# Úřední věstník L 294/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 294 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4925. října 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 294

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4925. října 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1582/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajec | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1583/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických | 2 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1584/2006 ze dne 24. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 17 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1585/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění příloha III nařízení Rady (ES) č. 318/2006 | 19 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1586/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství | 21 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1587/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči prezidentu Lukašenkovi a některým představitelům Běloruska | 25 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1588/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu krevetky severní ve vodách Norska jižně od 62° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Švédska | 27 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1589/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníků v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Estonska, Německa, Lotyšska, Litvy a Portugalska | 29 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1590/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se stanoví rozsah, v němž lze schválit žádosti o dovozní licence podané od 16. do 18. října 2006 pro máslo pocházející z Nového Zélandu v rámci dovozní celní kvóty spravované podle nařízení (ES) č. 1452/2006 | 31 |
| | * | Směrnice Komise 2006/86/ES ze dne 24. října 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost, oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků a některé technické požadavky na kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk (
  1
  ) | 32 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1582/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajec

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 1583/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických

2

Nařízení Komise (ES) č. 1584/2006 ze dne 24. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

17

*

Nařízení Komise (ES) č. 1585/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění příloha III nařízení Rady (ES) č. 318/2006

19

*

Nařízení Komise (ES) č. 1586/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství

21

*

Nařízení Komise (ES) č. 1587/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči prezidentu Lukašenkovi a některým představitelům Běloruska

25

*

Nařízení Komise (ES) č. 1588/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu krevetky severní ve vodách Norska jižně od 62° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

27

*

Nařízení Komise (ES) č. 1589/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníků v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Estonska, Německa, Lotyšska, Litvy a Portugalska

29

Nařízení Komise (ES) č. 1590/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se stanoví rozsah, v němž lze schválit žádosti o dovozní licence podané od 16. do 18. října 2006 pro máslo pocházející z Nového Zélandu v rámci dovozní celní kvóty spravované podle nařízení (ES) č. 1452/2006

31

*

Směrnice Komise 2006/86/ES ze dne 24. října 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost, oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků a některé technické požadavky na kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk (
  1
  )

1

32

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 27. března 2006 o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Radou ministrů Albánské republiky o některých aspektech leteckých služeb | 51 |
| Dohoda mezi Radou ministrů Albánské republiky a Evropským společenstvím o některých aspektech leteckých služeb | 52 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. září 2006 o stanovení kódu a standardních pravidel pro přepis údajů základního zjišťování ploch vinic do strojově čitelné formy
  (oznámeno pod číslem K(2006) 3881)
  (kodifikované znění) | 59 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 27. března 2006 o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Radou ministrů Albánské republiky o některých aspektech leteckých služeb

51

Dohoda mezi Radou ministrů Albánské republiky a Evropským společenstvím o některých aspektech leteckých služeb

52

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. září 2006 o stanovení kódu a standardních pravidel pro přepis údajů základního zjišťování ploch vinic do strojově čitelné formy
  (oznámeno pod číslem K(2006) 3881)
  (kodifikované znění)

(oznámeno pod číslem K(2006) 3881)

59

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2006/718/SZBP ze dne 23. října 2006, kterým se provádí společný postoj 2006/276/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska | 72 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2006/718/SZBP ze dne 23. října 2006, kterým se provádí společný postoj 2006/276/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1582/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajec

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro vejce (2) stanoví kritéria pro odchylku, která umožňuje třídírnám, aby až do 31. prosince 2006 nadále myly vejce. Odchylka byla povolena devíti třídírnám ve Švédsku a jedné třídírně v Nizozemsku. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro vejce (2) stanoví kritéria pro odchylku, která umožňuje třídírnám, aby až do 31. prosince 2006 nadále myly vejce. Odchylka byla povolena devíti třídírnám ve Švédsku a jedné třídírně v Nizozemsku.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 1907/90 bylo zrušeno s účinkem ode dne 1. července 2007 nařízením Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce (3). Je třeba, aby se přechodné období pro mytí vajec rozšířilo odpovídajícím způsobem až do uvedeného data. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 1907/90 bylo zrušeno s účinkem ode dne 1. července 2007 nařízením Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce (3). Je třeba, aby se přechodné období pro mytí vajec rozšířilo odpovídajícím způsobem až do uvedeného data.

| (3) | Nařízení (EHS) č. 1907/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EHS) č. 1907/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (EHS) č. 1907/90 se datum „31. prosince 2006“ nahrazuje datem „30. června 2007“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 24. října 2006.

Za Radu

předseda

J. KORKEAOJA

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 679/2006 (Úř. věst. L 119, 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 173, 6.7.1990, s. 5. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1039/2005 (Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 1.

3

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/2

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1583/2006

ze dne 23. října 2006,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA). |
| --- | --- |

(1)

V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA).

| (2) | Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation. |
| --- | --- |

(2)

Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation.

| (3) | Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost. |
| --- | --- |

(3)

Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (5) | Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.

| (6) | Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

3.   Šetření

| (7) | O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(7)

O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.

| (8) | Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník. |
| --- | --- |

(8)

Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník.

| (9) | Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(9)

Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení.

| (10) | Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko. |
| --- | --- |

(10)

Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko.

| (11) | Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:






  a) | Žádající výrobci ve Společenství | BASF AG, Ludwigshafen, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:

a)

Žádající výrobci ve Společenství

BASF AG, Ludwigshafen, Německo

| | Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království |
| --- | --- |

Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království

| | SASOL GmbH, Marl, Německo |
| --- | --- |

SASOL GmbH, Marl, Německo

| b) | Vyvážející výrobci v USA
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA |
| --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v USA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA

| c) | Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci | Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci

Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko

| | INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie |
| --- | --- |

INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie

| d) | Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci
  Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko |
| --- | --- |

d)

Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci

Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko

| e) | Průmysloví spotřebitelé ve Společenství
  Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko |
| --- | --- |

e)

Průmysloví spotřebitelé ve Společenství

Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko

4.   Období šetření

| (12) | Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(12)

Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (13) | Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn. |
| --- | --- |

(13)

Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn.

| (14) | Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů. |
| --- | --- |

(14)

Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů.

2.   Obdobný výrobek

| (15) | Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (16) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví.

1.   Předběžné poznámky

| (17) | Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali. |
| --- | --- |

(17)

Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali.

| (18) | Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998). |
| --- | --- |

(18)

Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998).

2.   Dumping dovozů během období přezkumného šetření

| (19) | Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku.

| (20) | Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(20)

Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření.

| (21) | Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu. |
| --- | --- |

(21)

Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu.

| (22) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %.

3.   Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena

| (23) | V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání. |
| --- | --- |

(23)

V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání.

| (24) | Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %. |
| --- | --- |

(24)

Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %.

| (25) | Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy. |
| --- | --- |

(25)

Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy.

| (26) | Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství. |
| --- | --- |

(26)

Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství.

| (27) | Trh ethanolaminu byl v letech 2000–2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů. |
| --- | --- |

(27)

Trh ethanolaminu byl v letech 2000–2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů.

| (28) | Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější. |
| --- | --- |

(28)

Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější.

| (29) | Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(29)

Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství.

| (30) | U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny. |
| --- | --- |

(30)

U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny.

| (31) | Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší. |
| --- | --- |

(31)

Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší.

| (32) | V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit. |
| --- | --- |

(32)

V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit.

| (33) | Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství. |
| --- | --- |

(33)

Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství.

| (34) | Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet.

| (35) | Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon. |
| --- | --- |

(35)

Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon.

| (36) | Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

(36)

Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku.

| (37) | V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu. |
| --- | --- |

(37)

V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu.

| (38) | Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem. |
| --- | --- |

(38)

Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem.

| (39) | V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008–2010. |
| --- | --- |

(39)

V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008–2010.

| (40) | Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření. |
| --- | --- |

(40)

Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření.

| (41) | Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili. |
| --- | --- |

(41)

Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili.

| (42) | Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu. |
| --- | --- |

(42)

Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (43) | Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího. |
| --- | --- |

(43)

Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího.

| (44) | Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly. |
| --- | --- |

(44)

Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly.

| (45) | Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(45)

Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství.

| (46) | Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh). |
| --- | --- |

(46)

Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh).

E.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   Spotřeba na trhu Společenství

| Spotřeba Společenství | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tun celkem | 283 992 | 331 194 | 358 830 | 366 645 |
| Index | 100 | 117 | 126 | 129 |
| Tun pro vlastní spotřebu | 97 768 | 107 539 | 118 584 | 119 975 |
| Index | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Tun na volném trhu | 186 224 | 223 655 | 240 246 | 246 670 |
| Index | 100 | 120 | 129 | 132 |
| Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník. |

Spotřeba Společenství

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Tun celkem

283 992

331 194

358 830

366 645

Index

100

117

126

129

Tun pro vlastní spotřebu

97 768

107 539

118 584

119 975

Index

100

110

121

123

Tun na volném trhu

186 224

223 655

240 246

246 670

Index

100

120

129

132

Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.

| (47) | Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva. |
| --- | --- |

(47)

Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva.

| (48) | Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(48)

Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003.

| (49) | Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %. |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %.

2.   Dovoz z USA: objem, podíl na trhu a dovozní ceny

| Dovoz z USA | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tun | 46 075 | 40 576 | 40 512 | 41 088 |
| Index | 100 | 88 | 88 | 89 |
| Podíl na trhu | 24,7 % | 18,1 % | 16,9 % | 16,7 % |
| Dovozní cena v EUR/tunu | 979,63 | 915,15 | 975,09 | 995,55 |
| Index | 100 | 93 | 100 | 102 |
| Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník. |

Dovoz z USA

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Tun

46 075

40 576

40 512

41 088

Index

100

88

88

89

Podíl na trhu

24,7 %

18,1 %

16,9 %

16,7 %

Dovozní cena v EUR/tunu

979,63

915,15

975,09

995,55

Index

100

93

100

102

Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.

| (50) | Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili. |
| --- | --- |

(50)

Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili.

| (51) | Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu. |
| --- | --- |

(51)

Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu.

| (52) | V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami. |
| --- | --- |

(52)

V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami.

| (53) | Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %. |
| --- | --- |

(53)

Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %.

3.   Dovoz ze třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny

| Dovoz ze třetích zemí | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 17 596 | 18 688 | 12 276 | 8 773 |
| Index | 100 | 106 | 70 | 50 |
| Podíl na trhu | 9,4 % | 8,4 % | 3,4 % | 2,4 % |
| Dovozní cena v EUR/tunu | 1 034,23 | 970,75 | 982,67 | 955,24 |
| Index | 100 | 94 | 95 | 92 |
| Pramen: Statistiky Eurostatu. |

Dovoz ze třetích zemí

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Tuny

17 596

18 688

12 276

8 773

Index

100

106

70

50

Podíl na trhu

9,4 %

8,4 %

3,4 %

2,4 %

Dovozní cena v EUR/tunu

1 034,23

970,75

982,67

955,24

Index

100

94

95

92

Pramen: Statistiky Eurostatu.

| (54) | Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech. |
| --- | --- |

(54)

Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech.

4.   Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v tunách | 206 481 | 242 350 | 279 307 | 290 625 |
| Index | 100 | 117 | 135 | 141 |
| Kapacita v tunách | 263 320 | 273 820 | 302 070 | 311 820 |
| Index | 100 | 104 | 115 | 118 |
| Využití kapacity | 78,4 % | 88,5 % | 92,5 % | 93,2 % |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Výroba v tunách

206 481

242 350

279 307

290 625

Index

100

117

135

141

Kapacita v tunách

263 320

273 820

302 070

311 820

Index

100

104

115

118

Využití kapacity

78,4 %

88,5 %

92,5 %

93,2 %

| (55) | Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %. |
| --- | --- |

(55)

Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %.

| (56) | Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit. |
| --- | --- |

(56)

Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit.

| Zásoby | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 9 543 | 10 883 | 10 228 | 7 596 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 80 |

Zásoby

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Tuny

9 543

10 883

10 228

7 596

Index

100

114

107

80

| (57) | Stav zásob, který se porovnává v období let 2002–2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení. |
| --- | --- |

(57)

Stav zásob, který se porovnává v období let 2002–2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v tunách | 130 214 | 144 103 | 167 054 | 175 953 |
| Index | 100 | 111 | 128 | 135 |
| Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu) | 45,9 % | 43,5 % | 46,6 % | 48,0 % |
| Podíl trhu na spotřebě na volném trhu | 69,9 % | 64,4 % | 69,5 % | 71,3 % |
| Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu) | 801,77 | 758,49 | 835,68 | 936,08 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 117 |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Objem prodeje v tunách

130 214

144 103

167 054

175 953

Index

100

111

128

135

Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu)

45,9 %

43,5 %

46,6 %

48,0 %

Podíl trhu na spotřebě na volném trhu

69,9 %

64,4 %

69,5 %

71,3 %

Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu)

801,77

758,49

835,68

936,08

Index

100

95

104

117

| (58) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002. |
| --- | --- |

(58)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002.

| (59) | Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury. |
| --- | --- |

(59)

Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury.

| (60) | Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun. | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady výroby v EUR/tunu | 779,53 | 749,85 | 746,84 | 790,60 |
| Index | 100 | 96 | 96 | 101 |

(60)

Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun.

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady výroby v EUR/tunu

779,53

749,85

746,84

790,60

Index

100

96

96

101

| (61) | Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu. |
| --- | --- |

(61)

Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 102 | 103 | 101 | 102 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 99 |
| Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance | 2 016 | 2 354 | 2 755 | 2 861 |
| Index | 100 | 117 | 137 | 142 |
| Mzdy v tisících eur | 6 860 | 7 526 | 8 018 | 7 598 |
| Index | 100 | 110 | 117 | 111 |
| Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech | 66 976 | 73 105 | 79 097 | 74 797 |
| Index | 100 | 109 | 118 | 112 |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Zaměstnanost

102

103

101

102

Index

100

101

99

99

Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance

2 016

2 354

2 755

2 861

Index

100

117

137

142

Mzdy v tisících eur

6 860

7 526

8 018

7 598

Index

100

110

117

111

Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech

66 976

73 105

79 097

74 797

Index

100

109

118

112

| (62) | Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %. |
| --- | --- |

(62)

Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %.

| (63) | Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně. |
| --- | --- |

(63)

Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně.

| Prodej nezávislým subjektům ve Společenství | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hodnota prodeje v tisících EUR | 104 402 | 109 301 | 139 603 | 164 705 |
| Index | 100 | 105 | 134 | 158 |
| Výrobní náklady v tisících EUR | 101 506 | 108 056 | 124 763 | 139 100 |
| Index | 100 | 106 | 123 | 137 |
| Ziskovost | 2,8 % | 1,1 % | 10,6 % | 15,5 % |

Prodej nezávislým subjektům ve Společenství

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Hodnota prodeje v tisících EUR

104 402

109 301

139 603

164 705

Index

100

105

134

158

Výrobní náklady v tisících EUR

101 506

108 056

124 763

139 100

Index

100

106

123

137

Ziskovost

2,8 %

1,1 %

10,6 %

15,5 %

| (64) | Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(64)

Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice v tisících EUR | 1 170 | 9 975 | 687 478 | 388 476 |
| Index | 100 | 852 | 58 750 | 33 198 |
| Návratnost investic | 2,2 % | 0,9 % | 10,2 % | 17,6 % |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Investice v tisících EUR

1 170

9 975

687 478

388 476

Index

100

852

58 750

33 198

Návratnost investic

2,2 %

0,9 %

10,2 %

17,6 %

| (65) | Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002–2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány. |
| --- | --- |

(65)

Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002–2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány.

| (66) | Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok v tisících EUR | 4 842 | 3 301 | 16 863 | 27 596 |
| Index | 100 | 68 | 348 | 570 |
| Peněžní tok z obratu | 4,6 % | 3,0 % | 12,1 % | 16,6 % |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Peněžní tok v tisících EUR

4 842

3 301

16 863

27 596

Index

100

68

348

570

Peněžní tok z obratu

4,6 %

3,0 %

12,1 %

16,6 %

| (67) | Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím. |
| --- | --- |

(67)

Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím.

| (68) | Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %. |
| --- | --- |

(68)

Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %.

| (69) | Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření. |
| --- | --- |

(69)

Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření.

| (70) | Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti. |
| --- | --- |

(70)

Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti.

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu v tunách | 15 631 | 15 278 | 16 709 | 17 428 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 111 |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Objem vývozu v tunách

15 631

15 278

16 709

17 428

Index

100

98

107

111

| (71) | Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(71)

Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže.

5.   Závěry o situaci na trhu Společenství

| (72) | Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu. |
| --- | --- |

(72)

Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu.

| (73) | Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %. |
| --- | --- |

(73)

Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %.

| (74) | Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(74)

Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (75) | Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(75)

Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (76) | Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu. |
| --- | --- |

(76)

Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu.

| (77) | Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství. |
| --- | --- |

(77)

Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství.

| (78) | Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla. |
| --- | --- |

(78)

Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla.

| (79) | Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu. |
| --- | --- |

(79)

Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu.

| (80) | Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů. |
| --- | --- |

(80)

Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů.

| (81) | Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké. |
| --- | --- |

(81)

Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké.

| (82) | Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(82)

Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství.

| (83) | Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(83)

Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření.

| (84) | Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006. |
| --- | --- |

(84)

Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006.

| (85) | Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě. |
| --- | --- |

(85)

Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě.

| (86) | Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly. |
| --- | --- |

(86)

Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly.

| (87) | Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává. |
| --- | --- |

(87)

Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává.

| (88) | Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen. |
| --- | --- |

(88)

Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen.

| (89) | Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu. |
| --- | --- |

(89)

Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu.

| (90) | Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen. |
| --- | --- |

(90)

Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen.

| (91) | Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství. |
| --- | --- |

(91)

Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství.

| (92) | Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(92)

Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství.

| (93) | Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu. |
| --- | --- |

(93)

Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Předběžná poznámka

| (94) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(94)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku.

| (95) | Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují. |
| --- | --- |

(95)

Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují.

| (96) | V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat. |
| --- | --- |

(96)

V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (97) | Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví. |
| --- | --- |

(97)

Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví.

| (98) | Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována. |
| --- | --- |

(98)

Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována.

3.   Zájmy dovozců a obchodníků nebo velkoprodejců

| (99) | Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení. |
| --- | --- |

(99)

Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení.

| (100) | Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat. |
| --- | --- |

(100)

Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat.

4.   Zájem průmyslových spotřebitelů

| (101) | S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů. |
| --- | --- |

(101)

S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů.

| (102) | Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství. |
| --- | --- |

(102)

Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství.

| (103) | Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí. |
| --- | --- |

(103)

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí.

| (104) | Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství. |
| --- | --- |

(104)

Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství.

| (105) | Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné. |
| --- | --- |

(105)

Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné.

| (106) | V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele. |
| --- | --- |

(106)

V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele.

5.   Závěr o zájmu Společenství

| (107) | Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(107)

Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.

| (108) | Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(108)

Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám.

| (109) | Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(109)

Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy.

| (110) | Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat. |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat.

| (111) | Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována. |
| --- | --- |

(111)

Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (112) | Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky. |
| --- | --- |

(112)

Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky.

| (113) | Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné. |
| --- | --- |

(113)

Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné.

| (114) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let. |
| --- | --- |

(114)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let.

| (115) | Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky. |
| --- | --- |

(115)

Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky.

| (116) | Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let. |
| --- | --- |

(116)

Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let.

| (117) | Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení, |
| --- | --- |

(117)

Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin) pocházejících ze Spojených států amerických.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výše popsané výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:

| Země | Společnost | Specifické pevné clo |
| --- | --- | --- |
| Spojené státy americké | The Dow Chemical Corporation |
| 2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA |

Země

Společnost

Specifické pevné clo

Spojené státy americké

The Dow Chemical Corporation

2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA

(doplňkový kód TARIC A115)

59,25 EUR za tunu

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582, USA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582, USA

(doplňkový kód TARIC A145)

69,40 EUR za tunu

| Huntsman Chemical Corporation |
| --- |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

(doplňkový kód TARIC A116)

111,25 EUR za tunu

Všechny ostatní společnosti

(doplňkový kód TARIC A999)

111,25 EUR za tunu

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

4.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je cena zaplacená nebo splatná pro určení celní hodnoty stanovena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměru ke skutečně zaplacené nebo splatné ceně.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho doba platnosti činí dva roky.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 23. října 2006.

Za Radu

předseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 28, 2.2.1994, s. 40.

2

(3)  Úř. věst. L 185, 25.7.2000, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 306, 10.12.2002, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. C 276, 11.11.2004, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. C 183, 26.7.2005, s. 13.

6

(7)  Úř. věst. C 306, 10.12.2002, s. 2.

7

(8)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

8

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1584/2006

ze dne 24. října 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. října 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. října 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 63,3 |
| 096 | 23,2 |
| 204 | 40,7 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 142,9 |
| 096 | 30,8 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 71,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 204 | 43,6 |
| 999 | 71,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,7 |
| 388 | 70,8 |
| 524 | 57,8 |
| 528 | 55,3 |
| 999 | 60,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 90,2 |
| 400 | 192,3 |
| 508 | 289,2 |
| 999 | 190,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,2 |
| 400 | 129,9 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 140,0 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 118,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 107,3 |
| 400 | 199,1 |
| 720 | 51,9 |
| 999 | 119,4 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

63,3

096

23,2

204

40,7

999

42,4

0707 00 05

052

142,9

096

30,8

204

42,1

999

71,9

0709 90 70

052

98,7

204

43,6

999

71,2

0805 50 10

052

57,7

388

70,8

524

57,8

528

55,3

999

60,4

0806 10 10

052

90,2

400

192,3

508

289,2

999

190,6

0808 10 80

388

80,2

400

129,9

404

100,0

800

140,0

804

140,2

999

118,1

0808 20 50

052

107,3

400

199,1

720

51,9

999

119,4

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1585/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se mění příloha III nařízení Rady (ES) č. 318/2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha III nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví kvóty pro výrobu cukru, isoglukosy a inulinového sirupu na vnitrostátní a regionální úrovni. Pro hospodářský rok 2006/07 musí být uvedené kvóty upraveny nejpozději do 30. září 2006. |
| --- | --- |

(1)

Příloha III nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví kvóty pro výrobu cukru, isoglukosy a inulinového sirupu na vnitrostátní a regionální úrovni. Pro hospodářský rok 2006/07 musí být uvedené kvóty upraveny nejpozději do 30. září 2006.

| (2) | Úpravy vyplývají zejména z uplatňování článků 8 a 9 nařízení (ES) č. 318/2006, které stanoví přidělení dodatečných kvót na cukr, jakož i dodatečných a doplňkových kvót na isoglukosu. Úpravy musí zohledňovat sdělení členských států podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 952/2006 ze dne 29. června 2006 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o řízení vnitřního trhu s cukrem a režim kvót (2), která se týkají zejména dodatečných a doplňkových kvót, které již byly přiděleny k datu vydání sdělení. |
| --- | --- |

(2)

Úpravy vyplývají zejména z uplatňování článků 8 a 9 nařízení (ES) č. 318/2006, které stanoví přidělení dodatečných kvót na cukr, jakož i dodatečných a doplňkových kvót na isoglukosu. Úpravy musí zohledňovat sdělení členských států podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 952/2006 ze dne 29. června 2006 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o řízení vnitřního trhu s cukrem a režim kvót (2), která se týkají zejména dodatečných a doplňkových kvót, které již byly přiděleny k datu vydání sdělení.

| (3) | Úpravy kvót v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006 rovněž vycházejí z uplatňování článku 3 nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky (3), který počítá s restrukturalizační podporou pro podniky, které se vzdají svých kvót. Je rovněž nezbytné zohlednit vzdání se kvót, k nimž došlo v souladu se Sdělením Komise (2006/C 234/04) ze dne 29. září 2006 o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2006/07 (4). |
| --- | --- |

(3)

Úpravy kvót v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006 rovněž vycházejí z uplatňování článku 3 nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky (3), který počítá s restrukturalizační podporou pro podniky, které se vzdají svých kvót. Je rovněž nezbytné zohlednit vzdání se kvót, k nimž došlo v souladu se Sdělením Komise (2006/C 234/04) ze dne 29. září 2006 o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2006/07 (4).

| (4) | Úpravou kvót stanovených v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006 nejsou dotčeny podmínky, kterými se řídí poskytování podpor podle kapitoly 10f nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (5), a podle článku 7 nařízení (ES) č. 320/2006. |
| --- | --- |

(4)

Úpravou kvót stanovených v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006 nejsou dotčeny podmínky, kterými se řídí poskytování podpor podle kapitoly 10f nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (5), a podle článku 7 nařízení (ES) č. 320/2006.

| (5) | Příloha III nařízení (ES) č. 318/2006 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Příloha III nařízení (ES) č. 318/2006 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III nařízení (ES) č. 318/2006 je nahrazena zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 39.

