----

----

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Európai Központi Bank

----

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2006. november 10.)

a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről

(EKB/2006/16)

(2006/887/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikkére, 14.3. cikkére és 26.4. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank („EKB”) Általános Tanácsának az Alapokmány 47.2. cikkének második és harmadik francia bekezdése szerinti közreműködésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   Ezen iránymutatás alkalmazásában:

2.   Az ebben az iránymutatásban használt további szakkifejezések meghatározását a II. melléklet tartalmazza.

2. cikk

Hatály

1.   Ezt az iránymutatást az EKB-ra és az NKB-kra kell alkalmazni az euro-rendszer számviteli és beszámolási céljai érdekében.

2.   Ezen iránymutatás alkalmazási köre az euro-rendszernek az Alapokmány által meghatározott számviteli és beszámolási céljaira korlátozódik. Ebből következően nem alkalmazandó az NKB-k nemzeti jelentéseire és számvitelére. Az euro-rendszer és a nemzeti rendszerek közötti összhang és összehasonlíthatóság érdekében azonban ajánlott, hogy az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben kövessék az ezen iránymutatásban megállapított szabályokat nemzeti jelentéseikben és számviteli rendszerükben.

3. cikk

Számviteli alapelvek

Az alkalmazandó számviteli alapelvek a következők:

4. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A jelentést készítő jogi személy mérlegében csak abban az esetben kell kimutatni valamely pénzügyi vagy egyéb eszközt, illetve forrást, ha:

5. cikk

A közgazdasági szempontú és az elszámolásközpontú megközelítés

1.   A közgazdasági szempontú megközelítést kell követni a devizaügyletek, a devizában denominált pénzügyi instrumentumok és a kapcsolt időbeli elhatárolások nyilvántartásához. E megközelítés két különböző technikával követhető:

2.   A devizában denominált értékpapírügyletek nyilvántartása továbbra is végezhető az elszámolásközpontú megközelítés szerint. A kapcsolt felhalmozódott kamatot, beleértve az ázsiót vagy diszázsiót, az azonnali elszámolás napjától naponta kell nyilvántartani.

3.   Az NKB-k a közgazdasági szempontú vagy elszámolásközpontú megközelítést követhetik bármely egyedi euróban denominált művelet, pénzügyi instrumentum vagy kapcsolt időbeli elhatárolás nyilvántartásához.

4.   A negyedév végi és az év végi számviteli módosítások, valamint az „Egyéb eszközök” és az „Egyéb források” között szereplő tételek kivételével az euro-rendszer szerinti számviteli beszámoló céljából készített napi pénzügyi jelentés részeként közölt összegek a mérlegtételekkel kapcsolatos pénzmozgásokat tükrözik.

II. FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

6. cikk

A mérleg tartalma

Az EKB/NKB-k által az euro-rendszer szerinti számviteli beszámoló céljából készített mérleg összetétele a IV. mellékletben közölt struktúrára épül.

7. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

1.   A mérleg értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat kell használni, amennyiben a IV. melléklet másként nem rendelkezik.

2.   Az arany, a devizaeszközök, az értékpapírok és a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként, illetve mérlegen kívüli tételként történő) átértékelése a negyedévi átértékelés napjával történik a piaci középárfolyamok és középárak szerint. Ez nem zárja ki, hogy a jelentést készítő jogi személyek belső célokra gyakrabban is átértékeljék portfóliójukat, feltéve, hogy a negyedév során mérlegükben kizárólag beszerzési értéken alapuló tételeket jelentenek be.

3.   Az arany esetében nincs megkülönböztetés az ár és devizaárfolyam szerinti átértékelési különbözetek között, hanem elegendő egyetlen átértékelési különbözetet elszámolni az arany meghatározott egységnyi tömegének euróban kifejezett árfolyama alapján, a negyedévi átértékelés napján érvényes EUR/USD átváltási árfolyam szerint. Deviza esetében – a mérlegen belüli és a mérlegen kivüli ügyleteket egyaránt beleértve – az átértékelés devizanemenként külön-külön, értékpapír esetén pedig kód, azaz ISIN-szám/típus szerint történik, az „Egyéb pénzügyi eszközök” tételben szereplő értékpapírok kivételével, amelyeket külön állományként kell kezelni.

4.   Az év végi eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség kivételével az átértékelési tételeket vissza kell vezetni a következő negyedév végén; a negyedév során az egyes ügyleteket beszerzési áron, illetve árfolyamon kell jelenteni.

8. cikk

Repóügyletek

1.   A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott repóügyletet biztosítékkal fedezett fogadott betétként kell nyilvántartani a mérleg forrásoldalán, míg a biztosítékul adott tétel a mérleg eszközoldalán marad. A visszavásárlási megállapodás alapján visszavásárolandó eladott értékpapírt úgy kell kezelni a visszavásárlásra kötelezett, jelentést készítő jogi személy elszámolásában, mintha az adott eszköz továbbra is azon portfolió részét képezné, amelyből eladták.

2.   A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott repóügyletet biztosítékkal fedezett kihelyezett hitelként, a kölcsön összegében kell nyilvántartani a mérleg eszközoldalán. A visszavásárlási megállapodás keretében szerzett értékpapír nem értékelhető át, és az abból keletkező nyereség vagy veszteség nem vezethető át a pénzeszközt kölcsönadó, jelentést készítő jogi személy eredménykimutatásába.

3.   Értékpapírkölcsön-ügylet esetén az értékpapír az átadó fél mérlegében marad. Az ilyen ügyletet a visszavásárlási műveletekhez hasonlóan kell elszámolni. Amennyiben azonban a kölcsönvett értékpapír az év végén nincs a kölcsönvevő jelentést készítő jogi személy értékpapírszámláján, a kölcsönvevő félnek céltartalékot kell képeznie a veszteségre, ha az ügylet alapjául szolgáló értékpapír piaci értéke emelkedett a kölcsönügyletről szóló szerződés kelte óta. A kölcsönvevő félnek az értékpapírt a források között mint értékpapír visszavásárlási kötelezettséget kell szerepeltetnie a mérlegben, amennyiben azt időközben eladta.

4.   A biztosítékkal fedezett aranyügyletet visszavásárlási megállapodásként kell kezelni. Az ilyen biztosítékkal fedezett ügylettel kapcsolatos aranyforgalmat nem kell nyilvántartani a pénzügyi kimutatásokban, és az ügylet azonnali és határidős árfolyama közötti különbözetet az időbeli elhatárolás elve alapján kell kezelni.

5.   Az automatizált értékpapírkölcsönügylet-program keretében végrehajtott repóügyletet, az értékpapírkölcsönügyletet is beleértve, csak akkor kell nyilvántartani a mérleg megfelelő részlegében, ha a biztosíték szolgáltatására a művelet teljes futamideje alatt készpénzben kerül sor.

