# Euroopa Liidu L 305/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 305 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide4. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 305

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide4. november 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1632/2006, 3. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1633/2006, 3. november 2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega | 3 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/89/EÜ, 3. november 2006, millega kuuendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/90/EÜ, 3. november 2006, millega seitsmendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  ) | 6 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1632/2006, 3. november 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1633/2006, 3. november 2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega

3

*

Komisjoni direktiiv 2006/89/EÜ, 3. november 2006, millega kuuendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni direktiiv 2006/90/EÜ, 3. november 2006, millega seitsmendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (
  1
  )

1

6

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 27. oktoober 2006, millega muudetakse otsust 2000/147/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete liigitamisel tuletundlikkustoimivuse järgi
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5063 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni otsus, 3. november 2006, millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5161 all) | 13 |
| | * | Komisjoni otsus, 3. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 15 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 27. oktoober 2006, millega muudetakse otsust 2000/147/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete liigitamisel tuletundlikkustoimivuse järgi
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5063 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5063 all)

1

8

*

Komisjoni otsus, 3. november 2006, millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5161 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5161 all)

13

*

Komisjoni otsus, 3. november 2006, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1632/2006,

3. november 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. novembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 3. novembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 62,9 |
| 096 | 40,4 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 52,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 103,8 |
| 096 | 81,8 |
| 204 | 46,9 |
| 220 | 155,5 |
| 628 | 196,3 |
| 999 | 116,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,0 |
| 204 | 54,1 |
| 999 | 69,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 49,1 |
| 524 | 46,0 |
| 528 | 42,9 |
| 999 | 51,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 102,1 |
| 508 | 250,4 |
| 999 | 176,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,9 |
| 400 | 99,0 |
| 800 | 160,2 |
| 804 | 103,2 |
| 999 | 111,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 100,1 |
| 400 | 174,0 |
| 720 | 78,0 |
| 999 | 117,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

62,9

096

40,4

204

53,3

999

52,2

0707 00 05

052

103,8

096

81,8

204

46,9

220

155,5

628

196,3

999

116,9

0709 90 70

052

85,0

204

54,1

999

69,6

0805 50 10

052

68,1

388

49,1

524

46,0

528

42,9

999

51,5

0806 10 10

052

102,1

508

250,4

999

176,3

0808 10 80

388

81,9

400

99,0

800

160,2

804

103,2

999

111,1

0808 20 50

052

100,1

400

174,0

720

78,0

999

117,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1633/2006,

3. november 2006,

millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artiklis 21 on sätestatud, et müüki pandav sekkumisvõi peab olema saabunud lattu enne 1. jaanuari 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artiklis 21 on sätestatud, et müüki pandav sekkumisvõi peab olema saabunud lattu enne 1. jaanuari 2006.

| (2) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (3) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kohaselt kokku ostetud sekkumisvõi, mida tuleks alandatud hindadega müüa, peab olema ladustatud enne 1. jaanuari 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (3) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kohaselt kokku ostetud sekkumisvõi, mida tuleks alandatud hindadega müüa, peab olema ladustatud enne 1. jaanuari 2006.

| (3) | Võituru olukorda ja sekkumisladudes olevaid võikoguseid silmas pidades tuleks müüki panna enne 1. maid 2006 lattu saabunud või. |
| --- | --- |

(3)

Võituru olukorda ja sekkumisladudes olevaid võikoguseid silmas pidades tuleks müüki panna enne 1. maid 2006 lattu saabunud või.

| (4) | Määrusi (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrusi (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklis 21 asendatakse kuupäev 1. jaanuar 2006 kuupäevaga 1. mai 2006.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 1 punktis a asendatakse kuupäev 1. jaanuar 2006 kuupäevaga 1. mai 2006.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2006 (ELT L 275, 6.10.2006, lk 44).

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2006.

3

---

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/4

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/89/EÜ,

3. november 2006,

millega kuuendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisad viitavad alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatava ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) A ja B lisadele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisad viitavad alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatava ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) A ja B lisadele.

| (2) | ADR-kokkulepet ajakohastatakse iga kahe aasta järel. Sellest tulenevalt kohaldatakse muudatustega versiooni alates 1. jaanuarist 2007 ning selle üleminekuperiood kestab 30. juunini 2007. |
| --- | --- |

(2)

ADR-kokkulepet ajakohastatakse iga kahe aasta järel. Sellest tulenevalt kohaldatakse muudatustega versiooni alates 1. jaanuarist 2007 ning selle üleminekuperiood kestab 30. juunini 2007.

| (3) | Seepärast tuleb direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisa muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisa muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ artiklis 9 sätestatud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ artiklis 9 sätestatud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 94/55/EÜ A- ja B-lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A lisa asendatakse järgmisega.

  “A LISA
  Alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) A lisa sätted, kusjuures mõiste “lepinguosaline” asendatakse mõistega “liikmesriik”.
  ADR-kokkuleppe A lisa 2007. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.” |
| --- | --- |

1.

A lisa asendatakse järgmisega.

“A LISA

Alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) A lisa sätted, kusjuures mõiste “lepinguosaline” asendatakse mõistega “liikmesriik”.

ADR-kokkuleppe A lisa 2007. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.”

| 2. | B lisa asendatakse järgmisega.

  “B LISA
  Alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) B lisa sätted, kusjuures mõiste “lepinguosaline” asendatakse mõistega “liikmesriik”.
  ADR-kokkuleppe B lisa 2007. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.” |
| --- | --- |

2.

B lisa asendatakse järgmisega.

“B LISA

Alates 1. jaanuarist 2007 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) B lisa sätted, kusjuures mõiste “lepinguosaline” asendatakse mõistega “liikmesriik”.

ADR-kokkuleppe B lisa 2007. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/111/EÜ (ELT L 365, 10.12.2004, lk 25).

1

---

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/6

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/90/EÜ,

3. november 2006,

millega seitsmendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 96/49/EÜ lisa viitab alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatavatele ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjadele (RID). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 96/49/EÜ lisa viitab alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatavatele ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjadele (RID).

| (2) | RIDi ajakohastatakse iga kahe aasta järel. Sellest tulenevalt kohaldatakse järgmist muudatustega versiooni alates 1. jaanuarist 2007 ning selle üleminekuperiood kestab 30. juunini 2007. |
| --- | --- |

(2)

RIDi ajakohastatakse iga kahe aasta järel. Sellest tulenevalt kohaldatakse järgmist muudatustega versiooni alates 1. jaanuarist 2007 ning selle üleminekuperiood kestab 30. juunini 2007.

| (3) | Seepärast tuleb direktiivi 96/49/EÜ lisa muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb direktiivi 96/49/EÜ lisa muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/49/EÜ artiklis 9 ette nähtud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/49/EÜ artiklis 9 ette nähtud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 96/49/EÜ lisa asendatakse järgmisega.

“LISA

Ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirju (RID) käsitleva määruse lisa – rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooni (COTIF) C liidet kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

RIDi 2007. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/110/EÜ (ELT L 365, 10.12.2004, lk 24).

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/8

---

KOMISJONI OTSUS,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse otsust 2000/147/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ ehitustoodete liigitamisel tuletundlikkustoimivuse järgi

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5063 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/751/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati ehitustoodete liigitussüsteem nende tuletundlikkustoimivuse järgi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2000/147/EÜ (2) kehtestati ehitustoodete liigitussüsteem nende tuletundlikkustoimivuse järgi.

| (2) | Teatavate tooterühmade läbivaatamise tulemusena tuleks luua eraldi tuletundlikkustoimivuse klassid elektrikaablite jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate tooterühmade läbivaatamise tulemusena tuleks luua eraldi tuletundlikkustoimivuse klassid elektrikaablite jaoks.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2000/147/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2000/147/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise ehituskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise ehituskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2000/147/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. oktoober 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 50, 23.2.2000, lk 14.

2

---

LISA

Otsuse 2000/147/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabeli 1 pealkiri asendatakse järgmisega: “Ehitustoodete tuletundlikkustoimivuse klassid, välja arvatud põrandakatete, sirgete torukujuliste soojusisolatsioonitoodete ja elektrikaablite puhul”. |
| --- | --- |

1.

Tabeli 1 pealkiri asendatakse järgmisega: “Ehitustoodete tuletundlikkustoimivuse klassid, välja arvatud põrandakatete, sirgete torukujuliste soojusisolatsioonitoodete ja elektrikaablite puhul”.

| 2. | Tabeli 1 joonealune märkus (*) kustutatakse. |
| --- | --- |

2.

Tabeli 1 joonealune märkus (*) kustutatakse.

| 3. | Lisatakse järgmine tekst.
  “Tabel 4
  ELEKTRIKAABLITE TULETUNDLIKKUSTOIMIVUSE KLASSID








  Klass | Katsemeetod(id) | Liigituse kriteeriumid | Täiendav liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aca | EN ISO 1716 | PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1) | |
| B1ca | FIPEC20 2. stsenaarium (5)


  ja | FS ≤ 1,75 m; ja THR1 200s ≤ 10 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 20 kW; ja FIGRA ≤ 120 Ws– 1 | Suitsu eraldumine (2)
   (6) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| B2ca | FIPEC20 1. stsenaarium (5)


  ja | FS ≤ 1,5 m; ja THR1 200s ≤ 15 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 30 kW; ja FIGRA ≤ 150 Ws– 1 | Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Cca | FIPEC20 1. stsenaarium (5)


  ja | FS ≤ 2,0 m; ja THR1 200s ≤ 30 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 60 kW; ja FIGRA ≤ 300 Ws– 1 | Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Dca | FIPEC20 1. stsenaarium (5)


  ja | THR1 200s ≤ 70 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 400 kW; ja FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1 | Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8) |
| EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm |
| Eca | EN 60332-1-2 | H ≤ 425 mm | |
| Fca | Toimivust ei määrata |

3.

Lisatakse järgmine tekst.

“Tabel 4

ELEKTRIKAABLITE TULETUNDLIKKUSTOIMIVUSE KLASSID

Klass

Katsemeetod(id)

Liigituse kriteeriumid

Täiendav liigitus

Aca

EN ISO 1716

PCS ≤ 2,0 MJ/kg (1)

B1ca

FIPEC20 2. stsenaarium (5)

ja

FS ≤ 1,75 m; ja THR1 200s ≤ 10 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 20 kW; ja FIGRA ≤ 120 Ws– 1

Suitsu eraldumine (2)
   (6) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

B2ca

FIPEC20 1. stsenaarium (5)

ja

FS ≤ 1,5 m; ja THR1 200s ≤ 15 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 30 kW; ja FIGRA ≤ 150 Ws– 1

Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Cca

FIPEC20 1. stsenaarium (5)

ja

FS ≤ 2,0 m; ja THR1 200s ≤ 30 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 60 kW; ja FIGRA ≤ 300 Ws– 1

Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Dca

FIPEC20 1. stsenaarium (5)

ja

THR1 200s ≤ 70 MJ; ja maksimaalne HRR ≤ 400 kW; ja FIGRA ≤ 1 300 Ws– 1

Suitsu eraldumine (2)
   (7) ja põlevad tilgad/osakesed (3) ning happesus (4)
   (8)

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Eca

EN 60332-1-2

H ≤ 425 mm

Fca

Toimivust ei määrata

ELEKTRIKAABLITE KATSETAMISEL KOHALDATAVAD PAIGALDUS- JA KINNITUSTINGIMUSED NING KATSEPARAMEETRID (NAGU NIMETATUD TABELI 4 ALLMÄRKUSES 5)

1.   Paigaldus- ja kinnitustingimused

1.1.   Katsetatava toote paigaldamine klasside B1ca, B2ca, Cca ja Dca puhul

Kaablid tuleb paigaldada tavalise redeli (EN 50266-1) esiküljele. Kasutada tuleb 3,5 m pikkusi kaableid. Elektrikaablite alumine osa peab olema põleti alumisest äärest 20 cm allpool. Kaablid tuleb paigutada redeli keskele (arvestades redeli laiust).

Kaablid või kaablikimbud tuleb (terasest või vasest) metalltraadiga ühekaupa kinnitada igale redelipulgale. Kuni 50 mm (kaasa arvatud) läbimõõduga elektrikaablite kinnitamiseks tuleb kasutada traati läbimõõduga 0,5 mm–1,0 mm (kaasa arvatud). Jämedamate kui 50 mm läbimõõduga elektrikaablite kinnitamiseks tuleb kasutada traati läbimõõduga 1,0 mm–1,5 mm.

Katsetatavate toodete paigaldamisel tuleb esimene toode paigutada ligikaudu redeli keskele ja järgmised tooted esimese toote kummalegi küljele nii, et kõik katsetatavad tooted asuksid ligikaudu redeli keskel.

Vahekauguseid ja kimpude moodustamist selgitatakse täpsemalt allpool.

Vertikaalselt liikudes tuleb iga 25 cm järel tõmmata horisontaalne joon, et mõõta leegi levikut aja jooksul. Esimene joon (st nulljoon) peab asuma põletiga samal kõrgusel.

Kaablid tuleb paigaldada alljärgnevalt toodud juhiste järgi olenevalt taotletavast tuletundlikkuse klassist.

1.1.1.   Klassid B2ca, Cca ja Dca

Paigaldusviis tuleb valida vastavalt elektrikaabli läbimõõdule, nagu on osutatud tabelis 4.1.

Tabel 4.1

PAIGALDAMINE VASTAVALT KAABLI LÄBIMÕÕDULE

| Kaabli läbimõõt | Paigaldus |
| --- | --- |
| Alates 20 mm (kaasa arvatud) | Kaablite vahekaugus on 20 mm. |
| 5–20 mm | Kaablite vahekaugus on võrdne ühe kaabli läbimõõduga. |
| Kuni 5 mm (kaasa arvatud) | Kaablitest moodustatakse kimp läbimõõduga 10 mm. Kimpe ei või keerutada. Kimpude vahekaugus on 10 mm. |

Kaabli läbimõõt

Paigaldus

Alates 20 mm (kaasa arvatud)

Kaablite vahekaugus on 20 mm.

5–20 mm

Kaablite vahekaugus on võrdne ühe kaabli läbimõõduga.

Kuni 5 mm (kaasa arvatud)

Kaablitest moodustatakse kimp läbimõõduga 10 mm. Kimpe ei või keerutada. Kimpude vahekaugus on 10 mm.

Piirväärtuste määramisel ümardatakse läbimõõt lähima millimeetrini, v.a peenemad kui 5 mm läbimõõduga kaablid, mille puhul läbimõõtu ei ümardata.

Katses kasutatavate kaablipikkuste arvu määramisel kasutatakse alljärgnevaid valemeid.

1.1.1.1.   Kaablite puhul, mille läbimõõt on suurem kui 20 mm või sellega võrdne

Kaablite arv N arvutatakse järgmise valemi alusel:

Formula ... võrrand 1,,

kus:

| | dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites, ümardatuna lähima millimeetrini), |
| --- | --- |

dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites, ümardatuna lähima millimeetrini),

| | int-funktsioon = tulemuse täisarv (st allapoole ümardatud väärtus). |
| --- | --- |

int-funktsioon = tulemuse täisarv (st allapoole ümardatud väärtus).

1.1.1.2.   Kaablite puhul, mille läbimõõt on suurem kui 5 mm, kuid väiksem kui 20 mm

Kaablite arv N arvutatakse järgmise valemi alusel:

Formula ... võrrand 2,

kus:

| | dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites, ümardatud), |
| --- | --- |

dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites, ümardatud),

| | int-funktsioon = tulemuse täisarv (st allapoole ümardatud väärtus). |
| --- | --- |

int-funktsioon = tulemuse täisarv (st allapoole ümardatud väärtus).

1.1.1.3.   Kaablite või traatide puhul, mille läbimõõt on väiksem kui 5 mm või sellega võrdne

10 mm läbimõõduga kaablikimpude arv Nbu arvutatakse järgmise valemi alusel:

Formula ... võrrand 3,

Seega tuleb paigaldada 15 kimpu ja kimpude vahekaugus on 10 mm.

