# Europos Sąjungos L 140/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.140.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 140 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. birželio 8d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.140.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 140

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. birželio 8d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija apie 2007 m. spalio 30 d. Lugane pasirašytos Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo įsigaliojimo datą | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 492/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas | 2 |
| | * | 2010 m. birželio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 493/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai | 17 |
| | * | 2010 m. gegužės 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 494/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas | 19 |
| | | 2010 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 495/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 21 |
| | | 2010 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 496/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 23 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/310/ES |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Lenkijai atstovaujančio nario skyrimo | 25 |
| | | 2010/311/ES |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančių šešių narių ir Italijai atstovaujančių keturių pakaitinių narių skyrimo | 26 |
| | | 2010/312/ES |
| | * | 2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl trijų Danijai atstovaujančių Regionų komiteto pakaitinių narių skyrimo | 27 |
| | | 2010/313/ES |
| | * | 2010 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 leidžiama atlikti fizinius tikrinimus patvirtintose Kipro pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3525)

   (
  1
  ) | 28 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija apie 2007 m. spalio 30 d. Lugane pasirašytos Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo įsigaliojimo datą

1

REGLAMENTAI

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 492/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

2

*

2010 m. birželio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 493/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai

17

*

2010 m. gegužės 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 494/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

19

2010 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 495/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

21

2010 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 496/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

23

SPRENDIMAI

2010/310/ES

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Lenkijai atstovaujančio nario skyrimo

25

2010/311/ES

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančių šešių narių ir Italijai atstovaujančių keturių pakaitinių narių skyrimo

26

2010/312/ES

*

2010 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl trijų Danijai atstovaujančių Regionų komiteto pakaitinių narių skyrimo

27

2010/313/ES

*

2010 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 leidžiama atlikti fizinius tikrinimus patvirtintose Kipro pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3525)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3525)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/1

---

Informacija apie 2007 m. spalio 30 d. Lugane pasirašytos Konvencijos dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo įsigaliojimo datą

2007 m. spalio 30 d. Lugane pasirašyta Konvencija dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (1) Europos Sąjungai ir Norvegijai bei Danijai įsigaliojo 2010 m. sausio 1 d. pagal Konvencijos 69 straipsnio 4 ir 5 dalis.

---

(1)  OL L 147, 2009 6 10, p. 5. Aiškinamoji ataskaita dėl Konvencijos paskelbta OL C 319, 2009 12 23, p. 1.

---

REGLAMENTAI

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/2

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 492/2010

2010 m. birželio 3 d.

kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Indonezijos (toliau kartu – nagrinėjamosios šalys) kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 435/2004 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Indonezijos (toliau kartu – nagrinėjamosios šalys) kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą.

2.   DABARTINIS TYRIMAS

2.1.   PRAŠYMAS ATLIKTI PERŽIŪRĄ

| (2) | Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. – vienintelė ES natrio ciklamato gamintoja. |
| --- | --- |

(2)

Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. – vienintelė ES natrio ciklamato gamintoja.

| (3) | Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(3)

Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

2.2.   INICIJAVIMAS

| (4) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 10 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) inicijavo tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 10 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) inicijavo tyrimą.

2.3.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (5) | Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(5)

Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

3.   SU ŠIUO TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

| (6) | Komisija Sąjungos gamintojui pareiškėjui, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. |
| --- | --- |

(6)

Komisija Sąjungos gamintojui pareiškėjui, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.

| (7) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, tačiau nė viena iš jų tokio prašymo Komisijai nepateikė. |
| --- | --- |

(7)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, tačiau nė viena iš jų tokio prašymo Komisijai nepateikė.

| (8) | Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Dvi Kinijos bendrovės, priklausančios Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd., ir dvi Indonezijos bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną dėl dempingo. |
| --- | --- |

(8)

Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Dvi Kinijos bendrovės, priklausančios Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd., ir dvi Indonezijos bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną dėl dempingo.

| (9) | Dar du Kinijos gamintojai – Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited – pranešė apie save. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė. Todėl bendrovės Fang Da Food Additive (Shenzhen) ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) nėra susijusios su šia priemonių galiojimo termino peržiūra. |
| --- | --- |

(9)

Dar du Kinijos gamintojai – Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited – pranešė apie save. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė. Todėl bendrovės Fang Da Food Additive (Shenzhen) ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) nėra susijusios su šia priemonių galiojimo termino peržiūra.

4.   GAUTOS INFORMACIJOS TIKRINIMAS

| (10) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.






  4.1. | EKSPORTUOJANTYS KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS GAMINTOJAI:






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Šendženas |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

4.1.

EKSPORTUOJANTYS KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS GAMINTOJAI:

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Šendženas

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nankinas |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nankinas

| — | ir susijusi bendrovė Rainbow Rich Industrial Ltd. (Honkongas) |
| --- | --- |

—

ir susijusi bendrovė Rainbow Rich Industrial Ltd. (Honkongas)

| 4.2. | EKSPORTUOJANTYS INDONEZIJOS GAMINTOJAI:






  — | PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung |
| --- | --- | --- |

4.2.

EKSPORTUOJANTYS INDONEZIJOS GAMINTOJAI:

—

PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo

| 4.3. | SĄJUNGOS PRAMONĖS GAMINTOJAS






  — | Productos Aditivos S.A., Ispanija |
| --- | --- | --- |

4.3.

SĄJUNGOS PRAMONĖS GAMINTOJAS

—

Productos Aditivos S.A., Ispanija

| 4.4. | NESUSIJĘS IMPORTUOTOJAS IR (ARBA) PREKIAUTOJAS






  — | Beneo Palatinit GmbH, Vokietija |
| --- | --- | --- |

4.4.

NESUSIJĘS IMPORTUOTOJAS IR (ARBA) PREKIAUTOJAS

—

Beneo Palatinit GmbH, Vokietija

| 4.5. | NAUDOTOJAS






  — | Schweppes International Ltd., Nyderlandai |
| --- | --- | --- |

4.5.

NAUDOTOJAS

—

Schweppes International Ltd., Nyderlandai

5.   INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

| (11) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatyti antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(11)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatyti antidempingo muitą.

| (12) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po šio informacijos atskleidimo pateikti. |
| --- | --- |

(12)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po šio informacijos atskleidimo pateikti.

| (13) | Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, prireikus, buvo atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(13)

Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, prireikus, buvo atitinkamai pakeistos.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (14) | Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – tas pats kaip pirminio tyrimo produktas, t. y. Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00. |
| --- | --- |

(14)

Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – tas pats kaip pirminio tyrimo produktas, t. y. Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00.

| (15) | Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta atliekant šią peržiūrą, natrio ciklamatas yra vartojimo produktas, kurį Europos Sąjungoje ir daugelyje kitų šalių leidžiama naudoti kaip maisto priedą – saldiklį mažo kaloringumo arba dietetiniuose maisto produktuose ir gėrimuose. Jis plačiai naudojamas kaip priedas maisto pramonėje ir gaminant mažo kaloringumo bei dietetinius ne maiste esančius saldiklius. Be to, nedideliais kiekiais jis naudojamas vaistų pramonėje. |
| --- | --- |

(15)

Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta atliekant šią peržiūrą, natrio ciklamatas yra vartojimo produktas, kurį Europos Sąjungoje ir daugelyje kitų šalių leidžiama naudoti kaip maisto priedą – saldiklį mažo kaloringumo arba dietetiniuose maisto produktuose ir gėrimuose. Jis plačiai naudojamas kaip priedas maisto pramonėje ir gaminant mažo kaloringumo bei dietetinius ne maiste esančius saldiklius. Be to, nedideliais kiekiais jis naudojamas vaistų pramonėje.

2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (16) | Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad Kinijoje ir Indonezijoje pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto, pareiškėjo pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto arba Indonezijoje, kuri pasirinkta kaip panaši šalis Kinijos normaliajai vertei nustatyti, pagaminto ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės ir cheminės savybės bei naudojimas yra tokie patys. |
| --- | --- |

(16)

Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad Kinijoje ir Indonezijoje pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto, pareiškėjo pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto arba Indonezijoje, kuri pasirinkta kaip panaši šalis Kinijos normaliajai vertei nustatyti, pagaminto ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės ir cheminės savybės bei naudojimas yra tokie patys.

| (17) | Todėl tie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(17)

Todėl tie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1.   PRELIMINARIOS PASTABOS

| (18) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas.

| (19) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nebuvo pasikeitusios, buvo taikoma ta pati metodika, kaip ir pirminiame tyrime. Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, remiantis PTL keturių mėnesių (kiekvieno metų ketvirčio paskutinio mėnesio) duomenimis įprasta tvarka atlikta sandorių atranka. Rezultatai patikrinti išnagrinėjus ir tam tikrą skaičių kitų sandorių. Šio metodo neginčijo nė vienas verslo subjektas. |
| --- | --- |

(19)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nebuvo pasikeitusios, buvo taikoma ta pati metodika, kaip ir pirminiame tyrime. Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, remiantis PTL keturių mėnesių (kiekvieno metų ketvirčio paskutinio mėnesio) duomenimis įprasta tvarka atlikta sandorių atranka. Rezultatai patikrinti išnagrinėjus ir tam tikrą skaičių kitų sandorių. Šio metodo neginčijo nė vienas verslo subjektas.

| (20) | Eurostato duomenys parodė, kad per PTL į Sąjungą buvo importuota 3 000–5 000 tonų nagrinėjamojo produkto. Daugiau nei 90 % importuota iš Kinijos, o likęs kiekis – iš Indonezijos. Importo iš kitų šalių faktiškai neužregistruota. |
| --- | --- |

(20)

Eurostato duomenys parodė, kad per PTL į Sąjungą buvo importuota 3 000–5 000 tonų nagrinėjamojo produkto. Daugiau nei 90 % importuota iš Kinijos, o likęs kiekis – iš Indonezijos. Importo iš kitų šalių faktiškai neužregistruota.

2.   IMPORTAS DEMPINGO KAINA TIRIAMUOJU LAIKOTARPIU

2.1.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA

2.1.1.   
  Panaši šalis

| (21) | Normalioji vertė Kinijai (išskyrus bendroves, kurioms per pirminį tyrimą suteiktas RER) nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(21)

Normalioji vertė Kinijai (išskyrus bendroves, kurioms per pirminį tyrimą suteiktas RER) nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

| (22) | Per ankstesnį tyrimą, siekiant Kinijai nustatyti normaliąją vertę, tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Indonezija. |
| --- | --- |

(22)

Per ankstesnį tyrimą, siekiant Kinijai nustatyti normaliąją vertę, tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Indonezija.

| (23) | Šią šalį pasiūlė Komisija pranešime apie inicijavimą, ir per nustatytą laikotarpį šiam pasirinkimui nepaprieštaravo nė viena suinteresuotoji šalis. |
| --- | --- |

(23)

Šią šalį pasiūlė Komisija pranešime apie inicijavimą, ir per nustatytą laikotarpį šiam pasirinkimui nepaprieštaravo nė viena suinteresuotoji šalis.

| (24) | Indonezijos kainos buvo laikytos pagrįstu Kinijos kainų pakaitalu, nes Indonezijos vidaus rinka yra konkurencinga, importas iš Kinijos didėja ir joje veikia bent šeši gamintojai. Be to, atrodo, kad tiriamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje, Kinijoje ir Indonezijoje. Atliekant dabartinį tyrimą priešingų įrodymų pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(24)

Indonezijos kainos buvo laikytos pagrįstu Kinijos kainų pakaitalu, nes Indonezijos vidaus rinka yra konkurencinga, importas iš Kinijos didėja ir joje veikia bent šeši gamintojai. Be to, atrodo, kad tiriamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje, Kinijoje ir Indonezijoje. Atliekant dabartinį tyrimą priešingų įrodymų pateikta nebuvo.

| (25) | Todėl atliekant šią peržiūrą Indonezija laikyta panašia rinkos ekonomikos šalimi. |
| --- | --- |

(25)

Todėl atliekant šią peržiūrą Indonezija laikyta panašia rinkos ekonomikos šalimi.