9. cikk

Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok

1.   Ez a cikk a tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok (azaz törzsrészvények és részvényalapok) esetében alkalmazandó, akár közvetlenül egy jelentést készítő jogi személy, akár annak ügynöke hajtja végre az ügyletet, kivéve a nyugdíjalapokkal, egyéb részesedésekkel, leányvállalatokba történő befektetésekkel, jelentős érdekeltségekkel vagy befektetett pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységeket.

2.   A devizában denominált tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és –veszteség kiszámítására a nettó átlagköltség módszere vagy az átlagköltség módszere az ajánlott.

3.   A tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok kezelésére ajánlott szabályok a következők:

10. cikk

Bankjegyek

1.   Az Alapokmány 52. cikkének végrehajtása céljából az egyéb részt vevő tagállamok nemzeti központi bankban tartott bankjegyeit nem a forgalomban lévő bankjegyek között, hanem euro-rendszerbeli kötelezettségként kell elszámolni. Az egyéb részt vevő tagállamok bankjegyeire vonatkozó kezelési eljárás a következő:

2.   Az NKB-k mérlegében szereplő „forgalomban lévő bankjegyek” tétel a következő három tényező eredménye:

III. FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

11. cikk

Bevételek elszámolása

1.   A bevételeket a következő szabályok szerint kell elszámolni:

2.   A kibocsátott és a megvásárolt értékpapírokon keletkező ázsiót, illetve diszázsiót a kamatbevétel részeként kell kiszámítani és szerepeltetni, amortizációját pedig a lejáratig hátralévő futamidő alatt kell leírni a lineáris módszer vagy a belső megtérülési ráta (IRR) módszere alapján. Kötelező azonban az IRR módszerét használni olyan diszkont értékpapír esetében, amelynek a bekerülésekor a lejáratig hátralévő futamideje egy évnél hosszabb.

3.   A pénzügyi eszközökre és forrásokra (pl. devizában denominált fizetendő kamat és amortizációval csökkentett ázsió/diszázsió) képzett időbeli elhatárolásokat naponta, a legújabb rendelkezésre álló árfolyamok alapján kell kiszámítani és nyilvántartani. Az euróban denominált pénzügyi eszközökre és forrásokra képzett időbeli elhatárolásokat legalább negyedévenként kell kiszámítani és nyilvántartani. Az egyéb tételekre képzett időbeli elhatárolásokat legalább évente kell kiszámítani és nyilvántartani.

4.   Az időbeli elhatárolások kiszámításának gyakoriságára tekintet nélkül, de az 5. cikk (4) bekezdésében hivatkozott kivételek fenntartásával a jelentést készítő jogi személy beszerzési értéken alapuló adatokat jelent be.

5.   A devizában denominált időbeli elhatárolásokat a nyilvántartási adatok szerinti devizaárfolyamon kell átszámítani és ez kihat a devizapozícióra.

6.   Az időbeli elhatárolások év közben történő kiszámításakor általában a helyi gyakorlat alkalmazható (azaz az adott negyedév utolsó munkanapjáig vagy utolsó naptári napjáig terjedő időszakra számíthatóak ki). Az év végén azonban a kötelező referencianap december 31.

7.   Az adott pénznem állományában változást előidéző pénzkiáramlások realizált devizanyereséget vagy –veszteséget eredményezhetnek.

12. cikk

Ügyletek bekerülési értéke

1.   Az ügyletek bekerülési rtékét a következő általános szabályok szerint kell meghatározni:

2.   Az értékpapírra a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

3.   Az aranyra és devizára alkalmazandó különös szabályok a következők:

IV. FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

13. cikk

Általános szabályok

1.   A bekerülési átlagköltség és a devizanyereség vagy –veszteség kiszámításakor a nettó devizapozíció részét képezik a határidős devizaügyletek, a devizaswapügyletek határidős oldalai, valamint minden olyan devizainstrumentum, amely magában foglalja egy adott pénznemnek egy másikra történő jövőbeni átváltását.

2.   A kamatswapügyleteket, a tőzsdei határidős ügyleteket, a kamatláb-megállapodásokat, az egyéb kamatlábügyleteket és opciós ügyleteket tételenként kell elszámolni és átértékelni. Ezeket az ügyleteket a mérlegtételektől elkülönítve kell kezelni.

3.   A mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumokból eredő nyereséget és veszteséget a mérlegen belüli pénzügyi instrumentumokhoz hasonló módon kell elszámolni és kezelni.

14. cikk

Határidős devizaügyletek

1.   A határidős vételt és eladást az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet azonnali árfolyamán. Az eladási ügyletek realizált nyereségét és veszteségét a devizapozíciónak a kötés napján érvényes átlagköltsége alapján kell kiszámítani, a vételek és eladások napi nettósításával összhangban.

2.   Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

3.   Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

4.   A devizapozícióra a határidős ügylet az üzletkötés napjától kezdődően azonnali (spot) árfolyamon hat ki.

5.   A határidős pozíciókat az ugyanazon devizanem azonnali pozíciójával együtt kell értékelni, kiegyenlítve egy adott devizanem pozíciójában esetleg felmerülő különbözeteket. Az átértékelési számlán nyilvántartott korábbi átértékelési nyereséget meghaladó nettó veszteség egyenlegét az eredménykimutatás terhére kell elszámolni. A nettó nyereség egyenlegét az átértékelési számlán kell jóváírni.

15. cikk

Devizaswapügyletek

1.   A határidős és azonnali vételi valamint eladási ügyleteket a kölcsönös elszámolás napjával mérlegtételként kell nyilvántartásba venni.

2.   A határidős és azonnali vételi valamint eladási ügyleteket az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani az ügylet azonnali árfolyamán.

3.   Az eladási ügyleteket az ügylet azonnali árfolyamán kell nyilvántartásba venni. Ennek következtében nem keletkezik rajtuk nyereség vagy veszteség.

4.   Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet mind vétel, mind eladás esetén fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

5.   Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

6.   A devizapozíció csak a devizában denominált időbeli elhatárolások eredményeképpen változik.

7.   A határidős pozíciót az azonnali pozícióval együtt kell értékelni.

16. cikk

Tőzsdei határidős kamatlábügyletek

1.   A tőzsdei határidős kamatlábügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

2.   Az alapletétet készpénzletét esetén külön eszközként kell nyilvántartani. Értékpapírletét esetén az alapletét változatlan marad a mérlegben.

3.   A változó letét napi változásait az eredménykimutatásban kell elszámolni, és azok a devízapozicióra szintén kihatnak. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a nyitott pozíció lezárásának napján, függetlenül attól, hogy sor kerül-e a leszállításra. Ha sor kerül a leszállításra, a vételt, illetve az eladást piaci áron kell elkönyvelni.