2

(3)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42.

3

(4)  Úř. věst. C 234, 29.9.2006, s. 9.

4

(5)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1406/2006 (Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA III

KVÓTY PRO ČLENSKÉ STÁTY A REGIONY

| Členské státy nebo regiony
  (1) | Cukr
  (2) | Isoglukosa
  (3) | Inulinový sirup
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 819 812 | 85 694 | 0 |
| Česká republika | 454 862 | — | — |
| Dánsko | 420 746 | — | — |
| Německo | 3 655 456 | 42 360 | — |
| Řecko | 317 502 | 15 433 | — |
| Španělsko | 903 843 | 98 845 | — |
| Francie (metropolitní území) | 3 552 221 | 23 755 | 0 |
| Francouzské zámořské departementy | 480 245 | — | — |
| Irsko | 0 | — | — |
| Itálie | 778 706 | 24 301 | — |
| Lotyšsko | 66 505 | — | — |
| Litva | 103 010 | — | |
| Maďarsko | 401 684 | 164 736 | — |
| Nizozemsko | 864 560 | 10 891 | 0 |
| Rakousko | 387 326 | — | — |
| Polsko | 1 671 926 | 32 056 | — |
| Portugalsko (kontinentální) | 34 500 | 11 870 | — |
| Autonomní oblast Azory | 9 953 | — | — |
| Slovensko | 207 432 | 50 928 | — |
| Slovinsko | 52 973 | — | — |
| Finsko | 146 087 | 14 210 | — |
| Švédsko | 325 700 | — | — |
| Spojené království | 1 138 627 | 32 602 | — |
| Celkem | 16 793 675 | 607 681 | 0“ |

Členské státy nebo regiony

(1)

Cukr

(2)

Isoglukosa

(3)

Inulinový sirup

(4)

Belgie

819 812

85 694

0

Česká republika

454 862

—

—

Dánsko

420 746

—

—

Německo

3 655 456

42 360

—

Řecko

317 502

15 433

—

Španělsko

903 843

98 845

—

Francie (metropolitní území)

3 552 221

23 755

0

Francouzské zámořské departementy

480 245

—

—

Irsko

0

—

—

Itálie

778 706

24 301

—

Lotyšsko

66 505

—

—

Litva

103 010

—

Maďarsko

401 684

164 736

—

Nizozemsko

864 560

10 891

0

Rakousko

387 326

—

—

Polsko

1 671 926

32 056

—

Portugalsko (kontinentální)

34 500

11 870

—

Autonomní oblast Azory

9 953

—

—

Slovensko

207 432

50 928

—

Slovinsko

52 973

—

—

Finsko

146 087

14 210

—

Švédsko

325 700

—

—

Spojené království

1 138 627

32 602

—

Celkem

16 793 675

607 681

0“

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1586/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1483/2006, pokud jde o množství, na která se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1483/2006 (2) se zahájila stálá nabídková řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1483/2006 (2) se zahájila stálá nabídková řízení na další prodej obilovin ze zásob intervenčních agentur členských států na trhu Společenství.

| (2) | S ohledem na situaci na trzích s pšenicí obecnou, kukuřicí a žitem ve Společenství a s ohledem na vývoj poptávky po obilovinách zjištěné v různých oblastech v průběhu posledních týdnů se zdá nutné uvolnit v některých členských státech další množství obilovin ze zásob určených k intervenci. Je proto vhodné povolit intervenčním agenturám v příslušných členských státech zvýšení množství zařazených do nabídkových řízení. Uvedená zvýšení se týkají pšenice obecné do výše 350 000 tun v Německu a v Maďarsku, do výše 172 272 tun ve Švédsku, 174 021 tun v Dánsku a do výše 30 000 tun ve Finsku; kukuřice do výše 100 000 tun v Maďarsku a na Slovensku a žita do výše 236 565 tun v Německu. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na situaci na trzích s pšenicí obecnou, kukuřicí a žitem ve Společenství a s ohledem na vývoj poptávky po obilovinách zjištěné v různých oblastech v průběhu posledních týdnů se zdá nutné uvolnit v některých členských státech další množství obilovin ze zásob určených k intervenci. Je proto vhodné povolit intervenčním agenturám v příslušných členských státech zvýšení množství zařazených do nabídkových řízení. Uvedená zvýšení se týkají pšenice obecné do výše 350 000 tun v Německu a v Maďarsku, do výše 172 272 tun ve Švédsku, 174 021 tun v Dánsku a do výše 30 000 tun ve Finsku; kukuřice do výše 100 000 tun v Maďarsku a na Slovensku a žita do výše 236 565 tun v Německu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1483/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1483/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1483/2006 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 276, 7.10.2006, s. 58.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

SEZNAM NABÍDKOVÝCH ŘÍZENÍ

| Členský stát | Množství daná k dispozici pro prodej na vnitřním trhu
  (v tunách) | Intervenční agentura
  název, adresa a kontaktní údaje |
| --- | --- | --- |
| Pšenice obecná | Ječmen | Kukuřice | Žito |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tél. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |

Členský stát

Množství daná k dispozici pro prodej na vnitřním trhu

(v tunách)

Intervenční agentura

název, adresa a kontaktní údaje

Pšenice obecná

Ječmen

Kukuřice

Žito

Belgique/België

0

0

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tél. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03 |
| Télécopieur: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03

Télécopieur: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

174 021

0

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Deutschland

350 000

0

—

336 565

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-37 04 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-37 04

télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85

télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ) |
| --- |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. | (30-210) 21 24 787
  (30-210) 21 24 754 |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ.

(30-210) 21 24 787

(30-210) 21 24 754

Φαξ (30-210) 21 24 791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

—

| Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| Almagro, 33 E-28010 Madrid |
| Téléphone: (34) 913 47 47 65 |
| Télécopieur: (34) 913 47 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA)

Almagro, 33 E-28010 Madrid

Téléphone: (34) 913 47 47 65

Télécopieur: (34) 913 47 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 97 55 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 97 55

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

0

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphone: (370-5) 268 5049 |
| Télécopieur: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Téléphone: (370-5) 268 5049

Télécopieur: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II, |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél. (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II,

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tél. (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

350 000

0

100 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel. (31) 475 35 54 86 |
| Fax (31) 475 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel. (31) 475 35 54 86

Fax (31) 475 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-46 24
  (43-1) 331 51-44 69 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-46 24

(43-1) 331 51-44 69

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

0

0

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48-22) 661 78 10 |
| Faks: (48-22) 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48-22) 661 78 10

Faks: (48-22) 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Téléphone: (386) 1 580 76 52 |
| Télécopieur: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Téléphone: (386) 1 580 76 52

Télécopieur: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

0

0

100 000

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

30 000

0

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors |
| PL/PB 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet |
| Puhelin/Telefon (358-9) 160 01 |
| Faksi/Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors

PL/PB 30

FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet

Puhelin/Telefon (358-9) 160 01

Faksi/Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

172 272

0

—

—

| Jordbruksverket |
| --- |
| S-55182 Jönköping |
| Tfn: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Jordbruksverket

S-55182 Jönköping

Tfn: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Téléphone: (44-191) 226 58 82 |
| Télécopieur: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Téléphone: (44-191) 226 58 82

Télécopieur: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

Značka ‚—‘ znamená: pro tuto obilovinu neexistují v tomto členském státě intervenční zásoby.“

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1587/2006

ze dne 23. října 2006,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči prezidentu Lukašenkovi a některým představitelům Běloruska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 765/2006 ze dne 18. května 2006 o omezujících opatřeních vůči prezidentu Lukašenkovi a některým představitelům Běloruska (1), a zejména na čl. 8 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 765/2006 se zmrazují veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje náležející prezidentu Lukašenkovi a některým dalším představitelům Běloruska, kteří jsou odpovědní za porušení mezinárodních volebních norem během prezidentských voleb v Bělorusku dne 19. března 2006 a za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici, jakož i fyzickým či právnickým osobám nebo subjektům s nimi spojeným, uvedeným v příloze I uvedeného nařízení, nebo tyto prostředky a zdroje jimi vlastněné, držené či ovládané. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 765/2006 se zmrazují veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje náležející prezidentu Lukašenkovi a některým dalším představitelům Běloruska, kteří jsou odpovědní za porušení mezinárodních volebních norem během prezidentských voleb v Bělorusku dne 19. března 2006 a za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici, jakož i fyzickým či právnickým osobám nebo subjektům s nimi spojeným, uvedeným v příloze I uvedeného nařízení, nebo tyto prostředky a zdroje jimi vlastněné, držené či ovládané.

| (2) | Rozhodnutí Rady 2006/718/SZBP (2) změnilo přílohu IV společného postoje 2006/276/SZBP (3), v níž je uveden soupis fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů stanovené ve společném postoji. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Rady 2006/718/SZBP (2) změnilo přílohu IV společného postoje 2006/276/SZBP (3), v níž je uveden soupis fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů stanovené ve společném postoji. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (3) | K zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením musí toto nařízení okamžitě vstoupit v platnost, |
| --- | --- |

(3)

K zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením musí toto nařízení okamžitě vstoupit v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 765/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. října 2006.

Za Komisi

Eneko LANDÁBURU

generální ředitel pro vnější vztahy

---

(1)  Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 1.

1

(2)  Viz strana 72 tomto čísle Úředního věstníku.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2006, s. 5. Společný postoj ve znění společného postoje 2006/362/SZBP (Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 45).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 765/2006 se mění takto:

| 1. | Do přílohy I se vkládají tři sloupce označené textem „Adresa“, „Číslo pasu“ a „Státní příslušnost“. |
| --- | --- |

1.

Do přílohy I se vkládají tři sloupce označené textem „Adresa“, „Číslo pasu“ a „Státní příslušnost“.

| 2. | Doplňují se tyto fyzické osoby:






  a) | „Jméno: Bortnik Sergej. Jméno (v běloruštině): БОРТНІК Сяргей. Jméno (přepis do ruštiny): БОРТНИК Сергей. Funkce: státní zástupce. Adresa: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 28.5.1953. Místo narození: Minsk. Číslo pasu: MP 0469554.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Doplňují se tyto fyzické osoby:

a)

„Jméno: Bortnik Sergej. Jméno (v běloruštině): БОРТНІК Сяргей. Jméno (přepis do ruštiny): БОРТНИК Сергей. Funkce: státní zástupce. Adresa: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 28.5.1953. Místo narození: Minsk. Číslo pasu: MP 0469554.“

| b) | „Jméno: Migun Andrej. Jméno v běloruštině: МІГУН Андрэй. Jméno (přepis do ruštiny): МИГУН Андрэй. Funkce: státní zástupce. Adresa: Ul. Surganovo 53-16, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 5.2.1978. Místo narození: Minsk. Číslo pasu: MP 1313262.“ |
| --- | --- |

b)

„Jméno: Migun Andrej. Jméno v běloruštině: МІГУН Андрэй. Jméno (přepis do ruštiny): МИГУН Андрэй. Funkce: státní zástupce. Adresa: Ul. Surganovo 53-16, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 5.2.1978. Místo narození: Minsk. Číslo pasu: MP 1313262.“

| c) | „Jméno: Rybakov Alexej. Jméno v běloruštině: РЫБАКОЎ Аляксей. Jméno (přepis do ruštiny): РЫБАКОВ Алексей. Funkce: soudce Moskevského obvodního soudu v Minsku. Adresa: Ul. Surganovo 31-1, Minsk, Bělorusko.“ |
| --- | --- |

c)

„Jméno: Rybakov Alexej. Jméno v běloruštině: РЫБАКОЎ Аляксей. Jméno (přepis do ruštiny): РЫБАКОВ Алексей. Funkce: soudce Moskevského obvodního soudu v Minsku. Adresa: Ul. Surganovo 31-1, Minsk, Bělorusko.“

| d) | „Jméno: Jasinovič Leonid Stanislavovič. Jméno v běloruštině: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Jméno (přepis do ruštiny): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Funkce: soudce Centrálního obvodního soudu v Minsku. Adresa: Ul. Surganovo 4-104, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 26.11.1961. Místo narození: Buchany, okres Vitěbsk, Bělorusko. Číslo pasu: MP 0515811.“ |
| --- | --- |

d)

„Jméno: Jasinovič Leonid Stanislavovič. Jméno v běloruštině: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Jméno (přepis do ruštiny): ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Funkce: soudce Centrálního obvodního soudu v Minsku. Adresa: Ul. Surganovo 4-104, Minsk, Bělorusko. Datum narození: 26.11.1961. Místo narození: Buchany, okres Vitěbsk, Bělorusko. Číslo pasu: MP 0515811.“

| 3. | Záznam „Jméno: Naumov Vladimir Vladimirovič. Datum narození: 1956. Funkce: Ministr vnitra“ se nahrazuje tímto:
  „Jméno: Naumov Vladimir Vladimirovič. Datum narození: 7.2.1956. Funkce: ministr vnitra.“ |
| --- | --- |

3.

Záznam „Jméno: Naumov Vladimir Vladimirovič. Datum narození: 1956. Funkce: Ministr vnitra“ se nahrazuje tímto:

„Jméno: Naumov Vladimir Vladimirovič. Datum narození: 7.2.1956. Funkce: ministr vnitra.“

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1588/2006

ze dne 23. října 2006,

kterým se stanoví zákaz rybolovu krevetky severní ve vodách Norska jižně od 62° s. š. plavidly plujícími pod vlajkou Švédska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2006 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. října 2006.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 16, 20.1.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1262/2006 (Úř. věst. L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 42 |
| --- | --- |
| Členský stát | Švédsko |
| Populace | PRA/04-N. |
| Druh | Krevetka severní (Pandalus borealis) |
| Oblast | Vody Norska jižně od 62° s. š (vody ES) |
| Datum | 6. října 2006 |

Č.

42

Členský stát

Švédsko

Populace

PRA/04-N.

Druh

Krevetka severní (Pandalus borealis)

Oblast

Vody Norska jižně od 62° s. š (vody ES)

Datum

6. října 2006

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1589/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníků v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Estonska, Německa, Lotyšska, Litvy a Portugalska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 51/2006 ze dne 22. prosince 2005, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2006.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členských států uvedených ve zmíněné příloze nebo plavidly v nich registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členských států uvedených ve zmíněné příloze nebo plavidly v nich registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2006.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2006 členským státům uvedeným v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členských států uvedených ve zmíněné příloze nebo plavidly v nich registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 16, 20.1.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1262/2006 (Úř. věst. L 230, 24.8.2006, s. 4).

3

---

PŘÍLOHA

| Č. | 39 |
| --- | --- |
| Členské státy | Estonsko, Německo, Lotyšsko, Litva a Portugalsko |
| Populace | RED/N3M. |
| Druh | Okouníci rodu Sebastes (Sebastes spp.) |
| Oblast | NAFO 3M |
| Datum | 4. října 2006 |

Č.

39

Členské státy

Estonsko, Německo, Lotyšsko, Litva a Portugalsko

Populace

RED/N3M.

Druh

Okouníci rodu Sebastes (Sebastes spp.)

Oblast

NAFO 3M

Datum

4. října 2006

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1590/2006

ze dne 24. října 2006,

kterým se stanoví rozsah, v němž lze schválit žádosti o dovozní licence podané od 16. do 18. října 2006 pro máslo pocházející z Nového Zélandu v rámci dovozní celní kvóty spravované podle nařízení (ES) č. 1452/2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 29 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1452/2006 ze dne 29. září 2006, kterým se stanoví prozatímní opatření pro správu celní kvóty pro novozélandské máslo od října do prosince 2006 a kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 2535/2001 (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 1452/2006 bylo ve dnech od 16. do 18. října 2006 u příslušných orgánů podáno 7 žádostí o dovozní licence pro máslo pocházející z Nového Zélandu (v rámci kvóty č. 09.4589). Tyto žádosti se týkají celkového množství 14 294,6 tun. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 1452/2006 bylo ve dnech od 16. do 18. října 2006 u příslušných orgánů podáno 7 žádostí o dovozní licence pro máslo pocházející z Nového Zélandu (v rámci kvóty č. 09.4589). Tyto žádosti se týkají celkového množství 14 294,6 tun.

| (2) | Vzhledem k tomu, že toto množství je rovné dostupnému množství 14 294,6 tun, je možné žádosti vyhovět, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že toto množství je rovné dostupnému množství 14 294,6 tun, je možné žádosti vyhovět,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádosti o dovozní licence pro máslo pocházející z Nového Zélandu podané v souladu s nařízením (ES) č. 1452/2006 od 16. do 18. října 2006 a oznámené Komisi do 20. října 2006 se přijmou.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost 25. října 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 40.

2

---

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/32

---

SMĚRNICE KOMISE 2006/86/ES

ze dne 24. října 2006,

kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost, oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků a některé technické požadavky na kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES ze dne 31. března 2004 o stanovení jakostních a bezpečnostních norem pro darování, odběr, vyšetřování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk (1), a zejména na článek 8, čl. 11 odst. 4 a čl. 28 písm. a), c), g), a h) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2004/23/ES stanoví jakostní a bezpečnostní normy pro darování, odběr, vyšetřování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a přípravků získaných z lidských tkání a buněk určených k použití u člověka s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2004/23/ES stanoví jakostní a bezpečnostní normy pro darování, odběr, vyšetřování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a přípravků získaných z lidských tkání a buněk určených k použití u člověka s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví.

| (2) | Aby se předcházelo přenosu nemocí prostřednictvím lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a aby se zaručila rovnocenná úroveň jakosti a bezpečnosti, vyzývá směrnice 2004/23/ES ke stanovení specifických technických požadavků pro každou z etap postupu použití lidských tkání a buněk, včetně norem a specifikací pro systém jakosti tkáňových zařízení. |
| --- | --- |

(2)

Aby se předcházelo přenosu nemocí prostřednictvím lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a aby se zaručila rovnocenná úroveň jakosti a bezpečnosti, vyzývá směrnice 2004/23/ES ke stanovení specifických technických požadavků pro každou z etap postupu použití lidských tkání a buněk, včetně norem a specifikací pro systém jakosti tkáňových zařízení.

| (3) | Členské státy by měly v souladu se směrnicí 2004/23/ES stanovit systém akreditace a jmenování tkáňových zařízení a postupů přípravy tkání a buněk a udělování příslušného oprávnění nebo povolení, aby se zajistila vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Pro tento systém je třeba stanovit technické požadavky. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy by měly v souladu se směrnicí 2004/23/ES stanovit systém akreditace a jmenování tkáňových zařízení a postupů přípravy tkání a buněk a udělování příslušného oprávnění nebo povolení, aby se zajistila vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Pro tento systém je třeba stanovit technické požadavky.

| (4) | Požadavky na akreditaci a jmenování tkáňových zařízení a udělení příslušného oprávnění nebo povolení by se měly vztahovat na organizaci a řízení, pracovníky, vybavení, materiály, zařízení/prostory, dokumentaci, záznamy a přezkoumání jakosti. Akreditovaná a jmenovaná tkáňová zařízení nebo tkáňová zařízení, jimž bylo uděleno oprávnění nebo povolení, by měla splňovat dodatečné požadavky na zvláštní činnosti, které provádějí. |
| --- | --- |

(4)

Požadavky na akreditaci a jmenování tkáňových zařízení a udělení příslušného oprávnění nebo povolení by se měly vztahovat na organizaci a řízení, pracovníky, vybavení, materiály, zařízení/prostory, dokumentaci, záznamy a přezkoumání jakosti. Akreditovaná a jmenovaná tkáňová zařízení nebo tkáňová zařízení, jimž bylo uděleno oprávnění nebo povolení, by měla splňovat dodatečné požadavky na zvláštní činnosti, které provádějí.

| (5) | Norma týkající se kvality vzduchu při zpracování tkání a buněk je klíčovým faktorem, který může mít vliv na riziko kontaminace tkání nebo buněk. Obecně se vyžaduje kvalita vzduchu, v němž jsou počet částic a počet mikrobiálních kolonií rovnocenné počtům ve třídě čistoty A, jak je definována v příloze 1 Evropských pokynů pro správnou výrobní praxi a ve směrnici Komise 2003/94/ES (2). V určitých situacích však není kvalita vzduchu s počtem částic a počtem mikrobiálních kolonií rovnocennými počtům v normě třídy A indikována. Za takových okolností by mělo být prokázáno a zdokumentováno, že zvolené prostředí zaručuje jakost a bezpečnost, jež jsou vyžadovány pro daný druh tkáně a buněk, daný proces a dané použití u člověka. |
| --- | --- |

(5)

Norma týkající se kvality vzduchu při zpracování tkání a buněk je klíčovým faktorem, který může mít vliv na riziko kontaminace tkání nebo buněk. Obecně se vyžaduje kvalita vzduchu, v němž jsou počet částic a počet mikrobiálních kolonií rovnocenné počtům ve třídě čistoty A, jak je definována v příloze 1 Evropských pokynů pro správnou výrobní praxi a ve směrnici Komise 2003/94/ES (2). V určitých situacích však není kvalita vzduchu s počtem částic a počtem mikrobiálních kolonií rovnocennými počtům v normě třídy A indikována. Za takových okolností by mělo být prokázáno a zdokumentováno, že zvolené prostředí zaručuje jakost a bezpečnost, jež jsou vyžadovány pro daný druh tkáně a buněk, daný proces a dané použití u člověka.

| (6) | Oblast působnosti této směrnice by měla zahrnovat jakost a bezpečnost lidských tkání a buněk při kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci do zdravotnických zařízení, v němž se použijí v lidském těle. Neměla by však být rozšířena na použití těchto tkání a buněk u člověka (např. při implantaci, perfuzi, inseminaci nebo přenosu embryí). Ustanovení této směrnice týkající se sledovatelnosti a oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků se rovněž vztahují na darování, odběr a vyšetřování lidských tkání a buněk, které jsou upraveny směrnicí Komise 2006/17/ES (3). |
| --- | --- |

(6)

Oblast působnosti této směrnice by měla zahrnovat jakost a bezpečnost lidských tkání a buněk při kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci do zdravotnických zařízení, v němž se použijí v lidském těle. Neměla by však být rozšířena na použití těchto tkání a buněk u člověka (např. při implantaci, perfuzi, inseminaci nebo přenosu embryí). Ustanovení této směrnice týkající se sledovatelnosti a oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků se rovněž vztahují na darování, odběr a vyšetřování lidských tkání a buněk, které jsou upraveny směrnicí Komise 2006/17/ES (3).

| (7) | Použití tkání a buněk u člověka může pro příjemce znamenat riziko přenosu nemoci a další případné nežádoucí účinky. Aby bylo možné sledovat a snížit tyto účinky, měly by se stanovit specifické požadavky na sledovatelnost a postup Společenství pro oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků. |
| --- | --- |

(7)

Použití tkání a buněk u člověka může pro příjemce znamenat riziko přenosu nemoci a další případné nežádoucí účinky. Aby bylo možné sledovat a snížit tyto účinky, měly by se stanovit specifické požadavky na sledovatelnost a postup Společenství pro oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků.

| (8) | Podezřelé závažné nežádoucí reakce, ať u dárce, či u příjemce, a závažné nežádoucí účinky od darování až po distribucí tkání a buněk, jež mohou mít vliv na jakost a bezpečnost tkání a buněk a mohou být způsobeny odběrem (včetně hodnocení a výběru dárce), vyšetřováním, zpracováním, konzervací, skladováním a distribucí lidských tkání a buněk, se neprodleně ohlašují příslušnému orgánu. |
| --- | --- |

(8)

Podezřelé závažné nežádoucí reakce, ať u dárce, či u příjemce, a závažné nežádoucí účinky od darování až po distribucí tkání a buněk, jež mohou mít vliv na jakost a bezpečnost tkání a buněk a mohou být způsobeny odběrem (včetně hodnocení a výběru dárce), vyšetřováním, zpracováním, konzervací, skladováním a distribucí lidských tkání a buněk, se neprodleně ohlašují příslušnému orgánu.

| (9) | Během odběru u živých dárců či po něm nebo během použití u člověka či po něm mohou být zjištěny závažné nežádoucí reakce. Měly by být oznámeny patřičnému tkáňovému zařízení pro účely následného šetření a oznámení příslušnému orgánu. To by organizaci provádějící odběr či organizaci odpovědné za použití u člověka nemělo bránit v tom, aby přímo uvědomily příslušný orgán, pokud si to přejí. Tato směrnice by měla vymezit minimální údaje, jež je třeba oznamovat příslušnému orgánu, aniž je tím dotčena schopnost členských států zachovávat či zavádět na svém území přísnější a ochranná opatření, která jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy. |
| --- | --- |

(9)

Během odběru u živých dárců či po něm nebo během použití u člověka či po něm mohou být zjištěny závažné nežádoucí reakce. Měly by být oznámeny patřičnému tkáňovému zařízení pro účely následného šetření a oznámení příslušnému orgánu. To by organizaci provádějící odběr či organizaci odpovědné za použití u člověka nemělo bránit v tom, aby přímo uvědomily příslušný orgán, pokud si to přejí. Tato směrnice by měla vymezit minimální údaje, jež je třeba oznamovat příslušnému orgánu, aniž je tím dotčena schopnost členských států zachovávat či zavádět na svém území přísnější a ochranná opatření, která jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy.

| (10) | S cílem co nejvíce snížit výdaje na přenos, zabránit překrývání a zvýšit administrativní účinnost by se měly k provádění úkolů týkajících se přenosu a zpracování informací používat moderní technologie a řešení elektronické veřejné správy. Tyto technologie by měly využívat standardní formát pro výměnu informací za použití vhodného systému pro správu referenčních údajů. |
| --- | --- |

(10)

S cílem co nejvíce snížit výdaje na přenos, zabránit překrývání a zvýšit administrativní účinnost by se měly k provádění úkolů týkajících se přenosu a zpracování informací používat moderní technologie a řešení elektronické veřejné správy. Tyto technologie by měly využívat standardní formát pro výměnu informací za použití vhodného systému pro správu referenčních údajů.

| (11) | Aby se usnadnila sledovatelnost a zjednodušily informace o hlavních charakteristikách a vlastnostech tkání a buněk, je nutné stanovit základní údaje, jež mají být zahrnuty do jednotného evropského kódu. |
| --- | --- |

(11)

Aby se usnadnila sledovatelnost a zjednodušily informace o hlavních charakteristikách a vlastnostech tkání a buněk, je nutné stanovit základní údaje, jež mají být zahrnuty do jednotného evropského kódu.

| (12) | V této směrnici jsou dodržována základní práva a zachovávány zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(12)

V této směrnici jsou dodržována základní práva a zachovávány zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie.

| (13) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 29 směrnice 2004/23/ES, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 29 směrnice 2004/23/ES,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Oblast působnosti

1.   Tato směrnice se vztahuje na kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci:

| a) | lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a |
| --- | --- |

a)

lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a

| b) | přípravků získaných z lidských tkání a buněk určených k použití u člověka, pokud se na takové přípravky nevztahují jiné směrnice. |
| --- | --- |

b)

přípravků získaných z lidských tkání a buněk určených k použití u člověka, pokud se na takové přípravky nevztahují jiné směrnice.