Iga kimbu kaablite arv (n) arvutatakse järgmise valemi alusel:

Formula ... võrrand 4,

kus:

| | dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites,
  ei
  ümardata). |
| --- | --- |

dc
  on kaabli läbimõõt (millimeetrites,
  ei
  ümardata).

| | Seega on kaablipikkuste arv (CL) peenemate kui 5 mm läbimõõduga traatide või juhtmete puhul

  CL = n × 15 ... võrrand 5, |
| --- | --- |

Seega on kaablipikkuste arv (CL) peenemate kui 5 mm läbimõõduga traatide või juhtmete puhul

CL = n × 15 ... võrrand 5,

1.1.1.4.   Ühes katses kasutatavate kaablite kogupikkus

Ühes katses kasutatavate kaablite kogupikkus L (meetrites) on

| | L = n × 15 × 3,5 rõi d
  c ≤ 5 mm
  or |
| --- | --- |

L = n × 15 × 3,5 rõi d
  c ≤ 5 mm

or

| | L = N × 3,5 kiu d
  c > 5 mm ... võrrand 6, |
| --- | --- |

L = N × 3,5 kiu d
  c > 5 mm ... võrrand 6,

1.1.2.   Klass B1ca

Kaablirenni taha tuleb paigaldada mittesüttiv kaltsiumsilikaadist plaat tihedusega 870 ± 50 kg/m3 ja paksusega 11 ± 2 mm. Plaadi võib paigaldada kahes osas.

Kõikidel muudel juhtudel tuleb kaablite paigaldamisel lähtuda klasside B2ca, Cca ja Dca paigaldustingimustest.

2.   Katseparameetrite määratlused

Tabel 4.2

KATSEPARAMEETRITE MÄÄRATLUSED FIPEC20 1. JA 2. STSENAARIUMI PUHUL

Kõiki arvutatavaid parameetreid hinnatakse 20 minuti jooksul alates katse algusest (põleti süütamisest).

| Parameeter | Selgitus |
| --- | --- |
| Katse algus | Põleti süütamine |
| Katse lõpp | 20 minutit pärast põleti süütamist (parameetrite arvutamise perioodi lõpp) |
| HRRsm30, kW | Soojuse eraldumine arvestatuna jooksva keskmisena 30 sekundi kohta |
| SPRsm60, m2/s | Suitsu eraldumine arvestatuna jooksva keskmisena 60 sekundi kohta |
| Maksimaalne HRR, kW | Maksimaalne HRRsm30 katse alguse ja lõpu vahel, välja arvatud süttimisallika soojus |
| Maksimaalne SPR, m2/s | Maksimaalne SPRsm60 katse alguse ja lõpu vahel |
| THR1 200, MJ | Kogu vabanev soojus (HRRsm30) katse alguse ja lõpu vahel, välja arvatud süttimisallika soojus |
| TSP1 200, m2 | Kogu moodustunud suits (HRRsm60) katse alguse ja lõpu vahel |
| FIGRA, W/s | Soojuse vabanemise kasvukiiruse indeks, mis määratakse kindlaks mõõdetud soojatootlikkuse väärtuse HRRsm30 ja sellele vastava aja jagatise maksimumarvuna, välja arvatud sütitamisallika soojatootlikkus. Piirväärtused HRRsm30 = 3 kW ja THR = 0,4 MJ |
| SMOGRA, cm2/s2 | Suitsu moodustumise kasvukiiruse indeks, mille arvutamisel jagatakse moodustunud suitsu väärtus SPRsm60 sellele vastava ajaga ning tulemus korrutatakse 10 000-ga. Piirväärtus SPRsm60 0,1 m2/s ja TSP = 6 m2 |
| PCS | Põlemisväärtus |
| FS | Leegi levik (kahjustuse pikkus) |
| H | Leegi levik |
| FIPEC | Elektrikaablite tuletundlikkus” |

Parameeter

Selgitus

Katse algus

Põleti süütamine

Katse lõpp

20 minutit pärast põleti süütamist (parameetrite arvutamise perioodi lõpp)

HRRsm30, kW

Soojuse eraldumine arvestatuna jooksva keskmisena 30 sekundi kohta

SPRsm60, m2/s

Suitsu eraldumine arvestatuna jooksva keskmisena 60 sekundi kohta

Maksimaalne HRR, kW

Maksimaalne HRRsm30 katse alguse ja lõpu vahel, välja arvatud süttimisallika soojus

Maksimaalne SPR, m2/s

Maksimaalne SPRsm60 katse alguse ja lõpu vahel

THR1 200, MJ

Kogu vabanev soojus (HRRsm30) katse alguse ja lõpu vahel, välja arvatud süttimisallika soojus

TSP1 200, m2

Kogu moodustunud suits (HRRsm60) katse alguse ja lõpu vahel

FIGRA, W/s

Soojuse vabanemise kasvukiiruse indeks, mis määratakse kindlaks mõõdetud soojatootlikkuse väärtuse HRRsm30 ja sellele vastava aja jagatise maksimumarvuna, välja arvatud sütitamisallika soojatootlikkus. Piirväärtused HRRsm30 = 3 kW ja THR = 0,4 MJ

SMOGRA, cm2/s2

Suitsu moodustumise kasvukiiruse indeks, mille arvutamisel jagatakse moodustunud suitsu väärtus SPRsm60 sellele vastava ajaga ning tulemus korrutatakse 10 000-ga. Piirväärtus SPRsm60 0,1 m2/s ja TSP = 6 m2

PCS

Põlemisväärtus

FS

Leegi levik (kahjustuse pikkus)

H

Leegi levik

FIPEC

Elektrikaablite tuletundlikkus”

---

(1)  Terviktoote, välja arvatud metallilised materjalid, ja toote kõigi väliste komponentide korral (st mantel).

(2)

| s1 | = | TSP1 200 ≤ 50 m2
  ja maksimaalne SPR ≤ 0,25 m2/s |
| --- | --- | --- |
| s1a | = | s1 ja läbitustegur vastavalt EN 61034-2 ≥ 80 % |
| s1b | = | s1 ja läbitustegur vastavalt EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 % |
| s2 | = | TSP1 200 ≤ 400 m2
  ja maksimaalne SPR ≤ 1,5 m2/s |
| s3 | = | mitte s1 või s2. |

s1

=

TSP1 200 ≤ 50 m2
  ja maksimaalne SPR ≤ 0,25 m2/s

s1a

=

s1 ja läbitustegur vastavalt EN 61034-2 ≥ 80 %

s1b

=

s1 ja läbitustegur vastavalt EN 61034-2 ≥ 60 % < 80 %

s2

=

TSP1 200 ≤ 400 m2
  ja maksimaalne SPR ≤ 1,5 m2/s

s3

=

mitte s1 või s2.

(3)  FIPEC20 1. ja 2. stsenaariumi puhul: d0 = põlevad tilgad/osakesed puuduvad 1 200 s jooksul; d1 = puuduvad põlevad tilgad/osakesed, mis püsivad 1 200 s jooksul kauem kui 10 s; d2 = mitte d0 või d1.

(4)  EN 50267-2-3: a1 = juhtivus < 2,5 μS/mm ja pH > 4,3; a2 = juhtivus < 10 μS/mm ja pH > 4,3; a3 = mitte a1 või a2. Ei märgita = toimivust ei määrata.

(5)  Õhuvool kambrisse peab olema tasemel 8 000 ± 800 l/min.

FIPEC20 1. stsenaarium = prEN 50399-2-1 ning alljärgnevalt kirjeldatud paigaldus- ja kinnitustingimused.

FIPEC20 2. stsenaarium = prEN 50399-2-2 ning alljärgnevalt kirjeldatud paigaldus- ja kinnitustingimused.

(6)  Klassi B1ca kuuluvate kaablite puhul märgitava suitsuklassi aluseks peab olema FIPEC20 2. stsenaariumi järgne katse.

(7)  Klassidesse B2ca, Cca ja Dca kuuluvate kaablite puhul märgitava suitsuklassi aluseks peab olema FIPEC20 1. stsenaariumi järgne katse.

(8)  Väljendab tulekahju puhul tekkivate gaaside ohtlikke omadusi, mis raskendavad nende mõjupiirkonnas olevate isikute põgenemist, ent ei kirjelda nende gaaside mürgisust.

---

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/13

---

KOMISJONI OTSUS,

3. november 2006,

millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5161 all)

(Ainult tšehhi-, hollandi-, inglis-, eesti-, soome-, prantsus-, saksa-, kreeka-, ungari-, itaalia-, läti-, leedu-, poola-, portugali-, slovaki-, sloveeni-, hispaania- ja rootsikeelne tekst on autentne)

(2006/752/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsust 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | VISi ja selle sidevõrgu väljatöötamise seisukohalt on vaja määrata kindlaks VISi kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi asukoht. |
| --- | --- |

(1)

VISi ja selle sidevõrgu väljatöötamise seisukohalt on vaja määrata kindlaks VISi kesksüsteemi ja kesksüsteemi varusüsteemi asukoht.

| (2) | Nõukogu 20. veebruari 2004. aasta järeldustes viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta tõdetakse, et VISi aluseks peaks olema tsentraliseeritud struktuur ja SIS IIga ühine tehniline platvorm ning see peaks asuma samas asukohas SIS II kesksüsteemiga. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 20. veebruari 2004. aasta järeldustes viisainfosüsteemi (VIS) väljatöötamise kohta tõdetakse, et VISi aluseks peaks olema tsentraliseeritud struktuur ja SIS IIga ühine tehniline platvorm ning see peaks asuma samas asukohas SIS II kesksüsteemiga.

| (3) | Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes Schengeni infosüsteemi kohta tõdetakse, et SIS II kesksüsteem peaks asuma Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta järeldustes Schengeni infosüsteemi kohta tõdetakse, et SIS II kesksüsteem peaks asuma Strasbourgis ja varuserveriruum Salzburgis.

| (4) | Komisjoni ja nende liikmesriikide vahel, kuhu VISi kesksüsteem ja varuserveriruum väljatöötamise ajal viiakse, tuleks kehtestada asjakohased korraldused. Kõnealuste korraldustega tuleks täpsustada erinevate poolte vahelisi suhteid reguleerivad tingimused, asjaomaste asutuste ja töötajate juurdepääs süsteemi asukohale ning süsteemi asukohaliikmesriigi antav kohalik toetus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ja nende liikmesriikide vahel, kuhu VISi kesksüsteem ja varuserveriruum väljatöötamise ajal viiakse, tuleks kehtestada asjakohased korraldused. Kõnealuste korraldustega tuleks täpsustada erinevate poolte vahelisi suhteid reguleerivad tingimused, asjaomaste asutuste ja töötajate juurdepääs süsteemi asukohale ning süsteemi asukohaliikmesriigi antav kohalik toetus.

| (5) | Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus õigusaktide vastuvõtmist VISi kehtestamise, toimimise, kasutamise ja asukoha kohta. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei piirata tulevikus õigusaktide vastuvõtmist VISi kehtestamise, toimimise, kasutamise ja asukoha kohta.

| (6) | Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2) kohaselt ei osalenud Ühendkuningriik otsuse 2004/512/EÜ vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Ühendkuningriik komisjoni otsuse adressaat. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2) kohaselt ei osalenud Ühendkuningriik otsuse 2004/512/EÜ vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Ühendkuningriik komisjoni otsuse adressaat.

| (7) | Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) kohaselt ei osalenud Iirimaa otsuse 2004/512/EÜ vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Iirimaa komisjoni otsuse adressaat. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (3) kohaselt ei osalenud Iirimaa otsuse 2004/512/EÜ vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid. Seepärast ei ole Iirimaa komisjoni otsuse adressaat.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani 13. augustil 2004. aastal rakendada otsust 2004/512/EÜ oma õiguses. Seega on otsus 2004/512/EÜ rahvusvahelise õiguse alusel Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani 13. augustil 2004. aastal rakendada otsust 2004/512/EÜ oma õiguses. Seega on otsus 2004/512/EÜ rahvusvahelise õiguse alusel Taani suhtes siduv.

| (9) | Islandi ja Norra puhul kujutab otsus 2004/512/EÜ Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe osalemiseks nende Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, (4) mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(9)

Islandi ja Norra puhul kujutab otsus 2004/512/EÜ Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe osalemiseks nende Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, (4) mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (10) | Šveitsi puhul kujutab otsus 2004/512/EÜ endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (6) artikli 4 lõikes 1. |
| --- | --- |

(10)

Šveitsi puhul kujutab otsus 2004/512/EÜ endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (6) artikli 4 lõikes 1.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l või on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) (7) artikli 5 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) (7) artikli 5 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Süsteemi väljatöötamise ajal asub VISi kesksüsteem Strasbourgis (Prantsusmaa).

2.   Süsteemi väljatöötamise ajal asub kesksüsteemi varusüsteem Sankt Johann im Pongaus (Austria).

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Franco FRATTINI

---

(1)  ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

1

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

4

(5)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

5

(6)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

6

(7)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.

7

---

| 4.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/15

---

KOMISJONI OTSUS,

3. november 2006,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2006/753/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | Teadaanne dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (edaspidi “CD-R”) suhtes avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. augustil 2005. aastal (edaspidi “algatamisteade”). (2) |
| --- | --- |

(1)

Teadaanne dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (edaspidi “CD-R”) suhtes avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. augustil 2005. aastal (edaspidi “algatamisteade”). (2)

| (2) | Menetlus algatati vastavalt Euroopa CD-R ja DVD+/-R ketaste tootjate komitee (Committee of European CD-Rs and DVD+/-R manufacturers, CECMA) (edaspidi “kaebuse esitaja”) 24. juunil 2005. aastal esitatud kaebusele tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 60 % kogu ühenduse CD-R toodangust. Kaebus sisaldas tõendusmaterjali CD-R dumpingu ja sellest tuleneva materiaalse kahju tekitamise kohta, mida peeti piisavaks, et algatada menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati vastavalt Euroopa CD-R ja DVD+/-R ketaste tootjate komitee (Committee of European CD-Rs and DVD+/-R manufacturers, CECMA) (edaspidi “kaebuse esitaja”) 24. juunil 2005. aastal esitatud kaebusele tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 60 % kogu ühenduse CD-R toodangust. Kaebus sisaldas tõendusmaterjali CD-R dumpingu ja sellest tuleneva materiaalse kahju tekitamise kohta, mida peeti piisavaks, et algatada menetlus.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teavitas menetluse algatamisest kaebuse esitajat, teisi ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, tarnijaid ja tarbijaid, samuti asjaomaseid tarbijaorganisatsioone ning Hiina Rahvavabariigi esindajaid. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas menetluse algatamisest kaebuse esitajat, teisi ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, tarnijaid ja tarbijaid, samuti asjaomaseid tarbijaorganisatsioone ning Hiina Rahvavabariigi esindajaid. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, tarbijad ja tarbijaorganisatsioonid esitasid oma seisukohad. Kõigile huvitatud isikutele, kes avaldasid soovi ja tõestasid, et neil on ärakuulamiseks konkreetne põhjus, tagati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, tarbijad ja tarbijaorganisatsioonid esitasid oma seisukohad. Kõigile huvitatud isikutele, kes avaldasid soovi ja tõestasid, et neil on ärakuulamiseks konkreetne põhjus, tagati ärakuulamine.

| (5) | Et võimaldada Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaomastele Hiina äriühingutele turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlusvormid. |
| --- | --- |

(5)

Et võimaldada Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaomastele Hiina äriühingutele turumajandusliku või individuaalse kohtlemise taotlusvormid.

| (6) | 13 eksportivate tootjate rühma (edaspidi “eksportivad tootjad”) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või juhul, kui uurimine tuvastab, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, siis individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

13 eksportivate tootjate rühma (edaspidi “eksportivad tootjad”) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või juhul, kui uurimine tuvastab, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele, siis individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.

| (7) | Pidades silmas Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivate tootjate ilmselgelt suurt hulka, kavandati vastavalt algmääruse artiklile 17 menetluse algatamisteates dumpingu kindlaksmääramiseks väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteatises esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seotud tegevusest uurimisalusel ajavahemikul (2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 30. juunini). |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivate tootjate ilmselgelt suurt hulka, kavandati vastavalt algmääruse artiklile 17 menetluse algatamisteates dumpingu kindlaksmääramiseks väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteatises esitatud nõuetele põhiteave asjaomase tootega seotud tegevusest uurimisalusel ajavahemikul (2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 30. juunini).