4.   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

17. cikk

Kamatswapügyletek

1.   A kamatswapügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

2.   A kapott vagy fizetett kamatok folyó tételeit az időbeli elhatárolás elve alapján kell nyilvántartani. Kamatswapügyletenként megengedett a kamatfizetések nettó elszámolása, de a felhalmozott kamatbevételt és –ráfordítást bruttó módon kell a beszámolóban szerepeltetni.

3.   A kamatswapügyletet külön-külön kell átértékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon euróra átváltani. Ajánlott, hogy az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség a következő években leírásra kerüljön, és leírása arányosan történjen. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

4.   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

18. cikk

Határidős kamatláb-megállapodások

1.   A határidős kamatláb-megállapodást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

2.   Az elszámolás napján az egyik fél által a másiknak fizetendő kompenzációt az elszámolás napjával kell elkönyvelni az eredménykimutatásban. A kifizetések nyilvántartása nem az időbeli elhatárolás elve alapján történik.

3.   Devizában fennálló kamatláb-megállapodás esetén a kompenzációs kifizetés kihat a devizapozícióra. A kompenzációs kifizetést az elszámolás napján érvényes azonnali árfolyamon kell átváltani euróra.

4.   Minden határidős kamatmegállapodást külön-külön kell átértékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon kell átváltani euróra. Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

5.   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

19. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket a következő két módszer egyikével összhangban kell elszámolni:

20. cikk

Opciós ügyletek

1.   Az opciós ügyleteket mérlegen kívüli tételként kell elszámolni az alapul szolgáló pénzügyi instrumentum kötési árfolyamán, az ügyletkötés napjától az opciós jog gyakorlása vagy a lejárat napjáig.

2.   A devizában denominált opciós díjat a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra. A kifizetett opciós díjat különálló eszközként, míg a kapott opciós díjat különálló forrásként kell elszámolni.

3.   Ha az opció lehívásra kerül, az alapul szolgáló pénzügyi instrumentumot az eredeti opciós díj értékével növelt vagy csökkentett kötési árfolyamon kell a mérlegben elszámolni. Az eredeti opció szerinti opciós díj összegét az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteségek alapján kell kiigazítani.

4.   Ha az opciós jog nem kerül lehívásra, az opciós díjnak az előző év végi nem realizált veszteségek alapján kiigazított és a lejárat napján érvényes devizaárfolyamon átváltott összegét kell az eredménykimutatásba átvezetni.

5.   A tőzsdei határidős opciós ügyletekre vonatkozó változó napi letét, az év végén leírandó opciós díjak, az opciós jog gyakorlása napján az alapul szolgáló ügylet, vagy a lejárat napján az opciós díj kihat a devizapozícióra. A változó letét napi változásait az eredménykimutatásba át kell vezetni.

6.   Minden opciós ügyletet egyedileg kell átértékelni. Az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni. Az opciós ügyletek utáni nem realizált veszteség nem számolható el nettó módszerrel más opciós ügyletek utáni nem realizált nyereséggel szemben.

7.   A (6) bekezdés alkalmazása érdekében a piaci értéknek a jegyzett árfolyam felel meg, amennyiben az árfolyam a tőzsdén, egy kereskedő vagy egy bróker illetve hasonló jogi személy útján megismerhető. Amennyiben a jegyzett árfolyam nem megismerhető, a piaci érték értékelési módszerrel kerül meghatározásra. Az ilyen értékelési módszert bizonyos időn keresztül következetesen kell alkalmazni, és alá kell tudni támasztani, hogy az megbízható becslést nyújt arról az árfolyamról, amely tényleges piaci ügyleteknél állna fenn.

8.   A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

V. FEJEZET

BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

21. cikk

A beszámoló formátuma

1.   Az NKB-k az euro-rendszer szerinti számviteli beszámolás céljából az EKB-hoz nyújtják be az adataikat, ezzel az iránymutatással összhangban.

2.   Az euro-rendszer szerinti beszámoló formátumának magában kell foglalnia a IV. mellékletben meghatározott valamennyi tételt. A különböző mérlegformátumokban feltüntetendő tételek tartalma szintén szerepel a IV. mellékletben.

3.   A különféle közzétett pénzügyi kimutatások formátumának a következő mellékletekkel kell megegyeznie:

VI. FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

22. cikk

Közzétett mérleg és eredménykimutatás

Az NKB-k részére ajánlott, hogy a közzétett éves mérleget és eredménykimutatást a VIII. és a IX. melléklettel összhangban fogadják el.

VII. FEJEZET

AZ ÖSSZEVONÁS (KONSZOLIDÁCIÓ) SZABÁLYAI

23. cikk

Az összevonás (konszolidáció) általános szabályai

1.   Az euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleg tartalmazza az EKB és az NKB-k összes mérlegtételét.

2.   Az összevonás (konszolidáció) folyamán biztosítani kell a jelentések egymás közötti összhangját. Valamennyi euro-rendszer szerinti pénzügyi kimutatásnak azonos alapon kell készülnie, ugyanazon összevonási (konszolidációs) módszerek és eljárások alkalmazásával.

3.   Az euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleget az EKB készíti el. A mérleg készítése során szem előtt kell tartani az egységes számviteli elvek és technikák szükségességét, az euro-rendszerbeli pénzügyi időszakok egységességének szükségességét, valamint az euro-rendszerbeli ügyletekből és pozíciókból eredő összevonási (konszolidációs) kiigazításokat, továbbá figyelembe kell venni az euro-rendszer összetételében bekövetkező változásokat.

4.   Az egyes mérlegtételeket, az NBK-k és az EKB euro-rendszerbeli mérlegeinek kivételével, összevonás céljából összesíteni kell.

5.   Az összevonás (konszolidáció) folyamán az NKB-k és az EKB harmadik felekkel szemben fennálló mérlegeit bruttó alapon kell nyilvántartani.

6.   Az NKB-k és az EKB euro-rendszerbeli mérlegeit a IV. mellékletben leírtak szerint kell kimutatni az EKB és az NKB-k mérlegeiben.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

24. cikk

A szabályok továbbfejlesztése, alkalmazása és értelmezése

1.   A számvitellel és monetáris jövedelemmel foglalkozó bizottság (AMICO) az Igazgatóság útján beszámol a Kormányzótanácsnak a KBER számviteli és beszámolási szabályainak fejlesztéséről, alkalmazásáról és bevezetéséről.

2.   Ezen iránymutatás értelmezése során figyelembe kell venni az előkészítő munkálatokat, a közösségi jog által egységesített számviteli elveket és az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli standardokat.

