# Úradný vestník L 383/28.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 383 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4928. decembra 2006 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 383

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4928. decembra 2006

---

| Obsah | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 21. septembra 2005 o nezákonnom uplatňovaní schémy štátnej pomoci č. 192/1997 Talianskou republikou – autonómnou provinciou Bolzano
  [oznámené pod číslo K(2005) 2723)]


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 6. septembra 2005 o štátnej pomoci Portugalsko – predĺženie dodacej lehoty dvoch cisternových lodí určených na prepravu chemických látok vyrobených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.
  [oznámené pod číslo K(2005) 3268]


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 7. decembra 2005 o programe pomoci, ktorý zaviedlo Belgicko v prospech ABX Logistics [č. C 53/2003 (ex NN 62/2003)]
  [oznámené pod číslo K(2005) 4447]


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 4. júla 2006 o štátnej pomoci, ktorú má Taliansko v úmysle uplatniť v prospech spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A [č. C 48/2004 (ex N 595/2003)]
  [oznámené pod číslo K(2006) 2972]


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 19. júla 2006 opatreniach, ktoré prijalo Holandsko v prospech VAOP
  [oznámené pod číslo K(2006) 3224]


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 26. septembra 2006 o štátnej pomoci č. C 49/2005 (ex N 233/2005) v prospech spoločnosti Chemobudowy Kraków S.A.
  [oznámené pod číslo K(2006) 4214]


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 02 de octubre de 2006 o uplatňovaní dane z majetku netýkajúceho sa domácností Spojeným kráľovstvom vo vzťahu k telekomunikačnej infraštruktúre v Spojenom kráľovstve (C 4/2005 [ex NN 27/2004, ex CP 26/2004)]
  [oznámené pod číslo K(2006) 4378]


   (
  1
  ) | 70 |

Obsah

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 21. septembra 2005 o nezákonnom uplatňovaní schémy štátnej pomoci č. 192/1997 Talianskou republikou – autonómnou provinciou Bolzano
  [oznámené pod číslo K(2005) 2723)]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2005) 2723)]

(
  1

1

*

Rozhodnutie Komisie zo 6. septembra 2005 o štátnej pomoci Portugalsko – predĺženie dodacej lehoty dvoch cisternových lodí určených na prepravu chemických látok vyrobených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.
  [oznámené pod číslo K(2005) 3268]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2005) 3268]

(
  1

16

*

Rozhodnutie Komisie z 7. decembra 2005 o programe pomoci, ktorý zaviedlo Belgicko v prospech ABX Logistics [č. C 53/2003 (ex NN 62/2003)]
  [oznámené pod číslo K(2005) 4447]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2005) 4447]

(
  1

21

*

Rozhodnutie Komisie zo 4. júla 2006 o štátnej pomoci, ktorú má Taliansko v úmysle uplatniť v prospech spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A [č. C 48/2004 (ex N 595/2003)]
  [oznámené pod číslo K(2006) 2972]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2006) 2972]

(
  1

53

*

Rozhodnutie Komisie z 19. júla 2006 opatreniach, ktoré prijalo Holandsko v prospech VAOP
  [oznámené pod číslo K(2006) 3224]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2006) 3224]

(
  1

61

*

Rozhodnutie Komisie z 26. septembra 2006 o štátnej pomoci č. C 49/2005 (ex N 233/2005) v prospech spoločnosti Chemobudowy Kraków S.A.
  [oznámené pod číslo K(2006) 4214]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2006) 4214]

(
  1

67

*

Rozhodnutie Komisie z 02 de octubre de 2006 o uplatňovaní dane z majetku netýkajúceho sa domácností Spojeným kráľovstvom vo vzťahu k telekomunikačnej infraštruktúre v Spojenom kráľovstve (C 4/2005 [ex NN 27/2004, ex CP 26/2004)]
  [oznámené pod číslo K(2006) 4378]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslo K(2006) 4378]

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 21. septembra 2005

o nezákonnom uplatňovaní schémy štátnej pomoci č. 192/1997 Talianskou republikou – autonómnou provinciou Bolzano

[oznámené pod číslo K(2005) 2723]

(Iba taliansky text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2006/945/ES)

KOMISIA EURÓSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2, prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na rozhodnutie K(2003) 517, konečné znenie (1), ktorým Komisia rozhodla o začatí konania v zmysle článku 88 ods. 2 zmluvy pokiaľ ide o pomoc C18/2003 (predtým NN01/2003),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s vyššie uvedeným článkom,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Listom zaevidovaným 11. februára 2002 (CAB(02)A/410) bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa dvoch zákonov autonómnej provincie Bolzano, konkrétne zákona č. 4 z 13. februára 1997, hlavy II a III, a zákona č. 9 z 15. apríla 1991. |
| --- | --- |

(1)

Listom zaevidovaným 11. februára 2002 (CAB(02)A/410) bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa dvoch zákonov autonómnej provincie Bolzano, konkrétne zákona č. 4 z 13. februára 1997, hlavy II a III, a zákona č. 9 z 15. apríla 1991.

| (2) | Listami D/50813 z 25. februára 2002 a D/53149 z 18. júna 2002 boli dožiadané dodatočné informácie. Talianske orgány odpovedali listami A/32982 z 22. apríla 2002 a A/36773 z 18. septembra 2002. Ako príloha k druhému listu bol doručený text nových implementačných kritérií zákona č. 4/97, prijatých rozhodnutiami rady provincie č. 4732 z 11. decembra 2000 a č. 4607 zo 17. decembra 2001. |
| --- | --- |

(2)

Listami D/50813 z 25. februára 2002 a D/53149 z 18. júna 2002 boli dožiadané dodatočné informácie. Talianske orgány odpovedali listami A/32982 z 22. apríla 2002 a A/36773 z 18. septembra 2002. Ako príloha k druhému listu bol doručený text nových implementačných kritérií zákona č. 4/97, prijatých rozhodnutiami rady provincie č. 4732 z 11. decembra 2000 a č. 4607 zo 17. decembra 2001.

| (3) | Listom SG(2003)D/228597 z 21. februára 2003 Komisia informovala talianske orgány o svojom rozhodnutí začať konanie v súlade s článkom 88 ods. 2 zmluvy pokiaľ ide o predmetnú pomoc. |
| --- | --- |

(3)

Listom SG(2003)D/228597 z 21. februára 2003 Komisia informovala talianske orgány o svojom rozhodnutí začať konanie v súlade s článkom 88 ods. 2 zmluvy pokiaľ ide o predmetnú pomoc.

| (4) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2) . Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2) . Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci.

| (5) | Zo strany tretích strán nedostala Komisia v tejto veci žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Zo strany tretích strán nedostala Komisia v tejto veci žiadne pripomienky.

| (6) | Dňa 9. apríla a 5. augusta 2003 sa v Bruseli konali dve stretnutia medzi talianskymi orgánmi a útvarmi Komisie. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 9. apríla a 5. augusta 2003 sa v Bruseli konali dve stretnutia medzi talianskymi orgánmi a útvarmi Komisie.

| (7) | Komisii boli niekoľkokrát neformálnym spôsobom predložené niektoré návrhy odpovedí sprevádzané textami nových implementačných kritérií schémy. Po nich nasledovala výmena správ formou elektronickej pošty. Dňa 22. októbra 2003 a 27. februára 2004 bolo Taliansko vyzvané, aby predložilo svoje pripomienky formálnym spôsobom. |
| --- | --- |

(7)

Komisii boli niekoľkokrát neformálnym spôsobom predložené niektoré návrhy odpovedí sprevádzané textami nových implementačných kritérií schémy. Po nich nasledovala výmena správ formou elektronickej pošty. Dňa 22. októbra 2003 a 27. februára 2004 bolo Taliansko vyzvané, aby predložilo svoje pripomienky formálnym spôsobom.

| (8) | Listom č. 8.000 z 22. júna 2004, zaevidovaným 25. júna 2004 pod číslom A/34747, zaslalo Taliansko svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(8)

Listom č. 8.000 z 22. júna 2004, zaevidovaným 25. júna 2004 pod číslom A/34747, zaslalo Taliansko svoje pripomienky.

| (9) | Po stretnutí, ktoré sa konalo 3. marca 2005, požiadala Komisia listom D/52114 z 18. marca 2005 talianske orgány o ďalšie informácie a podklady, ktoré boli predložené listom A/34426 z 2. júna 2005. |
| --- | --- |

(9)

Po stretnutí, ktoré sa konalo 3. marca 2005, požiadala Komisia listom D/52114 z 18. marca 2005 talianske orgány o ďalšie informácie a podklady, ktoré boli predložené listom A/34426 z 2. júna 2005.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI, KTORÁ BOLI VÝSLEDKOM UPLATNENIA ROZHODNUTIA 4607/2001

| (10) | Podľa predkladateľa sťažnosti bola prostredníctvom uvedených zákonov poskytnutá pomoc na investície vo forme príspevkov na kapitálový fond alebo zvýhodnených úverov v maximálnej intenzite 40 % podnikom v provincii Bolzano, a to napriek tomu, že tieto nie sú podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy na pomoc oprávnené. |
| --- | --- |

(10)

Podľa predkladateľa sťažnosti bola prostredníctvom uvedených zákonov poskytnutá pomoc na investície vo forme príspevkov na kapitálový fond alebo zvýhodnených úverov v maximálnej intenzite 40 % podnikom v provincii Bolzano, a to napriek tomu, že tieto nie sú podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy na pomoc oprávnené.

| (11) | Nasledujúce zákony provincie Bolzano, ktoré boli predmetom sťažnosti, boli Komisiou schválené:






  (a) | zákon provincie č. 4 z 13. februára 1997 bol zaevidovaný ako pomoc č. N192/97 a schválený listom SG (97) D/10781 z 19. decembra 1997 (3). Tento zákon stanovuje rôzne zásahy, najmä zásahy na podporu podnikových investícií (hlava II); zásahy v prospech investícií do ochrany životného prostredia (hlava III); zásahy na podporu poradenských a vzdelávacích služieb (hlava V); zásahy na vytváranie pracovných miest (hlava VI); podporu rozvoja medzinárodnej činnosti (hlava VII).
  Na základe uvedeného rozhodnutia schvaľujúceho pomoc N192/97, akákoľvek pomoc veľkým podnikom, ktorá prekračuje prah de minimis, musí byť notifikovaná prostredníctvom individuálnej notifikácie. Pokiaľ ide o pomoc na investície, talianske orgány sa zaviazali neprekročiť strop 15 % pre malé podniky a 7,5 % pre stredné podniky, s prihliadnutím na skutočnosť, že provincia Bolzano nie je oprávnená na výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy. Napriek tomu Komisia schválila intenzitu pomoci vo výške 40 % pre mikropodniky, ktoré vykonávajú činnosti, ktoré nie sú predmetom obchodu v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- | --- |

(11)

Nasledujúce zákony provincie Bolzano, ktoré boli predmetom sťažnosti, boli Komisiou schválené:

(a)

zákon provincie č. 4 z 13. februára 1997 bol zaevidovaný ako pomoc č. N192/97 a schválený listom SG (97) D/10781 z 19. decembra 1997 (3). Tento zákon stanovuje rôzne zásahy, najmä zásahy na podporu podnikových investícií (hlava II); zásahy v prospech investícií do ochrany životného prostredia (hlava III); zásahy na podporu poradenských a vzdelávacích služieb (hlava V); zásahy na vytváranie pracovných miest (hlava VI); podporu rozvoja medzinárodnej činnosti (hlava VII).

Na základe uvedeného rozhodnutia schvaľujúceho pomoc N192/97, akákoľvek pomoc veľkým podnikom, ktorá prekračuje prah de minimis, musí byť notifikovaná prostredníctvom individuálnej notifikácie. Pokiaľ ide o pomoc na investície, talianske orgány sa zaviazali neprekročiť strop 15 % pre malé podniky a 7,5 % pre stredné podniky, s prihliadnutím na skutočnosť, že provincia Bolzano nie je oprávnená na výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy. Napriek tomu Komisia schválila intenzitu pomoci vo výške 40 % pre mikropodniky, ktoré vykonávajú činnosti, ktoré nie sú predmetom obchodu v rámci Spoločenstva.

| (b) | Zákon č. 9 z 15. apríla 1991, ktorý bol schválený pod číslom NN69/95 listom SG(96) D/4842 z 22. mája 1996 (4), sa týka vytvorenia fondu na podporu hospodárskych činností. Toto opatrenie stanovuje len formu pomoci (v predmetnom prípade ide o zvýhodnené úvery) a odkladá vytvorenie ďalších typov pomoci, ktoré budú zavedené ďalšími zákonmi, k čomu nakoniec došlo zákonom 4/97. Talianske orgány sa zaviazali obmedziť uplatňovanie tejto schémy len na malé a stredné podniky (MSP) a rešpektovať všetky podmienky stanovené v pravidlách Spoločenstva v oblasti poskytovania štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(b)

Zákon č. 9 z 15. apríla 1991, ktorý bol schválený pod číslom NN69/95 listom SG(96) D/4842 z 22. mája 1996 (4), sa týka vytvorenia fondu na podporu hospodárskych činností. Toto opatrenie stanovuje len formu pomoci (v predmetnom prípade ide o zvýhodnené úvery) a odkladá vytvorenie ďalších typov pomoci, ktoré budú zavedené ďalšími zákonmi, k čomu nakoniec došlo zákonom 4/97. Talianske orgány sa zaviazali obmedziť uplatňovanie tejto schémy len na malé a stredné podniky (MSP) a rešpektovať všetky podmienky stanovené v pravidlách Spoločenstva v oblasti poskytovania štátnej pomoci.

| (12) | Napriek tomu boli rozhodnutím rady provincie č. 4607 zo 17. decembra 2001, ktoré nebolo vopred notifikované Komisii, prijaté nové kritériá poskytovania pomoci upravené v zákone 4/97 pre sektory remeselnej výroby, obchodu, turistiky a služieb. Tieto posledné neboli Komisii vopred notifikované. |
| --- | --- |

(12)

Napriek tomu boli rozhodnutím rady provincie č. 4607 zo 17. decembra 2001, ktoré nebolo vopred notifikované Komisii, prijaté nové kritériá poskytovania pomoci upravené v zákone 4/97 pre sektory remeselnej výroby, obchodu, turistiky a služieb. Tieto posledné neboli Komisii vopred notifikované.

| (13) | Čo sa týka pomoci na investície, základná intenzita 13 a 6 % stanovená uvedeným rozhodnutím a určená pre malé a stredné podniky v oblasti remeselnej výroby, turistiky a obchodu (a to veľkoobchodu, ako aj maloobchodu) sú prostredníctvom série zvýšení systematicky prekračované. |
| --- | --- |

(13)

Čo sa týka pomoci na investície, základná intenzita 13 a 6 % stanovená uvedeným rozhodnutím a určená pre malé a stredné podniky v oblasti remeselnej výroby, turistiky a obchodu (a to veľkoobchodu, ako aj maloobchodu) sú prostredníctvom série zvýšení systematicky prekračované.

| (14) | Vďaka týmto zvýšeniam:






  (a) | bola poskytnutá intenzita 40 % mikropodnikom (maximálna suma investície vo výške 2 mil. EUR za tri roky); |
| --- | --- | --- |

(14)

Vďaka týmto zvýšeniam:

(a)

bola poskytnutá intenzita 40 % mikropodnikom (maximálna suma investície vo výške 2 mil. EUR za tri roky);

| (b) | sa stanovuje intenzita 25 % pre malé podniky (maximálna suma investície vo výške 3,5 mil. EUR za tri roky v prípade remeselnej výroby a 2 mil. EUR za tri roky v prípade turistiky a obchodu); |
| --- | --- |

(b)

sa stanovuje intenzita 25 % pre malé podniky (maximálna suma investície vo výške 3,5 mil. EUR za tri roky v prípade remeselnej výroby a 2 mil. EUR za tri roky v prípade turistiky a obchodu);

| (c) | sa stanovuje intenzita 22,5 % (20 % v oblasti obchodu) pre stredné podniky (maximálna oprávnená výška investície za tri roky v sektore remeselnej výroby je 4 mil. EUR a 3 mil. EUR pre ostatné sektory). |
| --- | --- |

(c)

sa stanovuje intenzita 22,5 % (20 % v oblasti obchodu) pre stredné podniky (maximálna oprávnená výška investície za tri roky v sektore remeselnej výroby je 4 mil. EUR a 3 mil. EUR pre ostatné sektory).

Všetky tieto zvýšenia vo vzťahu k základnej intenzite boli, podľa talianskych orgánov, povolené na základe pravidla de minimis.

| (15) | Navyše mikropodniky remeselnej výroby akejkoľvek veľkosti a bez ohľadu na sektor môžu čerpať pomoc s intenzitou až 40 %. Najmä ohrozené mikropodniky zamestnávajúce maximálne dvoch zamestnancov, ktorých činnosti sú uvedené v príslušnom rozhodnutí, môžu čerpať rovnakú intenzitu aj bez splnenia podmienok požadovaných od ostatných mikropodnikov. |
| --- | --- |

(15)

Navyše mikropodniky remeselnej výroby akejkoľvek veľkosti a bez ohľadu na sektor môžu čerpať pomoc s intenzitou až 40 %. Najmä ohrozené mikropodniky zamestnávajúce maximálne dvoch zamestnancov, ktorých činnosti sú uvedené v príslušnom rozhodnutí, môžu čerpať rovnakú intenzitu aj bez splnenia podmienok požadovaných od ostatných mikropodnikov.

| (16) | Navyše sa v súlade s uvedeným rozhodnutím môžu o pomoc na investície so základnou intenzitou pomoci 6 % uchádzať aj veľké podniky v sektore turistiky, zjavne bez predpokladu akejkoľvek povinnosti predbežnej individuálnej notifikácie.
  Navyše sa na základe pravidla de minimis stanovuje zvýšenie tejto intenzity až na 22,5 % v prospech veľkých podnikov. Maximálna suma investície, ktorá je oprávnená na pomoc predstavuje 3 mil. EUR za obdobie troch rokov. |
| --- | --- |

(16)

Navyše sa v súlade s uvedeným rozhodnutím môžu o pomoc na investície so základnou intenzitou pomoci 6 % uchádzať aj veľké podniky v sektore turistiky, zjavne bez predpokladu akejkoľvek povinnosti predbežnej individuálnej notifikácie.

Navyše sa na základe pravidla de minimis stanovuje zvýšenie tejto intenzity až na 22,5 % v prospech veľkých podnikov. Maximálna suma investície, ktorá je oprávnená na pomoc predstavuje 3 mil. EUR za obdobie troch rokov.

| (17) | Navyše predmetné rozhodnutie stanovuje pomoc na ochranu životného prostredia, ktorá sa skladá z troch zásahov.
  Predovšetkým pomoc s intenzitou 25 % v prospech MSP ktoréhokoľvek sektora, ako aj veľkých podnikov v oblasti turistiky, na účely prispôsobenia sa novým záväzným pravidlám.
  Ďalej pomoc s intenzitou 40 % na prekonanie záväzných pravidiel.
  A nakoniec pomoc, opäť vo výške 40 %, na projekty auditu životného prostredia.
  Na základe pravidla de minimis sa predpokladá zvýšenie až na maximálnu intenzitu 30, 40 a 75 % pre jednotlivé položky tohto opatrenia v poradí v akom po sebe nasledujú. Maximálna stanovená suma oprávnených investícií, najmä v prípade pomoci na podporu dodržiavania nových záväzných pravidiel Spoločenstva, sa pohybuje od 1 do 4 mil. EUR v závislosti od veľkosti podniku. |
| --- | --- |

(17)

Navyše predmetné rozhodnutie stanovuje pomoc na ochranu životného prostredia, ktorá sa skladá z troch zásahov.

Predovšetkým pomoc s intenzitou 25 % v prospech MSP ktoréhokoľvek sektora, ako aj veľkých podnikov v oblasti turistiky, na účely prispôsobenia sa novým záväzným pravidlám.

Ďalej pomoc s intenzitou 40 % na prekonanie záväzných pravidiel.

A nakoniec pomoc, opäť vo výške 40 %, na projekty auditu životného prostredia.

Na základe pravidla de minimis sa predpokladá zvýšenie až na maximálnu intenzitu 30, 40 a 75 % pre jednotlivé položky tohto opatrenia v poradí v akom po sebe nasledujú. Maximálna stanovená suma oprávnených investícií, najmä v prípade pomoci na podporu dodržiavania nových záväzných pravidiel Spoločenstva, sa pohybuje od 1 do 4 mil. EUR v závislosti od veľkosti podniku.

| (18) | V rámci pomoci na podporu zamestnanosti boli rozhodnutím 4607/2001 schválené ako oprávnené náklady na služby právneho a daňového poradenstva, ktoré súvisia so zakladaním nových podnikov alebo sťahovaním podnikov, ale aj náklady na dohľad nad novo založenými podnikmi v priebehu prvých dvoch rokov od vytvorenia podniku.
  Ďalej sú oprávnené náklady na výskum týkajúci sa existujúcich značiek a patentov a náklady na patentovú ochranu značiek. Miera predpokladanej pomoci predstavuje 50 %. Pomoc môžu v podstate čerpať aj veľké podniky operujúce v sektore turistiky. |
| --- | --- |

(18)

V rámci pomoci na podporu zamestnanosti boli rozhodnutím 4607/2001 schválené ako oprávnené náklady na služby právneho a daňového poradenstva, ktoré súvisia so zakladaním nových podnikov alebo sťahovaním podnikov, ale aj náklady na dohľad nad novo založenými podnikmi v priebehu prvých dvoch rokov od vytvorenia podniku.

Ďalej sú oprávnené náklady na výskum týkajúci sa existujúcich značiek a patentov a náklady na patentovú ochranu značiek. Miera predpokladanej pomoci predstavuje 50 %. Pomoc môžu v podstate čerpať aj veľké podniky operujúce v sektore turistiky.

| (19) | K pomoci na rozvoj medzinárodnej činnosti patrí pomoc na výdavky MSP spojená s účasťou na veľtrhoch a výstavách (s intenzitou pomoci 25 % pri účasti v rámci EÚ a 40 % mimo EÚ); pomoc na štúdie, výskumy a poradenské služby (až do výšky 50 % intenzity) a ostatné iniciatívy v rámci EÚ a mimo EÚ: (zjavne zahŕňajúce reklamu podnikov prostredníctvom internetových stránok) vo výške 50 %.
  Rovnako sú oprávnené aj náklady na poistenie vývozných úverov a poistenie devízových rizík s maximálnou intenzitou vo výške 50 % v prospech MSP. Navyše sa podľa pravidla de minimis stanovuje v prospech veľkých podnikov exportný úver vo výške 50 % pre vývoz do ktorejkoľvek z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

(19)

K pomoci na rozvoj medzinárodnej činnosti patrí pomoc na výdavky MSP spojená s účasťou na veľtrhoch a výstavách (s intenzitou pomoci 25 % pri účasti v rámci EÚ a 40 % mimo EÚ); pomoc na štúdie, výskumy a poradenské služby (až do výšky 50 % intenzity) a ostatné iniciatívy v rámci EÚ a mimo EÚ: (zjavne zahŕňajúce reklamu podnikov prostredníctvom internetových stránok) vo výške 50 %.

Rovnako sú oprávnené aj náklady na poistenie vývozných úverov a poistenie devízových rizík s maximálnou intenzitou vo výške 50 % v prospech MSP. Navyše sa podľa pravidla de minimis stanovuje v prospech veľkých podnikov exportný úver vo výške 50 % pre vývoz do ktorejkoľvek z krajín mimo EÚ.

| (20) | Stanovuje sa pomoc na vzdelávanie a na poradenské služby až do výšky 50 % oprávnených nákladov. Na základe pravidla de minimis sa stanovuje zvýšenie o 30 percentuálnych bodov pre obdobie prvých štyroch dní sprostredkovateľského poradenstva či poradenstva poskytnutého obchodnou komorou či „Business Innovation Centres“ (BIC). Schéma sa týka aj veľkých podnikov zo sektoru turistiky; v posudzovanom prípade sa navyše stanovuje príspevok vo výške 35 % na realizáciu internetových stránok. Oprávnené sú len intenzity pomoci prekračujúce 35 % v prípade vzdelávania a 50 % v prípade poradenských služieb z dôvodu de minimis, pokiaľ je to potrebné. |
| --- | --- |

(20)

Stanovuje sa pomoc na vzdelávanie a na poradenské služby až do výšky 50 % oprávnených nákladov. Na základe pravidla de minimis sa stanovuje zvýšenie o 30 percentuálnych bodov pre obdobie prvých štyroch dní sprostredkovateľského poradenstva či poradenstva poskytnutého obchodnou komorou či „Business Innovation Centres“ (BIC). Schéma sa týka aj veľkých podnikov zo sektoru turistiky; v posudzovanom prípade sa navyše stanovuje príspevok vo výške 35 % na realizáciu internetových stránok. Oprávnené sú len intenzity pomoci prekračujúce 35 % v prípade vzdelávania a 50 % v prípade poradenských služieb z dôvodu de minimis, pokiaľ je to potrebné.

| (21) | Rovnako sa stanovuje pomoc s maximálnou intenzitou 80 % v rámci programov Spoločenstva, ku ktorým patria LEADER a INTERREG, v prospech spoločných projektov (vylúčené sú individuálne príspevky pre konkrétne podniky). |
| --- | --- |

(21)

Rovnako sa stanovuje pomoc s maximálnou intenzitou 80 % v rámci programov Spoločenstva, ku ktorým patria LEADER a INTERREG, v prospech spoločných projektov (vylúčené sú individuálne príspevky pre konkrétne podniky).

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (22) | Komisia schválila schémy štátnej pomoci N192/97 a NN69/95, ktorých právny základ predstavujú zákony provincie 4/97 a 9/91 (pozri bod 11 písm. a) a b)). |
| --- | --- |

(22)

Komisia schválila schémy štátnej pomoci N192/97 a NN69/95, ktorých právny základ predstavujú zákony provincie 4/97 a 9/91 (pozri bod 11 písm. a) a b)).

| (23) | Z prešetrenia rozhodnutia 4607/2001 vyplynulo, že nové kritériá na poskytnutie pomoci v sektore remeselnej výroby, obchodu, turistiky a služieb stanovené v zákone 4/97 (a to aj vo forme zvýhodnených úverov, ako je stanovené v zákone 9/91), zjavne nezodpovedajú rozhodnutiam o schválení Komisie a nezdá sa ani, že by zodpovedali novým nariadeniam a novým platným pravidlám v tejto oblasti, a to z nasledujúcich dôvodov: |
| --- | --- |

(23)

Z prešetrenia rozhodnutia 4607/2001 vyplynulo, že nové kritériá na poskytnutie pomoci v sektore remeselnej výroby, obchodu, turistiky a služieb stanovené v zákone 4/97 (a to aj vo forme zvýhodnených úverov, ako je stanovené v zákone 9/91), zjavne nezodpovedajú rozhodnutiam o schválení Komisie a nezdá sa ani, že by zodpovedali novým nariadeniam a novým platným pravidlám v tejto oblasti, a to z nasledujúcich dôvodov:

| (24) | Talianske orgány listom A/32982 zaslaným v rámci tohto konania oznámili, že stredné ako aj veľké podniky v sektore obchodu a turistiky boli na základe rozhodnutia 4607/2001 oprávnené žiadať o pomoc vo forme zvýhodnených úverov na oprávnené investície od 1 do 3 mil. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Talianske orgány listom A/32982 zaslaným v rámci tohto konania oznámili, že stredné ako aj veľké podniky v sektore obchodu a turistiky boli na základe rozhodnutia 4607/2001 oprávnené žiadať o pomoc vo forme zvýhodnených úverov na oprávnené investície od 1 do 3 mil. EUR.

| (25) | Z tabuliek, ktoré sú súčasťou rozhodnutia 4607/2001, vyplýva, že veľkým podnikom pôsobiacim v sektore turistiky je možné poskytnúť základnú intenzitu 6 %, ktorú je prípadne možné zvýšiť až na 22,5 % (zvýšenie je poskytované na základe pravidla de minimis) a že pre veľké podniky pôsobiace v sektore obchodu je možné poskytnúť pomoc v intenzite od 6 do 20 %.
  V uvedenom rozhodnutí sa len v prípade sektoru obchodu upresňuje, že veľkým podnikom je možné poskytnúť pomoc „bez toho, aby bola dotknutá povinnosť zaslať notifikáciu Komisii ‚v povolených prípadoch‘ len z titulu de minimis“. Naopak zjavne nie je stanovené žiadne obmedzenie v prípade veľkých podnikov pôsobiacich v sektore turistiky. |
| --- | --- |

(25)

Z tabuliek, ktoré sú súčasťou rozhodnutia 4607/2001, vyplýva, že veľkým podnikom pôsobiacim v sektore turistiky je možné poskytnúť základnú intenzitu 6 %, ktorú je prípadne možné zvýšiť až na 22,5 % (zvýšenie je poskytované na základe pravidla de minimis) a že pre veľké podniky pôsobiace v sektore obchodu je možné poskytnúť pomoc v intenzite od 6 do 20 %.

V uvedenom rozhodnutí sa len v prípade sektoru obchodu upresňuje, že veľkým podnikom je možné poskytnúť pomoc „bez toho, aby bola dotknutá povinnosť zaslať notifikáciu Komisii ‚v povolených prípadoch‘ len z titulu de minimis“. Naopak zjavne nie je stanovené žiadne obmedzenie v prípade veľkých podnikov pôsobiacich v sektore turistiky.

| (26) | Veľké podniky by nemali byť príjemcami pomoci na investície, s výnimkou prípadov oblastí podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a e) zmluvy. Provincia Bolzano právo na poskytnutie regionálnej pomoci v okamihu schválenia schém N192/97 a NN69/95 nemala a nemá ho ani dnes.
  Vzhľadom na uvedené je potrebné zdôrazniť, že rozhodnutie Komisie týkajúce sa prípadu N192/97 výslovne vylúčilo veľké podniky ako príjemcov v rámci schém, s výnimkou prípadov z titulu de minimis. |
| --- | --- |

(26)

Veľké podniky by nemali byť príjemcami pomoci na investície, s výnimkou prípadov oblastí podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a e) zmluvy. Provincia Bolzano právo na poskytnutie regionálnej pomoci v okamihu schválenia schém N192/97 a NN69/95 nemala a nemá ho ani dnes.