| (8) | Pärast esitatud teabega tutvumist ning arvestades koostöövalmidust avaldanud Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivate tootjate suurt hulka otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik. |
| --- | --- |

(8)

Pärast esitatud teabega tutvumist ning arvestades koostöövalmidust avaldanud Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivate tootjate suurt hulka otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik.

| (9) | Komisjon saatis küsimustiku kõigile teadaolevalt asjaomastele isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes andsid endast teada algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul. Vastus saadi kõigilt kaebuse esitanud tootjatelt, lisaks veel ühelt ühenduse tootjalt, kaheksalt sõltumatult importijalt, ühelt turustajalt ja seitsmelt jaemüüjalt (kellest üks on nii hulgi- kui ka jaemüüja), kuuelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt, kuuelt Hongkongi eksportivalt tootjalt, neljalt Malaisia eksportivalt tootjalt, kahelt Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjatega seotud hulgimüüjalt, ühelt hulgimüüjalt, kes on seotud Taiwanis tegutseva Malaisia eksportiva tootjaga, ühelt hulgimüüjalt, kes on seotud Hongkongi eksportivate tootjatega, kaheteistkümnelt importijalt, kes on seotud Hiina Rahvavabariigi või Malaisia eksportiva tootjaga ja asuvad ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustiku kõigile teadaolevalt asjaomastele isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes andsid endast teada algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul. Vastus saadi kõigilt kaebuse esitanud tootjatelt, lisaks veel ühelt ühenduse tootjalt, kaheksalt sõltumatult importijalt, ühelt turustajalt ja seitsmelt jaemüüjalt (kellest üks on nii hulgi- kui ka jaemüüja), kuuelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt, kuuelt Hongkongi eksportivalt tootjalt, neljalt Malaisia eksportivalt tootjalt, kahelt Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjatega seotud hulgimüüjalt, ühelt hulgimüüjalt, kes on seotud Taiwanis tegutseva Malaisia eksportiva tootjaga, ühelt hulgimüüjalt, kes on seotud Hongkongi eksportivate tootjatega, kaheteistkümnelt importijalt, kes on seotud Hiina Rahvavabariigi või Malaisia eksportiva tootjaga ja asuvad ühenduse territooriumil.

| (10) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida dumpingu, kahju ja ühenduse huvide lõplikuks kindlaksmääramiseks vajalikuks peeti, ning viis järgmistes äriühingutes läbi kontrolli:






  a) | Ühenduse tootjad:






  — | Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Itaalia) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kogu teabe, mida dumpingu, kahju ja ühenduse huvide lõplikuks kindlaksmääramiseks vajalikuks peeti, ning viis järgmistes äriühingutes läbi kontrolli:

a)

Ühenduse tootjad:

—

Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Itaalia)

| — | Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Saksamaa)

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Prantsusmaa)

| — | Sony DADC AG (Salzburg, Austria) |
| --- | --- |

—

Sony DADC AG (Salzburg, Austria)

| — | TDK Recording Media Europe SA (Luxembourg) |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe SA (Luxembourg)

| b) | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:






  — | Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

—

Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong

| — | Prodisc Technology. Inc. (“Prodisc China”), Ningbo |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology. Inc. (“Prodisc China”), Ningbo

| c) | Hongkongi eksportivad tootjad:






  — | Audio Distributor’s/Artsome Ltd. |
| --- | --- | --- |

c)

Hongkongi eksportivad tootjad:

—

Audio Distributor’s/Artsome Ltd.

| — | Lead Data Inc. |
| --- | --- |

—

Lead Data Inc.

| — | Mediastar Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

Mediastar Technology Ltd.

| — | MDA Technology Ltd. |
| --- | --- |

—

MDA Technology Ltd.

| d) | Malaisia eksportivad tootjad:






  — | Daxon Technologies Sdn Bhd, Kuala Lumpur, |
| --- | --- | --- |

d)

Malaisia eksportivad tootjad:

—

Daxon Technologies Sdn Bhd, Kuala Lumpur,

| — | Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| — | Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd. Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd. Kuala Lumpur

| — | Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- |

—

Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur

| e) | seotud hulgimüüjad:






  — | Daxon BenQ Inc. (Taiwan) |
| --- | --- | --- |

e)

seotud hulgimüüjad:

—

Daxon BenQ Inc. (Taiwan)

| — | Prodisc Technology Inc. (Taipei, Taiwan) |
| --- | --- |

—

Prodisc Technology Inc. (Taipei, Taiwan)

| — | Artsome Investment Ltd. (Hongkong) |
| --- | --- |

—

Artsome Investment Ltd. (Hongkong)

| f) | sõltumatud importijad ja turustajad:






  — | Emtec International S.p.a. (Pariis, Prantsusmaa) |
| --- | --- | --- |

f)

sõltumatud importijad ja turustajad:

—

Emtec International S.p.a. (Pariis, Prantsusmaa)

| — | Ingram Micro Distribution GmbH (München, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Ingram Micro Distribution GmbH (München, Saksamaa)

| — | Intenso GmbH (Vechta, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Intenso GmbH (Vechta, Saksamaa)

| — | Maxell Europe Ltd (London, Ühendkuningriik) |
| --- | --- |

—

Maxell Europe Ltd (London, Ühendkuningriik)

| — | Philips Recordable Media (Wiesbaden, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Philips Recordable Media (Wiesbaden, Saksamaa)

| — | Sony France S.A. (Pariis, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Sony France S.A. (Pariis, Prantsusmaa)

| — | Verbatim Ltd (London, Ühendkuningriik) |
| --- | --- |

—

Verbatim Ltd (London, Ühendkuningriik)

| g) | seotud turustaja






  — | SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Saksamaa) |
| --- | --- | --- |

g)

seotud turustaja

—

SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Saksamaa)

| h) | hulgimüüja/jaemüüja






  — | Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Saksamaa) |
| --- | --- | --- |

h)

hulgimüüja/jaemüüja

—

Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Saksamaa)

| i) | jaemüüjad:






  — | Carrefour Marchandises Internationales (Pariis, Prantsusmaa) |
| --- | --- | --- |

i)

jaemüüjad:

—

Carrefour Marchandises Internationales (Pariis, Prantsusmaa)

| — | El Corte Inglés S.A. (Madrid, Hispaania) |
| --- | --- |

—

El Corte Inglés S.A. (Madrid, Hispaania)

| — | FNAC S.A. (Pariis, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

FNAC S.A. (Pariis, Prantsusmaa)

| j) | muud sidusrühmad:






  — | Philips Intellectual Property & Standards, (Eindhoven, Madalmaad). |
| --- | --- | --- |

j)

muud sidusrühmad:

—

Philips Intellectual Property & Standards, (Eindhoven, Madalmaad).

| (11) | Tulenevalt vajadusest teha kindlaks kauba normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate jaoks, kelle puhul ei saa tagada turumajanduslikku kohtlemist, teostati kontroll võrdlusriigi andmete põhjal järgmise tootja valdustes Jaapanis:






  — | Taiyo Yuden, Inc. (Takasaki, Jaapan). |
| --- | --- | --- |

(11)

Tulenevalt vajadusest teha kindlaks kauba normaalväärtus Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate jaoks, kelle puhul ei saa tagada turumajanduslikku kohtlemist, teostati kontroll võrdlusriigi andmete põhjal järgmise tootja valdustes Jaapanis:

—

Taiyo Yuden, Inc. (Takasaki, Jaapan).

1.3.   Väljavõtteline uuring

| (12) | Arvestades Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivaid tootjaid, koostas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima ühendusse eksporditava tüüpkoguse põhjal, mida sai etteantud aja jooksul mõistlikus ulatuses uurida. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi eksportivaid tootjaid, koostas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima ühendusse eksporditava tüüpkoguse põhjal, mida sai etteantud aja jooksul mõistlikus ulatuses uurida.

| (13) | Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate valim koosnes neljast Hiina Rahvavabariigi eksportivast tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 85 % koostööd tegevate ettevõtete Hiina Rahvavabariigist Euroopa Ühendusse eksporditavatest kogustest. Lisaks kaasati kaks eksportijat varunimekirja. |
| --- | --- |

(13)

Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate valim koosnes neljast Hiina Rahvavabariigi eksportivast tootjast, kelle toodang moodustab ligikaudu 85 % koostööd tegevate ettevõtete Hiina Rahvavabariigist Euroopa Ühendusse eksporditavatest kogustest. Lisaks kaasati kaks eksportijat varunimekirja.

| (14) | Hongkongi eksportivate tootjate valim koosnes samuti neljast äriühingust, kelle toodang moodustab ligikaudu 90 % koostööd tegevate Hongkongi eksportivate tootjate eksporditavatest kogustest. Lisaks kaasati kaks äriühingut varunimekirja. |
| --- | --- |

(14)

Hongkongi eksportivate tootjate valim koosnes samuti neljast äriühingust, kelle toodang moodustab ligikaudu 90 % koostööd tegevate Hongkongi eksportivate tootjate eksporditavatest kogustest. Lisaks kaasati kaks äriühingut varunimekirja.

| (15) | Komisjon sai vastused nii Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi valimisse kuuluvatelt eksportijatelt kui ka varunimekirja äriühingutelt. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon sai vastused nii Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi valimisse kuuluvatelt eksportijatelt kui ka varunimekirja äriühingutelt.

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 peeti valimi asjus nõu Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi võimudega ning nemad vastuväiteid ei esitanud. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 peeti valimi asjus nõu Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongi võimudega ning nemad vastuväiteid ei esitanud.

1.4.   Uurimisperiood

| (17) | Dumpingu ja kahju uurimise periood kestis 2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 30. juunini (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalik suundumuste uurimine leidis aset 2002. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Dumpingu ja kahju uurimise periood kestis 2004. aasta 1. juulist kuni 2005. aasta 30. juunini (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalik suundumuste uurimine leidis aset 2002. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

1.5.   Ajutised meetmed

| (18) | Tulenevalt vajadusest uurida täiendavalt kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide teatud aspekte, ei rakendatud käesolevas uurimises mingeid ajutisi meetmeid. Kõiki isikuid teavitati esialgsetest tulemustest ja põhjustest, miks otsustati mitte rakendada ajutisi meetmeid. Kõigile isikutele tagati võimalus teatud aja jooksul märkusi esitada. |
| --- | --- |

(18)

Tulenevalt vajadusest uurida täiendavalt kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide teatud aspekte, ei rakendatud käesolevas uurimises mingeid ajutisi meetmeid. Kõiki isikuid teavitati esialgsetest tulemustest ja põhjustest, miks otsustati mitte rakendada ajutisi meetmeid. Kõigile isikutele tagati võimalus teatud aja jooksul märkusi esitada.

| (19) | Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Soovijad said võimaluse esitada oma märkused suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku informatsiooni kogumist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(19)

Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Soovijad said võimaluse esitada oma märkused suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku informatsiooni kogumist ja kontrollimist.

1.6.   Teistest maadest imporditavate CD-R-de puhul kehtivad meetmed

| (20) | Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud CD-R-de impordile Taiwanist kehtestati 19. juunil 2002. aastal. (3) Need olid vahemikus 17,7 % kuni 38,5 %. |
| --- | --- |

(20)

Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud CD-R-de impordile Taiwanist kehtestati 19. juunil 2002. aastal. (3) Need olid vahemikus 17,7 % kuni 38,5 %.

| (21) | Veelgi enam, lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast imporditavatele CD-R-dele kehtestati 6. juunil 2003. aastal. (4) See oli 7,3 %. |
| --- | --- |

(21)

Veelgi enam, lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast imporditavatele CD-R-dele kehtestati 6. juunil 2003. aastal. (4) See oli 7,3 %.

1.7.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

1.7.1.   Vaatlusalune toode

| (22) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist või Malaisiast pärit kirjutatav laserketas (CD-R), mis 2005. aastal kuulus CN koodi ex 8523 90 00 alla. Vastavalt kombineeritud nomenklatuuri muutustele ning kuna pole olemas CD-R-e, mille salvestusmaht ületaks 900 megabaiti, kuulub toode alates 2006. aastast CN koodi ex 8523 90 10 alla. |
| --- | --- |

(22)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist või Malaisiast pärit kirjutatav laserketas (CD-R), mis 2005. aastal kuulus CN koodi ex 8523 90 00 alla. Vastavalt kombineeritud nomenklatuuri muutustele ning kuna pole olemas CD-R-e, mille salvestusmaht ületaks 900 megabaiti, kuulub toode alates 2006. aastast CN koodi ex 8523 90 10 alla.

| (23) | Vaatlusalune toode on polükarbonaadist ketas, mis on kaetud värvainekihi, peegeldava materjali kihi ja kaitsekihiga. Kuigi sellistele ketastele saab salvestada osade kaupa, ei saa salvestatud informatsiooni kustutada. Ketas on optiline andmekandja digitaalandmete või heli salvestamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Vaatlusalune toode on polükarbonaadist ketas, mis on kaetud värvainekihi, peegeldava materjali kihi ja kaitsekihiga. Kuigi sellistele ketastele saab salvestada osade kaupa, ei saa salvestatud informatsiooni kustutada. Ketas on optiline andmekandja digitaalandmete või heli salvestamiseks.

| (24) | CD-R-e saab eristada vastavalt salvestatud andmete liigile (andmete CD-R või muusika CD-R), salvestusmahule, peegeldavale metallikihile ning sellele, kas CD-R-le on midagi trükitud või mitte. Uurimine on näidanud, et eri tüüpi CD-R-d on sarnaste füüsiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samadel eesmärkidel. Seetõttu loetakse neid üheks tooteks. |
| --- | --- |

(24)

CD-R-e saab eristada vastavalt salvestatud andmete liigile (andmete CD-R või muusika CD-R), salvestusmahule, peegeldavale metallikihile ning sellele, kas CD-R-le on midagi trükitud või mitte. Uurimine on näidanud, et eri tüüpi CD-R-d on sarnaste füüsiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samadel eesmärkidel. Seetõttu loetakse neid üheks tooteks.

1.7.2.   Samasugune toode

| (25) | Hiina Rahvavabariigis, Hongkongis, Malaisias ja võrdlusriigiks valitud Jaapanis toodetud ja siseturul müüdud CD-R-de ning vaatlusaluse toote vahel ei leitud mingeid erinevusi, samuti ei olnud erinevusi ühenduse toodetud ja müüdud toodete vahel. Jõuti järeldusele, et neil kõigil on sarnased füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja otstarve. |
| --- | --- |

(25)

Hiina Rahvavabariigis, Hongkongis, Malaisias ja võrdlusriigiks valitud Jaapanis toodetud ja siseturul müüdud CD-R-de ning vaatlusaluse toote vahel ei leitud mingeid erinevusi, samuti ei olnud erinevusi ühenduse toodetud ja müüdud toodete vahel. Jõuti järeldusele, et neil kõigil on sarnased füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja otstarve.

| (26) | Seetõttu otsustati, et eri tüüpi CD-R-d moodustavad ühe toote ja nad loetakse algmääruse artikli 1 lõike 4 mõistes sarnaseks. |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu otsustati, et eri tüüpi CD-R-d moodustavad ühe toote ja nad loetakse algmääruse artikli 1 lõike 4 mõistes sarnaseks.

2.   DUMPING

| (27) | Uurimine tuvastas minimaalsest kõrgema dumpingutaseme iga asjaomastest riikidest kaasatud eksportiva tootja puhul. Arvestades allpool toodud järeldusi, ei ole vaja neid uurimistulemusi üksikasjalikult kirjeldada. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine tuvastas minimaalsest kõrgema dumpingutaseme iga asjaomastest riikidest kaasatud eksportiva tootja puhul. Arvestades allpool toodud järeldusi, ei ole vaja neid uurimistulemusi üksikasjalikult kirjeldada.

