# Úradný vestník L 394/30.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 394 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4930. decembra 2006 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 394

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4930. decembra 2006

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1891/2006 z 18. decembra 2006 o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002
   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1891/2006 z 18. decembra 2006 o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002
   (
  1
  )

(
  1

1

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Európsky parlament a Rada |
| | * | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility
   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie | 10 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Európsky parlament a Rada

*

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility
   (
  1
  )

(
  1

5

*

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 394/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1891/2006

z 18. decembra 2006

o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 80 ods. 2,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po konzultácii s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Určité dvojstranné a regionálne dohody uzatvorené medzi pobrežnými štátmi, napríklad Helsinský dohovor z roku 1992 a Barcelonský dohovor z roku 1976, zabezpečujú vzájomnú pomoc v prípade znečistenia mora. |
| --- | --- |

(1)

Určité dvojstranné a regionálne dohody uzatvorené medzi pobrežnými štátmi, napríklad Helsinský dohovor z roku 1992 a Barcelonský dohovor z roku 1976, zabezpečujú vzájomnú pomoc v prípade znečistenia mora.

| (2) | Nariadenie (ES) č. 1406/2002 (3) zriadilo Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (ďalej len „agentúra“) s cieľom zabezpečiť vysokú, jednotnú a efektívnu úroveň námornej bezpečnosti a predchádzať znečisťovaniu životného prostredia plavidlami. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie (ES) č. 1406/2002 (3) zriadilo Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (ďalej len „agentúra“) s cieľom zabezpečiť vysokú, jednotnú a efektívnu úroveň námornej bezpečnosti a predchádzať znečisťovaniu životného prostredia plavidlami.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 724/2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002, zverilo agentúre nové úlohy v oblastiach predchádzania znečisťovaniu životného prostredia a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, spôsobeného plavidlami ako odozvu na nedávne nehody vo vodách Spoločenstva, najmä na nehody ropných tankerov „Erika“ a „Prestige“. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 724/2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1406/2002, zverilo agentúre nové úlohy v oblastiach predchádzania znečisťovaniu životného prostredia a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, spôsobeného plavidlami ako odozvu na nedávne nehody vo vodách Spoločenstva, najmä na nehody ropných tankerov „Erika“ a „Prestige“.

| (4) | Na účely vykonania týchto nových úloh predchádzania znečisťovaniu životného prostredia a boja proti znečisťovaniu životného prostredia prijala Správna rada agentúry 22. októbra 2004 Akčný plán pripravenosti a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, v ktorom sú stanovené činnosti agentúry v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia a cieľom ktorého je optimálne využívanie finančných zdrojov, ktoré má agentúra k dispozícii (ďalej len „akčný plán“). |
| --- | --- |

(4)

Na účely vykonania týchto nových úloh predchádzania znečisťovaniu životného prostredia a boja proti znečisťovaniu životného prostredia prijala Správna rada agentúry 22. októbra 2004 Akčný plán pripravenosti a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, v ktorom sú stanovené činnosti agentúry v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia a cieľom ktorého je optimálne využívanie finančných zdrojov, ktoré má agentúra k dispozícii (ďalej len „akčný plán“).

| (5) | Činnosť boja proti znečisťovaniu životného prostredia, tak ako je vymedzená v akčnom pláne, sa týka činností v oblasti informácii, spolupráce a koordinácie a najmä poskytnutia operatívnej pomoci členským štátom zabezpečením, na požiadanie, dodatočných plavidiel určených na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, na boj proti znečisťovaniu ropnými látkami a proti iným druhom znečistenia, napríklad proti znečisteniu spôsobenému nebezpečnými a škodlivými látkami. Agentúra by mala venovať osobitnú pozornosť oblastiam, ktoré sú považované za najohrozenejšie, pričom sa nesmie zanedbať žiadna oblasť, ktorá pomoc potrebuje. |
| --- | --- |

(5)

Činnosť boja proti znečisťovaniu životného prostredia, tak ako je vymedzená v akčnom pláne, sa týka činností v oblasti informácii, spolupráce a koordinácie a najmä poskytnutia operatívnej pomoci členským štátom zabezpečením, na požiadanie, dodatočných plavidiel určených na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, na boj proti znečisťovaniu ropnými látkami a proti iným druhom znečistenia, napríklad proti znečisteniu spôsobenému nebezpečnými a škodlivými látkami. Agentúra by mala venovať osobitnú pozornosť oblastiam, ktoré sú považované za najohrozenejšie, pričom sa nesmie zanedbať žiadna oblasť, ktorá pomoc potrebuje.

| (6) | Činnosť agentúry v tejto oblasti by nemala zbavovať pobrežné štáty zodpovednosti za zabezpečenie toho, aby mali k dispozícii vhodný mechanizmus reakcie na znečistenie, a mala by byť v súlade s existujúcimi opatreniami spolupráce medzi členskými štátmi alebo skupinami členských štátov v tejto oblasti. V prípade znečistenia mora by mala agentúra poskytnúť postihnutému štátu/postihnutým štátom pomoc, pod vedením ktorého/ktorých by sa mali vykonávať operácie v rámci odstraňovania znečistenia. |
| --- | --- |

(6)

Činnosť agentúry v tejto oblasti by nemala zbavovať pobrežné štáty zodpovednosti za zabezpečenie toho, aby mali k dispozícii vhodný mechanizmus reakcie na znečistenie, a mala by byť v súlade s existujúcimi opatreniami spolupráce medzi členskými štátmi alebo skupinami členských štátov v tejto oblasti. V prípade znečistenia mora by mala agentúra poskytnúť postihnutému štátu/postihnutým štátom pomoc, pod vedením ktorého/ktorých by sa mali vykonávať operácie v rámci odstraňovania znečistenia.

| (7) | V súlade s akčným plánom zohráva agentúra aktívnu úlohu pri vývoji ústrednej satelitnej snímacej služby na sledovanie, včasné odhalenie znečistenia a identifikáciu plavidiel, ktoré sú zaň zodpovedné. Tento nový systém zlepší dostupnosť údajov a účinnosť boja proti znečisťovaniu spôsobeného plavidlami. |
| --- | --- |

(7)

V súlade s akčným plánom zohráva agentúra aktívnu úlohu pri vývoji ústrednej satelitnej snímacej služby na sledovanie, včasné odhalenie znečistenia a identifikáciu plavidiel, ktoré sú zaň zodpovedné. Tento nový systém zlepší dostupnosť údajov a účinnosť boja proti znečisťovaniu spôsobeného plavidlami.

| (8) | Dodatočné prostriedky, ktoré má poskytnúť agentúra členským štátom, by mali byť poskytnuté prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti zákrokov pomoci civilnej ochrany, vrátane náhodného znečistenia mora, ktorý bol ustanovený rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom (4). |
| --- | --- |

(8)

Dodatočné prostriedky, ktoré má poskytnúť agentúra členským štátom, by mali byť poskytnuté prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti zákrokov pomoci civilnej ochrany, vrátane náhodného znečistenia mora, ktorý bol ustanovený rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom (4).

| (9) | Na dôkladné zabezpečenie akčného plánu a posilnenie prevencie a boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami rozšírením súčasných činností v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia, by mal byť agentúre poskytnutý stabilný a cenovo efektívny systém financovania najmä operatívnej pomoci členským štátom. |
| --- | --- |

(9)

Na dôkladné zabezpečenie akčného plánu a posilnenie prevencie a boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami rozšírením súčasných činností v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia, by mal byť agentúre poskytnutý stabilný a cenovo efektívny systém financovania najmä operatívnej pomoci členským štátom.

| (10) | Preto je potrebné poskytnúť primeranú finančnú záruku na financovanie úloh, ktoré boli agentúre zverené v oblasti boja proti znečisťovaniu a ďalších pridružených činností na základe viacročného záväzku. Výška ročného príspevku Spoločenstva by sa mala určiť v súlade s platnými postupmi. |
| --- | --- |

(10)

Preto je potrebné poskytnúť primeranú finančnú záruku na financovanie úloh, ktoré boli agentúre zverené v oblasti boja proti znečisťovaniu a ďalších pridružených činností na základe viacročného záväzku. Výška ročného príspevku Spoločenstva by sa mala určiť v súlade s platnými postupmi.

| (11) | Sumy, ktoré sa majú vyčleniť na financovanie boja proti znečisťovaniu životného prostredia, by mali pokryť obdobie rokov 2007 až 2013 v súlade s novým finančným rámcom. |
| --- | --- |

(11)

Sumy, ktoré sa majú vyčleniť na financovanie boja proti znečisťovaniu životného prostredia, by mali pokryť obdobie rokov 2007 až 2013 v súlade s novým finančným rámcom.

| (12) | Na implementáciu akčného plánu by teda malo byť stanovené finančné krytie pokrývajúce to isté obdobie. |
| --- | --- |

(12)

Na implementáciu akčného plánu by teda malo byť stanovené finančné krytie pokrývajúce to isté obdobie.

| (13) | Suma uvedeného finančného krytia by sa mala chápať ako minimum potrebné na uskutočnenie úloh, ktoré boli agentúre zverené v rámci boja proti znečisťovaniu spôsobenému plavidlami. |
| --- | --- |

(13)

Suma uvedeného finančného krytia by sa mala chápať ako minimum potrebné na uskutočnenie úloh, ktoré boli agentúre zverené v rámci boja proti znečisťovaniu spôsobenému plavidlami.

| (14) | S cieľom optimalizovať záväzky a zohľadňovať akékoľvek zmeny s prihliadnutím na činnosti v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia spôsobeného plavidlami je potrebné zabezpečiť neustále monitorovanie potrieb, podniknúť konkrétne kroky, a tak umožniť úpravu ročných finančných záväzkov. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom optimalizovať záväzky a zohľadňovať akékoľvek zmeny s prihliadnutím na činnosti v rámci boja proti znečisťovaniu životného prostredia spôsobeného plavidlami je potrebné zabezpečiť neustále monitorovanie potrieb, podniknúť konkrétne kroky, a tak umožniť úpravu ročných finančných záväzkov.

| (15) | Správna rada agentúry by teda mala preskúmať rozpočtové záväzky na základe správy, ktorú pripravuje výkonný riaditeľ, a potrebné úpravy zahrnúť do rozpočtu agentúry. Nariadenie (ES) č. 1406/2002 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(15)

Správna rada agentúry by teda mala preskúmať rozpočtové záväzky na základe správy, ktorú pripravuje výkonný riaditeľ, a potrebné úpravy zahrnúť do rozpočtu agentúry. Nariadenie (ES) č. 1406/2002 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Cieľ

Toto nariadenie stanovuje podrobné dojednania týkajúce sa finančného príspevku Spoločenstva do rozpočtu Európskej námornej bezpečnostnej agentúry na uskutočnenie úloh, ktoré jej boli zverené v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia spôsobené plavidlami a ďalších pridružených činností podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 1406/2002.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „agentúra“ znamená Európsku námornú bezpečnostnú agentúru zriadenú nariadením (ES) č. 1406/2002; |
| --- | --- |

a)

„agentúra“ znamená Európsku námornú bezpečnostnú agentúru zriadenú nariadením (ES) č. 1406/2002;

| b) | „regionálne dohody“ znamenajú dvojstranné a regionálne dohody uzatvorené medzi pobrežnými štátmi s cieľom poskytovania vzájomnej pomoci v prípade znečistenia mora; |
| --- | --- |

b)

„regionálne dohody“ znamenajú dvojstranné a regionálne dohody uzatvorené medzi pobrežnými štátmi s cieľom poskytovania vzájomnej pomoci v prípade znečistenia mora;

| c) | „ropné látky“ znamenajú ropu vo všetkých formách vrátane surovej nafty, palivovej nafty, kalu, ropného odpadu a rafinovaných výrobkov, ako je stanovené v Medzinárodnom dohovore o pohotovosti, zásahoch a spolupráci z roku 1990; |
| --- | --- |

c)

„ropné látky“ znamenajú ropu vo všetkých formách vrátane surovej nafty, palivovej nafty, kalu, ropného odpadu a rafinovaných výrobkov, ako je stanovené v Medzinárodnom dohovore o pohotovosti, zásahoch a spolupráci z roku 1990;

| d) | „nebezpečné a škodlivé látky“ znamenajú všetky látky okrem ropných látok, ktoré môžu byť po vypustení do morského prostredia nebezpečné pre ľudské zdravie, poškodzujú živé zdroje a morský život, poškodzujú pobrežné zariadenia alebo rušivo vplývajú na ďalšie legitímne využívanie mora, ako stanovuje Protokol o pohotovosti, zásahoch a spolupráci v prípadoch znečistenia nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000. |
| --- | --- |

d)

„nebezpečné a škodlivé látky“ znamenajú všetky látky okrem ropných látok, ktoré môžu byť po vypustení do morského prostredia nebezpečné pre ľudské zdravie, poškodzujú živé zdroje a morský život, poškodzujú pobrežné zariadenia alebo rušivo vplývajú na ďalšie legitímne využívanie mora, ako stanovuje Protokol o pohotovosti, zásahoch a spolupráci v prípadoch znečistenia nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.