2.1.2.   
  Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai

2.1.2.1.   Preliminarios pastabos

| (26) | Kaip nustatyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du gamintojai, priklausantys Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd. Per PTL jų eksportas sudarė daugiau kaip pusę į Sąjungą eksportuoto kiekio. Neatsižvelgiant į bendrovių, kurių veikla atliekant tyrimą nenagrinėjama, gamybą ir pardavimo kiekį, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos ir beveik pusę pajėgumų. Eksporto į Sąjungą tipiškumas buvo didesnis nei 80 %. Atsižvelgiant į tokį bendradarbiavimo lygį, siekiant įvertinti žalingo dempingo iš Kinijos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę naudota bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta išsami informacija. |
| --- | --- |

(26)

Kaip nustatyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du gamintojai, priklausantys Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd. Per PTL jų eksportas sudarė daugiau kaip pusę į Sąjungą eksportuoto kiekio. Neatsižvelgiant į bendrovių, kurių veikla atliekant tyrimą nenagrinėjama, gamybą ir pardavimo kiekį, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos ir beveik pusę pajėgumų. Eksporto į Sąjungą tipiškumas buvo didesnis nei 80 %. Atsižvelgiant į tokį bendradarbiavimo lygį, siekiant įvertinti žalingo dempingo iš Kinijos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę naudota bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta išsami informacija.

| (27) | Vienas iš bendradarbiaujančių eksportuotojų, Golden Time Enterprises (Shenzhen), per PTL eksportavo į Sąjungą didelį kiekį, o tai pačiai grupei priklausanti bendrovė Jintian Enterprises (Nanjing) nustačius priemones į ES neeksportavo. Tačiau remiantis duomenimis, gautais atlikus neeksportavusios bendrovės Jintian Enterprises (Nanjing) patikrinimą vietoje, buvo galima gauti išsamesnės informacijos apie Kinijos vidaus rinką, nes minėtai bendrovei tenka didelė rinkos ir įrengtų pajėgumų dalis. |
| --- | --- |

(27)

Vienas iš bendradarbiaujančių eksportuotojų, Golden Time Enterprises (Shenzhen), per PTL eksportavo į Sąjungą didelį kiekį, o tai pačiai grupei priklausanti bendrovė Jintian Enterprises (Nanjing) nustačius priemones į ES neeksportavo. Tačiau remiantis duomenimis, gautais atlikus neeksportavusios bendrovės Jintian Enterprises (Nanjing) patikrinimą vietoje, buvo galima gauti išsamesnės informacijos apie Kinijos vidaus rinką, nes minėtai bendrovei tenka didelė rinkos ir įrengtų pajėgumų dalis.

| (28) | Atliekant tyrimą viena Kinijos bendrovė tvirtino, kad didieji vidaus gamintojai rengė reguliarius susitikimus, kad nustatytų Kinijos vidaus rinkos orientacinę kainą. Atsižvelgiant į tų gamintojų dominuojančią padėtį, manoma, kad dėl šio susitarimo Kinijos vidaus rinkos kainos yra pakankamai didelės. |
| --- | --- |

(28)

Atliekant tyrimą viena Kinijos bendrovė tvirtino, kad didieji vidaus gamintojai rengė reguliarius susitikimus, kad nustatytų Kinijos vidaus rinkos orientacinę kainą. Atsižvelgiant į tų gamintojų dominuojančią padėtį, manoma, kad dėl šio susitarimo Kinijos vidaus rinkos kainos yra pakankamai didelės.

2.1.2.2.   Normalioji vertė

| (29) | Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(29)

Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.

2.1.2.3.   Eksporto kaina

| (30) | Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) eksporto į Sąjungą kaina yra faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto kaina (tinkamai pakoregavus), jį parduodant eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(30)

Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) eksporto į Sąjungą kaina yra faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto kaina (tinkamai pakoregavus), jį parduodant eksportui į Sąjungą.

2.1.2.4.   Kainų palyginimas

| (31) | Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, kreditų, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. |
| --- | --- |

(31)

Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, kreditų, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai.

2.1.2.5.   Dempingo skirtumas

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutinėmis svertinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo žymiai didesnis nei per pirminį tyrimą. Bendrovės Golden Time Enterprises procentais išreikštas CIF vertės Sąjungos pasienyje vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo 30 %. |
| --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutinėmis svertinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo žymiai didesnis nei per pirminį tyrimą. Bendrovės Golden Time Enterprises procentais išreikštas CIF vertės Sąjungos pasienyje vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo 30 %.

2.1.3.   
  Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai

2.1.3.1.   Preliminarios pastabos

| (33) | Likęs importas iš Kinijos sudarė ne daugiau kaip 5 % Sąjungos suvartojimo. |
| --- | --- |

(33)

Likęs importas iš Kinijos sudarė ne daugiau kaip 5 % Sąjungos suvartojimo.

| (34) | Darydama išvadas dėl likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų Komisija rėmėsi tyrimo metu gautais duomenimis ir oficialiais Eurostato statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(34)

Darydama išvadas dėl likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų Komisija rėmėsi tyrimo metu gautais duomenimis ir oficialiais Eurostato statistiniais duomenimis.

2.1.3.2.   Normalioji vertė

| (35) | Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų normalioji vertė buvo nustatyta kaip bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(35)

Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų normalioji vertė buvo nustatyta kaip bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.

2.1.3.3.   Eksporto kaina

| (36) | Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Neturint patikimesnės informacijos, minėta kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL. |
| --- | --- |

(36)

Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Neturint patikimesnės informacijos, minėta kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.

2.1.3.4.   Kainų palyginimas

| (37) | Likusių Kinijos eksportuotojų vidutinė svertinė eksporto kaina palyginta su patikrintų Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(37)

Likusių Kinijos eksportuotojų vidutinė svertinė eksporto kaina palyginta su patikrintų Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.

| (38) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus maršrutais, draudimo, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl koreguota remiantis patikrintomis Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo sąnaudomis. |
| --- | --- |

(38)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus maršrutais, draudimo, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl koreguota remiantis patikrintomis Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo sąnaudomis.

2.1.3.5.   Dempingo skirtumas

| (39) | Dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip suma, kuria normalioji vertė (apskaičiuota kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje) viršija eksporto kainą (nustatytą kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje). Iš gautų rezultatų matyti, kad per priemonių galiojimo laikotarpį buvo aiškiai tęsiamas dempingas, o dempingo skirtumas buvo didesnis nei 5 %. |
| --- | --- |

(39)

Dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip suma, kuria normalioji vertė (apskaičiuota kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje) viršija eksporto kainą (nustatytą kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje). Iš gautų rezultatų matyti, kad per priemonių galiojimo laikotarpį buvo aiškiai tęsiamas dempingas, o dempingo skirtumas buvo didesnis nei 5 %.

2.1.4.   
  Išvados dėl dempingo iš Kinijos

| (40) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu dempingas iš Kinijos tęsėsi. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu dempingas iš Kinijos tęsėsi.

2.2.   INDONEZIJA

2.2.1.   
  Preliminarios pastabos

| (41) | Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du Indonezijos gamintojai: PT Golden Sari ir PT Tunggak Waru Semi. Jų eksporto į Sąjungą per PTL tipiškumas buvo 40–60 % (4). |
| --- | --- |

(41)

Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du Indonezijos gamintojai: PT Golden Sari ir PT Tunggak Waru Semi. Jų eksporto į Sąjungą per PTL tipiškumas buvo 40–60 % (4).

| (42) | Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, Indonezijoje yra dar bent keturi nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis minėtais duomenimis, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba ir pajėgumai sudarė apie trečdalį visos Indonezijos gamybos ir pajėgumų. Vadinasi, Indonezijos bendradarbiavimo lygis atliekant šią peržiūrą buvo žemas. |
| --- | --- |

(42)

Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, Indonezijoje yra dar bent keturi nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis minėtais duomenimis, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba ir pajėgumai sudarė apie trečdalį visos Indonezijos gamybos ir pajėgumų. Vadinasi, Indonezijos bendradarbiavimo lygis atliekant šią peržiūrą buvo žemas.

| (43) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, informacija apie Indonezijos nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas, gamybą ir pajėgumus buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skundą ir viešai pateikiamą informaciją. Atitinkamoms Indonezijos valdžios institucijoms pranešta apie 18 straipsnio taikymą ir taikymo priežastis. Indonezijos valdžios institucijos pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, informacija apie Indonezijos nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas, gamybą ir pajėgumus buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skundą ir viešai pateikiamą informaciją. Atitinkamoms Indonezijos valdžios institucijoms pranešta apie 18 straipsnio taikymą ir taikymo priežastis. Indonezijos valdžios institucijos pastabų nepateikė.

| (44) | Per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų – PT Golden Sari. Nors bendrovės PT Tunggak Waru Semi dempingo skirtumo nustatyti nebuvo galima, nes ši bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jos duomenys buvo naudoti siekiant gauti informacijos apie, inter alia, gamybą, pajėgumus ir eksportą į trečiųjų šalių rinkas, leidusios geriau įvertinti Indonezijos vidaus ir eksporto rinkas. |
| --- | --- |

(44)

Per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų – PT Golden Sari. Nors bendrovės PT Tunggak Waru Semi dempingo skirtumo nustatyti nebuvo galima, nes ši bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jos duomenys buvo naudoti siekiant gauti informacijos apie, inter alia, gamybą, pajėgumus ir eksportą į trečiųjų šalių rinkas, leidusios geriau įvertinti Indonezijos vidaus ir eksporto rinkas.

2.2.2.   
  Bendradarbiaujantys Indonezijos eksportuojantys gamintojai

2.2.2.1.   Normalioji vertė

| (45) | Bendrovės PT Golden Sari normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(45)

Bendrovės PT Golden Sari normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.

2.2.2.2.   Eksporto kaina

| (46) | Bendrovės PT Golden Sari eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Sąjungoje per PTL faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina. |
| --- | --- |

(46)

Bendrovės PT Golden Sari eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Sąjungoje per PTL faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.

2.2.2.3.   Kainų palyginimas

| (47) | Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(47)

Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.

| (48) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.

2.2.2.4.   Dempingo skirtumas

| (49) | Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad per PTL bendrovė PT Golden Sari dempingo nevykdė. |
| --- | --- |

(49)

Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad per PTL bendrovė PT Golden Sari dempingo nevykdė.

2.2.3.   
  Kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai

2.2.3.1.   Preliminarios pastabos

| (50) | Kaip minėta 43 konstatuojamojoje dalyje, dėl žemo Indonezijos bendradarbiavimo lygio nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas nustatytas vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t.y. remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(50)

Kaip minėta 43 konstatuojamojoje dalyje, dėl žemo Indonezijos bendradarbiavimo lygio nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas nustatytas vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t.y. remiantis turimais faktais.

2.2.3.2.   Normalioji vertė

| (51) | Normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė. |
| --- | --- |

(51)

Normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė.

2.2.3.3.   Eksporto kaina

| (52) | Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl nebendradarbiaujančių Indonezijos eksportuotojų eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL. |
| --- | --- |

(52)

Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl nebendradarbiaujančių Indonezijos eksportuotojų eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.

2.2.3.4.   Kainų palyginimas

| (53) | Gauta Indonezijos vidutinė svertinė eksporto į Sąjungą kaina buvo palyginta su nustatyta bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(53)

Gauta Indonezijos vidutinė svertinė eksporto į Sąjungą kaina buvo palyginta su nustatyta bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte EXW sąlygomis.

| (54) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, prekių tvarkymo, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai. |
| --- | --- |

(54)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, prekių tvarkymo, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.

2.2.3.5.   Dempingo skirtumas

| (55) | Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais CIF importo kainos Sąjungos pasienyje, sudaro beveik 30 %. |
| --- | --- |

(55)

Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais CIF importo kainos Sąjungos pasienyje, sudaro beveik 30 %.

2.2.4.   
  Išvados dėl dempingo iš Indonezijos

| (56) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu daugumos Indonezijos gamintojų vykdomas dempingas tęsėsi. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu daugumos Indonezijos gamintojų vykdomas dempingas tęsėsi.

3.   IMPORTO RAIDA, JEIGU PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

| (57) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigtų galioti Kinijai ir Indonezijai taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(57)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigtų galioti Kinijai ir Indonezijai taikomos priemonės.

| (58) | Siekdama nustatyti, ar yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas pasikartotų, Komisija išnagrinėjo turimą informaciją apie eksportuotojų padėtį ir rinkos sąlygas. Šis tyrimas pirmiausia buvo pagrįstas bendradarbiaujančių gamintojų klausimynų atsakymuose pateikta ir per patikrinimus vietoje gauta informacija. Taip pat naudoti kiti informacijos šaltiniai, pvz., Eurostato importo statistika ir nagrinėjamųjų šalių oficiali eksporto ir rinkos statistika. |
| --- | --- |

(58)

Siekdama nustatyti, ar yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas pasikartotų, Komisija išnagrinėjo turimą informaciją apie eksportuotojų padėtį ir rinkos sąlygas. Šis tyrimas pirmiausia buvo pagrįstas bendradarbiaujančių gamintojų klausimynų atsakymuose pateikta ir per patikrinimus vietoje gauta informacija. Taip pat naudoti kiti informacijos šaltiniai, pvz., Eurostato importo statistika ir nagrinėjamųjų šalių oficiali eksporto ir rinkos statistika.

3.1.   KINIJA

3.1.1.   
  Preliminarios pastabos

| (59) | Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba per PTL sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nustatyta, kad patikimos informacijos apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per PTL būtų galima gauti tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų. Bendresni duomenys apie Kinijos vidaus rinką gauti iš abiejų patikrintų gamintojų. |
| --- | --- |

(59)

Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba per PTL sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nustatyta, kad patikimos informacijos apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per PTL būtų galima gauti tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų. Bendresni duomenys apie Kinijos vidaus rinką gauti iš abiejų patikrintų gamintojų.

| (60) | Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių dempingas tęsėsi ir buvo žymiai aukštesnio lygio, nei nustatytasis per pirminį tyrimą. |
| --- | --- |

(60)

Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių dempingas tęsėsi ir buvo žymiai aukštesnio lygio, nei nustatytasis per pirminį tyrimą.