Vzhľadom na uvedené je potrebné zdôrazniť, že rozhodnutie Komisie týkajúce sa prípadu N192/97 výslovne vylúčilo veľké podniky ako príjemcov v rámci schém, s výnimkou prípadov z titulu de minimis.

| (27) | Pokiaľ ide o pomoc poskytovanú vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91, táto pomoc patrí tiež pod schému NN69/95, ktorá sa týka formy pomoci. Komisia túto schému schválila pod podmienkou, že ju budú môcť využívať len MSP a v dôsledku záväzku talianskych orgánov, že budú dodržiavať všetky ustanovenia pravidiel týkajúcich sa MSP platných v tej dobe a že tieto pravidlá oznámia vo forme obežníku obsahujúceho implementačné kritériá schémy správnym orgánom provincie za účelom zaistenia ich správneho uplatňovania. |
| --- | --- |

(27)

Pokiaľ ide o pomoc poskytovanú vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91, táto pomoc patrí tiež pod schému NN69/95, ktorá sa týka formy pomoci. Komisia túto schému schválila pod podmienkou, že ju budú môcť využívať len MSP a v dôsledku záväzku talianskych orgánov, že budú dodržiavať všetky ustanovenia pravidiel týkajúcich sa MSP platných v tej dobe a že tieto pravidlá oznámia vo forme obežníku obsahujúceho implementačné kritériá schémy správnym orgánom provincie za účelom zaistenia ich správneho uplatňovania.

| (28) | Napriek tomu rozhodnutie 4607/2001 – upravujúce implementačné kritériá schémy N192/97 (a schémy NN69/95, podľa ktorých sa pomoc poskytuje vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91) – stanovuje možnosť poskytovania pomoci na investície aj v prospech veľkých podnikov. |
| --- | --- |

(28)

Napriek tomu rozhodnutie 4607/2001 – upravujúce implementačné kritériá schémy N192/97 (a schémy NN69/95, podľa ktorých sa pomoc poskytuje vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91) – stanovuje možnosť poskytovania pomoci na investície aj v prospech veľkých podnikov.

| (29) | V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že rozhodnutie 4607/2001 predstavuje prípad nezákonného uplatňovania pomoci N192/97 a NN69/95 v zmysle článku 16 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (5) a mala pochybnosti o tom, že pomoc na investície poskytnutá pre veľké podniky na základe uvedeného rozhodnutia, ktorá nebola vymedzená v prípadoch de minimis, mohla využívať výnimky zo zákazu stanoveného v článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(29)

V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že rozhodnutie 4607/2001 predstavuje prípad nezákonného uplatňovania pomoci N192/97 a NN69/95 v zmysle článku 16 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (5) a mala pochybnosti o tom, že pomoc na investície poskytnutá pre veľké podniky na základe uvedeného rozhodnutia, ktorá nebola vymedzená v prípadoch de minimis, mohla využívať výnimky zo zákazu stanoveného v článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (30) | Pri hodnotení spisu NN65/95 Komisiou sa talianske orgány predovšetkým zaviazali rešpektovať všetky podmienky stanovené v pravidlách Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci pre MSP. Pri notifikácii pomoci N192/97 sa navyše zaviazali neposkytovať im žiadnu prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(30)

Pri hodnotení spisu NN65/95 Komisiou sa talianske orgány predovšetkým zaviazali rešpektovať všetky podmienky stanovené v pravidlách Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci pre MSP. Pri notifikácii pomoci N192/97 sa navyše zaviazali neposkytovať im žiadnu prevádzkovú pomoc.

| (31) | Je však potrebné zdôrazniť, že oprávnené investície v zmysle rozhodnutia 4607/20001 nezodpovedajú definícii prvotnej investície podľa nariadenia (ES) č. 70/2001 (6) pretože zjavne nie sú vylúčené investície týkajúce sa substitúcie. |
| --- | --- |

(31)

Je však potrebné zdôrazniť, že oprávnené investície v zmysle rozhodnutia 4607/20001 nezodpovedajú definícii prvotnej investície podľa nariadenia (ES) č. 70/2001 (6) pretože zjavne nie sú vylúčené investície týkajúce sa substitúcie.

| (32) | Navyše skutočnosť, že príjemcami pomoci boli len MSP so sídlom na území provincie Bolzano, predstavuje porušenie zásady slobody usadzovania podnikov v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

(32)

Navyše skutočnosť, že príjemcami pomoci boli len MSP so sídlom na území provincie Bolzano, predstavuje porušenie zásady slobody usadzovania podnikov v rámci Európskej únie.

| (33) | Nakoniec nebola rešpektovaná zásada nevyhnutnosti pomoci, pretože podľa pravidiel musia byť žiadosti o pomoc predložené najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku prác alebo odo dňa prvej faktúry týkajúcej sa týchto prác. |
| --- | --- |

(33)

Nakoniec nebola rešpektovaná zásada nevyhnutnosti pomoci, pretože podľa pravidiel musia byť žiadosti o pomoc predložené najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku prác alebo odo dňa prvej faktúry týkajúcej sa týchto prác.

| (34) | Komisia preto mala pochybnosti o zlučiteľnosti predmetnej pomoci. |
| --- | --- |

(34)

Komisia preto mala pochybnosti o zlučiteľnosti predmetnej pomoci.

| (35) | Talianske orgány tvrdili, že intenzita pomoci vo výške 40 % bola vymedzená pre ohrozené mikropodniky remeselnej výroby s maximálnym počtom dvoch zamestnancov, ktoré zodpovedali presne definovanému zoznamu činností (7), ktorý bol uvedený v texte listu A/36773 z 18. septembra 2002, ako aj pre mikropodniky pôsobiace v sektore obchodu. |
| --- | --- |

(35)

Talianske orgány tvrdili, že intenzita pomoci vo výške 40 % bola vymedzená pre ohrozené mikropodniky remeselnej výroby s maximálnym počtom dvoch zamestnancov, ktoré zodpovedali presne definovanému zoznamu činností (7), ktorý bol uvedený v texte listu A/36773 z 18. septembra 2002, ako aj pre mikropodniky pôsobiace v sektore obchodu.

| (36) | Z analýzy rozhodnutia 4607/2001 vyplynulo, že uvedené mikropodniky remeselnej výroby môžu prijímať uvedenú intenzitu aj bez splnenia podmienok platných pre podobné zvýšenie intenzity v prípade ostatných mikropodnikov, ako aj to, že uvedená intenzita bola rozšírená na všetky mikropodniky pôsobiace v sektore remeselnej výroby, bez ohľadu na ich veľkosť a ekonomickú situáciu. Vzhľadom na to, že suma oprávnenej investície za tri roky je 2 mil. EUR (1 mil. EUR v prípade mikropodnikov do dvoch zamestnancov), mohla by suma dosiahnuť až 800 000 EUR (400 000 EUR pre mikropodniky s dvoma zamestnancami). |
| --- | --- |

(36)

Z analýzy rozhodnutia 4607/2001 vyplynulo, že uvedené mikropodniky remeselnej výroby môžu prijímať uvedenú intenzitu aj bez splnenia podmienok platných pre podobné zvýšenie intenzity v prípade ostatných mikropodnikov, ako aj to, že uvedená intenzita bola rozšírená na všetky mikropodniky pôsobiace v sektore remeselnej výroby, bez ohľadu na ich veľkosť a ekonomickú situáciu. Vzhľadom na to, že suma oprávnenej investície za tri roky je 2 mil. EUR (1 mil. EUR v prípade mikropodnikov do dvoch zamestnancov), mohla by suma dosiahnuť až 800 000 EUR (400 000 EUR pre mikropodniky s dvoma zamestnancami).

| (37) | Navyše sa zdá, že definícia mikropodniku, u ktorého sa predpokladá, že neovplyvňuje obchod v rámci Spoločenstva a v dôsledku toho, má právo na pomoc v intenzite 40 % podľa rozhodnutia 4607/2001 (8), kladie dôraz na skutočnosť, že činnosti realizované jednotlivými príjemcami pomoci nemôžu vytvárať ekonomické vzťahy s podnikni ostatných členských štátov, namiesto toho, aby kládla dôraz na skutočnosť, že v oblasti činností predmetných podnikov nedochádza k obchodu v rámci Spoločenstva, ako by bolo správne. |
| --- | --- |

(37)

Navyše sa zdá, že definícia mikropodniku, u ktorého sa predpokladá, že neovplyvňuje obchod v rámci Spoločenstva a v dôsledku toho, má právo na pomoc v intenzite 40 % podľa rozhodnutia 4607/2001 (8), kladie dôraz na skutočnosť, že činnosti realizované jednotlivými príjemcami pomoci nemôžu vytvárať ekonomické vzťahy s podnikni ostatných členských štátov, namiesto toho, aby kládla dôraz na skutočnosť, že v oblasti činností predmetných podnikov nedochádza k obchodu v rámci Spoločenstva, ako by bolo správne.

| (38) | Vzhľadom na uvedené a na to, že kategória mikropodnikov, ako aj MSP, v zmysle odporúčania 96/280/ES (9) nie je vylúčená z uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy, vyjadrila Komisia pochybnosti o skutočnosti, že celková výška pomoci poskytnutej mikropodnikom v rámci predmetného opatrenia by sa mohla vymykať definícii o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(38)

Vzhľadom na uvedené a na to, že kategória mikropodnikov, ako aj MSP, v zmysle odporúčania 96/280/ES (9) nie je vylúčená z uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy, vyjadrila Komisia pochybnosti o skutočnosti, že celková výška pomoci poskytnutej mikropodnikom v rámci predmetného opatrenia by sa mohla vymykať definícii o štátnej pomoci.

| (39) | Komisia schválila pomoc na ochranu životného prostredia stanovenú zákonom provincie 4/97 na základe predchádzajúcich pravidiel štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (10), ktoré boli následne nahradené novými pravidlami zverejnenými 3. februára 2001 (Ú. v. C 37, s. 3).
  Keď vstúpili do platnosti nové pravidlá, členským štátom bolo navrhnuté prijatie príslušných opatrení. Vzhľadom na to, že Taliansko ich prijalo, zaviazalo sa, že ich uskutoční. Komisia preto pri hodnotení predmetného opatrenia vychádzala z nových, aktuálne platných pravidiel štátnej pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

(39)

Komisia schválila pomoc na ochranu životného prostredia stanovenú zákonom provincie 4/97 na základe predchádzajúcich pravidiel štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (10), ktoré boli následne nahradené novými pravidlami zverejnenými 3. februára 2001 (Ú. v. C 37, s. 3).

Keď vstúpili do platnosti nové pravidlá, členským štátom bolo navrhnuté prijatie príslušných opatrení. Vzhľadom na to, že Taliansko ich prijalo, zaviazalo sa, že ich uskutoční. Komisia preto pri hodnotení predmetného opatrenia vychádzala z nových, aktuálne platných pravidiel štátnej pomoci na ochranu životného prostredia.

| (40) | Na základe bodu 28 pravidiel Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (11) (ďalej len „pravidlá“) je povolená prechodná pomoc na investície poskytovaná v prospech MSP na účely dodržiavania nových pravidiel Spoločenstva až do prahu 15 % oprávnených hrubých nákladov za obdobie troch rokov od prijatia nových záväzných pravidiel Spoločenstva. |
| --- | --- |

(40)

Na základe bodu 28 pravidiel Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (11) (ďalej len „pravidlá“) je povolená prechodná pomoc na investície poskytovaná v prospech MSP na účely dodržiavania nových pravidiel Spoločenstva až do prahu 15 % oprávnených hrubých nákladov za obdobie troch rokov od prijatia nových záväzných pravidiel Spoločenstva.

| (41) | V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že intenzita 25 % v prospech MSP na prispôsobenie sa novým pravidlám Spoločenstva stanovená zákonom 4/97 a potvrdená rozhodnutím 4607/2001 nebola v súlade s pravidlami a že na pomoc pre veľké podniky určenú na dodržiavanie nových záväzných pravidiel ochrany životného prostredia sa nemôže vzťahovať žiadna výnimka. |
| --- | --- |

(41)

V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že intenzita 25 % v prospech MSP na prispôsobenie sa novým pravidlám Spoločenstva stanovená zákonom 4/97 a potvrdená rozhodnutím 4607/2001 nebola v súlade s pravidlami a že na pomoc pre veľké podniky určenú na dodržiavanie nových záväzných pravidiel ochrany životného prostredia sa nemôže vzťahovať žiadna výnimka.

| (42) | Navyše je na základe bodu 29 pravidiel oprávnená základná intenzita 30 % na prekročenie pravidiel Spoločenstva a na podporu investícií realizovaných, tam kde záväzné pravidlá Spoločenstva neexistujú. |
| --- | --- |

(42)

Navyše je na základe bodu 29 pravidiel oprávnená základná intenzita 30 % na prekročenie pravidiel Spoločenstva a na podporu investícií realizovaných, tam kde záväzné pravidlá Spoločenstva neexistujú.

| (43) | V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že intenzitu 40 % týkajúcu sa investícií na prekročenie pravidiel Spoločenstva určenú predovšetkým pre veľké podniky v sektore turistiky nie je možné považovať za intenzitu v súlade s bodom 29 pravidiel. |
| --- | --- |

(43)

V dôsledku toho sa Komisia domnievala, že intenzitu 40 % týkajúcu sa investícií na prekročenie pravidiel Spoločenstva určenú predovšetkým pre veľké podniky v sektore turistiky nie je možné považovať za intenzitu v súlade s bodom 29 pravidiel.

| (44) | Nakoniec je v zmysle bodu 41 pravidiel v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 70/2001 (12) možné poskytnúť pomoc na poradenské a konzultačné činnosti v sektore životného prostredia v prospech MSP. |
| --- | --- |

(44)

Nakoniec je v zmysle bodu 41 pravidiel v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 70/2001 (12) možné poskytnúť pomoc na poradenské a konzultačné činnosti v sektore životného prostredia v prospech MSP.

| (45) | V dôsledku toho bolo možné poskytnúť na projekty auditu životného prostredia stanovené predmetným rozhodnutím pomoc v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 70/2001, pod podmienkou, že ich budú čerpať len MSP a že budú splnené podmienky článku 5 písm. a) tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(45)

V dôsledku toho bolo možné poskytnúť na projekty auditu životného prostredia stanovené predmetným rozhodnutím pomoc v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 70/2001, pod podmienkou, že ich budú čerpať len MSP a že budú splnené podmienky článku 5 písm. a) tohto nariadenia.

| (46) | Komisia navyše vyjadrila pochybnosti o dodržiavaní bodov 36 a 37 pravidiel týkajúcich sa investícií, ktoré majú byť zohľadnené a spôsobu výpočtu oprávnených nákladov v prípade pomoci na investície na ochranu životného prostredia, pokiaľ ide o prvé dva prvky opatrenia na účely ochrany životného prostredia stanovené opatreniami uvedenými v bodoch 41 a 43 tohto zdôvodnenia. |
| --- | --- |

(46)

Komisia navyše vyjadrila pochybnosti o dodržiavaní bodov 36 a 37 pravidiel týkajúcich sa investícií, ktoré majú byť zohľadnené a spôsobu výpočtu oprávnených nákladov v prípade pomoci na investície na ochranu životného prostredia, pokiaľ ide o prvé dva prvky opatrenia na účely ochrany životného prostredia stanovené opatreniami uvedenými v bodoch 41 a 43 tohto zdôvodnenia.

| (47) | V rámci pomoci N192/97 schválila Komisia pre MSP pomoc na podporu zamestnanosti v maximálnej intenzite 25 % mzdových nákladov. |
| --- | --- |

(47)

V rámci pomoci N192/97 schválila Komisia pre MSP pomoc na podporu zamestnanosti v maximálnej intenzite 25 % mzdových nákladov.

| (48) | Vzhľadom na skutočnosť, že pomoc stanovená na základe rozhodnutia 4607 sa netýka ani vytvárania ani udržiavania pracovných miest, Komisia sa domnieva, že nie je možné definovať ju ako pomoc na podporu zamestnanosti; určité prípady pomoci (pomoc na poradenské služby) by prípadne mohli byť predmetom výnimky za predpokladu, že by boli splnené podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001 a že by výhradnými príjemcami boli MSP. |
| --- | --- |

(48)

Vzhľadom na skutočnosť, že pomoc stanovená na základe rozhodnutia 4607 sa netýka ani vytvárania ani udržiavania pracovných miest, Komisia sa domnieva, že nie je možné definovať ju ako pomoc na podporu zamestnanosti; určité prípady pomoci (pomoc na poradenské služby) by prípadne mohli byť predmetom výnimky za predpokladu, že by boli splnené podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001 a že by výhradnými príjemcami boli MSP.

| (49) | Komisia sa navyše domnieva, že na pomoc na výskum v oblasti existujúcich značiek a patentov a pomoc na patentovanie značiek a podnikových výrobkov stanovených, okrem iného, v rámci príslušného opatrenia týkajúceho sa pomoci na podporu zamestnanosti, nie je možné uplatniť žiadnu výnimku pre veľké podniky, pretože nie sú spojené so žiadnou výskumnou či vývojovou činnosťou. |
| --- | --- |

(49)

Komisia sa navyše domnieva, že na pomoc na výskum v oblasti existujúcich značiek a patentov a pomoc na patentovanie značiek a podnikových výrobkov stanovených, okrem iného, v rámci príslušného opatrenia týkajúceho sa pomoci na podporu zamestnanosti, nie je možné uplatniť žiadnu výnimku pre veľké podniky, pretože nie sú spojené so žiadnou výskumnou či vývojovou činnosťou.

| (50) | Pri príležitosti začatia konania bolo pripomenuté, že pomoc týkajúca sa účasti na veľtrhoch alebo výstavách je možné považovať za zlučiteľnú v zmysle článku 5 písm. b) nariadenia 70/2001 za predpokladu, že náklady, na ktoré sa vzťahuje maximálna intenzita pomoci 50 %, zahŕňajú umiestnenie, inštalácie a správu stánku. Táto výnimka platí len pre prvú účasť podniku na konkrétnom veľtrhu či výstave.
  Poradenské služby poskytované externými konzultantmi nesmú predstavovať trvalú či periodicky sa opakujúcu činnosť a nesmú byť spojené s bežnými nákladmi na fungovanie podniku, ako napríklad s reklamou.
  Nakoniec pomoc na podporu činností spojených s vývozom (13) nespadá pod nariadenie 70/2001, ani pod nariadenie 69/2001 (14) a ani pod oznámenie Komisie týkajúce sa pomoci de minimis z roku 1996 (15). |
| --- | --- |

(50)

Pri príležitosti začatia konania bolo pripomenuté, že pomoc týkajúca sa účasti na veľtrhoch alebo výstavách je možné považovať za zlučiteľnú v zmysle článku 5 písm. b) nariadenia 70/2001 za predpokladu, že náklady, na ktoré sa vzťahuje maximálna intenzita pomoci 50 %, zahŕňajú umiestnenie, inštalácie a správu stánku. Táto výnimka platí len pre prvú účasť podniku na konkrétnom veľtrhu či výstave.

Poradenské služby poskytované externými konzultantmi nesmú predstavovať trvalú či periodicky sa opakujúcu činnosť a nesmú byť spojené s bežnými nákladmi na fungovanie podniku, ako napríklad s reklamou.

Nakoniec pomoc na podporu činností spojených s vývozom (13) nespadá pod nariadenie 70/2001, ani pod nariadenie 69/2001 (14) a ani pod oznámenie Komisie týkajúce sa pomoci de minimis z roku 1996 (15).

| (51) | V dôsledku toho podľa Komisie nie je možné pomoc na rozvoj medzinárodnej činnosti stanovenú rozhodnutím 4607/2001 považovať za zlučiteľnú, a to ani v prípade, že príjemcami sú len MSP, s výnimkou prípadov, ktoré sa týkajú účasti na veľtrhoch alebo výstavách a pod podmienkou dodržania podmienok článku 5 nariadenia 70/2001. |
| --- | --- |

(51)

V dôsledku toho podľa Komisie nie je možné pomoc na rozvoj medzinárodnej činnosti stanovenú rozhodnutím 4607/2001 považovať za zlučiteľnú, a to ani v prípade, že príjemcami sú len MSP, s výnimkou prípadov, ktoré sa týkajú účasti na veľtrhoch alebo výstavách a pod podmienkou dodržania podmienok článku 5 nariadenia 70/2001.

| (52) | Komisia sa navyše domnieva, že na vývozný úver, najmä pokiaľ je poskytnutý veľkému podniku, ktoré boli výslovne vylúčené pri príležitosti oznámenia zákona 4/97, sa nemôže uplatňovať žiadna výnimka, a to ani v zmysle nariadenia 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Komisia sa navyše domnieva, že na vývozný úver, najmä pokiaľ je poskytnutý veľkému podniku, ktoré boli výslovne vylúčené pri príležitosti oznámenia zákona 4/97, sa nemôže uplatňovať žiadna výnimka, a to ani v zmysle nariadenia 69/2001.

| (53) | Také príspevky, ktoré neboli predpokladané schémou N192/97, sa nepovažovali za štátnu pomoc podľa rozhodnutia 4607. |
| --- | --- |

(53)

Také príspevky, ktoré neboli predpokladané schémou N192/97, sa nepovažovali za štátnu pomoc podľa rozhodnutia 4607.

| (54) | Napriek tomu Komisia vyjadrila pochybnosti o skutočnosti, že podnikom v dôsledku účasti na spoločných projektoch v rámci programov Spoločenstva Leader a Interreg, pre ktoré sa stanovuje intenzita 80 %, nevznikla žiadna konkurenčná výhoda. |
| --- | --- |

(54)

Napriek tomu Komisia vyjadrila pochybnosti o skutočnosti, že podnikom v dôsledku účasti na spoločných projektoch v rámci programov Spoločenstva Leader a Interreg, pre ktoré sa stanovuje intenzita 80 %, nevznikla žiadna konkurenčná výhoda.

| (55) | Je vhodné objasniť koncepciu poradenských služieb. Podľa aktuálnej definície sa Komisia domnieva, že na žiadnu pomoc na poradenské služby pre veľké podniky sa nemôže vzťahovať výnimka, okrem prípadov, v ktorých také poradenstvo predstavuje oprávnené náklady na pomoc na projekt vzdelávania v zmysle článku 4 ods. 7 písm. e) nariadenia Komisie č. 68/2001 z 12. januára 2001, týkajúce sa pomoci na podporu vzdelávania. |
| --- | --- |

(55)

Je vhodné objasniť koncepciu poradenských služieb. Podľa aktuálnej definície sa Komisia domnieva, že na žiadnu pomoc na poradenské služby pre veľké podniky sa nemôže vzťahovať výnimka, okrem prípadov, v ktorých také poradenstvo predstavuje oprávnené náklady na pomoc na projekt vzdelávania v zmysle článku 4 ods. 7 písm. e) nariadenia Komisie č. 68/2001 z 12. januára 2001, týkajúce sa pomoci na podporu vzdelávania.

| (56) | Podľa talianskych orgánov boli všetky zvýšenia intenzity pomoci oproti základným sadzbám 13 % pre malé podniky a 6 % pre stredné podniky v prípade pomoci na investície odôvodnené pravidlom de minimis. |
| --- | --- |

(56)

Podľa talianskych orgánov boli všetky zvýšenia intenzity pomoci oproti základným sadzbám 13 % pre malé podniky a 6 % pre stredné podniky v prípade pomoci na investície odôvodnené pravidlom de minimis.

| (57) | V tomto ohľade je potrebné všimnúť si, že ani v zákone č. 4/97 ani v texte rozhodnutia 4607, ktoré bolo prijaté 17. decembra 2001, či následne po nadobudnutí účinnosti nariadenia 69/2001, sa nevyskytoval žiaden odkaz na spôsob kontroly prahu a ostatných podmienok stanovených nariadením de minimis
   (16) alebo starším oznámením z roku 1996 o rovnakej otázke (17). |
| --- | --- |

(57)

V tomto ohľade je potrebné všimnúť si, že ani v zákone č. 4/97 ani v texte rozhodnutia 4607, ktoré bolo prijaté 17. decembra 2001, či následne po nadobudnutí účinnosti nariadenia 69/2001, sa nevyskytoval žiaden odkaz na spôsob kontroly prahu a ostatných podmienok stanovených nariadením de minimis
   (16) alebo starším oznámením z roku 1996 o rovnakej otázke (17).

| (58) | Vzhľadom na výšku oprávnených investícií (3,5 mil. EUR pre malé podniky a 4 mil. EUR pre stredné podniky za tri roky) a maximálnu intenzitu stanovenú rozhodnutím 4607 (25 % a 22,5 %, z toho 12 percentuálnych bodov v prípade malých podnikov a 16,5 percentuálnych bodov v prípade stredných podnikov podľa pravidla de minimis), vyjadrila Komisia pochybnosti, pokiaľ ide o účinné sledovanie dodržiavania prahu 100 000 EUR za obdobie troch rokov v súlade s nariadením de minimis. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na výšku oprávnených investícií (3,5 mil. EUR pre malé podniky a 4 mil. EUR pre stredné podniky za tri roky) a maximálnu intenzitu stanovenú rozhodnutím 4607 (25 % a 22,5 %, z toho 12 percentuálnych bodov v prípade malých podnikov a 16,5 percentuálnych bodov v prípade stredných podnikov podľa pravidla de minimis), vyjadrila Komisia pochybnosti, pokiaľ ide o účinné sledovanie dodržiavania prahu 100 000 EUR za obdobie troch rokov v súlade s nariadením de minimis.

| (59) | Všeobecnejšie, Komisia vyjadrila pochybnosti o príliš širokom využívaní pravidla de minimis na účely systematického prekračovania maximálnej prípustnej intenzity vo vzťahu k MSP stanovenej rozhodnutím 4607/2001, ako aj o poskytnutí pomoci v maximálnej intenzite 22,5 % veľkým podnikom mimo podporovaných oblastí, ako aj s prihliadnutím na zvýšenú sumu oprávnených investícií. |
| --- | --- |

(59)

Všeobecnejšie, Komisia vyjadrila pochybnosti o príliš širokom využívaní pravidla de minimis na účely systematického prekračovania maximálnej prípustnej intenzity vo vzťahu k MSP stanovenej rozhodnutím 4607/2001, ako aj o poskytnutí pomoci v maximálnej intenzite 22,5 % veľkým podnikom mimo podporovaných oblastí, ako aj s prihliadnutím na zvýšenú sumu oprávnených investícií.

IV.   PRIPOMIENKY TRETÍCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (60) | Neboli predložené žiadne pripomienky ani zo strany zainteresovaných tretích strán ani zo strany predkladateľa sťažnosti, ktorý bol listom D/51908 z 24. marca 2003 informovaný o začatí konania a, s ohľadom na začatie konania, o možnosti predloženia pripomienok odlišujúcich sa od pôvodnej sťažnosti. |
| --- | --- |

(60)

Neboli predložené žiadne pripomienky ani zo strany zainteresovaných tretích strán ani zo strany predkladateľa sťažnosti, ktorý bol listom D/51908 z 24. marca 2003 informovaný o začatí konania a, s ohľadom na začatie konania, o možnosti predloženia pripomienok odlišujúcich sa od pôvodnej sťažnosti.

V.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (61) | Po dvoch stretnutiach medzi zástupcami provincie Bolzano a útvarmi GR COMP, boli pripomienky Talianska na záver zaslané listom A/34747 z 25. júna 2004.
  V liste talianske orgány uviedli nasledujúce skutočnosti: |
| --- | --- |

(61)

Po dvoch stretnutiach medzi zástupcami provincie Bolzano a útvarmi GR COMP, boli pripomienky Talianska na záver zaslané listom A/34747 z 25. júna 2004.

V liste talianske orgány uviedli nasledujúce skutočnosti:

V.1   Pokiaľ ide o pomoc na investície v prospech veľkých podnikov

| (62) | Rozhodnutie 4607/2001 výslovne nestanovuje vylúčenie veľkých podnikov sektoru turistiky, ako tomu naopak bolo v prípade obchodných podnikov, v dôsledku vecnej chyby. |
| --- | --- |

(62)

Rozhodnutie 4607/2001 výslovne nestanovuje vylúčenie veľkých podnikov sektoru turistiky, ako tomu naopak bolo v prípade obchodných podnikov, v dôsledku vecnej chyby.

| (63) | Bez ohľadu na túto skutočnosť nezískal žiaden veľký podnik zo sektoru turistiky pomoc ani v rámci schémy N 192/97 (zákon provincie 4/97) ani v rámci schémy NN 69/1995 (zákon provincie 9/91). Pokiaľ ide o sektor obchodu, veľké podniky už boli vylúčené z príjmu pomoci s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis v zmysle rozhodnutia 4607/01. |
| --- | --- |

(63)

Bez ohľadu na túto skutočnosť nezískal žiaden veľký podnik zo sektoru turistiky pomoc ani v rámci schémy N 192/97 (zákon provincie 4/97) ani v rámci schémy NN 69/1995 (zákon provincie 9/91). Pokiaľ ide o sektor obchodu, veľké podniky už boli vylúčené z príjmu pomoci s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis v zmysle rozhodnutia 4607/01.

| (64) | Vo vzťahu k poskytnutej pomoci vo forme zvýhodnených úverov v rámci schém NN69/95 sa talianske orgány snažili vylúčiť čo najexplicitnejším spôsobom veľké podniky, a to aj keď žiaden z nich nebol príjemcom tejto pomoci, s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis. |
| --- | --- |

(64)

Vo vzťahu k poskytnutej pomoci vo forme zvýhodnených úverov v rámci schém NN69/95 sa talianske orgány snažili vylúčiť čo najexplicitnejším spôsobom veľké podniky, a to aj keď žiaden z nich nebol príjemcom tejto pomoci, s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis.

| (65) | Následne listom z 2. júna 2005 zaslaným ako odpoveď na konkrétnu otázku Komisie, bolo ďalej spresnené, že veľkým podnikom zo žiadneho sektoru nebola poskytnutá žiadna pomoc a navyše, že veľké podniky, ktorých hlavná činnosť sa týka sektoru prepravy, boli z príjmu pomoci vylúčené. |
| --- | --- |

(65)

Následne listom z 2. júna 2005 zaslaným ako odpoveď na konkrétnu otázku Komisie, bolo ďalej spresnené, že veľkým podnikom zo žiadneho sektoru nebola poskytnutá žiadna pomoc a navyše, že veľké podniky, ktorých hlavná činnosť sa týka sektoru prepravy, boli z príjmu pomoci vylúčené.

| (66) | Navyše projekt nových implementačných kritérií výslovne vylučuje všetky veľké podniky, s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis, v súlade so všetkými podmienkami nariadenia 69/2001. |
| --- | --- |

(66)

Navyše projekt nových implementačných kritérií výslovne vylučuje všetky veľké podniky, s výnimkou prípadov podľa pravidla de minimis, v súlade so všetkými podmienkami nariadenia 69/2001.

V.2   Pokiaľ ide o pomoc pre MSP

V.2.1.   Chýbajúce vylúčenie investícií týkajúcich sa substitúcie zo základu oprávnených nákladov

| (67) | Aj keď to nebolo výslovne vylúčené implementačnými kritériami, podľa talianskych orgánov nebola poskytnutá žiadna pomoc v prospech investícií týkajúcich sa substitúcie. |
| --- | --- |

(67)

Aj keď to nebolo výslovne vylúčené implementačnými kritériami, podľa talianskych orgánov nebola poskytnutá žiadna pomoc v prospech investícií týkajúcich sa substitúcie.

| (68) | Ako oprávnené na pomoc boli považované najmä významné investície do nehnuteľností realizované v súlade s definíciou článku 2 písm. c) nariadenia 70/2001, najmä do výstavby nových budov a do modernizácie či diverzifikácie, ktoré by priniesli podstatnú zmenu výrobkov či procesov výroby podniku. Na tieto účely boli stanovené relatívne vysoké minimálne prahy investícií v porovnaní so strednou veľkosťou zainteresovaných podnikov. |
| --- | --- |

(68)

Ako oprávnené na pomoc boli považované najmä významné investície do nehnuteľností realizované v súlade s definíciou článku 2 písm. c) nariadenia 70/2001, najmä do výstavby nových budov a do modernizácie či diverzifikácie, ktoré by priniesli podstatnú zmenu výrobkov či procesov výroby podniku. Na tieto účely boli stanovené relatívne vysoké minimálne prahy investícií v porovnaní so strednou veľkosťou zainteresovaných podnikov.

| (69) | V texte zaslaných nových kritérií boli investície týkajúce sa substitúcie, ako aj náklady na údržbu, výslovne vylúčené a opis oprávnených investícií je úplne v súlade s opisom uvedeným v nariadení 70/2001. |
| --- | --- |

(69)

V texte zaslaných nových kritérií boli investície týkajúce sa substitúcie, ako aj náklady na údržbu, výslovne vylúčené a opis oprávnených investícií je úplne v súlade s opisom uvedeným v nariadení 70/2001.

V.2.2   O slobode usadzovania

| (70) | Podmienka sídla podniku na území provincie Bolzano požadovaná starými kritériami oprávnenosti na pomoc nebola prísne uplatňovaná ani v minulosti. Na podporu tohto tvrdenia bol predložený zoznam 16 príjemcov pomoci na investície v zmysle predmetnej schémy, ktoré mali sídlo mimo provincie Bolzano (a v jednom prípade dokonca mimo talianskeho územia). Takáto pomoc sa vyskytla vo viacerých prípadoch (presne v 6 zo 16) v roku 1998, teda pomerne skôr pred otvorením spisu o tomto prípade Komisiou. Navyše aj podniky, ktoré majú v provincii Bolzano čo len jednu prevádzkovú jednotku, môžu byť príjemcami v rámci predmetnej schémy. |
| --- | --- |

(70)

Podmienka sídla podniku na území provincie Bolzano požadovaná starými kritériami oprávnenosti na pomoc nebola prísne uplatňovaná ani v minulosti. Na podporu tohto tvrdenia bol predložený zoznam 16 príjemcov pomoci na investície v zmysle predmetnej schémy, ktoré mali sídlo mimo provincie Bolzano (a v jednom prípade dokonca mimo talianskeho územia). Takáto pomoc sa vyskytla vo viacerých prípadoch (presne v 6 zo 16) v roku 1998, teda pomerne skôr pred otvorením spisu o tomto prípade Komisiou. Navyše aj podniky, ktoré majú v provincii Bolzano čo len jednu prevádzkovú jednotku, môžu byť príjemcami v rámci predmetnej schémy.

V.2.3   Pokiaľ ide o dodržiavanie zásady nevyhnutnosti pomoci

| (71) | Táto zásada bola rešpektovaná už v zmysle článku 7 druhý pododsek nariadenia 70/2001 od okamihu, od ktorého boli podmienky poskytnutia pomoci do tej miery objektívne, že úplne vylučovali možnosť využitia diskrečných práv provincie. |
| --- | --- |

(71)

Táto zásada bola rešpektovaná už v zmysle článku 7 druhý pododsek nariadenia 70/2001 od okamihu, od ktorého boli podmienky poskytnutia pomoci do tej miery objektívne, že úplne vylučovali možnosť využitia diskrečných práv provincie.

| (72) | Napriek tomu sa talianske orgány snažili stanoviť, že žiadosť musí byť povinne predložená pred začiatkom realizačných prác projektu, na ktorý sa pomoc vzťahuje. |
| --- | --- |

(72)

Napriek tomu sa talianske orgány snažili stanoviť, že žiadosť musí byť povinne predložená pred začiatkom realizačných prác projektu, na ktorý sa pomoc vzťahuje.

V.2.4   Pokiaľ ide o pomoc pre mikropodniky

| (73) | Akékoľvek zvýšenie intenzity pomoci na investície v prospech mikropodnikov nad prah 15 % sa od tohto okamihu stanovuje len v prípadoch podľa pravidla de minimis. |
| --- | --- |

(73)

Akékoľvek zvýšenie intenzity pomoci na investície v prospech mikropodnikov nad prah 15 % sa od tohto okamihu stanovuje len v prípadoch podľa pravidla de minimis.

| (74) | Pomoc s intenzitou 40 %, ktorá nespadá do rozsahu uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy a ktorá sa ani nepovažuje za pomoc de minimis je od tohto okamihu vyhradená len pre také príbuzné činnosti, najmä drobné typické remeslá, ktorým hrozí vymiznutie v sektore remeselnej výroby a malé obchodné činnosti, vyčerpávajúcim spôsobom vymenované v nových kritériách. |
| --- | --- |

(74)

Pomoc s intenzitou 40 %, ktorá nespadá do rozsahu uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy a ktorá sa ani nepovažuje za pomoc de minimis je od tohto okamihu vyhradená len pre také príbuzné činnosti, najmä drobné typické remeslá, ktorým hrozí vymiznutie v sektore remeselnej výroby a malé obchodné činnosti, vyčerpávajúcim spôsobom vymenované v nových kritériách.

| (75) | V každom prípade vykonané prešetrovanie zo strany talianskych orgánov odhalilo, že až do dnešného dňa nebola poskytnutá žiadna pomoc, ktorá by súčasne prekročila intenzitu 15 % a prah de minimis. |
| --- | --- |

(75)

V každom prípade vykonané prešetrovanie zo strany talianskych orgánov odhalilo, že až do dnešného dňa nebola poskytnutá žiadna pomoc, ktorá by súčasne prekročila intenzitu 15 % a prah de minimis.