2.   Ustanovení článků 5 až 9 této směrnice, která se týkají sledovatelnosti a oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků, se rovněž vztahují na darování, odběr, vyšetřování lidských tkání a buněk.

Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice se:

| a) | „reprodukčními buňkami“ rozumějí všechny tkáně a buňky určené k účelům asistované reprodukce; |
| --- | --- |

a)

„reprodukčními buňkami“ rozumějí všechny tkáně a buňky určené k účelům asistované reprodukce;

| b) | „darováním mezi partnery“ rozumí darování reprodukčních buněk mezi mužem a ženou, kteří prohlásí, že mají intimní fyzický vztah; |
| --- | --- |

b)

„darováním mezi partnery“ rozumí darování reprodukčních buněk mezi mužem a ženou, kteří prohlásí, že mají intimní fyzický vztah;

| c) | „systémem jakosti“ rozumí organizační struktura, stanovené povinnosti, postupy, procesy a zdroje k provádění řízení jakosti; zahrnuje všechny činnosti, které přímo či nepřímo přispívají k jakosti; |
| --- | --- |

c)

„systémem jakosti“ rozumí organizační struktura, stanovené povinnosti, postupy, procesy a zdroje k provádění řízení jakosti; zahrnuje všechny činnosti, které přímo či nepřímo přispívají k jakosti;

| d) | „řízením jakosti“ rozumějí koordinované činnosti, které mají řídit a kontrolovat organizaci z hlediska jakosti; |
| --- | --- |

d)

„řízením jakosti“ rozumějí koordinované činnosti, které mají řídit a kontrolovat organizaci z hlediska jakosti;

| e) | „standardními pracovními postupy“ (SOP) rozumějí písemné pokyny popisující jednotlivé etapy specifického postupu včetně materiálů a metod, které mají být použity, a očekávaný konečný přípravek; |
| --- | --- |

e)

„standardními pracovními postupy“ (SOP) rozumějí písemné pokyny popisující jednotlivé etapy specifického postupu včetně materiálů a metod, které mají být použity, a očekávaný konečný přípravek;

| f) | „validací“ (nebo „kvalifikací“ v případě zařízení nebo prostředí) rozumí vytvoření dokumentovaného důkazu, který poskytuje vysokou záruku, že určitý proces, standardní pracovní postup, části zařízení nebo prostředí konzistentně vytvoří produkt, který splňuje předem stanovené specifikace a atributy jakosti; |
| --- | --- |

f)

„validací“ (nebo „kvalifikací“ v případě zařízení nebo prostředí) rozumí vytvoření dokumentovaného důkazu, který poskytuje vysokou záruku, že určitý proces, standardní pracovní postup, části zařízení nebo prostředí konzistentně vytvoří produkt, který splňuje předem stanovené specifikace a atributy jakosti;

| g) | „sledovatelností“ rozumí schopnost zjistit místo, kde se nachází, a identifikovat tkáň/buňku během každé etapy od odběru, přes zpracování, vyšetřování a skladování až po distribuci příjemci nebo likvidaci, což zahrnuje také schopnost identifikovat dárce a tkáňové zařízení nebo výrobní zařízení, které tkáň/buňky přijímá, zpracovává nebo skladuje, a schopnost identifikovat příjemce ve zdravotnickém zařízení používajícím/zdravotnických zařízeních používajících tkáň/buňky u příjemce/příjemců; |
| --- | --- |

g)

„sledovatelností“ rozumí schopnost zjistit místo, kde se nachází, a identifikovat tkáň/buňku během každé etapy od odběru, přes zpracování, vyšetřování a skladování až po distribuci příjemci nebo likvidaci, což zahrnuje také schopnost identifikovat dárce a tkáňové zařízení nebo výrobní zařízení, které tkáň/buňky přijímá, zpracovává nebo skladuje, a schopnost identifikovat příjemce ve zdravotnickém zařízení používajícím/zdravotnických zařízeních používajících tkáň/buňky u příjemce/příjemců;

| h) | „kritickým“ rozumí mající možný vliv na jakost nebo bezpečnost buněk a tkání nebo mající s nimi kontakt; |
| --- | --- |

h)

„kritickým“ rozumí mající možný vliv na jakost nebo bezpečnost buněk a tkání nebo mající s nimi kontakt;

| i) | „organizací provádějící odběr“ rozumí zdravotnické zařízení nebo jednotka nemocnice nebo jiný subjekt, který provozuje odběr lidských tkání a buněk a který nemusí být akreditován, určen, oprávněn nebo povolen jako tkáňové zařízení; |
| --- | --- |

i)

„organizací provádějící odběr“ rozumí zdravotnické zařízení nebo jednotka nemocnice nebo jiný subjekt, který provozuje odběr lidských tkání a buněk a který nemusí být akreditován, určen, oprávněn nebo povolen jako tkáňové zařízení;

| j) | „organizacemi odpovědnými za použití u člověka“ rozumějí zdravotnické zařízení nebo jednotka nemocnice nebo jiný subjekt, který používá lidské tkáně a buňky u člověka. |
| --- | --- |

j)

„organizacemi odpovědnými za použití u člověka“ rozumějí zdravotnické zařízení nebo jednotka nemocnice nebo jiný subjekt, který používá lidské tkáně a buňky u člověka.

Článek 3

Požadavky na akreditaci a jmenování tkáňových zařízení a udělení příslušného oprávnění nebo povolení

Tkáňové zařízení musí splňovat požadavky stanovené v příloze I.

Článek 4

Požadavky na akreditaci a jmenování postupů přípravy tkání a buněk a udělení příslušného oprávnění nebo povolení

Postupy přípravy v tkáňových zařízeních musejí splňovat požadavky stanovené v příloze II.

Článek 5

Oznamování závažných nežádoucích reakcí

1.   Členské státy zajistí, aby:

| a) | organizace provádějící odběr měly zavedeny postupy pro vedení záznamů o odebraných tkáních a buňkách a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích reakcích u žijících dárců, jež by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk; |
| --- | --- |

a)

organizace provádějící odběr měly zavedeny postupy pro vedení záznamů o odebraných tkáních a buňkách a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích reakcích u žijících dárců, jež by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk;

| b) | organizace odpovědné za použití tkání a buněk u člověka měly zavedeny postupy pro vedení záznamů o použitých tkáních a buňkách a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích reakcích pozorovaných během klinického použití nebo po něm, které mohou souviset s jakostí a bezpečností tkání nebo buněk; |
| --- | --- |

b)

organizace odpovědné za použití tkání a buněk u člověka měly zavedeny postupy pro vedení záznamů o použitých tkáních a buňkách a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích reakcích pozorovaných během klinického použití nebo po něm, které mohou souviset s jakostí a bezpečností tkání nebo buněk;

| c) | tkáňová zařízení, která distribuují tkáně a buňky pro použití u člověka, poskytovala organizaci odpovědné za použití tkání a buněk u člověka informace o tom, jak má tato organizace oznamovat závažné nežádoucí reakce, jak je uvedeno v písmenu b). |
| --- | --- |

c)

tkáňová zařízení, která distribuují tkáně a buňky pro použití u člověka, poskytovala organizaci odpovědné za použití tkání a buněk u člověka informace o tom, jak má tato organizace oznamovat závažné nežádoucí reakce, jak je uvedeno v písmenu b).

2.   Členské státy zajistí, aby tkáňová zařízení:

| a) | měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu všechny náležité dostupné informace o podezřelých závažných nežádoucích reakcích, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) a b); |
| --- | --- |

a)

měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu všechny náležité dostupné informace o podezřelých závažných nežádoucích reakcích, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) a b);

| b) | měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu závěry vyšetřování pro účely analýzy příčin a následného výstupu. |
| --- | --- |

b)

měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu závěry vyšetřování pro účely analýzy příčin a následného výstupu.

3.   Členské státy zajistí, aby:

| a) | odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES oznámila příslušnému orgánu informace obsažené v oznámení podle části A přílohy III; |
| --- | --- |

a)

odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES oznámila příslušnému orgánu informace obsažené v oznámení podle části A přílohy III;

| b) | tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu opatření přijatá ohledně ostatních dotčených tkání a buněk, které byly distribuovány pro účely použití u člověka; |
| --- | --- |

b)

tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu opatření přijatá ohledně ostatních dotčených tkání a buněk, které byly distribuovány pro účely použití u člověka;

| c) | tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu závěry vyšetřování, přičemž poskytnou alespoň informace podle části B přílohy III. |
| --- | --- |

c)

tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu závěry vyšetřování, přičemž poskytnou alespoň informace podle části B přílohy III.

Článek 6

Oznamování závažných nežádoucích účinků

1.   Členské státy zajistí, aby:

| a) | organizace provádějící odběr a tkáňová zařízení měly zavedeny postupy pro vedení záznamů a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích účincích, které se objeví během odběru a mohly by ovlivnit jakost a/nebo bezpečnost lidských tkání a buněk; |
| --- | --- |

a)

organizace provádějící odběr a tkáňová zařízení měly zavedeny postupy pro vedení záznamů a pro to, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích účincích, které se objeví během odběru a mohly by ovlivnit jakost a/nebo bezpečnost lidských tkání a buněk;

| b) | organizace odpovědné za použití tkání a buněk u člověka měly zavedeny postupy, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích účincích, které by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání nebo buněk; |
| --- | --- |

b)

organizace odpovědné za použití tkání a buněk u člověka měly zavedeny postupy, aby mohly neprodleně uvědomovat tkáňová zařízení o závažných nežádoucích účincích, které by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání nebo buněk;

| c) | tkáňová zařízení poskytovala organizaci odpovědné za použití tkání a buněk u člověka informace o tom, jak má tato organizace oznamovat závažné nežádoucí účinky, které by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání nebo buněk. |
| --- | --- |

c)

tkáňová zařízení poskytovala organizaci odpovědné za použití tkání a buněk u člověka informace o tom, jak má tato organizace oznamovat závažné nežádoucí účinky, které by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání nebo buněk.

2.   V případě asistované reprodukce se jakákoli špatná identifikace či záměna gamet nebo embryí považuje za závažný nežádoucí účinek. Všechny osoby či organizace provádějící odběr nebo organizace odpovědné za použití tkání a buněk u člověka, které provádějí asistovanou reprodukci, oznámí takovéto účinky dodavatelským tkáňovým zařízením pro účely vyšetřování a oznámení příslušnému orgánu.

3.   Členské státy zajistí, aby tkáňová zařízení:

| a) | měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu všechny náležité dostupné informace o podezřelých závažných nežádoucích účincích, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) a b); |
| --- | --- |

a)

měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu všechny náležité dostupné informace o podezřelých závažných nežádoucích účincích, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) a b);

| b) | měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu závěry vyšetřování pro účely analýzy příčin a následného výstupu. |
| --- | --- |

b)

měla zavedeny postupy pro to, aby mohla neprodleně sdělovat příslušnému orgánu závěry vyšetřování pro účely analýzy příčin a následného výstupu.

4.   Členské státy zajistí, aby:

| a) | odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES oznámila příslušnému orgánu informace obsažené v oznámení podle části A přílohy IV; |
| --- | --- |

a)

odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES oznámila příslušnému orgánu informace obsažené v oznámení podle části A přílohy IV;

| b) | tkáňová zařízení vyhodnotila závažné nežádoucí účinky, aby bylo možné v daném procesu určit příčiny, jimž lze předejít; |
| --- | --- |

b)

tkáňová zařízení vyhodnotila závažné nežádoucí účinky, aby bylo možné v daném procesu určit příčiny, jimž lze předejít;

| c) | tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu závěry vyšetřování, přičemž poskytnou alespoň informace podle části B přílohy IV. |
| --- | --- |

c)

tkáňová zařízení oznámila příslušnému orgánu závěry vyšetřování, přičemž poskytnou alespoň informace podle části B přílohy IV.

Článek 7

Výroční zprávy

1.   Do 30. června následujícího roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o oznámeních, která příslušný orgán obdržel o závažných nežádoucích reakcích a účincích. Komise předloží příslušným orgánům členských států shrnutí obdržených zpráv. Příslušný orgán tuto zprávu zpřístupní tkáňovým zařízením.

2.   Přenos údajů odpovídá specifikacím týkajícím se formátu pro výměnu údajů stanoveným v částech A a B přílohy V a zajistí veškeré informace nezbytné pro identifikaci odesílatele a pro zachování jeho referenčních údajů.

Článek 8

Výměna informací mezi příslušnými orgány a jejich sdělování Komisi

Členské státy zajistí, aby si jejich příslušné orgány sdělovaly náležité informace, pokud jde o závažné nežádoucí reakce a účinky, aby se zaručilo, že budou přijata odpovídající opatření, a aby tyto informace sdělovaly Komisi.

Článek 9

Sledovatelnost

1.   Tkáňová zařízení mají účinné a přesné systémy pro jednoznačnou identifikaci a označení obdržených a distribuovaných buněk/tkání.

2.   Tkáňová zařízení a organizace odpovědné za použití u člověka uchovají údaje stanovené v příloze VI alespoň po dobu 30 let, a to na vhodném a čitelném médiu.

Článek 10

Evropský kódovací systém

1.   Veškerým darovaným materiálům se v tkáňovém zařízení přidělí jedinečný evropský identifikační kód, aby se zajistila řádná identifikace dárce a sledovatelnost všech darovaných materiálů a zajistily informace o hlavních charakteristikách a vlastnostech tkání a buněk. Kód obsahuje alespoň informace uvedené v příloze VII.

2.   Odstavec 1 se nevztahuje na darování reprodukčních buněk mezi partnery.

Článek 11

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. září 2007. Neprodleně sdělí Komisi znění uvedených předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními uvedených předpisů a ustanoveními této směrnice.

Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 10 této směrnice do 1. září 2008.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 12

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 13

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 24. října 2006.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 48.

1

(2)  http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm a Úř. věst. L 262, 14.10.2003, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 38, 9.2.2006, s. 40.

3

---

PŘÍLOHA I

Požadavky na akreditaci a jmenování tkáňových zařízení a udělení příslušného oprávnění nebo povolení, jak je uvedeno v článku 3

A.   ORGANIZACE A ŘÍZENÍ

| 1. | Musí být jmenována odpovědná osoba, která má kvalifikaci a pověření, jak stanoví článek 17 směrnice 2004/23/ES. |
| --- | --- |

1.

Musí být jmenována odpovědná osoba, která má kvalifikaci a pověření, jak stanoví článek 17 směrnice 2004/23/ES.

| 2. | Tkáňové zařízení musí mít organizační strukturu a provozní postupy odpovídající činnostem, k nimž žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení; musí být vypracováno organizační schéma, které jasně vymezuje strukturu zodpovědnosti a ohlašovací povinnosti. |
| --- | --- |

2.

Tkáňové zařízení musí mít organizační strukturu a provozní postupy odpovídající činnostem, k nimž žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení; musí být vypracováno organizační schéma, které jasně vymezuje strukturu zodpovědnosti a ohlašovací povinnosti.

| 3. | Každé tkáňové zařízení musí mít přístup k určenému registrovanému lékaři, jenž mu bude poskytovat poradenství a dohlížet na jeho lékařské činnosti, jako je výběr dárců, přezkoumání klinických výstupů použitých tkání a buněk nebo podle potřeby interakce s klinickými uživateli. |
| --- | --- |

3.

Každé tkáňové zařízení musí mít přístup k určenému registrovanému lékaři, jenž mu bude poskytovat poradenství a dohlížet na jeho lékařské činnosti, jako je výběr dárců, přezkoumání klinických výstupů použitých tkání a buněk nebo podle potřeby interakce s klinickými uživateli.

| 4. | Musí být zaveden zdokumentovaný systém řízení jakosti, který se uplatňuje na činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, a to v souladu s normami stanovenými v této směrnici. |
| --- | --- |

4.

Musí být zaveden zdokumentovaný systém řízení jakosti, který se uplatňuje na činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, a to v souladu s normami stanovenými v této směrnici.

| 5. | Musí být zaručeno, že jsou určena a minimalizována rizika spojená s používáním biologického materiálu a s manipulací s tímto materiálem, přičemž je zachována odpovídající jakost a bezpečnost pro určený účel použití tkání a buněk. Tato rizika se týkají postupů, prostředí a zdravotního stavu pracovníků v daném tkáňovém zařízení. |
| --- | --- |

5.

Musí být zaručeno, že jsou určena a minimalizována rizika spojená s používáním biologického materiálu a s manipulací s tímto materiálem, přičemž je zachována odpovídající jakost a bezpečnost pro určený účel použití tkání a buněk. Tato rizika se týkají postupů, prostředí a zdravotního stavu pracovníků v daném tkáňovém zařízení.

| 6. | Dohody mezi tkáňovými zařízeními a třetími stranami musejí být v souladu s článkem 24 směrnice 2004/23/ES. Dohody se třetími stranami musejí upřesňovat podmínky vztahu a povinnosti, jakož i protokoly, které je třeba dodržovat, aby byla splněna požadovaná specifikace plnění dohody. |
| --- | --- |

6.

Dohody mezi tkáňovými zařízeními a třetími stranami musejí být v souladu s článkem 24 směrnice 2004/23/ES. Dohody se třetími stranami musejí upřesňovat podmínky vztahu a povinnosti, jakož i protokoly, které je třeba dodržovat, aby byla splněna požadovaná specifikace plnění dohody.

| 7. | Musí být zaveden zdokumentovaný systém, na nějž dohlíží zodpovědná osoba, kterým se potvrzuje, že tkáně a/nebo buňky splňují příslušné specifikace bezpečnosti a jakosti pro propuštění a distribuci. |
| --- | --- |

7.

Musí být zaveden zdokumentovaný systém, na nějž dohlíží zodpovědná osoba, kterým se potvrzuje, že tkáně a/nebo buňky splňují příslušné specifikace bezpečnosti a jakosti pro propuštění a distribuci.

| 8. | V případě ukončení činností zahrnují uzavřené dohody a postupy přijaté v souladu s čl. 21 odst. 5 směrnice 2004/23/ES údaje o sledovatelnosti a materiál týkající se jakosti a bezpečnosti buněk a tkání. |
| --- | --- |

8.

V případě ukončení činností zahrnují uzavřené dohody a postupy přijaté v souladu s čl. 21 odst. 5 směrnice 2004/23/ES údaje o sledovatelnosti a materiál týkající se jakosti a bezpečnosti buněk a tkání.

| 9. | Musí být zaveden zdokumentovaný systém, který zaručuje identifikaci každé jednotky tkáně či buňky ve všech etapách činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení. |
| --- | --- |

9.

Musí být zaveden zdokumentovaný systém, který zaručuje identifikaci každé jednotky tkáně či buňky ve všech etapách činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení.

B.   PRACOVNÍCI

| 1. | Pracovníků musí být v tkáňovém zařízení dostatečný počet a musejí být kvalifikováni pro úkony, které provádějí. Způsobilost pracovníků musí být ve vhodných intervalech, upřesněných v systému jakosti, vyhodnocována. |
| --- | --- |

1.

Pracovníků musí být v tkáňovém zařízení dostatečný počet a musejí být kvalifikováni pro úkony, které provádějí. Způsobilost pracovníků musí být ve vhodných intervalech, upřesněných v systému jakosti, vyhodnocována.

| 2. | Všichni pracovníci musejí mít jasný, zdokumentovaný a aktuální popis práce. Jejich úkoly, povinnosti a zodpovědnost musejí být jasně zdokumentovány a pochopeny. |
| --- | --- |

2.

Všichni pracovníci musejí mít jasný, zdokumentovaný a aktuální popis práce. Jejich úkoly, povinnosti a zodpovědnost musejí být jasně zdokumentovány a pochopeny.

| 3. | Pracovníkům musí být poskytnuta počáteční či základní odborná příprava, aktualizovaná příprava v případě, že se změní postupy nebo se vyvíjejí vědecké poznatky, a odpovídající příležitosti pro odborný rozvoj. Program odborné přípravy musí zajistit a zdokumentovat, že každý jednotlivec:






  (a) | prokázal způsobilost pro výkon určených úkolů; |
| --- | --- | --- |

3.

Pracovníkům musí být poskytnuta počáteční či základní odborná příprava, aktualizovaná příprava v případě, že se změní postupy nebo se vyvíjejí vědecké poznatky, a odpovídající příležitosti pro odborný rozvoj. Program odborné přípravy musí zajistit a zdokumentovat, že každý jednotlivec:

(a)

prokázal způsobilost pro výkon určených úkolů;

| (b) | má odpovídající znalosti a rozumí vědecko-technickému procesu a principům, které souvisejí s jejich určenými úkoly; |
| --- | --- |

(b)

má odpovídající znalosti a rozumí vědecko-technickému procesu a principům, které souvisejí s jejich určenými úkoly;

| (c) | rozumí organizačnímu rámci, systému jakosti a zdravotním a bezpečnostním předpisům zařízení, v němž pracuje, a |
| --- | --- |

(c)

rozumí organizačnímu rámci, systému jakosti a zdravotním a bezpečnostním předpisům zařízení, v němž pracuje, a

| (d) | je náležitě informován o širších etických, právních a regulačních souvislostech své práce. |
| --- | --- |

(d)

je náležitě informován o širších etických, právních a regulačních souvislostech své práce.