3.1.2.   
  Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

| (61) | Remiantis per tyrimą Komisijos surinktais duomenimis, su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos vidaus suvartojimas nėra toks, kad galėtų absorbuoti didelį kiekį šių papildomų pajėgumų. |
| --- | --- |

(61)

Remiantis per tyrimą Komisijos surinktais duomenimis, su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos vidaus suvartojimas nėra toks, kad galėtų absorbuoti didelį kiekį šių papildomų pajėgumų.

| (62) | Vienas Kinijos gamintojas teigė ketinęs po PTL žymiai sumažinti savo gamybos pajėgumus. Tačiau tam nebuvo pateikta jokių svarių įrodymų. Net jeigu Kinijos pajėgumai dėl to sumažėtų, kitiems Kinijos gamintojams atsirastų paskatų padidinti turimų pajėgumų panaudojimą ir užpildyti atsiradusią Kinijos eksporto spragą. |
| --- | --- |

(62)

Vienas Kinijos gamintojas teigė ketinęs po PTL žymiai sumažinti savo gamybos pajėgumus. Tačiau tam nebuvo pateikta jokių svarių įrodymų. Net jeigu Kinijos pajėgumai dėl to sumažėtų, kitiems Kinijos gamintojams atsirastų paskatų padidinti turimų pajėgumų panaudojimą ir užpildyti atsiradusią Kinijos eksporto spragą.

| (63) | Be to, kitų trečiųjų šalių rinkų pajėgumas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį yra ribotas. Visų pirma, kai kurios didelės šalys neimportuoja nagrinėjamojo produkto dėl teisės aktais nulemtų priežasčių (inter alia, Jungtinės Amerikos Valstijos, Indija, Japonija, Meksika, Pietų Korėja, visos Artimųjų Rytų šalys). Be to, remiantis per tyrimą gauta informacija, likusios didelės natrio ciklamato rinkos (Pietų Amerika, Pietų Afrika ir Azija) per ateinančius metus tikriausiai labai neaugs. Todėl Sąjungos rinka tebebūtų pagrindinė produkto rinka, patraukli ne tik dėl dydžio, bet ir dėl gerai žinomų, produktui importuoti išplėtotų platinimo kanalų. |
| --- | --- |

(63)

Be to, kitų trečiųjų šalių rinkų pajėgumas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį yra ribotas. Visų pirma, kai kurios didelės šalys neimportuoja nagrinėjamojo produkto dėl teisės aktais nulemtų priežasčių (inter alia, Jungtinės Amerikos Valstijos, Indija, Japonija, Meksika, Pietų Korėja, visos Artimųjų Rytų šalys). Be to, remiantis per tyrimą gauta informacija, likusios didelės natrio ciklamato rinkos (Pietų Amerika, Pietų Afrika ir Azija) per ateinančius metus tikriausiai labai neaugs. Todėl Sąjungos rinka tebebūtų pagrindinė produkto rinka, patraukli ne tik dėl dydžio, bet ir dėl gerai žinomų, produktui importuoti išplėtotų platinimo kanalų.

| (64) | Galiausiai išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima panaudoti kitiems produktams susijusiose bendrovėse gaminti. Tačiau tai nėra tikėtina, nes patikrinti gamintojai negamina jokių kitų produktų dideliais kiekiais ir nėra įrodymų, kad kiti Kinijos natrio ciklamato gamintojai galėtų lengvai pereiti prie kitų produktų gamybos. |
| --- | --- |

(64)

Galiausiai išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima panaudoti kitiems produktams susijusiose bendrovėse gaminti. Tačiau tai nėra tikėtina, nes patikrinti gamintojai negamina jokių kitų produktų dideliais kiekiais ir nėra įrodymų, kad kiti Kinijos natrio ciklamato gamintojai galėtų lengvai pereiti prie kitų produktų gamybos.

| (65) | Atsižvelgiant į tai, tikėtina, kad panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungą būtų toliau eksportuojamas didelis kiekis. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į tai, tikėtina, kad panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungą būtų toliau eksportuojamas didelis kiekis.

3.1.3.   
  Sąjungos kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis

| (66) | Komisija nustatė, kad didelis kiekis iš Kinijos į Sąjungą importuotas mažesnėmis nei Kinijos vidaus rinkos kainomis. Minėto importo pardavimo kainos, atsižvelgiant į jų lygį ir Kinijos importo dempingo kaina rinkos dalį, turi būti laikomos orientacine Sąjungos kaina: kiti Kinijos eksportuotojai, norintys patekti į rinką ir teikiantys jai didelį kiekį produktų, greičiausiai prisitaikys prie šių mažų kainų ir taip vykdys dempingą. |
| --- | --- |

(66)

Komisija nustatė, kad didelis kiekis iš Kinijos į Sąjungą importuotas mažesnėmis nei Kinijos vidaus rinkos kainomis. Minėto importo pardavimo kainos, atsižvelgiant į jų lygį ir Kinijos importo dempingo kaina rinkos dalį, turi būti laikomos orientacine Sąjungos kaina: kiti Kinijos eksportuotojai, norintys patekti į rinką ir teikiantys jai didelį kiekį produktų, greičiausiai prisitaikys prie šių mažų kainų ir taip vykdys dempingą.

3.1.4.   
  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis

| (67) | Kad išnagrinėtų Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką nutraukus priemonių taikymą, Komisija palygino patikrintas Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir patikrintas Kinijos vidaus rinkos kainas. |
| --- | --- |

(67)

Kad išnagrinėtų Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką nutraukus priemonių taikymą, Komisija palygino patikrintas Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir patikrintas Kinijos vidaus rinkos kainas.

| (68) | Nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos nuolat buvo mažesnės nei vidaus kainos ir prilygo eksporto į ES kainoms, todėl atrodo, kad šiam Kinijos sektoriui būdingas struktūrinis dempingo modelis. |
| --- | --- |

(68)

Nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos nuolat buvo mažesnės nei vidaus kainos ir prilygo eksporto į ES kainoms, todėl atrodo, kad šiam Kinijos sektoriui būdingas struktūrinis dempingo modelis.

3.1.5.   
  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Bendrijos kainų lygio santykis

| (69) | Kad nustatytų, ar nutraukus priemonių taikymą būtų paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą, Komisija palygino Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir Sąjungoje vyraujančias kainas. |
| --- | --- |

(69)

Kad nustatytų, ar nutraukus priemonių taikymą būtų paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą, Komisija palygino Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir Sąjungoje vyraujančias kainas.

| (70) | Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo Sąjungos kainų lygio. Šia išvada patvirtinama, kad Kinijos eksportuotojai tikriausiai nenukreiptų eksporto iš ES į kitas rinkas. |
| --- | --- |

(70)

Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo Sąjungos kainų lygio. Šia išvada patvirtinama, kad Kinijos eksportuotojai tikriausiai nenukreiptų eksporto iš ES į kitas rinkas.

3.1.6.   
  Išvados dėl Kinijos

| (71) | Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad su šia peržiūra susiję eksportuotojai toliau importavo į Sąjungą didelį nagrinėjamojo produkto kiekį dempingo kainomis. Į kitas trečiąsias šalis Kinija produktą taip pat eksportavo dempingo kainomis, taigi nustatytas aiškus struktūrinis dempingo modelis. Kinijos vidaus kainos yra didelės, o požymių, kad netolimoje ateityje jos mažės, nėra. Atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti dar didesnį kiekį dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(71)

Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad su šia peržiūra susiję eksportuotojai toliau importavo į Sąjungą didelį nagrinėjamojo produkto kiekį dempingo kainomis. Į kitas trečiąsias šalis Kinija produktą taip pat eksportavo dempingo kainomis, taigi nustatytas aiškus struktūrinis dempingo modelis. Kinijos vidaus kainos yra didelės, o požymių, kad netolimoje ateityje jos mažės, nėra. Atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti dar didesnį kiekį dempingo kainomis.

| (72) | Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Kinijos tikriausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(72)

Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Kinijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.

3.2.   INDONEZIJA

3.2.1.   
  Preliminarios pastabos

| (73) | Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys gamintojai pagamino tik nedidelę visos Indonezijos produkcijos dalį, todėl taikytas 18 straipsnis. |
| --- | --- |

(73)

Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys gamintojai pagamino tik nedidelę visos Indonezijos produkcijos dalį, todėl taikytas 18 straipsnis.

| (74) | Taip pat reikia priminti, kad atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per PTL nebendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai tebevykdė dempingą. |
| --- | --- |

(74)

Taip pat reikia priminti, kad atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per PTL nebendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai tebevykdė dempingą.

3.2.2.   
  Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

| (75) | Atliekant peržiūrą nustatyta, kad visi Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai yra daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų. Net jeigu nebūtų atsižvelgta į bendradarbiaujantį eksportuotoją, likę nepanaudoti pajėgumai tebesiektų beveik pusę Sąjungos rinkos pajėgumų. Remiantis oficialiais Indonezijos statistiniais duomenimis atrodo, kad Indonezijos gamintojai dėl agresyvios Kinijos konkurentų kainų politikos praranda tiek vidaus, tiek tarptautinės rinkos dalis. Todėl tikėtina, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai netolimoje ateityje dar labiau didės. |
| --- | --- |

(75)

Atliekant peržiūrą nustatyta, kad visi Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai yra daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų. Net jeigu nebūtų atsižvelgta į bendradarbiaujantį eksportuotoją, likę nepanaudoti pajėgumai tebesiektų beveik pusę Sąjungos rinkos pajėgumų. Remiantis oficialiais Indonezijos statistiniais duomenimis atrodo, kad Indonezijos gamintojai dėl agresyvios Kinijos konkurentų kainų politikos praranda tiek vidaus, tiek tarptautinės rinkos dalis. Todėl tikėtina, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai netolimoje ateityje dar labiau didės.

| (76) | Išnagrinėta, ar Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai gali būti absorbuoti parduodant į trečiąsias šalis, tačiau, kaip nustatyta 63 konstatuojamojoje dalyje, trečiųjų šalių rinkos tikriausiai nepajėgs absorbuoti didelio perteklinių pajėgumų kiekio. Išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima absorbuoti parduodant vidaus rinkoje. Tačiau, kaip minėta aukščiau, remiantis Indonezijos oficialiais duomenimis, Indonezijos gamintojų vidaus rinkos dalis dėl Kinijos importo spaudimo mažėja. Galiausiai išnagrinėta perėjimo prie kitų panašių produktų gamybos galimybė; dėl 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių perteklinių pajėgumų tikriausiai nebus galima panaudoti tokiu būdu. |
| --- | --- |

(76)

Išnagrinėta, ar Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai gali būti absorbuoti parduodant į trečiąsias šalis, tačiau, kaip nustatyta 63 konstatuojamojoje dalyje, trečiųjų šalių rinkos tikriausiai nepajėgs absorbuoti didelio perteklinių pajėgumų kiekio. Išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima absorbuoti parduodant vidaus rinkoje. Tačiau, kaip minėta aukščiau, remiantis Indonezijos oficialiais duomenimis, Indonezijos gamintojų vidaus rinkos dalis dėl Kinijos importo spaudimo mažėja. Galiausiai išnagrinėta perėjimo prie kitų panašių produktų gamybos galimybė; dėl 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių perteklinių pajėgumų tikriausiai nebus galima panaudoti tokiu būdu.

| (77) | Taigi, panaikinus priemones dideli (ir vis didėjantys) Indonezijos turimi pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. |
| --- | --- |

(77)

Taigi, panaikinus priemones dideli (ir vis didėjantys) Indonezijos turimi pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą.

3.2.3.   
  Sąjungos kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis

| (78) | Nepaisant augančio Kinijos eksportuotojų spaudimo Indonezijos rinkoje, Indonezijos vidaus rinkos kainos yra didesnės nei Sąjungos rinkos kainos. Kadangi Kinijos tokio iš esmės vienodo produkto importo į Sąjungą kainų lygis yra žemas, tos kainos būtų orientacinės ir, leidus nebetaikyti priemonių, Indonezijos eksportuotojai derintųsi prie jų ir prisidėtų prie dempingo. Ši išvada taikytina tiek bendradarbiaujantiems, tiek nebendradarbiaujantiems eksportuotojams. |
| --- | --- |

(78)

Nepaisant augančio Kinijos eksportuotojų spaudimo Indonezijos rinkoje, Indonezijos vidaus rinkos kainos yra didesnės nei Sąjungos rinkos kainos. Kadangi Kinijos tokio iš esmės vienodo produkto importo į Sąjungą kainų lygis yra žemas, tos kainos būtų orientacinės ir, leidus nebetaikyti priemonių, Indonezijos eksportuotojai derintųsi prie jų ir prisidėtų prie dempingo. Ši išvada taikytina tiek bendradarbiaujantiems, tiek nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.

| (79) | Jeigu nustotų galioti tik Indonezijai, bet ne Kinijai taikomos priemonės, Sąjungos rinka kainų požiūriu taptų dar patrauklesnė Indonezijos gamintojams. Iš tiesų, netaikant antidempingo muitų Indonezijos gamintojai galėtų dar labiau padidinti kainas ir pasinaudoti Kinijos eksportuotojų tebemokamu antidempingo muitu. Reikėtų pridurti, kad per pirminį tyrimą esant panašioms Kinijos ir Indonezijos eksportuotojų kainų lygio ir kainų skirtumų aplinkybėms, pastarieji į ES eksportavo didelį kiekį. |
| --- | --- |

(79)

Jeigu nustotų galioti tik Indonezijai, bet ne Kinijai taikomos priemonės, Sąjungos rinka kainų požiūriu taptų dar patrauklesnė Indonezijos gamintojams. Iš tiesų, netaikant antidempingo muitų Indonezijos gamintojai galėtų dar labiau padidinti kainas ir pasinaudoti Kinijos eksportuotojų tebemokamu antidempingo muitu. Reikėtų pridurti, kad per pirminį tyrimą esant panašioms Kinijos ir Indonezijos eksportuotojų kainų lygio ir kainų skirtumų aplinkybėms, pastarieji į ES eksportavo didelį kiekį.

| (80) | Galiausiai taip pat reikėtų pabrėžti, kad nustačius priemones Indonezijos eksportas į ES žymiai sumažėjo, todėl galima patvirtinti išvadą, kad Indonezijos eksportuotojai negali arba nenori parduoti ES rinkai didelio kiekio ne dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(80)

Galiausiai taip pat reikėtų pabrėžti, kad nustačius priemones Indonezijos eksportas į ES žymiai sumažėjo, todėl galima patvirtinti išvadą, kad Indonezijos eksportuotojai negali arba nenori parduoti ES rinkai didelio kiekio ne dempingo kainomis.