V.2.5   Pokiaľ ide o pomoc na ochranu životného prostredia

| (76) | Odteraz sa predpokladajú len intenzity pomoci 15 % a 30 % na prechodnú pomoc na investície poskytované MSP na účely dodržiavania nových pravidiel Spoločenstva a na pomoc na prekročenie pravidiel Spoločenstva alebo na podporu investícií realizovaných v prípade neexistencie záväzných pravidiel Spoločenstva. |
| --- | --- |

(76)

Odteraz sa predpokladajú len intenzity pomoci 15 % a 30 % na prechodnú pomoc na investície poskytované MSP na účely dodržiavania nových pravidiel Spoločenstva a na pomoc na prekročenie pravidiel Spoločenstva alebo na podporu investícií realizovaných v prípade neexistencie záväzných pravidiel Spoločenstva.

| (77) | Pokiaľ ide o audit životného prostredia, momentálne je vymedzený len pre MSP v zmysle článku 5 písm. a) nariadenia 70/2001 a pre veľké podniky zostáva prístupný len z titulu de minimis. Pravidlo stanovené článkom 12 odsek 4 zákona 4/97, podľa ktorého mali aj veľké podniky právo na predmetné ustanovenie, bude čo najskôr zrušené; navyše sa talianske orgány pokúsili ju medzitým neuplatňovať. |
| --- | --- |

(77)

Pokiaľ ide o audit životného prostredia, momentálne je vymedzený len pre MSP v zmysle článku 5 písm. a) nariadenia 70/2001 a pre veľké podniky zostáva prístupný len z titulu de minimis. Pravidlo stanovené článkom 12 odsek 4 zákona 4/97, podľa ktorého mali aj veľké podniky právo na predmetné ustanovenie, bude čo najskôr zrušené; navyše sa talianske orgány pokúsili ju medzitým neuplatňovať.

| (78) | Nakoniec sa talianske orgány zaviazali rešpektovať podmienky stanovené v bodoch 36 a 37 pravidiel týkajúcich sa investícií, ktoré je treba zohľadniť a spôsobu výpočtu oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(78)

Nakoniec sa talianske orgány zaviazali rešpektovať podmienky stanovené v bodoch 36 a 37 pravidiel týkajúcich sa investícií, ktoré je treba zohľadniť a spôsobu výpočtu oprávnených nákladov.

| (79) | Na základe skôr platných kritérií bola na základe predmetného ustanovenia prijatá len jedna žiadosť v sektore remeselnej výroby, a to na sumu pomoci vo výške 14 719,02, ktorá je vyššia než prípustná intenzita 7 359,51 EUR. Táto suma však bola zaúčtovaná z titulu de minimis. |
| --- | --- |

(79)

Na základe skôr platných kritérií bola na základe predmetného ustanovenia prijatá len jedna žiadosť v sektore remeselnej výroby, a to na sumu pomoci vo výške 14 719,02, ktorá je vyššia než prípustná intenzita 7 359,51 EUR. Táto suma však bola zaúčtovaná z titulu de minimis.

V.2.6   Pokiaľ ide o príspevky označené ako „pomoc na podporu zamestnanosti“

| (80) | Vzhľadom na to, že sa viažu na zakladanie nových podnikov (prvých 24 mesiacov od ich založenia), je takáto pomoc poskytovaná vo forme príspevkov na poradenské služby a na výskum a/alebo patentovanie značiek či výrobkov podniku podľa talianskych orgánov určená na vytváranie pracovných miest a je teda zlučiteľná. V každom prípade ich nečerpal žiaden veľký podnik. |
| --- | --- |

(80)

Vzhľadom na to, že sa viažu na zakladanie nových podnikov (prvých 24 mesiacov od ich založenia), je takáto pomoc poskytovaná vo forme príspevkov na poradenské služby a na výskum a/alebo patentovanie značiek či výrobkov podniku podľa talianskych orgánov určená na vytváranie pracovných miest a je teda zlučiteľná. V každom prípade ich nečerpal žiaden veľký podnik.

| (81) | Napriek tomu sú dnes v súlade s hlavou V zákona 4/97 stanovené len vo forme zvýhodnených úverov na účely zvýšenia dostupnosti hotovosti na základe a v rámci obmedzení podľa pravidla de minimis. |
| --- | --- |

(81)

Napriek tomu sú dnes v súlade s hlavou V zákona 4/97 stanovené len vo forme zvýhodnených úverov na účely zvýšenia dostupnosti hotovosti na základe a v rámci obmedzení podľa pravidla de minimis.

V.2.7   Pokiaľ ide o pomoc na podporu medzinárodnej činnosti

| (82) | Až doposiaľ bolo z tohto dôvodu poskytnutých len niekoľko subvencií v zanedbateľných sumách. Pokiaľ ide o účasť na veľtrhoch a výstavách, niekoľkým MSP bola poskytnutá pomoc s intenzitou 25 %, namiesto povolenej intenzity 50 %, bez overenia či sa jednalo o prvú účasť na príslušnej výstave alebo nie a boli poskytnuté len dve subvencie vo forme príspevku (50 %) na náklady na poistenie vývozných úverov na vývoz do krajín mimo EÚ vo výške 3 500 EUR a 7 mil. ITL. |
| --- | --- |

(82)

Až doposiaľ bolo z tohto dôvodu poskytnutých len niekoľko subvencií v zanedbateľných sumách. Pokiaľ ide o účasť na veľtrhoch a výstavách, niekoľkým MSP bola poskytnutá pomoc s intenzitou 25 %, namiesto povolenej intenzity 50 %, bez overenia či sa jednalo o prvú účasť na príslušnej výstave alebo nie a boli poskytnuté len dve subvencie vo forme príspevku (50 %) na náklady na poistenie vývozných úverov na vývoz do krajín mimo EÚ vo výške 3 500 EUR a 7 mil. ITL.

| (83) | Pokiaľ ide o nové implementačné kritériá, tieto stanovujú podporu s intenzitou 50 % na náklady na poradenské služby poskytované externými poradcami a na náklady prvej účasti na veľtrhu alebo výstave len pre MSP v rámci a mimo EÚ. |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o nové implementačné kritériá, tieto stanovujú podporu s intenzitou 50 % na náklady na poradenské služby poskytované externými poradcami a na náklady prvej účasti na veľtrhu alebo výstave len pre MSP v rámci a mimo EÚ.

| (84) | Pokiaľ ide o pomoc vo forme poistenia vývozných úverov, poskytuje sa už len prémia týkajúca sa rizík, ktoré nie je možné na trhu poistiť, vo vzťahu k operáciám k tretím krajinám s vylúčení krajín OECD, ktorých riziká je na trhu možné poistiť (t. j. „marketable countries“; momentálne Austrália, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Nórsko, Švajčiarsko a Spojené štáty americké). |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o pomoc vo forme poistenia vývozných úverov, poskytuje sa už len prémia týkajúca sa rizík, ktoré nie je možné na trhu poistiť, vo vzťahu k operáciám k tretím krajinám s vylúčení krajín OECD, ktorých riziká je na trhu možné poistiť (t. j. „marketable countries“; momentálne Austrália, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Nórsko, Švajčiarsko a Spojené štáty americké).

V.2.8   Pokiaľ ide o pomoc v rámci programov Spoločenstva

| (85) | Pomoc v intenzite 80 %, predtým stanovená vo vzťahu k niektorým spoločným projektom v rámci programov Spoločenstva Leader a Interreg, ktorých sa zúčastnili aj podniky, sa už neposkytuje. |
| --- | --- |

(85)

Pomoc v intenzite 80 %, predtým stanovená vo vzťahu k niektorým spoločným projektom v rámci programov Spoločenstva Leader a Interreg, ktorých sa zúčastnili aj podniky, sa už neposkytuje.

V.2.9   Pokiaľ ide o uplatňovanie pravidla de minimis

| (86) | Podľa talianskych orgánov je zaručené dodržiavanie pravidla de minimis. Na tento účel sú príslušné administratívne orgány provincie Bolzano medzi sebou prepojené prostredníctvom systému Intranet. Navyše musia žiadatelia pred pridelením akejkoľvek pomoci na základe tohto pravidla predložiť príslušné vyhlásenie týkajúce sa inej pomoci poskytnutej z tohto titulu v období troch rokov. |
| --- | --- |

(86)

Podľa talianskych orgánov je zaručené dodržiavanie pravidla de minimis. Na tento účel sú príslušné administratívne orgány provincie Bolzano medzi sebou prepojené prostredníctvom systému Intranet. Navyše musia žiadatelia pred pridelením akejkoľvek pomoci na základe tohto pravidla predložiť príslušné vyhlásenie týkajúce sa inej pomoci poskytnutej z tohto titulu v období troch rokov.

| (87) | A konečne, realizuje sa iný automatický systém nakladania s údajmi na kontrolu všetkých prípadov pomoci, okrem tých, ktoré poskytuje provincia, ktorá bude v budúcnosti pripojená na národnú sieť, ktorá sa momentálne pripravuje. |
| --- | --- |

(87)

A konečne, realizuje sa iný automatický systém nakladania s údajmi na kontrolu všetkých prípadov pomoci, okrem tých, ktoré poskytuje provincia, ktorá bude v budúcnosti pripojená na národnú sieť, ktorá sa momentálne pripravuje.

VI.   HODNOTENIE OPATRENIA

VI.1.   Hodnotenia charakteru pomoci predmetných opatrení

| (88) | Opatrenie je možné považovať za pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy len v prípade, že spĺňa kumulatívne štyri nasledujúce podmienky: poskytnutie prostredníctvom štátnych prostriedkov, selektivita, hrozba narušenia hospodárskej súťaže, vplyv na obchod. |
| --- | --- |

(88)

Opatrenie je možné považovať za pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy len v prípade, že spĺňa kumulatívne štyri nasledujúce podmienky: poskytnutie prostredníctvom štátnych prostriedkov, selektivita, hrozba narušenia hospodárskej súťaže, vplyv na obchod.

| (89) | V predmetnom prípade je splnená prvá podmienka od okamihu, kedy je opatrenie financované z rozpočtu autonómnej provincie Bolzano – teda prostredníctvom verejných zdrojov, druhá podmienka je splnená, pretože pomoc využívajú podniky pôsobiace na území provincie Bolzano; tretia podmienka je splnená, pretože finančná situácia príjemcov je v dôsledku pomoci posilnená a štvrtá podmienka je splnená od okamihu, kedy zainteresované podniky môžu reálne realizovať medzinárodné obchodné činnosti vzhľadom k tomu, že ide o hraničný región, ktorý je navyše veľmi aktívny v sektore turistiky. Z týchto dôvodov existuje podozrenie, že predmetné opatrenia majú vplyv na obchod medzi členskými štátmi, čím nie je nijak ovplyvnené hodnotenie týchto opatrení, vyplývajúcich z uplatňovania nových kritérií v prospech vymenovaných mikropodnikov v súlade s bodom 116 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(89)

V predmetnom prípade je splnená prvá podmienka od okamihu, kedy je opatrenie financované z rozpočtu autonómnej provincie Bolzano – teda prostredníctvom verejných zdrojov, druhá podmienka je splnená, pretože pomoc využívajú podniky pôsobiace na území provincie Bolzano; tretia podmienka je splnená, pretože finančná situácia príjemcov je v dôsledku pomoci posilnená a štvrtá podmienka je splnená od okamihu, kedy zainteresované podniky môžu reálne realizovať medzinárodné obchodné činnosti vzhľadom k tomu, že ide o hraničný región, ktorý je navyše veľmi aktívny v sektore turistiky. Z týchto dôvodov existuje podozrenie, že predmetné opatrenia majú vplyv na obchod medzi členskými štátmi, čím nie je nijak ovplyvnené hodnotenie týchto opatrení, vyplývajúcich z uplatňovania nových kritérií v prospech vymenovaných mikropodnikov v súlade s bodom 116 tohto rozhodnutia.

| (90) | Navyše boli opatrenia, ktoré sú predmetom tohto konania už považované za štátnu pomoc v súlade s článkom 87 ods. 1 zmluvy v priebehu vyšetrovania vykonaného Komisiou v rámci príslušných spisov týkajúcich sa štátnej pomoci N192/97 a NN69/95. |
| --- | --- |

(90)

Navyše boli opatrenia, ktoré sú predmetom tohto konania už považované za štátnu pomoc v súlade s článkom 87 ods. 1 zmluvy v priebehu vyšetrovania vykonaného Komisiou v rámci príslušných spisov týkajúcich sa štátnej pomoci N192/97 a NN69/95.

VI.2.   Zákonnosť opatrenia

| (91) | Vzhľadom na to, že Komisia nebola predbežne informovaná v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy, tieto opatrenia sú protizákonné, pretože neboli notifikované. Od okamihu, kedy boli opatrenia v predmetnom prípade stanovené implementačnými kritériami schémy N1912/97 (a nepriamo schémy NN69/95) došlo k nezákonnému uplatneniu týchto schém. |
| --- | --- |

(91)

Vzhľadom na to, že Komisia nebola predbežne informovaná v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy, tieto opatrenia sú protizákonné, pretože neboli notifikované. Od okamihu, kedy boli opatrenia v predmetnom prípade stanovené implementačnými kritériami schémy N1912/97 (a nepriamo schémy NN69/95) došlo k nezákonnému uplatneniu týchto schém.

VI.3.   Zlučiteľnosť opatrení pomoci vyplývajúcich z uplatňovania rozhodnutia 4607/2001

VI.3.1.   Pomoc na investície v prospech veľkých podnikov

| (92) | Vzhľadom na to, že provincia Bolzano nebola oprávnená na regionálnu pomoc počas celého obdobia, v ktorom boli predmetné opatrenia v platnosti, nie je možné uplatniť žiadnu výnimku pre pomoc na investície v prospech veľkých podnikov pôsobiacich na jej území. |
| --- | --- |

(92)

Vzhľadom na to, že provincia Bolzano nebola oprávnená na regionálnu pomoc počas celého obdobia, v ktorom boli predmetné opatrenia v platnosti, nie je možné uplatniť žiadnu výnimku pre pomoc na investície v prospech veľkých podnikov pôsobiacich na jej území.

| (93) | Rozhodnutie Komisie týkajúce sa prípadu N192/97 už výslovne vylúčilo veľké podniky ako príjemcov schémy, s výnimkou prípadov z titulu de minimis. |
| --- | --- |

(93)

Rozhodnutie Komisie týkajúce sa prípadu N192/97 už výslovne vylúčilo veľké podniky ako príjemcov schémy, s výnimkou prípadov z titulu de minimis.

| (94) | Navyše pokiaľ ide o pomoc poskytnutú vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona č. 9/91, táto pomoc je predmetom schémy NN69/95. Komisia túto schému schválila pod podmienkou, že príjemcami budú len MSP a na základe záväzku prijatého talianskymi orgánmi, že budú rešpektovať všetky ustanovenia pravidiel MSP a že o nich budú informovať všetky administratívne orgány provincie za účelom zaistenia správneho uplatňovania schémy. |
| --- | --- |

(94)

Navyše pokiaľ ide o pomoc poskytnutú vo forme zvýhodnených úverov na základe zákona č. 9/91, táto pomoc je predmetom schémy NN69/95. Komisia túto schému schválila pod podmienkou, že príjemcami budú len MSP a na základe záväzku prijatého talianskymi orgánmi, že budú rešpektovať všetky ustanovenia pravidiel MSP a že o nich budú informovať všetky administratívne orgány provincie za účelom zaistenia správneho uplatňovania schémy.

| (95) | Preto ustanovenia rozhodnutia 4607/2001 – obsahujúce implementačné kritériá schémy N192/97 (a schémy NN69/95, v obmedzeniach, v ktorých je pomoc poskytovaná formou zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91) – od okamihu, od ktorého stanovuje poskytnutie pomoci na investície aj v prospech veľkých podnikov, nie sú zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(95)

Preto ustanovenia rozhodnutia 4607/2001 – obsahujúce implementačné kritériá schémy N192/97 (a schémy NN69/95, v obmedzeniach, v ktorých je pomoc poskytovaná formou zvýhodnených úverov na základe zákona 9/91) – od okamihu, od ktorého stanovuje poskytnutie pomoci na investície aj v prospech veľkých podnikov, nie sú zlučiteľné so spoločným trhom.

| (96) | Nakoniec Komisia poznamenáva, že na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi nebol v skutočnosti žiaden veľký podnik príjemcom takéhoto opatrenia. |
| --- | --- |

(96)

Nakoniec Komisia poznamenáva, že na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi nebol v skutočnosti žiaden veľký podnik príjemcom takéhoto opatrenia.

VI.3.2.   Pomoc na investície pre MSP

| (97) | Komisia predovšetkým tvrdí, že akákoľvek pomoc poskytnutá v súvislosti s investíciami týkajúcimi sa substitúcie sa má považovať za nezlučiteľnú, aj keď je treba poznamenať, že talianske orgány informovali, že v rámci prešetrovanej schémy neposkytli žiadnu pomoc vo vzťahu k takému typu investícií. |
| --- | --- |

(97)

Komisia predovšetkým tvrdí, že akákoľvek pomoc poskytnutá v súvislosti s investíciami týkajúcimi sa substitúcie sa má považovať za nezlučiteľnú, aj keď je treba poznamenať, že talianske orgány informovali, že v rámci prešetrovanej schémy neposkytli žiadnu pomoc vo vzťahu k takému typu investícií.

| (98) | Okrem toho pomoc na investície, ktorá prevyšuje prah 15 % pre malé podniky a 7,5 % pre stredné podniky, nie je zlučiteľná. |
| --- | --- |

(98)

Okrem toho pomoc na investície, ktorá prevyšuje prah 15 % pre malé podniky a 7,5 % pre stredné podniky, nie je zlučiteľná.

VI.3.3.   Pokiaľ ide o mikropodniky

| (99) | Komisia tvrdí, že kategória mikropodnikov, ktorá tvorí súčasť MSP na základe odporúčania 96/280/ES (18) ako aj v súlade s novou definíciou platnou od 1. januára 2005 (19), nie je sama o sebe vylúčená z uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy. Z toho vyplýva, že pomoc na investície poskytnutá takýmto podnikom v prípadoch, v ktorých prekročí intenzitu 15 % a súčasne ju nie je možné považovať za pomoc de minimis, je nutné považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(99)

Komisia tvrdí, že kategória mikropodnikov, ktorá tvorí súčasť MSP na základe odporúčania 96/280/ES (18) ako aj v súlade s novou definíciou platnou od 1. januára 2005 (19), nie je sama o sebe vylúčená z uplatňovania článku 87 ods. 1 zmluvy. Z toho vyplýva, že pomoc na investície poskytnutá takýmto podnikom v prípadoch, v ktorých prekročí intenzitu 15 % a súčasne ju nie je možné považovať za pomoc de minimis, je nutné považovať za nezlučiteľnú so spoločným trhom.

| (100) | Komisia zohľadňuje spresnenie poskytnuté v tomto ohľade talianskymi orgánmi, z ktorého vyplýva, že žiadnemu mikropodniku nebola poskytnutá akákoľvek pomoc, ktorá by prevýšila súčasne intenzitu 15 % a strop de minimis. |
| --- | --- |

(100)

Komisia zohľadňuje spresnenie poskytnuté v tomto ohľade talianskymi orgánmi, z ktorého vyplýva, že žiadnemu mikropodniku nebola poskytnutá akákoľvek pomoc, ktorá by prevýšila súčasne intenzitu 15 % a strop de minimis.

VI.3.4.   Pokiaľ ide o pomoc na ochranu životného prostredia

| (101) | Komisia sa domnieva, že intenzita pomoci 25 % a 40 % stanovená pre prvé dva aspekty predmetného opatrenia (t. j. na prispôsobenie sa novým platným pravidlám či na prekonanie pravidiel Spoločenstva), ako aj oprávnenie veľkých podnikov na pomoc na projekty auditu životného prostredia, nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(101)

Komisia sa domnieva, že intenzita pomoci 25 % a 40 % stanovená pre prvé dva aspekty predmetného opatrenia (t. j. na prispôsobenie sa novým platným pravidlám či na prekonanie pravidiel Spoločenstva), ako aj oprávnenie veľkých podnikov na pomoc na projekty auditu životného prostredia, nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

| (102) | Komisia preto poznamenáva, že na základe informácií poskytnutých Talianskom bola do dnešného dňa poskytnutá len jediná pomoc prekračujúca povolený prah, a to v sume výrazne nižšej než je prah de minimis a že právny základ uvedeného tretieho zásahu (pomoc na audit životného prostredia) sa prestal uplatňovať a bude zrušený ihneď ako to bude možné. |
| --- | --- |

(102)

Komisia preto poznamenáva, že na základe informácií poskytnutých Talianskom bola do dnešného dňa poskytnutá len jediná pomoc prekračujúca povolený prah, a to v sume výrazne nižšej než je prah de minimis a že právny základ uvedeného tretieho zásahu (pomoc na audit životného prostredia) sa prestal uplatňovať a bude zrušený ihneď ako to bude možné.

VI.3.5.   Pokiaľ ide o príspevky označené ako „pomoc na podporu zamestnanosti“

| (103) | Komisia tvrdí, že pomoc stanovená rozhodnutím 4607 pod týmto označením vôbec nezodpovedá pomoci povolenej rozhodnutím Komisie o pomoci N192/97. Navyše nesúvisí ani so zakladaním ani udržiavaním pracovných miest, ale skôr s poradenskými službami a službami súvisiacimi so značkami a patentmi a ako takú ju nie je možné považovať za pomoc na podporu zamestnanosti. |
| --- | --- |

(103)

Komisia tvrdí, že pomoc stanovená rozhodnutím 4607 pod týmto označením vôbec nezodpovedá pomoci povolenej rozhodnutím Komisie o pomoci N192/97. Navyše nesúvisí ani so zakladaním ani udržiavaním pracovných miest, ale skôr s poradenskými službami a službami súvisiacimi so značkami a patentmi a ako takú ju nie je možné považovať za pomoc na podporu zamestnanosti.

| (104) | Napriek tomu, ak väčšia časť oprávnených nákladov v zmysle príslušného opatrenia súvisí s činnosťami poradenstva v prospech nedávno vytvorených MSP či patentovaním značiek a výrobkov podniku, ktoré by mohli byť oprávnené v zmysle článku 5 a 5 quater nariadenia 70/2001, takáto pomoc je nezlučiteľná len za predpokladu, že nie sú dodržiavané podmienky stanovené nariadeniami 70/2001 a 364/2004 (20). |
| --- | --- |

(104)

Napriek tomu, ak väčšia časť oprávnených nákladov v zmysle príslušného opatrenia súvisí s činnosťami poradenstva v prospech nedávno vytvorených MSP či patentovaním značiek a výrobkov podniku, ktoré by mohli byť oprávnené v zmysle článku 5 a 5 quater nariadenia 70/2001, takáto pomoc je nezlučiteľná len za predpokladu, že nie sú dodržiavané podmienky stanovené nariadeniami 70/2001 a 364/2004 (20).

| (105) | Táto pomoc je naopak nezlučiteľná, ak je poskytovaná aj veľkým podnikom. |
| --- | --- |

(105)

Táto pomoc je naopak nezlučiteľná, ak je poskytovaná aj veľkým podnikom.

VI.3.6.   Pokiaľ ide o pomoc na podporu medzinárodnej činnosti

| (106) | Komisia berie na vedomie skutočnosť, že v danej oblasti bola povolená len pomoc zanedbateľných súm v zmysle implementačných kritérií, ktoré predstavovali predmet začatia konania. Navyše poskytnutá intenzita v prípade účasti na veľtrhoch a výstavách bola 25 % namiesto prípustných 50 %, aj keď je pravdou, že nebolo overené, či išlo o prvú účasť na takomto konkrétnom veľtrhu či výstave alebo nie. Bolo zistených celkom 5 prípadov s výškou pomoci od 1 250 EUR do 8 875 EUR. Boli zistené len dva prípady poskytnutia pomoci na poistenie vývozných úverov s intenzitou pomoci 50 %, obmedzených na náklady na poistné a vo vzťahu ku krajinám mimo EÚ, s výškou pomoci 3 500 EUR a 7 mil. ITL (ktoré opäť zodpovedá približne sume 3 500 EUR). Tieto sú zlučiteľné len pod podmienkou, že spĺňajú podmienky oznámenia Komisie týkajúceho sa poistenia krátkodobých vývozných úverov. (21) |
| --- | --- |

(106)

Komisia berie na vedomie skutočnosť, že v danej oblasti bola povolená len pomoc zanedbateľných súm v zmysle implementačných kritérií, ktoré predstavovali predmet začatia konania. Navyše poskytnutá intenzita v prípade účasti na veľtrhoch a výstavách bola 25 % namiesto prípustných 50 %, aj keď je pravdou, že nebolo overené, či išlo o prvú účasť na takomto konkrétnom veľtrhu či výstave alebo nie. Bolo zistených celkom 5 prípadov s výškou pomoci od 1 250 EUR do 8 875 EUR. Boli zistené len dva prípady poskytnutia pomoci na poistenie vývozných úverov s intenzitou pomoci 50 %, obmedzených na náklady na poistné a vo vzťahu ku krajinám mimo EÚ, s výškou pomoci 3 500 EUR a 7 mil. ITL (ktoré opäť zodpovedá približne sume 3 500 EUR). Tieto sú zlučiteľné len pod podmienkou, že spĺňajú podmienky oznámenia Komisie týkajúceho sa poistenia krátkodobých vývozných úverov. (21)

| (107) | V každom prípade nie je žiadna pomoc na poradenské služby pre veľké podniky a na činnosti spojené s vývozom (ktoré sa týkajú aj MSP) zlučiteľná so spoločným trhom. Rovnako je nezlučiteľná aj pomoc na poradenské služby, ktorá predstavuje trvalú či periodickú činnosť a pomoc na bežné prevádzkové náklady podniku, ako je reklama, v prospech podnikov akejkoľvek veľkosti. |
| --- | --- |

(107)

V každom prípade nie je žiadna pomoc na poradenské služby pre veľké podniky a na činnosti spojené s vývozom (ktoré sa týkajú aj MSP) zlučiteľná so spoločným trhom. Rovnako je nezlučiteľná aj pomoc na poradenské služby, ktorá predstavuje trvalú či periodickú činnosť a pomoc na bežné prevádzkové náklady podniku, ako je reklama, v prospech podnikov akejkoľvek veľkosti.

VI.3.7.   Pokiaľ ide o pomoc v rámci programov Spoločenstva

| (108) | Komisia poznamenáva, že tento typ podpory s intenzitou 80 % stanovený rozhodnutím 4607 nebol v prípade N192/97 rozhodnutím Komisie schválený. Vzhľadom na veľmi vysokú intenzitu, ako aj na to, že ako sa zdá, nebol zohľadnený žiaden oprávnený účel, nie je táto pomoc zlučiteľná, ak sa uplatňuje článok 87 ods. 1, najmä pokiaľ sa na spoločných projektoch subvencovaných špecifickým opatrením, môžu podieľať aj subjekty vykonávajúce hospodárske činnosti a môžu byť príjemcami takejto pomoci. |
| --- | --- |

(108)

Komisia poznamenáva, že tento typ podpory s intenzitou 80 % stanovený rozhodnutím 4607 nebol v prípade N192/97 rozhodnutím Komisie schválený. Vzhľadom na veľmi vysokú intenzitu, ako aj na to, že ako sa zdá, nebol zohľadnený žiaden oprávnený účel, nie je táto pomoc zlučiteľná, ak sa uplatňuje článok 87 ods. 1, najmä pokiaľ sa na spoločných projektoch subvencovaných špecifickým opatrením, môžu podieľať aj subjekty vykonávajúce hospodárske činnosti a môžu byť príjemcami takejto pomoci.

| (109) | Napriek tomu Komisia poznamenáva, že sumy poskytnuté z tohto titulu na jednotlivé predmetné projekty sú na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi veľmi obmedzené a najmä sú hlboko pod prahom de minimis. Z toho vyplýva, že nevzniká vplyv na obchod v rámci Spoločenstva. Môže sa teda mať za to, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy, pokiaľ talianske orgány Komisii predložia dôkazy, že boli dodržiavané všetky implementačné kritériá nariadenia 69/2001. Nakoniec Komisia berie na vedomie okolnosť, že pomoc na spoločné projekty v rámci projektov Leader a Interreg, na ktorých by sa podieľali aj podniky, už nie je novými kritériami implementácie predmetnej schémy stanovená. |
| --- | --- |

(109)

Napriek tomu Komisia poznamenáva, že sumy poskytnuté z tohto titulu na jednotlivé predmetné projekty sú na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi veľmi obmedzené a najmä sú hlboko pod prahom de minimis. Z toho vyplýva, že nevzniká vplyv na obchod v rámci Spoločenstva. Môže sa teda mať za to, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy, pokiaľ talianske orgány Komisii predložia dôkazy, že boli dodržiavané všetky implementačné kritériá nariadenia 69/2001. Nakoniec Komisia berie na vedomie okolnosť, že pomoc na spoločné projekty v rámci projektov Leader a Interreg, na ktorých by sa podieľali aj podniky, už nie je novými kritériami implementácie predmetnej schémy stanovená.

VI.3.8.   Pokiaľ ide o pomoc na poradenské služby

| (110) | Komisia zdôrazňuje svoj názor, podľa ktorého nie je možné poskytnúť akúkoľvek pomoc na poradenské a konzultačné služby poskytované veľkým podnikom, s výnimkou pomoci na projekt vzdelávania v zmysle článku 7 ods. 7 písm. a) nariadenia (ES) č. 68/2001 (22). S výnimkou tohto predpokladu, sú preto všetky ostatné prípady takejto pomoci nezlučiteľné. |
| --- | --- |

(110)

Komisia zdôrazňuje svoj názor, podľa ktorého nie je možné poskytnúť akúkoľvek pomoc na poradenské a konzultačné služby poskytované veľkým podnikom, s výnimkou pomoci na projekt vzdelávania v zmysle článku 7 ods. 7 písm. a) nariadenia (ES) č. 68/2001 (22). S výnimkou tohto predpokladu, sú preto všetky ostatné prípady takejto pomoci nezlučiteľné.

VI.3.9.   Pokiaľ ide o uplatňovanie pravidla de minimis

| (111) | Komisia berie na vedomie existenciu záruk poskytnutých v tomto ohľade talianskymi orgánmi, podľa ktorých sa prísne dodržiavajú všetky platné podmienky stanovené pravidlom de minimis, ako aj v tomto okamihu podmienky nariadenia (ES) č. 69/2001 (23), a to predovšetkým vďaka kontrolnému systému „kontrola služby ASTAT“. |
| --- | --- |

(111)

Komisia berie na vedomie existenciu záruk poskytnutých v tomto ohľade talianskymi orgánmi, podľa ktorých sa prísne dodržiavajú všetky platné podmienky stanovené pravidlom de minimis, ako aj v tomto okamihu podmienky nariadenia (ES) č. 69/2001 (23), a to predovšetkým vďaka kontrolnému systému „kontrola služby ASTAT“.