25. cikk

Átmeneti szabályok

1.   Az NKB-k minden pénzügyi eszközt és forrást átértékelnek azon a napon, amikor az euro-rendszer tagjaivá válnak. Az e nap előtt vagy e napon keletkezett nem realizált nyereséget külön kell választani az esetleg ezen időpont után keletkező nem realizált értékelési nyereségtől, és az NKB-knál kell, hogy maradjon. Az NKB-k által az euro-rendszerben történő részvétel kezdetétől a nyitó mérlegtételekben alkalmazott piaci árak és árfolyamok ezen NKB-k eszközei és forrásai átlagos beszerzési értékének részét képezzék..

2.   Ajánlott, hogy az NKB-k euro-rendszerbeli tagságát megelőzően vagy annak kezdetekor keletkezett nem realizált nyereség az átmeneti időszak alatt ne minősüljön feloszthatónak, és ilyen nyereség kizárólag az euro-rendszerbe történő belépést követően létrejött ügyletek esetében legyen realizálható/felosztható.

3.   Az NKB-kból az EKB-ba történő eszközátadás következtében a deviza-, arany- valamint az egyéb árfolyamok különbözetei realizált nyereségnek illetve veszteségnek minősülnek.

4.   Ez a cikk nem sérti az Alapokmány 30. cikke szerint meghozott határozatot.

26. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2002/10/EKB iránymutatás hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett iránymutatásra történő utalásokat erre az iránymutatásra történő utalásként kell értelmezni, és a X. mellékletben található megfelelési táblázat alapján kell olvasni.

27. cikk

Záró rendelkezések

1.   Ez az iránymutatás 2007. január 1-jén lép hatályba.

2.   Ez az iránymutatás alkalmazandó valamennyi euro-rendszerbeli központi bankra.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. november 10-én.

az EKB Kormányzótanácsa nevében

az elnök

Jean-Claude TRICHET

----

(1)HL L 58., 2003.3.3., 1. o.

(2)HL L 337., 2001.12.20., 52. o. A legutóbb az EKB/2004/9 határozattal (HL L 205., 2004.6.9., 17. o.) módosított határozat.

----

I. MELLÉKLET

EURO-RENDSZER SZERINTI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

----

(1)  A havi adatok részét képezik az Európai Unión belüli monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) számára kötelező nyilvános (összesített) statisztikai adatszolgáltatásnak. Ezentúl a központi bankoknak mint MPI-knek negyedévenként, a havi adatokkal kapcsolatban előírtnál részletesebb információt kell szolgáltatniuk.

----

II. MELLÉKLET

GLOSSZÁRIUM

Amortizáció: az ázsió vagy diszázsió számlaegyenlegének vagy az eszközök értékének adott időszak alatti szisztematikus csökkentése.

Automatizált értékpapír-kölcsönügylet program (ASLP): a passzív repó- és az aktív repóügyletek kombinációjaként létrejött olyan pénzügyi művelet, ahol az általános biztosítékkal szemben egyedi biztosítékot nyújtanak. Az ilyen hitelnyújtási és hitelfelvételi ügyletek eredményeképpen a két ügylet különböző repóárfolyama bevételt keletkeztet (margint fizetnek). A műveletet végre lehet hajtani ügynök kizárásával (ahol a programot kínáló bank a műveletben részt vevő végső ügyfél) vagy ügynök-alapú programként (ahol a programot kínáló bank kizárólag ügynökként jár el, és a művelet végső ügyfele az az intézmény, amellyel az értékpapír-kölcsönügyleteket valójában elvégzik).

Azonnali árfolyam: az az árfolyam, amelyen az ügylet teljesítésére az azonnali elszámolás napján sor kerül. A határidős devizaügyletekre vonatkozóan az azonnali árfolyam a határidő lejárati napján érvényes árfolyam, a határidős árfolyam kiszámításának lehetővé tétele érdekében.

Azonnali ügylet elszámolás napja: az a nap, amelyen egy pénzügyi instrumentumra vonatkozó azonnali ügylet elszámolásra kerül az e pénzügyi instrumentumra vonatkozóan érvényes piaci szokásokkal összhangban.

Átértékelési számlák: olyan mérlegszámlák, amelyek egy eszköz vagy forrás kiigazított bekerülési költsége és egy meghatározott időszak végén fennálló piaci árfolyamának értékelése közötti különbözet nyilvántartására szolgálnak, amikor eszköz esetében az utóbbi magasabb, mint az előbbi, illetve forrás esetében az utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Az átértékelési számlák tartalmazzák az árfolyamjegyzések és/vagy a piaci árfolyamok különbözeteit is.

Átlagár: folyamatos vagy súlyozott átlagolási módszer, amelynek során minden egyes vételárat hozzá kell adni a meglévő könyvértékhez egy új, nettó súlyozott átlagár kiszámítása céljából.

Ázsió: az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam magasabb a névértéknél.

Befektetett pénzügyi eszköz: tartós beruházásként birtokolt pénzügyi eszköz; ideértve többek között a meghatározott vagy meghatározható kifizetésű és meghatározott lejárati időtartamú kamatozó értékpapírokat, amelyeket a NKB ténylegesen meg kíván és meg is tud tartani annak lejártáig.

Belső megtérülési ráta (IRR – Internal Rate of Return): azt a leszámítolási rátát jelenti, amelyen az értékpapír számviteli értéke megegyezik a jövőbeni cash flow jelenértékével.

Beszerzési ár: olyan ár, amelyben a felek a szerződéskötéskor megállapodnak.

Beszerzési költségek: olyan költségek, amelyekről megállapítható, hogy az adott ügylethez kapcsolódnak.

Céltartalék: olyan összeg, amely a nyereség vagy veszteség összegének megállapítása előtt elkülönítésre kerül egyes olyan ismert vagy előre látható kötelezettségekre, illetve kockázatokra, amelyek költsége nem határozható meg pontosan (lásd: „Tartalék”). A jövőbeni kötelezettségekre és ráfordításokra képzett céltartalék nem használható fel eszközérték kiigazítására.

Devizaállomány: egy adott pénznemben fennálló nettó pozíció. E meghatározás alkalmazásában a különleges lehívási jog (SDR) külön pénznemnek tekintendő.

Devizaárfolyam: egy adott deviza értéke másik devizára történő átváltás céljából.

Devizaswapügylet: melynek során a felek azonnali vételi/eladási ügyletet kötnek egy pénznemre egy másik pénznem ellenében (rövid oldal), és egyidejűleg határidős eladási/vételi ügyletet kötnek azonos összegben ugyanarra a pénznemre a másik pénznem ellenében (hosszú oldal).

Diszázsió: az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam alacsonyabb a névértéknél.

Diszkont értékpapír: olyan eszköz, amely nem kamatozik, és amelynek megtérülése a tőke felértékelődéséből származik, mivel az eszköz kibocsátására, illetve megvásárlására annak nominálértéke/névértéke alatt kerül sor.