3.2.4.   
  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis

| (81) | Nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patikrintos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo didesnės nei Indonezijos vidaus rinkos kainos. |
| --- | --- |

(81)

Nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patikrintos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo didesnės nei Indonezijos vidaus rinkos kainos.

| (82) | Atliekant tyrimą nebuvo įmanoma gauti atskirų nebendradarbiaujančių eksportuotojų duomenų. Atrodo, kad turimi oficialūs Indonezijos statistiniai duomenys apie vidutines viso Indonezijos eksporto kainas absoliučiais dydžiais nėra tikslūs, nes nurodomos žymiai didesnės eksporto kainos. Vis dėlto, remiantis ta pačia statistika galima spręsti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Tai rodytų, kad didelė Indonezijos eksporto į trečiąsias šalis dalis taip pat parduodama dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, iš Indonezijos eksporto statistikos matyti, kad eksporto kiekis gerokai sumažėjo, vadinasi, esant dabartiniam kainų lygiui Indonezijos eksportuotojai kenčia nuo Kinijos konkurencijos. |
| --- | --- |

(82)

Atliekant tyrimą nebuvo įmanoma gauti atskirų nebendradarbiaujančių eksportuotojų duomenų. Atrodo, kad turimi oficialūs Indonezijos statistiniai duomenys apie vidutines viso Indonezijos eksporto kainas absoliučiais dydžiais nėra tikslūs, nes nurodomos žymiai didesnės eksporto kainos. Vis dėlto, remiantis ta pačia statistika galima spręsti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Tai rodytų, kad didelė Indonezijos eksporto į trečiąsias šalis dalis taip pat parduodama dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, iš Indonezijos eksporto statistikos matyti, kad eksporto kiekis gerokai sumažėjo, vadinasi, esant dabartiniam kainų lygiui Indonezijos eksportuotojai kenčia nuo Kinijos konkurencijos.

3.2.5.   
  Eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungos kainų santykis

| (83) | Nustatyta, kad bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos iš esmės buvo didesnės nei Sąjungos kainų lygis. Tačiau apie likusius Indonezijos gamintojus iš turimų oficialių Indonezijos statistinių duomenų galima spręsti priešingai. Tai rodo, kad didelė Indonezijos eksportuotojų dalis net į trečiąsias šalis eksportuoja dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(83)

Nustatyta, kad bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos iš esmės buvo didesnės nei Sąjungos kainų lygis. Tačiau apie likusius Indonezijos gamintojus iš turimų oficialių Indonezijos statistinių duomenų galima spręsti priešingai. Tai rodo, kad didelė Indonezijos eksportuotojų dalis net į trečiąsias šalis eksportuoja dempingo kainomis.

| (84) | Iš eksporto į Sąjungą ir į kitas pasaulio šalis kainų skirtumo matyti Indonezijos eksportuotojų paskatos nukreipti eksportą į Sąjungą. Jei importuojamiems Kinijos kilmės produktams taikomos priemonės nustotų galioti, ši išvada būtų dar kartą patvirtinta. |
| --- | --- |

(84)

Iš eksporto į Sąjungą ir į kitas pasaulio šalis kainų skirtumo matyti Indonezijos eksportuotojų paskatos nukreipti eksportą į Sąjungą. Jei importuojamiems Kinijos kilmės produktams taikomos priemonės nustotų galioti, ši išvada būtų dar kartą patvirtinta.

3.2.6.   
  Išvados dėl Indonezijos

| (85) | Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad didelis eksporto iš Indonezijos į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kiekis buvo parduodamas dempingo kainomis, todėl buvo aiškus struktūrinis dempingo modelis. Atsižvelgiant į didelius Indonezijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį kiekį dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(85)

Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad didelis eksporto iš Indonezijos į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kiekis buvo parduodamas dempingo kainomis, todėl buvo aiškus struktūrinis dempingo modelis. Atsižvelgiant į didelius Indonezijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį kiekį dempingo kainomis.

| (86) | Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Indonezijos tikriausiai tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(86)

Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Indonezijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.

4.   PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ

| (87) | Indonezijos valdžios institucijos į pranešimą, kad nebendradarbiaujantiems gamintojams gali būti taikomas 18 straipsnis, per nustatytą laiką neatsakė. Tačiau atskleidus informaciją Indonezijos valdžios institucijos ir vienas iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų teigė, kad abu bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai sudaro didelį Indonezijos pramonės segmentą. Suinteresuotosios šalys teigė, kad todėl turėtų būti laikoma, kad Indonezijos bendradarbiavimo lygis buvo didelis ir 18 straipsnis neturėtų būti taikomas. Be to, minėtos suinteresuotosios šalys teigė, kad keletas Indonezijos gamintojų per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl bendradarbiauti negalėjo. Galiausiai tvirtinta, kad dėl itin didelės Indonezijos eksporto dalies, tenkančios vienam bendradarbiaujančiam gamintojui, tuos bendradarbiaujančius gamintojus reikėtų laikyti tipiniais eksportuotojais, o tai, kad šios bendrovės dempingo nenustatyta, turėtų būti priežastimi Indonezijai nebetaikyti priemonių. |
| --- | --- |

(87)

Indonezijos valdžios institucijos į pranešimą, kad nebendradarbiaujantiems gamintojams gali būti taikomas 18 straipsnis, per nustatytą laiką neatsakė. Tačiau atskleidus informaciją Indonezijos valdžios institucijos ir vienas iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų teigė, kad abu bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai sudaro didelį Indonezijos pramonės segmentą. Suinteresuotosios šalys teigė, kad todėl turėtų būti laikoma, kad Indonezijos bendradarbiavimo lygis buvo didelis ir 18 straipsnis neturėtų būti taikomas. Be to, minėtos suinteresuotosios šalys teigė, kad keletas Indonezijos gamintojų per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl bendradarbiauti negalėjo. Galiausiai tvirtinta, kad dėl itin didelės Indonezijos eksporto dalies, tenkančios vienam bendradarbiaujančiam gamintojui, tuos bendradarbiaujančius gamintojus reikėtų laikyti tipiniais eksportuotojais, o tai, kad šios bendrovės dempingo nenustatyta, turėtų būti priežastimi Indonezijai nebetaikyti priemonių.

| (88) | Reikėtų patikslinti, kad 18 straipsnis nebuvo taikomas tiems bendradarbiaujantiems gamintojams, kurių duomenys atliekant tyrimą buvo išsamiai išnagrinėti. Komisijos tarnybos, spręsdamos, ar likusiems Indonezijos gamintojams taikyti 18 straipsnį, ir negavusios iš tų suinteresuotųjų šalių jokių duomenų, galėjo pasikliauti tik geriausia turima informacija. Reikėtų priminti, kad, atlikdamos priemonių galiojimo termino peržiūras dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybei įvertinti, Komisijos tarnybos taip pat turi įvertinti su bendra eksportuojančios šalies pramonės padėtimi susijusius veiksnius, pvz., vidaus pajėgumus, gamybą bei kainas ir eksportą į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(88)

Reikėtų patikslinti, kad 18 straipsnis nebuvo taikomas tiems bendradarbiaujantiems gamintojams, kurių duomenys atliekant tyrimą buvo išsamiai išnagrinėti. Komisijos tarnybos, spręsdamos, ar likusiems Indonezijos gamintojams taikyti 18 straipsnį, ir negavusios iš tų suinteresuotųjų šalių jokių duomenų, galėjo pasikliauti tik geriausia turima informacija. Reikėtų priminti, kad, atlikdamos priemonių galiojimo termino peržiūras dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybei įvertinti, Komisijos tarnybos taip pat turi įvertinti su bendra eksportuojančios šalies pramonės padėtimi susijusius veiksnius, pvz., vidaus pajėgumus, gamybą bei kainas ir eksportą į trečiąsias šalis.

| (89) | Kadangi nebendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms gamintojoms tenka didelė Indonezijos pramonės eksporto į Sąjungą, gamybos ir eksporto į trečiąsias šalis dalis, Komisija patvirtina, kad, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, nebendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams taikomas 18 straipsnis. |
| --- | --- |

(89)

Kadangi nebendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms gamintojoms tenka didelė Indonezijos pramonės eksporto į Sąjungą, gamybos ir eksporto į trečiąsias šalis dalis, Komisija patvirtina, kad, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, nebendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams taikomas 18 straipsnis.

| (90) | Dėl prašymo eksportui iš Indonezijos nebetaikyti priemonių reikia pažymėti, kad Indonezijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, dėl kurių reikėtų pakeisti Komisijos išvadą dėl bendradarbiaujančio eksportuotojo tipiškumo (40–60 % viso per PTL iš Indonezijos eksportuoto kiekio), kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiaujančio eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, nevykdė dempingo, negalima laikyti tipiniu, palyginti su visu eksportu iš Indonezijos. Kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, likęs kiekis iš Indonezijos buvo eksportuotas dempingo kainomis. Todėl patvirtinama išvada, kad ta dalis iš Indonezijos buvo toliau eksportuojama dempingo kainomis. Be to, nustačius dempingo pasikartojimo tikimybę (taip yra atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą) fakto, kad dempingas netęsiamas, negalima per se laikyti pakankama priežastimi nebetaikyti antidempingo priemonių. Todėl prašymo nebetaikyti priemonių, pagrįsto tuo, kad bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas nevykdo dempingo, priimti negalima. |
| --- | --- |

(90)

Dėl prašymo eksportui iš Indonezijos nebetaikyti priemonių reikia pažymėti, kad Indonezijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, dėl kurių reikėtų pakeisti Komisijos išvadą dėl bendradarbiaujančio eksportuotojo tipiškumo (40–60 % viso per PTL iš Indonezijos eksportuoto kiekio), kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiaujančio eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, nevykdė dempingo, negalima laikyti tipiniu, palyginti su visu eksportu iš Indonezijos. Kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, likęs kiekis iš Indonezijos buvo eksportuotas dempingo kainomis. Todėl patvirtinama išvada, kad ta dalis iš Indonezijos buvo toliau eksportuojama dempingo kainomis. Be to, nustačius dempingo pasikartojimo tikimybę (taip yra atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą) fakto, kad dempingas netęsiamas, negalima per se laikyti pakankama priežastimi nebetaikyti antidempingo priemonių. Todėl prašymo nebetaikyti priemonių, pagrįsto tuo, kad bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas nevykdo dempingo, priimti negalima.

| (91) | Indonezijos valdžios institucijos ir vienas Indonezijos bendradarbiaujantis gamintojas taip pat paprašė atskleisti visus skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą. Tačiau reikia priminti, kad nenorint atskleisti neskelbtinų Indonezijos eksportuojančio gamintojo verslo duomenų tuos duomenis reikėjo indeksuoti (žr. 41 konstatuojamosios dalies pastabą). Tų skaičių indeksavimas pagrįstas maža rinka ir nedideliu suinteresuotųjų šalių skaičiumi. Vadinasi, yra pagrįstų priežasčių laikytis konfidencialumo, todėl prašymo atskleisti skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą, priimti negalima. |
| --- | --- |

(91)

Indonezijos valdžios institucijos ir vienas Indonezijos bendradarbiaujantis gamintojas taip pat paprašė atskleisti visus skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą. Tačiau reikia priminti, kad nenorint atskleisti neskelbtinų Indonezijos eksportuojančio gamintojo verslo duomenų tuos duomenis reikėjo indeksuoti (žr. 41 konstatuojamosios dalies pastabą). Tų skaičių indeksavimas pagrįstas maža rinka ir nedideliu suinteresuotųjų šalių skaičiumi. Vadinasi, yra pagrįstų priežasčių laikytis konfidencialumo, todėl prašymo atskleisti skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą, priimti negalima.

5.   IŠVADA DĖL DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖS

| (92) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingas iš abiejų su šia peržiūra susijusių šalių greičiausiai tęsis. |
| --- | --- |

(92)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingas iš abiejų su šia peržiūra susijusių šalių greičiausiai tęsis.

D.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

| (93) | Sąjungoje natrio ciklamatą gamina tik viena bendrovė pareiškėja – Productos Aditivos S.A. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateikiamą apibrėžtį ji laikoma Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(93)

Sąjungoje natrio ciklamatą gamina tik viena bendrovė pareiškėja – Productos Aditivos S.A. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateikiamą apibrėžtį ji laikoma Sąjungos pramone.

2.   SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS

| (94) | Sąjungos suvartojimo duomenys grįsti bendru nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą kiekiu, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, ir bendru Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje patikrintu parduotu kiekiu. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys gauti iš dviejų šaltinių ir kad informacija apie pareiškėjo pardavimą turėtų būti konfidenciali, toliau pateikiami indeksuoti duomenys apie suvartojimą. |
| --- | --- |

(94)

Sąjungos suvartojimo duomenys grįsti bendru nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą kiekiu, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, ir bendru Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje patikrintu parduotu kiekiu. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys gauti iš dviejų šaltinių ir kad informacija apie pareiškėjo pardavimą turėtų būti konfidenciali, toliau pateikiami indeksuoti duomenys apie suvartojimą.

| (95) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu natrio ciklamato suvartojimas Sąjungoje buvo 5 000–7 000 tonų. 2005–2006 m. jis išaugo 6 %, o 2006–2007 m. – 15 %. 2007 m. – TL jis sumažėjo 18 %.