Článok 3

Rozsah pôsobnosti

Finančný príspevok Spoločenstva uvedený v článku 1 sa pridelí agentúre s cieľom financovať akcie, napríklad tie ktoré sú uvedené v akčnom pláne a najmä tie, ktoré sa týkajú:

| a) | informácií a zhromažďovania, analyzovania a rozširovania najlepších postupov, techník a inovácií, napríklad nástrojov na monitorovanie vyprázdňovania nádrží, v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia spôsobeného plavidlami; |
| --- | --- |

a)

informácií a zhromažďovania, analyzovania a rozširovania najlepších postupov, techník a inovácií, napríklad nástrojov na monitorovanie vyprázdňovania nádrží, v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia spôsobeného plavidlami;

| b) | spolupráce a koordinácie a poskytovania technickej a vedeckej pomoci členským štátom a Komisii v rámci činností stanovených v príslušných regionálnych dohodách; |
| --- | --- |

b)

spolupráce a koordinácie a poskytovania technickej a vedeckej pomoci členským štátom a Komisii v rámci činností stanovených v príslušných regionálnych dohodách;

| c) | operatívnej pomoci a podpory, na požiadanie, prostredníctvom ďalších prostriedkov, ako napr. pohotovostných plavidiel a zariadení určených na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, akcií členských štátov v prípade náhodného, alebo úmyselného znečisťovania životného prostredia spôsobeného plavidlami. |
| --- | --- |

c)

operatívnej pomoci a podpory, na požiadanie, prostredníctvom ďalších prostriedkov, ako napr. pohotovostných plavidiel a zariadení určených na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, akcií členských štátov v prípade náhodného, alebo úmyselného znečisťovania životného prostredia spôsobeného plavidlami.

Článok 4

Financovanie Spoločenstvom

Finančné krytie na uskutočnenie úloh uvedených v článku 3 na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 je stanovené vo výške 154 000 000 EUR.

Ročné rozpočtové prostriedky určí rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca. V tejto súvislosti má byť zaručené potrebné financovanie operatívnej pomoci členským štátom v súlade s článkom 3 písm. c).

Článok 5

Existujúce monitorovacie schopnosti

Na vymedzenie požiadaviek operatívnej pomoci, ktorú agentúra poskytuje členským štátom, ako sú napríklad dodatočné plavidlá určené na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, agentúra pravidelne zostavuje zoznam súkromných a štátnych mechanizmov a kapacít na boj proti znečisťovaniu životného prostredia, ktoré sú k dispozícii v rôznych regiónoch Európskej únie.

Článok 6

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

1.   Komisia a agentúra zabezpečia, aby boli pri realizácii akcií financovaných podľa tohto nariadenia finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti sprenevere, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam prostredníctvom účinných kontrol a vymáhaním akýchkoľvek nenáležite vyplatených čiastok a v prípade zistenia nezrovnalostí, účinnými, proporcionálnymi a odrádzajúcimi sankciami v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (5) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (6) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (7).

2.   Pre akcie Spoločenstva financované podľa tohto nariadenia sa pod pojmom nezrovnalosť uvedeným v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia právnych predpisov Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany podnikateľského subjektu v súvislosti s neopodstatnenou výdavkovou položkou má alebo by mohlo mať negatívny účinok na všeobecný rozpočet Európskej únie alebo rozpočty riadené Európskou úniou.

3.   Komisia a agentúra, každá v rámci svojich kompetencií, zabezpečia, že sa pri financovaní akcií Spoločenstva podľa tohto nariadenia dosiahne najlepšie zhodnotenie.

Článok 7

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1406/2002

Nariadenie (ES) č. 1406/2002 sa mení a dopĺňa takto:

| a) | V článku 10 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:






  „l) | reviduje finančnú realizáciu podrobného plánu, tak ako je uvedené v písm. k), a rozpočtové záväzky ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1891/2006 z 18. decembra 2006 o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami (8) na základe správy ustanovenej v článku 15 ods. 2 písm. g) tohto nariadenia. Táto revízia sa vykoná, keď je urobený výkaz plánovaných príjmov a výdavkov agentúry na nasledujúci finančný rok, ako je stanovené v článku 18 ods. 5 tohto nariadenia.“ |
| --- | --- | --- |

a)

V článku 10 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„l)

reviduje finančnú realizáciu podrobného plánu, tak ako je uvedené v písm. k), a rozpočtové záväzky ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1891/2006 z 18. decembra 2006 o viacročnom financovaní činnosti Európskej námornej bezpečnostnej agentúry v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami (8) na základe správy ustanovenej v článku 15 ods. 2 písm. g) tohto nariadenia. Táto revízia sa vykoná, keď je urobený výkaz plánovaných príjmov a výdavkov agentúry na nasledujúci finančný rok, ako je stanovené v článku 18 ods. 5 tohto nariadenia.“

| b) | V článku 15 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:






  „g) | každý rok do 31. januára predloží Komisii a Správnej rade správu o finančnej realizácii podrobného plánu činností agentúry v oblasti pripravenosti a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, ako aj aktualizáciu všetkých akcií financovaných podľa uvedeného plánu. Komisia následne túto správu predloží na informáciu Európskemu parlamentu, ako aj výboru ustanovenému podľa článku 4 rozhodnutia č. 2850/2000/ES a výboru uvedenému v článku 9 rozhodnutia 2001/792/ES, Euratom.“. |
| --- | --- | --- |

b)

V článku 15 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„g)

každý rok do 31. januára predloží Komisii a Správnej rade správu o finančnej realizácii podrobného plánu činností agentúry v oblasti pripravenosti a boja proti znečisťovaniu životného prostredia, ako aj aktualizáciu všetkých akcií financovaných podľa uvedeného plánu. Komisia následne túto správu predloží na informáciu Európskemu parlamentu, ako aj výboru ustanovenému podľa článku 4 rozhodnutia č. 2850/2000/ES a výboru uvedenému v článku 9 rozhodnutia 2001/792/ES, Euratom.“.

Článok 8

Strednodobé hodnotenie

Na základe informácii poskytnutých agentúrou, Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto nariadenia najneskôr do 31. decembra 2010 Táto správa, ktorá sa pripraví bez toho, aby to malo vplyv na úlohu správnej rady agentúry, uvádza výsledky využitia príspevku Spoločenstva uvedeného v článku 4, pokiaľ ide o záväzky a výdavky za obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2009.

Na základe tejto správy Komisia navrhne prípadné zmeny a doplnenia tohto nariadenia, aby sa zohľadnil vedecký pokrok v oblasti boja proti znečisťovaniu životného prostredia plavidlami vrátane znečisťovania, ktoré zapríčiňujú ropné látky alebo nebezpečné a škodlivé látky.

Článok 9

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli, 18. decembra 2006.

Za Európsky parlament

predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

predseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 16.

1

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 5. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006.

2

(3)  Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 724/2004 (Ú. v. EÚ L 129, 29.4.2004, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 297, 15.11.2001, s. 7.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1).

7

(8)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 1

8

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Európsky parlament a Rada

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 394/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 394/5

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

z 18. decembra 2006

týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility

(2006/961/ES)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Mobilita vo vzdelávaní a v odbornej príprave je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb – základnej slobody, ktorú chráni zmluva – a jedným z hlavných cieľov činnosti Európskej únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, vychádzajúcim zo spoločných hodnôt a rešpektovania rozmanitosti. Predstavuje základný nástroj na vytváranie skutočného európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, na podporu zamestnanosti, znižovanie chudoby a pomoc pri podpore aktívneho európskeho občianstva. |
| --- | --- |

(1)

Mobilita vo vzdelávaní a v odbornej príprave je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb – základnej slobody, ktorú chráni zmluva – a jedným z hlavných cieľov činnosti Európskej únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, vychádzajúcim zo spoločných hodnôt a rešpektovania rozmanitosti. Predstavuje základný nástroj na vytváranie skutočného európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, na podporu zamestnanosti, znižovanie chudoby a pomoc pri podpore aktívneho európskeho občianstva.

| (2) | Mobilita zbližuje občanov a zlepšuje vzájomné porozumenie. Podporuje solidaritu, výmenu myšlienok a lepšie znalosti o rozličných kultúrach, ktoré tvoria Európu, čím napomáha hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

(2)

Mobilita zbližuje občanov a zlepšuje vzájomné porozumenie. Podporuje solidaritu, výmenu myšlienok a lepšie znalosti o rozličných kultúrach, ktoré tvoria Európu, čím napomáha hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti.

| (3) | Zintenzívnenie európskej mobility a výmen na účely vzdelávania a odbornej prípravy a podujatia ako Európsky rok mobility pracovníkov 2006 zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní lisabonského cieľa, aby sa z Európy stala do roku 2010 najinovatívnejšia a najkonkurencieschopnejšia znalostná ekonomika. |
| --- | --- |

(3)

Zintenzívnenie európskej mobility a výmen na účely vzdelávania a odbornej prípravy a podujatia ako Európsky rok mobility pracovníkov 2006 zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní lisabonského cieľa, aby sa z Európy stala do roku 2010 najinovatívnejšia a najkonkurencieschopnejšia znalostná ekonomika.

| (4) | Stanovenie lepšieho rámca pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii pomôže prispievať k dosiahnutiu znalostnej ekonomiky, ktorá má ústredný význam pre tvorbu pracovných príležitostí, trvalo udržateľný rozvoj, výskum a inovácie v členských štátoch. |
| --- | --- |

(4)

Stanovenie lepšieho rámca pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii pomôže prispievať k dosiahnutiu znalostnej ekonomiky, ktorá má ústredný význam pre tvorbu pracovných príležitostí, trvalo udržateľný rozvoj, výskum a inovácie v členských štátoch.

| (5) | Na zlepšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe je potrebné, aby všetky zúčastnené strany vrátane verejných orgánov vo zvýšenej miere podporovali mobilitu v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

(5)

Na zlepšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe je potrebné, aby všetky zúčastnené strany vrátane verejných orgánov vo zvýšenej miere podporovali mobilitu v rámci Európskej únie.

| (6) | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (4) bolo prvé odporúčanie prijaté s cieľom zjednodušiť činnosť Spoločenstva na podporu mobility. |
| --- | --- |

(6)

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (4) bolo prvé odporúčanie prijaté s cieľom zjednodušiť činnosť Spoločenstva na podporu mobility.

| (7) | Činnosť skupiny odborníkov vytvorenej Komisiou v súlade s bodom III. písm. a) uvedeného odporúčania a prvá správa o pokračovaní činnosti vykazujú pokrok, ktorý sa dosiahol na vnútroštátnej a európskej úrovni, pokiaľ ide o mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy, a poukazujú na potrebu sústrediť sa nielen na zvyšovanie mobility z kvantitatívneho hľadiska, ale predovšetkým na zlepšenie jej kvality. |
| --- | --- |

(7)

Činnosť skupiny odborníkov vytvorenej Komisiou v súlade s bodom III. písm. a) uvedeného odporúčania a prvá správa o pokračovaní činnosti vykazujú pokrok, ktorý sa dosiahol na vnútroštátnej a európskej úrovni, pokiaľ ide o mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy, a poukazujú na potrebu sústrediť sa nielen na zvyšovanie mobility z kvantitatívneho hľadiska, ale predovšetkým na zlepšenie jej kvality.

| (8) | Tento cieľ možno uskutočňovať okrem iného prijatím charty kvality mobility vo forme odporúčania, ustanovujúcej pre túto oblasť súbor zásad, ktoré by sa vykonávali na dobrovoľnom základe. |
| --- | --- |

(8)

Tento cieľ možno uskutočňovať okrem iného prijatím charty kvality mobility vo forme odporúčania, ustanovujúcej pre túto oblasť súbor zásad, ktoré by sa vykonávali na dobrovoľnom základe.

| (9) | Európska charta kvality mobility (ďalej len „charta“) by tiež mala zohľadňovať osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím a znevýhodnených skupín. |
| --- | --- |

(9)

Európska charta kvality mobility (ďalej len „charta“) by tiež mala zohľadňovať osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím a znevýhodnených skupín.

| (10) | Charta by mala pomôcť zvýšiť výmeny, uľahčiť uznávanie období venovaných vzdelávaniu sa alebo odbornej príprave a uznávanie titulov a kvalifikácií a vytvoriť vzájomnú dôveru, aby sa zlepšila a posilnila spolupráca medzi príslušnými orgánmi, organizáciami a všetkými stranami zúčastnenými na mobilite. Pozornosť by sa mala venovať otázke prenosnosti pôžičiek, grantov a dávok sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

(10)

Charta by mala pomôcť zvýšiť výmeny, uľahčiť uznávanie období venovaných vzdelávaniu sa alebo odbornej príprave a uznávanie titulov a kvalifikácií a vytvoriť vzájomnú dôveru, aby sa zlepšila a posilnila spolupráca medzi príslušnými orgánmi, organizáciami a všetkými stranami zúčastnenými na mobilite. Pozornosť by sa mala venovať otázke prenosnosti pôžičiek, grantov a dávok sociálneho zabezpečenia.