Elszámolás: olyan eljárás, amely során két vagy több fél között fennálló, pénzeszközök vagy egyéb eszközök átadására vonatkozó kötelezettségek teljesítésére kerül sor. Az euro-rendszeren belüli ügyletek esetében az elszámolás az euro-rendszerbeli ügyletek során keletkező nettó egyenleg felszámolását jelenti, és eszközátadást tesz szükségessé.

Elszámolásközpontú megközelítés: olyan számviteli megközelítés, amelynek keretében az egyes számviteli események nyilvántartásba vételére az elszámolás napjával kerül sor.

Elszámolás napja: az a nap, amelyen az érték végső és visszavonhatatlan átadása elszámolásra kerül az elszámolást végző adott intézmény könyveiben. Időpontját tekintve az elszámolásra sor kerülhet azonnal (valós idejű elszámolás), aznap (nap végi elszámolás) vagy a kötelezettségvállalás napját követő, megállapodás szerinti napon.

Eszközök: a vállalkozás által ellenőrzött, múltbeli eseményekből származó vagyon, amelytől a vállalkozás jövőbeni gazdasági haszon elérését várja.

Értékcsökkenés: a visszanyerhető összegnek a nettó érték alá való csökkenése.

Fordított eladási és visszavásárlási megállapodás (aktív repó): olyan szerződés, amelynek értelmében a készpénz birtokosa megállapodik valamely eszköz vételéről, és egyidejűleg megállapodik arról is, hogy felhívásra megállapodás szerinti áron, meghatározott idő múlva vagy rendkívüli, előre nem látott kiadás felmerülésekor újra eladja azt. A repóügylet során esetenként harmadik fél útján kerül sor a megállapodásra (háromszereplős (triparty) repó).

Határidős devizaügylet: olyan szerződés, amelynek során a felek egy devizanemben kifejezett összegnek egy másik pénznem, általában hazai pénznem ellenében történő eladásáról állapodnak meg egy adott napon, és az összeget egy meghatározott későbbi, a szerződés napját követő két munkanapon túli napon kell rendelkezésre bocsátani, meghatározott áron. Ez a határidős devizaárfolyam az érvényes azonnali árfolyamot, plusz/mínusz a megállapodás szerinti ázsiót/diszázsiót tartalmazza.

Határidős értékpapírügylet: olyan, tőzsdén kívüli szerződés, amelyben a felek a szerződés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (általában kötvény vagy kötelezvény) meghatározott jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről vagy eladásáról.

Határidős kamatláb-megállapodás: olyan szerződés, amelynek során két fél megállapodik egy kamatlábban, mely alapján egy meghatározott lejáratú eszmei betét után egy meghatározott jövőbeni napon kamatot kell fizetni. Az elszámolás napján az egyik fél kompenzációt fizet a másiknak a szerződés szerinti kamatláb és az elszámolás napján érvényes piaci kamatláb különbözetétől függően.

Kamatswapügylet: szerződéses megállapodás arról, hogy a felek időszakos kamatfizetéseknek megfelelő pénzforgalmi csereügyletet bonyolítanak egymással, egyetlen vagy (keresztdevizás ügylet esetén) két különböző devizanemben.

Kihelyezett letét (ECI) program: az euró övezeten kívül egy kereskedelmi bank által kezelt letétből álló program, amely bankban az euro-rendszer számára euro-bankjegyeket tartanak letétben az euro-bankjegykínálat és -átvétel biztosítása érdekében.

Kötelezettség: a vállalkozás múltbeli eseményekből származó jelenlegi kötelezettségei, amelyek teljesítése várhatóan gazdasági hasznot megtestesítő vagyon kiáramlását eredményezi a vállalkozásnál.

Kötési árfolyam: opciós szerződésre vonatkozó meghatározott árfolyam, amelyen a szerződés érvényesíthető.

Közgazdasági szempontú megközelítés: olyan számviteli szemlélet, amely szerint az ügyletet az üzletkötés napjával kell nyilvántartásba venni.

Lejárat napja: az a nap, amelyen a névérték/tőkeérték teljes összegében esedékes, és azt a tulajdonos részére ki kell fizetni.

Lineáris értékcsökkenési leírási módszer: egy adott időszak értékcsökkenésének időarányos meghatározása, amelynek során az eszköz becsült maradványértékkel csökkentett értéke elosztásra kerül az eszköz becsült hasznos élettartamával.

- Meghatározott célra tartott értékpapírok: lekötött befektetések, amelyek értékpapírokból, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokból, egyéb részesedésekből és/vagy leányvállalatokba történő befektetésekből álló egyéb pénzeszközök, és amelyek a mérleg forrásoldalán található tételekhez hozzárendeltek, függetlenül a jogi, alapszabályon alapuló vagy egyéb korlátozásoktól, pl. nyugdíjalapok, végkielégítési programok, céltartalékok, tőkeösszeg, tartalékok.

Nem realizált nyereség/veszteség: az eszközök kiigazított bekerülési költségeihez képest történő átértékeléséből eredő nyereség/veszteség.

Nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN): a megfelelő illetékes kibocsátó hatóság által kiadott szám.

Nemzetközi számviteli standardok: Nemzetközi számviteli standardok (IAS), nemzetközi pénzügyi beszámolói standardok (IFRS) és vonatkozó értelmezések (SIC-IFRI értelmezések), e standardok és vonatkozó értelmezések későbbi módosításai, az Európai Unió által kibocsátott vagy elfogadott jövőbeli standardok és vonatkozó módosítások.

Nettó ár: árengedmény és felhalmozódott kamat nélkül számított beszerzési ár, amely ugyanakkor magában foglalja az ár részét képező beszerzési értéket.

Opció: olyan szerződés, amely a jogosult számára egy adott részvény, áru, pénznem, index vagy követelés meghatározott áron, meghatározott időtartam alatt vagy a lejárat napján történő vételét vagy eladását biztosítja.

Összeköttetést biztosító rendszer – Interlinking: az a technikai infrastruktúra, továbbá azok az informatikai alkalmazások és azok az eljárások, amelyek az egyes nemzeti valós idejű bruttó elszámolási rendszerekben (VIBER-ekben) és az EKB fizetési mechanizmusában (EPM) bevezetésre, illetve átvételre kerültek a határokon átnyúló pénzmozgások TARGET 1 rendszerben történő feldolgozása céljából.

Repóügylet: olyan ügylet, amikor a központi bank visszavásárlási megállapodás alapján eszközt vesz (aktív repó), elad (passzív repó), vagy biztosíték ellenében hitelműveletet hajt végre.