VI.4.   Zlučiteľnosť opatrení vo svetle nových kritérií zaslaných listom A/34/747 z 25. júna 2004, upravených a doplnených v zmysle listu A/34426 z 2. júna 2005.

| (112) | Komisia poznamenáva, že pokiaľ ide o pomoc na investície, nové implementačné kritériá výslovne vylučujú veľké podniky, s výnimkou prípadov z titulu de minimis. |
| --- | --- |

(112)

Komisia poznamenáva, že pokiaľ ide o pomoc na investície, nové implementačné kritériá výslovne vylučujú veľké podniky, s výnimkou prípadov z titulu de minimis.

| (113) | Pokiaľ ide o pomoc na investície v prospech MSP, je treba pripomenúť, že definícia oprávnených investícií predpokladaná novými kritériami spĺňa podmienky stanovené nariadením 70/2001 (24) a že sú výslovne vylúčené investície týkajúce sa substitúcie, ako aj náklady na údržbu. |
| --- | --- |

(113)

Pokiaľ ide o pomoc na investície v prospech MSP, je treba pripomenúť, že definícia oprávnených investícií predpokladaná novými kritériami spĺňa podmienky stanovené nariadením 70/2001 (24) a že sú výslovne vylúčené investície týkajúce sa substitúcie, ako aj náklady na údržbu.

| (114) | Navyše Komisie poznamenáva, že už je rešpektovaná zásada slobody usadzovania aj z formálneho hľadiska, zatiaľ čo predtým sa tak dialo len fakticky, ako vyplýva zo zoznamu predloženého v tomto ohľade v priebehu konania (pozri bod 70 tohto rozhodnutia), a to od okamihu, od ktorého stačí, aby podnik pre prístup k prešetrovanej pomoci na území provincie Bolzano vlastnil len jednu výrobnú jednotku. |
| --- | --- |

(114)

Navyše Komisie poznamenáva, že už je rešpektovaná zásada slobody usadzovania aj z formálneho hľadiska, zatiaľ čo predtým sa tak dialo len fakticky, ako vyplýva zo zoznamu predloženého v tomto ohľade v priebehu konania (pozri bod 70 tohto rozhodnutia), a to od okamihu, od ktorého stačí, aby podnik pre prístup k prešetrovanej pomoci na území provincie Bolzano vlastnil len jednu výrobnú jednotku.

| (115) | Nakoniec sa dodržiava aj zásada nevyhnutnosti pomoci, a to tak, že teraz sa stanovuje povinnosť predložiť žiadosť pred začiatkom realizačných prác projektu, ktorý je predmetom pomoci. |
| --- | --- |

(115)

Nakoniec sa dodržiava aj zásada nevyhnutnosti pomoci, a to tak, že teraz sa stanovuje povinnosť predložiť žiadosť pred začiatkom realizačných prác projektu, ktorý je predmetom pomoci.

| (116) | Pokiaľ ide o mikropodniky, článok 87 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje, ak sa týka len podnikov, ktoré realizujú podobné činnosti a tieto podniky nie sú schopné vplývať na obchod v rámci Spoločenstva s ohľadom na ich charakteristiky, veľkosť a umiestnenie, ako aj z dôvodu nezáujmu podnikov z ostatných členských štátov vstúpiť na ich trh. Také podniky vznikajú v predmetnom prípade z presne špecifikovaných činností, ktoré zamestnávajú maximálne dvoch zamestnancov v sektore remeselnej výroby (najmä zanikajúcich typických tradičných remesiel, ako napr. brúsič nožov, debnár, česáč a spriadač vlny, výrobca sviečok či vosku, košikár, kováč atď.) a obchodu (najmä v prípade činností maloobchodného predaja výrobkov dennej potreby – najmä potravín – umiestnených v obciach s menej ako tisíc obyvateľov, ktoré sa nenachádzajú v obchodných centrách a v každom prípade sú mimo najrozvinutejších oblastí z hľadiska turistiky), taxatívne vymenované v nových implementačných kritériách schémy v prípade remeselnej výroby ako aj obchodu. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o mikropodniky, článok 87 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje, ak sa týka len podnikov, ktoré realizujú podobné činnosti a tieto podniky nie sú schopné vplývať na obchod v rámci Spoločenstva s ohľadom na ich charakteristiky, veľkosť a umiestnenie, ako aj z dôvodu nezáujmu podnikov z ostatných členských štátov vstúpiť na ich trh. Také podniky vznikajú v predmetnom prípade z presne špecifikovaných činností, ktoré zamestnávajú maximálne dvoch zamestnancov v sektore remeselnej výroby (najmä zanikajúcich typických tradičných remesiel, ako napr. brúsič nožov, debnár, česáč a spriadač vlny, výrobca sviečok či vosku, košikár, kováč atď.) a obchodu (najmä v prípade činností maloobchodného predaja výrobkov dennej potreby – najmä potravín – umiestnených v obciach s menej ako tisíc obyvateľov, ktoré sa nenachádzajú v obchodných centrách a v každom prípade sú mimo najrozvinutejších oblastí z hľadiska turistiky), taxatívne vymenované v nových implementačných kritériách schémy v prípade remeselnej výroby ako aj obchodu.

| (117) | Pokiaľ ide o pomoc na ochranu životného prostredia, Komisia sa domnieva, že prechodná pomoc v prospech MSP na prispôsobenie sa novým platným pravidlám na obdobie troch rokov od ich prijatia s intenzitou 15 % spĺňa podmienky bodu 28 pravidiel Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (25) (ďalej len „pravidlá“). |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide o pomoc na ochranu životného prostredia, Komisia sa domnieva, že prechodná pomoc v prospech MSP na prispôsobenie sa novým platným pravidlám na obdobie troch rokov od ich prijatia s intenzitou 15 % spĺňa podmienky bodu 28 pravidiel Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (25) (ďalej len „pravidlá“).

| (118) | Navyše pomoc na podporu podnikov akejkoľvek veľkosti pri prekonávaní záväzných pravidiel Spoločenstva či pri realizácii investícií určených na ochranu životného prostredia realizovaných pri neexistencii záväzných pravidiel Spoločenstva s intenzitou 30 % teraz spĺňa podmienky bodu 29 pravidiel. |
| --- | --- |

(118)

Navyše pomoc na podporu podnikov akejkoľvek veľkosti pri prekonávaní záväzných pravidiel Spoločenstva či pri realizácii investícií určených na ochranu životného prostredia realizovaných pri neexistencii záväzných pravidiel Spoločenstva s intenzitou 30 % teraz spĺňa podmienky bodu 29 pravidiel.

| (119) | Okrem toho pomoc na poradenské a konzultačné činnosti v sektore ochrany životného prostredia, obmedzená na MSP, rešpektuje článok 5 písm. a) nariadenia (ES) č. 70/2001 (26) a je teda zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(119)

Okrem toho pomoc na poradenské a konzultačné činnosti v sektore ochrany životného prostredia, obmedzená na MSP, rešpektuje článok 5 písm. a) nariadenia (ES) č. 70/2001 (26) a je teda zlučiteľná so spoločným trhom.

| (120) | Napriek tomu toto rozhodnutie nevylučuje zlučiteľnosť rozhodnutia č. 4007 zo 4. novembra 2002, prostredníctvom ktorého bol celý súbor pomoci na ochranu životného prostredia provincie Bolzano prispôsobený novým pokynom Komisie a od tohto okamihu nie je toto rozhodnutie predmetom tohto konania. |
| --- | --- |

(120)

Napriek tomu toto rozhodnutie nevylučuje zlučiteľnosť rozhodnutia č. 4007 zo 4. novembra 2002, prostredníctvom ktorého bol celý súbor pomoci na ochranu životného prostredia provincie Bolzano prispôsobený novým pokynom Komisie a od tohto okamihu nie je toto rozhodnutie predmetom tohto konania.

| (121) | Pokiaľ ide o pomoc na podporu zamestnanosti, Komisia berie na vedomie skutočnosť, že takáto pomoc je obmedzená na poskytovanie úverov na vytváranie likvidity pri dodržiavaní nariadenia (27) o pomoci de minimis. |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o pomoc na podporu zamestnanosti, Komisia berie na vedomie skutočnosť, že takáto pomoc je obmedzená na poskytovanie úverov na vytváranie likvidity pri dodržiavaní nariadenia (27) o pomoci de minimis.

| (122) | Pokiaľ ide o pomoc na rozvoj medzinárodnej činnosti, Komisia berie na vedomie, že v zaslaných nových implementačných kritériách bolo dodržané, že ide len o pomoc s intenzitou 50 % týkajúcu sa nákladov na poradenské služby poskytované externými poradcami a nákladov súvisiacich s prvou účasťou na konkrétnom veľtrhu alebo výstave a určenú len pre MSP. To je v súlade s článkom 5 nariadenia 70/2001 (28). |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o pomoc na rozvoj medzinárodnej činnosti, Komisia berie na vedomie, že v zaslaných nových implementačných kritériách bolo dodržané, že ide len o pomoc s intenzitou 50 % týkajúcu sa nákladov na poradenské služby poskytované externými poradcami a nákladov súvisiacich s prvou účasťou na konkrétnom veľtrhu alebo výstave a určenú len pre MSP. To je v súlade s článkom 5 nariadenia 70/2001 (28).

| (123) | Komisia berie na vedomie aj to, že v súčasnej dobe je oprávnené len poistné týkajúce sa poistenia úverov rizík, ktoré nie je možné na trhu poistiť a ktoré súvisia s operáciami v tretích krajinách, s výnimkou krajín OECD, ktorých riziká je na trhu možné poistiť (tzv. „marketable countries“; v tomto okamihu Austrália, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Nórsko, Švajčiarsko a Spojené štáty americké). To je v súlade s oznámením o poistení krátkodobých vývozných úverov (29). |
| --- | --- |

(123)

Komisia berie na vedomie aj to, že v súčasnej dobe je oprávnené len poistné týkajúce sa poistenia úverov rizík, ktoré nie je možné na trhu poistiť a ktoré súvisia s operáciami v tretích krajinách, s výnimkou krajín OECD, ktorých riziká je na trhu možné poistiť (tzv. „marketable countries“; v tomto okamihu Austrália, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Nórsko, Švajčiarsko a Spojené štáty americké). To je v súlade s oznámením o poistení krátkodobých vývozných úverov (29).

VII.   ZÁVEREČNÉ STANOVISKÁ

| (124) | Komisia vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že v Taliansku, v autonómnej provincii Bolzano, vstúpili do platnosti implementačné kritéria zákona provincie 4/97, prijaté rozhodnutím 4607 zo 17. decembra 2001, ktoré neboli predbežne notifikované Komisii, čím došlo k porušeniu článku 88 ods. 3 zmluvy, a tieto sa tak stali nezákonnými. To viedlo k nezákonnému uplatňovaniu schémy štátnej pomoci N192/97 (a nepriamo aj schémy NN69/95) v zmysle článku 16 nariadenia 659/99 (30). |
| --- | --- |

(124)

Komisia vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že v Taliansku, v autonómnej provincii Bolzano, vstúpili do platnosti implementačné kritéria zákona provincie 4/97, prijaté rozhodnutím 4607 zo 17. decembra 2001, ktoré neboli predbežne notifikované Komisii, čím došlo k porušeniu článku 88 ods. 3 zmluvy, a tieto sa tak stali nezákonnými. To viedlo k nezákonnému uplatňovaniu schémy štátnej pomoci N192/97 (a nepriamo aj schémy NN69/95) v zmysle článku 16 nariadenia 659/99 (30).

| (125) | Komisia sa preto rozhodla, že vo vzťahu k predmetnej pomoci začne konanie vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(125)

Komisia sa preto rozhodla, že vo vzťahu k predmetnej pomoci začne konanie vo veci formálneho zisťovania.

| (126) | Napriek tomu talianske orgány v priebehu konania objasnili, že vo veľkej väčšine prípadov neboli ustanovenia rozhodnutia 4607/2001, u ktorých existovalo podozrenie, že by mohli byť vo svetle analýzy realizovanej Komisiou považované za nezlučiteľné či dokonca nezákonné, nikdy uplatnené alebo boli uplatnené len vo veľmi obmedzenom počte prípadov a na veľmi nízke sumy, ktoré boli omnoho nižšie než prah de minimis, a to aj vo vzťahu k MSP. |
| --- | --- |

(126)

Napriek tomu talianske orgány v priebehu konania objasnili, že vo veľkej väčšine prípadov neboli ustanovenia rozhodnutia 4607/2001, u ktorých existovalo podozrenie, že by mohli byť vo svetle analýzy realizovanej Komisiou považované za nezlučiteľné či dokonca nezákonné, nikdy uplatnené alebo boli uplatnené len vo veľmi obmedzenom počte prípadov a na veľmi nízke sumy, ktoré boli omnoho nižšie než prah de minimis, a to aj vo vzťahu k MSP.

| (127) | Na tieto účely boli predložené mnohé údaje, najmä pokiaľ ide o počet a sumu poskytnutej pomoci vo vzťahu k najkontroverznejším rôznym špecifickým opatreniam tejto schémy. Z nich vyplynulo, že podporu v rámci predmetnej schémy, pokiaľ ide o pomoc na investície, nečerpal žiaden veľký podnik. Takže pomoc na investície bola v skutočnosti vyhradená len pre MSP, ako stanovovalo rozhodnutie Komisie týkajúce sa schválenia schém N192/97 a NN69/95. |
| --- | --- |

(127)

Na tieto účely boli predložené mnohé údaje, najmä pokiaľ ide o počet a sumu poskytnutej pomoci vo vzťahu k najkontroverznejším rôznym špecifickým opatreniam tejto schémy. Z nich vyplynulo, že podporu v rámci predmetnej schémy, pokiaľ ide o pomoc na investície, nečerpal žiaden veľký podnik. Takže pomoc na investície bola v skutočnosti vyhradená len pre MSP, ako stanovovalo rozhodnutie Komisie týkajúce sa schválenia schém N192/97 a NN69/95.

| (128) | Navyše talianske orgány aktívne spolupracovali tým, že pozastavili uplatňovanie týchto pravidiel, ktoré budú čo najskôr zrušené (najmä vo vzťahu k pomoci na poradenskú činnosť v prospech veľkých podnikov) a navrhli úpravu implementačných kritérií pomoci, ktorých sa týka toto konanie. |
| --- | --- |

(128)

Navyše talianske orgány aktívne spolupracovali tým, že pozastavili uplatňovanie týchto pravidiel, ktoré budú čo najskôr zrušené (najmä vo vzťahu k pomoci na poradenskú činnosť v prospech veľkých podnikov) a navrhli úpravu implementačných kritérií pomoci, ktorých sa týka toto konanie.

| (129) | Nakoniec Komisia berie na vedomie záruky a ubezpečenia poskytnuté Talianskom vo vzťahu k dodržiavaniu podmienok a prahov de minimis o veľmi rozsiahlom uplatňovaní, o ktorom vyjadrila Komisia pri príležitosti začatia konania svoje pochybnosti. |
| --- | --- |

(129)

Nakoniec Komisia berie na vedomie záruky a ubezpečenia poskytnuté Talianskom vo vzťahu k dodržiavaniu podmienok a prahov de minimis o veľmi rozsiahlom uplatňovaní, o ktorom vyjadrila Komisia pri príležitosti začatia konania svoje pochybnosti.

| (130) | Pokiaľ ju nečerpali vylúčené sektory, nebola poskytnutá na činnosti spojené s vývozom a pokiaľ sa nestanovila žiadna pomoc súvisiaca s uprednostňovaním domácich výrobkov pred dovezenými výrobkami, je možné predmetnú pomoc uplatniť v zmysle nariadenia č. 69/2001, pravidla de minimis, pod podmienkou, že neprekročí sumu 100 000 EUR pre každý jeden podnik v príslušnom období troch rokov. Z tohto dôvodu táto pomoc nespadá do článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(130)

Pokiaľ ju nečerpali vylúčené sektory, nebola poskytnutá na činnosti spojené s vývozom a pokiaľ sa nestanovila žiadna pomoc súvisiaca s uprednostňovaním domácich výrobkov pred dovezenými výrobkami, je možné predmetnú pomoc uplatniť v zmysle nariadenia č. 69/2001, pravidla de minimis, pod podmienkou, že neprekročí sumu 100 000 EUR pre každý jeden podnik v príslušnom období troch rokov. Z tohto dôvodu táto pomoc nespadá do článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (131) | Komisia navyše berie na vedomie, že rozhodnutie týkajúce sa schémy štátnej pomoci nevylučuje možnosť, že individuálne opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc (pokiaľ individuálna pomoc zodpovedá napríklad pravidlu de minimis, ako bolo uvedené v predchádzajúcom bode) alebo sa považuje, úplne alebo čiastočne, za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe vlastných charakteristík (najmä na základe nariadenia o výnimke). |
| --- | --- |

(131)

Komisia navyše berie na vedomie, že rozhodnutie týkajúce sa schémy štátnej pomoci nevylučuje možnosť, že individuálne opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc (pokiaľ individuálna pomoc zodpovedá napríklad pravidlu de minimis, ako bolo uvedené v predchádzajúcom bode) alebo sa považuje, úplne alebo čiastočne, za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe vlastných charakteristík (najmä na základe nariadenia o výnimke).

| (132) | Aj keď vo svetle predchádzajúcich bodov 124 – 131 a v súlade s úvahou v časti VI.3, týkajúcou sa zlučiteľnosti opatrení, ktoré boli výsledkom uplatnenia rozhodnutia 4607/2001, je možné, že by v tomto konkrétnom prípade nebolo nutné pristúpiť k akémukoľvek vracaniu – či len k veľmi obmedzenému vracaniu, ustálenou praxou Komisie je prikázať vrátenie pomoci od jej príjemcov, ktorá bola na základe článku 88 zmluvy vyhlásená za nezákonnú a nezlučiteľnú. Táto prax bola potvrdená článkom 14 nariadenia 659/99 (31). |
| --- | --- |

(132)

Aj keď vo svetle predchádzajúcich bodov 124 – 131 a v súlade s úvahou v časti VI.3, týkajúcou sa zlučiteľnosti opatrení, ktoré boli výsledkom uplatnenia rozhodnutia 4607/2001, je možné, že by v tomto konkrétnom prípade nebolo nutné pristúpiť k akémukoľvek vracaniu – či len k veľmi obmedzenému vracaniu, ustálenou praxou Komisie je prikázať vrátenie pomoci od jej príjemcov, ktorá bola na základe článku 88 zmluvy vyhlásená za nezákonnú a nezlučiteľnú. Táto prax bola potvrdená článkom 14 nariadenia 659/99 (31).

| (133) | Komisia nariaďuje, aby Taliansko prijalo všetky opatrenia potrebné na vrátenie nezlučiteľnej pomoci od príjemcov schémy štátnej pomoci, s výnimkou individuálnych prípadov, ktoré spĺňajú podmienky potrebné na to, aby ich bolo možné označiť za zlučiteľné na základe príslušných pravidiel. Na tento účel Komisia žiada talianske orgány, aby v lehote dvoch mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia prikázali príjemcom schémy štátnej pomoci vrátiť sumu pomoci vrátane úrokov. |
| --- | --- |

(133)

Komisia nariaďuje, aby Taliansko prijalo všetky opatrenia potrebné na vrátenie nezlučiteľnej pomoci od príjemcov schémy štátnej pomoci, s výnimkou individuálnych prípadov, ktoré spĺňajú podmienky potrebné na to, aby ich bolo možné označiť za zlučiteľné na základe príslušných pravidiel. Na tento účel Komisia žiada talianske orgány, aby v lehote dvoch mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia prikázali príjemcom schémy štátnej pomoci vrátiť sumu pomoci vrátane úrokov.

| (134) | Vo svetle článku 14 ods. 2 nariadenia 659/99 pomoc, ktorá má byť vrátená obsahuje aj úroky, ktoré sa vypočítajú v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (32). Úroky začínajú bežať odo dňa, kedy bola nezákonná pomoc poskytnutá príjemcovi až do dňa jej vrátenia. |
| --- | --- |

(134)

Vo svetle článku 14 ods. 2 nariadenia 659/99 pomoc, ktorá má byť vrátená obsahuje aj úroky, ktoré sa vypočítajú v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (32). Úroky začínajú bežať odo dňa, kedy bola nezákonná pomoc poskytnutá príjemcovi až do dňa jej vrátenia.

| (135) | Komisia vyzýva Taliansko, aby jej predložilo priložený formulár týkajúci sa stavu pokroku procesu vracania a vypracovalo zoznam príjemcov, ktorých sa vrátenie týka a jasne uviedlo konkrétne opatrenia prijaté na účely získania okamžitého a efektívneho vrátenia pomoci. Navyše jej bude musieť byť v lehote dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia predložený kompletný zoznam všetkých opatrení pomoci uvedených v tomto rozhodnutí, ktorý bude u každého opatrenia uvádzať poskytnutú sumu, sumu zlučiteľnú v súlade s niektorou z uvedených výnimiek, ako aj sumu, ktorá má byť vrátená. |
| --- | --- |

(135)

Komisia vyzýva Taliansko, aby jej predložilo priložený formulár týkajúci sa stavu pokroku procesu vracania a vypracovalo zoznam príjemcov, ktorých sa vrátenie týka a jasne uviedlo konkrétne opatrenia prijaté na účely získania okamžitého a efektívneho vrátenia pomoci. Navyše jej bude musieť byť v lehote dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia predložený kompletný zoznam všetkých opatrení pomoci uvedených v tomto rozhodnutí, ktorý bude u každého opatrenia uvádzať poskytnutú sumu, sumu zlučiteľnú v súlade s niektorou z uvedených výnimiek, ako aj sumu, ktorá má byť vrátená.

| (136) | Komisia ďalej Taliansko vyzýva, aby jej v lehote dvoch mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia predložilo dokumenty, dokazujúce, že konania za účelom vrátenia nezákonnej a nezlučiteľnej pomoci voči príjemcom pomoci boli začaté (ako napr. obežníky, vydané príkazy na vrátenie atď.). |
| --- | --- |

(136)

Komisia ďalej Taliansko vyzýva, aby jej v lehote dvoch mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia predložilo dokumenty, dokazujúce, že konania za účelom vrátenia nezákonnej a nezlučiteľnej pomoci voči príjemcom pomoci boli začaté (ako napr. obežníky, vydané príkazy na vrátenie atď.).

| (137) | Nakoniec, nové implementačné kritériá zaslané listom A/34747 z 25. júna 2004 upravené a doplnené listom A/34426 z 2. júna 2005 spĺňajú podmienky potrebné na to, aby ich bolo možné považovať za zlučiteľné so spoločným trhom, ako je uvedené prípad od prípadu v časti VI.4 (body 112-123). |
| --- | --- |

(137)

Nakoniec, nové implementačné kritériá zaslané listom A/34747 z 25. júna 2004 upravené a doplnené listom A/34426 z 2. júna 2005 spĺňajú podmienky potrebné na to, aby ich bolo možné považovať za zlučiteľné so spoločným trhom, ako je uvedené prípad od prípadu v časti VI.4 (body 112-123).

PRIJALA NASLEDUJÚCE ROZHODNUTIE:

Článok 1

Implementačné kritériá zákona provincie 4/97 prijaté rozhodnutím 4607 zo 17. decembra 2001 sú nezákonné z dôvodu, že Komisii nebola zaslaná predbežná notifikácia v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy. Toto malo za následok nezákonné uplatnenie schémy štátnej pomoci N 192/97 a nepriamo schémy NN 69/1995.

Článok 2

So spoločným trhom sú nezlučiteľné nasledujúce prípady pomoci stanovené rozhodnutím 4607/2001:

| a) | všetky prípady pomoci na investície v prospech veľkých podnikov; |
| --- | --- |

a)

všetky prípady pomoci na investície v prospech veľkých podnikov;

| b) | pomoc v prospech MSP poskytnutá na investície týkajúce sa substitúcie a všetky prípady pomoci na investície pre časť, ktorá prevyšuje prah 15 % hrubej intenzity pomoci v prípade malých podnikov a 7,5 % v prípade stredných podnikov; |
| --- | --- |

b)

pomoc v prospech MSP poskytnutá na investície týkajúce sa substitúcie a všetky prípady pomoci na investície pre časť, ktorá prevyšuje prah 15 % hrubej intenzity pomoci v prípade malých podnikov a 7,5 % v prípade stredných podnikov;

| c) | pomoc na investície v prospech mikropodnikov, iných než sú tie, ktoré sú uvedené v článku 3, pre časť, ktorá prevyšuje 15 % hrubej intenzity pomoci; |
| --- | --- |

c)

pomoc na investície v prospech mikropodnikov, iných než sú tie, ktoré sú uvedené v článku 3, pre časť, ktorá prevyšuje 15 % hrubej intenzity pomoci;

| d) | v dôsledku vstupu do platnosti nových pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (33) a prijatia návrhu užitočných opatrení na prispôsobenie predtým schválených schém v zmysle bodu 77 uvedených pravidiel zo strany členského štátu (34), t. j. od 1. januára 2002:






  i. | pomoc na investície do ochrany životného prostredia, na prispôsobenie sa záväzným pravidlám Spoločenstva, ktoré nedávno vstúpili do platnosti, pre časť, ktorá prevyšuje prah 15 % hrubej intenzity pomoci – v prípade poskytnutia MSP – a vo všetkých prípadoch, kedy boli príjemcami veľké podniky; |
| --- | --- | --- |

d)

v dôsledku vstupu do platnosti nových pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (33) a prijatia návrhu užitočných opatrení na prispôsobenie predtým schválených schém v zmysle bodu 77 uvedených pravidiel zo strany členského štátu (34), t. j. od 1. januára 2002:

i.

pomoc na investície do ochrany životného prostredia, na prispôsobenie sa záväzným pravidlám Spoločenstva, ktoré nedávno vstúpili do platnosti, pre časť, ktorá prevyšuje prah 15 % hrubej intenzity pomoci – v prípade poskytnutia MSP – a vo všetkých prípadoch, kedy boli príjemcami veľké podniky;

| ii. | pomoc na investície do ochrany životného prostredia, na prekonanie záväzných pravidiel Spoločenstva alebo v prípade ich neexistencie, pre časť prekračujúcu hrubú intenzitu pomoci 30 % vo vzťahu k veľkým podnikom (40 % pre MSP); |
| --- | --- |

ii.

pomoc na investície do ochrany životného prostredia, na prekonanie záväzných pravidiel Spoločenstva alebo v prípade ich neexistencie, pre časť prekračujúcu hrubú intenzitu pomoci 30 % vo vzťahu k veľkým podnikom (40 % pre MSP);

| iii. | všetky prípady pomoci na poradenské a konzultačné činnosti v sektore životného prostredia určené pre veľké podniky; |
| --- | --- |

iii.

všetky prípady pomoci na poradenské a konzultačné činnosti v sektore životného prostredia určené pre veľké podniky;

| e) | pomoc na podporu medzinárodnej činnosti podnikov, s výnimkou prípadov pomoci na prvú účasť príslušného podniku na konkrétnom veľtrhu alebo výstave, obmedzené na MSP a pomoc, ktorá spĺňa kritériá stanovené oznámením Komisie týkajúcim sa poistenia krátkodobých exportných úverov (35); |
| --- | --- |

e)

pomoc na podporu medzinárodnej činnosti podnikov, s výnimkou prípadov pomoci na prvú účasť príslušného podniku na konkrétnom veľtrhu alebo výstave, obmedzené na MSP a pomoc, ktorá spĺňa kritériá stanovené oznámením Komisie týkajúcim sa poistenia krátkodobých exportných úverov (35);

| f) | príspevky označované ako „pomoc na podporu zamestnanosti“ (ktoré sú v skutočnosti tvorené pomocou na poradenské a konzultačné služby a na náklady týkajúce sa patentovania značiek), ktorých príjemcami sú veľké podniky; |
| --- | --- |

f)

príspevky označované ako „pomoc na podporu zamestnanosti“ (ktoré sú v skutočnosti tvorené pomocou na poradenské a konzultačné služby a na náklady týkajúce sa patentovania značiek), ktorých príjemcami sú veľké podniky;

| g) | všetky prípady pomoci na poradenské služby, ktorých príjemcami sú veľké podniky; |
| --- | --- |

g)

všetky prípady pomoci na poradenské služby, ktorých príjemcami sú veľké podniky;

| h) | pomoc s intenzitou 80 % poskytované na spoločné projekty v rámci programov Spoločenstva, medzi príjemcami ktorých boli aj podniky. |
| --- | --- |

h)

pomoc s intenzitou 80 % poskytované na spoločné projekty v rámci programov Spoločenstva, medzi príjemcami ktorých boli aj podniky.

Článok 3

Opatrenia stanovené v nových implementačných kritériách schémy N192/97, zaslaných listom A/34747 z 25. júna 2004, upravených a doplnených listom A/34426 z 2. júna 2005 v prospech mikropodnikov s maximálnym počtom dvoch zamestnancov, založených na účely výkonu remeselných činností, ktoré zodpovedajú postupne zanikajúcim typickým tradičným remeslám, a ich príbuzných činností v sektore obchodu, taxatívne vymenovaných v texte uvedených implemetnačných kritérií, nepredstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

Článok 4

Opatrenia, odlišné od tých, ktoré sú uvedené v článku 3, stanovené v nových implementačných kritériách schémy N192/97, zaslaných listom A/34747 z 25. júna 2004, upravených a doplnených listom A/34426 z 2. júna 2005, sú zlučiteľné so spoločným trhom.

Článok 5

1.   Taliansko prijme všetky opatrenia potrebné na vrátenie nezákonnej a nezlučiteľnej pomoci v súlade s článkom 2 od príjemcov, prípadne pomoc, ktorá im bola poskytnutá.

2.   Taliansko preruší akékoľvek vyplácanie nezlučiteľnej pomoci odo dňa tohto rozhodnutia.

3.   Vrátenie bude realizované bezodkladne a v súlade s postupmi národného práva, pod podmienkou, že umožnia okamžitú a efektívnu realizáciu tohto rozhodnutia.

4.   Pomoc, ktorú je potrebné vrátiť bude zvýšená o úroky pripísané odo dňa, od ktorého bola poskytnutá príjemcom až do dňa ich skutočného vrátenia.

5.   Úroky sa vypočítajú na základe ustanovení hlavy V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES.

6.   Taliansko prikáže všetkým príjemcom pomoci podľa článku 2 vrátiť nezákonnú pomoc spolu s pripísanými úrokmi vypočítanými uvedeným spôsobom, a to do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 6

Do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia oznámi Taliansko Komisii opatrenia stanovené a prijaté za účelom jeho splnenia vyplnením dotazníku, ktorý je prílohou k tomuto rozhodnutiu.

V tej istej lehote Taliansko predloží kompletný zoznam všetkých prípadov pomoci, ktorých sa toto rozhodnutie týka, v ktorom bude pre každý prípad uvedená poskytnutá suma, zlučiteľná suma v súlade s niektorou z uvedených výnimiek, ako aj suma, ktorú je potrebné vrátiť. Nakoniec, opäť v tej istej lehote, Taliansko predloží dokumenty dokazujúce, že konania za účelom vrátenia nezákonnej a nezlučiteľnej pomoci voči príjemcom pomoci boli zahájené.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli, 21. septembra 2005.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Uverejnené v Ú. v. EÚ C 120, 22.5.2005, s. 2.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Uverejnený v Ú. v. ES C 47/1998, s. 4, vo forme schémy.

3

(4)  Uverejnený v Ú. v. ES C 188/1996, s. 1-2, vo forme schémy.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (teraz 88) Zmluvy o ES, uverejnené v Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, uverejnené v Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Takýto zoznam figuruje v poznámke pod čiarou na strane č. 3 tabuľky A prílohy 1 „sektor remeselnej výroby“ rozhodnutia č. 4607.

7

(8)  Pozri bod 3.1 prílohy „sektor remeselnej výroby“ rozhodnutia č. 4607/2001.

8

(9)  Odporúčanie Komisie 96/280/ES z 3. apríla 1996 o definícii malých a stredných podnikov, uverejnené v Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4.

9

(10)  Uverejnené v Ú. v. ES C 72, 10.3.1994, s. 3.

10

(11)  Uverejnené v Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, uverejnené v Ú . v. ES , 1.2001, s. 33.

12

(13)  Či už pomoc priamo spojená s vyvezeným množstvom, s vytvorením a fungovaním distribučnej siete, či ostatnými priebežnými nákladmi spojenými s vývoznými činnosťami.

13

(14)  Nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES pri pomoci de minimis, uverejnené v Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30.

14

(15)  Uverejnené v Ú. v. ES C 68, 6.3.1996, s. 9.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou 14.

16

(17)  Oznámenie Komisie týkajúce sa pomoci de minimis, uverejnené v Ú. v. ES C 68, 6.3.1996, s. 9.

17

de minimis

(18)  Odporúčanie Komisie 96/280/ES z 3. apríla 1996 o definícii malých a stredných podnikov, uverejnené v Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4.

18

(19)  Odporúčanie Komisie z 6. mája 2003 o definícii mikropodnikov, malých podnikov a stredných podnikov, uverejnené v Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 136.

19

(20)  Nariadenie Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 vzhľadom na rozšírenie jeho pôsobnosti na pomoc na výskum a vývoj, uverejnené v Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22.

20

(21)  Uverejnené v Ú. v. ES C 281, 17.9.1997, s. 4, zmenené a doplnené oznámením 2001/C 217/02 uverejneným v Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

21

(22)  Uverejnené v Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 20.

22

(23)  Pozri poznámku pod čiarou 14.

23

(24)  Pozri poznámku pod čiarou 14.

24

(25)  Uverejnené v Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

25

(26)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, uverejnené v Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou 14.

27

(28)  Pozri poznámku pod čiarou 26.

28

(29)  Oznámenie Komisie členským štátom v súlade s článkom 93 ods. 1 Zmluvy o ES o uplatňovaní článkov 92 a 93 zmluvy na poistenie krátkodobých vývozných úverov, uverejnené v Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

29

(30)  Pozri poznámku pod čiarou 5.

30

(31)  Pozri poznámku pod čiarou 5.

31

(32)  Nariadenie Komisie z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (teraz 88) Zmluvy o ES, uverejnené v Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

32

(33)  Pravidlá Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia uverejnené v Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

33

(34)  Listom č. 4592 z 5. apríla 2001, zaevidovaným 6. apríla 2001 (A/32899).

34

(35)  Uverejnené v Ú. v. zo 17.9.1997, s. 4, zmenené a doplnené oznámením 2001/C 217/02, uverejneným v Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

35

---

PRÍLOHA

Informácie týkajúce sa výkonu rozhodnutia Komisie K(2005) 2723

1.   Celkový počet príjemcov a celková výška pomoci, ktorú je potrebné vrátiť

| 1.1 | Podrobne uveďte, akým spôsobom sa vypočíta výška pomoci, ktorú sú povinní vrátiť jednotliví príjemcovia, s rozdelením na






  — | Istinu |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobne uveďte, akým spôsobom sa vypočíta výška pomoci, ktorú sú povinní vrátiť jednotliví príjemcovia, s rozdelením na

—

Istinu

| — | Úroky |
| --- | --- |

—

Úroky

| 1.2 | Uveďte celkovú výšku nezákonnej pomoci poskytnutú v zmysle predmetnej schémy, ktorú je potrebné získať späť (v ekvivalente hrubého grantu, aktualizovaného ku dňu...). |
| --- | --- |

1.2

Uveďte celkovú výšku nezákonnej pomoci poskytnutú v zmysle predmetnej schémy, ktorú je potrebné získať späť (v ekvivalente hrubého grantu, aktualizovaného ku dňu...).

| 1.3 | Uveďte celkový počet príjemcov, ktorí sú povinný vrátiť pomoc, ktorá im bola nezákonne poskytnutá v zmysle predmetnej schémy. |
| --- | --- |

1.3

Uveďte celkový počet príjemcov, ktorí sú povinný vrátiť pomoc, ktorá im bola nezákonne poskytnutá v zmysle predmetnej schémy.