| (11) | Cieľom charty je doplniť, ale nie nahradiť, osobitné ustanovenia načrtnuté v Erasmus charte študenta. |
| --- | --- |

(11)

Cieľom charty je doplniť, ale nie nahradiť, osobitné ustanovenia načrtnuté v Erasmus charte študenta.

| (12) | Orgány by mali všetkým študentom a osobám zúčastneným na odbornej príprave, organizáciám a iným zúčastneným stranám zapojeným do mobility v krajinách pôvodu a v hostiteľských krajinách pohotovo poskytnúť chartu v ich príslušnom jazyku a táto by mala slúžiť ako základný referenčný rámec. |
| --- | --- |

(12)

Orgány by mali všetkým študentom a osobám zúčastneným na odbornej príprave, organizáciám a iným zúčastneným stranám zapojeným do mobility v krajinách pôvodu a v hostiteľských krajinách pohotovo poskytnúť chartu v ich príslušnom jazyku a táto by mala slúžiť ako základný referenčný rámec.

| (13) | Výhody mobility vo veľkej miere závisia od kvality praktických ustanovení: informácie, príprava, podpora a uznávanie skúseností a kvalifikácie, ktorú účastníci nadobudli počas štúdia a v rámci odbornej prípravy. Zúčastnené osoby a organizácie môžu významne zlepšiť jej hodnotu prostredníctvom dôkladného plánovania a vhodného vyhodnocovania. |
| --- | --- |

(13)

Výhody mobility vo veľkej miere závisia od kvality praktických ustanovení: informácie, príprava, podpora a uznávanie skúseností a kvalifikácie, ktorú účastníci nadobudli počas štúdia a v rámci odbornej prípravy. Zúčastnené osoby a organizácie môžu významne zlepšiť jej hodnotu prostredníctvom dôkladného plánovania a vhodného vyhodnocovania.

| (14) | Europass (5) je mimoriadne užitočný nástroj na rozvoj mobility zlepšením transparentnosti a uznávania. |
| --- | --- |

(14)

Europass (5) je mimoriadne užitočný nástroj na rozvoj mobility zlepšením transparentnosti a uznávania.

| (15) | Je žiaduce, aby sa zásady ustanovené v charte vzťahovali nielen na samotné obdobie mobility, ale aj na obdobia pred ňou a po nej. |
| --- | --- |

(15)

Je žiaduce, aby sa zásady ustanovené v charte vzťahovali nielen na samotné obdobie mobility, ale aj na obdobia pred ňou a po nej.

| (16) | Študijný plán by sa mal vypracovať vopred. Nevyhnutná je tiež všeobecná príprava účastníkov zohľadňujúca jazykovú prípravu. V tomto ohľade by mali poskytnúť pomoc príslušné orgány a organizácie. |
| --- | --- |

(16)

Študijný plán by sa mal vypracovať vopred. Nevyhnutná je tiež všeobecná príprava účastníkov zohľadňujúca jazykovú prípravu. V tomto ohľade by mali poskytnúť pomoc príslušné orgány a organizácie.

| (17) | Všetky administratívne a finančné otázky, napríklad aká finančná podpora je dostupná, kto znáša náklady a pokrýva poistenie v hostiteľskej krajine, by sa mali vyriešiť pred odchodom. |
| --- | --- |

(17)

Všetky administratívne a finančné otázky, napríklad aká finančná podpora je dostupná, kto znáša náklady a pokrýva poistenie v hostiteľskej krajine, by sa mali vyriešiť pred odchodom.

| (18) | Pokiaľ ide o obdobie strávené v zahraničí, kvalita mobility sa môže zlepšiť vytvorením systémov akým je napríklad tútorstvo pre účastníkov. |
| --- | --- |

(18)

Pokiaľ ide o obdobie strávené v zahraničí, kvalita mobility sa môže zlepšiť vytvorením systémov akým je napríklad tútorstvo pre účastníkov.

| (19) | Podrobný a jasný opis všetkých kurzov alebo odbornej prípravy, na ktorých sa účastník zúčastňoval v hostiteľskej krajine, vrátane trvania kurzov alebo odbornej prípravy, by mali uľahčiť ich uznanie pri návrate do domácej krajiny. |
| --- | --- |

(19)

Podrobný a jasný opis všetkých kurzov alebo odbornej prípravy, na ktorých sa účastník zúčastňoval v hostiteľskej krajine, vrátane trvania kurzov alebo odbornej prípravy, by mali uľahčiť ich uznanie pri návrate do domácej krajiny.

| (20) | Transparentnosť a dobrá administratíva si vyžadujú jasné vymedzenie zúčastnených strán zodpovedných za každú fázu a činnosť programu mobility. |
| --- | --- |

(20)

Transparentnosť a dobrá administratíva si vyžadujú jasné vymedzenie zúčastnených strán zodpovedných za každú fázu a činnosť programu mobility.

| (21) | S cieľom zabezpečiť celkovú kvalitu mobility je žiaduce zabezpečiť slobodu pohybu pre všetkých občanov Európskej únie a aby sa zásady ustanovené v charte a príslušné odporúčania v čo najvyššej miere uplatňovali na všetky druhy mobility na účely vzdelávania sa alebo profesionálneho rozvoja: vzdelávanie alebo odborná príprava; formálne alebo neformálne učenie sa vrátane dobrovoľníckych prác a projektov; krátke alebo dlhé obdobia mobility; školské vzdelávanie, vyššie vzdelávanie alebo vzdelávanie súvisiace so zamestnaním; opatrenia v súvislosti s celoživotným vzdelávaním. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom zabezpečiť celkovú kvalitu mobility je žiaduce zabezpečiť slobodu pohybu pre všetkých občanov Európskej únie a aby sa zásady ustanovené v charte a príslušné odporúčania v čo najvyššej miere uplatňovali na všetky druhy mobility na účely vzdelávania sa alebo profesionálneho rozvoja: vzdelávanie alebo odborná príprava; formálne alebo neformálne učenie sa vrátane dobrovoľníckych prác a projektov; krátke alebo dlhé obdobia mobility; školské vzdelávanie, vyššie vzdelávanie alebo vzdelávanie súvisiace so zamestnaním; opatrenia v súvislosti s celoživotným vzdelávaním.

| (22) | Vzhľadom na rozmanitosť povahy a trvania činností spojených s mobilitou môžu členské štáty prispôsobiť vykonávanie charty okolnostiam, a to prispôsobiť ju konkrétnym situáciám a programom. Členské štáty môžu považovať niektoré body za povinné a iné za nepovinné. |
| --- | --- |

(22)

Vzhľadom na rozmanitosť povahy a trvania činností spojených s mobilitou môžu členské štáty prispôsobiť vykonávanie charty okolnostiam, a to prispôsobiť ju konkrétnym situáciám a programom. Členské štáty môžu považovať niektoré body za povinné a iné za nepovinné.

| (23) | Keďže ciele tohto odporúčania nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov tohto odporúčania ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(23)

Keďže ciele tohto odporúčania nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov tohto odporúčania ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

TÝMTO ODPORÚČAJÚ, aby členské štáty:

| 1. | prijali a podporovali využívanie priloženej charty ako prostriedku na podporu osobného a profesionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

1.

prijali a podporovali využívanie priloženej charty ako prostriedku na podporu osobného a profesionálneho rozvoja;

| 2. | podávali správy o ich vykonávaní tohto odporúčania a všetkých doplňujúcich opatreniach, ktoré sa môžu rozhodnúť prijať na podporu mobility, a to najmä v súvislosti s jej kvalitatívnymi stránkami, v rámci svojich národných príspevkov k pracovnému programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, začínajúc druhým rokom po prijatí tohto odporúčania; |
| --- | --- |

2.

podávali správy o ich vykonávaní tohto odporúčania a všetkých doplňujúcich opatreniach, ktoré sa môžu rozhodnúť prijať na podporu mobility, a to najmä v súvislosti s jej kvalitatívnymi stránkami, v rámci svojich národných príspevkov k pracovnému programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, začínajúc druhým rokom po prijatí tohto odporúčania;

| 3. | naďalej úzko spolupracovali a koordinovali svoje činnosti s cieľom odstrániť prekážky, ktoré priamo alebo nepriamo bránia mobilite občanov Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

naďalej úzko spolupracovali a koordinovali svoje činnosti s cieľom odstrániť prekážky, ktoré priamo alebo nepriamo bránia mobilite občanov Európskej únie;

| 4. | poskytovali primeranú podporu a vhodnú infraštruktúru pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zvýšiť úroveň vzdelávania a odbornej prípravy svojich občanov; |
| --- | --- |

4.

poskytovali primeranú podporu a vhodnú infraštruktúru pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zvýšiť úroveň vzdelávania a odbornej prípravy svojich občanov;

| 5. | prijali všetky kroky potrebné na podporu mobility s cieľom zabezpečiť všetkým ľahké porozumenie a dostupnosť všetkých relevantných informácií, napríklad prostredníctvom sprievodného materiálu o mobilite alebo zoznamu podporných organizácií, a zlepšiť podmienky mobility; |
| --- | --- |

5.

prijali všetky kroky potrebné na podporu mobility s cieľom zabezpečiť všetkým ľahké porozumenie a dostupnosť všetkých relevantných informácií, napríklad prostredníctvom sprievodného materiálu o mobilite alebo zoznamu podporných organizácií, a zlepšiť podmienky mobility;

TÝMTO VYZÝVAJÚ Komisiu, aby:

| 1. | podporovala uplatňovanie charty národnými agentúrami a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mobility; |
| --- | --- |

1.

podporovala uplatňovanie charty národnými agentúrami a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mobility;

| 2. | pokračovala v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi tak, aby mohlo dochádzať k výmene užitočných informácií a skúseností, pokiaľ ide o vykonanie opatrení uvedených v tomto odporúčaní; |
| --- | --- |

2.

pokračovala v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi tak, aby mohlo dochádzať k výmene užitočných informácií a skúseností, pokiaľ ide o vykonanie opatrení uvedených v tomto odporúčaní;

| 3. | v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zlepšila alebo vypracovala štatistické údaje o mobilite na účely vzdelávania a odbornej prípravy s ohľadom na rodové hľadisko; |
| --- | --- |

3.

v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zlepšila alebo vypracovala štatistické údaje o mobilite na účely vzdelávania a odbornej prípravy s ohľadom na rodové hľadisko;

| 4. | považovala toto odporúčanie a odporúčanie 2001/613/ES za jeden celok a aby preto zahrnula dvojročné správy v ňom požadované do všeobecných správ o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010. |
| --- | --- |

4.

považovala toto odporúčanie a odporúčanie 2001/613/ES za jeden celok a aby preto zahrnula dvojročné správy v ňom požadované do všeobecných správ o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010.

V Bruseli 18. decembra 2006.

Za Európsky parlament

predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

predseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 20.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 40.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 26. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006.

3

(4)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

4

(5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6).

5

---

PRÍLOHA

EURÓPSKA CHARTA KVALITY MOBILITY

ÚVOD

O mobilitu posilnenú Akčným plánom pre mobilitu z roku 2000 (1) a odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2) mali zúčastnené strany vždy veľký záujem. Uvedené odporúčanie malo široký rozsah pôsobnosti, bolo zamerané na celú škálu dôležitých otázok spojených s mobilitou a bolo zacielené na každého, kto mohol mať prospech z obdobia vzdelávania sa v zahraničí (formálneho a neformálneho), vrátane študentov, učiteľov, školiteľov, dobrovoľníkov a osôb zúčastňujúcich sa odbornej prípravy. Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/961/ES z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (3), ktorého neoddeliteľnou súčasťou je táto charta, má rovnaký rozsah pôsobnosti, ale sústreďuje sa na hľadiská kvality mobility, ako navrhla skupina odborníkov zriadená na základe prvého odporúčania. Malo by pomôcť zabezpečiť, aby mali účastníci pozitívne skúsenosti v hostiteľskej krajine aj vo svojej krajine pôvodu po svojom návrate.

Táto charta ponúka usmernenia pre mobilitu mladých ľudí alebo dospelých na účely formálneho a neformálneho vzdelávania sa a na ich osobný a profesionálny rozvoj. Charta bola navrhnutá ako základný referenčný dokument, ktorý zohľadňuje situáciu v jednotlivých členských štátoch a rešpektuje ich právomoci. Jej rozsah a obsah sa môže prispôsobiť, aby vyhovoval trvaniu mobility a osobitostiam rozličných činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako aj potrebám účastníkov. Napriek tomu, že tieto usmernenia sa zameriavajú v prvom rade na mobilitu na účely vzdelávania sa, predpokladá sa, že by sa mohli využiť aj pri ďalších druhoch mobility, ako je mobilita za prácou.