Pénzügyi eszköz: olyan eszköz, amely lehet: i. készpénz; vagy ii. szerződéses jog más vállalkozás által szolgáltatott készpénzre vagy egyéb pénzügyi instrumentumra; vagy iii. szerződéses jog pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvező feltételek mellett történő cseréjére; vagy iv. egy másik vállalkozás által kibocsátott, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum.

Pénzügyi kötelezettség: jogi kötelezettség készpénz vagy egyéb pénzügyi instrumentum más vállalkozás részére történő szolgáltatására vagy pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett történő cseréjére.

Piaci ár: arany, devizaeszköz vagy értékpapír szervezett piacon (pl. tőzsdén): vagy nem szervezett piacon (pl. tőzsdén kívül) jegyzett árfolyama, általában felhalmozott kamat vagy kamatengedmény nélkül.

Piaci középár: az értékpapír vételi és eladási árfolyamának középértéke, amely elismert piacvezetőknek vagy tőzsdéknek a szokásos piaci nagyságrendnek megfelelő ügyletekre vonatkozó jegyzésein alapul, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

Piaci középárfolyam: Euroban kifejezett referencia árfolyam, amely az EBKR szerinti és azon kivüli központi bankok közötti rendszeres összehangolási eljáráson alapul általában, amely eljárásra rendes körülmények között 14 óra 15 perckor kerül sor, és amelyet a negyedévi átértékelési eljárásnál használnak fel.

Realizált nyereség/veszteség: valamely mérlegtétel eladási ára és kiigazított beszerzési ára közötti különbözet.

TARGET: transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási és fizetési rendszer

Tartalék: a felosztható nyereségből elkülönített olyan összeg, amelyet nem a fordulónapon ismert konkrét kötelezettség, előre nem látott kiadás vagy előre látható eszközérték-csökkenés fedezetére szánnak.

Tőzsdei határidős opciós ügyletek: tőzsdei határidővel jegyzett opciós ügyletek, amelyeknél a változó letét naponta kerül kifizetésre vagy átadásra.

Tőzsdei határidős kamatlábügylet: tőzsdén forgalmazott határidős ügylet. E szerződésben a felek a kötés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (pl. kötvény) jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről, illetve eladásáról. Általában nem kerül sor az értékpapír tényleges leszállítására; a szerződés általában a megállapodás szerinti lejárat előtt lezárásra kerül.

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum: osztalékjogosult értékpapírok (társasági részesedések és részvényalapba történő befektetést tanúsító értékpapírok).

----

III. MELLÉKLET

A KÖZGAZDASÁGI SZEMPONTÚ MEGKÖZELÍTÉS LEÍRÁSA

(ideértve az 5. cikkben található „hagyományos” és „alternatív” megközelítéseket)

1.   Az üzletkötés napjával történő elszámolás

1.1.   Az üzletkötés napjával történő elszámolás a „hagyományos megközelítés” vagy az „alternatív megközelítés” alkalmazásával végezhető.

Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja a „hagyományos megközelítésre” utal.

1.2.1.   Az egyes ügyleteket az üzletkötés napjával mérlegen kívüli számlán kell nyilvántartásba venni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli könyvelési tételeket vissza kell vezetni, és az ügyleteket mérlegszámlán kell elkönyvelni.

1.2.2.   Az ügylet az üzletkötés napján hat ki a devizapozíciókra. Ennek következtében a nettó eladásból származó realizált nyereséget és veszteséget szintén az üzletkötés napjával kell kiszámítani. A nettó devizavásárlások az adott devizaállomány átlagköltségére az üzletkötés napján hatnak ki.

Az 5. cikk (1) bekezdés b) pontja az „alternatív megközelítésre” utal.

1.3.1.   Ellentétben a „hagyományos megközelítéssel”, a megkötött, de később teljesített ügyletek mérlegen kívüli tételként való könyvelése nem naponta történik. A realizált bevételek kimutatására és (devizavásárlás esetén) az új átlagárfolyam, valamint (értékpapír-vásárlás esetén) az átlagár kiszámítására az elszámolás napján kerül sor (1).

1.3.2.   Egy adott évben megkötött olyan ügyletnél, amely csak egy azt követő évben jár le, a bevételek kimutatása a „hagyományos megközelítés” szerint történik. Ez azt jelenti, hogy az eladások realizált hatásai az eredménykimutatásra abban az évben hatnak ki, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték, és a vásárlások abban az évben módosítják az állomány átlagos árfolyamait, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték.

1.4.   A következő táblázat az egyes devizaeszközökre és értékpapírokra vonatkozóan kidolgozott két módszer fő jellemzőit mutatja be.

2.   A felhalmozódott kamat napi könyvelése, beleértve az ázsiót/diszázsiót is

2.1.   A devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatosan felhalmozódott kamat, ázsió vagy diszázsió naponta kerül kiszámításra és elkönyvelésre, függetlenül a tényleges pénzforgalomtól. Ez azt jelenti, hogy a devizapozícióra akkor hat ki, ha a felhalmozódott kamat elkönyvelésre került, ellentétben azzal a gyakorlattal, amikor csak a kamat kifizetésekor (5).

2.2.   Kamatszelvényenkénti időbeli elhatárolások és az ázsió vagy diszázsió amortizációja az értékpapír-vásárlás elszámolási napjától az eladás elszámolási napjáig, vagy a lejárat napjáig kerül kiszámításra és elkönyvelésre.

2.3.   Az alábbi táblázat az időbeli elhatárolások (pl. fizetendő kamat és az értékcsökkentéssel csökkentett ázsió/diszázsió) devizaállományra gyakorolt hatásának napi könyvelési módját vázolja fel:

----

(1)  Határidős devizaügylet során a devizaállomány az azonnali elszámolás napján változik (azaz általában két nappal az üzletkötési napot követően).

(2)  FX jelentése: deviza.

(3)  Mint általában, a lényegesség elve alkalmazható, ha az ilyen ügyletek nem hatnak ki lényegesen a devizapozícióra és/vagy az eredménykimutatásra.

(4)  A lényegesség elve alkalmazható, ha az ilyen ügyletek nem hatnak ki lényegesen a devizapozícióra és/vagy az eredménykimutatásra.

(5)  Az időbeli elhatárolások elszámolására vonatkozóan két lehetséges megközelítés került meghatározásra. Az első megközelítés a „naptári nap szerinti megközelítés”, amely szerint az időbeli elhatárolások minden egyes naptári napon nyilvántartásba vételre kerülnek, függetlenül attól, hogy az adott nap hétvégére esik, bankszüneti nap vagy munkanap. A második megközelítés a „munkanap szerinti megközelítés”, amely alapján az időbeli elhatárolások kizárólag munkanapokon kerülnek elkönyvelésre. Egyik megközelítés sem élvez elsőbbséget azok alkalmazását tekintve. Mindazonáltal, ha az év utolsó napja nem munkanap, mindkét megközelítés szerinti elszámolásnál tekintetbe kell venni.