  1   lentelė


  Sąjungos suvartojimas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu natrio ciklamato suvartojimas Sąjungoje buvo 5 000–7 000 tonų. 2005–2006 m. jis išaugo 6 %, o 2006–2007 m. – 15 %. 2007 m. – TL jis sumažėjo 18 %.

1   lentelė

Sąjungos suvartojimas

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Indeksas

100

106

122

103

3.   IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ

3.1.   KUMULIACIJA

| (96) | Komisija svarstė, ar importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Tame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pat metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertintinas bendrai tik tada, jei nustatoma, kad: a) dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, o importo iš kiekvienos šalies kiekis nėra nereikšmingas, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygas ir importuotų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai. |
| --- | --- |

(96)

Komisija svarstė, ar importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Tame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pat metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertintinas bendrai tik tada, jei nustatoma, kad: a) dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, o importo iš kiekvienos šalies kiekis nėra nereikšmingas, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygas ir importuotų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.

| (97) | Šiuo atžvilgiu visų pirma buvo nustatyta, kad kiekvienos nagrinėjamosios šalies nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių kiekis nebuvo nereikšmingas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų, per PTL Kinijos ir Indonezijos importo kiekis sudarė apie 50 % Sąjungos suvartojimo. Apskaičiuojant importo kiekį, į importą ne dempingo kainomis atsižvelgta nebuvo. |
| --- | --- |

(97)

Šiuo atžvilgiu visų pirma buvo nustatyta, kad kiekvienos nagrinėjamosios šalies nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių kiekis nebuvo nereikšmingas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų, per PTL Kinijos ir Indonezijos importo kiekis sudarė apie 50 % Sąjungos suvartojimo. Apskaičiuojant importo kiekį, į importą ne dempingo kainomis atsižvelgta nebuvo.

| (98) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo dempingo kainomis konkurencijos sąlygos buvo panašios į importo dempingo kaina bei panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Buvo nustatyta, kad, nepaisant kilmės šalies, natrio ciklamatas, kurį gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurį gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes jo pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu jį galima pakeisti, be to, jis platinamas tais pačiais platinimo kanalais. Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importo dempingo kainomis iš Indonezijos kaina taip pat buvo panašaus dydžio. Be to, palyginus to paties prekybos lygio kainas nustatyta, kad dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(98)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo dempingo kainomis konkurencijos sąlygos buvo panašios į importo dempingo kaina bei panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Buvo nustatyta, kad, nepaisant kilmės šalies, natrio ciklamatas, kurį gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurį gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes jo pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu jį galima pakeisti, be to, jis platinamas tais pačiais platinimo kanalais. Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importo dempingo kainomis iš Indonezijos kaina taip pat buvo panašaus dydžio. Be to, palyginus to paties prekybos lygio kainas nustatyta, kad dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos.

| (99) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importas dempingo kainomis iš Indonezijos atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus ir kad tokio importo poveikį reikėtų vertinti bendrai. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importas dempingo kainomis iš Indonezijos atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus ir kad tokio importo poveikį reikėtų vertinti bendrai.

3.2.   IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS KIEKIS IR RINKOS DALIS

| (100) | Importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekio raida ir jo rinkos dalys nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  2   lentelė










  Visas importas dempingo kainomis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

Importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekio raida ir jo rinkos dalys nagrinėjamuoju laikotarpiu:

2   lentelė

Visas importas dempingo kainomis

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Indeksas

100

109

198

195

3   lentelė

| Importo dempingo kainomis rinkos dalis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 103 | 161 | 189 |

Importo dempingo kainomis rinkos dalis

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Indeksas

100

103

161

189

| (101) | Tiek importo dempingo kainomis kiekis, tiek jo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo. |
| --- | --- |

(101)

Tiek importo dempingo kainomis kiekis, tiek jo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo.

3.3.   IMPORTUOJAMO NAGRINĖJAMOJO PRODUKTO KAINŲ RAIDA IR KAINODAROS POLITIKA

3.3.1.   
  Kainų raida

| (102) | Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4   lentelė










  Vidutinės importo dempingo kainos | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksas | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4   lentelė

Vidutinės importo dempingo kainos

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Indeksas

100

103

104

99

| (103) | 4 lentelėje pateiktų duomenų šaltinis – turimi statistiniai, tarp jų Eurostato, duomenys. Bendra importo į Sąjungą kainų tendencija rodo, kad kainos didėjo iki 2007 m., o po to per PTL mažėjo ir nukrito žemiau 2005 m. lygio. |
| --- | --- |

(103)

4 lentelėje pateiktų duomenų šaltinis – turimi statistiniai, tarp jų Eurostato, duomenys. Bendra importo į Sąjungą kainų tendencija rodo, kad kainos didėjo iki 2007 m., o po to per PTL mažėjo ir nukrito žemiau 2005 m. lygio.

3.3.2.   
  Priverstinis kainų mažinimas

| (104) | Priverstiniam kainų mažinimui nustatyti Komisija rėmėsi bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų atliekant tyrimą pateikta informacija. Kitų tyrime nebendradarbiaujančių Kinijos ir Indonezijos gamintojų priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis Eurostato duomenimis. |
| --- | --- |

(104)

Priverstiniam kainų mažinimui nustatyti Komisija rėmėsi bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų atliekant tyrimą pateikta informacija. Kitų tyrime nebendradarbiaujančių Kinijos ir Indonezijos gamintojų priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis Eurostato duomenimis.

| (105) | Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pirminį tyrimą. Importo iš eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašios kokybės produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir muitus. Lygintos to paties prekybos lygio kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

  5   lentelė







  Priverstinis kainų mažinimas | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- |
| Kinija: | |
| — | Golden Time |

(105)

Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pirminį tyrimą. Importo iš eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašios kokybės produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir muitus. Lygintos to paties prekybos lygio kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

5   lentelė

Priverstinis kainų mažinimas

2008 m. (PTL)

Kinija:

—

21,6 %

| — | Visos kitos bendrovės |
| --- | --- |

—

Visos kitos bendrovės

3,2 %

Indonezija:

| — | Visos kitos bendrovės |
| --- | --- |

—

Visos kitos bendrovės

18,7 %

4.   IMPORTAS IŠ KITŲ ŠALIŲ

Importas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas (mažiau kaip 50 tonų per metus), todėl jis negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

5.   EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS

| (106) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei nuo 2005 m. iki PTL. |
| --- | --- |

(106)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei nuo 2005 m. iki PTL.

| (107) | Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su Sąjungos pramone susijusią informaciją buvo būtina pateikti kaip indeksus. |
| --- | --- |

(107)

Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su Sąjungos pramone susijusią informaciją buvo būtina pateikti kaip indeksus.

5.1.   GAMYBA, GAMYBOS PAJĖGUMAI IR PAJĖGUMŲ NAUDOJIMAS

| (108) | 2005 m.–PTL Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 13 %. Tuo pačiu laikotarpiu gamybos pajėgumai nepakito, tačiau sumažėjus gamybai pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo 10 %.

  6   lentelė










  Indeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gamybos apimtis | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Pajėgumų naudojimas | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

2005 m.–PTL Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 13 %. Tuo pačiu laikotarpiu gamybos pajėgumai nepakito, tačiau sumažėjus gamybai pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo 10 %.

6   lentelė

Indeksuota informacija

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Gamybos pajėgumai

100

100

100

100

Gamybos apimtis

100

106

88

87

Pajėgumų naudojimas

100

106

88

87

5.2.   PARDAVIMAS SĄJUNGOJE

| (109) | Iš 7 lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės pardavimo kiekis akivaizdžiai sumažėjo. Šią padėtį dar labiau apsunkina tai, kad bendras suvartojimas, kaip nurodyta 1 lentelėje, per tą patį laikotarpį padidėjo 3 %. 2005 m.–PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo. Priešingai šiai tendencijai, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamos dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos importuojamiems produktams tenkančios rinkos dalys (žr. 100 konstatuojamąją dalį) nuolat didėjo. Mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė padidino vieneto pardavimo kainas. Apskritai, nepaisant padidėjusių vieneto pardavimo kainų, Sąjungos pramonės natrio ciklamato pardavimas per PTL tebebuvo nuostolingas.

  7   lentelė










  Indeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo kiekis | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Rinkos dalis | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Vieneto pardavimo kainos | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

Iš 7 lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės pardavimo kiekis akivaizdžiai sumažėjo. Šią padėtį dar labiau apsunkina tai, kad bendras suvartojimas, kaip nurodyta 1 lentelėje, per tą patį laikotarpį padidėjo 3 %. 2005 m.–PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo. Priešingai šiai tendencijai, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamos dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos importuojamiems produktams tenkančios rinkos dalys (žr. 100 konstatuojamąją dalį) nuolat didėjo. Mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė padidino vieneto pardavimo kainas. Apskritai, nepaisant padidėjusių vieneto pardavimo kainų, Sąjungos pramonės natrio ciklamato pardavimas per PTL tebebuvo nuostolingas.

7   lentelė

Indeksuota informacija

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Pardavimo kiekis

100

93

81

72

Rinkos dalis

100

88

66

70

Vieneto pardavimo kainos

100

100

108

123

5.3.   ATSARGOS

| (110) | Sąjungos gamintojo atsargų lygis 2005 m.–PTL labai svyravo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik per pusę.

  8   lentelė










  Indeksas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

Sąjungos gamintojo atsargų lygis 2005 m.–PTL labai svyravo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik per pusę.

8   lentelė

Indeksas

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Atsargos (tonomis)

100

113

29

53

5.4.   PELNINGUMAS

| (111) | Nepaisant bendro nedidelio pagerėjimo, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(111)

Nepaisant bendro nedidelio pagerėjimo, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo neigiamas.

5.5.   UŽIMTUMAS, NAŠUMAS IR DARBO UŽMOKESTIS

| (112) | Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 19 %. Vieno darbuotojo našumas (apskaičiuotas pagamintų tonų skaičių padalijus iš darbuotojų skaičiaus) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.

  9   lentelė










  Indeksuota informacija | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Vieno darbuotojo našumas | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 19 %. Vieno darbuotojo našumas (apskaičiuotas pagamintų tonų skaičių padalijus iš darbuotojų skaičiaus) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.

9   lentelė

Indeksuota informacija

2005

2006

2007

2008 m. (PTL)

Užimtumas

100

88

91

81

Vieno darbuotojo darbo sąnaudos

100

99

81

105

Vieno darbuotojo našumas

100

121

97

107

5.6.   INVESTICIJOS, INVESTICIJŲ GRĄŽA

| (113) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo beveik per pusę; iš to galima spręsti, kad Sąjungos gamintojo bendra padėtis buvo prasta. Investicijų grąžos lygis, išreikštas vienintelio Sąjungos gamintojo grynojo pelno ir ilgalaikio turto bendrosios buhalterinės vertės santykiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis sumažėjo beveik 80 %.

  10   lentelė










  Indeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos | 100 | 44 | 7 | 53 |
| Investicijų grąža | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo beveik per pusę; iš to galima spręsti, kad Sąjungos gamintojo bendra padėtis buvo prasta. Investicijų grąžos lygis, išreikštas vienintelio Sąjungos gamintojo grynojo pelno ir ilgalaikio turto bendrosios buhalterinės vertės santykiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis sumažėjo beveik 80 %.

10   lentelė

Indeksuota informacija

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. (PTL)

Investicijos

100

44

7

53

Investicijų grąža

100

54

20

21

5.7.   GRYNŲJŲ PINIGŲ SRAUTAS IR PAJĖGUMAS DIDINTI KAPITALĄ

| (114) | Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautą galima buvo įvertinti tik remiantis visa Sąjungos pramonės veikla. 2005 m. ji tebebuvo šiek tiek teigiama, tačiau vėliau pablogėjo ir likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvo neigiama. Dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių Sąjungos pramonei taip pat tapo sunkiau didinti kapitalą. |
| --- | --- |

(114)

Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautą galima buvo įvertinti tik remiantis visa Sąjungos pramonės veikla. 2005 m. ji tebebuvo šiek tiek teigiama, tačiau vėliau pablogėjo ir likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvo neigiama. Dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių Sąjungos pramonei taip pat tapo sunkiau didinti kapitalą.

5.8.   DEMPINGO DYDIS

| (115) | Per PTL dempingas iš abiejų nagrinėjamųjų šalių, išskyrus bendradarbiaujantį Indonezijos eksportuojantį gamintoją, tęsėsi. Atsižvelgiant į visą iš nagrinėjamųjų šalių eksportuotą kiekį ir importo dempingo kainas, tokio poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(115)

Per PTL dempingas iš abiejų nagrinėjamųjų šalių, išskyrus bendradarbiaujantį Indonezijos eksportuojantį gamintoją, tęsėsi. Atsižvelgiant į visą iš nagrinėjamųjų šalių eksportuotą kiekį ir importo dempingo kainas, tokio poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.9.   ATSIGAVIMAS PO BUVUSIO DEMPINGO

| (116) | Importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui antidempingo priemonės buvo nustatytos 2004 m. kovo mėn. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta pirmiau. |
| --- | --- |

(116)

Importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui antidempingo priemonės buvo nustatytos 2004 m. kovo mėn. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta pirmiau.