1.   Informácie a usmernenia

Potenciálni kandidáti na mobilitu by mali mať na všetkých úrovniach rovnaký prístup k spoľahlivým zdrojom informácií a usmerneniam týkajúcim sa mobility a podmienok, za ktorých sa môže uskutočňovať. Okrem iného by sa mali poskytnúť jasné informácie o každom bode uvedenom v tejto charte, ktoré sa týkajú poslania a úloh vysielajúcich a hostiteľských organizácií a o rôznych systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

2.   Študijný plán

Pred uskutočnením mobility na účely vzdelávania alebo odbornej prípravy by sa mal zostaviť študijný plán, ktorý bude zohľadňovať jazykovú prípravu, a mali by ho odsúhlasiť vysielajúce a hostiteľské organizácie a účastníci. Študijný plán je mimoriadne dôležitý v prípade dlhodobej mobility a možno ho využiť aj v prípade krátkodobej mobility. V pláne by mali byť uvedené ciele a očakávané študijné výsledky, ako aj spôsob, akým by sa mali dosiahnuť a uplatňovať. Každú podstatnú zmenu študijného plánu by mali odsúhlasiť všetky strany. Pri zostavovaní študijného plánu je potrebné pamätať na otázky reintegrácie do domácej krajiny a hodnotenie.

3.   Zosobňovanie

Mobilita uskutočnená na účely vzdelávania alebo odbornej prípravy by mala byť v čo najväčšej miere v súlade s individuálnymi spôsobmi vzdelávania sa, zručnosťami a motiváciou účastníkov a mala by ich rozvíjať alebo dopĺňať.

4.   Všeobecná príprava

Vhodná je príprava účastníkov pred odchodom a mala by sa prispôsobiť ich osobitným potrebám. Mala by podľa potreby zahŕňať jazykové, pedagogické, administratívne, právne, osobné a kultúrne hľadiská a informácie o finančných hľadiskách.

5.   Jazykové hľadiská

Jazykové zručnosti sú dôležité na efektívne vzdelávanie sa, medzikultúrnu komunikáciu a lepšie porozumenie kultúry hostiteľskej krajiny. Účastníci a ich vysielajúce a hostiteľské organizácie by mali venovať osobitnú pozornosť náležitej jazykovej príprave. Opatrenia na mobilitu by mali vždy, keď je to možné, zahŕňať:

| — | zhodnotenie jazykových znalostí pred odchodom a možnosť zúčastňovať sa kurzov v jazyku hostiteľskej krajiny a/alebo v jazyku vzdelávania, ak sa líšia; |
| --- | --- |

—

zhodnotenie jazykových znalostí pred odchodom a možnosť zúčastňovať sa kurzov v jazyku hostiteľskej krajiny a/alebo v jazyku vzdelávania, ak sa líšia;

| — | jazykovú podporu a poradenstvo v hostiteľskej krajine. |
| --- | --- |

—

jazykovú podporu a poradenstvo v hostiteľskej krajine.

6.   Logistická podpora

Účastníkom by sa mala v prípade potreby poskytnúť primeraná logistická podpora. Mohla by prípadne zahŕňať informácie a pomoc týkajúcu sa cestovných formalít, poistenia, povolenia na pobyt alebo pracovného povolenia, sociálneho zabezpečenia, prenosnosti vládnych grantov a pôžičiek z krajiny pôvodu do hostiteľskej krajiny, ubytovania a akýchkoľvek ďalších praktických otázok vrátane otázok bezpečnosti súvisiacich s ich pobytom.

7.   Tútorstvo

Hostiteľská organizácia (vzdelávacie zariadenie, mládežnícka organizácia, spoločnosť atď.) by mali zabezpečiť systémy, ako napríklad tútorstvo, zamerané na poskytovanie rád účastníkom a pomoc pri ich účinnom začleňovaní sa do prostredia hostiteľskej krajiny a mali by byť kontaktnými miestami na získanie neustálej pomoci.

8.   Uznávanie

Ak je obdobie štúdia alebo stáže v zahraničí neoddeliteľnou súčasťou formálneho štúdia alebo programu odbornej prípravy, táto skutočnosť by sa mala uviesť v študijnom pláne a účastníkom by mala byť v prípade potreby poskytnutá pomoc na uľahčenie uznania a certifikácie. V študijnom pláne by sa mala vysielajúca organizácia zaviazať, že uzná úspešné obdobia mobility. Pokiaľ ide o ostatné druhy mobility, najmä tie, ktoré súvisia s neformálnym vzdelávaním a odbornou prípravou, mal by sa vydať náležitý dokument, aby mohol účastník uspokojujúcim a dôveryhodným spôsobom preukázať svoju aktívnu účasť a študijné výsledky. V tejto súvislosti by sa malo podporiť využívanie Europassu (4).

9.   Opätovné začlenenie a hodnotenie

Pri návrate do domácej krajiny, najmä po dlhom období mobility, by sa malo účastníkom poskytnúť usmernenie, ako môžu využívať schopnosti a zručnosti získané počas pobytu. Osobám, ktoré sa vracajú späť po dlhodobej mobilite, by sa mala v prípade potreby poskytnúť pomoc pri ich opätovnom začleňovaní sa do spoločenského, vzdelávacieho a profesionálneho prostredia v domácej krajine. Účastníci by mali spoločne so zodpovednými organizáciami dôkladne ohodnotiť získané skúsenosti s cieľom posúdiť, či boli dosiahnuté ciele stanovené v študijnom pláne.

10.   Záväzky a povinnosti

Vysielajúce a hostiteľské organizácie a účastníci by mali schváliť povinnosti vyplývajúce z týchto kvalitatívnych kritérií. Mali by sa podľa možnosti potvrdiť písomne, aby boli tieto povinnosti všetkým zúčastneným stranám jasné.

---

(1)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na stretnutí na zasadaní Rady 14. decembra 2000 týkajúce sa akčného plánu pre mobilitu (Ú. v. ES C 371, 23.12.2000, s. 4).

(2)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

(3)  Pozri s. 5 tohto úradného vestníka.

(4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6).

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 394/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 394/10

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

z 18. decembra 2006

o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie

(2006/962/ES)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Európska rada na zasadaní v Lisabone (23. – 24. marca 2000) dospela k záveru, že európsky rámec by mal definovať nové základné zručnosti, ktoré sa majú zabezpečiť prostredníctvom celoživotného vzdelávania ako kľúčové opatrenie pri odpovedi Európy na globalizáciu a na transformáciu na znalostné ekonomiky a zdôraznila, že ľudia sú najdôležitejším kapitálom Európy. Odvtedy sa tieto závery pravidelne opätovne zdôrazňovali, a to aj na zasadaniach Európskej rady v Bruseli (20. – 21. marca 2003 a 22. – 23. marca 2005) a v obnovenej Lisabonskej stratégii, ktorá bola schválená v roku 2005. |
| --- | --- |

(1)

Európska rada na zasadaní v Lisabone (23. – 24. marca 2000) dospela k záveru, že európsky rámec by mal definovať nové základné zručnosti, ktoré sa majú zabezpečiť prostredníctvom celoživotného vzdelávania ako kľúčové opatrenie pri odpovedi Európy na globalizáciu a na transformáciu na znalostné ekonomiky a zdôraznila, že ľudia sú najdôležitejším kapitálom Európy. Odvtedy sa tieto závery pravidelne opätovne zdôrazňovali, a to aj na zasadaniach Európskej rady v Bruseli (20. – 21. marca 2003 a 22. – 23. marca 2005) a v obnovenej Lisabonskej stratégii, ktorá bola schválená v roku 2005.

| (2) | Na zasadaniach Európskej rady v Štokholme (23. – 24. marca 2001) a v Barcelone (15. – 16. marca 2002) boli schválené konkrétne budúce ciele európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a pracovného programu (pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010) s cieľom dosiahnuť ich do roku 2010. Tieto ciele zahŕňajú rozvíjanie zručností pre znalostnú spoločnosť a osobitné ciele na podporu jazykového vzdelávania sa, rozvoja podnikavosti a celkovú potrebu posilniť európsky rozmer vo vzdelávaní. |
| --- | --- |

(2)

Na zasadaniach Európskej rady v Štokholme (23. – 24. marca 2001) a v Barcelone (15. – 16. marca 2002) boli schválené konkrétne budúce ciele európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a pracovného programu (pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010) s cieľom dosiahnuť ich do roku 2010. Tieto ciele zahŕňajú rozvíjanie zručností pre znalostnú spoločnosť a osobitné ciele na podporu jazykového vzdelávania sa, rozvoja podnikavosti a celkovú potrebu posilniť európsky rozmer vo vzdelávaní.

| (3) | Oznámenie Komisie s názvom „Realizácia európskeho priestoru celoživotného vzdelávania“ a následné uznesenie Rady z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (4) určili ustanovenie „nových základných zručností“ ako prioritu a zdôraznili, že celoživotné vzdelávanie musí pokrývať vzdelávanie sa od predškolského až do dôchodkového veku. |
| --- | --- |

(3)

Oznámenie Komisie s názvom „Realizácia európskeho priestoru celoživotného vzdelávania“ a následné uznesenie Rady z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (4) určili ustanovenie „nových základných zručností“ ako prioritu a zdôraznili, že celoživotné vzdelávanie musí pokrývať vzdelávanie sa od predškolského až do dôchodkového veku.

| (4) | V kontexte zlepšovania výsledkov Spoločenstva v súvislosti so zamestnanosťou zdôraznila Európska rada na svojich zasadaniach v Bruseli (v marci a decembri 2003) potrebu rozvíjať celoživotné vzdelávanie s osobitným dôrazom na aktívne a preventívne opatrenia pre nezamestnané a neaktívne osoby. Toto vychádzalo zo správy pracovnej skupiny pre zamestnanosť, v ktorej sa zdôraznila potreba schopnosti ľudí prispôsobiť sa zmene, dôležitosť začlenenia sa ľudí na trh práce a kľúčová úloha celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

(4)

V kontexte zlepšovania výsledkov Spoločenstva v súvislosti so zamestnanosťou zdôraznila Európska rada na svojich zasadaniach v Bruseli (v marci a decembri 2003) potrebu rozvíjať celoživotné vzdelávanie s osobitným dôrazom na aktívne a preventívne opatrenia pre nezamestnané a neaktívne osoby. Toto vychádzalo zo správy pracovnej skupiny pre zamestnanosť, v ktorej sa zdôraznila potreba schopnosti ľudí prispôsobiť sa zmene, dôležitosť začlenenia sa ľudí na trh práce a kľúčová úloha celoživotného vzdelávania.

| (5) | V máji 2003 prijala Rada európske referenčné úrovne („referenčné ukazovatele“) a vyjadrila tak záväzok k merateľnému zlepšeniu celkových európskych výsledkov. Tieto referenčné úrovne zahŕňajú gramotnosť v čítaní, predčasné opustenie školskej dochádzky, dosiahnutie úplného stredoškolského vzdelávania a účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní a sú úzko spojené s rozvojom kľúčových kompetencií. |
| --- | --- |

(5)

V máji 2003 prijala Rada európske referenčné úrovne („referenčné ukazovatele“) a vyjadrila tak záväzok k merateľnému zlepšeniu celkových európskych výsledkov. Tieto referenčné úrovne zahŕňajú gramotnosť v čítaní, predčasné opustenie školskej dochádzky, dosiahnutie úplného stredoškolského vzdelávania a účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní a sú úzko spojené s rozvojom kľúčových kompetencií.

| (6) | V správe Rady o rozsiahlejšej úlohe vzdelávania, ktorú Rada prijala v novembri 2004, sa zdôraznilo, že vzdelávanie prispieva k zachovávaniu a obnove spoločného kultúrneho prostredia v spoločnosti a k oboznamovaniu sa so základnými spoločenskými a občianskymi hodnotami, ako je občianstvo, rovnosť, tolerancia a rešpekt, a je osobitne dôležité v čase, keď všetky členské štáty čelia otázke, ako riešiť zväčšujúcu sa sociálnu a kultúrnu rozmanitosť. Dôležitou súčasťou úlohy vzdelávania pri posilňovaní sociálnej súdržnosti je navyše i umožnenie ľuďom zapájať sa do pracovného života a zotrvať v ňom. |
| --- | --- |

(6)

V správe Rady o rozsiahlejšej úlohe vzdelávania, ktorú Rada prijala v novembri 2004, sa zdôraznilo, že vzdelávanie prispieva k zachovávaniu a obnove spoločného kultúrneho prostredia v spoločnosti a k oboznamovaniu sa so základnými spoločenskými a občianskymi hodnotami, ako je občianstvo, rovnosť, tolerancia a rešpekt, a je osobitne dôležité v čase, keď všetky členské štáty čelia otázke, ako riešiť zväčšujúcu sa sociálnu a kultúrnu rozmanitosť. Dôležitou súčasťou úlohy vzdelávania pri posilňovaní sociálnej súdržnosti je navyše i umožnenie ľuďom zapájať sa do pracovného života a zotrvať v ňom.