C.   VYBAVENÍ A MATERIÁLY

| 1. | Veškeré vybavení a materiál musejí být navrženy a udržovány způsobem vhodným pro jejich určený účel a musejí pro příjemce a/nebo pracovníky představovat minimální riziko. |
| --- | --- |

1.

Veškeré vybavení a materiál musejí být navrženy a udržovány způsobem vhodným pro jejich určený účel a musejí pro příjemce a/nebo pracovníky představovat minimální riziko.

| 2. | Veškeré kritické vybavení a technické prostředky musejí být identifikovány a validovány, pravidelně kontrolovány a preventivně udržovány v souladu s pokyny výrobce. Pokud vybavení nebo materiály mají vliv na kritické parametry zpracování či skladování (např. teplota, tlak, počty částic, úrovně mikrobiální kontaminace), musejí být identifikovány a podle potřeby podléhat příslušnému sledování, systémům varování, poplachů a nápravných opatření, aby byly zjištěny poruchy a vady a bylo zajištěno, že jsou kritické parametry nepřetržitě udržovány v přijatelných mezích. Veškeré vybavení, kterým se měří kritické parametry, musí být kalibrováno podle sledovatelného etalonu, je-li k dispozici. |
| --- | --- |

2.

Veškeré kritické vybavení a technické prostředky musejí být identifikovány a validovány, pravidelně kontrolovány a preventivně udržovány v souladu s pokyny výrobce. Pokud vybavení nebo materiály mají vliv na kritické parametry zpracování či skladování (např. teplota, tlak, počty částic, úrovně mikrobiální kontaminace), musejí být identifikovány a podle potřeby podléhat příslušnému sledování, systémům varování, poplachů a nápravných opatření, aby byly zjištěny poruchy a vady a bylo zajištěno, že jsou kritické parametry nepřetržitě udržovány v přijatelných mezích. Veškeré vybavení, kterým se měří kritické parametry, musí být kalibrováno podle sledovatelného etalonu, je-li k dispozici.

| 3. | Nové a opravené vybavení musí být při instalaci vyzkoušeno a před použitím validováno. Výsledky zkoušek se zdokumentují. |
| --- | --- |

3.

Nové a opravené vybavení musí být při instalaci vyzkoušeno a před použitím validováno. Výsledky zkoušek se zdokumentují.

| 4. | Údržba, servisní služby, čištění, dezinfekce a sanitace se u veškerého kritického vybavení provádějí pravidelně a jsou náležitě zaznamenávány. |
| --- | --- |

4.

Údržba, servisní služby, čištění, dezinfekce a sanitace se u veškerého kritického vybavení provádějí pravidelně a jsou náležitě zaznamenávány.

| 5. | Musejí být k dispozici postupy pro provoz každé součásti kritického vybavení, podrobně popisující opatření, jež mají být přijata v případě poruchy či selhání. |
| --- | --- |

5.

Musejí být k dispozici postupy pro provoz každé součásti kritického vybavení, podrobně popisující opatření, jež mají být přijata v případě poruchy či selhání.

| 6. | Postupy u činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musejí podrobně uvádět specifikace všech kritických materiálů a reakčních činidel. Zejména je třeba definovat specifikace přídatných látek (např. roztoků) a obalových materiálů. Kritická reakční činidla a materiály musejí splňovat zdokumentované požadavky a specifikace a případně požadavky uvedené ve směrnici Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích (1) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro (2). |
| --- | --- |

6.

Postupy u činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musejí podrobně uvádět specifikace všech kritických materiálů a reakčních činidel. Zejména je třeba definovat specifikace přídatných látek (např. roztoků) a obalových materiálů. Kritická reakční činidla a materiály musejí splňovat zdokumentované požadavky a specifikace a případně požadavky uvedené ve směrnici Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích (1) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro (2).

D.   PROVOZOVNY A PROSTORY

| 1. | Tkáňové zařízení musí mít vhodné provozovny pro provádění činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, a to v souladu s normami stanovenými v této směrnici. |
| --- | --- |

1.

Tkáňové zařízení musí mít vhodné provozovny pro provádění činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, a to v souladu s normami stanovenými v této směrnici.

| 2. | Pokud tyto činnosti zahrnují zpracování tkání a buněk při vystavení prostředí, musejí probíhat v prostředí s přesně stanovenou kvalitou a čistotou vzduchu, aby se minimalizovalo riziko kontaminace, včetně křížové kontaminace mezi tkáněmi a buňkami z různých darování. Je nutné validovat a sledovat účinnost těchto opatření. |
| --- | --- |

2.

Pokud tyto činnosti zahrnují zpracování tkání a buněk při vystavení prostředí, musejí probíhat v prostředí s přesně stanovenou kvalitou a čistotou vzduchu, aby se minimalizovalo riziko kontaminace, včetně křížové kontaminace mezi tkáněmi a buňkami z různých darování. Je nutné validovat a sledovat účinnost těchto opatření.

| 3. | Pokud bod 4 nestanoví jinak, jsou-li tkáně či buňky vystaveny během zpracování prostředí, aniž by následně byly podrobeny procesu mikrobiální inaktivace, je vyžadována kvalita vzduchu, v němž jsou počet částic a počet mikrobiálních kolonií rovnocenné počtům ve třídě čistoty A, jak je definována v příloze 1 platných Evropských pokynů pro správnou výrobní praxi a ve směrnici 2003/94/ES, a prostředí pozadí vhodné pro zpracování příslušných tkání nebo buněk, které však odpovídá alespoň třídě čistoty D správné výrobní praxe, pokud jde o počet částic a počet mikrobiálních kolonií. |
| --- | --- |

3.

Pokud bod 4 nestanoví jinak, jsou-li tkáně či buňky vystaveny během zpracování prostředí, aniž by následně byly podrobeny procesu mikrobiální inaktivace, je vyžadována kvalita vzduchu, v němž jsou počet částic a počet mikrobiálních kolonií rovnocenné počtům ve třídě čistoty A, jak je definována v příloze 1 platných Evropských pokynů pro správnou výrobní praxi a ve směrnici 2003/94/ES, a prostředí pozadí vhodné pro zpracování příslušných tkání nebo buněk, které však odpovídá alespoň třídě čistoty D správné výrobní praxe, pokud jde o počet částic a počet mikrobiálních kolonií.

| 4. | Méně přísné nároky na prostředí, než jaké jsou uvedeny v bodě 3, jsou přijatelné v případě, že:






  a) | se použije validovaný postup mikrobiální inaktivace nebo validovaný postup terminální sterilizace; |
| --- | --- | --- |

4.

Méně přísné nároky na prostředí, než jaké jsou uvedeny v bodě 3, jsou přijatelné v případě, že:

a)

se použije validovaný postup mikrobiální inaktivace nebo validovaný postup terminální sterilizace;

| b) | nebo pokud se prokáže, že vystavení v prostředí třídy A má nepříznivý dopad na požadované vlastnosti příslušné tkáně nebo buňky; |
| --- | --- |

b)

nebo pokud se prokáže, že vystavení v prostředí třídy A má nepříznivý dopad na požadované vlastnosti příslušné tkáně nebo buňky;

| c) | nebo pokud se prokáže, že způsob a postup použití tkáně nebo buňky u příjemce představuje pro příjemce výrazně nižší riziko přenosu bakteriální či plísňové infekce než transplantace buňky a tkáně; |
| --- | --- |

c)

nebo pokud se prokáže, že způsob a postup použití tkáně nebo buňky u příjemce představuje pro příjemce výrazně nižší riziko přenosu bakteriální či plísňové infekce než transplantace buňky a tkáně;

| d) | nebo pokud není technicky možné provést požadovaný proces v prostředí třídy A (např. vzhledem k požadavkům na specifické vybavení v prostoru pro zpracování, které není zcela slučitelné s třídou A). |
| --- | --- |

d)

nebo pokud není technicky možné provést požadovaný proces v prostředí třídy A (např. vzhledem k požadavkům na specifické vybavení v prostoru pro zpracování, které není zcela slučitelné s třídou A).

| 5. | Je nutné jasně stanovit prostředí v bodě 4 písm. a), b), c) a d). Musí být prokázáno a zdokumentováno, že zvolené prostředí splňuje požadavky na jakost a bezpečnost, alespoň s ohledem na určený účel, způsob použití a imunitní stav příjemce. V každém příslušném oddělení tkáňového zařízení se musí poskytovat vhodný oděv a vybavení pro osobní ochranu a hygienu a písemné pokyny pro hygienu a oblékání. |
| --- | --- |

5.

Je nutné jasně stanovit prostředí v bodě 4 písm. a), b), c) a d). Musí být prokázáno a zdokumentováno, že zvolené prostředí splňuje požadavky na jakost a bezpečnost, alespoň s ohledem na určený účel, způsob použití a imunitní stav příjemce. V každém příslušném oddělení tkáňového zařízení se musí poskytovat vhodný oděv a vybavení pro osobní ochranu a hygienu a písemné pokyny pro hygienu a oblékání.

| 6. | Pokud činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, zahrnují skladování tkání a buněk, musejí se definovat podmínky skladování nezbytné k tomu, aby si tkáně a buňky uchovaly požadované vlastnosti, včetně parametrů jako teplota, vlhkost nebo kvalita vzduchu. |
| --- | --- |

6.

Pokud činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, zahrnují skladování tkání a buněk, musejí se definovat podmínky skladování nezbytné k tomu, aby si tkáně a buňky uchovaly požadované vlastnosti, včetně parametrů jako teplota, vlhkost nebo kvalita vzduchu.

| 7. | Kritické parametry se musejí kontrolovat, sledovat a zaznamenávat (např. teplota, vlhkost, kvalita vzduchu), aby se prokázalo, že jsou dodržovány stanovené podmínky skladování. |
| --- | --- |

7.

Kritické parametry se musejí kontrolovat, sledovat a zaznamenávat (např. teplota, vlhkost, kvalita vzduchu), aby se prokázalo, že jsou dodržovány stanovené podmínky skladování.

| 8. | Musejí být zajištěna skladovací zařízení, která jasně oddělují a odlišují tkáně a buňky před propuštěním v karanténě od těch, které jsou již propuštěny, a těch, které byly odmítnuty, aby se zabránilo záměně a jejich křížové kontaminaci. Pro uchovávání určitých tkání a buněk odebraných podle zvláštních kritérií musejí být v místech skladování tkání a buněk v karanténě i v místech skladování propuštěných tkání a buněk vyhrazeny fyzicky oddělené prostory či skladovací zařízení nebo musí být uvnitř zařízení zabezpečeno oddělení. |
| --- | --- |

8.

Musejí být zajištěna skladovací zařízení, která jasně oddělují a odlišují tkáně a buňky před propuštěním v karanténě od těch, které jsou již propuštěny, a těch, které byly odmítnuty, aby se zabránilo záměně a jejich křížové kontaminaci. Pro uchovávání určitých tkání a buněk odebraných podle zvláštních kritérií musejí být v místech skladování tkání a buněk v karanténě i v místech skladování propuštěných tkání a buněk vyhrazeny fyzicky oddělené prostory či skladovací zařízení nebo musí být uvnitř zařízení zabezpečeno oddělení.

| 9. | Tkáňové zařízení musí mít písemnou koncepci a postupy pro kontrolovaný přístup, čištění a údržbu, nakládání s odpadem a pro obnovu poskytování služeb při mimořádné situaci. |
| --- | --- |

9.

Tkáňové zařízení musí mít písemnou koncepci a postupy pro kontrolovaný přístup, čištění a údržbu, nakládání s odpadem a pro obnovu poskytování služeb při mimořádné situaci.

E.   DOKUMENTACE A ZÁZNAMY

| 1. | Pro činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musí být zaveden systém, který zajistí jasně vymezenou a efektivní dokumentaci, správné záznamy a registry a schválené standardní pracovní postupy. Dokumenty musejí být pravidelně přezkoumávány a musejí splňovat normy stanovené v této směrnici. Systém musí zaručovat, že je práce prováděna podle daných norem a že veškeré kroky, tj. kódování, způsobilost dárce, odběr, zpracování, konzervaci, skladování, přepravu, distribuci či likvidaci, včetně aspektů týkajících se kontroly a zabezpečení jakosti, jsou sledovatelné. |
| --- | --- |

1.

Pro činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musí být zaveden systém, který zajistí jasně vymezenou a efektivní dokumentaci, správné záznamy a registry a schválené standardní pracovní postupy. Dokumenty musejí být pravidelně přezkoumávány a musejí splňovat normy stanovené v této směrnici. Systém musí zaručovat, že je práce prováděna podle daných norem a že veškeré kroky, tj. kódování, způsobilost dárce, odběr, zpracování, konzervaci, skladování, přepravu, distribuci či likvidaci, včetně aspektů týkajících se kontroly a zabezpečení jakosti, jsou sledovatelné.

| 2. | U každé kritické činnosti musí být identifikovány a zdokumentovány použité materiály, vybavení a zúčastnění pracovníci. |
| --- | --- |

2.

U každé kritické činnosti musí být identifikovány a zdokumentovány použité materiály, vybavení a zúčastnění pracovníci.

| 3. | Veškeré změny dokumentace v tkáňovém zařízení musejí být přezkoumány, opatřeny datem, schváleny, zdokumentovány a řádně provedeny oprávněnými pracovníky. |
| --- | --- |

3.

Veškeré změny dokumentace v tkáňovém zařízení musejí být přezkoumány, opatřeny datem, schváleny, zdokumentovány a řádně provedeny oprávněnými pracovníky.

| 4. | Postup kontroly dokumentů musí být stanoven tak, aby poskytoval historii přezkoumání jednotlivých dokumentů a jejich změn a zajišťoval, že jsou používány pouze aktuální verze dokumentů. |
| --- | --- |

4.

Postup kontroly dokumentů musí být stanoven tak, aby poskytoval historii přezkoumání jednotlivých dokumentů a jejich změn a zajišťoval, že jsou používány pouze aktuální verze dokumentů.

| 5. | Záznamy musejí spolehlivě a pravdivě zobrazovat výsledky. |
| --- | --- |

5.

Záznamy musejí spolehlivě a pravdivě zobrazovat výsledky.

| 6. | Záznamy musejí být čitelné a nesmazatelné, mohou být psané ručně či převedené do jiného validovaného systému, např. do elektronické podoby či na mikrofilm. |
| --- | --- |

6.

Záznamy musejí být čitelné a nesmazatelné, mohou být psané ručně či převedené do jiného validovaného systému, např. do elektronické podoby či na mikrofilm.

| 7. | Aniž je dotčen čl. 9 odst. 2, veškeré záznamy, včetně primárních údajů, které jsou kriticky důležité pro bezpečnost a jakost tkání a buněk, se uchovají tak, aby k nim byl zajištěn přístup alespoň po dobu deseti let od data ukončení použitelnosti, klinického použití či likvidace. |
| --- | --- |

7.

Aniž je dotčen čl. 9 odst. 2, veškeré záznamy, včetně primárních údajů, které jsou kriticky důležité pro bezpečnost a jakost tkání a buněk, se uchovají tak, aby k nim byl zajištěn přístup alespoň po dobu deseti let od data ukončení použitelnosti, klinického použití či likvidace.

| 8. | Záznamy musejí splňovat požadavky na důvěrnost podle článku 14 směrnice 2004/23/ES. Přístup do registrů a k údajům musí být povolen pouze osobám, které mají oprávnění od odpovědné osoby, a příslušnému orgánu pro účely inspekce a kontrolních opatření. |
| --- | --- |

8.

Záznamy musejí splňovat požadavky na důvěrnost podle článku 14 směrnice 2004/23/ES. Přístup do registrů a k údajům musí být povolen pouze osobám, které mají oprávnění od odpovědné osoby, a příslušnému orgánu pro účely inspekce a kontrolních opatření.

F.   PŘEZKOUMÁNÍ JAKOSTI

| 1. | U činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musí být zaveden systém auditu. Kvalifikované a způsobilé osoby musejí audit provádět nezávisle a alespoň jednou za dva roky, aby se ověřil soulad se schválenými protokoly a regulačními požadavky. Zjištění a nápravná opatření se musejí zdokumentovat. |
| --- | --- |

1.

U činností, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, musí být zaveden systém auditu. Kvalifikované a způsobilé osoby musejí audit provádět nezávisle a alespoň jednou za dva roky, aby se ověřil soulad se schválenými protokoly a regulačními požadavky. Zjištění a nápravná opatření se musejí zdokumentovat.

| 2. | Odchylky od požadovaných norem pro jakost a bezpečnost se musejí vyšetřit a zdokumentovat, což zahrnuje rovněž rozhodnutí o případných nápravných a preventivních opatřeních. O osudu tkání a buněk, které nesplňují požadavky, se musí rozhodnout v souladu s písemnými postupy a za dohledu odpovědné osoby, toto rozhodnutí se musí zaznamenat. Všechny dotčené tkáně a buňky musejí být identifikovány a musí o nich být podána zpráva. |
| --- | --- |

2.

Odchylky od požadovaných norem pro jakost a bezpečnost se musejí vyšetřit a zdokumentovat, což zahrnuje rovněž rozhodnutí o případných nápravných a preventivních opatřeních. O osudu tkání a buněk, které nesplňují požadavky, se musí rozhodnout v souladu s písemnými postupy a za dohledu odpovědné osoby, toto rozhodnutí se musí zaznamenat. Všechny dotčené tkáně a buňky musejí být identifikovány a musí o nich být podána zpráva.

| 3. | Nápravná opatření musejí být zdokumentována, zahájena a dokončena včas a účinným způsobem. Po provedení preventivních a nápravných opatření by měla být posouzena jejich účinnost. |
| --- | --- |

3.

Nápravná opatření musejí být zdokumentována, zahájena a dokončena včas a účinným způsobem. Po provedení preventivních a nápravných opatření by měla být posouzena jejich účinnost.

| 4. | Tkáňová zařízení musejí mít zavedeny postupy pro přezkoumání výkonu systému řízení jakosti, aby se zajistilo nepřetržité a systematické zlepšování. |
| --- | --- |

4.

Tkáňová zařízení musejí mít zavedeny postupy pro přezkoumání výkonu systému řízení jakosti, aby se zajistilo nepřetržité a systematické zlepšování.

---

(1)  Úř. věst. L 169, 12.7.1993, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2)  Úř. věst. L 331, 7.12.1998, s. 1. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003.

---

PŘÍLOHA II

Požadavky pro udělení příslušného oprávnění pro postupy přípravy tkání a buněk v tkáňových zařízeních, jak je uvedeno v článku 4

Po vyhodnocení kritérií pro výběr dárce a postupů odběru, protokolů pro každou etapu postupu, kritérií pro řízení jakosti a závěrečných množstevních kritérií a kritérií pro jakost buněk a tkání udělí příslušný orgán každému postupu přípravy tkání a buněk oprávnění. Takové hodnocení musí splňovat alespoň požadavky stanovené v této příloze.

A.   PŘIJETÍ V TKÁŇOVÉM ZAŘÍZENÍ

Při přijetí odebraných tkání a buněk v tkáňovém zařízení musejí tkáně a buňky splňovat požadavky definované ve směrnici 2006/17/ES.

B.   ZPRACOVÁNÍ

Pokud činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, zahrnují zpracování tkání a buněk, musejí postupy v tkáňovém zařízení splňovat tato kritéria:

| 1. | Kritické postupy zpracování musejí být validovány a nesmějí tkáně či buňky činit klinicky neúčinnými či škodlivými pro příjemce. Tato validace musí vycházet ze studií provedených zařízením nebo z údajů ze zveřejněných studií nebo, v případě osvědčených postupů zpracování, ze zpětného hodnocení klinických výsledků u tkání dodaných daným zařízením. |
| --- | --- |

1.

Kritické postupy zpracování musejí být validovány a nesmějí tkáně či buňky činit klinicky neúčinnými či škodlivými pro příjemce. Tato validace musí vycházet ze studií provedených zařízením nebo z údajů ze zveřejněných studií nebo, v případě osvědčených postupů zpracování, ze zpětného hodnocení klinických výsledků u tkání dodaných daným zařízením.

| 2. | Musí být prokázáno, že pracovníci mohou validovaný proces provádět v prostředí tkáňového zařízení shodně a účinně. |
| --- | --- |

2.

Musí být prokázáno, že pracovníci mohou validovaný proces provádět v prostředí tkáňového zařízení shodně a účinně.

| 3. | Ve standardních pracovních postupech musejí být postupy zdokumentovány a musejí být v souladu s validovanou metodou a normami stanovenými v této směrnici, a to v souladu s přílohou I částí E body 1 až 4. |
| --- | --- |

3.

Ve standardních pracovních postupech musejí být postupy zdokumentovány a musejí být v souladu s validovanou metodou a normami stanovenými v této směrnici, a to v souladu s přílohou I částí E body 1 až 4.

| 4. | Musí být zajištěno, že se veškeré procesy provádějí v souladu se schválenými standardními pracovními postupy. |
| --- | --- |

4.

Musí být zajištěno, že se veškeré procesy provádějí v souladu se schválenými standardními pracovními postupy.

| 5. | Je-li na tkáně nebo buňky uplatněn postup mikrobiální inaktivace, musí být tento postup specifikován, zdokumentován a validován. |
| --- | --- |

5.

Je-li na tkáně nebo buňky uplatněn postup mikrobiální inaktivace, musí být tento postup specifikován, zdokumentován a validován.

| 6. | Před provedením jakékoli důležité změny ve zpracování musí být pozměněný postup validován a zdokumentován. |
| --- | --- |

6.

Před provedením jakékoli důležité změny ve zpracování musí být pozměněný postup validován a zdokumentován.

| 7. | Postupy zpracování musejí být podrobovány pravidelnému kritickému hodnocení, aby se zajistilo, že budou i nadále dosahovat určených výsledků. |
| --- | --- |

7.

Postupy zpracování musejí být podrobovány pravidelnému kritickému hodnocení, aby se zajistilo, že budou i nadále dosahovat určených výsledků.

| 8. | Postupy pro vyřazování tkání a buněk musejí bránit kontaminaci tkání a buněk z jiných darování a přípravků, prostředí pro zpracování a pracovníků. Tyto postupy musejí odpovídat vnitrostátním předpisům. |
| --- | --- |

8.

Postupy pro vyřazování tkání a buněk musejí bránit kontaminaci tkání a buněk z jiných darování a přípravků, prostředí pro zpracování a pracovníků. Tyto postupy musejí odpovídat vnitrostátním předpisům.

C.   SKLADOVÁNÍ A PROPOUŠTĚNÍ PŘÍPRAVKŮ

Pokud činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, zahrnují skladování a propouštění tkání a buněk, musejí postupy v tkáňovém zařízení s oprávněním splňovat tato kritéria:

| 1. | Pro každý typ podmínek skladování musí být určena maximální doba skladování. Zvolená doba musí mimo jiné odrážet případné zhoršení požadovaných vlastností tkáně či buňky. |
| --- | --- |

1.

Pro každý typ podmínek skladování musí být určena maximální doba skladování. Zvolená doba musí mimo jiné odrážet případné zhoršení požadovaných vlastností tkáně či buňky.

| 2. | Musí být zaveden systém evidence tkání a/nebo buněk v karanténě, aby se zaručilo, že nemohou být propuštěny, dokud nesplňují veškeré požadavky této směrnice. Musí existovat standardní pracovní postup, v němž jsou podrobně popsány okolnosti, povinnosti a postupy pro propouštění tkání a buněk k distribuci. |
| --- | --- |

2.

Musí být zaveden systém evidence tkání a/nebo buněk v karanténě, aby se zaručilo, že nemohou být propuštěny, dokud nesplňují veškeré požadavky této směrnice. Musí existovat standardní pracovní postup, v němž jsou podrobně popsány okolnosti, povinnosti a postupy pro propouštění tkání a buněk k distribuci.

| 3. | Systém identifikace tkání a buněk v celém rámci jakékoli etapy zpracování v tkáňovém zařízení musí jasně rozlišovat přípravky propuštěné od přípravků nepropuštěných (v karanténě) a přípravků vyřazených. |
| --- | --- |

3.