5.10.   IŠVADA DĖL ŽALOS

| (117) | Sąjungos rinkoje labai padaugėjo maža kaina iš Kinijos ir Indonezijos importuojamų produktų. Iš kai kurių žalos rodiklių matyti Sąjungos pramonės atsigavimo požymių, iš kitų – neigiama raida. |
| --- | --- |

(117)

Sąjungos rinkoje labai padaugėjo maža kaina iš Kinijos ir Indonezijos importuojamų produktų. Iš kai kurių žalos rodiklių matyti Sąjungos pramonės atsigavimo požymių, iš kitų – neigiama raida.

| (118) | Atsižvelgiant į bendrai blogėjančią vienintelio Sąjungos gamintojo padėtį, į importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekį ir į nustatytą didelį priverstinį kainų mažinimą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į bendrai blogėjančią vienintelio Sąjungos gamintojo padėtį, į importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekį ir į nustatytą didelį priverstinį kainų mažinimą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.

6.   IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

6.1.   IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ POVEIKIS

| (119) | Kaip nurodyta 100 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir rinkos dalis beveik padvigubėjo. Taip pat nustatyta, kad abi nagrinėjamosios šalys priverstinai mažino kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas akivaizdžiai sutapo su žymiai išaugusiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekiu, daroma išvada, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei padaryta žala. Iš tiesų, importas dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos ėmė stipriau skverbtis į ES rinką ir užėmė didelę rinkos dalį, anksčiau priklausiusią Sąjungos gamintojui. |
| --- | --- |

(119)

Kaip nurodyta 100 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir rinkos dalis beveik padvigubėjo. Taip pat nustatyta, kad abi nagrinėjamosios šalys priverstinai mažino kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas akivaizdžiai sutapo su žymiai išaugusiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekiu, daroma išvada, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei padaryta žala. Iš tiesų, importas dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos ėmė stipriau skverbtis į ES rinką ir užėmė didelę rinkos dalį, anksčiau priklausiusią Sąjungos gamintojui.

6.2.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

| (120) | Komisija nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojui toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(120)

Komisija nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojui toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

6.2.1.   
  Importo ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos poveikis

| (121) | Importo ne dempingo kaina iš Kinijos ir Indonezijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo. Atitinkamos tokio importo kainos buvo žymiai didesnės nei importo dempingo kainomis. Tuo remiantis, daroma išvada, kad importas ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonės patirtai žalai įtakos neturėjo. |
| --- | --- |

(121)

Importo ne dempingo kaina iš Kinijos ir Indonezijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo. Atitinkamos tokio importo kainos buvo žymiai didesnės nei importo dempingo kainomis. Tuo remiantis, daroma išvada, kad importas ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonės patirtai žalai įtakos neturėjo.

6.2.2.   
  Eksporto rinkų rodikliai

| (122) | Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui į kitas nei ES šalis kiekis sudarė ne daugiau kaip 25 % viso pardavimo. Pardavimo eksportui (priešingai, nei pardavimo Sąjungoje) pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, todėl pastarasis negalėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai. |
| --- | --- |

(122)

Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui į kitas nei ES šalis kiekis sudarė ne daugiau kaip 25 % viso pardavimo. Pardavimo eksportui (priešingai, nei pardavimo Sąjungoje) pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, todėl pastarasis negalėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai.

6.2.3.   
  Žaliavų kainų pokyčiai

| (123) | Natrio ciklamato žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti neigiamos įtakos Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau šio veiksnio nepakanka, kad nutrūktų patirtos žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. Pastarajam žaliavų kainų pokyčiai turėjo padaryti tokį pat poveikį, kaip Sąjungos gamintojo sąnaudoms, nes importas glaudžiai susijęs su naftos ir karbamido kainomis. |
| --- | --- |

(123)

Natrio ciklamato žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti neigiamos įtakos Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau šio veiksnio nepakanka, kad nutrūktų patirtos žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. Pastarajam žaliavų kainų pokyčiai turėjo padaryti tokį pat poveikį, kaip Sąjungos gamintojo sąnaudoms, nes importas glaudžiai susijęs su naftos ir karbamido kainomis.

6.2.4.   
  Vartojimo tendencijų pokyčiai

| (124) | Rinkoje atsiradus naujiems produktams pakitusios vartojimo tendencijos natrio ciklamato suvartojimui ypatingo poveikio neturėjo. Iš tiesų, atrodo, kad natrio ciklamato ir tų naujų produktų negalima tiesiogiai pakeisti. |
| --- | --- |

(124)

Rinkoje atsiradus naujiems produktams pakitusios vartojimo tendencijos natrio ciklamato suvartojimui ypatingo poveikio neturėjo. Iš tiesų, atrodo, kad natrio ciklamato ir tų naujų produktų negalima tiesiogiai pakeisti.

6.3.   IŠVADA

| (125) | Tuo remiantis, daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala ir kad nė vieno kito veiksnio nepakako šiam priežastiniam ryšiui nutraukti. |
| --- | --- |

(125)

Tuo remiantis, daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala ir kad nė vieno kito veiksnio nepakako šiam priežastiniam ryšiui nutraukti.

E.   ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖ

1.   PLANUOJAMO KIEKIO IR KAINŲ POVEIKIS SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖČIAI PANAIKINUS PRIEMONES

| (126) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš su šia peržiūra susijusių šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis. |
| --- | --- |

(126)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš su šia peržiūra susijusių šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.

| (127) | Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę. |
| --- | --- |

(127)

Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę.

1.1.   KINIJA

| (128) | Remiantis 40 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, su šia peržiūra susiję eksportuotojai iš Kinijos toliau eksportuoja produktus dempingo kainomis. Taip pat panašu, kad į kitas trečiąsias šalis Kinija taip pat eksportuoja produktus dempingo kainomis, taigi nustatytas struktūrinis dempingo modelis. |
| --- | --- |

(128)

Remiantis 40 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, su šia peržiūra susiję eksportuotojai iš Kinijos toliau eksportuoja produktus dempingo kainomis. Taip pat panašu, kad į kitas trečiąsias šalis Kinija taip pat eksportuoja produktus dempingo kainomis, taigi nustatytas struktūrinis dempingo modelis.

| (129) | Išnagrinėjus Kinijos turimus pajėgumus nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Kitų trečiųjų šalių rinkų gebėjimas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį taip pat yra ribotas (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį eksporto dempingo kainomis kiekį (žr. 65 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(129)

Išnagrinėjus Kinijos turimus pajėgumus nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Kitų trečiųjų šalių rinkų gebėjimas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį taip pat yra ribotas (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį eksporto dempingo kainomis kiekį (žr. 65 konstatuojamąją dalį).

| (130) | Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad minėtas produkto kiekis į Sąjungą būtų eksportuojamas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. |
| --- | --- |

(130)

Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad minėtas produkto kiekis į Sąjungą būtų eksportuojamas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas.

| (131) | Bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos pramonės padėtis. Tokiomis aplinkybėmis kainos tikriausiai būtų dar labiau smukdomos ir (arba) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas dar labiau sumažėtų. Sąjungos pramonės finansinė padėtis dar pablogėtų, todėl žala būtų dar didesnė. Dėl tokių pokyčių vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. |
| --- | --- |

(131)

Bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos pramonės padėtis. Tokiomis aplinkybėmis kainos tikriausiai būtų dar labiau smukdomos ir (arba) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas dar labiau sumažėtų. Sąjungos pramonės finansinė padėtis dar pablogėtų, todėl žala būtų dar didesnė. Dėl tokių pokyčių vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą.

1.2.   INDONEZIJA

| (132) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL dempingas iš Indonezijos tęsėsi. Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai buvo daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų ir netolimoje ateityje tikriausiai didės (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Kadangi nėra pagrindo manyti, kad perteklinius pajėgumus galėtų absorbuoti kitos trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka, leidus nebetaikyti priemonių, dėl šių pajėgumų gali padidėti mažesnėmis kainomis į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekis. |
| --- | --- |

(132)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL dempingas iš Indonezijos tęsėsi. Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai buvo daugiau nei trys ketvirtadaliai Sąjungos rinkos pajėgumų ir netolimoje ateityje tikriausiai didės (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Kadangi nėra pagrindo manyti, kad perteklinius pajėgumus galėtų absorbuoti kitos trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka, leidus nebetaikyti priemonių, dėl šių pajėgumų gali padidėti mažesnėmis kainomis į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekis.

| (133) | Kaip ir Kinijos atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad produkto eksportas iš Indonezijos į Sąjungą būtų vykdomas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo dar labiau blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis ir vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. Kaip ir Kinijos atveju, panašu, kad tuomet, kai Indonezijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra mažesnės, nei atitinkamos eksporto į Europos Sąjungą kainos, Indonezija produktus taip pat eksportuoja dempingo kainomis, todėl aiškus struktūrinis dempingo modelis. |
| --- | --- |

(133)

Kaip ir Kinijos atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad produkto eksportas iš Indonezijos į Sąjungą būtų vykdomas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo dar labiau blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis ir vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. Kaip ir Kinijos atveju, panašu, kad tuomet, kai Indonezijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra mažesnės, nei atitinkamos eksporto į Europos Sąjungą kainos, Indonezija produktus taip pat eksportuoja dempingo kainomis, todėl aiškus struktūrinis dempingo modelis.

2.   IŠVADA DĖL ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖS

| (134) | Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kainomis patiria žalą kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga. |
| --- | --- |

(134)

Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kainomis patiria žalą kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.

| (135) | Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta. |
| --- | --- |

(135)

Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.

| (136) | Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas tikriausiai sustiprės dempingo kainomis importuojamo ir Sąjungoje pagaminto natrio ciklamato konkurencija. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėtų nutrūkti stiprus importo dempingo kainomis ir žalos, kurią patirtų Sąjungos pramonė, priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(136)

Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas tikriausiai sustiprės dempingo kainomis importuojamo ir Sąjungoje pagaminto natrio ciklamato konkurencija. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėtų nutrūkti stiprus importo dempingo kainomis ir žalos, kurią patirtų Sąjungos pramonė, priežastinis ryšys.

| (137) | Jei priemonės nebebūtų taikomos, Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, o vienintelio Sąjungos gamintojo gyvavimui iškiltų pavojus. |
| --- | --- |

(137)

Jei priemonės nebebūtų taikomos, Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, o vienintelio Sąjungos gamintojo gyvavimui iškiltų pavojus.

| (138) | Todėl daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala. |
| --- | --- |

(138)

Todėl daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   ĮVADAS

| (139) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. paraišką pateikusio Sąjungos gamintojo, importuotojų, tiekėjų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(139)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. paraišką pateikusio Sąjungos gamintojo, importuotojų, tiekėjų ir naudotojų, interesai.

2.   SĄJUNGOS GAMINTOJO PAREIŠKĖJO INTERESAI

| (140) | Reikia pažymėti, kad vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis tapo nuostolinga dėl jo patirtų sunkumų konkuruojant su importu mažomis dempingo kainomis, kuris jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje užėmė didelę rinkos dalį ir tuo laikotarpiu ją dar labiau padidino. |
| --- | --- |

(140)

Reikia pažymėti, kad vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis tapo nuostolinga dėl jo patirtų sunkumų konkuruojant su importu mažomis dempingo kainomis, kuris jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje užėmė didelę rinkos dalį ir tuo laikotarpiu ją dar labiau padidino.

| (141) | Manoma, kad Sąjungos gamintojui būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu jis galėtų bent padidinti kiekį ir, galbūt, pardavimo kainas, ir gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į savo gamybos priemones. Tuo tarpu, jei priemonės nebūtų toliau taikomos, atsigauti būtų neįmanoma, o Sąjungos gamintojo patirta žala tęstųsi ir net sustiprėtų. Sąjungos gamintojo gyvybingumui kiltų rimtas pavojus, dėl kurio jis gal net nutrauktų savo veiklą, o dėl šios priežasties savo ruožtu sumažėtų pasiūla ir konkurencija rinkoje. |
| --- | --- |

(141)

Manoma, kad Sąjungos gamintojui būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu jis galėtų bent padidinti kiekį ir, galbūt, pardavimo kainas, ir gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į savo gamybos priemones. Tuo tarpu, jei priemonės nebūtų toliau taikomos, atsigauti būtų neįmanoma, o Sąjungos gamintojo patirta žala tęstųsi ir net sustiprėtų. Sąjungos gamintojo gyvybingumui kiltų rimtas pavojus, dėl kurio jis gal net nutrauktų savo veiklą, o dėl šios priežasties savo ruožtu sumažėtų pasiūla ir konkurencija rinkoje.

3.   IMPORTUOTOJŲ INTERESAI

| (142) | Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas dvidešimčiai nesusijusių importuotojų. Trys atsakė, kad jie nebevykdo veiklos nagrinėjamojo produkto rinkoje. Kiti du importuotojai atsakė į klausimyną. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų importas sudarė 7 % viso nagrinėjamojo importo. |
| --- | --- |

(142)

Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas dvidešimčiai nesusijusių importuotojų. Trys atsakė, kad jie nebevykdo veiklos nagrinėjamojo produkto rinkoje. Kiti du importuotojai atsakė į klausimyną. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų importas sudarė 7 % viso nagrinėjamojo importo.

| (143) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai svarbu, jog būtų keletas natrio ciklamato tiekėjų. Dėl kokybės ir maisto produktų saugos importuotojams svarbūs tiek Azijos, tiek Europos tiekimo šaltiniai. |
| --- | --- |

(143)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai svarbu, jog būtų keletas natrio ciklamato tiekėjų. Dėl kokybės ir maisto produktų saugos importuotojams svarbūs tiek Azijos, tiek Europos tiekimo šaltiniai.