| (7) | Správa, ktorú prijala Komisia v roku 2005, o pokroku pri plnení lisabonských cieľov pre vzdelávanie a odbornú prípravu ukázala, že pri znižovaní percenta nízkej gramotnosti v čítaní u detí vo veku 15 rokov alebo pri zvyšovaní miery dosiahnutia úplného stredoškolského vzdelávania nedošlo k žiadnemu pokroku. Určitý pokrok sa zaznamenal pri znižovaní predčasného opustenia školskej dochádzky, ale pri súčasnej miere sa európske referenčné úrovne prijaté na rok 2010, ktoré prijala Rada na zasadaní v máji 2003, nedosiahnu. Účasť dospelých na vzdelávaní sa nezvyšuje dostatočne rýchlo, aby sa dosiahla referenčná úroveň na rok 2010 a údaje dokazujú, že ľudia s nízkymi zručnosťami sa v menšej miere zúčastňujú na ďalšej odbornej príprave. |
| --- | --- |

(7)

Správa, ktorú prijala Komisia v roku 2005, o pokroku pri plnení lisabonských cieľov pre vzdelávanie a odbornú prípravu ukázala, že pri znižovaní percenta nízkej gramotnosti v čítaní u detí vo veku 15 rokov alebo pri zvyšovaní miery dosiahnutia úplného stredoškolského vzdelávania nedošlo k žiadnemu pokroku. Určitý pokrok sa zaznamenal pri znižovaní predčasného opustenia školskej dochádzky, ale pri súčasnej miere sa európske referenčné úrovne prijaté na rok 2010, ktoré prijala Rada na zasadaní v máji 2003, nedosiahnu. Účasť dospelých na vzdelávaní sa nezvyšuje dostatočne rýchlo, aby sa dosiahla referenčná úroveň na rok 2010 a údaje dokazujú, že ľudia s nízkymi zručnosťami sa v menšej miere zúčastňujú na ďalšej odbornej príprave.

| (8) | Rámec aktivít pre celoživotný rozvoj kompetencií a kvalifikácií, ktorý prijali európski sociálni partneri v marci 2002, zdôraznil potrebu podnikov prispôsobovať svoje štruktúry čoraz rýchlejšie s cieľom udržať si konkurencieschopnosť. Zvýšená tímová práca, menej členitá hierarchia, prenášanie zodpovednosti a väčšia potreba súbežného spracovávania úloh vedú k rozvoju vzdelávacích organizácií. V súvislosti s tým predstavuje schopnosť organizácií určovať kompetencie, mobilizovať ich a uznávať a podporovať ich rozvoj u všetkých zamestnancov základ pre nové stratégie týkajúce sa konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

(8)

Rámec aktivít pre celoživotný rozvoj kompetencií a kvalifikácií, ktorý prijali európski sociálni partneri v marci 2002, zdôraznil potrebu podnikov prispôsobovať svoje štruktúry čoraz rýchlejšie s cieľom udržať si konkurencieschopnosť. Zvýšená tímová práca, menej členitá hierarchia, prenášanie zodpovednosti a väčšia potreba súbežného spracovávania úloh vedú k rozvoju vzdelávacích organizácií. V súvislosti s tým predstavuje schopnosť organizácií určovať kompetencie, mobilizovať ich a uznávať a podporovať ich rozvoj u všetkých zamestnancov základ pre nové stratégie týkajúce sa konkurencieschopnosti.

| (9) | Maastrichtská štúdia o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave z roku 2004 uvádza značný rozdiel medzi úrovňami vzdelávania, ktoré vyžadujú nové pracovné miesta, a úrovňami vzdelávania, ktoré dosahuje európska pracovná sila. Táto štúdia ukazuje, že viac ako tretina európskej pracovnej sily (80 miliónov osôb) je vybavená nízkymi zručnosťami, zatiaľ čo podľa odhadov až takmer 50 % nových pracovných miest bude do roku 2010 vyžadovať vysokoškolskú úroveň kvalifikácie, približne 40 % bude vyžadovať úplné stredoškolské vzdelanie a len približne 15 % bude vhodných pre ľudí so základným vzdelaním. |
| --- | --- |

(9)

Maastrichtská štúdia o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave z roku 2004 uvádza značný rozdiel medzi úrovňami vzdelávania, ktoré vyžadujú nové pracovné miesta, a úrovňami vzdelávania, ktoré dosahuje európska pracovná sila. Táto štúdia ukazuje, že viac ako tretina európskej pracovnej sily (80 miliónov osôb) je vybavená nízkymi zručnosťami, zatiaľ čo podľa odhadov až takmer 50 % nových pracovných miest bude do roku 2010 vyžadovať vysokoškolskú úroveň kvalifikácie, približne 40 % bude vyžadovať úplné stredoškolské vzdelanie a len približne 15 % bude vhodných pre ľudí so základným vzdelaním.

| (10) | Spoločnou správou Rady a Komisie o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010, prijatou v roku 2004, sa posilnila potreba zabezpečiť, aby boli všetci občania vybavení kompetenciami, ktoré potrebujú v rámci stratégií členských štátov v oblasti celoživotného vzdelávania. S cieľom podporiť a uľahčiť reformu sa v správe navrhuje rozvinúť spoločné európske referencie a zásady a priorita sa kladie na rámec kľúčových kompetencií. |
| --- | --- |

(10)

Spoločnou správou Rady a Komisie o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010, prijatou v roku 2004, sa posilnila potreba zabezpečiť, aby boli všetci občania vybavení kompetenciami, ktoré potrebujú v rámci stratégií členských štátov v oblasti celoživotného vzdelávania. S cieľom podporiť a uľahčiť reformu sa v správe navrhuje rozvinúť spoločné európske referencie a zásady a priorita sa kladie na rámec kľúčových kompetencií.

| (11) | Európsky pakt mládeže priložený k záverom zo zasadania Európskej rady v Bruseli (22. a 23. marca 2005) zdôraznil potrebu podporovať rozvoj spoločného súboru základných zručností. |
| --- | --- |

(11)

Európsky pakt mládeže priložený k záverom zo zasadania Európskej rady v Bruseli (22. a 23. marca 2005) zdôraznil potrebu podporovať rozvoj spoločného súboru základných zručností.

| (12) | Potreba vybaviť mladých ľudí potrebnými kľúčovými kompetenciami a zlepšiť úrovne dosahovaného vzdelania predstavuje neoddeliteľnú súčasť integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť na obdobie 2005 – 2008, ktoré schválila Európska rada v júni 2005. Usmernenia pre zamestnanosť predovšetkým vyzývajú, aby sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy prispôsobili požiadavke nových kompetencií tým, že sa v reformných programoch členských štátov lepšie definujú profesionálne potreby a kľúčové kompetencie. Usmernenia pre zamestnanosť ďalej požadujú, aby bolo zabezpečené uplatňovanie rodového hľadiska a rodovej rovnosti vo všetkých činnostiach a aby sa dosiahla v Európskej únii v priemere 70 % miera celkovej zamestnanosti a aspoň 60 % zamestnanosť žien. |
| --- | --- |

(12)

Potreba vybaviť mladých ľudí potrebnými kľúčovými kompetenciami a zlepšiť úrovne dosahovaného vzdelania predstavuje neoddeliteľnú súčasť integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť na obdobie 2005 – 2008, ktoré schválila Európska rada v júni 2005. Usmernenia pre zamestnanosť predovšetkým vyzývajú, aby sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy prispôsobili požiadavke nových kompetencií tým, že sa v reformných programoch členských štátov lepšie definujú profesionálne potreby a kľúčové kompetencie. Usmernenia pre zamestnanosť ďalej požadujú, aby bolo zabezpečené uplatňovanie rodového hľadiska a rodovej rovnosti vo všetkých činnostiach a aby sa dosiahla v Európskej únii v priemere 70 % miera celkovej zamestnanosti a aspoň 60 % zamestnanosť žien.

| (13) | Toto odporúčanie by malo prispieť k rozvoju kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy orientovaných na budúcnosť a prispôsobených potrebám európskej spoločnosti podporovaním a dopĺňaním akcií členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby ich systémy počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy ponúkali všetkým mladým ľuďom prostriedky na rozvíjanie kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast a dospelí tak budú schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie pomocou poskytovania koherentného a všeobecného celoživotného vzdelávania. Toto odporúčanie by malo poskytnúť aj spoločný európsky referenčný rámec pre kľúčové kompetencie pre tých, ktorí tvoria politiku, poskytujú vzdelávanie a odbornú prípravu, pre sociálnych partnerov a samotných učiacich sa s cieľom uľahčiť vnútroštátne reformy a výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a s cieľom dosiahnuť dohodnuté európske referenčné úrovne. Odporúčanie by malo navyše podporiť ďalšie súvisiace politiky ako politiku zamestnanosti a sociálnu politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mládež. |
| --- | --- |

(13)

Toto odporúčanie by malo prispieť k rozvoju kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy orientovaných na budúcnosť a prispôsobených potrebám európskej spoločnosti podporovaním a dopĺňaním akcií členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby ich systémy počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy ponúkali všetkým mladým ľuďom prostriedky na rozvíjanie kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast a dospelí tak budú schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie pomocou poskytovania koherentného a všeobecného celoživotného vzdelávania. Toto odporúčanie by malo poskytnúť aj spoločný európsky referenčný rámec pre kľúčové kompetencie pre tých, ktorí tvoria politiku, poskytujú vzdelávanie a odbornú prípravu, pre sociálnych partnerov a samotných učiacich sa s cieľom uľahčiť vnútroštátne reformy a výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a s cieľom dosiahnuť dohodnuté európske referenčné úrovne. Odporúčanie by malo navyše podporiť ďalšie súvisiace politiky ako politiku zamestnanosti a sociálnu politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mládež.

| (14) | Keďže ciele tohto odporúčania, a to podpora a dopĺňanie akcií členských štátov pomocou vytvorenia spoločného referenčného bodu, ktorý podporuje a uľahčuje vnútroštátne reformy a ďalšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, nakoľko ponecháva jeho vykonanie na členské štáty, |
| --- | --- |

(14)

Keďže ciele tohto odporúčania, a to podpora a dopĺňanie akcií členských štátov pomocou vytvorenia spoločného referenčného bodu, ktorý podporuje a uľahčuje vnútroštátne reformy a ďalšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, nakoľko ponecháva jeho vykonanie na členské štáty,

TÝMTO ODPORÚČAJÚ:

Aby členské štáty rozvíjali vyučovanie kľúčových kompetencií u všetkých ako súčasť ich stratégií celoživotného vzdelávania vrátane stratégií na dosiahnutie všeobecnej gramotnosti a aby ako referenčný nástroj využívali „Kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie – európsky referenčný rámec“ (ďalej len „referenčný rámec“) uvedený v prílohe s cieľom zabezpečiť:

| 1. | aby počiatočné vzdelávanie a odborná príprava ponúkali mladým ľuďom prostriedok na rozvoj kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast; |
| --- | --- |

1.

aby počiatočné vzdelávanie a odborná príprava ponúkali mladým ľuďom prostriedok na rozvoj kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast;

| 2. | aby sa poskytli vhodné opatrenia pre tých mladých ľudí, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného so vzdelaním, spôsobeného osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo ekonomickými okolnosťami, potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál; |
| --- | --- |

2.

aby sa poskytli vhodné opatrenia pre tých mladých ľudí, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného so vzdelaním, spôsobeného osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo ekonomickými okolnosťami, potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál;

| 3. | aby boli dospelí schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie počas celého života a aby sa osobitná pozornosť venovala cieľovým skupinám určeným za prioritné v celoštátnom, regionálnom a/alebo miestnom kontexte, ako sú napríklad jednotlivci, ktorí si potrebujú aktualizovať svoje zručnosti; |
| --- | --- |

3.

aby boli dospelí schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie počas celého života a aby sa osobitná pozornosť venovala cieľovým skupinám určeným za prioritné v celoštátnom, regionálnom a/alebo miestnom kontexte, ako sú napríklad jednotlivci, ktorí si potrebujú aktualizovať svoje zručnosti;

| 4. | aby bola k dispozícii vhodná infraštruktúra na pokračovanie vo vzdelávaní a odbornej príprave dospelých vrátane učiteľov a školiteľov, postupov schvaľovania a hodnotenia, opatrení zameraných na zabezpečenie rovnakého prístupu k celoživotnému vzdelávaniu i na trh práce a podpory pre učiacich sa, ktorá zohľadňuje odlišné potreby a schopnosti dospelých; |
| --- | --- |

4.

aby bola k dispozícii vhodná infraštruktúra na pokračovanie vo vzdelávaní a odbornej príprave dospelých vrátane učiteľov a školiteľov, postupov schvaľovania a hodnotenia, opatrení zameraných na zabezpečenie rovnakého prístupu k celoživotnému vzdelávaniu i na trh práce a podpory pre učiacich sa, ktorá zohľadňuje odlišné potreby a schopnosti dospelých;

| 5. | koherenciu poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy dospelých pre jednotlivých občanov prostredníctvom úzkeho prepojenia na politiku zamestnanosti a sociálnu politiku, kultúrnu politiku, inovačnú politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí, a prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a ďalšími zúčastnenými stranami. |
| --- | --- |

5.

koherenciu poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy dospelých pre jednotlivých občanov prostredníctvom úzkeho prepojenia na politiku zamestnanosti a sociálnu politiku, kultúrnu politiku, inovačnú politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí, a prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a ďalšími zúčastnenými stranami.