3.   KAHJU

3.1.   Ühenduse toodang

| (28) | Järgides ühenduse tootmisharu määratlust vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1, vaadeldi uurimise algatamisel ühenduse toodangu defineerimiseks järgmiste ühenduse tootjate toodangut:






  — | Viis kaebuse esitanud ühenduse tootjat:






  — | CDA Datenträger Albrechts GmbH (edaspidi CDA) |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Järgides ühenduse tootmisharu määratlust vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1, vaadeldi uurimise algatamisel ühenduse toodangu defineerimiseks järgmiste ühenduse tootjate toodangut:

—

Viis kaebuse esitanud ühenduse tootjat:

—

CDA Datenträger Albrechts GmbH (edaspidi CDA)

| — | Computer Support Italcard s.r.l. (edaspidi CSI) |
| --- | --- |

—

Computer Support Italcard s.r.l. (edaspidi CSI)

| — | Global Digital Disc GmbH & Co KG (edaspidi GDD) |
| --- | --- |

—

Global Digital Disc GmbH & Co KG (edaspidi GDD)

| — | Manufacturing Advanced Media S.A. (edaspidi MAM-E) |
| --- | --- |

—

Manufacturing Advanced Media S.A. (edaspidi MAM-E)

| — | TDK Recording Media Europe S.A. (edaspidi TDK) |
| --- | --- |

—

TDK Recording Media Europe S.A. (edaspidi TDK)

| — | Kaks teist ühenduse tootjat, kes tegid uurimise käigus täielikult koostööd ja kes menetlust toetasid:






  — | BOC SA |
| --- | --- | --- |

—

Kaks teist ühenduse tootjat, kes tegid uurimise käigus täielikult koostööd ja kes menetlust toetasid:

—

BOC SA

| — | Sony DADC Austria AG (edaspidi Sony DADC) |
| --- | --- |

—

Sony DADC Austria AG (edaspidi Sony DADC)

| — | Kolmteist muud kaebuses loetletud tootjat, kellele saadeti küsimustik, aga kellest ükski sellele ei vastanud. |
| --- | --- |

—

Kolmteist muud kaebuses loetletud tootjat, kellele saadeti küsimustik, aga kellest ükski sellele ei vastanud.

3.1.1.   Ühenduse toodangu määratlusest välja jäetud ühenduse tootjad, kes importisid uurimisperioodi jooksul või pärast selle lõppu märkimisväärses koguses toodangut

3.1.1.1.   Äriühing A

| (29) | Äriühingu A esitatud vastustest küsimustikule ilmnes, et äriühing A on lisaks omaenda ühendusesisesele tootmisele importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest. Ühenduse turul müüdud importtoodangu osa ületas oluliselt sarnaste ühenduse territooriumil toodetud ja müüdud toodete kogust. |
| --- | --- |

(29)

Äriühingu A esitatud vastustest küsimustikule ilmnes, et äriühing A on lisaks omaenda ühendusesisesele tootmisele importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest. Ühenduse turul müüdud importtoodangu osa ületas oluliselt sarnaste ühenduse territooriumil toodetud ja müüdud toodete kogust.

| (30) | Seetõttu tuli otsustada, kas äriühingu A huvid on vaatamata märkimisväärsele impordikogusele siiski ühendusesisesed ja/või kas toodangu import on ajutise iseloomuga. |
| --- | --- |

(30)

Seetõttu tuli otsustada, kas äriühingu A huvid on vaatamata märkimisväärsele impordikogusele siiski ühendusesisesed ja/või kas toodangu import on ajutise iseloomuga.

| (31) | Ilmes, et äriühingu A import ei ole ajutine, vaid tuleneb pigem strateegilisest otsusest kasutada allhanget ehk ettevõtteid, kes töötavad välja ja toodavad tooteid, mida hiljem müüakse teise kaubamärgi all. Seega ei saa järeldada, et äriühingu A huvi CD-R-de tootmisel on endiselt suunatud ühenduse siseturule. Samuti ilmnes, et äriühing A impordib ka edaspidi vaatlusalustest riikidest märkimisväärse osa ühenduse turul müüdavast toodangust. Selgus ka, et uurimisperioodi jooksul moodustasid suure osa äriühingu A ühenduse turul müüdud toodangust imporditud CD-R-d. Seega on äriühing A käsitletav pigem importija kui tootjana. Märgiti ka, et äriühingu A peakontor ning uurimis- ja arendustegevuse keskus asuvad väljaspool ühenduse territooriumi. |
| --- | --- |

(31)

Ilmes, et äriühingu A import ei ole ajutine, vaid tuleneb pigem strateegilisest otsusest kasutada allhanget ehk ettevõtteid, kes töötavad välja ja toodavad tooteid, mida hiljem müüakse teise kaubamärgi all. Seega ei saa järeldada, et äriühingu A huvi CD-R-de tootmisel on endiselt suunatud ühenduse siseturule. Samuti ilmnes, et äriühing A impordib ka edaspidi vaatlusalustest riikidest märkimisväärse osa ühenduse turul müüdavast toodangust. Selgus ka, et uurimisperioodi jooksul moodustasid suure osa äriühingu A ühenduse turul müüdud toodangust imporditud CD-R-d. Seega on äriühing A käsitletav pigem importija kui tootjana. Märgiti ka, et äriühingu A peakontor ning uurimis- ja arendustegevuse keskus asuvad väljaspool ühenduse territooriumi.

| (32) | Seega otsustati, et äriühing A ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla ning tema toodang tuleb edaspidi ühenduse toodangu määratlusest välja arvata. |
| --- | --- |

(32)

Seega otsustati, et äriühing A ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla ning tema toodang tuleb edaspidi ühenduse toodangu määratlusest välja arvata.

| (33) | Veelgi enam, äriühing A oli vahepeal loobunud kaebust toetamast ning otsustas avaldada vastuseisu asjaomastest riikidest imporditavatele toodetele dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele, mis omakorda kinnitab eelpool äriühingu A huvide suundumusele antud hinnangut. |
| --- | --- |

(33)

Veelgi enam, äriühing A oli vahepeal loobunud kaebust toetamast ning otsustas avaldada vastuseisu asjaomastest riikidest imporditavatele toodetele dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele, mis omakorda kinnitab eelpool äriühingu A huvide suundumusele antud hinnangut.

3.1.1.2.   Äriühing B

| (34) | Äriühingu B vastustest küsimustikule ilmneb, et äriühing B on lisaks oma ühenduses valmistatud toodangule importinud vaatlusalusel perioodil vaatlusalust toodet. Siiski on uurimisperioodi jooksul impordi maht kahanenud väiksemaks kui 1 % kogumüügist ning seda loeti seetõttu tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(34)

Äriühingu B vastustest küsimustikule ilmneb, et äriühing B on lisaks oma ühenduses valmistatud toodangule importinud vaatlusalusel perioodil vaatlusalust toodet. Siiski on uurimisperioodi jooksul impordi maht kahanenud väiksemaks kui 1 % kogumüügist ning seda loeti seetõttu tähtsusetuks.

| (35) | Komisjon sai vastused küsimustikule veel ühelt äriühingult (edaspidi B-Rel), mille puhul selgus, et temal ja äriühingul B on sama emaettevõte (edaspidi korporatsioon B). Seetõttu loetakse äriühinguid B-Rel ja B vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 2 omavahel seotuks. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon sai vastused küsimustikule veel ühelt äriühingult (edaspidi B-Rel), mille puhul selgus, et temal ja äriühingul B on sama emaettevõte (edaspidi korporatsioon B). Seetõttu loetakse äriühinguid B-Rel ja B vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 2 omavahel seotuks.

| (36) | B-Rel on korporatsiooni B CD-R-de turustaja ühenduse jaemüügiturul ning on tarninud kõik jaemüügiturule määratud CD-R-d äriühingult B. Lisaks on B-Rel importinud märkimisväärseid koguseid kolmandatest riikidest, sealhulgas asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(36)

B-Rel on korporatsiooni B CD-R-de turustaja ühenduse jaemüügiturul ning on tarninud kõik jaemüügiturule määratud CD-R-d äriühingult B. Lisaks on B-Rel importinud märkimisväärseid koguseid kolmandatest riikidest, sealhulgas asjaomastest riikidest.

| (37) | Võrreldes B-Reli müüdud CD-R-de hulka, mis pärinevad asjaomastest riikidest, ja seda kogust, mille tootja on äriühing B (mille äriühing B seejärel kas otse äriklientidele või B-Reli kaudu jaemüüjatele müüs), selgub, et korporatsiooni B puhul ületas imporditud toodete müük ühenduse turul oluliselt ühenduse territooriumil toodetud toodete müüki. |
| --- | --- |

(37)

Võrreldes B-Reli müüdud CD-R-de hulka, mis pärinevad asjaomastest riikidest, ja seda kogust, mille tootja on äriühing B (mille äriühing B seejärel kas otse äriklientidele või B-Reli kaudu jaemüüjatele müüs), selgub, et korporatsiooni B puhul ületas imporditud toodete müük ühenduse turul oluliselt ühenduse territooriumil toodetud toodete müüki.

| (38) | Seetõttu tuli otsustada, kas korporatsiooni B huvid on vaatamata märkimisväärsetele impordikogustele ühendusesisesed ja/või kas toodangu importimine on ajutise iseloomuga. |
| --- | --- |

(38)

Seetõttu tuli otsustada, kas korporatsiooni B huvid on vaatamata märkimisväärsetele impordikogustele ühendusesisesed ja/või kas toodangu importimine on ajutise iseloomuga.

| (39) | Uuringu tulemused viitavad sellele, et importi ei saa lugeda ajutiseks (kuna ettevõtte enda toodetud CD-R-de kogus lähiajal märkimisväärselt ei suurene, isegi juhul kui äriühing B suurendaks tootmisvõimsust). Seega on tõenäoline, et korporatsioon B impordib ka edaspidi suure osa ühenduses müüdavast toodangust vaatlusalustest riikidest. Märgiti ka, et korporatsiooni B peakontor ning CD-R-de teadus- ja arendustegevuse keskus asuvad väljaspool ühenduse territooriumi. Seetõttu ei saa järeldada, et korporatsiooni B huvide keskmes on CD-R-de tootmine ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

(39)

Uuringu tulemused viitavad sellele, et importi ei saa lugeda ajutiseks (kuna ettevõtte enda toodetud CD-R-de kogus lähiajal märkimisväärselt ei suurene, isegi juhul kui äriühing B suurendaks tootmisvõimsust). Seega on tõenäoline, et korporatsioon B impordib ka edaspidi suure osa ühenduses müüdavast toodangust vaatlusalustest riikidest. Märgiti ka, et korporatsiooni B peakontor ning CD-R-de teadus- ja arendustegevuse keskus asuvad väljaspool ühenduse territooriumi. Seetõttu ei saa järeldada, et korporatsiooni B huvide keskmes on CD-R-de tootmine ühenduse territooriumil.

| (40) | Seega otsustati, et äriühing B ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla ning tema toodang tuleb edaspidi ühenduse toodangu määratlusest välja arvata. |
| --- | --- |

(40)

Seega otsustati, et äriühing B ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla ning tema toodang tuleb edaspidi ühenduse toodangu määratlusest välja arvata.

3.1.1.3.   Äriühing C

| (41) | Komisjon sai küsimustiku vastused ühenduse tootjalt, äriühingult C, samuti äriühingult C-Rel, Saksamaal asuvalt CD-R-de levitajalt. Selgus, et äriühing C ja äriühing C-Rel on algmääruse artikli 4 lõike 2 järgi omavahel seotud, kuna neil on üks ja sama omanik. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon sai küsimustiku vastused ühenduse tootjalt, äriühingult C, samuti äriühingult C-Rel, Saksamaal asuvalt CD-R-de levitajalt. Selgus, et äriühing C ja äriühing C-Rel on algmääruse artikli 4 lõike 2 järgi omavahel seotud, kuna neil on üks ja sama omanik.

| (42) | Uurimisperioodi jooksul levitas ettevõte C-Rel CD-R-e, mille tootja oli äriühing C. Kõigilt ühenduse tootjatelt paluti ajavahemiku 2005. aasta juuli kuni 2006. aasta veebruar kohta lisateavet ning sellest selgus, et pärast uurimisperioodi lõppu, st alates 2005. a juulist, hakkas äriühing C-Rel importima märkimisväärses koguses (võrdne äriühingu C toodangu hulgaga uurimisperioodi jooksul) CD-R-e kolmandatest riikidest, sealhulgas ka märkimisväärses koguses asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(42)

Uurimisperioodi jooksul levitas ettevõte C-Rel CD-R-e, mille tootja oli äriühing C. Kõigilt ühenduse tootjatelt paluti ajavahemiku 2005. aasta juuli kuni 2006. aasta veebruar kohta lisateavet ning sellest selgus, et pärast uurimisperioodi lõppu, st alates 2005. a juulist, hakkas äriühing C-Rel importima märkimisväärses koguses (võrdne äriühingu C toodangu hulgaga uurimisperioodi jooksul) CD-R-e kolmandatest riikidest, sealhulgas ka märkimisväärses koguses asjaomastest riikidest.

| (43) | Et kontrollida, kas see import on ajutise iseloomuga, nõudis komisjon täiendavat informatsiooni, seekord vahemiku kohta 2006. a märtsist kuni 2006. a maini. Teabest nähtub, et märkimisväärsete koguste importimine jätkus, seega tuli teha järeldus, et import ei olnud ajutise iseloomuga, vaid pigem strateegiline otsus, et oluline osa tulevasest müügimahust tuleb impordi arvelt. |
| --- | --- |

(43)

Et kontrollida, kas see import on ajutise iseloomuga, nõudis komisjon täiendavat informatsiooni, seekord vahemiku kohta 2006. a märtsist kuni 2006. a maini. Teabest nähtub, et märkimisväärsete koguste importimine jätkus, seega tuli teha järeldus, et import ei olnud ajutise iseloomuga, vaid pigem strateegiline otsus, et oluline osa tulevasest müügimahust tuleb impordi arvelt.

| (44) | Vastavalt eespool esitatud ning äriühingute A ja B puhul rakendatud põhimõtetele ning arvestades, et ettevõte C-Rel/ettevõte C ei ole tulevikus kaitstud dumpinguhinnaga impordi mõjude eest, otsustati, et äriühingu C toodangut ei saa määratleda ühenduse toodanguna. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt eespool esitatud ning äriühingute A ja B puhul rakendatud põhimõtetele ning arvestades, et ettevõte C-Rel/ettevõte C ei ole tulevikus kaitstud dumpinguhinnaga impordi mõjude eest, otsustati, et äriühingu C toodangut ei saa määratleda ühenduse toodanguna.