Systém identifikace tkání a buněk v celém rámci jakékoli etapy zpracování v tkáňovém zařízení musí jasně rozlišovat přípravky propuštěné od přípravků nepropuštěných (v karanténě) a přípravků vyřazených.

| 4. | Záznamy musejí prokazovat, že byly před propuštěním tkání a buněk splněny všechny patřičné specifikace, zejména že byly všechny formuláře prohlášení, náležité lékařské záznamy, záznamy o zpracování a výsledky zkoušek ověřeny podle písemného postupu osobou pověřenou tímto úkolem odpovědnou osobou uvedenou v článku 17 směrnice 2004/23/ES. Pokud se k uvolnění výsledků z laboratoře použije počítač, musí záznam o kontrole uvádět, kdo je za uvolnění odpovědný. |
| --- | --- |

4.

Záznamy musejí prokazovat, že byly před propuštěním tkání a buněk splněny všechny patřičné specifikace, zejména že byly všechny formuláře prohlášení, náležité lékařské záznamy, záznamy o zpracování a výsledky zkoušek ověřeny podle písemného postupu osobou pověřenou tímto úkolem odpovědnou osobou uvedenou v článku 17 směrnice 2004/23/ES. Pokud se k uvolnění výsledků z laboratoře použije počítač, musí záznam o kontrole uvádět, kdo je za uvolnění odpovědný.

| 5. | Je třeba provést zdokumentované posouzení rizik, které schválí odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES, aby se po zavedení nových kritérií pro výběr či testování dárce nebo výrazně změněné etapy zpracování, jimiž se posílí bezpečnost a jakost, určil osud všech skladovaných tkání a buněk. |
| --- | --- |

5.

Je třeba provést zdokumentované posouzení rizik, které schválí odpovědná osoba uvedená v článku 17 směrnice 2004/23/ES, aby se po zavedení nových kritérií pro výběr či testování dárce nebo výrazně změněné etapy zpracování, jimiž se posílí bezpečnost a jakost, určil osud všech skladovaných tkání a buněk.

D.   DISTRIBUCE A STAŽENÍ

Pokud činnosti, k nimž se žádá o akreditaci, jmenování, oprávnění nebo povolení, zahrnují distribuci tkání a buněk, musejí postupy v tkáňovém zařízení s oprávněním splňovat tato kritéria:

| 1. | Musejí být definovány kritické podmínky přepravy, např. teplota a lhůta, aby se zachovaly požadované vlastnosti tkáně a buňky. |
| --- | --- |

1.

Musejí být definovány kritické podmínky přepravy, např. teplota a lhůta, aby se zachovaly požadované vlastnosti tkáně a buňky.

| 2. | Nádoba/balení musejí být bezpečné a musejí zaručovat, že jsou tkáně a buňky uchovávány za přesně stanovených podmínek. Veškeré nádoby a balení musejí být validovány jako vhodné pro daný účel. |
| --- | --- |

2.

Nádoba/balení musejí být bezpečné a musejí zaručovat, že jsou tkáně a buňky uchovávány za přesně stanovených podmínek. Veškeré nádoby a balení musejí být validovány jako vhodné pro daný účel.

| 3. | Pokud distribuci provádí třetí strana na základě smlouvy, musí existovat zdokumentovaná dohoda, aby se zaručilo, že budou dodrženy požadované podmínky. |
| --- | --- |

3.

Pokud distribuci provádí třetí strana na základě smlouvy, musí existovat zdokumentovaná dohoda, aby se zaručilo, že budou dodrženy požadované podmínky.

| 4. | V tkáňovém zařízení jsou zaměstnanci oprávnění posoudit nezbytnost stažení z oběhu a zahájit a koordinovat potřebné kroky. |
| --- | --- |

4.

V tkáňovém zařízení jsou zaměstnanci oprávnění posoudit nezbytnost stažení z oběhu a zahájit a koordinovat potřebné kroky.

| 5. | Musí být zaveden účinný postup stažení z oběhu včetně popisu povinností a kroků, jež se mají provést. Musejí zahrnovat oznámení příslušnému orgánu. |
| --- | --- |

5.

Musí být zaveden účinný postup stažení z oběhu včetně popisu povinností a kroků, jež se mají provést. Musejí zahrnovat oznámení příslušnému orgánu.

| 6. | Kroky učiněné v předem vymezeném období musejí zahrnovat sledování všech příslušných tkání a buněk a v případě potřeby také zpětné vysledování. Účelem šetření je identifikovat dárce, který mohl přispět k vyvolání reakce u příjemce, a stáhnout dostupné tkáně a buňky od takového dárce, jakož i informovat odběratele a příjemce tkání a buněk odebraných od tohoto dárce pro případ, že mohli být ohroženi. |
| --- | --- |

6.

Kroky učiněné v předem vymezeném období musejí zahrnovat sledování všech příslušných tkání a buněk a v případě potřeby také zpětné vysledování. Účelem šetření je identifikovat dárce, který mohl přispět k vyvolání reakce u příjemce, a stáhnout dostupné tkáně a buňky od takového dárce, jakož i informovat odběratele a příjemce tkání a buněk odebraných od tohoto dárce pro případ, že mohli být ohroženi.

| 7. | Musejí být zavedeny postupy pro vyřizování žádostí o tkáně a buňky. Je třeba zdokumentovat pravidla přidělování tkání a buněk určitým pacientům nebo zdravotnickým institucím a na žádost je těmto stranám zpřístupnit. |
| --- | --- |

7.

Musejí být zavedeny postupy pro vyřizování žádostí o tkáně a buňky. Je třeba zdokumentovat pravidla přidělování tkání a buněk určitým pacientům nebo zdravotnickým institucím a na žádost je těmto stranám zpřístupnit.

| 8. | Musí být zaveden zdokumentovaný systém pro manipulaci s vrácenými přípravky, případně včetně kritérií pro jejich přijetí do inventáře. |
| --- | --- |

8.

Musí být zaveden zdokumentovaný systém pro manipulaci s vrácenými přípravky, případně včetně kritérií pro jejich přijetí do inventáře.

E.   KONEČNÉ OZNAČENÍ PRO DISTRIBUCI

| 1. | Primární nádoba pro tkáně/buňky musí uvádět:






  a) | druh tkání a buněk, identifikační číslo nebo kód tkáně/buňky a případně číslo šarže; |
| --- | --- | --- |

1.

Primární nádoba pro tkáně/buňky musí uvádět:

a)

druh tkání a buněk, identifikační číslo nebo kód tkáně/buňky a případně číslo šarže;

| b) | identifikaci tkáňového zařízení; |
| --- | --- |

b)

identifikaci tkáňového zařízení;

| c) | datum uplynutí doby použitelnosti; |
| --- | --- |

c)

datum uplynutí doby použitelnosti;

| d) | v případě autologního darování se musí tato skutečnost uvést (jen pro autologní použití) a musí být identifikován dárce/příjemce; |
| --- | --- |

d)

v případě autologního darování se musí tato skutečnost uvést (jen pro autologní použití) a musí být identifikován dárce/příjemce;

| e) | v případě darování konkrétnímu příjemci musí štítek identifikovat dotyčného příjemce; |
| --- | --- |

e)

v případě darování konkrétnímu příjemci musí štítek identifikovat dotyčného příjemce;

| f) | pokud je známo, že jsou tkáně nebo buňky pozitivní na příslušný marker infekční nemoci, musí se označit jako „BIOLOGICKY NEBEZPEČNÉ“. |
| --- | --- |

f)

pokud je známo, že jsou tkáně nebo buňky pozitivní na příslušný marker infekční nemoci, musí se označit jako „BIOLOGICKY NEBEZPEČNÉ“.

Pokud některé z informací v písmenech d) a e) nelze na štítku primární nádoby uvést, musejí být poskytnuty na odděleném listu, který primární nádobu provází. Tento list musí být k primární nádobě přibalen tak, aby se zaručilo, že od sebe nebudou odděleny.

| 2. | Na štítku nebo v průvodní dokumentaci se musejí uvést tyto informace:






  a) | popis (definice) a, je-li to vhodné, rozměry přípravku z tkání nebo buněk; |
| --- | --- | --- |

2.

Na štítku nebo v průvodní dokumentaci se musejí uvést tyto informace:

a)

popis (definice) a, je-li to vhodné, rozměry přípravku z tkání nebo buněk;

| b) | morfologie a funkční údaje, je-li to vhodné; |
| --- | --- |

b)

morfologie a funkční údaje, je-li to vhodné;

| c) | datum distribuce tkání/buněk; |
| --- | --- |

c)

datum distribuce tkání/buněk;

| d) | biologická stanovení provedená u dárce a výsledky; |
| --- | --- |

d)

biologická stanovení provedená u dárce a výsledky;

| e) | doporučení ohledně skladování; |
| --- | --- |

e)

doporučení ohledně skladování;

| f) | pokyny pro otevření nádoby, balení a požadovanou manipulaci/rekonstituci; |
| --- | --- |

f)

pokyny pro otevření nádoby, balení a požadovanou manipulaci/rekonstituci;

| g) | data uplynutí doby použitelnosti po otevření/manipulaci; |
| --- | --- |

g)

data uplynutí doby použitelnosti po otevření/manipulaci;

| h) | pokyny pro oznamování závažných nežádoucích reakcí a/nebo účinků, jak stanoví články 5 a 6; |
| --- | --- |

h)

pokyny pro oznamování závažných nežádoucích reakcí a/nebo účinků, jak stanoví články 5 a 6;

| i) | přítomnost potenciálně škodlivých reziduí (např. antibiotik, ethylenoxidu atd.). |
| --- | --- |

i)

přítomnost potenciálně škodlivých reziduí (např. antibiotik, ethylenoxidu atd.).

F.   VNĚJŠÍ OZNAČOVÁNÍ PŘEPRAVNÍHO KONTEJNERU

Pro přepravu musí být primární nádoba umístěna do přepravního kontejneru, na jehož štítku musejí být uvedeny alespoň tyto informace:

| a) | identifikace původního tkáňového zařízení včetně adresy a telefonního čísla; |
| --- | --- |

a)

identifikace původního tkáňového zařízení včetně adresy a telefonního čísla;

| b) | identifikace cílové organizace odpovědné za použití u člověka včetně adresy a telefonního čísla; |
| --- | --- |

b)

identifikace cílové organizace odpovědné za použití u člověka včetně adresy a telefonního čísla;

| c) | prohlášení, že balení obsahuje lidské tkáně/buňky a nápis „MANIPULOVAT OPATRNĚ“; |
| --- | --- |

c)

prohlášení, že balení obsahuje lidské tkáně/buňky a nápis „MANIPULOVAT OPATRNĚ“;

| d) | pokud jsou pro fungování transplantátu potřebné živé buňky, např. kmenové buňky, gamety a embrya, musí se doplnit nápis „NEOZAŘOVAT“; |
| --- | --- |

d)

pokud jsou pro fungování transplantátu potřebné živé buňky, např. kmenové buňky, gamety a embrya, musí se doplnit nápis „NEOZAŘOVAT“;

| e) | doporučené přepravní podmínky (např. uchovejte v chladu, ve svislé poloze atd.); |
| --- | --- |

e)

doporučené přepravní podmínky (např. uchovejte v chladu, ve svislé poloze atd.);

| f) | bezpečnostní pokyny/metoda chlazení (pokud je to možné). |
| --- | --- |

f)

bezpečnostní pokyny/metoda chlazení (pokud je to možné).

---

PŘÍLOHA III

OZNAMOVÁNÍ ZÁVAŽNÝCH NEŽÁDOUCÍCH REAKCÍ

Image

Image

---

PŘÍLOHA IV

OZNAMOVÁNÍ ZÁVAŽNÝCH NEŽÁDOUCÍCH ÚČINKŮ

Image

---

PŘÍLOHA V

FORMULÁŘ PRO VÝROČNÍ OZNÁMENÍ

Image

Image

---

PŘÍLOHA VI

Informace o minimálním rozsahu údajů o dárci a příjemci, které se mají uchovat, jak vyžaduje článek 9

A.   VE TKÁŇOVÝCH ZAŘÍZENÍCH

Identifikace dárce

Identifikace darování zahrnující alespoň:

| — | identifikaci organizace provádějící odběr nebo tkáňového zařízení, |
| --- | --- |

—

identifikaci organizace provádějící odběr nebo tkáňového zařízení,

| — | jedinečné identifikační číslo darování, |
| --- | --- |

—

jedinečné identifikační číslo darování,

| — | datum odběru, |
| --- | --- |

—

datum odběru,

| — | místo odběru. |
| --- | --- |

—

místo odběru.

| — | druh darování (např. jedna tkáň či více tkání; autologní či alogenní; žijící či zemřelý dárce) |
| --- | --- |

—

druh darování (např. jedna tkáň či více tkání; autologní či alogenní; žijící či zemřelý dárce)

Identifikace přípravku zahrnující alespoň:

| — | identifikaci tkáňového zařízení, |
| --- | --- |

—

identifikaci tkáňového zařízení,

| — | druh tkáně a buňky/přípravku (základní nomenklatura), |
| --- | --- |

—

druh tkáně a buňky/přípravku (základní nomenklatura),

| — | číslo kolekce (je-li použitelné), |
| --- | --- |

—

číslo kolekce (je-li použitelné),

| — | číslo frakce (je-li použitelné), |
| --- | --- |

—

číslo frakce (je-li použitelné),

| — | datum ukončení doby použitelnosti, |
| --- | --- |

—

datum ukončení doby použitelnosti,

| — | stav tkáně/buňky (tj. v karanténě, vhodné k použití atd.), |
| --- | --- |

—

stav tkáně/buňky (tj. v karanténě, vhodné k použití atd.),

| — | popis a původ přípravků, použitých kroků při zpracování, materiálů a přídatných látek, které přicházejí do styku s tkáněmi a buňkami a mají vliv na jejich jakost a/nebo bezpečnost, |
| --- | --- |

—

popis a původ přípravků, použitých kroků při zpracování, materiálů a přídatných látek, které přicházejí do styku s tkáněmi a buňkami a mají vliv na jejich jakost a/nebo bezpečnost,

| — | identifikaci zařízení, které vydává konečný štítek. |
| --- | --- |

—

identifikaci zařízení, které vydává konečný štítek.

Identifikace použití u člověka zahrnujícího alespoň:

| — | datum distribuce/likvidace, |
| --- | --- |

—

datum distribuce/likvidace,

| — | identifikace klinického lékaře a konečného uživatele/zařízení. |
| --- | --- |

—

identifikace klinického lékaře a konečného uživatele/zařízení.

B.   V ORGANIZACÍCH ODPOVĚDNÝCH ZA POUŽITÍ U ČLOVĚKA

| a) | identifikace dodavatelského tkáňového zařízení; |
| --- | --- |

a)

identifikace dodavatelského tkáňového zařízení;

| b) | identifikace klinického lékaře a konečného uživatele/zařízení; |
| --- | --- |

b)

identifikace klinického lékaře a konečného uživatele/zařízení;

| c) | druh tkání a buněk; |
| --- | --- |

c)

druh tkání a buněk;

| d) | identifikace přípravku; |
| --- | --- |

d)

identifikace přípravku;

| e) | identifikace příjemce; |
| --- | --- |

e)

identifikace příjemce;

| f) | datum použití. |
| --- | --- |

f)

datum použití.

---

PŘÍLOHA VII

Informace obsažené v evropském kódovacím systému

| a) | Identifikace darování:






  — | jedinečné identifikační číslo, |
| --- | --- | --- |

a)

Identifikace darování:

—

jedinečné identifikační číslo,

| — | identifikace tkáňového zařízení. |
| --- | --- |

—

identifikace tkáňového zařízení.

| b) | Identifikace přípravku:






  — | kód přípravku (základní nomenklatura), |
| --- | --- | --- |

b)

Identifikace přípravku:

—

kód přípravku (základní nomenklatura),

| — | číslo frakce (je-li použitelné), |
| --- | --- |

—

číslo frakce (je-li použitelné),

| — | datum ukončení doby použitelnosti. |
| --- | --- |

—

datum ukončení doby použitelnosti.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/51

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. března 2006

o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Radou ministrů Albánské republiky o některých aspektech leteckých služeb

(2006/716/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (2) | Komise jménem Společenství sjednala dohodu s Albánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) v souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Komise jménem Společenství sjednala dohodu s Albánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) v souladu s mechanismy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (3) | Dohoda by měla být podepsána a prozatímně uplatňována s výhradou pozdějšího uzavření, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být podepsána a prozatímně uplatňována s výhradou pozdějšího uzavření,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Dohody mezi Evropským společenstvím a Radou ministrů Albánské republiky o některých aspektech leteckých služeb se schvaluje jménem Společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Společenství s výhradou jejího uzavření.

Článek 3

Než dohoda vstoupí v platnost, je uplatňována prozatímně od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nutných pro tento účel.

Článek 4

Předseda Rady je oprávněn učinit oznámení stanovené v čl. 8 odst. 2 dohody.

V Bruselu dne 27. března 2006.

Za Radu

předseda

H. GORBACH

---

DOHODA

mezi Radou ministrů Albánské republiky a Evropským společenstvím o některých aspektech leteckých služeb

RADA MINISTRŮ ALBÁNSKÉ REPUBLIKY

na jedné straně a

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ

na straně druhé,

(dále jen „strany“),

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že mezi několika členskými státy Evropského společenství a Albánskou republikou byly uzavřeny dvoustranné dohody o leteckých službách, které obsahují ustanovení, jež jsou v rozporu s právem Společenství,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Evropské společenství má výlučnou pravomoc ohledně řady aspektů, které mohou být obsaženy v dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že podle práva Evropského společenství mají letečtí dopravci Společenství usazení v členském státě právo na nediskriminační přístup na letecké trasy mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi,

S OHLEDEM na dohody mezi Evropským společenstvím a některými třetími zeměmi, podle nichž mají státní příslušníci těchto třetích zemí možnost nabýt vlastnictví leteckých dopravců, kterým byly vydány licence v souladu s právem Evropského společenství,

UZNÁVAJÍCE, že ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy Evropského společenství a Albánskou republikou, která jsou v rozporu s právem Evropského společenství, musí být plně uvedena do souladu s tímto právem, aby se vytvořil řádný právní základ pro letecké služby mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou a aby se zachovala nepřetržitost těchto leteckých služeb,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že záměrem Evropského společenství v rámci těchto jednání není ovlivnit celkový objem letecké dopravy mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou, narušit rovnováhu mezi leteckými dopravci Společenství a leteckými dopravci Albánské republiky ani vyjednávat o změnách ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách, která se týkají provozních práv,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Obecná ustanovení

1.   Pro účely této dohody se „členskými státy“ rozumějí členské státy Evropského společenství.

2.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na státní příslušníky členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na státní příslušníky členských států Evropského společenství.

3.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na letecké dopravce nebo letecké dopravní společnosti členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na letecké dopravce nebo letecké společnosti označené daným členským státem.

Článek 2

Označení členským státem

1.   Odstavce 2 a 3 tohoto článku nahrazují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písm. a) a b) týkající se označení leteckého dopravce příslušným členským státem, jeho oprávnění a povolení vydaných Albánskou republikou a zamítnutí, zrušení, dočasného odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení leteckého dopravce.

2.   Po obdržení označení členským státem udělí Albánská republika odpovídající oprávnění a povolení s minimálním procesním zpožděním za předpokladu, že:

| i) | letecký dopravce je usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území označujícího členského státu a má platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství, |
| --- | --- |

i)

letecký dopravce je usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území označujícího členského státu a má platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství,

| ii) | členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vykonává a udržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a v označení je zřetelně určen příslušný letecký úřad a |
| --- | --- |

ii)

členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) vykonává a udržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce a v označení je zřetelně určen příslušný letecký úřad a

| iii) | letecký dopravce je a zůstává být vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států a je stále fakticky kontrolován těmito státy nebo státními příslušníky. |
| --- | --- |

iii)

letecký dopravce je a zůstává být vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států a je stále fakticky kontrolován těmito státy nebo státními příslušníky.

3.   Albánská republika může zamítnout, zrušit, dočasně odejmout anebo omezit oprávnění nebo povolení leteckého dopravce označeného členským státem v případech, kdy:

| i) | letecký dopravce není usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území označujícího členského státu nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství, |
| --- | --- |

i)

letecký dopravce není usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území označujícího členského státu nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství,

| ii) | členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nevykonává nebo neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo v označení není zřetelně určen příslušný letecký úřad nebo |
| --- | --- |

ii)

členský stát odpovědný za vydání jeho osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) nevykonává nebo neudržuje účinnou regulativní kontrolu leteckého dopravce nebo v označení není zřetelně určen příslušný letecký úřad nebo

| iii) | letecký dopravce není vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví nebo není fakticky kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států. |
| --- | --- |

iii)

letecký dopravce není vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnictví nebo není fakticky kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států.

Při výkonu svého práva podle tohoto odstavce nediskriminuje Albánská republika letecké dopravce Společenství z důvodu státní příslušnosti.

Článek 3

Práva v souvislosti s regulativní kontrolou

1.   Odstavec 2 tohoto článku doplňuje články uvedené v příloze II písm. c).

2.   Pokud členský stát označil leteckého dopravce, jehož regulativní kontrolu vykonává a udržuje jiný členský stát, uplatňují se práva Albánské republiky podle bezpečnostních ustanovení dohody mezi členským státem, který označil leteckého dopravce, a Albánskou republikou rovněž na přijímání, vykonávání nebo udržování bezpečnostních standardů tímto jiným členským státem a na oprávnění k provozu tohoto leteckého dopravce.

Článek 4

Zdanění leteckých pohonných hmot

1.   Odstavec 2 tohoto článku doplňuje odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písm. d).

2.   Bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, nebrání nic, co je stanoveno v dohodách uvedených v příloze II písm. d), členskému státu v uložení daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jeho území pro použití v letadle označeného leteckého dopravce Albánské republiky, který poskytuje služby mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu.

Článek 5

Sazby za přepravu v rámci Evropského společenství

1.   Odstavec 2 tohoto článku doplňuje články uvedené v příloze II bodě e).

2.   Sazby za přepravu uskutečněnou zcela v rámci Evropského společenství, které jsou účtovány leteckým dopravcem nebo dopravci označenými Albánskou republikou podle dohody uvedené v příloze I a obsahující ustanovení uvedené v příloze II písm. e), podléhají právu Evropského společenství.

Článek 6

Přílohy dohody

Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást.

Článek 7

Revize nebo změna

Strany mohou tuto dohodu kdykoli po vzájemné dohodě revidovat nebo změnit.

Článek 8

Vstup v platnost a prozatímní uplatňování

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost poté, co si strany navzájem písemně oznámí, že byly dokončeny jejich vnitřní postupy potřebné pro vstup dohody v platnost.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 strany souhlasí s prozatímním uplatňováním této dohody od prvního dne měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nutných pro tento účel.

3.   Dohody a jiná ujednání mezi členskými státy a Albánskou republikou, které ke dni podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně uplatňovány, jsou uvedeny v příloze I písm. b). Tato dohoda se vztahuje na všechny takové dohody a ujednání po jejich vstupu v platnost nebo začátku prozatímního uplatňování.

Článek 9

Ukončení platnosti

1.   V případě ukončení platnosti některé dohody uvedené v příloze I současně končí platnost všech ustanovení této dohody, která se týkají dotyčné dohody uvedené v příloze I.