BERÚ TÝMTO NA VEDOMIE ZÁMER KOMISIE:

| 1. | prispievať k úsiliu členských štátov rozvíjať svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a vykonávať a šíriť toto odporúčanie vrátane používania referenčného rámca ako referencie na uľahčenie vzájomnej výmeny skúseností a výmeny osvedčených postupov a na ďalší rozvoj a podávanie správ o pokroku prostredníctvom dvojročných správ o pokroku dosiahnutom pri pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010; |
| --- | --- |

1.

prispievať k úsiliu členských štátov rozvíjať svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a vykonávať a šíriť toto odporúčanie vrátane používania referenčného rámca ako referencie na uľahčenie vzájomnej výmeny skúseností a výmeny osvedčených postupov a na ďalší rozvoj a podávanie správ o pokroku prostredníctvom dvojročných správ o pokroku dosiahnutom pri pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010;

| 2. | používať referenčný rámec ako referenciu pri realizácii programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečiť, aby tieto programy podporovali získavanie kľúčových kompetencií; |
| --- | --- |

2.

používať referenčný rámec ako referenciu pri realizácii programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečiť, aby tieto programy podporovali získavanie kľúčových kompetencií;

| 3. | podporovať širšie používanie referenčného rámca v súvisiacich politikách Spoločenstva, a najmä pri uskutočňovaní politiky zamestnanosti, mládeže a kultúrnej a sociálnej politiky, a rozvíjať ďalšie prepojenia so sociálnymi partnermi a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

3.

podporovať širšie používanie referenčného rámca v súvisiacich politikách Spoločenstva, a najmä pri uskutočňovaní politiky zamestnanosti, mládeže a kultúrnej a sociálnej politiky, a rozvíjať ďalšie prepojenia so sociálnymi partnermi a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v týchto oblastiach;

| 4. | preskúmať dosah referenčného rámca v kontexte pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a do 18. decembra 2010 podať Európskemu parlamentu a Rade správu o získaných skúsenostiach a dôsledkoch pre budúcnosť. |
| --- | --- |

4.

preskúmať dosah referenčného rámca v kontexte pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a do 18. decembra 2010 podať Európskemu parlamentu a Rade správu o získaných skúsenostiach a dôsledkoch pre budúcnosť.

V Bruseli 18. decembra 2006.

Za Európsky parlament

predseda

J. BORRELL FONTELLES

Za Radu

predseda

J.-E. ENESTAM

---

(1)  Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 109.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 229, 22.9.2006, s. 21.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 26. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006.

3

(4)  Ú. v. ES C 163, 9.7.2002, s. 1.

4

---

PRÍLOHA

KĽÚČOVÉ KOMPETENCIE PRE CELOŽIVOTNÉ VZDELÁVANIE – EURÓPSKY REFERENČNÝ RÁMEC

Profil a ciele

Keďže globalizácia prináša Európskej únii neustále nové výzvy, každý občan bude potrebovať širokú škálu kľúčových kompetencií, aby sa mohol pružne prispôsobiť rýchlo sa meniacemu a úzko prepojenému svetu.

Vzdelávanie vo svojej dvojitej úlohe – sociálnej i hospodárskej – zohráva hlavnú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby európski občania získali potrebné kľúčové kompetencie, ktoré im umožnia pružne sa prispôsobiť takýmto zmenám.

Vychádzajúc predovšetkým z rozmanitých schopností jednotlivcov by sa malo vyhovieť rozličným potrebám učiacich sa, a to prostredníctvom zabezpečenia rovnosti a prístupu pre tie skupiny osôb, ktoré z dôvodu znevýhodnenia spojeného so vzdelaním, spôsobeného osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo ekonomickými okolnosťami, potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál. Tieto skupiny osôb zahŕňajú napríklad osoby s nízkou úrovňou základných zručností, najmä s nízkou úrovňou gramotnosti, osoby, ktoré predčasne opustili školskú dochádzku, dlhodobo nezamestnaných a osoby vracajúce sa do zamestnania po dlhej prestávke, starších ľudí, prisťahovalcov a zdravotne postihnuté osoby.

V tejto súvislosti je hlavným cieľom referenčného rámca:

| 1. | identifikovať a vymedziť kľúčové kompetencie, potrebné na osobné uspokojenie, aktívne občianstvo, sociálnu súdržnosť a zamestnateľnosť v znalostnej spoločnosti; |
| --- | --- |

1.

identifikovať a vymedziť kľúčové kompetencie, potrebné na osobné uspokojenie, aktívne občianstvo, sociálnu súdržnosť a zamestnateľnosť v znalostnej spoločnosti;

| 2. | podporovať prácu členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby mali mladí ľudia na konci počiatočného vzdelania a odbornej prípravy rozvinuté kľúčové kompetencie do takej miery, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast, a aby boli dospelí schopní svoje kľúčové kompetencie rozvíjať a aktualizovať po celý svoj život; |
| --- | --- |

2.

podporovať prácu členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby mali mladí ľudia na konci počiatočného vzdelania a odbornej prípravy rozvinuté kľúčové kompetencie do takej miery, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast, a aby boli dospelí schopní svoje kľúčové kompetencie rozvíjať a aktualizovať po celý svoj život;

| 3. | poskytnúť európsky referenčný nástroj tým, ktorí rozhodujú o politikách, tým, ktorí poskytujú vzdelávanie, zamestnávateľom a samotným učiacim sa na podporu úsilia na národnej i európskej úrovni smerujúceho k spoločne dohodnutým cieľom; |
| --- | --- |

3.

poskytnúť európsky referenčný nástroj tým, ktorí rozhodujú o politikách, tým, ktorí poskytujú vzdelávanie, zamestnávateľom a samotným učiacim sa na podporu úsilia na národnej i európskej úrovni smerujúceho k spoločne dohodnutým cieľom;

| 4. | poskytnúť rámec ďalšej činnosti na úrovni Spoločenstva v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, ako i v rámci programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.

poskytnúť rámec ďalšej činnosti na úrovni Spoločenstva v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, ako i v rámci programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

Kľúčové kompetencie

Kompetencie pre tento rámec sa definujú ako kombinácia vedomostí, zručností a postojov primeraných danému kontextu. Kľúčové kompetencie sú tie, ktoré potrebujú všetci jednotlivci na osobné uspokojenie a rozvoj, aktívne občianstvo, spoločenské začlenenie a zamestnanosť.

Referenčný rámec stanovuje osem kľúčových kompetencií:

| 1. | komunikácia v materinskom jazyku, |
| --- | --- |

1.

komunikácia v materinskom jazyku,

| 2. | komunikácia v cudzích jazykoch, |
| --- | --- |

2.

komunikácia v cudzích jazykoch,

| 3. | matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky, |
| --- | --- |

3.

matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky,

| 4. | digitálna kompetencia, |
| --- | --- |

4.

digitálna kompetencia,

| 5. | naučiť sa učiť, |
| --- | --- |

5.

naučiť sa učiť,

| 6. | spoločenské a občianske kompetencie, |
| --- | --- |

6.

spoločenské a občianske kompetencie,

| 7. | iniciatívnosť a podnikavosť, a |
| --- | --- |

7.

iniciatívnosť a podnikavosť, a

| 8. | kultúrne povedomie a vyjadrovanie. |
| --- | --- |

8.

kultúrne povedomie a vyjadrovanie.

Všetky kľúčové kompetencie sa považujú za rovnako dôležité, pretože každá z nich môže prispieť k úspešnému životu v znalostnej spoločnosti. Mnohé kompetencie sa prekrývajú a nadväzujú na seba: aspekty, ktoré sú podstatné v jednej oblasti, budú podporovať kompetencie v ďalšej oblasti. Základná jazyková zručnosť, gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní a zručnosť v informačných a komunikačných technológiách (IKT) sú hlavným východiskom pri učení sa, a naučenie sa učiť podporuje všetky vzdelávacie aktivity. Existuje množstvo tém, ktoré sa uplatňujú v referenčnom rámci: kritické myslenie, kreativita, iniciatíva, riešenie problémov, hodnotenie rizika, prijímanie rozhodnutí a konštruktívne riadenie pocitov zohrávajú úlohu vo všetkých ôsmich kľúčových kompetenciách.

1.   Komunikácia v materinskom jazyku (1)

Definícia:

Komunikácia v materinskom jazyku je schopnosť vyjadrovať a tlmočiť koncepty, myšlienky, pocity, fakty a názory ústnou a písomnou formou (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) a z jazykového hľadiska interaktívne reagovať primeraným a kreatívnym spôsobom v rôznych spoločenských a kultúrnych súvislostiach; vo vzdelávaní a odbornej príprave, v práci, doma a vo voľnom čase.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Komunikačná kompetencia vyplýva z osvojenia si materinského jazyka, čo bezprostredne súvisí s vývojom kognitívnej schopnosti jednotlivca vnímať okolitý svet a spolunažívať s ostatnými. Komunikácia v materinskom jazyku si od jednotlivca vyžaduje, aby mal vedomosti o slovnej zásobe, používanej gramatike a jazykových funkciách. Zahŕňa uvedomovanie si hlavných typov verbálnej interakcie, škály spisovných a nespisovných textov, hlavných charakteristík rôznych jazykových štýlov a registrov a variability jazyka a komunikácie v odlišných kontextoch.

Jednotlivci by mali mať zručnosti v komunikácii v ústnej, ako aj v písomnej, podobe v rozličných komunikačných situáciách a v sledovaní a prispôsobovaní svojej vlastnej komunikácie požiadavkám danej situácie. Táto kompetencia takisto zahŕňa schopnosť rozlišovať a používať rôzne typy textov, vyhľadávať, zhromažďovať a spracovávať informácie, používať pomôcky a formulovať a vyjadrovať svoje ústne a písomné argumenty presvedčivým spôsobom, primeraným danému kontextu.

Pozitívny postoj ku komunikácii v materinskom jazyku obsahuje dispozíciu pre kritický a konštruktívny dialóg, oceňovanie estetických kvalít a snahu o ich dosahovanie a záujem o interakciu s ostatnými ľuďmi. To znamená uvedomiť si vplyv jazyka na ostatných a potrebu chápať a používať ho pozitívnym a sociálne zodpovedným spôsobom.

2.   Komunikácia v cudzích jazykoch (2)

Definícia:

Komunikácia v cudzích jazykoch v rozsiahlej miere zahŕňa hlavné rozmery komunikácie v materinskom jazyku: je založená na schopnosti porozumieť, vyjadrovať a tlmočiť koncepty, myšlienky, pocity, fakty a názory ústnou a písomnou formou (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) v primeranej škále spoločenských a kultúrnych súvislostí (vo vzdelávaní a odbornej príprave, práci, doma a vo voľnom čase) podľa želaní a potrieb jednotlivca. Komunikácia v cudzích jazykoch si takisto vyžaduje zručnosti ako sprostredkovanie a medzikultúrne porozumenie. Stupeň pokročilosti jednotlivca sa bude líšiť v štyroch rôznych rovinách (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) a medzi rôznymi jazykmi a v závislosti od jeho spoločenského a kultúrneho pôvodu, prostredia, potrieb a/alebo záujmov.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Kompetencia v cudzích jazykoch si vyžaduje vedomosti o slovnej zásobe a používanej gramatike a uvedomenie si hlavných typov verbálnej interakcie a jazykových registrov. Dôležité sú vedomosti o spoločenských konvenciách a kultúrnom aspekte a variabilite jazykov.

Základné zručnosti pre komunikáciu v cudzích jazykoch pozostávajú zo schopnosti porozumieť hovorenému slovu, iniciovať, udržiavať a ukončiť konverzáciu a čítať a porozumieť textom, ako aj tvoriť texty, ktoré zodpovedajú potrebám jednotlivca. Jednotlivci by mali byť taktiež schopní vhodne používať pomôcky a učiť sa jazyky aj informálnym spôsobom v rámci celoživotného vzdelávania.

Pozitívny postoj zahŕňa uvedomovanie si kultúrnej rozmanitosti a záujem a zvedavosť zameranú na jazyky a medzikultúrnu komunikáciu.

3.   Matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky

Definícia:

| A. | Matematická kompetencia je schopnosť rozvíjať a používať matematické myslenie na riešenie rôznych problémov v každodenných situáciách. Vychádzajúc z dobrých numerických znalostí sa dôraz kladie na postup a aktivitu, ako aj na vedomosti. Matematická kompetencia zahŕňa na rôznych stupňoch schopnosť a ochotu používať matematické modely myslenia (logické a priestorové myslenie) a prezentácie (vzorce, modely, diagramy, grafy, tabuľky). |
| --- | --- |

A.