4.   NAUDOTOJŲ INTERESAI

| (144) | Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas trylikai galimų naudotojų, bet tik du iš jų Komisijai atsakė. |
| --- | --- |

(144)

Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas trylikai galimų naudotojų, bet tik du iš jų Komisijai atsakė.

| (145) | Pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Sąjungoje – maisto, gėrimų ir vaistų pramonė. Todėl nagrinėjamojo produkto paklausa priklauso nuo šių pramonės šakų padėties. |
| --- | --- |

(145)

Pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Sąjungoje – maisto, gėrimų ir vaistų pramonė. Todėl nagrinėjamojo produkto paklausa priklauso nuo šių pramonės šakų padėties.

| (146) | Apie save pranešusių naudotojų pelno dydis, susijęs su vartojimo grandies produktais, kuriuose naudojamas natrio ciklamatas, buvo didelis. Iš tiesų, antidempingo muitų poveikis jų bendroms sąnaudoms buvo toks mažas (mažesnis nei 1 %), kad taikomos priemonės jiems neturėjo neproporcingo poveikio. |
| --- | --- |

(146)

Apie save pranešusių naudotojų pelno dydis, susijęs su vartojimo grandies produktais, kuriuose naudojamas natrio ciklamatas, buvo didelis. Iš tiesų, antidempingo muitų poveikis jų bendroms sąnaudoms buvo toks mažas (mažesnis nei 1 %), kad taikomos priemonės jiems neturėjo neproporcingo poveikio.

5.   TIEKĖJŲ INTERESAI

| (147) | Klausimynas buvo išsiųstas aštuoniems galimiems tiekėjams, tačiau nė vienas Komisijai neatsakė. Remiantis turima informacija, panašu, kad jų verslo dalis, susijusi su natrio ciklamatu, yra nereikšminga. Bet kuriuo atveju, jei vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis toliau prastės, jo žaliavų tiekėjams dėl to gali būti padarytas tam tikras, nors ir nedidelis, bet neigiamas tiesioginis poveikis. Todėl pagrįsta daryti prielaidą, kad priemonės būtų naudingos ir tiekimo pramonei, nes jos padėtų išsaugoti vieną iš jų pirkėjų. |
| --- | --- |

(147)

Klausimynas buvo išsiųstas aštuoniems galimiems tiekėjams, tačiau nė vienas Komisijai neatsakė. Remiantis turima informacija, panašu, kad jų verslo dalis, susijusi su natrio ciklamatu, yra nereikšminga. Bet kuriuo atveju, jei vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis toliau prastės, jo žaliavų tiekėjams dėl to gali būti padarytas tam tikras, nors ir nedidelis, bet neigiamas tiesioginis poveikis. Todėl pagrįsta daryti prielaidą, kad priemonės būtų naudingos ir tiekimo pramonei, nes jos padėtų išsaugoti vieną iš jų pirkėjų.

6.   IŠVADA DĖL SĄJUNGOS INTERESŲ

| (148) | Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių.

G.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (149) | Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytas priemones reikėtų taikyti toliau, |
| --- | --- |

(149)

Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytas priemones reikėtų taikyti toliau,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (TARIC kodas 2929900010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma
  (EUR už kilogramą) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian rajonas, Bao An, Shenzhen, 518102, Kinijos Liaudies Respublika | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, ekonominė ir technologijų zona, Yangquan miestas, Shanxi 045000, Kinijos Liaudies Respublika | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika | 0,11 | A473 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 0,26 | A999 |
| Indonezija | PT. Golden Sari (chemijos pramonė), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin Nr. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija | 0,24 | A502 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 0,27 | A999 |

Šalis

Bendrovė

Muito norma

(EUR už kilogramą)

Papildomas TARIC kodas

Kinijos Liaudies Respublika

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian rajonas, Bao An, Shenzhen, 518102, Kinijos Liaudies Respublika

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, ekonominė ir technologijų zona, Yangquan miestas, Shanxi 045000, Kinijos Liaudies Respublika

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika

0,11

A473

Visoms kitoms bendrovėms

0,26

A999

Indonezija

PT. Golden Sari (chemijos pramonė), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin Nr. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija

0,24

A502

Visoms kitoms bendrovėms

0,27

A999

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (5), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis šio straipsnio 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 72, 2004 3 11, p. 1.

2

(3)  OL C 56, 2009 3 10, p. 42.

3

(4)  Kadangi per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas bendradarbiaujantis Indonezijos gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą šis skaičius pateikiamas nurodant ribas.

4

(5)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

5

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/17

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 493/2010

2010 m. birželio 7 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 215 straipsnį,

atsižvelgdama į 2010 m. kovo 1 d. Tarybos sprendimą 2010/129/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrąją poziciją 2008/109/BUSP dėl ribojančių priemonių Liberijai (1),

atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. vasario 10 d. Tarybos bendrojoje pozicijoje 2004/137/BUSP dėl ribojančių priemonių Liberijai (2) numatyta įgyvendinti priemones, nustatytas JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1521 (2003), įskaitant draudimą teikti su karine veikla susijusią techninę pagalbą. Joje taip pat numatytas draudimas teikti su karine veikla susijusią finansinę paramą. Remiantis ta bendrąja pozicija, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 234/2004 (3) įvedamas visuotinis draudimas bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai Liberijoje arba naudojimui Liberijoje teikti su karine veikla susijusią techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę paramą. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. vasario 10 d. Tarybos bendrojoje pozicijoje 2004/137/BUSP dėl ribojančių priemonių Liberijai (2) numatyta įgyvendinti priemones, nustatytas JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1521 (2003), įskaitant draudimą teikti su karine veikla susijusią techninę pagalbą. Joje taip pat numatytas draudimas teikti su karine veikla susijusią finansinę paramą. Remiantis ta bendrąja pozicija, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 234/2004 (3) įvedamas visuotinis draudimas bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai Liberijoje arba naudojimui Liberijoje teikti su karine veikla susijusią techninę pagalbą, finansavimą arba finansinę paramą.

| (2) | 2008 m. vasario 12 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2008/109/BUSP (4), kuria tos priemonės patvirtinamos ir kartu su kitomis susijusiomis priemonėmis sujungiamos į vieną bendrą teisės aktą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. vasario 12 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2008/109/BUSP (4), kuria tos priemonės patvirtinamos ir kartu su kitomis susijusiomis priemonėmis sujungiamos į vieną bendrą teisės aktą.

| (3) | 2009 m. gruodžio 17 d. JT Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 1903 (2009), kuria JT ribojamosios priemonės dėl ginklų ir su jais susijusios techninės įrangos, taip pat nuostatos dėl su karine veikla susijusios pagalbos, konsultacijų ir mokymo teikimo buvo iš dalies pakeistos numatant, kad tos ribojamosios priemonės taikomos tik nevyriausybiniams subjektams ir asmenims, veikiantiems Liberijos teritorijoje. Vadovaujantis ta rezoliucija, Bendroji pozicija 2008/109/BUSP buvo iš dalies pakeista Sprendimu 2010/129/BUSP. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 17 d. JT Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 1903 (2009), kuria JT ribojamosios priemonės dėl ginklų ir su jais susijusios techninės įrangos, taip pat nuostatos dėl su karine veikla susijusios pagalbos, konsultacijų ir mokymo teikimo buvo iš dalies pakeistos numatant, kad tos ribojamosios priemonės taikomos tik nevyriausybiniams subjektams ir asmenims, veikiantiems Liberijos teritorijoje. Vadovaujantis ta rezoliucija, Bendroji pozicija 2008/109/BUSP buvo iš dalies pakeista Sprendimu 2010/129/BUSP.

| (4) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Pagal šį reglamentą tvarkant fizinių asmenų asmens duomenis turėtų būti laikomasi 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6), |
| --- | --- |

(5)

Pagal šį reglamentą tvarkant fizinių asmenų asmens duomenis turėtų būti laikomasi 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 234/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:






  a) | techninė pagalba – bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, surinkimu, bandymu, priežiūra, ir bet kuri kita techninė paslauga, kuri gali būti teikiama tokiomis formomis kaip instruktavimas, patarimas, mokymas, darbo žinių ir įgūdžių perdavimas arba konsultavimo paslaugos. Į techninę pagalbą įeina žodinės pagalbos formos; |
| --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)

techninė pagalba – bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, surinkimu, bandymu, priežiūra, ir bet kuri kita techninė paslauga, kuri gali būti teikiama tokiomis formomis kaip instruktavimas, patarimas, mokymas, darbo žinių ir įgūdžių perdavimas arba konsultavimo paslaugos. Į techninę pagalbą įeina žodinės pagalbos formos;

| b) | Sankcijų komitetas – pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1521 (2003) 21 punktą įsteigtas Komitetas.“ |
| --- | --- |

b)

Sankcijų komitetas – pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1521 (2003) 21 punktą įsteigtas Komitetas.“

| 2. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Draudžiama:






  a) | tiesiogiai ar netiesiogiai teikti su karine veikla ir su visų rūšių ginkluotės ir susijusių reikmenų tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu, įskaitant ginklus ir amuniciją, karines transporto priemones ir įrangą, pusiau karinę įrangą ir pirmiau paminėtos ginkluotės atsargines dalis, susijusią techninę pagalbą nevyriausybiniams subjektams, asmenims ar įstaigoms Liberijoje arba panaudojimui Liberijoje; |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Draudžiama:

a)

tiesiogiai ar netiesiogiai teikti su karine veikla ir su visų rūšių ginkluotės ir susijusių reikmenų tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu, įskaitant ginklus ir amuniciją, karines transporto priemones ir įrangą, pusiau karinę įrangą ir pirmiau paminėtos ginkluotės atsargines dalis, susijusią techninę pagalbą nevyriausybiniams subjektams, asmenims ar įstaigoms Liberijoje arba panaudojimui Liberijoje;

| b) | tiesiogiai arba netiesiogiai teikti su karine veikla susijusį finansavimą arba finansinę paramą, įskaitant visų pirma dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, parduodant, tiekiant, perduodant arba eksportuojant ginklus ir susijusius reikmenis, arba teikti bet kokią susijusią techninę pagalbą nevyriausybiniams subjektams, asmenims arba įstaigoms Liberijoje arba panaudojimui Liberijoje; arba |
| --- | --- |

b)

tiesiogiai arba netiesiogiai teikti su karine veikla susijusį finansavimą arba finansinę paramą, įskaitant visų pirma dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, parduodant, tiekiant, perduodant arba eksportuojant ginklus ir susijusius reikmenis, arba teikti bet kokią susijusią techninę pagalbą nevyriausybiniams subjektams, asmenims arba įstaigoms Liberijoje arba panaudojimui Liberijoje; arba

| c) | sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra apeiti a ar b punktuose nurodytus draudimus.“ |
| --- | --- |

c)

sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra apeiti a ar b punktuose nurodytus draudimus.“

| 3. | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  1.   Nukrypstant nuo 2 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurioje įsisteigęs paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos, nurodytos I priede išvardytose tinklavietėse, gali leisti teikti:






  a) | techninę pagalbą, kuri skirta tik Jungtinių Tautų misijai Liberijoje remti ar jai naudotis; arba |
| --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo 2 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurioje įsisteigęs paslaugų teikėjas, kompetentingos institucijos, nurodytos I priede išvardytose tinklavietėse, gali leisti teikti:

a)

techninę pagalbą, kuri skirta tik Jungtinių Tautų misijai Liberijoje remti ar jai naudotis; arba

| b) | techninę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta įranga, skirta naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, jeigu susijusi valstybė narė iš anksto pranešė Sankcijų komitetui apie tokios techninės pagalbos teikimą. Tokiuose pranešimuose nurodoma visa susijusi informacija, atitinkamais atvejais įskaitant galutinį naudotoją, siūlomą pristatymo datą ir vežimo maršrutą. |
| --- | --- |

b)

techninę pagalbą, susijusią su žudyti nepritaikyta įranga, skirta naudoti tik humanitariniais ar apsaugos tikslais, jeigu susijusi valstybė narė iš anksto pranešė Sankcijų komitetui apie tokios techninės pagalbos teikimą. Tokiuose pranešimuose nurodoma visa susijusi informacija, atitinkamais atvejais įskaitant galutinį naudotoją, siūlomą pristatymo datą ir vežimo maršrutą.

2.   Sprendimus dėl prašymų suteikti leidimą kiekvienu konkrečiu atveju priima kompetentingos institucijos, visapusiškai atsižvelgdamos į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, nustatančioje bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (7), nustatytus kriterijus. Kompetentingos institucijos reikalauja apsaugos nuo netinkamo naudojimosi tokiais leidimais priemonių ir prireikus numato galimybę pristatytus ginklus ir su jais susijusius reikmenis grąžinti atgal.

3.   Leidimas neišduodamas veiklai, kuri jau buvo vykdyta.

| 4. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  Fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos, ketinantys Liberijos Vyriausybei teikti bet kokią su karine veika susijusią pagalbą, kaip nurodyta 1 straipsnyje, iš anksto apie tai informuoja valstybės narės, kurios rezidentai jie yra arba kurioje jie turi buveinę, kompetentingą instituciją, kaip nurodyta I priede išvardytose tinklavietėse. Pateikiant tokią informaciją nurodomi visi susiję duomenys, atitinkamais atvejais įskaitant galutinį naudotoją, siūlomą pristatymo datą ir vežimo maršrutą. Atitinkamą informaciją gavusios susijusios valstybės narės apie tai nedelsdamos praneša Sankcijų komitetui.“ |
| --- | --- |

4.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir įstaigos, ketinantys Liberijos Vyriausybei teikti bet kokią su karine veika susijusią pagalbą, kaip nurodyta 1 straipsnyje, iš anksto apie tai informuoja valstybės narės, kurios rezidentai jie yra arba kurioje jie turi buveinę, kompetentingą instituciją, kaip nurodyta I priede išvardytose tinklavietėse. Pateikiant tokią informaciją nurodomi visi susiję duomenys, atitinkamais atvejais įskaitant galutinį naudotoją, siūlomą pristatymo datą ir vežimo maršrutą. Atitinkamą informaciją gavusios susijusios valstybės narės apie tai nedelsdamos praneša Sankcijų komitetui.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. CORBACHO

---

(1)  OL L 51, 2010 3 2, p. 23.