2.   V případě ukončení platnosti všech dohod uvedených v příloze I současně končí platnost této dohody.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

V Salcburku dne pátého května dva tisíce šest ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a albánském.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Per Komunitetin Europian

Image

Image

Por el Consejo de Ministros de la República de Albania

Za Radu ministrû Albánské republiky

For Republikken Albaniens ministerråd

Für den Ministerrat der Republik Albanien

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel

Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας

For the Council of Ministers of the Republic of Albania

Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie

Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania

Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā

Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu

Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről

Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija

Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië

W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii

Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia

Za Radu ministrov Albánskej republiky

Za Ministrski Svet Republike Albanije

Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta

För Republiken Albaniens ministerråd

Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise

Image

PŘÍLOHA I

Seznam dohod uvedených v článku 1 této dohody

| a) | Dohody o leteckých službách mezi Albánskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které jsou ke dni podpisu této dohody uzavřené, podepsané nebo prozatímně uplatňované:






  — | Dohoda mezi rakouskou spolkovou vládou a vládou Albánské republiky o letecké dopravě, podepsaná ve Vídni dne 18. března 1993 (dále jen „albánsko–rakouská dohoda“), |
| --- | --- | --- |

a)

Dohody o leteckých službách mezi Albánskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které jsou ke dni podpisu této dohody uzavřené, podepsané nebo prozatímně uplatňované:

—

Dohoda mezi rakouskou spolkovou vládou a vládou Albánské republiky o letecké dopravě, podepsaná ve Vídni dne 18. března 1993 (dále jen „albánsko–rakouská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Belgického království a vládou Albánské republiky o letecké dopravě, podepsaná v Bruselu dne 14. listopadu 2002 (dále jen „albánsko–belgická dohoda“),
  ve spojení s memorandem o porozumění podepsaným v Bruselu dne 18. června 2002, |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Belgického království a vládou Albánské republiky o letecké dopravě, podepsaná v Bruselu dne 14. listopadu 2002 (dále jen „albánsko–belgická dohoda“),

ve spojení s memorandem o porozumění podepsaným v Bruselu dne 18. června 2002,

| — | Dohoda mezi vládou Československé republiky a vládou Albánské lidové republiky o letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 20. května 1958 (dále jen „albánsko–česká dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Československé republiky a vládou Albánské lidové republiky o letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 20. května 1958 (dále jen „albánsko–česká dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Francouzské republiky a vládou Albánské lidové socialistické republiky o civilní letecké dopravě, parafovaná v Tiraně dne 12. ledna 1989 (dále jen „albánsko–francouzská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Francouzské republiky a vládou Albánské lidové socialistické republiky o civilní letecké dopravě, parafovaná v Tiraně dne 12. ledna 1989 (dále jen „albánsko–francouzská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Spolkové republiky Německo a vládou Albánské republiky o civilní letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 22. dubna 1992 (dále jen „albánsko–německá dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Spolkové republiky Německo a vládou Albánské republiky o civilní letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 22. dubna 1992 (dále jen „albánsko–německá dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Řecké republiky a vládou Albánské lidové socialistické republiky o civilní letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 16. července 1977 (dále jen „albánsko–řecká dohoda“),
  jakož i memorandum o porozumění podepsané v Aténách dne 25. června 1998, |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Řecké republiky a vládou Albánské lidové socialistické republiky o civilní letecké dopravě, podepsaná v Tiraně dne 16. července 1977 (dále jen „albánsko–řecká dohoda“),

jakož i memorandum o porozumění podepsané v Aténách dne 25. června 1998,

| — | Dohoda mezi vládou Maďarské lidové republiky a vládou Albánské lidové republiky o úpravě civilní letecké dopravy mezi Maďarskem a Albánií, podepsaná v Budapešti dne 16. ledna 1958 (dále jen „albánsko–maďarská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Maďarské lidové republiky a vládou Albánské lidové republiky o úpravě civilní letecké dopravy mezi Maďarskem a Albánií, podepsaná v Budapešti dne 16. ledna 1958 (dále jen „albánsko–maďarská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Italské republiky a vládou Albánie o leteckých službách, podepsaná v Tiraně dne 18. prosince 1992 (dále jen „albánsko–italská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Italské republiky a vládou Albánie o leteckých službách, podepsaná v Tiraně dne 18. prosince 1992 (dále jen „albánsko–italská dohoda“),

| — | Dohoda mezi Nizozemským královstvím a Albánskou republikou o leteckých službách mezi územími těchto států a mimo ně, podepsaná v Haagu dne 25. září 1996 (dále jen „albánsko–nizozemská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi Nizozemským královstvím a Albánskou republikou o leteckých službách mezi územími těchto států a mimo ně, podepsaná v Haagu dne 25. září 1996 (dále jen „albánsko–nizozemská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Polské lidové republiky a vládou Albánské lidové republiky o leteckých službách, podepsaná v Tiraně dne 8. července 1957 (dále jen „albánsko–polská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Polské lidové republiky a vládou Albánské lidové republiky o leteckých službách, podepsaná v Tiraně dne 8. července 1957 (dále jen „albánsko–polská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Republiky Slovinsko a vládou Albánské republiky o pravidelných leteckých službách, podepsaná v Lublani dne 10. listopadu 1992 (dále jen „albánsko–slovinská dohoda“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Republiky Slovinsko a vládou Albánské republiky o pravidelných leteckých službách, podepsaná v Lublani dne 10. listopadu 1992 (dále jen „albánsko–slovinská dohoda“),

| — | Dohoda mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Albánské republiky o leteckých službách, podepsaná v Londýně dne 30. března 1994 (dále jen „albánsko–britská dohoda“),
  ve spojení s memorandem o porozumění podepsaným v Londýně dne 14. listopadu 2002. |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Albánské republiky o leteckých službách, podepsaná v Londýně dne 30. března 1994 (dále jen „albánsko–britská dohoda“),

ve spojení s memorandem o porozumění podepsaným v Londýně dne 14. listopadu 2002.

| b) | Dohody o leteckých službách a jiná ujednání parafované nebo podepsané mezi Albánskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které ke dni podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně uplatňovány. |
| --- | --- |

b)

Dohody o leteckých službách a jiná ujednání parafované nebo podepsané mezi Albánskou republikou a členskými státy Evropského společenství, které ke dni podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a nejsou prozatímně uplatňovány.

PŘÍLOHA II

Seznam článků dohod uvedených v příloze I, na které se odkazuje v článcích 2 až 5 této dohody

| a) | Označení členským státem:






  — | článek 3 odst. 5 albánsko–rakouské dohody, |
| --- | --- | --- |

a)

Označení členským státem:

—

článek 3 odst. 5 albánsko–rakouské dohody,

| — | článek 3 albánsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 3 albánsko–německé dohody,

| — | čl. 3 odst. 1 a 2 albánsko–řecké dohody, |
| --- | --- |

—

čl. 3 odst. 1 a 2 albánsko–řecké dohody,

| — | článek 6 albánsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 albánsko–francouzské dohody,

| — | článek 2 albánsko–maďarské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 2 albánsko–maďarské dohody,

| — | článek 4 albánsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 albánsko–italské dohody,

| — | článek 4 albánsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 albánsko–nizozemské dohody,

| — | články 2 a 3 a příloha II bod 1 albánsko–polské dohody, |
| --- | --- |

—

články 2 a 3 a příloha II bod 1 albánsko–polské dohody,

| — | článek 7 albánsko–slovinské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 7 albánsko–slovinské dohody,

| — | článek 4 albánsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 4 albánsko–britské dohody.

| b) | Zamítnutí, zrušení, dočasné odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení:






  — | článek 4 odst. 1 albánsko–rakouské dohody, |
| --- | --- | --- |

b)

Zamítnutí, zrušení, dočasné odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení:

—

článek 4 odst. 1 albánsko–rakouské dohody,

| — | článek 5 albánsko–belgické dohody, |
| --- | --- |

—

článek 5 albánsko–belgické dohody,

| — | článek 4 albánsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 albánsko–německé dohody,

| — | čl. 3 odst. 3 albánsko–řecké dohody, |
| --- | --- |

—

čl. 3 odst. 3 albánsko–řecké dohody,

| — | článek 7 albánsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 7 albánsko–francouzské dohody,

| — | článek 5 albánsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 5 albánsko–italské dohody,

| — | článek 5 albánsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 5 albánsko–nizozemské dohody,

| — | článek 8 albánsko–slovinské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 8 albánsko–slovinské dohody,

| — | článek 5 albánsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 5 albánsko–britské dohody.

| c) | Regulativní kontrola: |
| --- | --- |

c)

Regulativní kontrola:

| d) | Zdanění leteckých pohonných hmot:






  — | článek 7 albánsko–rakouské dohody, |
| --- | --- | --- |

d)

Zdanění leteckých pohonných hmot:

—

článek 7 albánsko–rakouské dohody,

| — | článek 10 albánsko–belgické dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 albánsko–belgické dohody,

| — | článek 4 albánsko–české dohody, |
| --- | --- |

—

článek 4 albánsko–české dohody,

| — | článek 10 albánsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 albánsko–německé dohody,

| — | článek 7 albánsko–řecké dohody, |
| --- | --- |

—

článek 7 albánsko–řecké dohody,

| — | článek 13 albánsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 13 albánsko–francouzské dohody,

| — | článek 6 albánsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 albánsko–italské dohody,

| — | článek 10 albánsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 albánsko–nizozemské dohody,

| — | článek 6 albánsko–polské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 albánsko–polské dohody,

| — | článek 10 albánsko–slovinské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 10 albánsko–slovinské dohody,

| — | článek 8 albánsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 8 albánsko–britské dohody.

| e) | Sazby za přepravu v rámci Evropského společenství:






  — | článek 11 albánsko–rakouské dohody, |
| --- | --- | --- |

e)

Sazby za přepravu v rámci Evropského společenství:

—

článek 11 albánsko–rakouské dohody,

| — | článek 13 albánsko–belgické dohody, |
| --- | --- |

—

článek 13 albánsko–belgické dohody,

| — | článek 2 albánsko–české dohody, |
| --- | --- |

—

článek 2 albánsko–české dohody,

| — | článek 14 albánsko–německé dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 albánsko–německé dohody,

| — | článek 6 albánsko–řecké dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 albánsko–řecké dohody,

| — | článek 17 albánsko–francouzské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 17 albánsko–francouzské dohody,

| — | článek 8 albánsko–italské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 8 albánsko–italské dohody,

| — | článek 6 albánsko–nizozemské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 6 albánsko–nizozemské dohody,

| — | článek 7 albánsko–polské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 7 albánsko–polské dohody,

| — | článek 14 albánsko–slovinské dohody, |
| --- | --- |

—

článek 14 albánsko–slovinské dohody,

| — | článek 7 albánsko–britské dohody. |
| --- | --- |

—

článek 7 albánsko–britské dohody.

PŘÍLOHA III

Seznam jiných států uvedených v článku 2 této dohody

| a) | Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) |
| --- | --- |

a)

Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru)

| b) | Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) |
| --- | --- |

b)

Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru)

| c) | Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru) |
| --- | --- |

c)

Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru)

| d) | Švýcarská konfederace (v rámci dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě) |
| --- | --- |

d)

Švýcarská konfederace (v rámci dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě)

---

Komise

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/59

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. září 2006

o stanovení kódu a standardních pravidel pro přepis údajů základního zjišťování ploch vinic do strojově čitelné formy

(oznámeno pod číslem K(2006) 3881)

(kodifikované znění)

(2006/717/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 357/79 ze dne 5. února 1979 o statistických zjišťováních ploch vinic (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 a 4 a čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 79/491/EHS ze dne 17. května 1979 o stanovení kódu a standardních pravidel pro přepis údajů základního zjišťování ploch vinic do strojově čitelné formy (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené rozhodnutí kodifikováno. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 79/491/EHS ze dne 17. května 1979 o stanovení kódu a standardních pravidel pro přepis údajů základního zjišťování ploch vinic do strojově čitelné formy (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené rozhodnutí kodifikováno.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 357/79 vyžaduje, aby členské státy sdělily Komisi informace získané v rámci základního zjišťování ploch vinic ve formě rozpisu tabulek sestavených zeměpisnými jednotkami stanovenými postupem podle článku 8 uvedeného nařízení, to znamená rozhodnutím Komise, poté co obdrží stanovisko Stálého výboru pro zemědělskou statistiku. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 357/79 vyžaduje, aby členské státy sdělily Komisi informace získané v rámci základního zjišťování ploch vinic ve formě rozpisu tabulek sestavených zeměpisnými jednotkami stanovenými postupem podle článku 8 uvedeného nařízení, to znamená rozhodnutím Komise, poté co obdrží stanovisko Stálého výboru pro zemědělskou statistiku.

| (3) | Členské státy, které vyhodnocují výsledky zjišťování ploch vinic elektronicky, musí sdělit tyto výsledky Komisi ve strojově čitelné formě. Tato kodifikace předávání výsledků zjišťování má být rovněž stanovena postupem podle článku 8 nařízení (EHS) č. 357/79. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy, které vyhodnocují výsledky zjišťování ploch vinic elektronicky, musí sdělit tyto výsledky Komisi ve strojově čitelné formě. Tato kodifikace předávání výsledků zjišťování má být rovněž stanovena postupem podle článku 8 nařízení (EHS) č. 357/79.

| (4) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Strojově čitelnou formou pro předložení údajů stanovených v článku 2 nařízení (EHS) č. 357/79 pro ty členské státy, které vyhodnocují výsledky svých zjišťování elektronicky, jsou magnetické pásky.

Článek 2

Kódy a pravidla pro přepis údajů uvedených v článku 2 nařízení (EHS) č. 357/79 na magnetickou pásku jsou stanoveny v přílohách I až III tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Rozhodnutí 79/491/EHS se zrušuje.

Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 4. září 2006.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 54, 5.3.1979, s. 124. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 129, 28.5.1979, s. 9. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 1999/661/EHS (Úř. věst. L 261, 7.10.1999, s. 42).

2

(3)  Viz příloha IV.

3

---

PŘÍLOHA I

SPECIFIKACE MAGNETICKÝCH PÁSKŮ PRO PŘEDÁVÁNÍ VÝSLEDKŮ ZÁKLADNÍCH ZJIŠŤOVÁNÍ PLOCH VINIC STATISTICKÉMU ÚŘADU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ (EUROSTATU)

(Nařízení (EHS) č. 357/79)

OBECNÁ USTANOVENÍ

| I. | Členské státy, které vyhodnocují výsledky statistických zjišťování elektronicky, sdělují Eurostatu údaje zaznamenané v souladu s ukazateli uvedenými v článku 2 nařízení (EHS) č. 357/79 v této formě:






  1. | Při úplném zjišťování se údaje sdělují za souhrn podniků (nebo se vypočítají navýšením za souhrn podniků, pokud jde o výběrová šetření); údaje se nesdělují za jednotlivé podniky. |
| --- | --- | --- |

I.

Členské státy, které vyhodnocují výsledky statistických zjišťování elektronicky, sdělují Eurostatu údaje zaznamenané v souladu s ukazateli uvedenými v článku 2 nařízení (EHS) č. 357/79 v této formě:

1.

Při úplném zjišťování se údaje sdělují za souhrn podniků (nebo se vypočítají navýšením za souhrn podniků, pokud jde o výběrová šetření); údaje se nesdělují za jednotlivé podniky.

| 2. | Údaje jsou předávány na devítistopé magnetické pásce 1 600 BPI (630 bytů/cm) standardního označení. |
| --- | --- |

2.

Údaje jsou předávány na devítistopé magnetické pásce 1 600 BPI (630 bytů/cm) standardního označení.

| 3. | Údaje mají pevně stanovenou délku datového souboru skládající se z 308 znaků a zaznamenávají se v EBCDIC. |
| --- | --- |

3.

Údaje mají pevně stanovenou délku datového souboru skládající se z 308 znaků a zaznamenávají se v EBCDIC.

| 4. | První dvě pole každého datového souboru obsahují údaje umožňující identifikaci. První pole (tři znaky) označuje zeměpisnou jednotku, jejíž kodifikace je uvedena ve zvláštních ustanoveních a v příloze II. |
| --- | --- |

4.

První dvě pole každého datového souboru obsahují údaje umožňující identifikaci. První pole (tři znaky) označuje zeměpisnou jednotku, jejíž kodifikace je uvedena ve zvláštních ustanoveních a v příloze II.

| 5. | Druhé pole (dva znaky) označuje tabulku v rozpisu tabulek stanoveném v nařízení (EHS) č. 357/79. Kodifikace těchto tabulek je uvedena ve zvláštních ustanoveních. |
| --- | --- |

5.

Druhé pole (dva znaky) označuje tabulku v rozpisu tabulek stanoveném v nařízení (EHS) č. 357/79. Kodifikace těchto tabulek je uvedena ve zvláštních ustanoveních.

| 6. | Počet a velikost polí každého datového souboru se liší podle tabulky. Pokud není u některých tabulek všech 308 znaků zaplněno, doplňuje se datový soubor mezerami. |
| --- | --- |

6.

Počet a velikost polí každého datového souboru se liší podle tabulky. Pokud není u některých tabulek všech 308 znaků zaplněno, doplňuje se datový soubor mezerami.

| 7. | Údaje se v každém poli zarovnávají vpravo. |
| --- | --- |

7.

Údaje se v každém poli zarovnávají vpravo.

| 8. | Velikost plochy vinic se uvádí v hektarech na dvě desetinná místa s desetinnou čárkou. |
| --- | --- |

8.

Velikost plochy vinic se uvádí v hektarech na dvě desetinná místa s desetinnou čárkou.

| 9. | Členské státy si zvolí blokační faktor a o použitém blokačním faktoru uvědomí Eurostat. |
| --- | --- |

9.

Členské státy si zvolí blokační faktor a o použitém blokačním faktoru uvědomí Eurostat.

| 10. | Datové soubory se třídí podle zeměpisných jednotek, tabulek a velikostních tříd nebo odrůd v uvedeném pořadí. |
| --- | --- |

10.

Datové soubory se třídí podle zeměpisných jednotek, tabulek a velikostních tříd nebo odrůd v uvedeném pořadí.

| 11. | Standardní administrativní postupy pro předání souborů magnetických pásek Eurostatu se stanoví ve spolupráci Eurostatu a členských států. |
| --- | --- |

11.

Standardní administrativní postupy pro předání souborů magnetických pásek Eurostatu se stanoví ve spolupráci Eurostatu a členských států.

| II. | Na dalších stranách se uvádějí pro každou tabulku a jednotlivé položky datového souboru:






  a) | kódy, které mají být použity; |
| --- | --- | --- |

II.

Na dalších stranách se uvádějí pro každou tabulku a jednotlivé položky datového souboru:

a)

kódy, které mají být použity;

| b) | maximální počet znaků požadovaný pro příslušnou položku; |
| --- | --- |

b)

maximální počet znaků požadovaný pro příslušnou položku;

| c) | postupné číselné označení znaků pro různé položky. |
| --- | --- |

c)

postupné číselné označení znaků pro různé položky.

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ

První dvě pole každého datového souboru obsahují následující údaje:

| | Kód | Počet znaků | Číslo bytu na pásce |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zeměpisná jednotka |

Kód

Počet znaků

Číslo bytu na pásce

1.

Zeměpisná jednotka

Viz příloha II

3

1-3

| 2. | Tabulky |
| --- | --- |

2.

Tabulky

2

4-5

1

10

2.1

21

2.2

22

2.3

23

2.4

24

2.5

25

2.6

26

3

30

4

40

5 (1)

50

Následující seznam uvádí specifikace datových souborů podle tabulek:

| | Kód | Počet znaků | Číslo bytu na pásce |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 1 |
| 1.1. | Velikostní třídy podle osázené plochy vinic (ha) |

Kód

Počet znaků

Číslo bytu na pásce

Tabulka 1

1.1.

2

6-7

≤ 0·10

01

0·10 ≤ 0·20

02

0·20 ≤ 0·30

03

0·30 ≤ 0·50

04

0·50 ≤ 1

05

1 ≤ 2

06

2 ≤ 3

07

3 ≤ 5

08

5 ≤ 10 (b)

11

10 ≤ 20 (a)(b)

12

20 ≤ 30 (a)(b)

13

≥ 30 (a)(b)

14

≥ 10

21

≥ 5

31

Všechny třídy

41

| (a) | Pro tyto zeměpisné jednotky mohou Francie a Itálie zvolit použití jediné třídy „≥ 10 ha“ |
| --- | --- |

(a)

Pro tyto zeměpisné jednotky mohou Francie a Itálie zvolit použití jediné třídy „≥ 10 ha“

| (b) | Pro tyto zeměpisné jednotky mohou Německo, Lucembursko a Řecko zvolit použití jediné třídy „≥ 5 ha“ |
| --- | --- |

(b)

Pro tyto zeměpisné jednotky mohou Německo, Lucembursko a Řecko zvolit použití jediné třídy „≥ 5 ha“

| | Kód | Počet znaků | Číslo bytu na pásce |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2.   Celkem |
| Podniky | | 7 | 8-14 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 15-24 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 25-33 |
| 1.3.   Moštové hrozny |
| Celkem |
| Podniky | | 7 | 34-40 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 41-50 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 51-59 |
| Jakostní víno s. o. |
| Podniky | | 7 | 60-66 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 67-76 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 77-85 |
| Ostatní vína |
| Celkem | | | |
| Podniky | | 7 | 86-92 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 93-102 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 103-111 |
| K destilaci |
| Podniky | | 7 | 112-118 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 119-128 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 129-137 |
| 1.4.   Stolní hrozny |
| Podniky | | 7 | 138-144 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 145-154 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 155-163 |
| 1.5.   Plochy dosud nenaštěpovaných vinic |
| Podniky | | 7 | 164-170 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 171-180 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 181-189 |
| 1.6.   Plochy určené k produkci množitelského materiálu |
| Révové školky |
| Podniky | | 7 | 190-196 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 197-206 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 207-215 |
| Podnožové vinice |
| Podniky | | 7 | 216-222 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 223-232 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 233-241 |
| 1.7.   Hrozny určené k sušení |
| Podniky | | 7 | 242-248 |
| Zemědělská půda (ha) | | 10 | 249-258 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 259-267 |
| Tabulka 2 |
| 2.1. | Velikostní třídy podle osázené plochy vinic (ha) |

Kód

Počet znaků

Číslo bytu na pásce

Celkem

Podniky

7

8-14

Zemědělská půda (ha)

10

15-24

Plocha vinic (ha)

9

25-33

Moštové hrozny

Celkem

Podniky

7

34-40

Zemědělská půda (ha)

10

41-50

Plocha vinic (ha)

9

51-59

Jakostní víno s. o.

Podniky

7

60-66

Zemědělská půda (ha)

10

67-76

Plocha vinic (ha)

9

77-85

Ostatní vína

Celkem

Podniky

7

86-92

Zemědělská půda (ha)

10

93-102

Plocha vinic (ha)

9

103-111

K destilaci

Podniky

7

112-118

Zemědělská půda (ha)

10

119-128

Plocha vinic (ha)

9

129-137

Stolní hrozny

Podniky

7

138-144

Zemědělská půda (ha)

10

145-154

Plocha vinic (ha)

9

155-163

Plochy dosud nenaštěpovaných vinic

Podniky

7

164-170

Zemědělská půda (ha)

10

171-180

Plocha vinic (ha)

9

181-189

Plochy určené k produkci množitelského materiálu

Révové školky

Podniky

7

190-196

Zemědělská půda (ha)

10

197-206

Plocha vinic (ha)

9

207-215

Podnožové vinice

Podniky

7

216-222

Zemědělská půda (ha)

10

223-232

Plocha vinic (ha)

9

233-241

Hrozny určené k sušení

Podniky

7

242-248

Zemědělská půda (ha)

10

249-258

Plocha vinic (ha)

9

259-267

Tabulka 2

2.1.

Viz tabulka 1

2

6-7

Celkem

Podniky

7

8-14

Zemědělská půda (ha)

10

15-24

Plocha vinic (ha)

9

25-33

> 0 ≤ 10

Podniky

7

34-40

Zemědělská půda (ha)

10

41-50

Plocha vinic (ha)

9

51-59

10 ≤ 25

Podniky

7

60-66

Zemědělská půda (ha)

10

67-76

Plocha vinic (ha)

9

77-85

25 ≤ 50

Podniky

7

86-92

Zemědělská půda (ha)

10

93-102

Plocha vinic (ha)

9

103-111

50 ≤ 75

Podniky

7

112-118

Zemědělská půda (ha)

10

119-128

Plocha vinic (ha)

9

129-137

75 ≤ 90

Podniky

7

138-144

Zemědělská půda (ha)

10

145-154

Plocha vinic (ha)

9

155-163

≥ 90

Podniky

7

164-170

Zemědělská půda (ha)

10

171-180

Plocha vinic (ha)

9

181-189

Tabulka 3

| 3.1. | Velikostní třídy podle osázené plochy vinic (ha) |
| --- | --- |

3.1.