2.   Zavedené a plánované opatrenia na vrátenie pomoci

| 2.1 | Podrobne uveďte zavedené a plánované opatrenia na účely okamžitého a efektívneho vrátenia pomoci. Uveďte právny základ uvedených opatrení. |
| --- | --- |

2.1

Podrobne uveďte zavedené a plánované opatrenia na účely okamžitého a efektívneho vrátenia pomoci. Uveďte právny základ uvedených opatrení.

| 2.2 | Do ktorého dátumu bude pomoc vrátená? |
| --- | --- |

2.2

Do ktorého dátumu bude pomoc vrátená?

3.   Informácie týkajúce sa jednotlivých príjemcov

| 3.1 | V nasledujúcej tabuľke vyplňte údaje pre každého príjemcu, ktorý je povinný vrátiť nezákonne poskytnutú pomoc v zmysle predmetnej schémy:







  Totožnosť príjemcu | Výška nezákonne poskytnutej pomoci (1)

  Mena:...... | Vrátené sumy (2)

  Mena:....... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

V nasledujúcej tabuľke vyplňte údaje pre každého príjemcu, ktorý je povinný vrátiť nezákonne poskytnutú pomoc v zmysle predmetnej schémy:

Totožnosť príjemcu

Výška nezákonne poskytnutej pomoci (1)

Mena:......

Vrátené sumy (2)

Mena:.......

---

(1)  Výška pomoci poskytnutá príjemcovi (v ekvivalente hrubého grantu).

(2)  Hrubé vrátené sumy (vrátane úrokov).

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/16

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. septembra 2005

o štátnej pomoci

Portugalsko – predĺženie dodacej lehoty dvoch cisternových lodí určených na prepravu chemických látok vyrobených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.

[oznámené pod číslo K(2005) 3268]

(Iba portugalský text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2006/946/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 ustanovujúce nové pravidlá pomoci pre stavbu lodí (1) (ďalej len „nariadenie o stavbe lodí“), a najmä na jeho článok 3 ods. 2,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Listom z 21. januára 2004, ktoré Komisia zaevidovala 29. januára toho istého roku, Portugalsko predložilo Komisii žiadosť o predĺženie trojročnej dodacej lehoty pre dve cisternové lode určené na prepravu chemických látok, ktoré postavili lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Následne Portugalsko predložilo Komisii dodatočné informácie listom z 1. apríla 2004 (zaevidovanom 2. apríla 2004), z 11. júna 2004 (zaevidovanom 15. júna 2004) a 24. augusta 2004 (zaevidovanom 31. augusta 2004). |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. januára 2004, ktoré Komisia zaevidovala 29. januára toho istého roku, Portugalsko predložilo Komisii žiadosť o predĺženie trojročnej dodacej lehoty pre dve cisternové lode určené na prepravu chemických látok, ktoré postavili lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Následne Portugalsko predložilo Komisii dodatočné informácie listom z 1. apríla 2004 (zaevidovanom 2. apríla 2004), z 11. júna 2004 (zaevidovanom 15. júna 2004) a 24. augusta 2004 (zaevidovanom 31. augusta 2004).

| (2) | Listom z 20. októbra 2004 Komisia informovala Portugalsko o tom, že v súvislosti s predmetnou pomocou rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 20. októbra 2004 Komisia informovala Portugalsko o tom, že v súvislosti s predmetnou pomocou rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| (3) | Listom z 23. novembra 2004 (zaevidovanom 1. decembra toho istého roka) portugalské orgány predložili svoje pripomienky v rámci predmetného konania. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 23. novembra 2004 (zaevidovanom 1. decembra toho istého roka) portugalské orgány predložili svoje pripomienky v rámci predmetného konania.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej Únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany aby predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej Únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany aby predložili svoje pripomienky.

| (5) | Komisia dostala pripomienky od zainteresovaných strán, ktoré následne zaslala Portugalsku a tým mu umožnila komentovať tieto pripomienky. Komentáre Portugalska boli doručené listom z 3. marca 2005 (zaevidovanom 7. marca toho istého roku). Dňa 22. apríla 2005 sa konalo stretnutie medzi útvarmi Komisie a portugalskými orgánmi. Listom z 23. mája 2005 (zaevidovanom 27. mája toho istého roku) Portugalsko predložilo dodatočné pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala pripomienky od zainteresovaných strán, ktoré následne zaslala Portugalsku a tým mu umožnila komentovať tieto pripomienky. Komentáre Portugalska boli doručené listom z 3. marca 2005 (zaevidovanom 7. marca toho istého roku). Dňa 22. apríla 2005 sa konalo stretnutie medzi útvarmi Komisie a portugalskými orgánmi. Listom z 23. mája 2005 (zaevidovanom 27. mája toho istého roku) Portugalsko predložilo dodatočné pripomienky.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

| (6) | Oznámené opatrenie spočíva v poskytnutí prevádzkovej pomoci súvisiacej so zmluvou uzatvorenou v prospech lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. týkajúcej sa stavby dvoch cisternových lodí určených na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, označovaných ako C 224 a C 255. Výška pomoci predstavuje 2 675 275 EUR na plavidlo. |
| --- | --- |

(6)

Oznámené opatrenie spočíva v poskytnutí prevádzkovej pomoci súvisiacej so zmluvou uzatvorenou v prospech lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. týkajúcej sa stavby dvoch cisternových lodí určených na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, označovaných ako C 224 a C 255. Výška pomoci predstavuje 2 675 275 EUR na plavidlo.

| (7) | Portugalsko notifikovalo toto opatrenie v súlade s nariadením o stavbe lodí (4). Článok 3 tohto nariadenia umožňuje poskytovať prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvami podpísanými do 31. decembra 2000 a ustanovuje, že plavidlá musia byť dodané v maximálnej dodacej lehote troch rokov od podpísania zmluvy. Preto nie je možné poskytnúť prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvami týkajúcimi sa plavidiel dodaných viac ako tri roky po dátume podpísania zmluvy, avšak Komisia môže v zmysle článku 3 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1540/98 rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty. |
| --- | --- |

(7)

Portugalsko notifikovalo toto opatrenie v súlade s nariadením o stavbe lodí (4). Článok 3 tohto nariadenia umožňuje poskytovať prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvami podpísanými do 31. decembra 2000 a ustanovuje, že plavidlá musia byť dodané v maximálnej dodacej lehote troch rokov od podpísania zmluvy. Preto nie je možné poskytnúť prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvami týkajúcimi sa plavidiel dodaných viac ako tri roky po dátume podpísania zmluvy, avšak Komisia môže v zmysle článku 3 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1540/98 rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty.

| (8) | Portugalsko požiadalo o predĺženie trojročnej dodacej lehoty v súvislosti s dvoma cisternovými loďami určenými na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, postavených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. Portugalsko túto požiadavku odôvodnilo technickou zložitosťou plánu spojenou s nepredvídateľnými okolnosťami, ktoré sú opísané ďalej. |
| --- | --- |

(8)

Portugalsko požiadalo o predĺženie trojročnej dodacej lehoty v súvislosti s dvoma cisternovými loďami určenými na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, postavených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. Portugalsko túto požiadavku odôvodnilo technickou zložitosťou plánu spojenou s nepredvídateľnými okolnosťami, ktoré sú opísané ďalej.

| (9) | V tejto súvislosti Portugalsko vyhlásilo, že zmluvy o stavbe lodí týkajúce sa týchto dvoch plavidiel boli podpísané 22. decembra 2000 medzi lodenicami Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. a spoločnosťou Alpha Navigation Ltd (ďalej len „pôvodné zmluvy“). Dňa 14. mája 2001 spoločnosť Alpha Navigation postúpila svoj štatút kupujúceho spoločnosti so sídlom vo Fínsku, ABB Credit OY, prostredníctvom „zmluvy o postúpení“, ktorú podpísali všetky tri zúčastnené strany: Alpha Navigation, ABB Credit OY a Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Nový vlastník si vyžiadal nové špecifikácie, najmä prispôsobenie plavidiel norme „Class IA super“ na plavbu v ľade a za týmto účelom tiež podpísal 14. mája 2001 s lodenicami Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. „zmluvy o stavbe lodí v znení zmien a doplnkov“ týkajúce sa týchto plavidiel. |
| --- | --- |

(9)

V tejto súvislosti Portugalsko vyhlásilo, že zmluvy o stavbe lodí týkajúce sa týchto dvoch plavidiel boli podpísané 22. decembra 2000 medzi lodenicami Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. a spoločnosťou Alpha Navigation Ltd (ďalej len „pôvodné zmluvy“). Dňa 14. mája 2001 spoločnosť Alpha Navigation postúpila svoj štatút kupujúceho spoločnosti so sídlom vo Fínsku, ABB Credit OY, prostredníctvom „zmluvy o postúpení“, ktorú podpísali všetky tri zúčastnené strany: Alpha Navigation, ABB Credit OY a Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Nový vlastník si vyžiadal nové špecifikácie, najmä prispôsobenie plavidiel norme „Class IA super“ na plavbu v ľade a za týmto účelom tiež podpísal 14. mája 2001 s lodenicami Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. „zmluvy o stavbe lodí v znení zmien a doplnkov“ týkajúce sa týchto plavidiel.

| (10) | Podľa portugalských orgánov mali nové špecifikácie, ktoré požadoval nový vlastník plavidiel vplyv na mnohé charakteristiky týchto plavidiel a na ich materiály, a preto boli lodenice nútené použiť nové techniky, ktoré výrobu spomalili. Portugalsko zdôraznilo najmä nasledujúce podstatné ťažkosti spojené so zložitosťou výrobného plánu:






  — | Prispôsobenie pôvodných plánov s cieľom zabezpečiť, aby plavidlá spĺňali normu „Class IA super“ týkajúcu sa plavebných podmienok v ľade. |
| --- | --- | --- |

(10)

Podľa portugalských orgánov mali nové špecifikácie, ktoré požadoval nový vlastník plavidiel vplyv na mnohé charakteristiky týchto plavidiel a na ich materiály, a preto boli lodenice nútené použiť nové techniky, ktoré výrobu spomalili. Portugalsko zdôraznilo najmä nasledujúce podstatné ťažkosti spojené so zložitosťou výrobného plánu:

—

Prispôsobenie pôvodných plánov s cieľom zabezpečiť, aby plavidlá spĺňali normu „Class IA super“ týkajúcu sa plavebných podmienok v ľade.

| — | Uplatnenie novej normy ISO 8501-3 týkajúcej sa triedy prípravy oceľových povrchov pred nanesením náteru. Táto norma bola v čase podpísania zmlúv v štádiu prijímania (5). Portugalsko tvrdí, že táto norma si vyžiadala isté obdobie na zaškolenie pracovníkov v lodeniciach. |
| --- | --- |

—

Uplatnenie novej normy ISO 8501-3 týkajúcej sa triedy prípravy oceľových povrchov pred nanesením náteru. Táto norma bola v čase podpísania zmlúv v štádiu prijímania (5). Portugalsko tvrdí, že táto norma si vyžiadala isté obdobie na zaškolenie pracovníkov v lodeniciach.

| — | Použitie špeciálneho náteru „Marineline 784“, ktorý má dlhší cyklus nanášania ako bežný náter. |
| --- | --- |

—

Použitie špeciálneho náteru „Marineline 784“, ktorý má dlhší cyklus nanášania ako bežný náter.

| — | Dodatočné zmeny plavidla počas výroby, ktoré vlastník požadoval pri rôznych príležitostiach. |
| --- | --- |

—

Dodatočné zmeny plavidla počas výroby, ktoré vlastník požadoval pri rôznych príležitostiach.

| — | Dodané oceľové plechy obsahovali podstatné vady, ktoré si vyžiadali opravné práce. |
| --- | --- |

—

Dodané oceľové plechy obsahovali podstatné vady, ktoré si vyžiadali opravné práce.

| (11) | Podľa názoru Portugalska, ťažkosti spojené najmä s uplatňovaním novej normy a dodávkou oceľových plechov s vadami predstavovali nepredvídateľné okolnosti. |
| --- | --- |

(11)

Podľa názoru Portugalska, ťažkosti spojené najmä s uplatňovaním novej normy a dodávkou oceľových plechov s vadami predstavovali nepredvídateľné okolnosti.

| (12) | Podľa podmienok dohodnutých so spoločnosťou ABB Credit OY mala lodenica dodať plavidlo C 224 30. októbra 2003 a plavidlo C 225 15. novembra 2003, to znamená v rámci trojročnej dodacej lehoty. Avšak z dôvodu vyššie uvedených faktorov boli plavidlá v skutočnosti dodané 29. októbra 2004 a 4. februára 2005 (6), v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(12)

Podľa podmienok dohodnutých so spoločnosťou ABB Credit OY mala lodenica dodať plavidlo C 224 30. októbra 2003 a plavidlo C 225 15. novembra 2003, to znamená v rámci trojročnej dodacej lehoty. Avšak z dôvodu vyššie uvedených faktorov boli plavidlá v skutočnosti dodané 29. októbra 2004 a 4. februára 2005 (6), v uvedenom poradí.

| (13) | Komisia začala konanie najmä na základe nasledujúcich dôvodov: |
| --- | --- |

(13)

Komisia začala konanie najmä na základe nasledujúcich dôvodov:

| (14) | Komisia mala na začiatku pochybnosti v súvislosti so skutočnosťou, či je možné považovať zmluvy v znení zmien a doplnkov, ktoré boli podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY 21. mája 2001 za rovnaké ako pôvodné zmluvy, podpísané so spoločnosťou Alpha Navigation. Zmluvy v znení zmien a doplnkov podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY zmenili rôzne charakteristiky plavidiel, druh náteru použitého v nákladných nádržiach, identitu kupujúceho a cenu plavidiel. Preto nie je isté, či je predmet týchto zmlúv stále rovnaký ako bol predmet pôvodných zmlúv a či zmluvy podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY môžu byť predmetom pomoci. |
| --- | --- |

(14)

Komisia mala na začiatku pochybnosti v súvislosti so skutočnosťou, či je možné považovať zmluvy v znení zmien a doplnkov, ktoré boli podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY 21. mája 2001 za rovnaké ako pôvodné zmluvy, podpísané so spoločnosťou Alpha Navigation. Zmluvy v znení zmien a doplnkov podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY zmenili rôzne charakteristiky plavidiel, druh náteru použitého v nákladných nádržiach, identitu kupujúceho a cenu plavidiel. Preto nie je isté, či je predmet týchto zmlúv stále rovnaký ako bol predmet pôvodných zmlúv a či zmluvy podpísané so spoločnosťou ABB Credit OY môžu byť predmetom pomoci.

| (15) | Okrem toho vzhľadom na tvrdenie Portugalska, že predĺženie dodacej lehoty bolo odôvodnené technickou zložitosťou plánu, Komisia mala pochybnosti o tom, či je možné udeliť pre druh cisternových lodí, ktoré stavajú lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. predĺženie dodacej lehoty na základe tohto odôvodnenia. Komisia má tendenciu interpretovať dôvody týkajúce sa technickej zložitosti obmedzujúcim a objektívnym spôsobom (7) a informácie, ktoré poskytlo Portugalsko neboli dostatočné na dosiahnutie záveru. |
| --- | --- |

(15)

Okrem toho vzhľadom na tvrdenie Portugalska, že predĺženie dodacej lehoty bolo odôvodnené technickou zložitosťou plánu, Komisia mala pochybnosti o tom, či je možné udeliť pre druh cisternových lodí, ktoré stavajú lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. predĺženie dodacej lehoty na základe tohto odôvodnenia. Komisia má tendenciu interpretovať dôvody týkajúce sa technickej zložitosti obmedzujúcim a objektívnym spôsobom (7) a informácie, ktoré poskytlo Portugalsko neboli dostatočné na dosiahnutie záveru.

| (16) | Komisia mala tiež pochybnosti o tom, či je možné informácie, ktoré poskytlo Portugalsko považovať za „okolnosti, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti“, v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí. Komisia v tejto súvislosti zdôraznila, že väčšina ťažkostí, s ktorými sa lodenice stretli vyplývali zo zmien, ktoré požadoval nový vlastník a nakoľko lodenice tieto zmeny prijali, nebolo isté, či by mohli byť považované za „vonkajšie a nepredvídané okolnosti“. |
| --- | --- |

(16)

Komisia mala tiež pochybnosti o tom, či je možné informácie, ktoré poskytlo Portugalsko považovať za „okolnosti, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti“, v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí. Komisia v tejto súvislosti zdôraznila, že väčšina ťažkostí, s ktorými sa lodenice stretli vyplývali zo zmien, ktoré požadoval nový vlastník a nakoľko lodenice tieto zmeny prijali, nebolo isté, či by mohli byť považované za „vonkajšie a nepredvídané okolnosti“.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (17) | The Community of European Shipbuilders Associations (CESA) (Spoločenstvo združení európskych lodeníc) zdôraznilo, že v rámci lodiarskeho sektora dochádza pomerne často k prenosu stavebnej zmluvy z jedného kupujúceho na iného kupujúceho a že lodenice, ktoré čelia takejto situácii majú obmedzené možnosti na odmietnutie takéhoto prenosu. Lodenice sa musia najmä v Európe často prispôsobovať, aby splnili zmeny v požiadavkách zo strany kupujúcich. Avšak podľa názoru CESA toto neznamená, že zmluvy v znení zmien a doplnkov predstavujú nové zmluvy, keďže druh výrobku – cisternové lode určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok – a rozsah zmien v kapacite alebo celkovej nosnosti plavidiel zostáva nezmenený. |
| --- | --- |

(17)

The Community of European Shipbuilders Associations (CESA) (Spoločenstvo združení európskych lodeníc) zdôraznilo, že v rámci lodiarskeho sektora dochádza pomerne často k prenosu stavebnej zmluvy z jedného kupujúceho na iného kupujúceho a že lodenice, ktoré čelia takejto situácii majú obmedzené možnosti na odmietnutie takéhoto prenosu. Lodenice sa musia najmä v Európe často prispôsobovať, aby splnili zmeny v požiadavkách zo strany kupujúcich. Avšak podľa názoru CESA toto neznamená, že zmluvy v znení zmien a doplnkov predstavujú nové zmluvy, keďže druh výrobku – cisternové lode určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok – a rozsah zmien v kapacite alebo celkovej nosnosti plavidiel zostáva nezmenený.

| (18) | Jedna zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby skontrolovala správne zatriedenie plavidiel (cisternové lode určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, na rozdiel od jednoduchých chemických lodí, ktoré boli pôvodne uvedené v rozhodnutí o začatí konania). |
| --- | --- |

(18)

Jedna zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby skontrolovala správne zatriedenie plavidiel (cisternové lode určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, na rozdiel od jednoduchých chemických lodí, ktoré boli pôvodne uvedené v rozhodnutí o začatí konania).

IV.   PRIPOMIENKY PORTUGALSKA

| (19) | Portugalsko zdôraznilo, že lodenice naplánovali dokončenie plavidiel v rámci trojročnej lehoty v zmysle nariadenia o stavbe lodí. Zároveň pri podpise zmlúv o postúpení spoločnosti ABB, bola kniha objednávok prakticky plná, čo spôsobilo lodeniciam zníženú maržu flexibility pri začatí stavby, ktorá musela čeliť novým požiadavkám jej vlastníka. Okrem toho Portugalsko uviedlo, že technické ťažkosti, s ktorými sa lodenice stretli neboli predvídateľné v čase podpisu zmlúv. V súvislosti s použitím zvláštnych náterov, si majiteľ plavidiel vyžiadal v pokročilom štádiu výstavby, aby bolo nanesenie tohto náteru rozšírené na väčšie množstvo nádrží, čím sa výroba opäť spomalila. |
| --- | --- |

(19)

Portugalsko zdôraznilo, že lodenice naplánovali dokončenie plavidiel v rámci trojročnej lehoty v zmysle nariadenia o stavbe lodí. Zároveň pri podpise zmlúv o postúpení spoločnosti ABB, bola kniha objednávok prakticky plná, čo spôsobilo lodeniciam zníženú maržu flexibility pri začatí stavby, ktorá musela čeliť novým požiadavkám jej vlastníka. Okrem toho Portugalsko uviedlo, že technické ťažkosti, s ktorými sa lodenice stretli neboli predvídateľné v čase podpisu zmlúv. V súvislosti s použitím zvláštnych náterov, si majiteľ plavidiel vyžiadal v pokročilom štádiu výstavby, aby bolo nanesenie tohto náteru rozšírené na väčšie množstvo nádrží, čím sa výroba opäť spomalila.

| (20) | Na podporu tohto argumentu Portugalsko predložilo vyhlásenia majiteľov plavidiel a klasifikačnej spoločnosti pre predmetné plavidlá, Det Norske Veritas, ktoré potvrdzujú, že tieto nové stavby je potrebné považovať za „stavby vysokej technickej zložitosti v rámci segmentu, do ktorého patria“. Klasifikačná spoločnosť zdôraznila najmä skutočnosť, že nové tankery spĺňajú najvyššie požiadavky týkajúce sa plavidiel plaviacich sa v ľade, obsahujú modernú elektronickú technológiu v oblasti plavebnej bezpečnosti a spĺňajú náročné zmluvné stavebné špecifikácie týkajúce sa prípravy a povrchovej úpravy oceľových nosných častí a náterov. |
| --- | --- |

(20)

Na podporu tohto argumentu Portugalsko predložilo vyhlásenia majiteľov plavidiel a klasifikačnej spoločnosti pre predmetné plavidlá, Det Norske Veritas, ktoré potvrdzujú, že tieto nové stavby je potrebné považovať za „stavby vysokej technickej zložitosti v rámci segmentu, do ktorého patria“. Klasifikačná spoločnosť zdôraznila najmä skutočnosť, že nové tankery spĺňajú najvyššie požiadavky týkajúce sa plavidiel plaviacich sa v ľade, obsahujú modernú elektronickú technológiu v oblasti plavebnej bezpečnosti a spĺňajú náročné zmluvné stavebné špecifikácie týkajúce sa prípravy a povrchovej úpravy oceľových nosných častí a náterov.

| (21) | Portugalské orgány tiež zdôraznili, že nebola známa žiadna súťaž v súvislosti s týmito špecifickými zmluvami zo strany lodenice so sídlom v EÚ, čo obmedzilo akékoľvek narušenie vyplývajúce z pomoci v súvislosti s hospodárskou súťažou, pokiaľ ide o lodenice v EÚ. |
| --- | --- |

(21)

Portugalské orgány tiež zdôraznili, že nebola známa žiadna súťaž v súvislosti s týmito špecifickými zmluvami zo strany lodenice so sídlom v EÚ, čo obmedzilo akékoľvek narušenie vyplývajúce z pomoci v súvislosti s hospodárskou súťažou, pokiaľ ide o lodenice v EÚ.

V.   HODNOTENIE POMOCI

| (22) | Podľa ustanovení článku 87 ods. 1 pomoc poskytovaná členským štátom alebo vyplývajúca zo štátnych zdrojov, bez ohľadu na svoju podobu, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže prostredníctvom uprednostňovania niektorých podnikov alebo výroby určitých tovarov je nezlučiteľná zo spoločným trhom, nakoľko ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(22)

Podľa ustanovení článku 87 ods. 1 pomoc poskytovaná členským štátom alebo vyplývajúca zo štátnych zdrojov, bez ohľadu na svoju podobu, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže prostredníctvom uprednostňovania niektorých podnikov alebo výroby určitých tovarov je nezlučiteľná zo spoločným trhom, nakoľko ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (23) | Predmetná prevádzková pomoc sa týka financovania zo štátnych zdrojov časti nákladov, ktoré by mala za normálnych okolností znášať pri stavbe plavidiel predmetná lodenica, a tým predstavuje pre lodenice výhodu. Okrem toho stavba lodí predstavuje hospodársku činnosť, ktorá sa týka obchodu medzi členskými štátmi. Preto sa na predmetnú pomoc vzťahujú ustanovenia článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(23)

Predmetná prevádzková pomoc sa týka financovania zo štátnych zdrojov časti nákladov, ktoré by mala za normálnych okolností znášať pri stavbe plavidiel predmetná lodenica, a tým predstavuje pre lodenice výhodu. Okrem toho stavba lodí predstavuje hospodársku činnosť, ktorá sa týka obchodu medzi členskými štátmi. Preto sa na predmetnú pomoc vzťahujú ustanovenia článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (24) | Podľa nariadenia o stavbe lodí (8), výraz „stavba lodí“ je potrebné chápať ako výroba oceánskych obchodných plavidiel s vlastným pohonom. Lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. stavajú takého plavidlá, pomoc poskytnutá tejto lodenici preto patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(24)

Podľa nariadenia o stavbe lodí (8), výraz „stavba lodí“ je potrebné chápať ako výroba oceánskych obchodných plavidiel s vlastným pohonom. Lodenice Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. stavajú takého plavidlá, pomoc poskytnutá tejto lodenici preto patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia.

| (25) | Článok 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí stanovuje, že povolenie sa udeľuje do 31. decembra 2000 v súvislosti s prevádzkovou pomocou súvisiacou so zmluvami s maximálnym limitom 9 % (týkajúce sa zmlúv s hodnotou nad 10 miliónov EUR) pre lodiarsky priemysel. Podľa odseku 2 toho istého článku je strop pomoc uplatniteľný na zmluvu strop platný v deň podpísania konečnej zmluvy. Avšak toto neplatí pre plavidlá dodané viac ako tri roky po podpísaní konečnej zmluvy. V týchto prípadoch je strop uplatniteľný na túto zmluvu strop, ktorý platil tri roky pred dodaním plavidla. Preto konečný dátum dodania plavidla, ktorý je možné použiť v súvislosti s poskytnutím pomoci je 31. december 2003. |
| --- | --- |

(25)

Článok 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí stanovuje, že povolenie sa udeľuje do 31. decembra 2000 v súvislosti s prevádzkovou pomocou súvisiacou so zmluvami s maximálnym limitom 9 % (týkajúce sa zmlúv s hodnotou nad 10 miliónov EUR) pre lodiarsky priemysel. Podľa odseku 2 toho istého článku je strop pomoc uplatniteľný na zmluvu strop platný v deň podpísania konečnej zmluvy. Avšak toto neplatí pre plavidlá dodané viac ako tri roky po podpísaní konečnej zmluvy. V týchto prípadoch je strop uplatniteľný na túto zmluvu strop, ktorý platil tri roky pred dodaním plavidla. Preto konečný dátum dodania plavidla, ktorý je možné použiť v súvislosti s poskytnutím pomoci je 31. december 2003.

| (26) | Článok 3 ods. 2 uvedeného nariadenia však stanovuje, že Komisia môže „predĺžiť trojročnú dodaciu lehotu, ak sa toto predĺženie považuje za opodstatnené z dôvodov technickej zložitosti stavebného plánu predmetnej lode alebo kvôli oneskoreniam vyplývajúcim z neočakávaných, podstatných a odôvodnených prerušení, ktoré ovplyvňujú pracovný program lodenice z dôvodu okolností, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti“. |
| --- | --- |

(26)

Článok 3 ods. 2 uvedeného nariadenia však stanovuje, že Komisia môže „predĺžiť trojročnú dodaciu lehotu, ak sa toto predĺženie považuje za opodstatnené z dôvodov technickej zložitosti stavebného plánu predmetnej lode alebo kvôli oneskoreniam vyplývajúcim z neočakávaných, podstatných a odôvodnených prerušení, ktoré ovplyvňujú pracovný program lodenice z dôvodu okolností, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti“.

| (27) | Zdôrazňuje sa, že Portugalsko založilo svoju požiadavku na technickej zložitosti plánu, spolu s nepredvídateľnými okolnosťami, čím zahŕňa obidve výnimky. |
| --- | --- |

(27)

Zdôrazňuje sa, že Portugalsko založilo svoju požiadavku na technickej zložitosti plánu, spolu s nepredvídateľnými okolnosťami, čím zahŕňa obidve výnimky.

| (28) | V súvislosti s otázkou technickej zložitosti plánu, útvary Komisie požiadali o stanovisko nezávislého stavebného architekta. Závery Komisie sú uvedené nižšie, vo svetle pripomienok, ktoré uviedol tento stavebný architekt a pripomienok, ktoré uviedlo Portugalsko a zainteresované strany. |
| --- | --- |

(28)

V súvislosti s otázkou technickej zložitosti plánu, útvary Komisie požiadali o stanovisko nezávislého stavebného architekta. Závery Komisie sú uvedené nižšie, vo svetle pripomienok, ktoré uviedol tento stavebný architekt a pripomienok, ktoré uviedlo Portugalsko a zainteresované strany.

| (29) | Je potrebné zdôrazniť, že okrem prevodu vlastníctva zo spoločnosti Alpha Navigation na spoločnosť ABB Credit OY zostal druh výrobku, na ktorý sa vzťahujú zmluvy bez zmeny – cisternová loď určená na prepravu ropných výrobkov a chemických látok. Nosnosť lodí sa podstatne nezmenila, vzhľadom na rozsah variácie pre tento druh výrobku (9). Okrem toho v súlade s informáciami, ktoré predložilo Portugalsko, spoločnosť ABB Credit OY prevzala všetky práva a záväzky, ktoré mala spoločnosť Alpha Navigation v rámci pôvodných zmlúv a preplatila tejto spoločnosti platby, ktoré boli uhradené lodeniciam Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S. A. Na základe vyššie uvedených informácií je možné dospieť k záveru, že prevod vlastníctva, ako taký, nezmenil povahu zmlúv a preto sa nezmenila oprávnenosť týchto zmlúv na poskytnutie pomoci. |
| --- | --- |

(29)

Je potrebné zdôrazniť, že okrem prevodu vlastníctva zo spoločnosti Alpha Navigation na spoločnosť ABB Credit OY zostal druh výrobku, na ktorý sa vzťahujú zmluvy bez zmeny – cisternová loď určená na prepravu ropných výrobkov a chemických látok. Nosnosť lodí sa podstatne nezmenila, vzhľadom na rozsah variácie pre tento druh výrobku (9). Okrem toho v súlade s informáciami, ktoré predložilo Portugalsko, spoločnosť ABB Credit OY prevzala všetky práva a záväzky, ktoré mala spoločnosť Alpha Navigation v rámci pôvodných zmlúv a preplatila tejto spoločnosti platby, ktoré boli uhradené lodeniciam Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S. A. Na základe vyššie uvedených informácií je možné dospieť k záveru, že prevod vlastníctva, ako taký, nezmenil povahu zmlúv a preto sa nezmenila oprávnenosť týchto zmlúv na poskytnutie pomoci.

| (30) | Pripomienky, ktoré boli predložené po začatí konania potvrdzujú existenciu zložitých prvkov stavebného plánu, ktoré môžu byť dôvodom na predĺženie dodacej lehoty, ktorú požaduje Portugalsko. |
| --- | --- |

(30)

Pripomienky, ktoré boli predložené po začatí konania potvrdzujú existenciu zložitých prvkov stavebného plánu, ktoré môžu byť dôvodom na predĺženie dodacej lehoty, ktorú požaduje Portugalsko.

| (31) | Norma „Class IA super“ uplatňovaná na tieto plavidlá je najnáročnejšia zo stupnice štyroch noriem, v závislosti od hrúbky ľadu, ktorý bude musieť plavidlo prekonať. Táto norma je určená pre plavidlá, ktoré sú schopné plavby v jeden meter hrubom ľade a ustanovuje špecifické požiadavky na úrovni štruktúry. Tieto požiadavky majú zásadný vplyv na koncept stavebného plánu (trup, pohon a potrubia), ktoré musia byť náležite prispôsobené. |
| --- | --- |

(31)

Norma „Class IA super“ uplatňovaná na tieto plavidlá je najnáročnejšia zo stupnice štyroch noriem, v závislosti od hrúbky ľadu, ktorý bude musieť plavidlo prekonať. Táto norma je určená pre plavidlá, ktoré sú schopné plavby v jeden meter hrubom ľade a ustanovuje špecifické požiadavky na úrovni štruktúry. Tieto požiadavky majú zásadný vplyv na koncept stavebného plánu (trup, pohon a potrubia), ktoré musia byť náležite prispôsobené.

| (32) | Požiadavky týkajúce sa prípravy oceľových povrchov a nanesenia náteru môžu byť obzvlášť náročné v prípade cisternových lodí, vzhľadom na riziko spojené s druhom výrobkov, na prepravu ktorých sú určené. V prípade plavidiel spĺňajúcich triedu „Class IA super“ musí byť kvalita ocele zvláštnej triedy, za účelom zabezpečenia štruktúrnej integrity pri nízkych teplotách. |
| --- | --- |

(32)

Požiadavky týkajúce sa prípravy oceľových povrchov a nanesenia náteru môžu byť obzvlášť náročné v prípade cisternových lodí, vzhľadom na riziko spojené s druhom výrobkov, na prepravu ktorých sú určené. V prípade plavidiel spĺňajúcich triedu „Class IA super“ musí byť kvalita ocele zvláštnej triedy, za účelom zabezpečenia štruktúrnej integrity pri nízkych teplotách.

| (33) | V tomto prípade mali lodenice najskôr ťažkosti spojené s kvalitou dodanej ocele obsahujúcej vady, ktoré bolo potrebné opraviť. Okrem toho úroveň náročnosti prípravy oceľového povrchu sa na základe špecifikácií samotného vlastníka plavidla zvýšila. Portugalské orgány vysvetlili, že oceľový povrch bol pripravený v súlade so špecifikáciami podľa novej normy (10), ktorá si vyžaduje oceľ „bez viditeľných kazov“ a že lodenice narazili na ťažkosti pri dodržiavaní interpretácie tejto normy vlastníkom plavidiel. Táto situácia viedla k prerušeniam výroby a vyžadovala si vysokú úroveň dokonalosti v realizovanej práci. |
| --- | --- |

(33)

V tomto prípade mali lodenice najskôr ťažkosti spojené s kvalitou dodanej ocele obsahujúcej vady, ktoré bolo potrebné opraviť. Okrem toho úroveň náročnosti prípravy oceľového povrchu sa na základe špecifikácií samotného vlastníka plavidla zvýšila. Portugalské orgány vysvetlili, že oceľový povrch bol pripravený v súlade so špecifikáciami podľa novej normy (10), ktorá si vyžaduje oceľ „bez viditeľných kazov“ a že lodenice narazili na ťažkosti pri dodržiavaní interpretácie tejto normy vlastníkom plavidiel. Táto situácia viedla k prerušeniam výroby a vyžadovala si vysokú úroveň dokonalosti v realizovanej práci.

| (34) | Náter „Marineline 784“, ktorý sa používa v stavebníctve je špeciálny druh náteru určený na zabezpečenie vysokej odolnosti voči korózii. Vyžaduje si zaoblenie uhlov a veľmi rovné povrchy. Nanášanie náteru sa realizuje pri veľmi vysokých teplotách (80 oC až 122 oC), čím sa vytvárajú susedné plochy, ktoré nie je možné natierať v prípade, že nie sú schopné zniesť tieto teploty. Toto predstavuje vysoké nebezpečenstvo vytvárania vád a nedostatočnej kvality, čo vedie k opravným a retušovacím prácam, ktoré majú podstatný vplyv na pracovný harmonogram. |
| --- | --- |

(34)

Náter „Marineline 784“, ktorý sa používa v stavebníctve je špeciálny druh náteru určený na zabezpečenie vysokej odolnosti voči korózii. Vyžaduje si zaoblenie uhlov a veľmi rovné povrchy. Nanášanie náteru sa realizuje pri veľmi vysokých teplotách (80 oC až 122 oC), čím sa vytvárajú susedné plochy, ktoré nie je možné natierať v prípade, že nie sú schopné zniesť tieto teploty. Toto predstavuje vysoké nebezpečenstvo vytvárania vád a nedostatočnej kvality, čo vedie k opravným a retušovacím prácam, ktoré majú podstatný vplyv na pracovný harmonogram.

| (35) | Komisia v rámci rozhodnutia o začatí konania súhlasila so skutočnosťou, že dodávka oceľových plechov s vadami, ktoré musela lodenica opraviť prispela k predĺženiu projektu o približne 2 mesiace. |
| --- | --- |

(35)

Komisia v rámci rozhodnutia o začatí konania súhlasila so skutočnosťou, že dodávka oceľových plechov s vadami, ktoré musela lodenica opraviť prispela k predĺženiu projektu o približne 2 mesiace.

| (36) | Podľa informácií, ktoré boli poskytnuté po začatí konania je zjavné, že informácie uvedené vyššie mali podstatný vplyv na harmonogram projektu. Stupeň dokonalosti oceľového povrchu predstavoval základný prvok tohto projektu, ktorý následne ovplyvnil nanášanie špeciálneho náteru. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že lodenice nemohli tieto aspekty predpokladať, pretože záviseli na tretích stranách (vady na oceľovom plechu a požiadavky týkajúce sa úrovne kvality, ktoré vyžadoval vlastník plavidiel) a lodenice nemali žiadne skúsenosti s týmto špecifickým druhom použitého náteru. |
| --- | --- |

(36)

Podľa informácií, ktoré boli poskytnuté po začatí konania je zjavné, že informácie uvedené vyššie mali podstatný vplyv na harmonogram projektu. Stupeň dokonalosti oceľového povrchu predstavoval základný prvok tohto projektu, ktorý následne ovplyvnil nanášanie špeciálneho náteru. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že lodenice nemohli tieto aspekty predpokladať, pretože záviseli na tretích stranách (vady na oceľovom plechu a požiadavky týkajúce sa úrovne kvality, ktoré vyžadoval vlastník plavidiel) a lodenice nemali žiadne skúsenosti s týmto špecifickým druhom použitého náteru.