3.1.2.   Ühenduse tootjate ühenduse toodangu määratlusest välja jätmine põhjusel, et tootmine uurimisperioodi jooksul või pärast seda lõppes

3.1.2.1.   Äriühing D

| (45) | Pärast uurimisperioodi lõppu alustas kaebuse esitanud ühenduse tootja, äriühing D, firma likvideerimise protsessi. Mitu osapoolt leidis, et vastavalt ühenduse tavale tuleks äriühing D ühenduse toodangu määratlusest välja arvata. |
| --- | --- |

(45)

Pärast uurimisperioodi lõppu alustas kaebuse esitanud ühenduse tootja, äriühing D, firma likvideerimise protsessi. Mitu osapoolt leidis, et vastavalt ühenduse tavale tuleks äriühing D ühenduse toodangu määratlusest välja arvata.

| (46) | 2006. a jaanuaris teatas pankrotihaldur, et kavatseb müüa kõik äriühingu D varad, sealhulgas kõik tootmisliinid. Kaebuse esitaja teavitas ühtlasi komisjoni, et äriühingu D tütarettevõte, kaebuse esitanud ühenduse tootja äriühing E, omandab emaettevõtte tootmisliinid, paigaldab need ja võtab kasutusse CD-R-de tootmiseks äriühingus E. Sel eesmärgil tuleb äriühing E rekapitaliseerida ja maha müüa. |
| --- | --- |

(46)

2006. a jaanuaris teatas pankrotihaldur, et kavatseb müüa kõik äriühingu D varad, sealhulgas kõik tootmisliinid. Kaebuse esitaja teavitas ühtlasi komisjoni, et äriühingu D tütarettevõte, kaebuse esitanud ühenduse tootja äriühing E, omandab emaettevõtte tootmisliinid, paigaldab need ja võtab kasutusse CD-R-de tootmiseks äriühingus E. Sel eesmärgil tuleb äriühing E rekapitaliseerida ja maha müüa.

| (47) | Seega ei saanud vahearuande ajaks teha otsust, et ettevõte D tuleks ühenduse toodangu määratlusest välja jätta, kuna väidetavalt paigaldatakse tootmisliinid uuesti ja ühenduses asuv tütarettevõte E võtab nad kasutusse. |
| --- | --- |

(47)

Seega ei saanud vahearuande ajaks teha otsust, et ettevõte D tuleks ühenduse toodangu määratlusest välja jätta, kuna väidetavalt paigaldatakse tootmisliinid uuesti ja ühenduses asuv tütarettevõte E võtab nad kasutusse.

| (48) | Siiski selgus ühenduse tootjatelt nõutud lisainformatsioonist ajavahemiku kohta 2005. aasta juulist kuni 2006. aasta maini (st pärast uurimisperioodi lõppu), et tegelikult ei ole tootmisliine uuesti paigaldatud, kuna toodangu hulk ja tootmisvõimsus olid samasugused kui enne tootmisliinide omandamist. Veelgi enam, komisjonile ei esitatud ka toimivat äriplaani, mis näitaks, et äriühing D tootmisliinid on paigaldatud äriühingusse E. |
| --- | --- |

(48)

Siiski selgus ühenduse tootjatelt nõutud lisainformatsioonist ajavahemiku kohta 2005. aasta juulist kuni 2006. aasta maini (st pärast uurimisperioodi lõppu), et tegelikult ei ole tootmisliine uuesti paigaldatud, kuna toodangu hulk ja tootmisvõimsus olid samasugused kui enne tootmisliinide omandamist. Veelgi enam, komisjonile ei esitatud ka toimivat äriplaani, mis näitaks, et äriühing D tootmisliinid on paigaldatud äriühingusse E.

| (49) | Ühenduse tava näeb ette, et äriühinguid, mis uurimisperioodi jooksul või selle järel lõpetavad tootmise, ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla algmääruse artikli 4 tähenduses. Järelikult tuleb äriühingu D toodang ühenduse toodangu määratlusest välja jätta, kuna äriühingu D tootmisliinid peatati lõplikult pärast uurimisperioodi ning ei ole tõestatud, et need tootmisliinid uuesti kasutusse võetakse. |
| --- | --- |

(49)

Ühenduse tava näeb ette, et äriühinguid, mis uurimisperioodi jooksul või selle järel lõpetavad tootmise, ei kuulu ühenduse tootmisharu mõiste alla algmääruse artikli 4 tähenduses. Järelikult tuleb äriühingu D toodang ühenduse toodangu määratlusest välja jätta, kuna äriühingu D tootmisliinid peatati lõplikult pärast uurimisperioodi ning ei ole tõestatud, et need tootmisliinid uuesti kasutusse võetakse.

3.1.2.2.   CDA ja BOC SA

| (50) | Pärast algatamisteatise avaldamist teatasid veel kaks ettevõtet, CDA ja BOC SA, komisjonile, et on lõpetanud tootmise ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

(50)

Pärast algatamisteatise avaldamist teatasid veel kaks ettevõtet, CDA ja BOC SA, komisjonile, et on lõpetanud tootmise ühenduse territooriumil.

| (51) | Sellest tulenevalt arvati CDA ja BOC SA ühenduse tootmisharu määratlusest välja ja nende toodang arvati välja ühenduse toodangu määratlusest. |
| --- | --- |

(51)

Sellest tulenevalt arvati CDA ja BOC SA ühenduse tootmisharu määratlusest välja ja nende toodang arvati välja ühenduse toodangu määratlusest.

3.1.3.   Teised ühenduse tootjad

| (52) | Kaebusele oli lisatud nimekiri veel 13 ühenduses tegutsevast tootjast. Peale BOC SA ei olnud ükski nendest tootjatest uurimise ajal koostööd teinud. Sellegipoolest tuleb ühenduse toodangut määratledes nendega arvestada. |
| --- | --- |

(52)

Kaebusele oli lisatud nimekiri veel 13 ühenduses tegutsevast tootjast. Peale BOC SA ei olnud ükski nendest tootjatest uurimise ajal koostööd teinud. Sellegipoolest tuleb ühenduse toodangut määratledes nendega arvestada.

| (53) | Kaebuses esitatud andmete põhjal on nende ettevõtete toodang hinnanguliselt 264 miljonit ühikut (2004. kalendriaastal). |
| --- | --- |

(53)

Kaebuses esitatud andmete põhjal on nende ettevõtete toodang hinnanguliselt 264 miljonit ühikut (2004. kalendriaastal).

| (54) | Kaebuse esitaja viimati saadetud teabest selgub, et vähemalt neli nendest muudest ühenduse tootjatest lõpetas tootmistegevuse uurimisperioodil või pärast selle lõppu. |
| --- | --- |

(54)

Kaebuse esitaja viimati saadetud teabest selgub, et vähemalt neli nendest muudest ühenduse tootjatest lõpetas tootmistegevuse uurimisperioodil või pärast selle lõppu.

| (55) | Nagu eespool sätestatud, ei määratleta tootjaid, kes uurimisperioodi ajal või pärast seda tootmisest lõplikult loobuvad, ühenduse tootmisharuna. Järelikult jääb ka nende ettevõtete toodang välja ühenduse toodangu määratlusest. |
| --- | --- |

(55)

Nagu eespool sätestatud, ei määratleta tootjaid, kes uurimisperioodi ajal või pärast seda tootmisest lõplikult loobuvad, ühenduse tootmisharuna. Järelikult jääb ka nende ettevõtete toodang välja ühenduse toodangu määratlusest.

| (56) | Kokkuvõtteks: algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määratleti ühenduse CD-R-de toodang järgmiselt






  — | CD-R-d, mille on tootnud 20 ettevõtet, kes kuuluvad põhjenduste punktis 28 esitatud nimekirja, välja arvatud






  — | CD-R-d, mille on tootnud kolm tootjat, kes vastavalt põhjenduste punktides 29 kuni 44 esitatud kirjeldustele on impordi tõttu välja jäetud; ja |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Kokkuvõtteks: algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määratleti ühenduse CD-R-de toodang järgmiselt

—

CD-R-d, mille on tootnud 20 ettevõtet, kes kuuluvad põhjenduste punktis 28 esitatud nimekirja, välja arvatud

—

CD-R-d, mille on tootnud kolm tootjat, kes vastavalt põhjenduste punktides 29 kuni 44 esitatud kirjeldustele on impordi tõttu välja jäetud; ja

| — | kolme koostööd tegeva äriühingu toodang, kes vastavalt põhjenduste punktides 45 kuni 51 esitatud kirjeldusele on välja jäetud, kuna nende tootmistegevus ühenduses on lõpetatud; |
| --- | --- |

—

kolme koostööd tegeva äriühingu toodang, kes vastavalt põhjenduste punktides 45 kuni 51 esitatud kirjeldusele on välja jäetud, kuna nende tootmistegevus ühenduses on lõpetatud;

| — | nelja koostööd mittetegeva äriühingu toodang, kes vastavalt põhjenduse punktides 52 kuni 55 esitatud kirjeldusele on välja jäetud, kuna nende tootmine ühenduses on lõpetatud. |
| --- | --- |

—

nelja koostööd mittetegeva äriühingu toodang, kes vastavalt põhjenduse punktides 52 kuni 55 esitatud kirjeldusele on välja jäetud, kuna nende tootmine ühenduses on lõpetatud.

| (57) | Ülejäänud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse toodangu moodustava kümne tootja kogutoodang oli uurimisperioodil hinnanguliselt 168 miljonit ühikut. |
| --- | --- |

(57)

Ülejäänud algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse toodangu moodustava kümne tootja kogutoodang oli uurimisperioodil hinnanguliselt 168 miljonit ühikut.

3.2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (58) | Eespool esitatud põhjendusest 57 järeldub, et algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi koosneb ühenduse toodang kümne tootja toodangust, kelle toodang on kokku hinnanguliselt 168 miljonit ühikut. |
| --- | --- |

(58)

Eespool esitatud põhjendusest 57 järeldub, et algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi koosneb ühenduse toodang kümne tootja toodangust, kelle toodang on kokku hinnanguliselt 168 miljonit ühikut.

| (59) | Lisaks järeldub põhjendusest 28 ja ka järgmistest põhjendustest, et ainus ühenduse tootja, kes on komisjoniga uurimise käigus koostööd teinud, oli Manufacturing Advanced Media (edaspidi MAM-E). |
| --- | --- |

(59)

Lisaks järeldub põhjendusest 28 ja ka järgmistest põhjendustest, et ainus ühenduse tootja, kes on komisjoniga uurimise käigus koostööd teinud, oli Manufacturing Advanced Media (edaspidi MAM-E).

| (60) | Selle äriühingu kogutoodang moodustab rohkem kui 50 % ühenduse toodangust. Seetõttu võib seda ettevõtet lugeda algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 järgi ühenduse tootmisharu moodustajaks. |
| --- | --- |

(60)

Selle äriühingu kogutoodang moodustab rohkem kui 50 % ühenduse toodangust. Seetõttu võib seda ettevõtet lugeda algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 järgi ühenduse tootmisharu moodustajaks.

3.3.   Ühenduse tarbimine

3.3.1.   Sissejuhatavad märkused

3.3.1.1.   Impordiandmed

| (61) | CD-R-de impordi statistikat hõlmab Eurostat CN koodiga 8523 90 00. Seejuures on sama CN koodi alla arvestatud ka muud salvestamist võimaldavad meediatooted, nagu DVD-R, CD-ROM jne. Veelgi enam, CN koodi 8523 90 00 alla kuuluv toodang on registreeritud kilogrammides, samal ajal kui CD-R-de tootmist ja müüki registreerivad kõik osapooled tooteühikutes. Seega ei ole Eurostati statistilised andmed ilma saadud arvude rühmitamiseta usaldusväärne allikas. |
| --- | --- |

(61)

CD-R-de impordi statistikat hõlmab Eurostat CN koodiga 8523 90 00. Seejuures on sama CN koodi alla arvestatud ka muud salvestamist võimaldavad meediatooted, nagu DVD-R, CD-ROM jne. Veelgi enam, CN koodi 8523 90 00 alla kuuluv toodang on registreeritud kilogrammides, samal ajal kui CD-R-de tootmist ja müüki registreerivad kõik osapooled tooteühikutes. Seega ei ole Eurostati statistilised andmed ilma saadud arvude rühmitamiseta usaldusväärne allikas.

| (62) | Sellest tulenevalt rühmitati statistikat veelgi üksikasjalikumalt, kasutades kaebuse esitaja soovitatud meetodit ning seda kinnitati uurimise käigus kogutud arvude abil, st eksportija andmete ja teiste allikate abil, et tagada võimalikult täielikud ja täpsed arvud. |
| --- | --- |

(62)

Sellest tulenevalt rühmitati statistikat veelgi üksikasjalikumalt, kasutades kaebuse esitaja soovitatud meetodit ning seda kinnitati uurimise käigus kogutud arvude abil, st eksportija andmete ja teiste allikate abil, et tagada võimalikult täielikud ja täpsed arvud.

3.3.1.2.   Andmed ühenduse toodangu kohta

| (63) | Ühenduse tootmisharu andmed saadi ainsale koostööd tegevale ühenduse tootjale, kes ühtlasi moodustab ühenduse tootmisharu, saadetud küsimustiku kinnitatud vastustest. Täiendav teave ühenduse toodangu kohta tuletati ühenduse toodangu määratlusest välja arvatud ettevõtete esitatud vastustest ning samuti kaebustes sisalduvatest andmetest. |
| --- | --- |

(63)

Ühenduse tootmisharu andmed saadi ainsale koostööd tegevale ühenduse tootjale, kes ühtlasi moodustab ühenduse tootmisharu, saadetud küsimustiku kinnitatud vastustest. Täiendav teave ühenduse toodangu kohta tuletati ühenduse toodangu määratlusest välja arvatud ettevõtete esitatud vastustest ning samuti kaebustes sisalduvatest andmetest.

3.3.2.   Tarbimine

| (64) | Ühenduse tarbimine tuvastati seega järgneva põhjal:






  — | vaatlusaluse toote import ühenduse territooriumile vastavalt Eurostati aruannetele, teisendatuna tooteühikutesse; |
| --- | --- | --- |

(64)

Ühenduse tarbimine tuvastati seega järgneva põhjal:

—

vaatlusaluse toote import ühenduse territooriumile vastavalt Eurostati aruannetele, teisendatuna tooteühikutesse;

| — | ühenduse tootmisharu kinnitatud kogumüük ühenduse turul; |
| --- | --- |

—

ühenduse tootmisharu kinnitatud kogumüük ühenduse turul;

| — | ühenduse teiste koostööd tegevate tootjate kogumüük ühenduse turul; |
| --- | --- |

—

ühenduse teiste koostööd tegevate tootjate kogumüük ühenduse turul;

| — | teiste ühenduses tegutsevate tootjate hinnanguline kogumüük ühenduse turul. |
| --- | --- |

—

teiste ühenduses tegutsevate tootjate hinnanguline kogumüük ühenduse turul.

| (65) | Selle järgi on ühenduse tarbimine järgmine:









  Tarbimine | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljonit ühikut | 3 580 | 3 738 | 3 527 | 3 488 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 104 | 99 | 97 |

(65)

Selle järgi on ühenduse tarbimine järgmine:

Tarbimine

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Miljonit ühikut

3 580

3 738

3 527

3 488

Indeks: (2002 = 100)

100

104

99

97

| (66) | Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ühenduses 3 %. Tipptasemel oli tarbimine 2003. aastal. Alates sellest ajast on ühenduse tarbimine kahanenud 7 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(66)

Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ühenduses 3 %. Tipptasemel oli tarbimine 2003. aastal. Alates sellest ajast on ühenduse tarbimine kahanenud 7 protsendipunkti võrra.

3.4.   Import asjaomastest riikidest

3.4.1.   Kumulatiivne hinnang asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjudele

| (67) | Komisjon kaalus, kas asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt, vastavalt algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele. Selles artiklis nähakse ette, et samaaegselt dumpinguvastase uurimise aluseks oleva kahest või enamast riigist pärineva impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt, kui on kindlaks tehtud, et:






  — | kindlaks määratud dumpingumarginaal iga riigi impordi suhtes on suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 kehtestatud miinimumtase; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisjon kaalus, kas asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt, vastavalt algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele. Selles artiklis nähakse ette, et samaaegselt dumpinguvastase uurimise aluseks oleva kahest või enamast riigist pärineva impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt, kui on kindlaks tehtud, et:

—

kindlaks määratud dumpingumarginaal iga riigi impordi suhtes on suurem kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 kehtestatud miinimumtase;

| — | import igast asjaomasest riigist ei ole tühine; |
| --- | --- |

—

import igast asjaomasest riigist ei ole tühine;

| — | impordi mõjude kumulatiivne hindamine on kohane, arvestades imporditud toote ja samasuguse ühenduse toote konkurentsitingimusi. |
| --- | --- |

—

impordi mõjude kumulatiivne hindamine on kohane, arvestades imporditud toote ja samasuguse ühenduse toote konkurentsitingimusi.

| (68) | Esiteks tuvastati, et iga asjaomase riigi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaalid ületavad miinimumtaset. Teiseks näitas uurimine, et vaatlusaluse toote ja samasuguse ühenduse toote müügil olid konkurentsitingimused sarnased, nagu näitas ka asjaolu, et asjaomastest riikidest imporditud CD-R-d olid igas mõttes sarnased, vastastikku asendatavad ja neid turustati ühenduses sarnaste müügikanalite kaudu ja samasugustel kaubandustingimustel, seega konkureerisid nad nii omavahel kui ka ühenduses toodetud CD-R-dega. Samuti leiti, et igast asjaomasest riigist saabuva impordi maht on üle algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud 1 % piiri. Vaatlusaluse toote impordihind kõikidest asjaomastest riikidest on jälgitaval perioodil järginud samasugust langustrendi. Lisaks olid tarbijad (levitajad ja jaemüüjad) samad. Seega jõuti järeldusele, et impordi mõjude kumulatiivne hindamine on asjakohane ning kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

(68)

Esiteks tuvastati, et iga asjaomase riigi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaalid ületavad miinimumtaset. Teiseks näitas uurimine, et vaatlusaluse toote ja samasuguse ühenduse toote müügil olid konkurentsitingimused sarnased, nagu näitas ka asjaolu, et asjaomastest riikidest imporditud CD-R-d olid igas mõttes sarnased, vastastikku asendatavad ja neid turustati ühenduses sarnaste müügikanalite kaudu ja samasugustel kaubandustingimustel, seega konkureerisid nad nii omavahel kui ka ühenduses toodetud CD-R-dega. Samuti leiti, et igast asjaomasest riigist saabuva impordi maht on üle algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud 1 % piiri. Vaatlusaluse toote impordihind kõikidest asjaomastest riikidest on jälgitaval perioodil järginud samasugust langustrendi. Lisaks olid tarbijad (levitajad ja jaemüüjad) samad. Seega jõuti järeldusele, et impordi mõjude kumulatiivne hindamine on asjakohane ning kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4.