1

(2)  OL L 40, 2004 2 12, p. 35.

2

(3)  OL L 40, 2004 2 12, p. 1.

3

(4)  OL L 38, 2008 2 13, p. 26.

4

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

5

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

6

(7)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.“.

7

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 494/2010

2010 m. gegužės 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 15 d. Europos Sąjunga parafavo Europos Sąjungos ir Brazilijos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Kolumbijos, Kosta Rikos, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais (toliau – susitarimas), kuriuo nustatė Sąjungos prekybos bananais, kurių KN kodas 0803 00 19, režimo struktūrą ir veikimą. Susitarime nustatytos galutinio su bananų importo į Sąjungą režimu susijusių neišspręstų ginčų ir skundų sprendimo PPO sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 15 d. Europos Sąjunga parafavo Europos Sąjungos ir Brazilijos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Kolumbijos, Kosta Rikos, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais (toliau – susitarimas), kuriuo nustatė Sąjungos prekybos bananais, kurių KN kodas 0803 00 19, režimo struktūrą ir veikimą. Susitarime nustatytos galutinio su bananų importo į Sąjungą režimu susijusių neišspręstų ginčų ir skundų sprendimo PPO sąlygos.

| (2) | Pagal susitarimo 3 dalies a punktą, Sąjunga privalo bananams taikomą muito tarifą nuo 176 EUR už 1 000 kg/net laipsniškai sumažinti iki 114 EUR už 1 000 kg/net. |
| --- | --- |

(2)

Pagal susitarimo 3 dalies a punktą, Sąjunga privalo bananams taikomą muito tarifą nuo 176 EUR už 1 000 kg/net laipsniškai sumažinti iki 114 EUR už 1 000 kg/net.

| (3) | Kol susitarimas įsigalios, ir pagal susitarimo 8 dalies b punktą šis muito tarifo mažinimas turi būti taikomas laikinai ir atgaline data nuo susitarimo pasirašymo dienos, jeigu kitos susitarimo šalys laikysis savo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(3)

Kol susitarimas įsigalios, ir pagal susitarimo 8 dalies b punktą šis muito tarifo mažinimas turi būti taikomas laikinai ir atgaline data nuo susitarimo pasirašymo dienos, jeigu kitos susitarimo šalys laikysis savo įsipareigojimų.

| (4) | 2010 m. gegužės 10 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gegužės 10 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo.

| (5) | Todėl būtina įgyvendinti pradinį susitarime nustatyto muitų tarifų mažinimo etapą, per kurį muito norma sumažinama iki 148 EUR už 1 000 kg/net ir nustatyti, kad ši muito norma būtų taikoma atgaline data nuo 2009 m. gruodžio 15 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(5)

Todėl būtina įgyvendinti pradinį susitarime nustatyto muitų tarifų mažinimo etapą, per kurį muito norma sumažinama iki 148 EUR už 1 000 kg/net ir nustatyti, kad ši muito norma būtų taikoma atgaline data nuo 2009 m. gruodžio 15 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d.

| (6) | Todėl, pasirašius susitarimą, Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1031/2008 (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 948/2009 (3) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(6)

Todėl, pasirašius susitarimą, Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1031/2008 (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 948/2009 (3) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (7) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1031/2008, eilutėje, kurioje nurodytas KN kodas 0803 00 19 ir nurodyta „Bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantains), švieži“, įrašas 3 skiltyje (Konvencinė muito norma) pakeičiamas įrašu 148 €/1 000 kg/net.

2 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priede su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 948/2009, eilutėje, kurioje nurodytas KN kodas 0803 00 19 ir nurodyta „Bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantains), švieži“, įrašas 3 skiltyje (Konvencinė muito norma) pakeičiamas įrašu 148 €/1 000 kg/net.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas nuo 2009 m. gruodžio 15 d.

2 straipsnis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2010 m. gegužės 25 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 291, 2008 10 31, p. 1.

2

(3)  OL L 287, 2009 10 31, p. 1.

3

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 495/2010

2010 m. birželio 7 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 496/2010

2010 m. birželio 7 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 488/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 488/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 138, 2010 6 4, p. 7.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. birželio 8 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/25

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 3 d.

dėl Regionų komiteto Lenkijai atstovaujančio nario skyrimo

(2010/310/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Lenkijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Pasibaigus Regionų komiteto nario Jan KOZŁOWSKI įgaliojimams, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Regionų komiteto nario Jan KOZŁOWSKI įgaliojimams, tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. sausio 25 d., Regionų komiteto nariu skiriamas:

Mieczysław STRUK, Marszałek Województwa Pomorskiego.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22 ir OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

1

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/26

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 3 d.

dėl Regionų komiteto Italijai atstovaujančių šešių narių ir Italijai atstovaujančių keturių pakaitinių narių skyrimo

(2010/311/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Italijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1) |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1)

| (2) | Pasibaigus Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO ir Claudio MARTINI įgaliojimams tapo laisvos šešios Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA ir Maria Rita LORENZETTI įgaliojimams tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Paskyrus Gianfranco VITAGLIANO Regionų komiteto nariu tampa laisva viena pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO ir Claudio MARTINI įgaliojimams tapo laisvos šešios Regionų komiteto narių vietos. Pasibaigus Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA ir Maria Rita LORENZETTI įgaliojimams tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos. Paskyrus Gianfranco VITAGLIANO Regionų komiteto nariu tampa laisva viena pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. sausio 25 d., į Regionų komitetą skiriami:

| a) | nariais:






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria, |
| --- | --- | --- |

a)

nariais:

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria,

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise,

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio, |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio,

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte,

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte,

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria, |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria,

ir

| b) | pakaitiniais nariais:






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna, |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna,

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia,

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania,

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22 ir OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

1

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/27

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 3 d.

dėl trijų Danijai atstovaujančių Regionų komiteto pakaitinių narių skyrimo

(2010/312/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1) |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES ir 2010/29/ES dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d. (1)

| (2) | Pasibaigus Bent HANSEN, Carl HOLST ir Bent LARSEN kadencijai, tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos, |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Bent HANSEN, Carl HOLST ir Bent LARSEN kadencijai, tapo laisvos trys Regionų komiteto pakaitinių narių vietos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui – iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniais nariais skiriami:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem,

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem,

| — | Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 3 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22 ir OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

1

---

| 8.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 140/28

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. birželio 7 d.

kuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 leidžiama atlikti fizinius tikrinimus patvirtintose Kipro pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3525)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/313/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 669/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatos dėl sustiprintos tam tikrų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų importo oficialios kontrolės (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 669/2009 nustatytos šios kontrolės, įskaitant fizinius tikrinimus, kurie turi būti atliekami nustatytuose įvežimo į Europos Sąjungą punktuose, taisyklės. Be to, reglamente nustatyti būtini tokių įvežimo punktų reikalavimai ir nustatyta, kad šių įvežimo punktų sąrašą valstybės narės viešai skelbia internete. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 669/2009 nustatytos šios kontrolės, įskaitant fizinius tikrinimus, kurie turi būti atliekami nustatytuose įvežimo į Europos Sąjungą punktuose, taisyklės. Be to, reglamente nustatyti būtini tokių įvežimo punktų reikalavimai ir nustatyta, kad šių įvežimo punktų sąrašą valstybės narės viešai skelbia internete.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 669/2009 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybei narei paprašius Komisija gali leisti tam tikrų nustatytų įvežimo punktų, kurių veiklai turi įtakos tam tikri geografiniai apribojimai, kompetentingoms institucijoms atlikti fizinius tikrinimus pašarų ir maisto verslo operatoriaus patalpose, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 669/2009 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybei narei paprašius Komisija gali leisti tam tikrų nustatytų įvežimo punktų, kurių veiklai turi įtakos tam tikri geografiniai apribojimai, kompetentingoms institucijoms atlikti fizinius tikrinimus pašarų ir maisto verslo operatoriaus patalpose, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų.

| (3) | 2009 m. spalio 26 d. rašte Kipras nurodė tam tikrą Larnaca oro uosto ir Limassol uosto nustatytų įvežimo punktų geografinę padėtį, taip pat tai, kad sala yra maža ir paprašė Komisijos leisti šių įvežimo punktų kompetentingoms institucijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 atlikti fizinius tikrinimus tam tikrų pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. spalio 26 d. rašte Kipras nurodė tam tikrą Larnaca oro uosto ir Limassol uosto nustatytų įvežimo punktų geografinę padėtį, taip pat tai, kad sala yra maža ir paprašė Komisijos leisti šių įvežimo punktų kompetentingoms institucijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 atlikti fizinius tikrinimus tam tikrų pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose.

| (4) | 2010 m. vasario 9 d. rašte Kipras pateikė Komisijai patvirtinimus, kad tik pašarų ir maisto verslo operatorių patalpos, kurios atitinka Reglamente (EB) Nr. 669/2009 įvardytus būtinus nustatytų įvežimo punktų reikalavimus, bus patvirtintos fiziniams tikrinimams atlikti; Larnaca oro uosto ir Limassol uosto kompetentingoms institucijoms skirtos lėšos bus tokios, kad galimybė, kad fiziniai tikrinimai galėtų būti atlikti ne jų patalpose, nesutrikdytų šiuose nustatytuose įvežimo punktuose atliekamos kontrolės ir nedarytų jai neigiamo poveikio, ir nuo siuntų atvežimo į šį įvežimo punktą fiziniam tikrinimui pasirinktas siuntas pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose nuolat tikrins susijusių nustatytų įvežimo punktų kompetentingos institucijos ir taip tikrins, kad jokiu būdu nepažeistų siuntų per visus tikrinimus. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. vasario 9 d. rašte Kipras pateikė Komisijai patvirtinimus, kad tik pašarų ir maisto verslo operatorių patalpos, kurios atitinka Reglamente (EB) Nr. 669/2009 įvardytus būtinus nustatytų įvežimo punktų reikalavimus, bus patvirtintos fiziniams tikrinimams atlikti; Larnaca oro uosto ir Limassol uosto kompetentingoms institucijoms skirtos lėšos bus tokios, kad galimybė, kad fiziniai tikrinimai galėtų būti atlikti ne jų patalpose, nesutrikdytų šiuose nustatytuose įvežimo punktuose atliekamos kontrolės ir nedarytų jai neigiamo poveikio, ir nuo siuntų atvežimo į šį įvežimo punktą fiziniam tikrinimui pasirinktas siuntas pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose nuolat tikrins susijusių nustatytų įvežimo punktų kompetentingos institucijos ir taip tikrins, kad jokiu būdu nepažeistų siuntų per visus tikrinimus.

| (5) | Todėl atsižvelgiant į tam tikrus Larnaca oro uosto ir Limassol uosto nustatytų įvežimo punktų geografinius apribojimus ir Kipro patvirtinimą, kad bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 669/2009 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, tikslinga leisti atlikti fizinius tikrinimus tam tikrų pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose, kurias ši valstybė narė patvirtino tokiems tikrinimams atlikti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl atsižvelgiant į tam tikrus Larnaca oro uosto ir Limassol uosto nustatytų įvežimo punktų geografinius apribojimus ir Kipro patvirtinimą, kad bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 669/2009 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, tikslinga leisti atlikti fizinius tikrinimus tam tikrų pašarų ir maisto verslo operatorių patalpose, kurias ši valstybė narė patvirtino tokiems tikrinimams atlikti.

| (6) | Siekiant užtikrinti, kad šiuo sprendimu nustatytas leidimas būtų tinkamai viešai skelbiamas, tikslinga, kad pašarų ir maisto verslo operatorių patalpų, kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 patvirtintos fiziniams tikrinimams atlikti, sąrašas būtų viešai skelbiamas internete pateikiant minėto reglamento 5 straipsnyje nustatytą nacionalinę nuorodą, |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti, kad šiuo sprendimu nustatytas leidimas būtų tinkamai viešai skelbiamas, tikslinga, kad pašarų ir maisto verslo operatorių patalpų, kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 patvirtintos fiziniams tikrinimams atlikti, sąrašas būtų viešai skelbiamas internete pateikiant minėto reglamento 5 straipsnyje nustatytą nacionalinę nuorodą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 669/2009 9 straipsnio 1 dalį Kipro Larnaca oro uosto ir Limassol uosto nustatytų įvežimo punktų kompetentingoms institucijoms leidžiama atlikti minėto reglamento I priede išvardytų importuojamų negyvūninės kilmės pašarų ir maisto produktų fizinius tikrinimus, nustatytus to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, pašarų ir maisto verslo operatoriaus patalpose, kurias Kipras patvirtino tokiems tikrinimams atlikti, jeigu laikomasi to reglamento 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų sąlygų.

2.   Pašarų ir maisto verslo operatorių, kurių patalpas Kipras patvirtino, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, sąrašas viešai skelbiamas internete pateikiant Reglamento (EB) Nr. 669/2009 5 straipsnyje nustatytą nacionalinę nuorodą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 194, 2009 7 25, p. 11.

1

---