VI.   ZÁVER

| (37) | So zreteľom na vyššie uvedené sa Komisia v súlade s článkom 3 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1540/98 domnieva, že predĺženie trojročnej dodacej lehoty v súvislosti s cisternovými loďami určenými na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, postavených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A., je z dôvodu technickej zložitosti stavebného plánu možné schváliť. Komisia tiež na základe tohto záveru zdôrazňuje, že nepovažuje za potrebné ďalej skúmať, či je alebo nie je možné považovať dôvody, ktoré predložilo Portugalsko ako okolnosti, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti, v zmysle uvedeného článku. |
| --- | --- |

(37)

So zreteľom na vyššie uvedené sa Komisia v súlade s článkom 3 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1540/98 domnieva, že predĺženie trojročnej dodacej lehoty v súvislosti s cisternovými loďami určenými na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, postavených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A., je z dôvodu technickej zložitosti stavebného plánu možné schváliť. Komisia tiež na základe tohto záveru zdôrazňuje, že nepovažuje za potrebné ďalej skúmať, či je alebo nie je možné považovať dôvody, ktoré predložilo Portugalsko ako okolnosti, ktoré sú výnimočné, nepredvídateľné a mimo kontroly spoločnosti, v zmysle uvedeného článku.

| (38) | Predĺženie dodacej lehoty sa povoľuje až do dátumu skutočného dodania plavidiel (29. októbra 2004 a 5. februára 2005). |
| --- | --- |

(38)

Predĺženie dodacej lehoty sa povoľuje až do dátumu skutočného dodania plavidiel (29. októbra 2004 a 5. februára 2005).

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Trojročná dodacia lehota ustanovená v článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1540/98 sa predlžuje pre dve cisternové lode určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, ktoré boli postavené v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. do 29. októbra 2004 pre plavidlo C 224 a do 5. februára 2005 pre plavidlo C 225.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.

V Bruseli 6. septembra 2005.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 308, 14.12.2004, s. 6.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou 2.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

4

(5)  Norma ISO 8501-3 nadobudla účinnosť až 22. decembra 2001.

5

(6)  Portugalsko pôvodne predložilo požiadavku o predĺženie dodacej lehoty do júla 2004 pre plavidlo C 224 a do novembra 2004 pre plavidlo C 225 a následne predĺžilo túto požiadavku na skutočné dátumy dodania v októbri 2004 a februári 2005.

6

(7)  Pozri prípad č. 731/01, v ktorom Komisia uviedla, že cisternová loď určená na prepravu skvapalneného zemného plynu predstavuje obzvlášť zložité plavidlo (Ú. v. ES C 238, 3.10.2002, s. 2).

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou 1. Platnosť nariadenia o stavbe lodí skončila 31. decembra 2003. Toto nariadenie sa však stále uplatňuje pri hodnotení žiadostí o predĺženie dodacích lehôt, keďže sa tieto otázky týkajú pomoci poskytnutej podľa tohto nariadenia a rámec o štátnej pomoci na stavbu lodí platný od 1. januára 2004 neobsahuje smernice týkajúce týchto požiadaviek.

8

(9)  V pôvodných zmluvách boli uvedené cisternové lode s nosnosťou 15 000 DWT určené na prepravu ropných výrobkov a chemických látok, ktorá sa zmenila na 14 000 DWT zmluvách v znení zmien a doplnkov. Na základe dostupných informácií sa môže nosnosť týchto cisternových lodí bežne pohybovať medzi 4 000 DWT a viac ako 40 000 DWT.

9

(10)  ISO 8501-3 týkajúca sa triedy prípravy oceľových povrchov pred nanesením náteru.

10

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/21

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 7. decembra 2005

o programe pomoci, ktorý zaviedlo Belgicko v prospech ABX Logistics [č. C 53/2003 (ex NN 62/2003)]

[oznámené pod číslo K(2005) 4447]

(Iba znenie vo francúzskom a holandskom jazyku je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2006/947/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zretel'om na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zretel'om na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s už uvedenými článkami (1), a so zretel'om na tieto pripomienky,

ked'že:

1.   KONANIE

| (1) | Listom z 28. 11. 2002, zaevidovaným v Komisii 29. 11. 2002 (č. DG Tren/A 71122), belgické orgány oznámili pomoc na záchranu v prospech ABX Logistics (dcérskych spoločností F, D, NL a skupiny). Táto pomoc (spis N 769/2002) bola schválená rozhodnutím Komisie z 21. 1. 2003. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 28. 11. 2002, zaevidovaným v Komisii 29. 11. 2002 (č. DG Tren/A 71122), belgické orgány oznámili pomoc na záchranu v prospech ABX Logistics (dcérskych spoločností F, D, NL a skupiny). Táto pomoc (spis N 769/2002) bola schválená rozhodnutím Komisie z 21. 1. 2003.

| (2) | Listom zo 17. 2. 2003 Belgicko oznámilo reštrukturalizačný plán v prospech ABX Logistics, ktorý bol zaevidovaný 17. 2. 2003 pod číslom Tren A/13396. Týmto oznámením, ako aj vd'aka d'alším informatívnym údajom, ktorými disponovala, bola Komisia informovaná o tom, že okrem oznámeného reštrukturalizačného plánu Belgicko vyplatilo isté sumy z verejných prostriedkov v prospech ABX Logistics. Osobitne listami zo 7. 5. 2003 Belgicko zaslalo Komisii doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 17. 2. 2003 Belgicko oznámilo reštrukturalizačný plán v prospech ABX Logistics, ktorý bol zaevidovaný 17. 2. 2003 pod číslom Tren A/13396. Týmto oznámením, ako aj vd'aka d'alším informatívnym údajom, ktorými disponovala, bola Komisia informovaná o tom, že okrem oznámeného reštrukturalizačného plánu Belgicko vyplatilo isté sumy z verejných prostriedkov v prospech ABX Logistics. Osobitne listami zo 7. 5. 2003 Belgicko zaslalo Komisii doplňujúce informácie.

| (3) | Listom z 24. 7. 2003 [č. SG (2003) D/231003] Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začat' konanie (č. C 53/03) uvedené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti týmto opatreniam. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 24. 7. 2003 [č. SG (2003) D/231003] Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začat' konanie (č. C 53/03) uvedené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti týmto opatreniam.

| (4) | Po dohode o vynechaní dôverných údajov bolo rozhodnutie Komisie o začatí konania zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam. |
| --- | --- |

(4)

Po dohode o vynechaní dôverných údajov bolo rozhodnutie Komisie o začatí konania zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam.

| (5) | Listom z 29. 8. 2003 (č. GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805) belgické orgány predložili svoje pripomienky k tomuto začatiu konania. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 29. 8. 2003 (č. GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805) belgické orgány predložili svoje pripomienky k tomuto začatiu konania.

| (6) | Komisia dostala pripomienky k tejto veci zo strany zainteresovaných tretích strán. Odovzdala ich Belgicku listom z 18. 2. 2004 (č. D (2004) 2823), pričom mu poskytla možnost' predložit' k nim pripomienky, a dostala jeho pripomienky listom z 18. 3. 2004 (č. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komisia dostala pripomienky k tejto veci zo strany zainteresovaných tretích strán. Odovzdala ich Belgicku listom z 18. 2. 2004 (č. D (2004) 2823), pričom mu poskytla možnost' predložit' k nim pripomienky, a dostala jeho pripomienky listom z 18. 3. 2004 (č. A/15992).

| (7) | Medzitým belgické orgány poskytli doplňujúce informácie listami z 12. 12. 2003 (č. A/37839), 19. 12. 2003 (č. A/38582) a 12. 11. 2004 (č. A/35928) a aktualizovali reštrukturalizačný plán ABX najmä listami zo 14. 1. 2005 (č. A/2010), 24. 2. 2005 (č. A/4889) a 14. 3. 2005 (č. A/6690). Doplňujúce informácie boli zaslané menovite listami z 18. 8. 2005, 31. 8. 2005, 2. 9. 2005 a 26. 9. 2005. |
| --- | --- |

(7)

Medzitým belgické orgány poskytli doplňujúce informácie listami z 12. 12. 2003 (č. A/37839), 19. 12. 2003 (č. A/38582) a 12. 11. 2004 (č. A/35928) a aktualizovali reštrukturalizačný plán ABX najmä listami zo 14. 1. 2005 (č. A/2010), 24. 2. 2005 (č. A/4889) a 14. 3. 2005 (č. A/6690). Doplňujúce informácie boli zaslané menovite listami z 18. 8. 2005, 31. 8. 2005, 2. 9. 2005 a 26. 9. 2005.

| (8) | Listom zo 4. 5. 2005 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí rozšírit' konanie č. C 53/03 na oznámené nové informatívne údaje. Po súhlase o vynechaní dôverných údajov danom belgickými orgánmi bolo rozhodnutie Komisie o začatí konania zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam. |
| --- | --- |

(8)

Listom zo 4. 5. 2005 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí rozšírit' konanie č. C 53/03 na oznámené nové informatívne údaje. Po súhlase o vynechaní dôverných údajov danom belgickými orgánmi bolo rozhodnutie Komisie o začatí konania zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované tretie strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam.

| (9) | Komisia dostala pripomienky k tejto veci zo strany belgických orgánov a zainteresovaných tretích strán. Odovzdala Belgicku pripomienky tretích strán listom z 18. 7. 2005, pričom mu poskytla možnost' okomentovat' ich, a dostala jeho pripomienky listom z 18. 8. 2005. Po tejto korešpondencii nasledovali informačné listy 2. 9. 2005 a 29. 9. 2005. |
| --- | --- |

(9)

Komisia dostala pripomienky k tejto veci zo strany belgických orgánov a zainteresovaných tretích strán. Odovzdala Belgicku pripomienky tretích strán listom z 18. 7. 2005, pričom mu poskytla možnost' okomentovat' ich, a dostala jeho pripomienky listom z 18. 8. 2005. Po tejto korešpondencii nasledovali informačné listy 2. 9. 2005 a 29. 9. 2005.

| (10) | Listom z 3. 8. 2005, po lehote určenej na predloženie pripomienok k rozšíreniu už uvedeného konania, talianske orgány odovzdali Komisii list so st'ažnost'ou na predaj ABX Logistics Worldwide. Listom z 19. 8. 2005 Komisia požiadala belgické orgány, aby jej poskytli svoje stanovisko ku skutočnostiam uvedeným v liste talianskych orgánov. Belgické orgány odpovedali listom z 15. 9. 2005. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 3. 8. 2005, po lehote určenej na predloženie pripomienok k rozšíreniu už uvedeného konania, talianske orgány odovzdali Komisii list so st'ažnost'ou na predaj ABX Logistics Worldwide. Listom z 19. 8. 2005 Komisia požiadala belgické orgány, aby jej poskytli svoje stanovisko ku skutočnostiam uvedeným v liste talianskych orgánov. Belgické orgány odpovedali listom z 15. 9. 2005.

| (11) | Napokon belgické orgány poskytli rozličné doplňujúce informácie počas novembra 2005, najmä korešpondenciou z 1. decembra 2005 (č. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Napokon belgické orgány poskytli rozličné doplňujúce informácie počas novembra 2005, najmä korešpondenciou z 1. decembra 2005 (č. A/30862).

2.   VŠEOBECNÝ KONTEXT REŠTRUKTURALIZÁCIE ABX

2.1.   Hlavné etapy konania

| (12) | Na doplnenie podrobnejších údajov poskytnutých pri začatí konania Komisia v stručnosti pripomína, že Belgická národná železničná spoločnost' (SNCB) kúpila v období rokov 1998 až 2001 súbor podnikov v individuálnom vlastníctve. V tom čase tento súbor ešte nebol právne zoskupený do holdingovej spoločnosti, tvoril však ekonomickú siet' ABX LOGISTICS, zahŕňajúcu 107 konsolidovaných pobočiek po celom svete, z ktorých 89 % predajov sa uskutočnilo v Európe, 6 % v Ázii a 5 % v Amerike. |
| --- | --- |

(12)

Na doplnenie podrobnejších údajov poskytnutých pri začatí konania Komisia v stručnosti pripomína, že Belgická národná železničná spoločnost' (SNCB) kúpila v období rokov 1998 až 2001 súbor podnikov v individuálnom vlastníctve. V tom čase tento súbor ešte nebol právne zoskupený do holdingovej spoločnosti, tvoril však ekonomickú siet' ABX LOGISTICS, zahŕňajúcu 107 konsolidovaných pobočiek po celom svete, z ktorých 89 % predajov sa uskutočnilo v Európe, 6 % v Ázii a 5 % v Amerike.

| (13) | Tento spis sa zaoberá reštrukturalizáciou tejto siete oznámenou belgickými orgánmi 17. 2. 2003. |
| --- | --- |

(13)

Tento spis sa zaoberá reštrukturalizáciou tejto siete oznámenou belgickými orgánmi 17. 2. 2003.

| (14) | Ďalej budú pripomenuté hlavné oznámené údaje, ako aj pochybnosti vyslovené Komisiou pri začatí konania. |
| --- | --- |

(14)

Ďalej budú pripomenuté hlavné oznámené údaje, ako aj pochybnosti vyslovené Komisiou pri začatí konania.

2.1.1.   Oznámenie zo 17. 2. 2003

| (15) | Pôvodný reštrukturalizačný plán ustanovoval na jednej strane, že 107 dcérskych spoločností ABX spoločnosti SNCB, ktoré boli vo vlastníctve jednotlivých holdingových spoločností ABX, mali byt' zoskupené do jednej všeobecnej holdingovej spoločnosti. Na strane druhej dcérske spoločnosti ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (d'alej len „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (d'alej len „ABX-NL“) a ABX LOGISTICS (France) (d'alej len „ABX-F“) nachádzajúce sa v t'ažkostiach mali byt' reštrukturalizované, aby sa stali životaschopnými. |
| --- | --- |

(15)

Pôvodný reštrukturalizačný plán ustanovoval na jednej strane, že 107 dcérskych spoločností ABX spoločnosti SNCB, ktoré boli vo vlastníctve jednotlivých holdingových spoločností ABX, mali byt' zoskupené do jednej všeobecnej holdingovej spoločnosti. Na strane druhej dcérske spoločnosti ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (d'alej len „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (d'alej len „ABX-NL“) a ABX LOGISTICS (France) (d'alej len „ABX-F“) nachádzajúce sa v t'ažkostiach mali byt' reštrukturalizované, aby sa stali životaschopnými.

| (16) | Prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu spočívali hlavne v reorganizácii právnych štruktúr prostredníctvom integrácie súboru právnych subjektov skupiny do jednej spoločnosti na čele (i.) (4), v postúpení a zatvorení aktív (ii.) (5) a v d'alších prevádzkových opatreniach v Nemecku, Holandsku a Francúzsku s ciel'om priniest' d'alšie zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (iii.) (6). |
| --- | --- |

(16)

Prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu spočívali hlavne v reorganizácii právnych štruktúr prostredníctvom integrácie súboru právnych subjektov skupiny do jednej spoločnosti na čele (i.) (4), v postúpení a zatvorení aktív (ii.) (5) a v d'alších prevádzkových opatreniach v Nemecku, Holandsku a Francúzsku s ciel'om priniest' d'alšie zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (iii.) (6).

| (17) | V záujme tejto realizácie belgické orgány oznámili Komisii, že SNCB podstatne prispeje k financovaniu nevyhnutnému na túto reštrukturalizáciu. Pôvodne oznámené sumy sa týkali 91,6 milióna EUR na konverziu na kapitál spoločnost'ou SNCB záväzkov (dlhodobé financovanie) spoločností ABX-D, -NL a –F a 140 miliónov EUR na splatný úver (krátkodobé financovanie) poskytnutý spoločnost'ou SNCB tým istým subjektom. |
| --- | --- |

(17)

V záujme tejto realizácie belgické orgány oznámili Komisii, že SNCB podstatne prispeje k financovaniu nevyhnutnému na túto reštrukturalizáciu. Pôvodne oznámené sumy sa týkali 91,6 milióna EUR na konverziu na kapitál spoločnost'ou SNCB záväzkov (dlhodobé financovanie) spoločností ABX-D, -NL a –F a 140 miliónov EUR na splatný úver (krátkodobé financovanie) poskytnutý spoločnost'ou SNCB tým istým subjektom.

2.1.2.   Pochybnosti Komisie z 23. 7. 2003

| (18) | Pri začatí vyšetrovacieho konania Komisia prechodne vyjadrila svoje pochybnosti o istých aspektoch. |
| --- | --- |

(18)

Pri začatí vyšetrovacieho konania Komisia prechodne vyjadrila svoje pochybnosti o istých aspektoch.

| (19) | Existencia pomoci: Predovšetkým vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o tvrdenie belgických orgánov, podl'a ktorého vyplatenie finančných prostriedkov (či už vo forme splatných úverov, alebo vo forme konverzie pohl'adávok na vlastný kapitál) spoločnost'ou SNCB v rámci reštrukturalizácie ABX predstavovalo bežnú transakciu v rámci skupiny a nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy. |
| --- | --- |

(19)

Existencia pomoci: Predovšetkým vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o tvrdenie belgických orgánov, podl'a ktorého vyplatenie finančných prostriedkov (či už vo forme splatných úverov, alebo vo forme konverzie pohl'adávok na vlastný kapitál) spoločnost'ou SNCB v rámci reštrukturalizácie ABX predstavovalo bežnú transakciu v rámci skupiny a nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy.

| (20) | Reštrukturalizácia – oprávnenost': Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o oprávnenost' spoločností ABX-D, -NL a -F na pomoc na reštrukturalizáciu, ked'že nebolo jasné, do akej miery mohol zvyšok skupiny ABX uspokojit' finančné potreby subjektov, ktoré sa mali reštrukturalizovat'. |
| --- | --- |

(20)

Reštrukturalizácia – oprávnenost': Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o oprávnenost' spoločností ABX-D, -NL a -F na pomoc na reštrukturalizáciu, ked'že nebolo jasné, do akej miery mohol zvyšok skupiny ABX uspokojit' finančné potreby subjektov, ktoré sa mali reštrukturalizovat'.

| (21) | Reštrukturalizácia – životaschopnost', narušenie a obmedzenie pomoci: Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti vo vzt'ahu k finančnej časti „reštrukturalizačného“ plánu, ktorý ustanovoval čelit' finančným potrebám z dlhodobého hl'adiska (potreba vlastného kapitálu) dotknutých subjektov ABX prostredníctvom prevažne krátkodobého financovania (splatný úver vo výške 140 miliónov eur). Komisia taktiež hned' vyjadrila svoje pochybnosti, či také financovanie umožní návrat k dlhodobej životaschopnosti príslušných subjektov, či navrhované protiopatrenia (najmä pokial' ide o zníženie kapacity) boli dostačujúce, aby nedošlo k narušeniu trhu v rozpore so spoločným záujmom a aby takáto pomoc neumožňovala skupine ABX disponovat' potenciálne prebytkovými likvidnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(21)

Reštrukturalizácia – životaschopnost', narušenie a obmedzenie pomoci: Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti vo vzt'ahu k finančnej časti „reštrukturalizačného“ plánu, ktorý ustanovoval čelit' finančným potrebám z dlhodobého hl'adiska (potreba vlastného kapitálu) dotknutých subjektov ABX prostredníctvom prevažne krátkodobého financovania (splatný úver vo výške 140 miliónov eur). Komisia taktiež hned' vyjadrila svoje pochybnosti, či také financovanie umožní návrat k dlhodobej životaschopnosti príslušných subjektov, či navrhované protiopatrenia (najmä pokial' ide o zníženie kapacity) boli dostačujúce, aby nedošlo k narušeniu trhu v rozpore so spoločným záujmom a aby takáto pomoc neumožňovala skupine ABX disponovat' potenciálne prebytkovými likvidnými prostriedkami.

| (22) | Komisia okrem toho vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o domnelé nejestvovanie štátnej pomoci a o zlučitel'nost' (re-)investícií spoločnost'ou SNCB do skupiny ABX, ako aj prostriedkov použitých na ich financovanie (prípadné záruky, krížené subvencie, priame financovanie, dodržiavanie platných smerníc). A to najmä vzhl'adom na nasledujúce opatrenia:






  (a) | „Akvizícia skupiny ABX spoločnost'ou SNCB“: Ide o investície SNCB v období rokov 1998 až 2001 v sume 672,4 milióna EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 433,8 milióna eur (7) na „akvizíciu“ siete ABX, ako aj o istý počet údajov o priznaní záruk daných bud' spoločnost'ou SNCB, alebo štátom na financovanie (re-)investícií do ABX, pri ktorých bolo potrebné preverit' znenie. |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisia okrem toho vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o domnelé nejestvovanie štátnej pomoci a o zlučitel'nost' (re-)investícií spoločnost'ou SNCB do skupiny ABX, ako aj prostriedkov použitých na ich financovanie (prípadné záruky, krížené subvencie, priame financovanie, dodržiavanie platných smerníc). A to najmä vzhl'adom na nasledujúce opatrenia:

(a)

„Akvizícia skupiny ABX spoločnost'ou SNCB“: Ide o investície SNCB v období rokov 1998 až 2001 v sume 672,4 milióna EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 433,8 milióna eur (7) na „akvizíciu“ siete ABX, ako aj o istý počet údajov o priznaní záruk daných bud' spoločnost'ou SNCB, alebo štátom na financovanie (re-)investícií do ABX, pri ktorých bolo potrebné preverit' znenie.

| (b) | „Ďalšie sumy“: Pochybnosti Komisie sa týkali aj zákonnosti/zlučitel'nosti vyplatenia „d'alších dotácií“ v roku 2001 v celkovej výške 150 miliónov EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 114,6 milióna eur (8) priznaných spoločnost'ou SNCB spoločnostiam ABX-D, -NL a –F a vyplatených bez predchádzajúceho oznámenia Komisii. Pochybnosti Komisie v tejto veci sa týkali domnelej absencie pomoci a zlučitel'nosti takejto potenciálnej pomoci. |
| --- | --- |

(b)

„Ďalšie sumy“: Pochybnosti Komisie sa týkali aj zákonnosti/zlučitel'nosti vyplatenia „d'alších dotácií“ v roku 2001 v celkovej výške 150 miliónov EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 114,6 milióna eur (8) priznaných spoločnost'ou SNCB spoločnostiam ABX-D, -NL a –F a vyplatených bez predchádzajúceho oznámenia Komisii. Pochybnosti Komisie v tejto veci sa týkali domnelej absencie pomoci a zlučitel'nosti takejto potenciálnej pomoci.

| (c) | „Súbežné sumy“: Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o tvrdenie belgických orgánov, podl'a ktorého transformácia na kapitál v roku 2004 pôžičiek poskytnutých spoločnost'ou SNCB skupine ABX v celkovej výške 21 miliónov EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 12,1 milióna eur (9), d'alej len „súbežné sumy“, v prospech ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milióna eur), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 milióny eur), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milióna eur) a ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 miliónov), (d'alej jednotlivo len „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ a „ABX-B“) vraj predstavuje bežnú transakciu v rámci skupiny SNCB. Belgické orgány sa domnievali, že táto suma bude vyplatená „mimo okruhu oznámenej reštrukturalizácie“ a následkom toho nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy. Pochybnosti Komisie v tejto veci sa teda týkali aj otázky zlučitel'nosti takejto potenciálnej pomoci. |
| --- | --- |

(c)

„Súbežné sumy“: Komisia taktiež vyjadrila svoje pochybnosti, pokial' ide o tvrdenie belgických orgánov, podl'a ktorého transformácia na kapitál v roku 2004 pôžičiek poskytnutých spoločnost'ou SNCB skupine ABX v celkovej výške 21 miliónov EUR (ktorá sa medzičasom upravila na 12,1 milióna eur (9), d'alej len „súbežné sumy“, v prospech ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milióna eur), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 milióny eur), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milióna eur) a ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 miliónov), (d'alej jednotlivo len „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ a „ABX-B“) vraj predstavuje bežnú transakciu v rámci skupiny SNCB. Belgické orgány sa domnievali, že táto suma bude vyplatená „mimo okruhu oznámenej reštrukturalizácie“ a následkom toho nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy. Pochybnosti Komisie v tejto veci sa teda týkali aj otázky zlučitel'nosti takejto potenciálnej pomoci.

2.1.3.   Doplnky oznámenia

| (23) | Listami menovite zo 14. 1. 2005 a z 24. 2. 2005 belgické orgány doplnili pôvodné oznámenie o informácie, ktoré podstatne menili reštrukturalizačný plán ABX. Tieto zmeny sa týkali najmä zvýšenia financovania reštrukturalizácie spoločnost'ou SNCB a skupinou ABX, predaja ABX Francúzsko vo forme prevzatia podniku zamestnancami („PPZ“) za zápornú trhovú cenu, zníženia dodatočných kapacít, dôležitých vnútorných opatrení na reštrukturalizáciu, ako aj plánovaného predaja celej skupiny ABX za trhovú cenu. |
| --- | --- |

(23)

Listami menovite zo 14. 1. 2005 a z 24. 2. 2005 belgické orgány doplnili pôvodné oznámenie o informácie, ktoré podstatne menili reštrukturalizačný plán ABX. Tieto zmeny sa týkali najmä zvýšenia financovania reštrukturalizácie spoločnost'ou SNCB a skupinou ABX, predaja ABX Francúzsko vo forme prevzatia podniku zamestnancami („PPZ“) za zápornú trhovú cenu, zníženia dodatočných kapacít, dôležitých vnútorných opatrení na reštrukturalizáciu, ako aj plánovaného predaja celej skupiny ABX za trhovú cenu.

2.1.4.   Rozšírenie konania z 3. 5. 2005

| (24) | Komisia rozšírila vyšetrovacie konanie, pričom toto rozšírenie nenahrádza, ale dopĺňa pôvodné začatie konania, pokial' ide o dva hlavné body týchto doplnkových informácií: zmena rozpočtu určeného na reštrukturalizáciu ABX a podmienky predaja, najmä ABX Francúzsko, ale aj ABX-WW (ABX Worldwide), čo je nová holdingová spoločnost' ABX vytvorená počas reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(24)

Komisia rozšírila vyšetrovacie konanie, pričom toto rozšírenie nenahrádza, ale dopĺňa pôvodné začatie konania, pokial' ide o dva hlavné body týchto doplnkových informácií: zmena rozpočtu určeného na reštrukturalizáciu ABX a podmienky predaja, najmä ABX Francúzsko, ale aj ABX-WW (ABX Worldwide), čo je nová holdingová spoločnost' ABX vytvorená počas reštrukturalizácie.

| (25) | Podl'a novej situácie sa teda malo vložit':






  (a) | 157,4 milióna EUR namiesto 50 miliónov EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX v Nemecku, aby vlastný kapitál ABX-D dosiahol úroveň 14,4 milióna EUR (k 31. 12. 2004) v porovnaní s bilančným objemom 234 miliónov EUR (k 31. 12. 2003); |
| --- | --- | --- |

(25)

Podl'a novej situácie sa teda malo vložit':

(a)

157,4 milióna EUR namiesto 50 miliónov EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX v Nemecku, aby vlastný kapitál ABX-D dosiahol úroveň 14,4 milióna EUR (k 31. 12. 2004) v porovnaní s bilančným objemom 234 miliónov EUR (k 31. 12. 2003);

| (b) | 10,6 milióna EUR namiesto 12,6 milióna EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX v Holandsku, aby vlastný kapitál ABX-NL dosiahol úroveň 9,3 milióna EUR (k 31. 12. 2004) v porovnaní s bilančným objemom 35,7 milióna EUR (k 31. 12. 2003).
  Pri ABX-D a –NL tieto sumy majú formu zvýšenia kapitálu bud' konverziou jestvujúcich záväzkov, alebo vkladom do nového vlastného kapitálu; |
| --- | --- |

(b)

10,6 milióna EUR namiesto 12,6 milióna EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX v Holandsku, aby vlastný kapitál ABX-NL dosiahol úroveň 9,3 milióna EUR (k 31. 12. 2004) v porovnaní s bilančným objemom 35,7 milióna EUR (k 31. 12. 2003).

Pri ABX-D a –NL tieto sumy majú formu zvýšenia kapitálu bud' konverziou jestvujúcich záväzkov, alebo vkladom do nového vlastného kapitálu;

| (c) | 223 miliónov eur, aby sa umožnilo prevzatie podniku zamestnancami (PPZ) jednej časti ABX vo Francúzsku. Táto suma zodpovedá konečným nákladom spoločnosti SNCB a má formu vzdania sa pohl'adávok a krytia budúcich strát. |
| --- | --- |

(c)

223 miliónov eur, aby sa umožnilo prevzatie podniku zamestnancami (PPZ) jednej časti ABX vo Francúzsku. Táto suma zodpovedá konečným nákladom spoločnosti SNCB a má formu vzdania sa pohl'adávok a krytia budúcich strát.

| (26) | Pokial' ide o predaj za zápornú cenu spoločnosti ABX-F (PPZ), Komisia predložila pochybnosti, pokial' ide o prítomnost' štátnej pomoci v prostriedkoch poskytnutých spoločnost'ou SNCB nadobúdatel'ovi. Vo veci plánovaného predaja ABX-WW Komisia pripomenula nevyhnutnost' poskytnút' všetky nevyhnutné informácie s ciel'om preverit', či takýto predaj sa zrealizuje skutočne za trhovú cenu. |
| --- | --- |

(26)

Pokial' ide o predaj za zápornú cenu spoločnosti ABX-F (PPZ), Komisia predložila pochybnosti, pokial' ide o prítomnost' štátnej pomoci v prostriedkoch poskytnutých spoločnost'ou SNCB nadobúdatel'ovi. Vo veci plánovaného predaja ABX-WW Komisia pripomenula nevyhnutnost' poskytnút' všetky nevyhnutné informácie s ciel'om preverit', či takýto predaj sa zrealizuje skutočne za trhovú cenu.