3.4.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (69) | Eurostati statistika näitab, et impordikogused on vaatlusalusel ajavahemikul olnud järgmised:









  Miljonit ühikut | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hongkong | 146 | 250 | 262 | 274 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 171 | 179 | 188 |
| Turuosa | 4 % | 7 % | 7 % | 8 % |
| Hiina Rahvavabariik | 480 | 930 | 1 077 | 1 128 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 194 | 224 | 235 |
| Turuosa | 13 % | 25 % | 30 % | 32 % |
| Malaisia | 148 | 324 | 312 | 277 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 219 | 210 | 188 |
| Turuosa | 4 % | 8 % | 9 % | 8 % |
| Asjaomased riigid kokku | 774 | 1 504 | 1 651 | 1 679 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 194 | 213 | 217 |
| Turuosa | 21 % | 40 % | 46 % | 48 % |

(69)

Eurostati statistika näitab, et impordikogused on vaatlusalusel ajavahemikul olnud järgmised:

Miljonit ühikut

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Hongkong

146

250

262

274

Indeks: (2002 = 100)

100

171

179

188

Turuosa

4 %

7 %

7 %

8 %

Hiina Rahvavabariik

480

930

1 077

1 128

Indeks: (2002 = 100)

100

194

224

235

Turuosa

13 %

25 %

30 %

32 %

Malaisia

148

324

312

277

Indeks: (2002 = 100)

100

219

210

188

Turuosa

4 %

8 %

9 %

8 %

Asjaomased riigid kokku

774

1 504

1 651

1 679

Indeks: (2002 = 100)

100

194

213

217

Turuosa

21 %

40 %

46 %

48 %

| (70) | Import asjaomastest riikidest, samuti impordi turuosa on uurimisperioodil stabiilselt kasvanud. Uurimisperioodi jooksul on turuosa rohkem kui kahekordistunud, jõudes esimese aasta 21 %-lt 48 %-le. |
| --- | --- |

(70)

Import asjaomastest riikidest, samuti impordi turuosa on uurimisperioodil stabiilselt kasvanud. Uurimisperioodi jooksul on turuosa rohkem kui kahekordistunud, jõudes esimese aasta 21 %-lt 48 %-le.

3.4.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmised hinnad ja hindade allalöömise tase

| (71) | Ühenduse tootmisharu müügihindade keskmine hinna- ja hindade allalöömise tase uurimisperioodi jooksul on välja arvutatud koostöövalmis eksportijatelt saadud teabe põhjal. | Hindade allalöömise keskmine tase |
| --- | --- | --- |
| Hongkong | 69,7 % |
| Hiina Rahvavabariik | 43,9 % |
| Malaisia | 0 % |

(71)

Ühenduse tootmisharu müügihindade keskmine hinna- ja hindade allalöömise tase uurimisperioodi jooksul on välja arvutatud koostöövalmis eksportijatelt saadud teabe põhjal.

Hindade allalöömise keskmine tase

Hongkong

69,7 %

Hiina Rahvavabariik

43,9 %

Malaisia

0 %

| (72) | Ülaltoodust järeldub, et import Hongkongist ja Hiina Rahvavabariigist lööb ühenduse tootmisharu müügihindu alla 69,7 % ja 43,9 % ulatuses, samas Malaisia puhul seda ei täheldatud. |
| --- | --- |

(72)

Ülaltoodust järeldub, et import Hongkongist ja Hiina Rahvavabariigist lööb ühenduse tootmisharu müügihindu alla 69,7 % ja 43,9 % ulatuses, samas Malaisia puhul seda ei täheldatud.

3.5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (73) | Uurimisel tuvastati ühenduse tootmisharu definitsiooni aluseks olevale ainsale ühenduse tootjale tekitatud materiaalne kahju. Siiski pole tarvis allpool esitatud kokkuvõtet arvestades neid järeldusi üksikasjalikult esitada. |
| --- | --- |

(73)

Uurimisel tuvastati ühenduse tootmisharu definitsiooni aluseks olevale ainsale ühenduse tootjale tekitatud materiaalne kahju. Siiski pole tarvis allpool esitatud kokkuvõtet arvestades neid järeldusi üksikasjalikult esitada.

4.   PÕHJUSLIK SEOS

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (74) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalne kahju on põhjustatud dumpinguhinnaga impordist asjaomastest riikidest. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 kontrollis komisjon ühtlasi teisi tegureid, mis võiksid ühenduse tootmisharu kahjustada, tagamaks, et nende asjaolude tõttu tekkinud kahjulikku mõju ei seostata dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(74)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalne kahju on põhjustatud dumpinguhinnaga impordist asjaomastest riikidest. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 kontrollis komisjon ühtlasi teisi tegureid, mis võiksid ühenduse tootmisharu kahjustada, tagamaks, et nende asjaolude tõttu tekkinud kahjulikku mõju ei seostata dumpinguhinnaga impordiga.

4.2.   Asjaomastest riikidest saabunud dumpinguhinnaga impordi mõju

| (75) | Põhjendusest 69 järeldub, et Hiina Rahvavabariigist, Malaisiast ja Hongkongist saabuva impordi maht on vaatlusalusel perioodil 117 % kasvanud, mis tähendab turuosa kasvu 21 %-lt 2002. aastal 48 %-le uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(75)

Põhjendusest 69 järeldub, et Hiina Rahvavabariigist, Malaisiast ja Hongkongist saabuva impordi maht on vaatlusalusel perioodil 117 % kasvanud, mis tähendab turuosa kasvu 21 %-lt 2002. aastal 48 %-le uurimisperioodi jooksul.

| (76) | Põhjendusest 72 selgub, et import Hiina Rahvavabariigist ja Hongkongist on ühenduse tootmisharu müügihindu alla löönud vastavalt 43,9 % ja 69,7 %, samas Malaisia puhul seda ei täheldatud. |
| --- | --- |

(76)

Põhjendusest 72 selgub, et import Hiina Rahvavabariigist ja Hongkongist on ühenduse tootmisharu müügihindu alla löönud vastavalt 43,9 % ja 69,7 %, samas Malaisia puhul seda ei täheldatud.

| (77) | Põhjenduses 73 järeldati, et ühenduse tootmisharu on saanud materiaalset kahju, ja ilmneb, et selle kahju tekkimine langeb ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisega asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(77)

Põhjenduses 73 järeldati, et ühenduse tootmisharu on saanud materiaalset kahju, ja ilmneb, et selle kahju tekkimine langeb ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemisega asjaomastest riikidest.

| (78) | Arvestades dumpinghinnaga impordi suurenemise ajalist kokkulangemist ühenduse tootmisharu seisukorra halvenemisega, võib teha järelduse, et dumpinguhinnaga import on seda olukorda otseselt mõjutanud. |
| --- | --- |

(78)

Arvestades dumpinghinnaga impordi suurenemise ajalist kokkulangemist ühenduse tootmisharu seisukorra halvenemisega, võib teha järelduse, et dumpinguhinnaga import on seda olukorda otseselt mõjutanud.

4.3.   Teiste tegurite mõju

4.3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (79) | On väidetud, et teatud ulatuses põhjustas ühenduse tootmisharule tekkinud kahju import muudest kolmandatest riikidest. Selle väite põhjal muretseti Eurostatilt põhjenduses 62 nimetatud meetodit rakendades andmed allpool loetletud muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi kogumahu kohta:









  Miljonit ühikut | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmas riik: India | 712 | 1 143 | 1 207 | 1 124 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 160 | 169 | 158 |
| Turuosa | 20 % | 31 % | 34 % | 32 % |
| Kolmas riik: Taiwan | 1 206 | 163 | 89 | 53 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 13 | 7 | 4 |
| Turuosa | 33 % | 4 % | 2 % | 1 % |
| Muud kolmandad riigid | 514 | 423 | 39 | 129 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 82 | 7 | 25 |
| Turuosa | 14 % | 11 % | 1 % | 4 % |
| Kolmandad riigid kokku | 2 432 | 1 729 | 1 335 | 1 306 |
| Indeks: (2002 = 100) | 100 | 71 | 55 | 54 |
| Turuosa | 67 % | 46 % | 37 % | 37 % |

(79)

On väidetud, et teatud ulatuses põhjustas ühenduse tootmisharule tekkinud kahju import muudest kolmandatest riikidest. Selle väite põhjal muretseti Eurostatilt põhjenduses 62 nimetatud meetodit rakendades andmed allpool loetletud muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi kogumahu kohta:

Miljonit ühikut

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Kolmas riik: India

712

1 143

1 207

1 124

Indeks: (2002 = 100)

100

160

169

158

Turuosa

20 %

31 %

34 %

32 %

Kolmas riik: Taiwan

1 206

163

89

53

Indeks: (2002 = 100)

100

13

7

4

Turuosa

33 %

4 %

2 %

1 %

Muud kolmandad riigid

514

423

39

129

Indeks: (2002 = 100)

100

82

7

25

Turuosa

14 %

11 %

1 %

4 %

Kolmandad riigid kokku

2 432

1 729

1 335

1 306

Indeks: (2002 = 100)

100

71

55

54

Turuosa

67 %

46 %

37 %

37 %

| (80) | Ülalpool toodust järeldub, et muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi kogumaht on vähenenud 67 %-lt ühenduse tarbimismahust 37 %-le ühenduse tarbimismahust ehk ligikaudu 30 protsendipunkti võrra. Siiski on ilmnenud erinevusi muude eksportivate kolmandate riikide näitajate seas. See andis aluse analüüsida põhjalikumalt kahte suuremat, nimelt Taiwanit ja Indiat. |
| --- | --- |

(80)

Ülalpool toodust järeldub, et muudest kolmandatest riikidest saabuva impordi kogumaht on vähenenud 67 %-lt ühenduse tarbimismahust 37 %-le ühenduse tarbimismahust ehk ligikaudu 30 protsendipunkti võrra. Siiski on ilmnenud erinevusi muude eksportivate kolmandate riikide näitajate seas. See andis aluse analüüsida põhjalikumalt kahte suuremat, nimelt Taiwanit ja Indiat.

| (81) | Seda arvestades on Taiwanist ja Indiast saabuva impordi statistika koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmete põhjal üle kontrollitud. |
| --- | --- |

(81)

Seda arvestades on Taiwanist ja Indiast saabuva impordi statistika koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmete põhjal üle kontrollitud.

4.3.1.1.   Taiwan

| (82) | Pärast dumpinguvastaste meetmete rakendamist on import Taiwanist ühenduse turult peaaegu kadunud. Kaebuses esitatud teabest selgub, et pärast nende meetmete rakendamist 2001. aasta detsembris viisid Taiwani eksportijad oma tootmisliinid üle teistesse maadesse, sealhulgas Hiina Rahvavabariiki. |
| --- | --- |

(82)

Pärast dumpinguvastaste meetmete rakendamist on import Taiwanist ühenduse turult peaaegu kadunud. Kaebuses esitatud teabest selgub, et pärast nende meetmete rakendamist 2001. aasta detsembris viisid Taiwani eksportijad oma tootmisliinid üle teistesse maadesse, sealhulgas Hiina Rahvavabariiki.

| (83) | See võib olla Taiwanist saabuva impordi mahu kahanemise ja vastavalt Hiina Rahvavabariigist saabuva impordi mahu suurenemise põhjuseks. |
| --- | --- |

(83)

See võib olla Taiwanist saabuva impordi mahu kahanemise ja vastavalt Hiina Rahvavabariigist saabuva impordi mahu suurenemise põhjuseks.

4.3.1.2.   India

| (84) | Indiast pärit CD-R-de impordi dumpinguvastane uurimine lõpetati 2003. aasta mais, kuna dumpingut ei tuvastatud. Sellele järgnenud subsiidiumivastase uurimise tulemusel kehtestati Indiast pärit CD-R-de impordile 7,3 % tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(84)

Indiast pärit CD-R-de impordi dumpinguvastane uurimine lõpetati 2003. aasta mais, kuna dumpingut ei tuvastatud. Sellele järgnenud subsiidiumivastase uurimise tulemusel kehtestati Indiast pärit CD-R-de impordile 7,3 % tasakaalustav tollimaks.

| (85) | Sellegipoolest kasvas import Indiast 2002.–2004. a märgatavalt, suurendades nende turuosa 20 %-lt 34 %-le. Uurimisperioodi jooksul turuosa pisut vähenes. Siiski on ühenduse CD-R-de turul Indiast saabuval impordil oluline osa. |
| --- | --- |

(85)

Sellegipoolest kasvas import Indiast 2002.–2004. a märgatavalt, suurendades nende turuosa 20 %-lt 34 %-le. Uurimisperioodi jooksul turuosa pisut vähenes. Siiski on ühenduse CD-R-de turul Indiast saabuval impordil oluline osa.

| (86) | Koostööd tegevatelt importijatelt saadud teabest lähtuvalt on Indiast saabuva importtoote keskmine hind ligikaudu 12,7 eurosenti ühikult (DDP). Võrreldes India impordihinda sellega, millega samad koostööd tegevad importijad tarnisid vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist, selgub, et import Indiast oli samal hinnatasemel kui import Hiina Rahvavabariigist. Järelikult on import Indiast kahjustanud ühenduse tootmisharu samas mahus kui import Hiina Rahvavabariigist (43,9 %). Seega ei saa välistada, et import Indiast on samuti põhjustanud ühenduse tootmisharu rahaliste raskuste tekke. |
| --- | --- |

(86)

Koostööd tegevatelt importijatelt saadud teabest lähtuvalt on Indiast saabuva importtoote keskmine hind ligikaudu 12,7 eurosenti ühikult (DDP). Võrreldes India impordihinda sellega, millega samad koostööd tegevad importijad tarnisid vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist, selgub, et import Indiast oli samal hinnatasemel kui import Hiina Rahvavabariigist. Järelikult on import Indiast kahjustanud ühenduse tootmisharu samas mahus kui import Hiina Rahvavabariigist (43,9 %). Seega ei saa välistada, et import Indiast on samuti põhjustanud ühenduse tootmisharu rahaliste raskuste tekke.

4.3.2.   Tarbimise üldine vähenemine

| (87) | Vastavalt põhjendusele 66 on CD-R-de tarbimine alates 2003. aastast 7 % vähenenud. On uuritud, kas ühenduse tootmisharus tekkinud raskused võivad olla põhjustatud tarbimise vähenemisest. Sellega seoses võrreldi ühenduse tootmisharu müügi suundumusi EL-i turul ja ühenduse üldise tarbimise suundumusi. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt põhjendusele 66 on CD-R-de tarbimine alates 2003. aastast 7 % vähenenud. On uuritud, kas ühenduse tootmisharus tekkinud raskused võivad olla põhjustatud tarbimise vähenemisest. Sellega seoses võrreldi ühenduse tootmisharu müügi suundumusi EL-i turul ja ühenduse üldise tarbimise suundumusi.

| (88) | Selgus, et ühenduse tootmisharu müügi negatiivsed arengud ELi turul on seotud tarbimise üldise vähenemisega. Seetõttu võib järeldada, et tarbimise üldine vähenemine on mõjutanud ka ühenduse tootmisharule tekkinud kahju. |
| --- | --- |

(88)

Selgus, et ühenduse tootmisharu müügi negatiivsed arengud ELi turul on seotud tarbimise üldise vähenemisega. Seetõttu võib järeldada, et tarbimise üldine vähenemine on mõjutanud ka ühenduse tootmisharule tekkinud kahju.