Viz tabulka 1

2

6-7

Celkem

Podniky

7

8-14

Celkem (ha)

9

15-23

Jakostní víno s. o. (ha)

9

24-32

0

Podniky

7

33-39

Celkem (ha)

9

40-48

Jakostní víno s. o. (ha) (hodnota musí být 0)

9

49-57

> 0 ≤ 10

Podniky

7

58-64

Celkem (ha)

9

65-73

Jakostní víno s. o. (ha)

9

74-82

10 ≤ 25

Podniky

7

83-89

Celkem (ha)

9

90-98

Jakostní víno s. o. (ha)

9

99-107

25 ≤ 50

Podniky

7

108-114

Celkem (ha)

9

115-123

Jakostní víno s. o. (ha)

9

124-132

50 ≤ 75

Podniky

7

133-139

Celkem (ha)

9

140-148

Jakostní víno s. o. (ha)

9

149-157

75 ≤ 90

Podniky

7

158-164

Celkem (ha)

9

165-173

Jakostní víno s. o. (ha)

9

174-182

90 ≤ 100

Podniky

7

183-189

Celkem (ha)

9

190-198

Jakostní víno s. o. (ha)

9

199-207

100

Podniky

7

208-214

Celkem (ha)

9

215-223

Jakostní víno s. o. (ha) (je rovno předchozímu poli)

9

224-232

Tabulka 4

Každý datový soubor obsahuje tři odrůdy; všechny tři odrůdy mají stejnou skladbu

První odrůda

Odrůda

Kódy odrůd jsou uvedeny v příloze III

Viz příloha III

4

6-9

Věkové třídy

Celkem

Plocha vinic (ha)

9

10-18

Věková třída 1

Zatřídění

10

2

19-20

Plocha vinic (ha)

9

21-29

Věková třída 2

Zatřídění

20

2

30-31

Plocha vinic (ha)

9

32-40

Věková třída 3

Zatřídění

30

2

41-42

Plocha vinic (ha)

9

43-51

Věková třída 4

Zatřídění

40

2

52-53

Plocha vinic (ha)

9

54-62

Věková třída 5

Zatřídění

41

2

63-64

Plocha vinic (ha)

9

65-73

Věková třída 6

Zatřídění

45

2

74-75

Plocha vinic (ha)

9

76-84

Věková třída 7

Zatřídění

21

2

85-86

Plocha vinic (ha)

9

87-95

Věková třída 8

Zatřídění

22

2

96-97

Plocha vinic (ha)

9

98-106

Druhá odrůda

| 4.2.1. | Odrůda |
| --- | --- |

4.2.1.

Odrůda

Viz příloha III

4

107-110

Věkové třídy

Celkem (ha)

9

111-119

Věkové třídy 1 až 8

Zatřídění

8 × 2

120-207

Plocha vinic (ha)

8 × 9

Třetí odrůda

| 4.3.1. | Odrůda |
| --- | --- |

4.3.1.

Odrůda

Viz příloha III

4

208-211

Věkové třídy

Celkem (ha)

9

212-220

Věkové třídy 1 až 8

Zatřídění

8 x 2

221-308

Plocha vinic (ha)

8 x 9

Pokud nejsou všechny třídy využity, je nutné vždy doplnit nulami oblasti datového souboru pro každou odrůdu.

Pokud poslední datový soubor obsahuje pouze jednu odrůdu (nebo dvě odrůdy), údaje pro chybějící odrůdu (odrůdy) musí být vyznačeny nulami (byty 107-308 nebo 208-308).

| | Kód | Počet znaků | Číslo bytu na pásce |
| --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 5 |
| 5.1.   Celkem |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 6-14 |
| 5.2.   Jakostní víno s. o. |
| Celkem (ha) | | 9 | 15-23 |
| Výnosová třída I |
| Zatřídění (2) | | 2 | 24-25 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 26-34 |
| Výnosová třída II |
| Zatřídění (2) | | 2 | 35-36 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 37-45 |
| Výnosová třída III |
| Zatřídění (2) | | 2 | 46-47 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 48-56 |
| Výnosová třída IV |
| Zatřídění (2) | | 2 | 57-58 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 59-67 |
| Výnosová třída V |
| Zatřídění (2) | | 2 | 68-69 |
| Plocha vinic (ha) | | 9 | 70-78 |
| 5.3.   Ostatní vína |
| Celkem (ha) | | 9 | 79-87 |
| Výnosová třída I až V |
| Zatřídění (2) | | 5 × 2 | 88-142 |
| Plocha vinic (ha) | | 5 × 9 |

Kód

Počet znaků

Číslo bytu na pásce

Tabulka 5

Celkem

Plocha vinic (ha)

9

6-14

Jakostní víno s. o.

Celkem (ha)

9

15-23

Výnosová třída I

Zatřídění (2)

2

24-25

Plocha vinic (ha)

9

26-34

Výnosová třída II

Zatřídění (2)

2

35-36

Plocha vinic (ha)

9

37-45

Výnosová třída III

Zatřídění (2)

2

46-47

Plocha vinic (ha)

9

48-56

Výnosová třída IV

Zatřídění (2)

2

57-58

Plocha vinic (ha)

9

59-67

Výnosová třída V

Zatřídění (2)

2

68-69

Plocha vinic (ha)

9

70-78

Ostatní vína

Celkem (ha)

9

79-87

Výnosová třída I až V

Zatřídění (2)

5 × 2

88-142

Plocha vinic (ha)

5 × 9

---

(1)  Pro tyto tabulky je žádoucí, aby členské státy, které vyhodnocují výsledky svých základních zjišťování elektronicky, předložily údaje stanovené v čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 357/79 Eurostatu na magnetické pásce.

(2)  Kódy pro tuto výnosovou třídu (počet a mezní hodnoty) budou stanoveny později.

---

PŘÍLOHA II

ZEMĚPISNÉ JEDNOTKY STANOVENÉ V ČL. 4 ODST. 3 NAŘÍZENÍ (EHS) č. 357/79

| | Kód |
| --- | --- |
| NĚMECKO
  (vinařské oblasti) | 100 |
| Ahr | 101 |
| Mittelrhein | 102 |
| Mosel-Saar-Ruwer | 103 |
| Nahe | 104 |
| Rheinhessen | 105 |
| Pfalz | 106 |
| Hessische Bergstraße | 107 |
| Rheingau | 108 |
| Württemberg | 109 |
| Baden | 110 |
| Franken | 111 |
| Saale-Unstrut | 112 |
| Sachsen | 113 |
| ŘECKO | 600 |
| Ανατολική Μακεδονία, Θράκη | 601 |
| Κεντρική Μακεδονία | 602 |
| Δυτική Μακεδονία | 603 |
| Ήπειρος | 604 |
| Θεσσαλία | 605 |
| Ιόνια Νησιά | 606 |
| Δυτική Ελλάδα | 607 |
| Στερεά Ελλάδα | 608 |
| Αττική | 609 |
| Πελοπόννησος | 610 |
| Βόρειο Αιγαίο | 611 |
| Νότιο Αιγαίο | 612 |
| Κρήτη | 613 |
| ŠPANĚLSKO
  (provincie nebo autonomní regiony) | 700 |
| Galicia | 701 |
| Principado de Asturias | 702 |
| Cantabria | 703 |
| País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) | 704 |
| País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) | 705 |
| Navarra | 706 |
| La Rioja | 707 |
| Aragón A (provincia de Zaragoza) | 708 |
| Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) | 709 |
| Catalunya A (provincia de Barcelona) | 710 |
| Catalunya B (provincia de Tarragona) | 711 |
| Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) | 712 |
| Illes Balears | 713 |
| Castilla y León A (provincia de Burgos) | 714 |
| Castilla y León B (provincia de León) | 715 |
| Castilla y León C (provincia de Valladolid) | 716 |
| Castilla y León D (provincia de Zamora) | 717 |
| Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) | 718 |
| Comunidad de Madrid | 719 |
| Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) | 720 |
| Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) | 721 |
| Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) | 722 |
| Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) | 723 |
| Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) | 724 |
| Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) | 725 |
| Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) | 726 |
| Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) | 727 |
| Región de Murcia | 728 |
| Extremadura A (provincia de Badajoz) | 729 |
| Extremadura B (provincia de Cáceres) | 730 |
| Andalucía A (provincia de Cádiz) | 731 |
| Andalucía B (provincia de Córdoba) | 732 |
| Andalucía C (provincia de Huelva) | 733 |
| Andalucía D (provincia de Málaga) | 734 |
| Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) | 735 |
| Canarias | 736 |
| FRANCIE
  (departementy nebo skupiny departementů) | 200 |
| Aude | 201 |
| Gard | 202 |
| Hérault | 203 |
| Lozère | 204 |
| Pyrénées-Orientales | 205 |
| Var | 206 |
| Vaucluse | 207 |
| Bouches-du-Rhône | 208 |
| Gironde | 209 |
| Gers | 210 |
| Charente | 211 |
| Charente-Maritime | 212 |
| Ardèche | 213 |
| Aisne | 214 |
| Seine-et-Marne | 215 |
| Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne | 250 |
| Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret | 251 |
| Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne | 252 |
| Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges | 253 |
| Bas-Rhin, Haut-Rhin | 254 |
| Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort | 255 |
| Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée | 256 |
| Deux-Sèvres, Vienne | 220 |
| Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques | 221 |
| Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne | 222 |
| Corrèze, Haute-Vienne | 223 |
| Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie | 224 |
| Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme | 257 |
| Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes | 225 |
| Corse-du-Sud, Haute-Corse | 258 |
| ITÁLIE
  (provincie) | 300 |
| Torino | 301 |
| Vercelli | 302 |
| Novara | 303 |
| Cuneo | 304 |
| Asti | 305 |
| Alessandria | 306 |
| Biella | 307 |
| Verbano-Cusio-Ossola | 308 |
| Aosta | 309 |
| Imperia | 310 |
| Savona | 311 |
| Genova | 312 |
| La Spezia | 313 |
| Varese | 314 |
| Como | 315 |
| Sondrio | 316 |
| Milano | 317 |
| Bergamo | 318 |
| Brescia | 319 |
| Pavia | 320 |
| Cremona | 321 |
| Mantova | 322 |
| Lecco | 323 |
| Lodi | 324 |
| Bolzano-Bozen | 325 |
| Trento | 326 |
| Verona | 327 |
| Vicenza | 328 |
| Belluno | 329 |
| Treviso | 330 |
| Venezia | 331 |
| Padova | 332 |
| Rovigo | 333 |
| Pordenone | 334 |
| Udine | 335 |
| Gorizia | 336 |
| Trieste | 337 |
| Piacenza | 338 |
| Parma | 339 |
| Reggio nell'Emilia | 340 |
| Modena | 341 |
| Bologna | 342 |
| Ferrara | 343 |
| Ravenna | 344 |
| Forlì | 345 |
| Rimini | 346 |
| Massa Carrara | 347 |
| Lucca | 348 |
| Pistoia | 349 |
| Firenze | 350 |
| Livorno | 351 |
| Pisa | 352 |
| Arezzo | 353 |
| Siena | 354 |
| Grosseto | 355 |
| Prato | 356 |
| Perugia | 357 |
| Terni | 358 |
| Pesaro e Urbino | 359 |
| Ancona | 360 |
| Macerata | 361 |
| Ascoli Piceno | 362 |
| Viterbo | 363 |
| Rieti | 364 |
| Roma | 365 |
| Latina | 366 |
| Frosinone | 367 |
| Caserta | 368 |
| Benevento | 369 |
| Napoli | 370 |
| Avellino | 371 |
| Salerno | 372 |
| L'Aquila | 373 |
| Teramo | 374 |
| Pescara | 375 |
| Chieti | 376 |
| Campobasso | 377 |
| Isernia | 378 |
| Foggia | 379 |
| Bari | 380 |
| Taranto | 381 |
| Brindisi | 382 |
| Lecce | 383 |
| Potenza | 384 |
| Matera | 385 |
| Cosenza | 386 |
| Catanzaro | 387 |
| Reggio di Calabria | 388 |
| Crotone | 389 |
| Vibo Valentia | 390 |
| Trapani | 391 |
| Palermo | 392 |
| Messina | 393 |
| Agrigento | 394 |
| Caltanissetta | 395 |
| Enna | 396 |
| Catania | 397 |
| Ragusa | 398 |
| Siracusa | 399 |
| Sassari | 400 |
| Nuoro | 401 |
| Cagliari | 402 |
| Oristano | 403 |
| LUCEMBURSKO
  (tvoří jedinou zeměpisnou jednotku) | 500 |
| RAKOUSKO | 900 |
| Burgenland | 901 |
| Niederösterreich | 902 |
| Steiermark | 903 |
| Wien und die anderen Bundesländer | 904 |
| PORTUGALSKO | 800 |
| Entre Douro e Minho | 801 |
| Trás-os-Montes | 802 |
| Beira Litoral | 803 |
| Beira Interior | 804 |
| Ribatejo e Oeste | 805 |
| Alentejo | 806 |
| Algarve | 807 |
| Região Autónoma dos Açores | 808 |
| Região Autónoma da Madeira | 809 |
| SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
  (tvoří jedinou zeměpisnou jednotku) | 550 |

Kód

NĚMECKO

(vinařské oblasti)

100

Ahr

101

Mittelrhein

102

Mosel-Saar-Ruwer

103

Nahe

104

Rheinhessen

105

Pfalz

106

Hessische Bergstraße

107

Rheingau

108

Württemberg

109

Baden

110

Franken

111

Saale-Unstrut

112

Sachsen

113

ŘECKO

600

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη

601

Κεντρική Μακεδονία

602

Δυτική Μακεδονία

603

Ήπειρος

604

Θεσσαλία

605

Ιόνια Νησιά

606

Δυτική Ελλάδα

607

Στερεά Ελλάδα

608

Αττική

609

Πελοπόννησος

610

Βόρειο Αιγαίο

611

Νότιο Αιγαίο

612

Κρήτη

613

ŠPANĚLSKO

(provincie nebo autonomní regiony)

700

Galicia

701

Principado de Asturias

702

Cantabria

703

País Vasco A (Territorio Histórico de Álava)

704

País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya)

705

Navarra

706

La Rioja

707

Aragón A (provincia de Zaragoza)

708

Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

709

Catalunya A (provincia de Barcelona)

710

Catalunya B (provincia de Tarragona)

711

Catalunya C (provincias de Girona y Lleida)

712

Illes Balears

713

Castilla y León A (provincia de Burgos)

714

Castilla y León B (provincia de León)

715

Castilla y León C (provincia de Valladolid)

716

Castilla y León D (provincia de Zamora)

717

Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

718

Comunidad de Madrid

719

Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

720

Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

721

Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

722

Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

723

Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

724

Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante)

725

Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón)

726

Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia)

727

Región de Murcia

728

Extremadura A (provincia de Badajoz)

729

Extremadura B (provincia de Cáceres)

730

Andalucía A (provincia de Cádiz)

731

Andalucía B (provincia de Córdoba)

732

Andalucía C (provincia de Huelva)

733

Andalucía D (provincia de Málaga)

734

Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

735

Canarias

736

FRANCIE

(departementy nebo skupiny departementů)

200

Aude

201

Gard

202

Hérault

203

Lozère

204

Pyrénées-Orientales

205

Var

206

Vaucluse

207

Bouches-du-Rhône

208

Gironde

209

Gers

210

Charente

211

Charente-Maritime

212

Ardèche

213

Aisne

214

Seine-et-Marne

215

Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne

250

Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

251

Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

252

Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

253

Bas-Rhin, Haut-Rhin

254

Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort

255

Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

256

Deux-Sèvres, Vienne

220

Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

221

Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

222

Corrèze, Haute-Vienne

223

Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

224

Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

257

Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

225

Corse-du-Sud, Haute-Corse

258

ITÁLIE

(provincie)

300

Torino

301

Vercelli

302

Novara

303

Cuneo

304

Asti

305

Alessandria

306

Biella

307

Verbano-Cusio-Ossola

308

Aosta

309

Imperia

310

Savona

311

Genova

312

La Spezia

313

Varese

314

Como

315

Sondrio

316

Milano

317

Bergamo

318

Brescia

319

Pavia

320

Cremona

321

Mantova

322

Lecco

323

Lodi

324

Bolzano-Bozen

325

Trento

326

Verona

327

Vicenza

328

Belluno

329

Treviso

330

Venezia

331

Padova

332

Rovigo

333

Pordenone

334

Udine

335

Gorizia

336

Trieste

337

Piacenza

338

Parma

339

Reggio nell'Emilia

340

Modena

341

Bologna

342

Ferrara

343

Ravenna

344

Forlì

345

Rimini

346

Massa Carrara

347

Lucca

348

Pistoia

349

Firenze

350

Livorno

351

Pisa

352

Arezzo

353

Siena

354

Grosseto

355

Prato

356

Perugia

357

Terni

358

Pesaro e Urbino

359

Ancona

360

Macerata

361

Ascoli Piceno

362

Viterbo

363

Rieti

364

Roma

365

Latina

366

Frosinone

367

Caserta

368

Benevento

369

Napoli

370

Avellino

371

Salerno

372

L'Aquila

373

Teramo

374

Pescara

375

Chieti

376

Campobasso

377

Isernia

378

Foggia

379

Bari

380

Taranto

381

Brindisi

382

Lecce

383

Potenza

384

Matera

385

Cosenza

386

Catanzaro

387

Reggio di Calabria

388

Crotone

389

Vibo Valentia

390

Trapani

391

Palermo

392

Messina

393

Agrigento

394

Caltanissetta

395

Enna

396

Catania

397

Ragusa

398

Siracusa

399

Sassari

400

Nuoro

401

Cagliari

402

Oristano

403

LUCEMBURSKO

(tvoří jedinou zeměpisnou jednotku)

500

RAKOUSKO

900

Burgenland

901

Niederösterreich

902

Steiermark

903

Wien und die anderen Bundesländer

904

PORTUGALSKO

800

Entre Douro e Minho

801

Trás-os-Montes

802

Beira Litoral

803

Beira Interior

804

Ribatejo e Oeste

805

Alentejo

806

Algarve

807

Região Autónoma dos Açores

808

Região Autónoma da Madeira

809

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

(tvoří jedinou zeměpisnou jednotku)

550

---

PŘÍLOHA III

KÓDY URČENÝCH ODRŮD MOŠTOVÝCH HROZNŮ PRO VÝROBU VÍNA PRO PŘEDÁVÁNÍ VÝSLEDKŮ STATISTICKÝCH ZJIŠŤOVÁNÍ PLOCH VINIC EUROSTATU

(Nařízení (EHS) č. 357/79)

| Odrůdy | Kód |
| --- | --- |
| Jednotlivé odrůdy (budou určeny) |
| Modré odrůdy | 1000–1799 |
| Celkem | 1800 |
| Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev | 2000–2799 |
| Celkem | 2800 |
| Celkem jednotlivé odrůdy | 3800 |
| Jiné odrůdy |
| Modré odrůdy | 1900 |
| Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev | 2900 |
| Celkem | 3900 |
| Všechny odrůdy |
| Modré odrůdy | 1999 |
| Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev | 2999 |
| Celkem | 3999 |

Odrůdy

Kód

Jednotlivé odrůdy (budou určeny)

Modré odrůdy

1000–1799

Celkem

1800

Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev

2000–2799

Celkem

2800

Celkem jednotlivé odrůdy

3800

Jiné odrůdy

Modré odrůdy

1900

Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev

2900

Celkem

3900

Všechny odrůdy

Modré odrůdy

1999

Bílé odrůdy a odrůdy jiných barev

2999

Celkem

3999

---

PŘÍLOHA IV

Zrušené rozhodnutí a jeho následné změny

| Rozhodnutí Komise 79/491/EHS | (Úř. věst. L 129, 28.5.1979, s. 9) |
| --- | --- |
| Rozhodnutí Komise 85/620/EHS | (Úř. věst. L 379, 31.12.1985, s. 1) |
| Rozhodnutí Komise 96/20/ES | (Úř. věst. L 7, 10.1.1996, s. 6) |
| Rozhodnutí Komise 1999/661/ES | (Úř. věst. L 261, 7.10.1999, s. 42) |

Rozhodnutí Komise 79/491/EHS

(Úř. věst. L 129, 28.5.1979, s. 9)

Rozhodnutí Komise 85/620/EHS

(Úř. věst. L 379, 31.12.1985, s. 1)

Rozhodnutí Komise 96/20/ES

(Úř. věst. L 7, 10.1.1996, s. 6)

Rozhodnutí Komise 1999/661/ES

(Úř. věst. L 261, 7.10.1999, s. 42)

---

PŘÍLOHA V

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Rozhodnutí 79/491/EHS | Toto rozhodnutí |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Článek 2 | Článek 2 |
| — | Článek 3 |
| Článek 3 | Článek 4 |
| Příloha I | Příloha I |
| Příloha II | Příloha II |
| Příloha III | Příloha III |
| — | Příloha IV |
| — | Příloha V |

Rozhodnutí 79/491/EHS

Toto rozhodnutí

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 2

—

Článek 3

Článek 3

Článek 4

Příloha I

Příloha I

Příloha II

Příloha II

Příloha III

Příloha III

—

Příloha IV

—

Příloha V

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 25.10.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 294/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 294/72

---

ROZHODNUTÍ RADY 2006/718/SZBP

ze dne 23. října 2006,

kterým se provádí společný postoj 2006/276/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na společný postoj 2006/276/SZBP ze dne 10. dubna 2006 o omezujících opatřeních vůči některým představitelům Běloruska (1), a zejména na článek 2 tohoto společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 10. dubna 2006 společný postoj 2006/276/SZBP, který potvrdil dosavadní omezující opatření vůči osobám odpovědným za porušení mezinárodních volebních norem v prezidentských volbách v Bělorusku konaných 19. března 2006 a za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici, jakož i vůči fyzickým a právnickým osobám či jiným subjektům spojeným s nimi. |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 10. dubna 2006 společný postoj 2006/276/SZBP, který potvrdil dosavadní omezující opatření vůči osobám odpovědným za porušení mezinárodních volebních norem v prezidentských volbách v Bělorusku konaných 19. března 2006 a za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici, jakož i vůči fyzickým a právnickým osobám či jiným subjektům spojeným s nimi.

| (2) | Rada přijala dne 18. května 2006 společný postoj 2006/362/SZBP, kterým se mění společný postoj 2006/276/SZBP, a jehož účelem je zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů výše uvedených osob, včetně fyzických a právnických osob či jiných subjektů spojených s nimi. |
| --- | --- |

(2)

Rada přijala dne 18. května 2006 společný postoj 2006/362/SZBP, kterým se mění společný postoj 2006/276/SZBP, a jehož účelem je zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů výše uvedených osob, včetně fyzických a právnických osob či jiných subjektů spojených s nimi.

| (3) | V souladu s článkem 4 společného postoje 2006/276/SZBP Rada přezkoumala daná omezující opatření a rozhodla, s ohledem na nedávný vývoj, že je třeba se zaměřit na další osoby odpovědné za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici. Seznamy obsažené v přílohách III a IV společného postoje 2006/276/SZBP by měly být proto odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 4 společného postoje 2006/276/SZBP Rada přezkoumala daná omezující opatření a rozhodla, s ohledem na nedávný vývoj, že je třeba se zaměřit na další osoby odpovědné za zásah proti občanské společnosti a demokratické opozici. Seznamy obsažené v přílohách III a IV společného postoje 2006/276/SZBP by měly být proto odpovídajícím způsobem změněny,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Přílohy III a IV společného postoje 2006/276/SZBP se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 23. října 2006.

Za Radu

předseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2006, s. 5. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2006/362/SZBP (Úř. věst. L 134, 20.5.2006, s. 45).