Matematická kompetencia je schopnosť rozvíjať a používať matematické myslenie na riešenie rôznych problémov v každodenných situáciách. Vychádzajúc z dobrých numerických znalostí sa dôraz kladie na postup a aktivitu, ako aj na vedomosti. Matematická kompetencia zahŕňa na rôznych stupňoch schopnosť a ochotu používať matematické modely myslenia (logické a priestorové myslenie) a prezentácie (vzorce, modely, diagramy, grafy, tabuľky).

| B. | Kompetencia vo vede sa vzťahuje na schopnosť a ochotu používať základné vedomosti a používanú metodiku na vysvetľovanie prirodzeného sveta s cieľom určiť otázky a vyvodiť závery podložené dôkazmi. Kompetencia v technike sa chápe ako uplatňovanie vedomostí a metodiky ako odpovedí na vnímané ľudské túžby a potreby. Kompetencia vo vede a technike zahŕňa porozumenie zmenám spôsobeným ľudskou činnosťou a zodpovednosti občana ako jednotlivca. |
| --- | --- |

B.

Kompetencia vo vede sa vzťahuje na schopnosť a ochotu používať základné vedomosti a používanú metodiku na vysvetľovanie prirodzeného sveta s cieľom určiť otázky a vyvodiť závery podložené dôkazmi. Kompetencia v technike sa chápe ako uplatňovanie vedomostí a metodiky ako odpovedí na vnímané ľudské túžby a potreby. Kompetencia vo vede a technike zahŕňa porozumenie zmenám spôsobeným ľudskou činnosťou a zodpovednosti občana ako jednotlivca.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

| A. | Potrebné vedomosti z matematiky zahŕňajú dobré vedomosti o počtoch, mierkach a štruktúrach, základné operácie a základné matematické prezentácie, chápanie matematických termínov a konceptov a povedomie o otázkach, na ktoré matematika ponúka odpovede.
  Jednotlivec by mal mať zručnosti na uplatňovanie základných matematických princípov a postupov v každodennom kontexte doma a v práci a na chápanie a hodnotenie sledu argumentov. Jednotlivec by mal byť schopný myslieť matematicky, chápať matematický dôkaz, komunikovať v matematickom jazyku a používať vhodné pomôcky.
  Pozitívny postoj v matematike je založený na rešpektovaní pravdy a na ochote hľadať príčiny a posudzovať ich platnosť. |
| --- | --- |

A.

Potrebné vedomosti z matematiky zahŕňajú dobré vedomosti o počtoch, mierkach a štruktúrach, základné operácie a základné matematické prezentácie, chápanie matematických termínov a konceptov a povedomie o otázkach, na ktoré matematika ponúka odpovede.

Jednotlivec by mal mať zručnosti na uplatňovanie základných matematických princípov a postupov v každodennom kontexte doma a v práci a na chápanie a hodnotenie sledu argumentov. Jednotlivec by mal byť schopný myslieť matematicky, chápať matematický dôkaz, komunikovať v matematickom jazyku a používať vhodné pomôcky.

Pozitívny postoj v matematike je založený na rešpektovaní pravdy a na ochote hľadať príčiny a posudzovať ich platnosť.

| B. | Pokiaľ ide o vedu a techniku, základné vedomosti zahŕňajú základné princípy prirodzeného sveta, základné vedecké koncepty, princípy a metódy, techniku a technologické produkty a technologické postupy, ako aj chápanie dosahu vedy a techniky na prirodzený svet. Tieto kompetencie by mali následne umožniť jednotlivcom lepšie pochopiť prínos, obmedzenia a riziká vedeckých teórií, aplikácií a technológie v spoločnostiach vo všeobecnosti (v súvislosti s rozhodovaním, hodnotami, morálnymi otázkami, kultúrou atď.).
  Zručnosti zahŕňajú schopnosť používať a zaobchádzať s technickými nástrojmi a prístrojmi, ako aj vedeckými údajmi, na dosiahnutie cieľa alebo prijatie rozhodnutia alebo vyvodenie záveru na základe dôkazu. Jednotlivci by mali byť tiež schopní uznať základné charakteristiky vedeckého bádania a mali by vedieť oznámiť závery a tiež dôvody, ktoré k nim viedli.
  Kompetencia zahŕňa postoj kritického uvedomovania si a zvedavosti, záujem o etické otázky a rešpektovanie bezpečnosti a trvalej udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o vedecko-technický pokrok v súvislosti s jednotlivcom, rodinou, komunitou a celosvetovými otázkami. |
| --- | --- |

B.

Pokiaľ ide o vedu a techniku, základné vedomosti zahŕňajú základné princípy prirodzeného sveta, základné vedecké koncepty, princípy a metódy, techniku a technologické produkty a technologické postupy, ako aj chápanie dosahu vedy a techniky na prirodzený svet. Tieto kompetencie by mali následne umožniť jednotlivcom lepšie pochopiť prínos, obmedzenia a riziká vedeckých teórií, aplikácií a technológie v spoločnostiach vo všeobecnosti (v súvislosti s rozhodovaním, hodnotami, morálnymi otázkami, kultúrou atď.).

Zručnosti zahŕňajú schopnosť používať a zaobchádzať s technickými nástrojmi a prístrojmi, ako aj vedeckými údajmi, na dosiahnutie cieľa alebo prijatie rozhodnutia alebo vyvodenie záveru na základe dôkazu. Jednotlivci by mali byť tiež schopní uznať základné charakteristiky vedeckého bádania a mali by vedieť oznámiť závery a tiež dôvody, ktoré k nim viedli.

Kompetencia zahŕňa postoj kritického uvedomovania si a zvedavosti, záujem o etické otázky a rešpektovanie bezpečnosti a trvalej udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o vedecko-technický pokrok v súvislosti s jednotlivcom, rodinou, komunitou a celosvetovými otázkami.

4.   Digitálna kompetencia

Definícia:

Digitálna kompetencia zahŕňa sebaisté a kritické používanie technológie informačnej spoločnosti (TIS) na pracovné účely, vo voľnom čase a na komunikáciu. Je založená na základných zručnostiach v IKT: používanie počítača na získavanie, posudzovanie, ukladanie, tvorbu, prezentáciu a výmenu informácií a na komunikáciu a účasť v spolupracujúcich sieťach prostredníctvom internetu.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Digitálna kompetencia si vyžaduje riadne porozumenie a vedomosti o povahe, úlohe a príležitostiach TIS v každodenných súvislostiach: v osobnom a spoločenskom živote, ako aj v práci. Patria sem hlavné počítačové aplikácie ako textový a tabuľkový procesor, databázy, ukladanie a riadenie informácií a porozumenie príležitostiam a možným rizikám, ktoré sú spojené s internetom a komunikáciou pomocou elektronických médií (elektronická pošta, sieťové nástroje) v práci, vo voľnom čase, pre zdieľanie informácií, a spoluprácu na sieti, vzdelávanie a výskum. Jednotlivci by mali takisto chápať, ako môžu TIS podporovať kreativitu a inovácie, a mali by si byť vedomí problematiky súvisiacej s platnosťou a spoľahlivosťou dostupných informácií a s právnymi a etickými princípmi interaktívneho používania TIS.

Potrebné zručnosti zahŕňajú schopnosť vyhľadávať, zhromažďovať a spracovávať informácie a používať ich kritickým a systematickým spôsobom, posudzovať relevantnosť a rozlišovať medzi skutočnosťou a virtuálnym svetom a zároveň rozpoznávať prepojenia. Jednotlivci by mali byť schopní používať nástroje na tvorbu, prezentáciu a porozumenie zložitým informáciám a sprístupniť si, vyhľadávať a používať služby založené na internete. Jednotlivci by mali byť tiež schopní používať TIS na podporu kritického myslenia, kreativity a inovácie.

Používanie TIS si vyžaduje kritický a zvažujúci postoj k dostupným informáciám a zodpovednému používaniu interaktívnych médií. Túto kompetenciu tiež podporuje záujem o účasť v komunitách a sieťach na kultúrne, sociálne a/alebo profesionálne účely.

5.   Naučiť sa učiť

Definícia:

„Naučiť sa učiť“ je schopnosť pokračovať a zotrvať v učení sa, organizovať vlastné učenie sa, aj pomocou efektívneho manažmentu času a informácií, a to individuálne alebo v skupinách. Táto kompetencia zahŕňa uvedomenie si procesu učenia sa a potrieb jednotlivca, určenie dostupných príležitostí a schopnosť prekonať prekážky na účel úspešného vzdelávania sa. Táto kompetencia znamená získavať, spracovávať a prispôsobovať nové vedomosti a zručnosti, ako aj hľadať a využívať poradenstvo. Naučiť sa učiť podnecuje učiacich sa, aby stavali na predchádzajúcom vzdelaní a životných skúsenostiach, aby mohli používať a uplatňovať vedomosti a zručnosti v rozličných súvislostiach: doma, v práci, pri vzdelávaní sa a odbornej príprave. Motivácia a sebadôvera sú pri tejto kompetencii jednotlivca rozhodujúce.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Keď je učenie zamerané na konkrétne pracovné alebo kariérne ciele, jednotlivec by mal mať vedomosti o požadovaných kompetenciách, vedomostiach, zručnostiach a kvalifikáciách. Vo všetkých prípadoch si naučiť sa učiť vyžaduje od jednotlivca, aby poznal a chápal svoje preferované stratégie učenia sa, aby poznal silné a slabé stránky svojich zručností a kvalifikácií, a aby bol schopný vyhľadávať príležitosti na vzdelávanie a odbornú prípravu a poradenstvo a/alebo podporu, ktoré je dostupné.

Zručnosť týkajúca sa naučenia sa učiť si vyžaduje predovšetkým nadobudnutie základných zručností ako je gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní a IKT zručností, ktoré sú potrebné pre ďalšie vzdelávanie. Na základe týchto zručností by mal byť jednotlivec schopný získať prístup k novým vedomostiam a zručnostiam, nadobudnúť ich, spracovať a prispôsobiť. Toto si vyžaduje účinné riadenie vzdelávacích, kariérnych a pracovných postupov jednotlivca a predovšetkým schopnosť zotrvať v učení, sústrediť sa počas dlhšieho obdobia a kriticky uvažovať o dôvodoch a cieľoch učenia sa. Jednotlivci by mali byť schopní venovať čas samostatnému učeniu sa a mať sebadisciplínu, ale rovnako by mali vedieť v procese vzdelávania spolupracovať, využívať výhody učenia sa v heterogénnych skupinách a vymieňať si poznatky. Jednotlivci by mali byť schopní organizovať svoje vlastné učenie sa, posúdiť svoju vlastnú prácu a v potrebných prípadoch vyhľadávať poradenstvo, informácie a podporu.

Pozitívny postoj zahŕňa motiváciu a sebadôveru na pokračovanie v učení a dosahovanie úspechov v učení počas celého života. Postoj založený na riešení problémov podporuje proces učenia sa a schopnosť jednotlivca vysporiadať sa s prekážkami a so zmenami. Želanie uplatniť predchádzajúce vzdelanie a životné skúsenosti a zvedavosť súvisiaca s príležitosťami na vzdelávanie a uplatňovanie vzdelania v rozličných životných súvislostiach sú základnými prvkami pozitívneho postoja.

6.   Spoločenské a občianske kompetencie

Definícia:

Tieto kompetencie zahŕňajú individuálne, medziľudské a medzikultúrne kompetencie a pokrývajú všetky formy správania, ktoré jednotlivec využíva na efektívnu a konštruktívnu účasť na spoločenskom a pracovnom živote, a to najmä v čoraz rozmanitejších spoločnostiach, a v potrebných prípadoch na riešenie konfliktov. Občianska kompetencia umožní jednotlivcom zúčastňovať sa v plnej miere na občianskom živote založenom na znalosti spoločenských a politických konceptov a štruktúr a prijatí záväzku aktívnej a demokratickej účasti.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

| A. | Spoločenská kompetencia je prepojená s osobným a spoločenským blahom, ktoré si vyžaduje porozumenie spôsobu, akým si jednotlivci môžu zabezpečiť optimálne fyzické a psychické zdravie, vrátane ako zdroj pre jednotlivca, jeho rodinu, jeho najbližšie spoločenské prostredie a vedomosti o tom, ako k tomu môže prispieť zdravý životný štýl. Pre úspešnú účasť v medziľudských a spoločenských vzťahoch je podstatné chápať kódy správania sa a spôsoby, ktoré sú všeobecne prijateľné v rozličných spoločnostiach a prostrediach (napr. v práci). Je rovnako dôležité byť si vedomý základných konceptov vzťahujúcich sa na jednotlivcov, skupiny, pracovné organizácie, rodovú rovnosť a nediskrimináciu, spoločnosť a kultúru. Je nevyhnutné porozumieť viackultúrnym a sociálno-ekonomickým rozmerom európskych spoločností a spôsobu, akým je národná kultúrna identita prepojená s európskou identitou.
  Základné zručnosti v rámci tejto kompetencie zahŕňajú schopnosť konštruktívne komunikovať v rozličných prostrediach, byť tolerantný, vyjadrovať odlišné stanoviská a porozumieť im, vyjednávať so schopnosťou vytvárať dôveru a cítiť empatiu. Jednotlivci by mali byť schopní zvládať stres a frustráciu a vyjadriť ich konštruktívnym spôsobom a mali by tiež rozlišovať medzi súkromným a pracovným životom.
  Kompetencia je založená na postoji spolupráce, asertivity a integrity. Jednotlivci by mali mať záujem o sociálno-ekonomický rozvoj a medzikultúrnu komunikáciu, a mali by si ceniť rozmanitosť hodnôt a rešpektovať ostatných ľudí a mali by byť pripravení prekonávať predsudky a robiť kompromisy. |
| --- | --- |

A.