4.3.3.   Erilõivud

| (89) | Paljudes liikmesriikides on CD-R-dele (nagu ka muudele salvestatavatele andmekandjatele) erilõivuna kehtestatud maks, mis sisaldub jaemüügihinnas. On väidetud, et see erilõiv on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju. Samas kogutakse seda erilõivu võrdselt nii imporditud CD-R-de müügilt kui ka ühenduses toodetud CD-R-de müügilt, seega ei tehta vahet imporditud toodete ja ühenduse toodangu vahel. |
| --- | --- |

(89)

Paljudes liikmesriikides on CD-R-dele (nagu ka muudele salvestatavatele andmekandjatele) erilõivuna kehtestatud maks, mis sisaldub jaemüügihinnas. On väidetud, et see erilõiv on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju. Samas kogutakse seda erilõivu võrdselt nii imporditud CD-R-de müügilt kui ka ühenduses toodetud CD-R-de müügilt, seega ei tehta vahet imporditud toodete ja ühenduse toodangu vahel.

| (90) | Siiski on selle erilõivu suurus liikmesriikides erinev, varieerudes lõivu puudumisest niisugustes riikides nagu Ühendkuningriik ja Luksemburg kuni 0,52 euroni ühiku kohta Prantsusmaal ja 0,29 euroni ühiku kohta Itaalias. Seda tuleks võrrelda India impordi keskmiselt 0,12-eurose hinnaga ühiku kohta (DDP-s) ja ka Hiina Rahvavabariigist saabuva impordi hinnaga vaatlusalusel perioodil. Kaupade vaba liikumine liikmesriikide vahel on väidetavalt kaasa toonud märkimisväärseid kaubanduse kõrvalekaldeid kõrgemate lõivudega riikides asuvate jaemüüjate kahjuks. Tegelikult kinnitab ühenduse tootjatelt saadud statistika CD-R-de müügi kohta tõsiasja, et müük madalate lõivudega liikmesriikides asuvatele jaemüüjatele/e-poodidele ja ilmselt ka piirikaubanduse maht on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(90)

Siiski on selle erilõivu suurus liikmesriikides erinev, varieerudes lõivu puudumisest niisugustes riikides nagu Ühendkuningriik ja Luksemburg kuni 0,52 euroni ühiku kohta Prantsusmaal ja 0,29 euroni ühiku kohta Itaalias. Seda tuleks võrrelda India impordi keskmiselt 0,12-eurose hinnaga ühiku kohta (DDP-s) ja ka Hiina Rahvavabariigist saabuva impordi hinnaga vaatlusalusel perioodil. Kaupade vaba liikumine liikmesriikide vahel on väidetavalt kaasa toonud märkimisväärseid kaubanduse kõrvalekaldeid kõrgemate lõivudega riikides asuvate jaemüüjate kahjuks. Tegelikult kinnitab ühenduse tootjatelt saadud statistika CD-R-de müügi kohta tõsiasja, et müük madalate lõivudega liikmesriikides asuvatele jaemüüjatele/e-poodidele ja ilmselt ka piirikaubanduse maht on märkimisväärne.

| (91) | Arvestades, et ühenduse tootmisharu asub kõige kõrgemate lõivudega liikmesriikides, on mõned huvitatud osapooled väitnud, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on põhjustatud selle lõivu negatiivsest mõjust tarbimisele, eeldades, et ühenduse tootmisharu pole teistes liikmesriikides saadud müügituluga seda kaotust kompenseerinud. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades, et ühenduse tootmisharu asub kõige kõrgemate lõivudega liikmesriikides, on mõned huvitatud osapooled väitnud, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on põhjustatud selle lõivu negatiivsest mõjust tarbimisele, eeldades, et ühenduse tootmisharu pole teistes liikmesriikides saadud müügituluga seda kaotust kompenseerinud.

| (92) | Tuleb märkida, et üks kaebuse esitanud ühenduse tootjatest, kes hiljem sellest määratlusest välja jäeti, on seadnud kahtluse alla nende lõivude seaduslikkuse ning tõepoolest väitnud, et lõiv on põhjustanud hinnalangust. Seega on tõestatud, et need lõivud mõjutavad ühenduse tootjate müügitulemusi. |
| --- | --- |

(92)

Tuleb märkida, et üks kaebuse esitanud ühenduse tootjatest, kes hiljem sellest määratlusest välja jäeti, on seadnud kahtluse alla nende lõivude seaduslikkuse ning tõepoolest väitnud, et lõiv on põhjustanud hinnalangust. Seega on tõestatud, et need lõivud mõjutavad ühenduse tootjate müügitulemusi.

| (93) | Põhjendusest 65 nähtub, et CD-R-de tarbimine on vaatlusalusel perioodil 3 % kahanenud. Samas tuleb meenutada põhjenduses 88 nenditut, et ühenduse tootmisharu negatiivsed müüginäitajad on seotud üldise negatiivse arenguga ühenduse tarbimises. Seega, kuigi ei saa väita, et erilõivudel on konkreetne ja mõõdetav mõju ühenduse üldistele müügimahtudele (st lisaks sellele mõjule, mida ta avaldab ühenduse tarbimismahtudele), ei saa välistada, et erilõivud on avaldanud tarbimisele negatiivset mõju, eriti nendes riikides, kus see lõiv moodustab märkimisväärse osa jaemüügihinnast. |
| --- | --- |

(93)

Põhjendusest 65 nähtub, et CD-R-de tarbimine on vaatlusalusel perioodil 3 % kahanenud. Samas tuleb meenutada põhjenduses 88 nenditut, et ühenduse tootmisharu negatiivsed müüginäitajad on seotud üldise negatiivse arenguga ühenduse tarbimises. Seega, kuigi ei saa väita, et erilõivudel on konkreetne ja mõõdetav mõju ühenduse üldistele müügimahtudele (st lisaks sellele mõjule, mida ta avaldab ühenduse tarbimismahtudele), ei saa välistada, et erilõivud on avaldanud tarbimisele negatiivset mõju, eriti nendes riikides, kus see lõiv moodustab märkimisväärse osa jaemüügihinnast.

4.3.4.   Litsentsitasu

| (94) | On väidetud, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on seotud litsentsiomanikule Royal Philips Electronics Corporationile makstava litsentsitasule ühikute pealt, kuna see toob kaasa kulude suurenemise, mis imporditavaid tooteid väidetavalt ei koorma ning mida ei saa tarbijatele edasi kanda. |
| --- | --- |

(94)

On väidetud, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on seotud litsentsiomanikule Royal Philips Electronics Corporationile makstava litsentsitasule ühikute pealt, kuna see toob kaasa kulude suurenemise, mis imporditavaid tooteid väidetavalt ei koorma ning mida ei saa tarbijatele edasi kanda.

| (95) | CD-R-de tootmistehnoloogia on patenteeritud. Patendiomanikud on Sony Corporation, Taiyo Yuden ja Royal Philips Electronics Corporations. Viimane on saanud kahelt ülejäänud ettevõttelt volituse litsentside jagamiseks (“CD-R ketta patendilitsentsi (ühine) leping”CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)) ning litsentsitasude kogumiseks kõikvõimalikelt litsentsilepingutelt. Litsentsitasu on tavaliselt 5 eurosenti (0,06 USA dollarit) tooteühikult. |
| --- | --- |

(95)

CD-R-de tootmistehnoloogia on patenteeritud. Patendiomanikud on Sony Corporation, Taiyo Yuden ja Royal Philips Electronics Corporations. Viimane on saanud kahelt ülejäänud ettevõttelt volituse litsentside jagamiseks (“CD-R ketta patendilitsentsi (ühine) leping”CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)) ning litsentsitasude kogumiseks kõikvõimalikelt litsentsilepingutelt. Litsentsitasu on tavaliselt 5 eurosenti (0,06 USA dollarit) tooteühikult.

| (96) | Tuleb märkida, et litsentsitasu suurus on võrreldes keskmiste müügihindadega uurimisperioodi jooksul tõepoolest märkimisväärne, st 30 %. |
| --- | --- |

(96)

Tuleb märkida, et litsentsitasu suurus on võrreldes keskmiste müügihindadega uurimisperioodi jooksul tõepoolest märkimisväärne, st 30 %.

| (97) | Siiski selgus uurimisest, et kuigi ühenduse tootmisharu on allkirjastanud litsentsilepingu Philipsiga, on ta ilmselt keeldunud maksmast Philipsile litsentsilepingus kehtestatud ulatuses litsentsitasu. Ühenduse tootmisharu kuulub optilise meedia ausat konkurentsi taotlevate isikute föderatsiooni (Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector, FIPCOM), mis jõudis 2006. aasta veebruaris Royal Philips Electronics Corporationsiga kokkuleppele madalamas litsentsitasus. Siiski märgitakse, et ühenduse tootmisharu ei ole seni (2006. a mai seisuga) litsentsitasu maksnud. |
| --- | --- |

(97)

Siiski selgus uurimisest, et kuigi ühenduse tootmisharu on allkirjastanud litsentsilepingu Philipsiga, on ta ilmselt keeldunud maksmast Philipsile litsentsilepingus kehtestatud ulatuses litsentsitasu. Ühenduse tootmisharu kuulub optilise meedia ausat konkurentsi taotlevate isikute föderatsiooni (Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector, FIPCOM), mis jõudis 2006. aasta veebruaris Royal Philips Electronics Corporationsiga kokkuleppele madalamas litsentsitasus. Siiski märgitakse, et ühenduse tootmisharu ei ole seni (2006. a mai seisuga) litsentsitasu maksnud.

| (98) | Kokkuvõtteks: ilmnes, et kui ühenduse tootmisharu oleks maksnud allkirjastatud litsentsilepingus ette nähtud litsentsitasu, oleks see võinud olla negatiivsete finantstulemuste üks põhjusi, eeldades et neid kulusid poleks olnud võimalik tarbijatele edasi suunata. Kuna aga selgus, et ühenduse tootmisharu ei maksa, ei saanud litsentsitasu ühenduse tootmisharule kahju tekitada. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuvõtteks: ilmnes, et kui ühenduse tootmisharu oleks maksnud allkirjastatud litsentsilepingus ette nähtud litsentsitasu, oleks see võinud olla negatiivsete finantstulemuste üks põhjusi, eeldades et neid kulusid poleks olnud võimalik tarbijatele edasi suunata. Kuna aga selgus, et ühenduse tootmisharu ei maksa, ei saanud litsentsitasu ühenduse tootmisharule kahju tekitada.

4.4.   Põhjusliku seose kokkuvõte

| (99) | Ülalpool tuvastati, et dumpinguhinnaga import ja ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on omavahel seotud. Samuti on eespool jõutud järeldusele, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju võib märkimisväärses ulatuses olla seotud muudest kolmandatest riikidest (eriti Indiast) saabuva impordiga ning EÜ tarbimise üldise vähenemisega. |
| --- | --- |

(99)

Ülalpool tuvastati, et dumpinguhinnaga import ja ühenduse tootmisharule tekkinud kahju on omavahel seotud. Samuti on eespool jõutud järeldusele, et ühenduse tootmisharule tekkinud kahju võib märkimisväärses ulatuses olla seotud muudest kolmandatest riikidest (eriti Indiast) saabuva impordiga ning EÜ tarbimise üldise vähenemisega.

| (100) | Need põhjused ei kaota tõenäoliselt dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud kahju põhjuslikku seost, aga need on ühenduse tootmisharule kahju tekkimist oluliselt mõjutanud, nõrgendades seega tuntavalt ülalpool välja selgitatud seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu halva olukorra vahel. |
| --- | --- |

(100)

Need põhjused ei kaota tõenäoliselt dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekkinud kahju põhjuslikku seost, aga need on ühenduse tootmisharule kahju tekkimist oluliselt mõjutanud, nõrgendades seega tuntavalt ülalpool välja selgitatud seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu halva olukorra vahel.

5.   ÜHENDUSE HUVI

| (101) | Täiendavalt on kontrollitud, kas on olemas mõjuvaid põhjusi, mis võiks viia järelduseni, et ühenduse huvides ei ole rakendada dumpinguvastaseid meetmeid asjaomastest riikidest pärineva impordi suhtes. Seetõttu ja ühtlasi vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1, määratletakse ühenduse huvid arvestades kõigi osapoolte huvisid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, importijate/hulgimüüjate, jaemüüjate ja lõpptarbijate (nii ühenduste kui ka üksiktarbijate) huvisid. |
| --- | --- |

(101)

Täiendavalt on kontrollitud, kas on olemas mõjuvaid põhjusi, mis võiks viia järelduseni, et ühenduse huvides ei ole rakendada dumpinguvastaseid meetmeid asjaomastest riikidest pärineva impordi suhtes. Seetõttu ja ühtlasi vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1, määratletakse ühenduse huvid arvestades kõigi osapoolte huvisid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, importijate/hulgimüüjate, jaemüüjate ja lõpptarbijate (nii ühenduste kui ka üksiktarbijate) huvisid.

| (102) | Komisjon võttis ühendust märkimisväärse hulga huvitatud isikutega, et nende seisukohti välja selgitada. Lisaks ühenduse tootmisharule kuulati ära ka suuremate turul tegutsevate kaubamärkide, nagu Verbatim, Maxell, Philips, TDK ja Sony, esindajad ja mõned tüüpilised jaemüüjad, nagu Carrefour, Tesco, Metro-Group, samuti Media-Saturn, Fnac ja El Corte Inglés. Kõik importijad, levitajad, hulgimüüjad või jaemüüjad on väljendanud vastuseisu igasuguste meetmete kehtestamisele. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon võttis ühendust märkimisväärse hulga huvitatud isikutega, et nende seisukohti välja selgitada. Lisaks ühenduse tootmisharule kuulati ära ka suuremate turul tegutsevate kaubamärkide, nagu Verbatim, Maxell, Philips, TDK ja Sony, esindajad ja mõned tüüpilised jaemüüjad, nagu Carrefour, Tesco, Metro-Group, samuti Media-Saturn, Fnac ja El Corte Inglés. Kõik importijad, levitajad, hulgimüüjad või jaemüüjad on väljendanud vastuseisu igasuguste meetmete kehtestamisele.

| (103) | Pärast Taiwanist pärit CD-R-de impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamist (ja Indiast pärit impordile tasakaalustavate meetmete kehtestamist) oli ühenduse tootmisharu turuosa 2 %. Arvestades turuosa väiksust leitakse, et isegi meetmete kehtestamisel ei ole ühenduse tootmisharu tõenäoliselt võimeline tõstma oma hindu vajalikule tasemele. |
| --- | --- |

(103)

Pärast Taiwanist pärit CD-R-de impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamist (ja Indiast pärit impordile tasakaalustavate meetmete kehtestamist) oli ühenduse tootmisharu turuosa 2 %. Arvestades turuosa väiksust leitakse, et isegi meetmete kehtestamisel ei ole ühenduse tootmisharu tõenäoliselt võimeline tõstma oma hindu vajalikule tasemele.

| (104) | Kaebuse esitaja on väitnud, et eelnevates põhjendustes kirjeldatud ühenduse tootmisharu negatiivsed väljavaated on vastuolus põhjendustega nõukogu määruses (EÜ) nr 1050/2002, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Taiwanist pärit CD-R-de impordile. |
| --- | --- |

(104)

Kaebuse esitaja on väitnud, et eelnevates põhjendustes kirjeldatud ühenduse tootmisharu negatiivsed väljavaated on vastuolus põhjendustega nõukogu määruses (EÜ) nr 1050/2002, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Taiwanist pärit CD-R-de impordile.

| (105) | Võrreldes 2000. aasta olukorraga (mis oli dumpinguvastase uurimise perioodiks enne nõukogu määruse (EÜ) nr 1050/2002 vastuvõtmist), on esile tõusnud kaks olulist erinevust:






  — | kuigi eelmise uurimise ajal oli ühenduse tootmisharu turuosa 12,6 % (hõlmates 9 ettevõtet), on ühenduse turuosa käesoleva uurimise ajal 2 % (hõlmates ainult ühte ettevõtet). Arvestades asjaolu, et ühenduse turuosa on ainult üks kuuendik 2000. aasta turuosast ning see hõlmab vaid ühte ettevõtet (pärast terve rea ühenduse tootjate väljaarvamist, kuna selgus, et nad on ise importijad), on käesoleva uurimise tulemusel esitatud märksa negatiivsem hinnang ühenduse tootmisharu väljavaadetele täiesti põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

(105)

Võrreldes 2000. aasta olukorraga (mis oli dumpinguvastase uurimise perioodiks enne nõukogu määruse (EÜ) nr 1050/2002 vastuvõtmist), on esile tõusnud kaks olulist erinevust:

—

kuigi eelmise uurimise ajal oli ühenduse tootmisharu turuosa 12,6 % (hõlmates 9 ettevõtet), on ühenduse turuosa käesoleva uurimise ajal 2 % (hõlmates ainult ühte ettevõtet). Arvestades asjaolu, et ühenduse turuosa on ainult üks kuuendik 2000. aasta turuosast ning see hõlmab vaid ühte ettevõtet (pärast terve rea ühenduse tootjate väljaarvamist, kuna selgus, et nad on ise importijad), on käesoleva uurimise tulemusel esitatud märksa negatiivsem hinnang ühenduse tootmisharu väljavaadetele täiesti põhjendatud;

| — | uurimisperioodiks on vaatlusalune toode jõudnud küpsesse etappi ja seda käsitletakse jaemüügi tasandil tarbekaubana. Seda on kinnitanud uurimisega koostööd tegevad levitajad ja jaemüüjad. Nagu näha eespool esitatud põhjendusest 65, on CD-R-de tarbimine alates 2003. aastast 7 protsendipunkti võrra vähenenud, kuna lõpptarbijatele on palju kättesaadavamaks ja atraktiivsemaks muutunud muud salvestatavad andmekandjad (kõvakettad, USB-mälupulgad, mp3-mängijad jne). Salvestatavate andmekandjate turul toimunud tehnoloogiline areng on olnud kiire ja uutel salvestatavatel andmekandjatel on (võrreldes CD-R-dega) suurem salvestusruum, mälupulgad on lisaks mõõtmetelt väikesed. |
| --- | --- |

—

uurimisperioodiks on vaatlusalune toode jõudnud küpsesse etappi ja seda käsitletakse jaemüügi tasandil tarbekaubana. Seda on kinnitanud uurimisega koostööd tegevad levitajad ja jaemüüjad. Nagu näha eespool esitatud põhjendusest 65, on CD-R-de tarbimine alates 2003. aastast 7 protsendipunkti võrra vähenenud, kuna lõpptarbijatele on palju kättesaadavamaks ja atraktiivsemaks muutunud muud salvestatavad andmekandjad (kõvakettad, USB-mälupulgad, mp3-mängijad jne). Salvestatavate andmekandjate turul toimunud tehnoloogiline areng on olnud kiire ja uutel salvestatavatel andmekandjatel on (võrreldes CD-R-dega) suurem salvestusruum, mälupulgad on lisaks mõõtmetelt väikesed.

| (106) | Arvestades eespool esitatud muutunud asjaolusid, peetakse algmäärusega täiesti kooskõlas olevaks, et ühenduse tootmisharu väljavaateid hinnatakse käesoleva uurimise tulemusel teisiti kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1050/2002 põhjendustes. |
| --- | --- |

(106)

Arvestades eespool esitatud muutunud asjaolusid, peetakse algmäärusega täiesti kooskõlas olevaks, et ühenduse tootmisharu väljavaateid hinnatakse käesoleva uurimise tulemusel teisiti kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1050/2002 põhjendustes.

| (107) | Kaebuse esitaja on lisaks väitnud, et mõned koostööd mittetegevad tootjad, kes on uurimisperioodi ajal või pärast seda tootmise lõpetanud, võivad meetmete rakendamise korral uuesti tootmist alustada. Sellegipoolest tuleb see argument tagasi lükata, kuna koostööd mittetegevatelt tootjatelt puudub otsene teave, mis kinnitaks nende väidetavaid kavatsusi. Märgitakse ka, et isegi kui ettevõte taaskäivitab tootmise, ei ole selle toodangu maht võrreldes asjaomastest riikidest imporditava toodanguga kuigi märkimisväärne. |
| --- | --- |

(107)

Kaebuse esitaja on lisaks väitnud, et mõned koostööd mittetegevad tootjad, kes on uurimisperioodi ajal või pärast seda tootmise lõpetanud, võivad meetmete rakendamise korral uuesti tootmist alustada. Sellegipoolest tuleb see argument tagasi lükata, kuna koostööd mittetegevatelt tootjatelt puudub otsene teave, mis kinnitaks nende väidetavaid kavatsusi. Märgitakse ka, et isegi kui ettevõte taaskäivitab tootmise, ei ole selle toodangu maht võrreldes asjaomastest riikidest imporditava toodanguga kuigi märkimisväärne.

| (108) | Paljud isikud on väitnud, et kui meetmed võetakse, suurenevad selle tulemusel kulud ühes või mitmes tarneketi osas (vähendades seejuures märkimisväärselt vastava osa kasumit), kulud kantakse üle tarbijatele (mis mõjub tõenäoliselt negatiivselt CD-R-de üldisele tarbimisele) või jagunevad mõlema vahel. |
| --- | --- |

(108)

Paljud isikud on väitnud, et kui meetmed võetakse, suurenevad selle tulemusel kulud ühes või mitmes tarneketi osas (vähendades seejuures märkimisväärselt vastava osa kasumit), kulud kantakse üle tarbijatele (mis mõjub tõenäoliselt negatiivselt CD-R-de üldisele tarbimisele) või jagunevad mõlema vahel.

| (109) | Importijate, levitajate või jaemüüjate reaktsioon meetmete võtmisele järgnevale kulude suurenemisele sõltub olukorrast igas üksikus liikmesriigis. Mõnes liikmesriigis on CD-R-de nõudlus salvestatavatele andmekandjatele kehtestatud erilõivude (maks, mis oluliselt suurendab tarbija jaoks jaemüügihinda) tõttu juba niigi surve all. Neil juhtudel ei ole CD-R-de tarbijad ilmselt valmis maksma dumpinguvastaste lõivudega kaasnevat kõrgemat hinda, kuna jaemüügi hinda peetakse praegugi kõrgeks. Meetmete täiskulud tuleb seetõttu leida tarneketi seest, et vältida tarbijate pöördumist veelgi enam teiste salvestatavate andmekandjate poole, nagu kõvakettad ja mälupulgad. Kuna nendes riikides on importijate/hulgimüüjate juurdehindlus hinnanguliselt 4 %, vähendaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine niigi väikest kasumit veelgi. |
| --- | --- |

(109)

Importijate, levitajate või jaemüüjate reaktsioon meetmete võtmisele järgnevale kulude suurenemisele sõltub olukorrast igas üksikus liikmesriigis. Mõnes liikmesriigis on CD-R-de nõudlus salvestatavatele andmekandjatele kehtestatud erilõivude (maks, mis oluliselt suurendab tarbija jaoks jaemüügihinda) tõttu juba niigi surve all. Neil juhtudel ei ole CD-R-de tarbijad ilmselt valmis maksma dumpinguvastaste lõivudega kaasnevat kõrgemat hinda, kuna jaemüügi hinda peetakse praegugi kõrgeks. Meetmete täiskulud tuleb seetõttu leida tarneketi seest, et vältida tarbijate pöördumist veelgi enam teiste salvestatavate andmekandjate poole, nagu kõvakettad ja mälupulgad. Kuna nendes riikides on importijate/hulgimüüjate juurdehindlus hinnanguliselt 4 %, vähendaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine niigi väikest kasumit veelgi.

| (110) | Neis liikmesriikides, kus on madalad erilõivud (või puuduvad need hoopis), on vastupidi tõenäolisem, et oluline osa kulude tõusust kantakse üle tarbijatele. Seetõttu oleks dumpinguvastaste meetmete kasutegur kõige suurem just seal, kuna hinnatõus oleks oluliselt suurem. Selle tulemusena võib tarbimine veelgi väheneda, kuna tarbijad hakkaksid asendustooteid eelistama. |
| --- | --- |

(110)

Neis liikmesriikides, kus on madalad erilõivud (või puuduvad need hoopis), on vastupidi tõenäolisem, et oluline osa kulude tõusust kantakse üle tarbijatele. Seetõttu oleks dumpinguvastaste meetmete kasutegur kõige suurem just seal, kuna hinnatõus oleks oluliselt suurem. Selle tulemusena võib tarbimine veelgi väheneda, kuna tarbijad hakkaksid asendustooteid eelistama.

| (111) | Ülaltoodust järeldub, et importijate, levitajate ja jaemüüjate hinnastrateegia sõltub iga liikmesriigi olukorrast. Sellegipoolest on ilmne, et nad kõik saaksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu kannatada, kas kasumi või müügimahu vähenemise tõttu. Samuti oleks negatiivne mõju tarbijatele, sõltuvalt sellest, kui suures ulatuses jäetakse dumpinguvastaste meetmete tõttu suurenevad kulud lõpptarbijate kanda. |
| --- | --- |

(111)

Ülaltoodust järeldub, et importijate, levitajate ja jaemüüjate hinnastrateegia sõltub iga liikmesriigi olukorrast. Sellegipoolest on ilmne, et nad kõik saaksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu kannatada, kas kasumi või müügimahu vähenemise tõttu. Samuti oleks negatiivne mõju tarbijatele, sõltuvalt sellest, kui suures ulatuses jäetakse dumpinguvastaste meetmete tõttu suurenevad kulud lõpptarbijate kanda.

| (112) | Väidetud on ka seda, et ühenduse tootmisharu olukord tuleneb sellest, et teatud turgu valitsevad eksportivad tootjad rakendavad teistele kahjulikku hinnapoliitikat, mis seisneb toodete müümises alla omahinna, ning see on takistanud ühenduse tootmisharu jõuliselt turul osalemast. |
| --- | --- |

(112)

Väidetud on ka seda, et ühenduse tootmisharu olukord tuleneb sellest, et teatud turgu valitsevad eksportivad tootjad rakendavad teistele kahjulikku hinnapoliitikat, mis seisneb toodete müümises alla omahinna, ning see on takistanud ühenduse tootmisharu jõuliselt turul osalemast.

| (113) | Esiteks tuleb märkida, et Euroopa Ühenduse konkurentsireeglitele vastavat otsust või uuringut turgu valitseva positsiooni kuritarvitamise kohta ei ole tehtud, samuti ei ole kaebuse esitaja viidanud ühelegi samasisulisele liikmesriikide konkurentsireeglite põhjal tehtud otsusele. Teiseks, uurimise käigus on selgunud, et kõnelause toote turul tegutseb suur hulk Euroopa ja maailma ettevõtjaid. Käesolev uurimine ei ole tõestanud, et mõni äriühing üksinda või ühiselt teistega omab piisavalt suurt turuosa, et seda võiks käsitleda turgu valitseva seisundina. Peale selle ei ole tõestatud, et ühelgi äriühingul oleks piisavalt tugev majandusseis, et konkurentsi tõhusat toimimist takistada. |
| --- | --- |

(113)

Esiteks tuleb märkida, et Euroopa Ühenduse konkurentsireeglitele vastavat otsust või uuringut turgu valitseva positsiooni kuritarvitamise kohta ei ole tehtud, samuti ei ole kaebuse esitaja viidanud ühelegi samasisulisele liikmesriikide konkurentsireeglite põhjal tehtud otsusele. Teiseks, uurimise käigus on selgunud, et kõnelause toote turul tegutseb suur hulk Euroopa ja maailma ettevõtjaid. Käesolev uurimine ei ole tõestanud, et mõni äriühing üksinda või ühiselt teistega omab piisavalt suurt turuosa, et seda võiks käsitleda turgu valitseva seisundina. Peale selle ei ole tõestatud, et ühelgi äriühingul oleks piisavalt tugev majandusseis, et konkurentsi tõhusat toimimist takistada.

| (114) | Kolmandaks ei ole märke eksportijate olulisest kahjumist, mis võiks viidata sellele, et eksportijad rakendavad alla omahinna müümise strateegiat. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(114)

Kolmandaks ei ole märke eksportijate olulisest kahjumist, mis võiks viidata sellele, et eksportijad rakendavad alla omahinna müümise strateegiat. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (115) | Veelgi enam, algmääruse artikkel 21 soovitab pöörata erilist tähelepanu vajadusele heastada dumpingu kaubandust moonutavat mõju ja taastada konkurentsi toimimine. Seda konkreetset sätet tuleb vaadelda ühenduse üldiste huvide raamistikus, nagu eespool nimetatud artiklis sätestatud. Seega peab meetmete kehtestamise või mittekehtestamise mõju kõigile asjaomastele isikutele olema läbimõeldud ja tasakaalustatud. Tuleb arvestada, et maailmaturul ja teatud määral ka ühenduse turul konkureerib ridamisi ka teisi eksportijaid ja tootjaid. On ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu saaks isegi keskmise pikkusega ajavahemikus võimalikest meetmetest täielikku kasu, arvestades, et ühenduse turul on oodata kolmandate riikide rolli olulist suurenemist. |
| --- | --- |

(115)

Veelgi enam, algmääruse artikkel 21 soovitab pöörata erilist tähelepanu vajadusele heastada dumpingu kaubandust moonutavat mõju ja taastada konkurentsi toimimine. Seda konkreetset sätet tuleb vaadelda ühenduse üldiste huvide raamistikus, nagu eespool nimetatud artiklis sätestatud. Seega peab meetmete kehtestamise või mittekehtestamise mõju kõigile asjaomastele isikutele olema läbimõeldud ja tasakaalustatud. Tuleb arvestada, et maailmaturul ja teatud määral ka ühenduse turul konkureerib ridamisi ka teisi eksportijaid ja tootjaid. On ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu saaks isegi keskmise pikkusega ajavahemikus võimalikest meetmetest täielikku kasu, arvestades, et ühenduse turul on oodata kolmandate riikide rolli olulist suurenemist.

5.1.   Kokkuvõte ühenduse huvidest

| (116) | Ülaltoodu põhjal võib teha kokkuvõtte, et meetmete kehtestamisel võib ühest küljest olla vaatlusaluse toote importijale, levitajatele, jaemüüjatele ja tarbijatele oluline negatiivne mõju, teisalt aga on ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu nendest märkimisväärset kasu saaks. Seetõttu leiti, et meetmete võtmine ei oleks asjakohane ega vastaks ühenduse huvidele. |
| --- | --- |

(116)

Ülaltoodu põhjal võib teha kokkuvõtte, et meetmete kehtestamisel võib ühest küljest olla vaatlusaluse toote importijale, levitajatele, jaemüüjatele ja tarbijatele oluline negatiivne mõju, teisalt aga on ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharu nendest märkimisväärset kasu saaks. Seetõttu leiti, et meetmete võtmine ei oleks asjakohane ega vastaks ühenduse huvidele.

6.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (117) | Arvestades ülaltoodud järeldusi ühenduse huvide kohta, tuleks vaatlusalustest riikidest CD-R-de impordi kohta algatatud menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades ülaltoodud järeldusi ühenduse huvide kohta, tuleks vaatlusalustest riikidest CD-R-de impordi kohta algatatud menetlus lõpetada.

| (118) | Kaebuse esitajat ja kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel komisjon kavatseb käesoleva menetluse lõpetada. Seejärel tegi kaebuse esitaja teatavaks oma seisukohad, mis siiski ei sundinud muutma ülalnimetatud järeldust, |
| --- | --- |

(118)

Kaebuse esitajat ja kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel komisjon kavatseb käesoleva menetluse lõpetada. Seejärel tegi kaebuse esitaja teatavaks oma seisukohad, mis siiski ei sundinud muutma ülalnimetatud järeldust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit, CN koodi ex 8523 90 10 (CN kood alates 1. jaanuarist 2006) alla kuuluvate kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus on käesolevaga lõpetatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 3. november 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 192, 6.8.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 160, 18.6.2002, lk 2.

3

(4)  ELT L 138, 5.6.2003, lk 1.

4

---