----

IV. MELLÉKLET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI (1)

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

----

(1)  A forgalomban levő euro-bankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az euro-rendszeren belüli euro-bankjegyek allokációjából származó euro-rendszeren belüli nettó követelések/források ellentételezését, és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletekben csillaggal kerültek megjelölésre.

(2)  Összehangolandó tétel. Lásd ennek az iránymutatásnak az (4) preambulumbekezdését.

(3)  Az első oszlop számozása az V, VI. és VII. mellékletben megadott mérlegformátumokra vonatkozik (euro-rendszer szerinti heti pénzügyi kimutatás és összevont [konszolidált] éves jelentés). A második oszlop számozása a VIII. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik (a központi bankok éves mérlege). A „+” jellel ellátott tételeket az eurorendszer szerinti heti pénzügyi kimutatás összevonva kezeli.

(4)  Az ebben a mellékletben felsorolt tartalmi és értékelési szabályok kötelezőek az EKB elszámolásai, valamint az NKB-k euro-rendszer szerinti elszámolásaiban kimutatott összes (vagyis az euro-rendszer működése szempontjából lényeges) eszköz és forrás tekintetében.

(5)HL L 310., 200.12.11., 1. o.

(6)  Azaz az értékpapírral megvásárolt, felhalmozódott kamat.

(7)  Összehangolandó tétel. Lásd ennek az iránymutatásnak az (4) preambulumbekezdését.

(8)  Az első oszlop számozása az V, VI. és VII. mellékletben megadott mérlegformátumokra vonatkozik (euro-rendszer szerinti heti pénzügyi kimutatás és összevont [konszolidált] éves jelentés). A második oszlop számozása a VIII. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik (a központi bankok éves mérlege). A „+” jellel ellátott tételeket az eurorendszer szerinti heti pénzügyi kimutatás összevonva kezeli.

(9)  Az ebben a mellékletben felsorolt tartalmi és értékelési szabályok kötelezőek az EKB elszámolásai, valamint az NKB-k euro-rendszer szerinti elszámolásaiban kimutatott összes (vagyis az euro-rendszer működése szempontjából lényeges) eszköz és forrás tekintetében.

----

V. MELLÉKLET

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedév végi kimutatás közzétételéhez használandó formátum

----

ANNEX VI

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedév folyamán készített kimutatás közzétételéhez használandó formátum

----

VI. MELLÉKLET

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg

----

VIII. MELLÉKLET

A központi bankok éves mérlege (2)

----

(1)  Összehangolandó tétel. Lásd ennek az iránymutatásnak az (4) preambulumbekezdését.

(2)  A forgalomban levő euro-bankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az euro-rendszeren belüli euro-bankjegyek allokációjából származó euro-rendszeren belüli nettó követelések/források ellentételezését, és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletekben csillaggal kerültek megjelölésre.

(3)  A központi bankok euróban kifejezett pontos összegeket vagy más módon kerekített összegeket egyaránt közzétehetnek.

----

IX. MELLÉKLET

A központi bankok közzétett eredménykimutatása (2) (3)

----

(1)  Összehangolandó tétel. Lásd ennek az iránymutatásnak az (4) preambulumbekezdését.

(2)  Az EKB eredménykimutatásának formátuma némileg más. Lásd a 2006. november 10-i EKB/2006/16 határozat IV. mellékletét.

(3)  A forgalomban levő euro-bankjegyekre vonatkozó adatok közlését, az euro-rendszeren belüli euro-bankjegyek allokációjából származó euro-rendszeren belüli nettó követelések/források ellentételezését, és a monetáris bevételt az NKB-k közzétett éves pénzügyi jelentéseiben kell összehangolni. Az összehangolandó tételek a IV., VIII. és IX. mellékletekben csillaggal kerültek megjelölésre.

(4)  A központi bankok euróban kifejezett pontos összegeket vagy más módon kerekített számokat egyaránt közzétehetnek.

(5)  Az igazgatási költségekre képzett céltartalékokat is beleértve.

(6)  Ezt a tételt akkor kell használni, ha a bankjegyek előállítását külső vállalkozó végzi (a külső vállalatok által a központi bankok részére végzett bankjegy-előállítási szolgáltatások költségeinek elszámolására). Mind a nemzeti bankjegyek, mind az euro-bankjegyek kibocsátásával kapcsolatosan felmerülő költségeket ajánlott a számlázásuk vagy egyéb módon történő felmerülésük időpontjában átvezetni az eredménykimutatásba.

----

X. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

----

----

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK

határozata 2006. november 10

az Európai Központi Bank éves beszámolójáról

(EKB/2006/17)

(2006/888/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 26.2. cikkére,

mivel:

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E határozat alkalmazásában az „euro-rendszer” és a „nemzeti központi bankok” („NKB-k”) ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2006/16 iránymutatásban.

(2)   Az ebben a határozatban alkalmazott egyéb technikai kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2006/16 iránymutatás II. mellékletében.

2. cikk

Alkalmazási kör

Az e határozatban meghatározott szabályokat az EKB éves beszámolójára kell alkalmazni, ami magában foglalja a mérleget, az EKB könyveiben nyilvántartott, mérlegen kívüli tételeket, az eredménykimutatást és az EKB éves beszámolójához kapcsolódó megjegyzéseket.

3. cikk

Számviteli alapelvek

Az EKB/2006/16 iránymutatás 3. cikkében meghatározott számviteli alapelvek e határozatra is vonatkoznak.

4. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A pénzügyi vagy egyéb eszközöket/forrásokat csak az EKB mérlegében mutatják ki az EKB/2006/16 iránymutatás 4. cikkével összhangban.

5. cikk

A közgazdasági szempontú és az elszámolásközpontú megközelítés

Az EKB/2006/16 iránymutatás 5. cikke vonatkozik e határozatra.

II. FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

6. cikk

A mérleg tartalma

A mérleg összeállítása az I. mellékletben előírt szerkezeten alapul.

7. cikk

Céltartalék az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra

Figyelembe véve az EKB tevékenységeinek természetét, a Kormányzótanács céltartalékot képezhet az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra az EKB mérlegében. A Kormányzótanács az EKB kockázati kitettségére vonatkozó indokolt becslés alapján határoz a céltartalék nagyságáról és felhasználásáról.

8. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

(1)   A mérlegtételek értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat használják, amennyiben az I. melléklet másként nem rendelkezik.

(2)   Az arany, a devizainstrumentumok, az értékpapírok és a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként és mérlegen kívüli tételként történő) átértékelését az év végén végzik piaci középárfolyamon és áron.