1

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA III

Seznam osob podle čl. 1 odst. 1 písm. c)

| Jméno (přepis do češtiny) | Jméno (v běloruštině) | Jméno (přepis do ruštiny) | Datum narození | Místo narození | Adresa | Číslo pasu | Funkce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko, Aleksandr Grigorjevič
  (Lukašenka, Aljaksandr Ryhoravič) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopys, Vitebská oblast | | | prezident |
| Něvyglas, Genadij Nikolajevič
  (Něvyhlas, Henadz Mikalajevič) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinská oblast | | | vedoucí úřadu prezidenta |
| Petkevičová, Natalja Vladimirovna
  (Pjatkevičová, Natalja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | zástupkyně vedoucího úřadu prezidenta |
| Rubinov, Anatolij Nikolajevič
  (Rubinav, Anatol Mikalajevič) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | zástupce vedoucího úřadu prezidenta pro veřejné sdělovací prostředky a ideologii |
| Proleskovskij, Oleg Vitoldovič
  (Praljaskouski, Aleh Vitoldavič) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Rusko, nyní Sergejev Posad) | | | poradce a vedoucí hlavního odboru ideologie úřadu prezidenta |
| Radkov, Aleksandr Michajlovič
  (Radzkov, Aljaksandr Michajlavič) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votňa, kraj Bychov, Mogilevská oblast | | | ministr školství |
| Rusakevič, Vladimir Vasiljevič
  (Rusakevič, Uladzimir Vasilievich) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonošči, Brestská oblast
  Выгонощи, Брестская область | | | ministr pro informace |
| Golovanov, Viktor Grigorjevič
  (Halavanav, Viktar Ryhoravič) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | ministr spravedlnosti |
| Zimovskij, Aleksandr Leonidovič
  (Zimouski, Aljaksands Leanidavič) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Německo | | | člen horní komory parlamentu, ředitel státní televizní a rozhlasové společnosti |
| Konoplev, Vladimir Nikolajevič
  (Kanapljov, Uladzimir Mikalajevič) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д., Mogilev region obec Akulincy, Mogilevská oblast | | | předseda dolní komory parlamentu |
| Čerginec, Nikolaj Ivanovič
  (Čarhyněc, Mikalaj Ivanavič) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | předseda zahraničního výboru horní komory parlamentu |
| Kostjan, Sergej Ivanovič
  (Kascjan, Sjarhej Ivanavič) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usochy, Kličevský kraj, Mogilevská oblast
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | předseda zahraničního výboru dolní komory parlamentu |
| Orda, Michajil Sergejevič
  (Orda, Michail Sjarhejevič) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodenská oblast
  Дятлово Гродненской области | | | člen horní komory parlamentu, předseda Běloruského republikového svazu mládeže (BRSM) |
| Lozovik, Nikolaj Ivanovič
  (Lazavik, Mikalaj Ivanavič) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Neviňany, Vijeský kraj, Minská oblast
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | člen volební komise |
| Miklaševič, Pjotr Petrovič
  (Miklaševič, Pjotr Pjatrovič) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minská oblast
  Косута Минской области | | | generální prokurátor |
| Sliževskij, Oleg Leonidovič
  (Sližeuski, Aleh Leanidavič) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | vedoucí oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace |
| Chariton, Aleksandr
  (Charyton, Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | poradce při oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace |
| Smirnov, Jevgenij Aleksandrovič
  (Smirnov, Jauhen Aljaksandravič) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazaňská oblast, Rusko | | | první náměstek předsedy hospodářského soudu |
| Reutskaja, Naděžda Zalovna
  (Ravuckaja, Nadzeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | soudkyně obvodu Moskva v Minsku |
| Trubnikov, Nikolaj Aleksejevič
  (Trubnikav, Mikalaj Aljaksejevič) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | soudce obvodu Partyzánskij v Minsku |
| Kuprijanov, Nikolaj Michajlovič
  (Kupryjanav, Mikalaj Michajlavič) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | zástupce generálního prokurátora |
| Suchorenko, Stěpan Nikolajevič
  (Sucharenka, Scjapan Mikalajevič) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zdudiči, Světlohorský kraj, Gomelská oblast
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | ředitel tajné policie (KGB) |
| Dementěj, Vasilij Ivanovič
  (Dzemjancej, Vasil Ivanavič) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | první náměstek tajné policie (KGB) |
| Kozik, Leonid Petrovič
  (Kozik, Leanid Pjatrovič) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | předseda svazu odborových organizací |
| Koleda, Aleksandr Michajlovič
  (Kaljada, Aljaksandr Michajlavič) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | předseda ústřední volební komise Brestské oblasti |
| Michasev, Vladimir Iljič
  (Michasjov, Uladzimir Iljič) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | předseda ústřední volební komise Gomelské oblasti |
| Lučina, Leonid Aleksandrovič | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minská oblast | | | předseda ústřední volební komise Grodenské oblasti |
| Karpenko, Igor Vasiljevič
  (Karpenka, Igar Vasiljevič) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznětsk, Kemerovská oblast, Rusko | | | předseda ústřední volební komise města Minsku |
| Kurlovič, Vladimir Anatoljevič
  (Kurlovič, Uladzimir Anatoljevič) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | předseda ústřední volební komise Minské oblasti |
| Metelica, Nikolaj Timofejevič
  (Mjacelica, Mikalaj Cimafejevič) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | předseda ústřední volební komise Mogilevské oblasti |
| Piščulenok, Michajl Vasiljevič
  (Piščuljonak, Michail Vasiljevič) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | předseda ústřední volební komise Vitebské oblasti |
| Rybakov, Alexej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | soudce soudu obvodu Moskva v Minsku |
| Bortnik, Sergej Aleksandrovič | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | státní zástupce |
| Jasinovič, Leonid Stanislavovič | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Bučany, Vitebská oblast | ul. Gorovca 4-104, Minsk | MP0515811 | soudce soudu obvodu Centralnyj v Minsku |
| Migun, Andrej Arkadevič | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | ul. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | státní zástupce |

Jméno (přepis do češtiny)

Jméno (v běloruštině)

Jméno (přepis do ruštiny)

Datum narození

Místo narození

Adresa

Číslo pasu

Funkce

Lukašenko, Aleksandr Grigorjevič

(Lukašenka, Aljaksandr Ryhoravič)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopys, Vitebská oblast

prezident

Něvyglas, Genadij Nikolajevič

(Něvyhlas, Henadz Mikalajevič)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinská oblast

vedoucí úřadu prezidenta

Petkevičová, Natalja Vladimirovna

(Pjatkevičová, Natalja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

zástupkyně vedoucího úřadu prezidenta

Rubinov, Anatolij Nikolajevič

(Rubinav, Anatol Mikalajevič)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

zástupce vedoucího úřadu prezidenta pro veřejné sdělovací prostředky a ideologii

Proleskovskij, Oleg Vitoldovič

(Praljaskouski, Aleh Vitoldavič)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Rusko, nyní Sergejev Posad)

poradce a vedoucí hlavního odboru ideologie úřadu prezidenta

Radkov, Aleksandr Michajlovič

(Radzkov, Aljaksandr Michajlavič)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votňa, kraj Bychov, Mogilevská oblast

ministr školství

Rusakevič, Vladimir Vasiljevič

(Rusakevič, Uladzimir Vasilievich)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonošči, Brestská oblast

Выгонощи, Брестская область

ministr pro informace

Golovanov, Viktor Grigorjevič

(Halavanav, Viktar Ryhoravič)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

ministr spravedlnosti

Zimovskij, Aleksandr Leonidovič

(Zimouski, Aljaksands Leanidavič)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Německo

člen horní komory parlamentu, ředitel státní televizní a rozhlasové společnosti

Konoplev, Vladimir Nikolajevič

(Kanapljov, Uladzimir Mikalajevič)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д., Mogilev region obec Akulincy, Mogilevská oblast

předseda dolní komory parlamentu

Čerginec, Nikolaj Ivanovič

(Čarhyněc, Mikalaj Ivanavič)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

předseda zahraničního výboru horní komory parlamentu

Kostjan, Sergej Ivanovič

(Kascjan, Sjarhej Ivanavič)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usochy, Kličevský kraj, Mogilevská oblast

Усохи Кличевского района Могилевской области

předseda zahraničního výboru dolní komory parlamentu

Orda, Michajil Sergejevič

(Orda, Michail Sjarhejevič)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodenská oblast

Дятлово Гродненской области

člen horní komory parlamentu, předseda Běloruského republikového svazu mládeže (BRSM)

Lozovik, Nikolaj Ivanovič

(Lazavik, Mikalaj Ivanavič)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Neviňany, Vijeský kraj, Minská oblast

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

člen volební komise

Miklaševič, Pjotr Petrovič

(Miklaševič, Pjotr Pjatrovič)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minská oblast

Косута Минской области

generální prokurátor

Sliževskij, Oleg Leonidovič

(Sližeuski, Aleh Leanidavič)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

vedoucí oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace

Chariton, Aleksandr

(Charyton, Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

poradce při oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace

Smirnov, Jevgenij Aleksandrovič

(Smirnov, Jauhen Aljaksandravič)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazaňská oblast, Rusko

první náměstek předsedy hospodářského soudu

Reutskaja, Naděžda Zalovna

(Ravuckaja, Nadzeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

soudkyně obvodu Moskva v Minsku

Trubnikov, Nikolaj Aleksejevič

(Trubnikav, Mikalaj Aljaksejevič)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

soudce obvodu Partyzánskij v Minsku

Kuprijanov, Nikolaj Michajlovič

(Kupryjanav, Mikalaj Michajlavič)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

zástupce generálního prokurátora

Suchorenko, Stěpan Nikolajevič

(Sucharenka, Scjapan Mikalajevič)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zdudiči, Světlohorský kraj, Gomelská oblast

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

ředitel tajné policie (KGB)

Dementěj, Vasilij Ivanovič

(Dzemjancej, Vasil Ivanavič)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

první náměstek tajné policie (KGB)

Kozik, Leonid Petrovič

(Kozik, Leanid Pjatrovič)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

předseda svazu odborových organizací

Koleda, Aleksandr Michajlovič

(Kaljada, Aljaksandr Michajlavič)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

předseda ústřední volební komise Brestské oblasti

Michasev, Vladimir Iljič

(Michasjov, Uladzimir Iljič)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

předseda ústřední volební komise Gomelské oblasti

Lučina, Leonid Aleksandrovič

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minská oblast

předseda ústřední volební komise Grodenské oblasti

Karpenko, Igor Vasiljevič

(Karpenka, Igar Vasiljevič)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznětsk, Kemerovská oblast, Rusko

předseda ústřední volební komise města Minsku

Kurlovič, Vladimir Anatoljevič

(Kurlovič, Uladzimir Anatoljevič)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

předseda ústřední volební komise Minské oblasti

Metelica, Nikolaj Timofejevič

(Mjacelica, Mikalaj Cimafejevič)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

předseda ústřední volební komise Mogilevské oblasti

Piščulenok, Michajl Vasiljevič

(Piščuljonak, Michail Vasiljevič)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

předseda ústřední volební komise Vitebské oblasti

Rybakov, Alexej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

soudce soudu obvodu Moskva v Minsku

Bortnik, Sergej Aleksandrovič

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

státní zástupce

Jasinovič, Leonid Stanislavovič

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Bučany, Vitebská oblast

ul. Gorovca 4-104, Minsk

MP0515811

soudce soudu obvodu Centralnyj v Minsku

Migun, Andrej Arkadevič

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

ul. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

státní zástupce

PŘÍLOHA IV

Seznam osob podle článku 1a

| Jméno (přepis do češtiny) | Jméno (v běloruštině) | Jméno (přepis do ruštiny) | Datum narození | Místo narození | Adresa | Číslo pasu | Funkce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenko, Aleksandr Grigorjevič
  (Lukašenka, Aljaksandr Ryhoravič) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954 | Kopys, Vitebská oblast | | | prezident |
| Něvyglas, Genadij Nikolajevič
  (Něvyhlas, Henadz Mikalajevič) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954 | Parahonsk, Pinská oblast | | | vedoucí úřadu prezidenta |
| Petkevičová, Natalja Vladimirovna
  (Pjatkevičová, Natalja Uladzimirauna) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972 | Minsk | | | zástupkyně vedoucího úřadu prezidenta |
| Rubinov, Anatolij Nikolajevič
  (Rubinav, Anatol Mikalajevič) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939 | Mogilev | | | zástupce vedoucího úřadu prezidenta pro veřejné sdělovací prostředky a ideologii |
| Proleskovskij, Oleg Vitoldovič
  (Praljaskouski, Aleh Vitoldavič) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963 | Zagorsk (Rusko, nyní Sergejev Posad) | | | poradce a vedoucí hlavního odboru ideologie úřadu prezidenta |
| Radkov, Aleksandr Michajlovič
  (Radzkov, Aljaksandr Michajlavič) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951 | Votňa, kraj Bychov, Mogilevská oblast | | | ministr školství |
| Rusakevič, Vladimir Vasiljevič
  (Rusakevič, Uladzimir Vasiljevič) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947 | Vygonošči, Brestská oblast
  Выгонощи, Брестская область | | | ministr pro informace |
| Golovanov, Viktor Grigorjevič
  (Halavanav, Viktar Ryhoravič) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952 | Borisov | | | ministr spravedlnosti |
| Zimovskij, Aleksandr
  Leonidovič (Zimouski, Aljaksands Leanidavič) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961 | Německo | | | člen horní komory parlamentu, ředitel státní televizní a rozhlasové společnosti |
| Konoplev, Vladimir Nikolajevič
  (Kanapljov, Uladzimir Mikalajevič) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954 | Akulintsy, д. obec Akulincy, Mogilevská oblast | | | předseda dolní komory parlamentu |
| Čerginec, Nikolaj Ivanovič
  (Čarhyněc, Mikalaj Ivanavič) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937 | Minsk | | | předseda zahraničního výboru horní komory parlamentu |
| Kostjan, Sergej Ivanovič
  (Kascjan, Sjarhej Ivanavič) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941 | Usochy, Kličevský kraj, Mogilevská oblast
  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | předseda zahraničního výboru dolní komory parlamentu |
| Orda, Michajil Sergejevič
  (Orda, Michail Sjarhejevič) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966 | Djatlovo, Grodenská oblast
  Дятлово Гродненской области | | | člen horní komory parlamentu, předseda Běloruského republikového svazu mládeže (BRSM) |
| Lozovik, Nikolaj Ivanovič
  (Lazavik, Mikalaj Ivanavič) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951 | Neviňany, Vijeský kraj, Minská oblast
  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | člen volební komise |
| Miklaševič, Pjotr Petrovič
  (Miklaševič, Pjotr Pjatrovič) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954 | Kosuta, Minská oblast
  Косута Минской области | | | generální prokurátor |
| Sliževskij, Oleg Leonidovič
  (Sližeuski, Aleh Leanidavič) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | vedoucí oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace |
| Chariton, Aleksandr
  (Charyton, Aljaksandr) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | poradce při oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace |
| Smirnov, Jevgenij Aleksandrovič
  (Smirnov, Jauhen Aljaksandravič) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949 | Rjazaňská oblast, Rusko | | | první náměstek předsedy hospodářského soudu |
| Reutskaja, Naděžda Zalovna
  (Ravuckaja, Nadzeja Zalauna) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | soudkyně obvodu Moskva v Minsku |
| Trubnikov, Nikolaj Aleksejevič
  (Trubnikav, Mikalaj Aljaksejevič) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | soudce obvodu Partyzánskij v Minsku |
| Kuprijanov, Nikolaj Michajlovič
  (Kupryjanav, Mikalaj Michajlavič) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | zástupce generálního prokurátora |
| Suchorenko, Stěpan Nikolajevič
  (Sucharenka, Scjapan Mikalajevič) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957 | Zdudiči, Světlohorský kraj, Gomelská oblast
  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | ředitel tajné policie (KGB) |
| Dementěj, Vasilij Ivanovič
  (Dzemjancej, Vasil Ivanavič) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | první náměstek tajné policie (KGB) |
| Kozik, Leonid Petrovič
  (Kozik, Leanid Pjatrovič) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948 | Borisov | | | předseda svazu odborových organizací |
| Koleda, Aleksandr Michajlovič
  (Kaljada, Aljaksandr Michajlavič) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | předseda ústřední volební komise Brestské oblasti |
| Michasev, Vladimir Iljič
  (Michasjov, Uladzimir Iljič) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | předseda ústřední volební komise Gomelské oblasti |
| Lučina, Leonid Aleksandrovič | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947 | Minská oblast | | | předseda ústřední volební komise Grodenské oblasti |
| Karpenko, Igor Vasiljevič
  (Karpenka, Igar Vasiljevič) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964 | Novokuznětsk, Kemerovská oblast, Rusko
  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | předseda ústřední volební komise města Minsku |
| Kurlovič, Vladimir Anatoljevič
  (Kurlovič, Uladzimir Anatoljevič) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | předseda ústřední volební komise Minské oblasti |
| Metelica, Nikolaj Timofejevič
  (Mjacelica, Mikalaj Cimafejevič) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | předseda ústřední volební komise Mogilevské oblasti |
| Piščulenok, Michajl Vasiljevič
  (Piščuljonak, Michail Vasiljevič) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | předseda ústřední volební komise Vitebské oblasti |
| Šejman, Viktor Vladimirovič | | | 26.5.1958 | Grodenská oblast | | | státní tajemník bezpečnostní rady |
| Pavljučenko, Dmitrij Valerijevič | | | 1966 | Vitebsk | | | vedoucí skupiny zvláštní reakce při ministerstvu vnitra (SOBR) |
| Naumov, Vladimir Vladimirovič | | | 7.2.1956 | | | | ministr vnitra |
| Jermošina, Lidija Michajlovna | | | 29.1.1953 | Slutsk (Minská oblast) | | | předsedkyně Ústřední volební komise |
| Podobed, Jurij Nikolajevič | | | 5.3.1962 | Slutsk (Minská oblast) | | | podplukovník milice, Jednotka pro zvláštní účely (OMON), ministerstvo vnitra |
| Rybakov, Alexej | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | ul. Jesenina 31-1-104, Minsk | | soudce soudu obvodu Moskva v Minsku |
| Bortnik, Sergej Aleksandrovič | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953 | Minsk | ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP0469554 | státní zástupce |
| Jasinovič, Leonid Stanislavovič | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961 | Bučany, Vitebská oblast | ul. Gorovca 4-104, Minsk | MP0515811 | soudce soudu obvodu Centralnyj v Minsku |
| Migun, Andrej Arkadevič | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978 | Minsk | ul. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk | MP1313262 | státní zástupce |

Jméno (přepis do češtiny)

Jméno (v běloruštině)

Jméno (přepis do ruštiny)

Datum narození

Místo narození

Adresa

Číslo pasu

Funkce

Lukašenko, Aleksandr Grigorjevič

(Lukašenka, Aljaksandr Ryhoravič)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954

Kopys, Vitebská oblast

prezident

Něvyglas, Genadij Nikolajevič

(Něvyhlas, Henadz Mikalajevič)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954

Parahonsk, Pinská oblast

vedoucí úřadu prezidenta

Petkevičová, Natalja Vladimirovna

(Pjatkevičová, Natalja Uladzimirauna)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972

Minsk

zástupkyně vedoucího úřadu prezidenta

Rubinov, Anatolij Nikolajevič

(Rubinav, Anatol Mikalajevič)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939

Mogilev

zástupce vedoucího úřadu prezidenta pro veřejné sdělovací prostředky a ideologii

Proleskovskij, Oleg Vitoldovič

(Praljaskouski, Aleh Vitoldavič)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963

Zagorsk (Rusko, nyní Sergejev Posad)

poradce a vedoucí hlavního odboru ideologie úřadu prezidenta

Radkov, Aleksandr Michajlovič

(Radzkov, Aljaksandr Michajlavič)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951

Votňa, kraj Bychov, Mogilevská oblast

ministr školství

Rusakevič, Vladimir Vasiljevič

(Rusakevič, Uladzimir Vasiljevič)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947

Vygonošči, Brestská oblast

Выгонощи, Брестская область

ministr pro informace

Golovanov, Viktor Grigorjevič

(Halavanav, Viktar Ryhoravič)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952

Borisov

ministr spravedlnosti

Zimovskij, Aleksandr

Leonidovič (Zimouski, Aljaksands Leanidavič)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961

Německo

člen horní komory parlamentu, ředitel státní televizní a rozhlasové společnosti

Konoplev, Vladimir Nikolajevič

(Kanapljov, Uladzimir Mikalajevič)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954

Akulintsy, д. obec Akulincy, Mogilevská oblast

předseda dolní komory parlamentu

Čerginec, Nikolaj Ivanovič

(Čarhyněc, Mikalaj Ivanavič)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937

Minsk

předseda zahraničního výboru horní komory parlamentu

Kostjan, Sergej Ivanovič

(Kascjan, Sjarhej Ivanavič)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941

Usochy, Kličevský kraj, Mogilevská oblast

Усохи Кличевского района Могилевской области

předseda zahraničního výboru dolní komory parlamentu

Orda, Michajil Sergejevič

(Orda, Michail Sjarhejevič)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966

Djatlovo, Grodenská oblast

Дятлово Гродненской области

člen horní komory parlamentu, předseda Běloruského republikového svazu mládeže (BRSM)

Lozovik, Nikolaj Ivanovič

(Lazavik, Mikalaj Ivanavič)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951

Neviňany, Vijeský kraj, Minská oblast

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

člen volební komise

Miklaševič, Pjotr Petrovič

(Miklaševič, Pjotr Pjatrovič)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954

Kosuta, Minská oblast

Косута Минской области

generální prokurátor

Sliževskij, Oleg Leonidovič

(Sližeuski, Aleh Leanidavič)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

vedoucí oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace

Chariton, Aleksandr

(Charyton, Aljaksandr)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

poradce při oddělení ministerstva spravedlnosti pro zájmové organizace, politické strany a nevládní organizace

Smirnov, Jevgenij Aleksandrovič

(Smirnov, Jauhen Aljaksandravič)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949

Rjazaňská oblast, Rusko

první náměstek předsedy hospodářského soudu

Reutskaja, Naděžda Zalovna

(Ravuckaja, Nadzeja Zalauna)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

soudkyně obvodu Moskva v Minsku

Trubnikov, Nikolaj Aleksejevič

(Trubnikav, Mikalaj Aljaksejevič)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

soudce obvodu Partyzánskij v Minsku

Kuprijanov, Nikolaj Michajlovič

(Kupryjanav, Mikalaj Michajlavič)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

zástupce generálního prokurátora

Suchorenko, Stěpan Nikolajevič

(Sucharenka, Scjapan Mikalajevič)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957

Zdudiči, Světlohorský kraj, Gomelská oblast

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

ředitel tajné policie (KGB)

Dementěj, Vasilij Ivanovič

(Dzemjancej, Vasil Ivanavič)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

první náměstek tajné policie (KGB)

Kozik, Leonid Petrovič

(Kozik, Leanid Pjatrovič)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948

Borisov

předseda svazu odborových organizací

Koleda, Aleksandr Michajlovič

(Kaljada, Aljaksandr Michajlavič)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

předseda ústřední volební komise Brestské oblasti

Michasev, Vladimir Iljič

(Michasjov, Uladzimir Iljič)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

předseda ústřední volební komise Gomelské oblasti

Lučina, Leonid Aleksandrovič

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947

Minská oblast

předseda ústřední volební komise Grodenské oblasti

Karpenko, Igor Vasiljevič

(Karpenka, Igar Vasiljevič)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964

Novokuznětsk, Kemerovská oblast, Rusko

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

předseda ústřední volební komise města Minsku

Kurlovič, Vladimir Anatoljevič

(Kurlovič, Uladzimir Anatoljevič)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

předseda ústřední volební komise Minské oblasti

Metelica, Nikolaj Timofejevič

(Mjacelica, Mikalaj Cimafejevič)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

předseda ústřední volební komise Mogilevské oblasti

Piščulenok, Michajl Vasiljevič

(Piščuljonak, Michail Vasiljevič)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

předseda ústřední volební komise Vitebské oblasti

Šejman, Viktor Vladimirovič

26.5.1958

Grodenská oblast

státní tajemník bezpečnostní rady

Pavljučenko, Dmitrij Valerijevič

1966

Vitebsk

vedoucí skupiny zvláštní reakce při ministerstvu vnitra (SOBR)

Naumov, Vladimir Vladimirovič

7.2.1956

ministr vnitra

Jermošina, Lidija Michajlovna

29.1.1953

Slutsk (Minská oblast)

předsedkyně Ústřední volební komise

Podobed, Jurij Nikolajevič

5.3.1962

Slutsk (Minská oblast)

podplukovník milice, Jednotka pro zvláštní účely (OMON), ministerstvo vnitra

Rybakov, Alexej

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

soudce soudu obvodu Moskva v Minsku

Bortnik, Sergej Aleksandrovič

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953

Minsk

ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP0469554

státní zástupce

Jasinovič, Leonid Stanislavovič

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961

Bučany, Vitebská oblast

ul. Gorovca 4-104, Minsk

MP0515811

soudce soudu obvodu Centralnyj v Minsku

Migun, Andrej Arkadevič

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978

Minsk

ul. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

MP1313262

státní zástupce

---