Spoločenská kompetencia je prepojená s osobným a spoločenským blahom, ktoré si vyžaduje porozumenie spôsobu, akým si jednotlivci môžu zabezpečiť optimálne fyzické a psychické zdravie, vrátane ako zdroj pre jednotlivca, jeho rodinu, jeho najbližšie spoločenské prostredie a vedomosti o tom, ako k tomu môže prispieť zdravý životný štýl. Pre úspešnú účasť v medziľudských a spoločenských vzťahoch je podstatné chápať kódy správania sa a spôsoby, ktoré sú všeobecne prijateľné v rozličných spoločnostiach a prostrediach (napr. v práci). Je rovnako dôležité byť si vedomý základných konceptov vzťahujúcich sa na jednotlivcov, skupiny, pracovné organizácie, rodovú rovnosť a nediskrimináciu, spoločnosť a kultúru. Je nevyhnutné porozumieť viackultúrnym a sociálno-ekonomickým rozmerom európskych spoločností a spôsobu, akým je národná kultúrna identita prepojená s európskou identitou.

Základné zručnosti v rámci tejto kompetencie zahŕňajú schopnosť konštruktívne komunikovať v rozličných prostrediach, byť tolerantný, vyjadrovať odlišné stanoviská a porozumieť im, vyjednávať so schopnosťou vytvárať dôveru a cítiť empatiu. Jednotlivci by mali byť schopní zvládať stres a frustráciu a vyjadriť ich konštruktívnym spôsobom a mali by tiež rozlišovať medzi súkromným a pracovným životom.

Kompetencia je založená na postoji spolupráce, asertivity a integrity. Jednotlivci by mali mať záujem o sociálno-ekonomický rozvoj a medzikultúrnu komunikáciu, a mali by si ceniť rozmanitosť hodnôt a rešpektovať ostatných ľudí a mali by byť pripravení prekonávať predsudky a robiť kompromisy.

| B. | Občianska kompetencia je založená na vedomostiach o konceptoch demokracie, spravodlivosti, rovnosti, občianstva a občianskych práv vrátane ich vyjadrenia v Charte základných práv Európskej únie a v medzinárodných deklaráciách a ako sú uplatňované v rôznych inštitúciách na miestnej, regionálnej, národnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Patria sem vedomosti o súčasnom dianí, ako aj o hlavných udalostiach a trendoch v národnej, európskej a svetovej histórii. Okrem toho by sa mala rozvíjať informovanosť o cieľoch, hodnotách a politikách sociálnych a politických hnutí. Dôležité sú aj vedomosti o európskej integrácii a o štruktúrach Európskej únie, o hlavných cieľoch a hodnotách, ako aj informovanosť o rozmanitosti a kultúrnych identitách v Európe.
  Zručnosti súvisiace s občianskou kompetenciou sa týkajú schopnosti účinne komunikovať s inými ľuďmi vo verejnej sfére a prejavovať solidaritu a záujem pri riešení problémov, ktoré sa týkajú miestnej aj širšej komunity. Toto zahŕňa kritickú a kreatívnu úvahu a konštruktívnu účasť na komunálnych alebo susedských aktivitách, ako aj v rozhodovaní na všetkých úrovniach od miestnej po celoštátnu a európsku úroveň, najmä prostredníctvom účasti vo voľbách.
  Rešpektovanie ľudských práv v plnej miere, vrátane rovnosti ako základu demokracie, uvedomovanie si a chápanie rozdielov medzi hodnotovými systémami rozličných náboženstiev alebo etnických skupín sú základom pozitívneho postoja. Toto znamená preukázanie zmyslu spolupatričnosti do určitej lokality, krajiny, Európskej únie a Európy vo všeobecnosti a do sveta a ochotu zúčastňovať sa na demokratickom rozhodovaní na všetkých úrovniach. Patrí sem aj preukázanie zmyslu pre zodpovednosť, ako aj preukázanie porozumenia a rešpektu voči spoločným hodnotám, ktoré sú potrebné na zabezpečenie súdržnosti spoločenstva, ako je napríklad rešpektovanie demokratických zásad. Konštruktívna účasť tiež zahŕňa občianske aktivity, podporu sociálnej rozmanitosti a súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja a pripravenosť rešpektovať hodnoty a súkromie iných ľudí. |
| --- | --- |

B.

Občianska kompetencia je založená na vedomostiach o konceptoch demokracie, spravodlivosti, rovnosti, občianstva a občianskych práv vrátane ich vyjadrenia v Charte základných práv Európskej únie a v medzinárodných deklaráciách a ako sú uplatňované v rôznych inštitúciách na miestnej, regionálnej, národnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Patria sem vedomosti o súčasnom dianí, ako aj o hlavných udalostiach a trendoch v národnej, európskej a svetovej histórii. Okrem toho by sa mala rozvíjať informovanosť o cieľoch, hodnotách a politikách sociálnych a politických hnutí. Dôležité sú aj vedomosti o európskej integrácii a o štruktúrach Európskej únie, o hlavných cieľoch a hodnotách, ako aj informovanosť o rozmanitosti a kultúrnych identitách v Európe.

Zručnosti súvisiace s občianskou kompetenciou sa týkajú schopnosti účinne komunikovať s inými ľuďmi vo verejnej sfére a prejavovať solidaritu a záujem pri riešení problémov, ktoré sa týkajú miestnej aj širšej komunity. Toto zahŕňa kritickú a kreatívnu úvahu a konštruktívnu účasť na komunálnych alebo susedských aktivitách, ako aj v rozhodovaní na všetkých úrovniach od miestnej po celoštátnu a európsku úroveň, najmä prostredníctvom účasti vo voľbách.

Rešpektovanie ľudských práv v plnej miere, vrátane rovnosti ako základu demokracie, uvedomovanie si a chápanie rozdielov medzi hodnotovými systémami rozličných náboženstiev alebo etnických skupín sú základom pozitívneho postoja. Toto znamená preukázanie zmyslu spolupatričnosti do určitej lokality, krajiny, Európskej únie a Európy vo všeobecnosti a do sveta a ochotu zúčastňovať sa na demokratickom rozhodovaní na všetkých úrovniach. Patrí sem aj preukázanie zmyslu pre zodpovednosť, ako aj preukázanie porozumenia a rešpektu voči spoločným hodnotám, ktoré sú potrebné na zabezpečenie súdržnosti spoločenstva, ako je napríklad rešpektovanie demokratických zásad. Konštruktívna účasť tiež zahŕňa občianske aktivity, podporu sociálnej rozmanitosti a súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja a pripravenosť rešpektovať hodnoty a súkromie iných ľudí.

7.   Iniciatívnosť a podnikavosť

Definícia:

Iniciatívnosť a podnikavosť sa vzťahuje na schopnosť jednotlivca zmeniť myšlienky na skutky. Zahŕňa kreativitu, inovácie a prijímanie rizika, ako aj schopnosť plánovať a riadiť projekty so zámerom dosiahnuť ciele. Toto podporuje jednotlivcov nielen v ich každodennom živote doma a v spoločnosti, ale aj na pracovisku, aby si boli vedomí kontextu svojej práce, a aby mohli využiť príležitosti, a je to základom pre špecifickejšie zručnosti a vedomosti, ktoré potrebujú tí, ktorí zakladajú podnik zameraný na spoločenskú alebo obchodnú činnosť alebo naň prispievajú. Tieto by mali zahŕňať zmysel pre etické hodnoty a presadzovanie dobrého riadenia.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Potrebné vedomosti zahŕňajú schopnosť určiť dostupné príležitosti pre osobné, profesionálne a/alebo obchodné činnosti, vrátane otázok „širšieho záberu“, ktoré poskytujú kontext, v ktorom ľudia žijú a pracujú, ako napr. rozsiahle chápanie fungovania hospodárstva, a príležitosti a výzvy, ktorým čelí zamestnávateľ alebo organizácia. Jednotlivci by si mali byť takisto vedomí etických pozícií podnikov a toho, ako sa môžu „postaviť za dobrú vec“, napríklad prostredníctvom spravodlivého obchodovania alebo vo forme sociálneho podniku.

Zručnosti sa vzťahujú na proaktívne riadenie projektov (zahŕňajú napríklad schopnosť plánovať, organizovať, riadiť, viesť a poverovať, analyzovať, komunikovať, oznamovať, hodnotiť a zaznamenávať), účinnú reprezentáciu a vyjednávanie a na schopnosť pracovať individuálne a schopnosť pracovať spoločne v tímoch. Dôležitá je schopnosť posudzovať a identifikovať silné a slabé stránky jednotlivca a hodnotiť a prijímať prípadné riziká.

Podnikateľský postoj charakterizuje iniciatíva, proaktivita, nezávislosť a inovácie v osobnom a spoločenskom živote, rovnako ako v práci. Zahŕňa tiež motiváciu a odhodlanie dosahovať ciele, či už osobné alebo stanovené spoločne s ostatnými, v osobnom živote, vrátane práce.

8.   Kultúrne povedomie a vyjadrovanie

Definícia:

Uvedomovanie si dôležitosti kreatívneho vyjadrovania myšlienok, skúseností a emócií prostredníctvom rôznych médií vrátane hudby, scénických umení, literatúry a výtvarných umení.

Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

Vedomosti o kultúre zahŕňajú informovanosť o miestnom, národnom a európskom kultúrnom dedičstve a ich mieste vo svete. Patria sem základné vedomosti o významných kultúrnych dielach vrátane súčasnej ľudovej kultúry. Je nesmierne dôležité chápať kultúrnu a jazykovú rozmanitosť v Európe a v iných oblastiach sveta, potrebu chrániť ju a chápať význam estetických faktorov v každodennom živote.

Zručnosti súvisia s uvedomovaním si a vyjadrovaním: ocenenie a radosť z umeleckých diel a predstavení rovnako ako vyjadrovanie vlastných pocitov a myšlienok prostredníctvom rozličných médií za použitia vrodených schopností jednotlivca. Zručnosti zahŕňajú takisto schopnosť spájať kreatívne a expresívne pohľady jednotlivca s názormi ostatných a určovať a uvedomovať si spoločenské a hospodárske príležitosti v kultúrnych aktivitách. Kultúrne vyjadrovanie je základom rozvíjania kreatívnych zručností, ktoré možno preniesť do rôznych profesionálnych súvislostí.

Dobré pochopenie vlastnej kultúry a zmysel pre identitu môže byť základom otvoreného postoja vo vzťahu k rozmanitosti kultúrneho vyjadrovania a jeho rešpektovania. Pozitívny postoj zahŕňa tiež kreativitu a snahu o kultiváciu estetických schopností formou umeleckého vyjadrovania vlastných pocitov a myšlienok a prostredníctvom zapájania sa do kultúrneho života.

---

(1)  V kontexte európskej viackultúrnej a mnohojazyčnej spoločnosti sa uznáva, že materinský jazyk nemusí byť vo všetkých prípadoch úradným jazykom členského štátu a že schopnosť komunikovať v úradnom jazyku je nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie úplnej účasti jednotlivca v spoločnosti. V niektorých členských štátoch môže byť materinský jazyk jedným z niekoľkých úradných jazykov. Opatrenia na riešenie takýchto prípadov a na uplatnenie príslušných vymedzení sa ponechávajú na jednotlivé členské štáty v súlade s ich osobitnými potrebami a okolnosťami.

(2)  Je dôležité si uvedomiť, že veľa Európanov žije v rodinách a spoločenstvách, kde sa hovorí dvoma alebo viacerými jazykmi, a že úradný jazyk krajiny, v ktorej žijú, nemusí byť ich materinským jazykom. V rámci týchto skupín sa táto kompetencia môže vzťahovať skôr na úradný, ako na cudzí jazyk. Budú mať preto inú potrebu, motiváciu a sociálne a/alebo ekonomické dôvody na rozvoj tejto kompetencie s cieľom podporiť vlastnú integráciu, než ľudia, ktorí sa učia cudzí jazyk kvôli cestovaniu alebo práci. Opatrenia na riešenie takýchto prípadov a na tomu zodpovedajúce uplatňovanie definície sa ponechávajú na jednotlivé členské štáty v súlade ich osobitnými potrebami a podmienkami.

---