(3)   Arany esetében nem különböztetik meg az aranyár és a devizaárfolyam változása miatti átértékelési különbözeteket, hanem az átértékelési napon egyetlen arany átértékelési különbözetet számolnak el az arany súlyának meghatározott egységenkénti, az átértékelési napon érvényes euro/USA dollár átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik (mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletekét), míg az értékpapírok átértékelése értékpapír fajtánként (azaz ISIN kód/fajta) történik, kivéve az „Egyéb pénzügyi eszközök” mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat, amelyeket elkülönített állományként kezelnek.

9. cikk

Repóügyletek

A repóügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 8. cikke szerint számolják el.

10. cikk

Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok

A tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumokat az EKB/2006/16 iránymutatás 9. cikke szerint számolják el. A 9. cikk (3) bekezdésének valamennyi pontja vonatkozik az EKB-ra.

III. FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

11. cikk

Bevételek elszámolása

(1)   Az EKB/2006/16 iránymutatás 11. cikkének (1), (2), (3), (5) és (7) bekezdéseit alkalmazzák a bevételek elszámolására.

(2)   Az Alapokmány 49.2. cikke szerinti hozzájárulásokból származó elkülönített átértékelési számlák állományait azon tagállamok központi bankjainak tekintetében, amelyek eltérését megszüntették, a nem realizált veszteség ellentételezésére használják fel, ha az meghaladja az EKB/2006/16 iránymutatás 11. cikke (1) bekezdésének c) pontjában leírt, megfelelő átértékelési számlán nyilvántartott korábbi átértékelési nyereséget, mielőtt az ilyen veszteségeket az Alapokmány 33.2. cikkével összhangban jóváírják. Az arany, deviza vagy értékpapírok egyedi átértékelési számláján lévő állományokat a megfelelő eszközök állományának csökkentése esetén arányosan csökkentik.

12. cikk

Beszerzési érték

Az EKB/2006/16 iránymutatás 12. cikke vonatkozik e határozatra.

IV. FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

13. cikk

Általános szabályok

Az EKB/2006/16 iránymutatás 13. cikke vonatkozik e határozatra.

14. cikk

Határidős devizaügyletek

A határidős devizaügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 14. cikke szerint számolják el.

15. cikk

Devizaswapügyletek

A devizaswapügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 15. cikke szerint számolják el.

16. cikk

Tőzsdei határidős kamatlábügyletek

A tőzsdei határidős kamatlábügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 16. cikke szerint számolják el.

17. cikk

Kamatswapügyletek

A kamatswapügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 17. cikke szerint számolják el. Az év végén az eredménykimutatásban feltüntetett, nem realizált veszteséget a következő években amortizálják lineáris leírással.

18. cikk

Határidős kamatláb-megállapodások

A határidős kamatláb-megállapodásokat az EKB/2006/16 iránymutatás 18. cikke szerint számolják el.

19. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket az EKB/2006/16 iránymutatás 19. cikke (1) bekezdésében meghatározott „A” módszer szerint számolják el.

20. cikk

Opciók

Az opciókat az EKB/2006/16 iránymutatás 20. cikke szerint számolják el.

V. FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

21. cikk

Formátumok

(1)   Az EKB nyilvánosságra hozott éves mérlegének formátuma a II. mellékletben meghatározott formátumot követi.

(2)   Az EKB nyilvánosságra hozott eredménykimutatásának formátuma megfelel a III. mellékletnek.

VI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

A szabályok kidolgozása, alkalmazása és értelmezése

(1)   A KBER számvitellel és monetáris jövedelemmel foglalkozó bizottsága („AMICO”) az Igazgatóság útján tesz jelentést a Kormányzótanács részére a KBER számviteli és pénzügyi beszámolási szabályainak fejlesztéséről, alkalmazásáról és végrehajtásáról.

(2)   E határozat értelmezésekor figyelembe kell venni az előkészítő anyagokat, a közösségi jog által harmonizált számviteli elveket, valamint az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli standardokat.

(3)   Amennyiben ez a határozat nem határoz meg egyedi számviteli eljárást, a Kormányzótanács ellentétes határozata hiányában az EKB az EKB tevékenységeire és számviteli nyilvántartásaira vonatkozó, az Európai Unió által elfogadott nemzetközi számviteli standardokat követi.

23. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2002/11, az EKB/2005/12 és az EKB/2006/3 határozatok ezennel hatályukat vesztik. A hatályon kívül helyezett határozatokra vonatkozó bármely utalást az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok a IV. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendőek.

24. cikk

Záró rendelkezés

Ez a határozat 2007. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. november 10-én.

Az EKB elnöke

Jean-CLAUDE TRICHET

----

(1)HL L 58., 2003.3.3., 38. o. A legutóbb az EKB/2006/3 határozattal (HL L 89., 2006.3.28., 56. o.) módosított határozat.

(2)  Még nem került közzétételre.

----

I. MELLÉKLET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

Megjegyzés: A számozás a II. mellékletben megadott mérlegformátumra vonatkozik

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

----

(1)HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

(2)HL L 337., 2001.12.20., 52. o.

(3)  Azaz értékpapírral vásárolt felhalmozódott kamatok.

----

II. MELLÉKLET

Az Ekb Éves Mérlege

----

(1)  Az EKB választhat, hogy pontos euro-összegeket vagy más módon kerekített összegeket közöl.

----

III. MELLÉKLET

AZ EKB NYILVÁNOSSÁGRA HOZOTT EREDMÉNYKIMUTATÁSA

----

(1)  Az EKB választhat, hogy pontos euro-összegeket vagy más módon kerekített összegeket közöl.

(2)  A bevétel és ráfordítások közötti felbontás az éves mérlegek magyarázó megjegyzéseiben is bemutatható.

(3)  Ideértve az igazgatási jellegű céltartalékokat is.

(4)  Ez a tétel külső szolgáltató által végzett bankjegy-előállítás esetén alkalmazandó (a központi bank nevében bankjegy-előállítással megbízott külső társaság által nyújtott szolgáltatás költségére). Javasolt mind a nemzeti, mind pedig az euro-bankjegyek kibocsátásával kapcsolatban felmerült költségek felvétele az eredménybe a kiszámlázáskor, illetve felmerülésükkor; lásd még az EKB/2006/16 iránymutatást.

----

IV. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

----

----

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2006. november 24.)

a 2007-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről

(EKB/2006/19)

(2006/889/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 106. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2007-ben kibocsátandó euro-érmék mennyiségének engedélyezése

Az EKB engedélyezi a részt vevő tagállamok által 2007-ben kibocsátandó érméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

2. cikk

Záró rendelkezés

E határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. november 24-én.

Az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

----

(1)HL L 195., 2006.7.15., 25. o.

(2)HL L 236., 2003.9.23., 33. o.

----