2.1.5.   Iné doplňujúce informácie

| (27) | Najmä poštou z 9. 6 2006 Belgicko predložilo Komisii celý súbor informácií týkajúcich sa rozšírenia konania, pričom pripomenulo a doplnilo informatívne údaje k celému spisu. |
| --- | --- |

(27)

Najmä poštou z 9. 6 2006 Belgicko predložilo Komisii celý súbor informácií týkajúcich sa rozšírenia konania, pričom pripomenulo a doplnilo informatívne údaje k celému spisu.

| (28) | Poštou z 1. decembra 2005 Belgicko predložilo isté doplňujúce informácie spresňujúce hlavne predtým postúpené informácie a oznamujúce najmä nový záväzok týkajúci sa prítomnosti ABX v Nemecku. |
| --- | --- |

(28)

Poštou z 1. decembra 2005 Belgicko predložilo isté doplňujúce informácie spresňujúce hlavne predtým postúpené informácie a oznamujúce najmä nový záväzok týkajúci sa prítomnosti ABX v Nemecku.

2.2.   Aktivity ABX

| (29) | Okrem už zhrnutých aktivít ABX a opísaných v začatí konania belgické orgány spresnili, že strategické a obchodné postavenie ABX LOGISTICS Worldwide je jasne postavením „organizátora“ prepravy alebo „špeditéra“. |
| --- | --- |

(29)

Okrem už zhrnutých aktivít ABX a opísaných v začatí konania belgické orgány spresnili, že strategické a obchodné postavenie ABX LOGISTICS Worldwide je jasne postavením „organizátora“ prepravy alebo „špeditéra“.

| (30) | Skupina ABX ako taká vykonáva operácie spadajúce do prepravnej logistiky. Podl'a odbornej štúdie, ktorú financovala Komisia (d'alej len „Jacobs“) (10), logistika vo všeobecnosti spočíva v „riadení toho, ako a kedy dopravit' zdroje na miesto, kde sú požadované“. Podl'a tejto štúdie ide presnejšie v prípade ABX o optimalizáciu nepretržitého toku dopravných strojov prostredníctvom vzájomne prepojenej prepravnej siete a skladových uzlových bodov. |
| --- | --- |

(30)

Skupina ABX ako taká vykonáva operácie spadajúce do prepravnej logistiky. Podl'a odbornej štúdie, ktorú financovala Komisia (d'alej len „Jacobs“) (10), logistika vo všeobecnosti spočíva v „riadení toho, ako a kedy dopravit' zdroje na miesto, kde sú požadované“. Podl'a tejto štúdie ide presnejšie v prípade ABX o optimalizáciu nepretržitého toku dopravných strojov prostredníctvom vzájomne prepojenej prepravnej siete a skladových uzlových bodov.

| (31) | Belgické orgány dodávajú, že „prepravcovia“ bežne nevlastnia prepravné aktíva (kamióny, lode, lietadlá a iné), ale využívajú prepravné spoločnosti, čo potvrdil Jacobs. |
| --- | --- |

(31)

Belgické orgány dodávajú, že „prepravcovia“ bežne nevlastnia prepravné aktíva (kamióny, lode, lietadlá a iné), ale využívajú prepravné spoločnosti, čo potvrdil Jacobs.

| (32) | V tomto osobitnom prípade, až na niektoré výnimky hlavne v Holandsku, prepravná kapacita skupiny ABX je takmer celá zabezpečovaná subdodávatel'sky. Počet kamiónov vo vlastníctve v Holandsku totiž stále klesá od roku 2001 a ciel'om je postupne smerovat' k nulovému vlastníctvu. V roku 2001 spoločnost' ABX LOGISTICS v Holandsku vlastnila 240 kamiónov, tento počet sa znížil v roku 2002 na 166, v roku 2003 na 138 a v roku 2004 na 110. |
| --- | --- |

(32)

V tomto osobitnom prípade, až na niektoré výnimky hlavne v Holandsku, prepravná kapacita skupiny ABX je takmer celá zabezpečovaná subdodávatel'sky. Počet kamiónov vo vlastníctve v Holandsku totiž stále klesá od roku 2001 a ciel'om je postupne smerovat' k nulovému vlastníctvu. V roku 2001 spoločnost' ABX LOGISTICS v Holandsku vlastnila 240 kamiónov, tento počet sa znížil v roku 2002 na 166, v roku 2003 na 138 a v roku 2004 na 110.

| (33) | Pokial' ide o národnú a medzinárodnú cestnú dopravu, ABX LOGISTICS zabezpečuje subdodávatel'sky aktivitu prepravy vo vlastnom zmysle slova prostredníctvom nezávislých cestných dopravcov. Pri leteckej a námornej doprave koná ABX LOGISTICS ako „sprostredkovatel'“ tak, že si kúpi v spoločnostiach pre námornú dopravu („shipping lines“) alebo leteckú dopravu („airlines“) požadovanú dopravnú kapacitu pre svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(33)

Pokial' ide o národnú a medzinárodnú cestnú dopravu, ABX LOGISTICS zabezpečuje subdodávatel'sky aktivitu prepravy vo vlastnom zmysle slova prostredníctvom nezávislých cestných dopravcov. Pri leteckej a námornej doprave koná ABX LOGISTICS ako „sprostredkovatel'“ tak, že si kúpi v spoločnostiach pre námornú dopravu („shipping lines“) alebo leteckú dopravu („airlines“) požadovanú dopravnú kapacitu pre svojich zákazníkov.

| (34) | Tabul'ka uvedená d'alej jasne ukazuje toto strategické postavenie: len 3 % kamiónov, ktoré používa ABX LOGISTICS, majú vo vlastníctve alebo kúpené na leasing spoločnosti skupiny (11). |
| --- | --- |

(34)

Tabul'ka uvedená d'alej jasne ukazuje toto strategické postavenie: len 3 % kamiónov, ktoré používa ABX LOGISTICS, majú vo vlastníctve alebo kúpené na leasing spoločnosti skupiny (11).

| (35) | „Dopravná kapacita“ ABX LOGISTICS | Vo vlastníctve (alebo na lízing) | Zabezpečené subdodávatel'sky |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapacita dopravy kamiónmi | 3 % | 97 % |
| Kapacita dopravy lietadlami | 0 | 100 % |
| Kapacita dopravy lod'ami | 0 | 100 % |

(35)

„Dopravná kapacita“ ABX LOGISTICS

Vo vlastníctve (alebo na lízing)

Zabezpečené subdodávatel'sky

Kapacita dopravy kamiónmi

3 %

97 %

Kapacita dopravy lietadlami

0

100 %

Kapacita dopravy lod'ami

0

100 %

| (36) | Miesto skupiny ABX v jednotlivých segmentoch trhu: Podl'a belgických orgánov operácie ABX v roku 2003 dosahovali 49 % na trhu cestnej dopravy, 42 % na trhu leteckej a námornej dopravy (Air&Sea) a 8 % na trhu zmluvnej logistiky, ktorá spadá do uskladnenia tovarov. |
| --- | --- |

(36)

Miesto skupiny ABX v jednotlivých segmentoch trhu: Podl'a belgických orgánov operácie ABX v roku 2003 dosahovali 49 % na trhu cestnej dopravy, 42 % na trhu leteckej a námornej dopravy (Air&Sea) a 8 % na trhu zmluvnej logistiky, ktorá spadá do uskladnenia tovarov.

| (37) | Vzhl'adom na svoju úroveň aktivity v Nemecku, Holandsku a Francúzsku ABX nepatrí medzi 5 najdôležitejších spoločností na jednotlivých trhoch na národnej úrovni (cestná, letecká, námorná doprava, zmluvná logistika), čo, ako sa zdá, potvrdil Jacobs. |
| --- | --- |

(37)

Vzhl'adom na svoju úroveň aktivity v Nemecku, Holandsku a Francúzsku ABX nepatrí medzi 5 najdôležitejších spoločností na jednotlivých trhoch na národnej úrovni (cestná, letecká, námorná doprava, zmluvná logistika), čo, ako sa zdá, potvrdil Jacobs.

| (38) | Potenciál rastu príslušných trhov – všeobecný aspekt: tak podl'a belgických orgánov, ako aj podl'a Jacobs, napriek súčasným t'ažkostiam spôsobeným najmä udalost'ami z 11. septembra 2001, dopyt po logistických službách stále rastie. Podl'a Jacobs je to spôsobené rastom počtu európskeho obyvatel'stva, čoraz väčším uprednostňovaním rozmanitého výberu produktov zo strany spotrebitel'ov, rastom kúpyschopnosti spotrebitel'ov a čoraz väčšiemu zadávaniu zo strany výrobcov logistických služieb externým firmám špecializujúcim sa na logistiku. |
| --- | --- |

(38)

Potenciál rastu príslušných trhov – všeobecný aspekt: tak podl'a belgických orgánov, ako aj podl'a Jacobs, napriek súčasným t'ažkostiam spôsobeným najmä udalost'ami z 11. septembra 2001, dopyt po logistických službách stále rastie. Podl'a Jacobs je to spôsobené rastom počtu európskeho obyvatel'stva, čoraz väčším uprednostňovaním rozmanitého výberu produktov zo strany spotrebitel'ov, rastom kúpyschopnosti spotrebitel'ov a čoraz väčšiemu zadávaniu zo strany výrobcov logistických služieb externým firmám špecializujúcim sa na logistiku.

| (39) | Potenciál rastu v Nemecku: Podl'a Jacobs nemecký trh logistiky má vel'ký potenciál rastu. Rozvoj zadávania logistických služieb subdodávatel'om na nemeckom trhu za posledných osem rokov ukazuje, že tak ponuka, ako aj dopyt by mohli v nasledujúcich rokoch rást' o 15 až 20 % ročne. |
| --- | --- |

(39)

Potenciál rastu v Nemecku: Podl'a Jacobs nemecký trh logistiky má vel'ký potenciál rastu. Rozvoj zadávania logistických služieb subdodávatel'om na nemeckom trhu za posledných osem rokov ukazuje, že tak ponuka, ako aj dopyt by mohli v nasledujúcich rokoch rást' o 15 až 20 % ročne.

| (40) | Potenciál rastu leteckej dopravy: Tak výrobca Airbusov, ako aj výrobca Boeingov predpokladajú zdvojnásobenie počtu nákladných lietadiel v nasledujúcich 15 až 20 rokoch v dôsledku rastu leteckej nákladnej dopravy, ktorá presiahne leteckú dopravu cestujúcich. Výrobca Airbusov predpokladá strojnásobenie nákladnej dopravy s priemerným rastom 5,7 % ročne a výrobca Boeingov 6,4 % ročne do roku 2021. Tieto vysoké miery rastu by mali zabezpečit' aj mieru rastu pre dopravcov a logistických operátorov. |
| --- | --- |

(40)

Potenciál rastu leteckej dopravy: Tak výrobca Airbusov, ako aj výrobca Boeingov predpokladajú zdvojnásobenie počtu nákladných lietadiel v nasledujúcich 15 až 20 rokoch v dôsledku rastu leteckej nákladnej dopravy, ktorá presiahne leteckú dopravu cestujúcich. Výrobca Airbusov predpokladá strojnásobenie nákladnej dopravy s priemerným rastom 5,7 % ročne a výrobca Boeingov 6,4 % ročne do roku 2021. Tieto vysoké miery rastu by mali zabezpečit' aj mieru rastu pre dopravcov a logistických operátorov.

| (41) | Potenciál rastu cestnej dopravy: Expert uvádza, že v celej Európe je cestná doprava odvetvím so slabými vstupnými prekážkami, ktoré týmto trpí stálou štrukturálnou nadmernou kapacitou (12), čo sa potvrdilo za posledných pät' až sedem rokov, počas ktorých ceny klesali. Táto nadmerná kapacita sa však týka podnikov, ktoré vykonávajú predmetnú dopravu, čo nie je prípad skupiny ABX, ktorá „organizuje“ dopravu bez toho, že by ju vykonávala. Podl'a Jacobs trh cestnej dopravy nákladov má tendenciu silného rastu. Z toho vyplýva, že takýto vývoj trhu by mal zabezpečit' aj mieru rastu pre dopravcov a logistických operátorov. |
| --- | --- |

(41)

Potenciál rastu cestnej dopravy: Expert uvádza, že v celej Európe je cestná doprava odvetvím so slabými vstupnými prekážkami, ktoré týmto trpí stálou štrukturálnou nadmernou kapacitou (12), čo sa potvrdilo za posledných pät' až sedem rokov, počas ktorých ceny klesali. Táto nadmerná kapacita sa však týka podnikov, ktoré vykonávajú predmetnú dopravu, čo nie je prípad skupiny ABX, ktorá „organizuje“ dopravu bez toho, že by ju vykonávala. Podl'a Jacobs trh cestnej dopravy nákladov má tendenciu silného rastu. Z toho vyplýva, že takýto vývoj trhu by mal zabezpečit' aj mieru rastu pre dopravcov a logistických operátorov.

| (42) | Potenciál rastu námornej dopravy: Podl'a Jacobs rast v odvetví námorného „freight forwarding“ (prepravy nákladov) dosahoval 7 % v rokoch 1998 až 2002. Budúci vývoj rastu dopravy tovarov námornou cestou bude závisiet' od celkového rozvoja na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

(42)

Potenciál rastu námornej dopravy: Podl'a Jacobs rast v odvetví námorného „freight forwarding“ (prepravy nákladov) dosahoval 7 % v rokoch 1998 až 2002. Budúci vývoj rastu dopravy tovarov námornou cestou bude závisiet' od celkového rozvoja na celosvetovej úrovni.

2.3.   Vytvorenie siete ABX

2.3.1.   Akvizícia spoločností siete ABX spoločnost'ou SNCB

| (43) | Aj ked' operácie akvizície siete ABX spoločnost'ou SNCB, ktoré svojím samotným charakterom nemôžu obsahovat' výhody v prospech ABX, nie sú predmetom tohto rozhodnutia, Komisia d'alej pripomína z dôvodu všeobecného kontextu ich hlavné etapy, tak ako sú prezentované belgickými orgánmi. |
| --- | --- |

(43)

Aj ked' operácie akvizície siete ABX spoločnost'ou SNCB, ktoré svojím samotným charakterom nemôžu obsahovat' výhody v prospech ABX, nie sú predmetom tohto rozhodnutia, Komisia d'alej pripomína z dôvodu všeobecného kontextu ich hlavné etapy, tak ako sú prezentované belgickými orgánmi.

| (44) | Belgické orgány spresnili, že o akvizícii jednotlivých spoločností skupiny ABX LOGISTICS rozhodla spoločnost' SNCB na základe obchodných plánov, ktoré v čase investície poukazovali na perspektívu rýchleho návratu k rentabilnosti. Podmienky akvizície spoločností Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois a Saima Avandero (z ktorých sa stala spoločnost' ABX v Nemecku, Francúzsku a Taliansku) sú stručne zhrnuté d'alej. |
| --- | --- |

(44)

Belgické orgány spresnili, že o akvizícii jednotlivých spoločností skupiny ABX LOGISTICS rozhodla spoločnost' SNCB na základe obchodných plánov, ktoré v čase investície poukazovali na perspektívu rýchleho návratu k rentabilnosti. Podmienky akvizície spoločností Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois a Saima Avandero (z ktorých sa stala spoločnost' ABX v Nemecku, Francúzsku a Taliansku) sú stručne zhrnuté d'alej.

| (45) | Akvizícia spoločnosti THL/Bahntrans (z ktorej sa stala spoločnost' ABX v Nemecku): Podl'a informácií belgických orgánov najmä z októbra 2000 nákupná cena celej skupiny THL dosiahla [...] (13) miliónov nemeckých mariek (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Hodnota aktivít tejto skupiny bola odhadnutá na [hodnota vyššia ako už uvedená nákupná cena (14)] miliónov DEM spoločnost'ou Coopers & Lybrand (z toho [...] miliónov DEM za aktivity zbernej služby) a na [...] miliónov DEM pri zohl'adnení nákladov tohto holdingu. Pri tejto akvizícii spoločnost' SNCB prevzala záväzky bývalých akcionárov týkajúce sa najmä už jestvujúcej záruky za budovu v Mníchove. Záporná cena [...] miliónov EUR ([...] miliónov DEM) za akvizíciu Bahntrans bolo vyplatených bývalými akcionármi spoločností Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG a Deutsche Bahn AG 1. októbra 1998. |
| --- | --- |

(45)

Akvizícia spoločnosti THL/Bahntrans (z ktorej sa stala spoločnost' ABX v Nemecku): Podl'a informácií belgických orgánov najmä z októbra 2000 nákupná cena celej skupiny THL dosiahla [...] (13) miliónov nemeckých mariek (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Hodnota aktivít tejto skupiny bola odhadnutá na [hodnota vyššia ako už uvedená nákupná cena (14)] miliónov DEM spoločnost'ou Coopers & Lybrand (z toho [...] miliónov DEM za aktivity zbernej služby) a na [...] miliónov DEM pri zohl'adnení nákladov tohto holdingu. Pri tejto akvizícii spoločnost' SNCB prevzala záväzky bývalých akcionárov týkajúce sa najmä už jestvujúcej záruky za budovu v Mníchove. Záporná cena [...] miliónov EUR ([...] miliónov DEM) za akvizíciu Bahntrans bolo vyplatených bývalými akcionármi spoločností Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG a Deutsche Bahn AG 1. októbra 1998.

| (46) | Spoločnost' ABX-D realizovala straty hned' po tom, ako bola získaná. Tieto straty výrazne znehodnotili finančnú štruktúru podniku, ktorého vlastný kapitál sa stal záporným od účtovného obdobia 1999. Tento stav, ktorý trval až do roku 2005, viedol spoločnost' SNCB ako materskú spoločnost' k tomu, že vystavila odporúčajúci list súvisiaci s rizikom, ktoré vyplýva zo situácie záporného vlastného kapitálu. |
| --- | --- |

(46)

Spoločnost' ABX-D realizovala straty hned' po tom, ako bola získaná. Tieto straty výrazne znehodnotili finančnú štruktúru podniku, ktorého vlastný kapitál sa stal záporným od účtovného obdobia 1999. Tento stav, ktorý trval až do roku 2005, viedol spoločnost' SNCB ako materskú spoločnost' k tomu, že vystavila odporúčajúci list súvisiaci s rizikom, ktoré vyplýva zo situácie záporného vlastného kapitálu.

| (47) | Akvizícia spoločnosti Dubois (ktorá sa stala dôležitou súčast'ou ABX vo Francúzsku): belgické orgány uviedli, že za obdobie rokov 1998 až 2002 výpočet, ktorý mala k dispozícii spoločnost' SNCB, viedol k IRR („Internal Rate of Return“, vnútornej miere výnosnosti) vo výške 12,7 % pri VACC („Weighted Average Cost of Capital“, vážených priemerných kapitálových nákladoch) vo výške 9,5 % a pri NPV („Net Present Value“, čistej súčasnej hodnote) vo výške 9,7 milióna eur, čo umožnilo očakávat' rozumnú návratnost' investície. |
| --- | --- |

(47)

Akvizícia spoločnosti Dubois (ktorá sa stala dôležitou súčast'ou ABX vo Francúzsku): belgické orgány uviedli, že za obdobie rokov 1998 až 2002 výpočet, ktorý mala k dispozícii spoločnost' SNCB, viedol k IRR („Internal Rate of Return“, vnútornej miere výnosnosti) vo výške 12,7 % pri VACC („Weighted Average Cost of Capital“, vážených priemerných kapitálových nákladoch) vo výške 9,5 % a pri NPV („Net Present Value“, čistej súčasnej hodnote) vo výške 9,7 milióna eur, čo umožnilo očakávat' rozumnú návratnost' investície.

| (48) | Akvizícia skupiny Gruppo Saima Avandero (ktorá sa stala ABX v Taliansku): belgické orgány uviedli, že za obdobie rokov 1998 až 2008 výpočet, ktorý mala k dispozícii spoločnost' SNCB, viedol k IRR vo výške 13,0 % pri WACC vo výške 9,0 % a pri NPV vo výške 51,8 milióna eur, čo umožnilo očakávat' rozumnú návratnost' investície. |
| --- | --- |

(48)

Akvizícia skupiny Gruppo Saima Avandero (ktorá sa stala ABX v Taliansku): belgické orgány uviedli, že za obdobie rokov 1998 až 2008 výpočet, ktorý mala k dispozícii spoločnost' SNCB, viedol k IRR vo výške 13,0 % pri WACC vo výške 9,0 % a pri NPV vo výške 51,8 milióna eur, čo umožnilo očakávat' rozumnú návratnost' investície.

| (49) | Na druhej strane, ked'že Komisia nastolila otázku prípadného jestvovania krížených dotácií použitých spoločnost'ou SNCB na financovanie svojich investícií do ABX, belgické orgány poskytli tieto spresnenia:






  (a) | Belgické orgány uviedli, že „za celé obdobie rokov 1998 až 2002 boli zásahy štátu nedostatočné, aby pokryli výdavky na plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB]“ (15). Pripomenuli, že už v roku 2001 Dvor audítorov uviedol, že „pokial' ide o funkcie investovania a prevádzkovania za celé obdobie s výnimkou účtovného obdobia 1997, vynaložené prostriedky v súhrne sú vyššie ako zdroje z týchto dvoch funkcií, čiže nejestvuje nijaká indícia o prevode prostredníctvom zostatku medzi oboma úlohami verejnej služby a ostatnými aktivitami [spoločnosti SNCB]“ (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Na druhej strane, ked'že Komisia nastolila otázku prípadného jestvovania krížených dotácií použitých spoločnost'ou SNCB na financovanie svojich investícií do ABX, belgické orgány poskytli tieto spresnenia:

(a)

Belgické orgány uviedli, že „za celé obdobie rokov 1998 až 2002 boli zásahy štátu nedostatočné, aby pokryli výdavky na plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB]“ (15). Pripomenuli, že už v roku 2001 Dvor audítorov uviedol, že „pokial' ide o funkcie investovania a prevádzkovania za celé obdobie s výnimkou účtovného obdobia 1997, vynaložené prostriedky v súhrne sú vyššie ako zdroje z týchto dvoch funkcií, čiže nejestvuje nijaká indícia o prevode prostredníctvom zostatku medzi oboma úlohami verejnej služby a ostatnými aktivitami [spoločnosti SNCB]“ (16).

| (b) | Taktiež uviedli, že „ked'že prevádzkové náklady a investície spoločnosti SNCB týkajúce sa jej úloh verejnej služby neboli kryté zásahmi štátu, spoločnost' SNCB využila úver na pokrytie zostatku svojich potrieb“ (17). To sa teda týka aj zdrojov spoločnosti SNCB, ktoré slúžili na investície do ABX a ktoré inak „neboli financované prostredníctvom špecifických úverov, [...] ale prostredníctvom jej všeobecných likvidných prostriedkov“ (18). |
| --- | --- |

(b)

Taktiež uviedli, že „ked'že prevádzkové náklady a investície spoločnosti SNCB týkajúce sa jej úloh verejnej služby neboli kryté zásahmi štátu, spoločnost' SNCB využila úver na pokrytie zostatku svojich potrieb“ (17). To sa teda týka aj zdrojov spoločnosti SNCB, ktoré slúžili na investície do ABX a ktoré inak „neboli financované prostredníctvom špecifických úverov, [...] ale prostredníctvom jej všeobecných likvidných prostriedkov“ (18).

| (50) | Napokon belgické orgány spresnili, že po akvizícii týchto spoločností spoločnost' SNCB vystavila istý počet odporúčajúcich listov veritel'om viacerých dcérskych spoločností ABX, a najmä v prospech veritel'ov ABX-D a ABX Španielsko. Belgické orgány si myslia, že tieto odporúčajúce listy sú súčast'ou bežných vzt'ahov medzi materskou spoločnost'ou a jej dcérskymi súkromnohospodárskymi spoločnost'ami. |
| --- | --- |

(50)

Napokon belgické orgány spresnili, že po akvizícii týchto spoločností spoločnost' SNCB vystavila istý počet odporúčajúcich listov veritel'om viacerých dcérskych spoločností ABX, a najmä v prospech veritel'ov ABX-D a ABX Španielsko. Belgické orgány si myslia, že tieto odporúčajúce listy sú súčast'ou bežných vzt'ahov medzi materskou spoločnost'ou a jej dcérskymi súkromnohospodárskymi spoločnost'ami.

2.3.2.   Reinvestície uskutočnené spoločnost'ou SNCB v roku 2001

| (51) | Zvýšenie kapitálu v Nemecku: koncom roka 2000 a v roku 2001 spoločnost' SNCB zvýšila kapitál svojej nemeckej dcérskej spoločnosti (bývalej Bahntrans) vkladom v hotovosti 17,5 milióna EUR a konverziou na kapitál krátkodobých záloh spoločnosti SNCB vo výške 55 miliónov eur. Toto rozhodnutie bolo prijaté na základe odporúčaní a analýz vykonaných s pomocou Boston Consulting Group („BCG“). |
| --- | --- |

(51)

Zvýšenie kapitálu v Nemecku: koncom roka 2000 a v roku 2001 spoločnost' SNCB zvýšila kapitál svojej nemeckej dcérskej spoločnosti (bývalej Bahntrans) vkladom v hotovosti 17,5 milióna EUR a konverziou na kapitál krátkodobých záloh spoločnosti SNCB vo výške 55 miliónov eur. Toto rozhodnutie bolo prijaté na základe odporúčaní a analýz vykonaných s pomocou Boston Consulting Group („BCG“).

| (52) | Tieto dokumenty BCG predložili tieto argumenty a odporúčania:






  (a) | Skupina ABX predstavovala príležitost' na vytvorenie významnej hodnoty a strategický záujem pre spoločnost' SNCB. |
| --- | --- | --- |

(52)

Tieto dokumenty BCG predložili tieto argumenty a odporúčania:

(a)

Skupina ABX predstavovala príležitost' na vytvorenie významnej hodnoty a strategický záujem pre spoločnost' SNCB.

| (b) | Finančná investícia a posilnenie manažmentu boli nevyhnutné na podchytenie tohto potenciálu. |
| --- | --- |

(b)

Finančná investícia a posilnenie manažmentu boli nevyhnutné na podchytenie tohto potenciálu.

| (c) | Samofinancovanie spoločnost'ou SNCB tejto finančnej investície sa v tom čase pokladalo za najlepší variant. |
| --- | --- |

(c)

Samofinancovanie spoločnost'ou SNCB tejto finančnej investície sa v tom čase pokladalo za najlepší variant.

| (d) | Pri realizácii stratégie vytvorenia hodnoty prostredníctvom ABX LOGISTICS bolo ozdravenie spoločnosti Bahntrans prvoradé pre spoločnost' SNCB. |
| --- | --- |

(d)

Pri realizácii stratégie vytvorenia hodnoty prostredníctvom ABX LOGISTICS bolo ozdravenie spoločnosti Bahntrans prvoradé pre spoločnost' SNCB.

| (e) | Na záver experti z BCG vyslovili názor, že plán ozdravenia musel byt' uskutočnený z troch dôvodov:






  — | V prípade úspechu ozdravenie umožňovalo pokračovat' v stratégii ABX LOGISTICS, „ktorá má potenciál na vytvorenie hodnoty nad 300 miliónov eur“. |
| --- | --- | --- |

(e)

Na záver experti z BCG vyslovili názor, že plán ozdravenia musel byt' uskutočnený z troch dôvodov:

—

V prípade úspechu ozdravenie umožňovalo pokračovat' v stratégii ABX LOGISTICS, „ktorá má potenciál na vytvorenie hodnoty nad 300 miliónov eur“.

| — | Aj v prípade čiastkového úspechu by ozdravenie umožnilo zvýšit' cenu pri d'alšom predaji spoločnosti Bahntrans. |
| --- | --- |

—

Aj v prípade čiastkového úspechu by ozdravenie umožnilo zvýšit' cenu pri d'alšom predaji spoločnosti Bahntrans.

| (53) | Belgické orgány uviedli, že IRR (vnútorná miera výnosnosti) celkovej investície 72,5 milióna eur, ktorá sa dala očakávat' v čase investície, je rádovo od 8 do 10 % v závislosti od zvolených prognóz hospodárskeho výsledku. Táto vnútorná miera výnosnosti je porovnatel'ná s kapitálovou hodnotou spoločnosti SNCB v tom čase.
  Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) pri reinvestíciách spoločnosti SNCB do ABX Nemecko v roku 2001 za [...] miliónov eur












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Prevádzkový hosp. výsledok pred zdanením | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Využitie [...] mil. EUR prebytku nadobúdacej ceny | [...] | | | | | | |
| Investícia [...] mil. EUR v roku 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Belgické orgány uviedli, že IRR (vnútorná miera výnosnosti) celkovej investície 72,5 milióna eur, ktorá sa dala očakávat' v čase investície, je rádovo od 8 do 10 % v závislosti od zvolených prognóz hospodárskeho výsledku. Táto vnútorná miera výnosnosti je porovnatel'ná s kapitálovou hodnotou spoločnosti SNCB v tom čase.

Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) pri reinvestíciách spoločnosti SNCB do ABX Nemecko v roku 2001 za [...] miliónov eur

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prevádzkový hosp. výsledok pred zdanením

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Využitie [...] mil. EUR prebytku nadobúdacej ceny

[...]

Investícia [...] mil. EUR v roku 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Zvýšenie kapitálu o 12,2 milióna EUR v Holandsku: strategický plán týkajúci sa „holandskej fázy“ (bývalá skupina Kersten Hunik získaná vo februári 1999 a zahŕňajúca aj podiely v Írsku) spočíval v nasledujúcom:






  (a) | Posilnit' domáce aktivity akvizíciou spoločnosti pôsobiacej v oblasti vnútroštátnej distribúcie v Holandsku; objem aktivity spoločnosti predstavoval 2 000 zásielok denne a vedenie SNCB sa domnievalo, že na dosiahnutie rentabilnosti vo vnútroštátnej distribúcii bude potrebných 6 000 zásielok. |
| --- | --- | --- |

(54)

Zvýšenie kapitálu o 12,2 milióna EUR v Holandsku: strategický plán týkajúci sa „holandskej fázy“ (bývalá skupina Kersten Hunik získaná vo februári 1999 a zahŕňajúca aj podiely v Írsku) spočíval v nasledujúcom:

(a)

Posilnit' domáce aktivity akvizíciou spoločnosti pôsobiacej v oblasti vnútroštátnej distribúcie v Holandsku; objem aktivity spoločnosti predstavoval 2 000 zásielok denne a vedenie SNCB sa domnievalo, že na dosiahnutie rentabilnosti vo vnútroštátnej distribúcii bude potrebných 6 000 zásielok.

| (b) | Pokračovat' v reštrukturalizácii podniku Kersten Hunik Holding (premenovanom na ABX LOGISTICS Holding BV) získanom v roku 1999. |
| --- | --- |

(b)

Pokračovat' v reštrukturalizácii podniku Kersten Hunik Holding (premenovanom na ABX LOGISTICS Holding BV) získanom v roku 1999.

| (c) | Odpredat' aktivity námornej dopravy („rederijen“) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV a Link Line Europa BV, čím sa získa hotovost' 1 milión eur. |
| --- | --- |

(c)

Odpredat' aktivity námornej dopravy („rederijen“) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV a Link Line Europa BV, čím sa získa hotovost' 1 milión eur.

| (d) | V praxi boli potreby financovania pokryté nasledujúcim spôsobom:






  — | 9,2 milióna EUR krátkodobých pohl'adávok spoločnosti SNCB bolo v marci 2001 konvertovaných na kapitál. |
| --- | --- | --- |

(d)

V praxi boli potreby financovania pokryté nasledujúcim spôsobom:

—

9,2 milióna EUR krátkodobých pohl'adávok spoločnosti SNCB bolo v marci 2001 konvertovaných na kapitál.

| — | V septembri 2001 spoločnost' SNCB zvýšila kapitál ABX LOGISTICS Holding BV o sumu 10 miliónov eur. Týchto 10 miliónov EUR bolo určených na financovanie akvizície spoločnosti Wegtransport BV holdingom ABX LOGISTICS Holding BV. Cena zaplatená za akcie dosiahla [...] miliónov eur, zostatok [...] miliónov EUR okrem toho zostal k dispozícii, aby sa pokryli prípadné úpravy ceny vyplývajúce z medzinárodného práva („Due Diligence“). |
| --- | --- |

—

V septembri 2001 spoločnost' SNCB zvýšila kapitál ABX LOGISTICS Holding BV o sumu 10 miliónov eur. Týchto 10 miliónov EUR bolo určených na financovanie akvizície spoločnosti Wegtransport BV holdingom ABX LOGISTICS Holding BV. Cena zaplatená za akcie dosiahla [...] miliónov eur, zostatok [...] miliónov EUR okrem toho zostal k dispozícii, aby sa pokryli prípadné úpravy ceny vyplývajúce z medzinárodného práva („Due Diligence“).

| — | Celkove si belgické orgány myslia, že suma na financovanie, ktorú priznala spoločnosti SNCB svojej holandskej dcérskej spoločnosti (mimo ceny za akvizíciu spoločnosti Wegransport za [...] miliónov eur), dosahuje teda v marci 2001 výšku 9,2 milióna EUR + 3 milióny EUR v septembri 2001, čo je spolu 12,2 milióna eur. |
| --- | --- |

—

Celkove si belgické orgány myslia, že suma na financovanie, ktorú priznala spoločnosti SNCB svojej holandskej dcérskej spoločnosti (mimo ceny za akvizíciu spoločnosti Wegransport za [...] miliónov eur), dosahuje teda v marci 2001 výšku 9,2 milióna EUR + 3 milióny EUR v septembri 2001, čo je spolu 12,2 milióna eur.

| — | Podl'a nich toto posilnenie kapitálu bolo odôvodnené na základe prognóz o návrate k rentabilnosti holandských aktivít v roku 2002, čo sa odrazilo pozitívnym vývojom hospodárskych výsledkov, tak ako boli predpokladané koncom roka 2000: | 2000A | Rozpočet 2001(zostavený koncom roku 2000) | Rozpočet 2002(zostavený koncom roku 2001) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Podl'a nich toto posilnenie kapitálu bolo odôvodnené na základe prognóz o návrate k rentabilnosti holandských aktivít v roku 2002, čo sa odrazilo pozitívnym vývojom hospodárskych výsledkov, tak ako boli predpokladané koncom roka 2000:

2000A

Rozpočet 2001(zostavený koncom roku 2000)

Rozpočet 2002(zostavený koncom roku 2001) (19)

Obrat

54,1

60,9

86,4

Prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Belgické orgány si myslia, že vnútorná miera výnosnosti tejto investície na základe prognóz hospodárskeho výsledku, ktoré boli v tom čase k dispozícii, je rádovo 11 % za túto investíciu 12,2 milióna eur.
  Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) z reinvestície spoločnosti SNCB do ABX Holandsko v roku 2001 vo výške 12,2 milióna EUR (číselné údaje v miliónoch eur)












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 A | Rozpočet na r. 2001 zostavený koncom r. 2000 | Rozpočet na r. 2002 zostavený koncom r. 2001 (20) | Plán na r. 2003 (21) | Plán na r. 2004 (21) | Plán na r. 2005 (21) | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Prevádzkový hosp. výsledok pred zdanením | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Posilnenie kapitálu o 12,2 mil. EUR v roku 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Belgické orgány si myslia, že vnútorná miera výnosnosti tejto investície na základe prognóz hospodárskeho výsledku, ktoré boli v tom čase k dispozícii, je rádovo 11 % za túto investíciu 12,2 milióna eur.

Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) z reinvestície spoločnosti SNCB do ABX Holandsko v roku 2001 vo výške 12,2 milióna EUR (číselné údaje v miliónoch eur)

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 A

Rozpočet na r. 2001 zostavený koncom r. 2000

Rozpočet na r. 2002 zostavený koncom r. 2001 (20)

Plán na r. 2003 (21)

Plán na r. 2004 (21)

Plán na r. 2005 (21)

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prevádzkový hosp. výsledok pred zdanením

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Posilnenie kapitálu o 12,2 mil. EUR v roku 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Zvýšenie kapitálu o 30 miliónov EUR vo Francúzsku: V decembri 2001 spoločnost' SNCB pristúpila k zvýšeniu kapitálu francúzskej spoločnosti získanej v rokoch 1999 – 2000, aby sa umožnilo spustit' program mobilizácie pohl'adávok, čo umožní získat' bankový úverový limit 70 miliónov eur. Toto zvýšenie kapitálu bolo nariadené bankou Société Générale, poskytovatel'om úveru spoločnosti ABX LOGISTICS (France) SA, ako povinná predbežná podmienka na mobilizáciu portfólia obchodných pohl'adávok spoločnosti ABX LOGISTICS (France) SA. |
| --- | --- |

(56)

Zvýšenie kapitálu o 30 miliónov EUR vo Francúzsku: V decembri 2001 spoločnost' SNCB pristúpila k zvýšeniu kapitálu francúzskej spoločnosti získanej v rokoch 1999 – 2000, aby sa umožnilo spustit' program mobilizácie pohl'adávok, čo umožní získat' bankový úverový limit 70 miliónov eur. Toto zvýšenie kapitálu bolo nariadené bankou Société Générale, poskytovatel'om úveru spoločnosti ABX LOGISTICS (France) SA, ako povinná predbežná podmienka na mobilizáciu portfólia obchodných pohl'adávok spoločnosti ABX LOGISTICS (France) SA.

| (57) | Podl'a belgických orgánov finančné prognózy ABX LOGISTICS (France) SA, ktoré boli v tom čase k dispozícii, poukazovali na perspektívu návratu k rentabilnosti v rámci plánu ozdravenia. Tento plán predpokladal na základe série opatrení prevádzkového zlepšenia (informatika, revidovanie procesov distribúcie, zatvorenie a postúpenie aktivít, zosúladenie podmienok zamestnanosti, integrácia aktivít) zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (EBIT) od -19,6 milióna EUR v roku 2001 do 4,6 milióna EUR v roku 2003.
  Predpokladaný vývoj hospodárskeho výsledku ABX Logistics France (v septembri 2001) | 2000 skutočnost' | 2001 rozpočet | 2002 prognóza | 2003 prognóza |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| „Prevádzkový výsledok“ (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Čistý hospod. výsledok | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Zdroj: Plán ozdravenia, strana 43; výmenný kurz 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

Podl'a belgických orgánov finančné prognózy ABX LOGISTICS (France) SA, ktoré boli v tom čase k dispozícii, poukazovali na perspektívu návratu k rentabilnosti v rámci plánu ozdravenia. Tento plán predpokladal na základe série opatrení prevádzkového zlepšenia (informatika, revidovanie procesov distribúcie, zatvorenie a postúpenie aktivít, zosúladenie podmienok zamestnanosti, integrácia aktivít) zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (EBIT) od -19,6 milióna EUR v roku 2001 do 4,6 milióna EUR v roku 2003.

Predpokladaný vývoj hospodárskeho výsledku ABX Logistics France (v septembri 2001)

2000 skutočnost'

2001 rozpočet

2002 prognóza

2003 prognóza

Obrat

516,0

631,0

626,0

664,0

„Prevádzkový výsledok“ (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Čistý hospod. výsledok

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Zdroj: Plán ozdravenia, strana 43; výmenný kurz 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | Spoločnost' SNCB sa domnievala, že táto operácia mobilizácie pohl'adávok umožní nahradit' externým financovaním krátkodobé financovanie spoločnost'ou SNCB. Z krátkodobého hl'adiska dôležitá čast' prebytku prostriedkov uvol'neného touto mobilizáciou pohl'adávok mohla byt' skutočne vložená do cash pool (spoločného fondu peňažných prostriedkov) skupiny ABX, čo umožní spoločnostiam, ktoré boli jej členmi, čiastočne preplatit' svoje vlastné dosial' nesplatené zmenky voči spoločnosti SNCB. |
| --- | --- |

(58)

Spoločnost' SNCB sa domnievala, že táto operácia mobilizácie pohl'adávok umožní nahradit' externým financovaním krátkodobé financovanie spoločnost'ou SNCB. Z krátkodobého hl'adiska dôležitá čast' prebytku prostriedkov uvol'neného touto mobilizáciou pohl'adávok mohla byt' skutočne vložená do cash pool (spoločného fondu peňažných prostriedkov) skupiny ABX, čo umožní spoločnostiam, ktoré boli jej členmi, čiastočne preplatit' svoje vlastné dosial' nesplatené zmenky voči spoločnosti SNCB.

| (59) | Belgické orgány si myslia, že prognózy, ktoré boli k dispozícii v tom čase, viedli k IRR 14 % za túto investíciu 30 miliónov eur.
  Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) z reinvestície spoločnosti SNCB do ABX Francúzsko v roku 2001 vo výške 30 miliónov EUR (číselné údaje v miliónoch eur)












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 skutočnost' | 2001 rozpočet | 2002 prognóza | 2003 prognóza | Plán 2004 (22) | Plán 2005 (22) | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Čistý hospodársky výsledok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Posilnenie kapitálu o 30 M€ v roku 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Belgické orgány si myslia, že prognózy, ktoré boli k dispozícii v tom čase, viedli k IRR 14 % za túto investíciu 30 miliónov eur.

Výpočet vnútornej miery výnosnosti (IRR) z reinvestície spoločnosti SNCB do ABX Francúzsko v roku 2001 vo výške 30 miliónov EUR (číselné údaje v miliónoch eur)

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 skutočnost'

2001 rozpočet

2002 prognóza

2003 prognóza

Plán 2004 (22)

Plán 2005 (22)

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý hospodársky výsledok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Posilnenie kapitálu o 30 M€ v roku 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   „Súbežné príspevky“ spoločnosti SNCB do skupiny ABX

| (60) | Belgické orgány špecifikovali, že počas akvizície spoločnost'ou SNCB spoločností v Írsku, Portugalsku a aktivít Air&Sea v Belgicku spoločnost' SNCB prevzala všetky záväzky týchto spoločností alebo ich čast', potom ich konvertovala na kapitál. Podl'a nich tieto konverzie na kapitál, ktoré hodnotia ako „súbežné príspevky“, mali za ciel':






  (a) | bud' umožnit' fúziu niektorých spoločností a realizovat' ciel' právneho zjednodušenia skupiny (Írsko, Portugalsko), |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgické orgány špecifikovali, že počas akvizície spoločnost'ou SNCB spoločností v Írsku, Portugalsku a aktivít Air&Sea v Belgicku spoločnost' SNCB prevzala všetky záväzky týchto spoločností alebo ich čast', potom ich konvertovala na kapitál. Podl'a nich tieto konverzie na kapitál, ktoré hodnotia ako „súbežné príspevky“, mali za ciel':

(a)

bud' umožnit' fúziu niektorých spoločností a realizovat' ciel' právneho zjednodušenia skupiny (Írsko, Portugalsko),

| (b) | alebo umožnit' udržanie dopravných licencií (Írsko), |
| --- | --- |

(b)

alebo umožnit' udržanie dopravných licencií (Írsko),

| (c) | alebo umožnit' spoločnostiam, aby pokračovali vo svojich aktivitách Air&Sea na úrovni minimálneho vlastného kapitálu, aby získali vonkajšie finančné prostriedky (Air&Sea Belgicko). |
| --- | --- |

(c)

alebo umožnit' spoločnostiam, aby pokračovali vo svojich aktivitách Air&Sea na úrovni minimálneho vlastného kapitálu, aby získali vonkajšie finančné prostriedky (Air&Sea Belgicko).

| (61) | Podl'a Belgicka obnova vlastného kapitálu a rýchly návrat k rentabilnosti boli zabezpečené vd'aka: (1) pomeru medzi ich stratami a ich obratom, (2) absolútnej sume konverzií a (3) finančným prognózam (rozpočet na rok 2003) vypracovaným vedením koncom roka 2002, ktoré predpokladali návrat k rovnováhe približne koncom roka 2003. Tieto dcérske spoločnosti nemali byt' pokladané za spoločnosti „nachádzajúce sa v t'ažkostiach“ a ich situácia teda nie je porovnatel'ná s troma subjektami nachádzajúcimi sa v t'ažkostiach identifikovanými v pôvodnom reštrukturalizačnom pláne. Podl'a belgických orgánov presne cielený a jedinečný zásah spoločnosti SNCB voči týmto dcérskym spoločnostiam predstavuje bežnú operáciu financovania niektorých dcérskych spoločnosti materskou spoločnost'ou v priebehu obchodných záležitostí a tým je celkom zlučitel'ný so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(61)

Podl'a Belgicka obnova vlastného kapitálu a rýchly návrat k rentabilnosti boli zabezpečené vd'aka: (1) pomeru medzi ich stratami a ich obratom, (2) absolútnej sume konverzií a (3) finančným prognózam (rozpočet na rok 2003) vypracovaným vedením koncom roka 2002, ktoré predpokladali návrat k rovnováhe približne koncom roka 2003. Tieto dcérske spoločnosti nemali byt' pokladané za spoločnosti „nachádzajúce sa v t'ažkostiach“ a ich situácia teda nie je porovnatel'ná s troma subjektami nachádzajúcimi sa v t'ažkostiach identifikovanými v pôvodnom reštrukturalizačnom pláne. Podl'a belgických orgánov presne cielený a jedinečný zásah spoločnosti SNCB voči týmto dcérskym spoločnostiam predstavuje bežnú operáciu financovania niektorých dcérskych spoločnosti materskou spoločnost'ou v priebehu obchodných záležitostí a tým je celkom zlučitel'ný so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (62) | Rozpočet na rok 2003 zostavený koncom roka 2002 pre tri dotknuté spoločnosti inak naznačoval perspektívu návratu k rovnováhe alebo takmer k rovnováhe (straty do 1 milióna eur) 12 mesiacov po zavedení plánu. | Čistý hospodársky výsledok za rok 2002 | Čistý hospodársky výsledok rozpočtovaný za rok 2003 (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

Rozpočet na rok 2003 zostavený koncom roka 2002 pre tri dotknuté spoločnosti inak naznačoval perspektívu návratu k rovnováhe alebo takmer k rovnováhe (straty do 1 milióna eur) 12 mesiacov po zavedení plánu.

Čistý hospodársky výsledok za rok 2002

Čistý hospodársky výsledok rozpočtovaný za rok 2003 (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Kl'účové finančné údaje z roku 2002 o spoločnostiach v Írsku, Portugalsku a Air&Sea Belgicko (Milióny eur)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Obrat v r. 2002 (skutočnost') | Prevádzkový hos. výsledok (EBIT) v r. 2002 (skutočnost') | Čistý hos. výsledok v r. 2002 (skutočnost') | Čisté straty v r. 2002 v % z obratu | Absolútna suma konverzií |
| Podl'a pôvodného plánu (25) | Skutočne realizované |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

Obrat v r. 2002 (skutočnost')

Prevádzkový hos. výsledok (EBIT) v r. 2002 (skutočnost')

Čistý hos. výsledok v r. 2002 (skutočnost')

Čisté straty v r. 2002 v % z obratu

Absolútna suma konverzií

Podl'a pôvodného plánu (25)

Skutočne realizované

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Belgické orgány poskytli výpočty vnútornej miery výnosnosti (IRR) pre každú z operácií. Tieto výpočty, ktoré tu nie sú prezentované in extenso, používajú metódu porovnatel'nú s metódou výpočtov prezentovaných pre reinvestície v roku 2001. Zakaždým ukazujú na IRR v rozpätí od 9,6 do 12,7 %. |
| --- | --- |

(63)

Belgické orgány poskytli výpočty vnútornej miery výnosnosti (IRR) pre každú z operácií. Tieto výpočty, ktoré tu nie sú prezentované in extenso, používajú metódu porovnatel'nú s metódou výpočtov prezentovaných pre reinvestície v roku 2001. Zakaždým ukazujú na IRR v rozpätí od 9,6 do 12,7 %.

| (64) | Spoločnost' SNCB taktiež realizovala investíciu 3,8 milióna EUR do ABX Singapur. Podl'a belgických orgánov zásahy týkajúce sa ABX Singapur tak či onak nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 87 Zmluvy. Na žiadost' Komisie však poskytli odhad vnútornej výnosnosti, ktorá ukázala IRR 10 % pri tejto investícii. |
| --- | --- |

(64)

Spoločnost' SNCB taktiež realizovala investíciu 3,8 milióna EUR do ABX Singapur. Podl'a belgických orgánov zásahy týkajúce sa ABX Singapur tak či onak nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 87 Zmluvy. Na žiadost' Komisie však poskytli odhad vnútornej výnosnosti, ktorá ukázala IRR 10 % pri tejto investícii.

| (65) | Spoločnost' SNCB taktiež poskytla v roku 2000 záruku vo výške 3 miliónov EUR na stavbu budovy v Singapure. Belgické orgány si myslia, že táto operácia je tiež mimo rozsahu pôsobnosti Zmluvy. Následne spresnili, že garantovaná pohl'adávka je krytá v prvom rade budovou, ktorej poloha sa pokladá za výhodnú, na dynamickom a prudko sa rozvíjajúcom trhu. Táto budova bola predaná v roku 2005. |
| --- | --- |

(65)

Spoločnost' SNCB taktiež poskytla v roku 2000 záruku vo výške 3 miliónov EUR na stavbu budovy v Singapure. Belgické orgány si myslia, že táto operácia je tiež mimo rozsahu pôsobnosti Zmluvy. Následne spresnili, že garantovaná pohl'adávka je krytá v prvom rade budovou, ktorej poloha sa pokladá za výhodnú, na dynamickom a prudko sa rozvíjajúcom trhu. Táto budova bola predaná v roku 2005.

2.4.   Úloha štátu v rozhodnutiach spoločnosti SNCB voči ABX

| (66) | Ako doplnok k základným údajom sankcionovaným v začatí konania Komisia tu zhrnula niektoré aspekty týkajúce sa spoločnosti SNCB a potenciálneho vplyvu štátu na jej rozhodnutia. |
| --- | --- |

(66)

Ako doplnok k základným údajom sankcionovaným v začatí konania Komisia tu zhrnula niektoré aspekty týkajúce sa spoločnosti SNCB a potenciálneho vplyvu štátu na jej rozhodnutia.

2.4.1.   Správna rada a aktivity spoločnosti SNCB

| (67) | Spoločnost' SNCB je nezávislý verejný podnik. Ako nezávislý verejný podnik spoločnost' SNCB nepodlieha zákonu o konkurze v zmysle zákona z 21. marca 1991 (26) o reforme niektorých ekonomických verejných podnikov. Jej predmetom činnosti je doprava cestujúcich a tovarov, ale môže rozvíjat' všetky obchodné činnosti priamo alebo nepriamo spojené s týmto predmetom činnosti. Jej orgánmi je správna rada (SR), výkonný výbor (VV) a pracovník poverený riadením (PPR). SR sa skladá z desiatich členov vrátane PPR. Členovia správnej rady (27) sú menovaní král'om a vyberaní v závislosti od toho, ako sa vzájomne dopĺňajú ich schopnosti (28). |
| --- | --- |

(67)

Spoločnost' SNCB je nezávislý verejný podnik. Ako nezávislý verejný podnik spoločnost' SNCB nepodlieha zákonu o konkurze v zmysle zákona z 21. marca 1991 (26) o reforme niektorých ekonomických verejných podnikov. Jej predmetom činnosti je doprava cestujúcich a tovarov, ale môže rozvíjat' všetky obchodné činnosti priamo alebo nepriamo spojené s týmto predmetom činnosti. Jej orgánmi je správna rada (SR), výkonný výbor (VV) a pracovník poverený riadením (PPR). SR sa skladá z desiatich členov vrátane PPR. Členovia správnej rady (27) sú menovaní král'om a vyberaní v závislosti od toho, ako sa vzájomne dopĺňajú ich schopnosti (28).

| (68) | Hoci spoločnost' SNCB má vol'nost' v rozvíjaní všetkých aktivít zlučitel'ných s jej predmetom činnosti, belgický zákonodarca zaviedol isté obmedzené mechanizmy na kontrolu toho, či nezávislý verejný podnik neporušuje zákon, svoj základný zákon alebo zmluvu o riadení. Hlavným mechanizmom je prítomnost' v orgánoch riadenia, hlavne v správnej rade a vo výkonnom výbore, jedného vládneho komisára, ktorý dozerá na dodržiavanie zákona, základného zákona spoločnosti SNCB a zmluvy o riadení. |
| --- | --- |

(68)

Hoci spoločnost' SNCB má vol'nost' v rozvíjaní všetkých aktivít zlučitel'ných s jej predmetom činnosti, belgický zákonodarca zaviedol isté obmedzené mechanizmy na kontrolu toho, či nezávislý verejný podnik neporušuje zákon, svoj základný zákon alebo zmluvu o riadení. Hlavným mechanizmom je prítomnost' v orgánoch riadenia, hlavne v správnej rade a vo výkonnom výbore, jedného vládneho komisára, ktorý dozerá na dodržiavanie zákona, základného zákona spoločnosti SNCB a zmluvy o riadení.

2.4.2.   Závery Dvora audítorov

| (69) | Belgický Dvor audítorov odovzdal v máji 2001 správu (29) o spoločnosti SNCB, ktorá poskytuje viaceré signifikantné ukazovatele s ciel'om objasnit' otázku vplyvu štátu na rozhodnutia prijaté spoločnost'ou SNCB vo vzt'ahu k jej obchodným aktivitám. Táto správa na jednej strane uvádza, že „predmet činnosti spoločnosti S.N.C.B. je definovaný takto: 'Predmetom spoločnosti je doprava cestujúcich a tovarov železnicou. Spoločnost' môže sama alebo prostredníctvom účasti v belgických, zahraničných alebo medzinárodných organizáciách, ktoré existujú alebo sa majú založit', vykonávat' všetky obchodné, priemyselné alebo finančné operácie vzt'ahujúce sa priamo alebo nepriamo, úplne alebo čiastočne k jej predmetu činnosti, alebo ktoré by mohli ul'ahčit' či podporit' jeho realizáciu alebo rozvoj (...).“
  Pôvodné znenie zákona z 23. júla 1926, ktorým sa zakladá spoločnost' S.N.C.B., nespresňovalo jej predmet činnosti. Zákon z 1. augusta 1960 (o zmenách a doplnení už spomenutého zákona) zahrnul predmet činnosti do znenia zákona na základe nasledujúcich úvah: „Návrh zákona, ktorý sa vám predkladá, spresňuje teda predmet činnosti S.N.C.B. a ustanovuje, že táto spoločnost' môže podl'a práva vykonávat' akúkol'vek aktivitu súvisiacu s prevádzkovaním siete, najmä prevádzkovanie bufetov, predajní nápojov atd'. ..., stavba strojov a zariadení určených pre jej potreby, organizovanie akejkol'vek cestnej dopravy s ciel'om ul'ahčit' doručovanie tovarov (...).
  Predmet činnosti SNCB je teda zámerne vel'mi široký. Táto definícia okrem toho neobsahuje nijaké obmedzenie geografického charakteru [...] Tento predmet činnosti možno interpretovat' tak, aby sa odôvodnila akákol'vek obchodná, či dokonca finančná aktivita.“ |
| --- | --- |

(69)

Belgický Dvor audítorov odovzdal v máji 2001 správu (29) o spoločnosti SNCB, ktorá poskytuje viaceré signifikantné ukazovatele s ciel'om objasnit' otázku vplyvu štátu na rozhodnutia prijaté spoločnost'ou SNCB vo vzt'ahu k jej obchodným aktivitám. Táto správa na jednej strane uvádza, že „predmet činnosti spoločnosti S.N.C.B. je definovaný takto: 'Predmetom spoločnosti je doprava cestujúcich a tovarov železnicou. Spoločnost' môže sama alebo prostredníctvom účasti v belgických, zahraničných alebo medzinárodných organizáciách, ktoré existujú alebo sa majú založit', vykonávat' všetky obchodné, priemyselné alebo finančné operácie vzt'ahujúce sa priamo alebo nepriamo, úplne alebo čiastočne k jej predmetu činnosti, alebo ktoré by mohli ul'ahčit' či podporit' jeho realizáciu alebo rozvoj (...).“

Pôvodné znenie zákona z 23. júla 1926, ktorým sa zakladá spoločnost' S.N.C.B., nespresňovalo jej predmet činnosti. Zákon z 1. augusta 1960 (o zmenách a doplnení už spomenutého zákona) zahrnul predmet činnosti do znenia zákona na základe nasledujúcich úvah: „Návrh zákona, ktorý sa vám predkladá, spresňuje teda predmet činnosti S.N.C.B. a ustanovuje, že táto spoločnost' môže podl'a práva vykonávat' akúkol'vek aktivitu súvisiacu s prevádzkovaním siete, najmä prevádzkovanie bufetov, predajní nápojov atd'. ..., stavba strojov a zariadení určených pre jej potreby, organizovanie akejkol'vek cestnej dopravy s ciel'om ul'ahčit' doručovanie tovarov (...).

Predmet činnosti SNCB je teda zámerne vel'mi široký. Táto definícia okrem toho neobsahuje nijaké obmedzenie geografického charakteru [...] Tento predmet činnosti možno interpretovat' tak, aby sa odôvodnila akákol'vek obchodná, či dokonca finančná aktivita.“

| (70) | Na druhej strane, vzhl'adom na výdavky spoločnosti SNCB v prospech ABX, Dvor audítorov uvádza hl'adisko, podl'a ktorého boli napísané niektoré časti tejto správy: „Vzhl'adom na nezávislost' S.N.C.B., na úroveň rizika, ktorému treba predchádzat', a na problémy sa osobitná pozornost' venovala rozhodnutiam o akvizícii v rámci rozvoja siete ABX. Táto analýza sa zameriava hlavne na objasnenie podmienok, za ktorých sa prijali tieto rozhodnutia a plnia sa, aby sa osvetlili najmä t'ažkosti realizácie zákonných ustanovení umožňujúcich štátu predchádzat' tomu, aby bola ohrozená schopnost' podniku plnit' si svoje povinnosti verejnej služby.“ (30) |
| --- | --- |

(70)

Na druhej strane, vzhl'adom na výdavky spoločnosti SNCB v prospech ABX, Dvor audítorov uvádza hl'adisko, podl'a ktorého boli napísané niektoré časti tejto správy: „Vzhl'adom na nezávislost' S.N.C.B., na úroveň rizika, ktorému treba predchádzat', a na problémy sa osobitná pozornost' venovala rozhodnutiam o akvizícii v rámci rozvoja siete ABX. Táto analýza sa zameriava hlavne na objasnenie podmienok, za ktorých sa prijali tieto rozhodnutia a plnia sa, aby sa osvetlili najmä t'ažkosti realizácie zákonných ustanovení umožňujúcich štátu predchádzat' tomu, aby bola ohrozená schopnost' podniku plnit' si svoje povinnosti verejnej služby.“ (30)

| (71) | V tomto kontexte Dvor audítorov dospel k nasledujúcim záverom:






  (a) | „zmena stratégie rozvoja siete ABX bola zjavne iniciovaná vedením [spoločnosti SNCB] (31)“; |
| --- | --- | --- |

(71)

V tomto kontexte Dvor audítorov dospel k nasledujúcim záverom:

(a)

„zmena stratégie rozvoja siete ABX bola zjavne iniciovaná vedením [spoločnosti SNCB] (31)“;

| (b) | „verejnému podniku [SNCB] sa ponecháva vel'ká nezávislost', pokial' ide o jej neželezničné investície, ako aj o jej účast' v obchodných aktivitách“ (32); |
| --- | --- |

(b)

„verejnému podniku [SNCB] sa ponecháva vel'ká nezávislost', pokial' ide o jej neželezničné investície, ako aj o jej účast' v obchodných aktivitách“ (32);

| (c) | „rozhodnutia prijaté spoločnost'ou SNCB pri týchto aktivitách [obchodných] sa obmedzujú len dodržiavaním jej predmetu činnosti a ustanoveniami zákona z 21. marca 1991, ktoré sú také, aby sa predchádzalo riziku ujmy pri plnení úloh verejnej služby“ (33) ; |
| --- | --- |

(c)

„rozhodnutia prijaté spoločnost'ou SNCB pri týchto aktivitách [obchodných] sa obmedzujú len dodržiavaním jej predmetu činnosti a ustanoveniami zákona z 21. marca 1991, ktoré sú také, aby sa predchádzalo riziku ujmy pri plnení úloh verejnej služby“ (33) ;

| (d) | „investície do neželezničných obchodných aktivít nie sú (...) predmetom predchádzajúceho schval'ovania, takže kontrola štátu plne spočíva na pôsobení vládneho komisára“ (34); |
| --- | --- |

(d)

„investície do neželezničných obchodných aktivít nie sú (...) predmetom predchádzajúceho schval'ovania, takže kontrola štátu plne spočíva na pôsobení vládneho komisára“ (34);

| (e) | „súčasná právna norma, ktorá udel'uje vládnemu komisárovi právo odvolania a ministrovi právo zrušenia vo vzt'ahu k rozhodnutiam, ktoré by ohrozili plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB], neprináša dostatočnú záruku, že je dosiahnutý ciel' trvalého zabezpečenia týchto úloh.“ (35) |
| --- | --- |

(e)

„súčasná právna norma, ktorá udel'uje vládnemu komisárovi právo odvolania a ministrovi právo zrušenia vo vzt'ahu k rozhodnutiam, ktoré by ohrozili plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB], neprináša dostatočnú záruku, že je dosiahnutý ciel' trvalého zabezpečenia týchto úloh.“ (35)

| (72) | Práve do tohto kontextu uvedomenia si rizika, ktoré ohrozuje aktivity verejnej služby spoločnosti SNCB, a nedostatočných prostriedkov kontroly, ktorými disponuje štát na obmedzenie týchto rizík, zapadajú zásahy vládneho komisára a ministra povereného dozorom, o ktorom referuje Dvor audítorov. Tak hlavným záujmom zásahu vládneho komisára z 2. marca 2000 (36) bolo preverit', či investícia do ABX, talianskej vetvy, „...nepoškodzuje plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB]...“. 28. apríla 2000 (37) ministerka mobility a dopravy vystúpila so zámerom vyjadrit' prianie, aby „strategické operácie podniku zapadali do dlhodobého rámca a umožňovali zabezpečit' jeho trvalost' a životaschopnost'“. 31. mája 2000 (38) ministerka mobility a dopravy spresnila „...podmienky výkonu štátneho dozoru v prípade akvizície alebo prevzatia účasti...“, čo bol zásah, ktorý nasledoval po zásahu vládneho komisára z 26. mája 2000 (39), v ktorom tento pripomenul „...požiadavku zlučitel'nosti obchodných aktivít s predmetom činnosti S.N.C.B., ako aj s úlohou, ktorá jej prináleží zo zákona...“. |
| --- | --- |

(72)

Práve do tohto kontextu uvedomenia si rizika, ktoré ohrozuje aktivity verejnej služby spoločnosti SNCB, a nedostatočných prostriedkov kontroly, ktorými disponuje štát na obmedzenie týchto rizík, zapadajú zásahy vládneho komisára a ministra povereného dozorom, o ktorom referuje Dvor audítorov. Tak hlavným záujmom zásahu vládneho komisára z 2. marca 2000 (36) bolo preverit', či investícia do ABX, talianskej vetvy, „...nepoškodzuje plnenie úloh verejnej služby [spoločnosti SNCB]...“. 28. apríla 2000 (37) ministerka mobility a dopravy vystúpila so zámerom vyjadrit' prianie, aby „strategické operácie podniku zapadali do dlhodobého rámca a umožňovali zabezpečit' jeho trvalost' a životaschopnost'“. 31. mája 2000 (38) ministerka mobility a dopravy spresnila „...podmienky výkonu štátneho dozoru v prípade akvizície alebo prevzatia účasti...“, čo bol zásah, ktorý nasledoval po zásahu vládneho komisára z 26. mája 2000 (39), v ktorom tento pripomenul „...požiadavku zlučitel'nosti obchodných aktivít s predmetom činnosti S.N.C.B., ako aj s úlohou, ktorá jej prináleží zo zákona...“.

2.4.3.   Rada ministrov sa zapája do reštrukturalizácie ABX

| (73) | Komisia inak spomenula vo svojom začatí vyšetrovacieho konania správu zo zasadnutia rady ministrov [belgickej vlády] z 22. februára 2002 a tlačové komuniké, ktoré sa ho týka (40), ktoré jasne ukazujú, že vláda sa k tomuto dátumu zapájala do prijatia rozhodnutia o reštrukturalizácii ABX: „Na návrh predsedu vlády rada ministrov schválila sériu opatrení týkajúcich sa aktivít ABX. Na základe informácií a strategických úvah poskytnutých spoločnost'ou SNCB boli prijaté nasledujúce rozhodnutia: vytvorenie spoločnost'ou SNCB holdingu, ktorý zoskupí všetky aktivity ABX, (...).“ |
| --- | --- |

(73)

Komisia inak spomenula vo svojom začatí vyšetrovacieho konania správu zo zasadnutia rady ministrov [belgickej vlády] z 22. februára 2002 a tlačové komuniké, ktoré sa ho týka (40), ktoré jasne ukazujú, že vláda sa k tomuto dátumu zapájala do prijatia rozhodnutia o reštrukturalizácii ABX: „Na návrh predsedu vlády rada ministrov schválila sériu opatrení týkajúcich sa aktivít ABX. Na základe informácií a strategických úvah poskytnutých spoločnost'ou SNCB boli prijaté nasledujúce rozhodnutia: vytvorenie spoločnost'ou SNCB holdingu, ktorý zoskupí všetky aktivity ABX, (...).“

2.4.4.   Schopnost' financovania spoločnosti SNCB od roku 1998 do roku 2001

| (74) | Komisia konštatovala, že v období od 1998 do 2001 bola samotná spoločnost' SNCB v dostatočne dobrej finančnej situácii, aby mohla získat' pôžičky na trhu. To vyplýva najmä:






  (a) | zo skutočnosti, že v roku 1998 bola bilančná štruktúra spoločnosti SNCB zdravá s koeficientom finančných záväzkov k vlastnému kapitálu 51 % v roku 1998, 54 % v roku 1999, 62 % v roku 2000 a 90 % v roku 2001 a s kladným konsolidovaným hospodárskym výsledkom (41); |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisia konštatovala, že v období od 1998 do 2001 bola samotná spoločnost' SNCB v dostatočne dobrej finančnej situácii, aby mohla získat' pôžičky na trhu. To vyplýva najmä:

(a)

zo skutočnosti, že v roku 1998 bola bilančná štruktúra spoločnosti SNCB zdravá s koeficientom finančných záväzkov k vlastnému kapitálu 51 % v roku 1998, 54 % v roku 1999, 62 % v roku 2000 a 90 % v roku 2001 a s kladným konsolidovaným hospodárskym výsledkom (41);

| (b) | zo štúdie nezávislého experta „NERA“, ktorý uvádza, že zadlženost' spoločnosti SNCB zostala v tomto období na znesitel'nom priemere v porovnaní s porovnatel'nými podnikmi z rovnakého sektora. Podl'a NERA takáto znesitel'ná zadlženost' zodpovedá koeficientu záväzky/vlastný kapitál od 0,8/1 do 1,25/1 (42). V tej istej štúdii však NERA uzatvára, že koeficient SNCB neprekročil tieto hodnoty v období od roku 1997 do roku 2001 (43). |
| --- | --- |

(b)

zo štúdie nezávislého experta „NERA“, ktorý uvádza, že zadlženost' spoločnosti SNCB zostala v tomto období na znesitel'nom priemere v porovnaní s porovnatel'nými podnikmi z rovnakého sektora. Podl'a NERA takáto znesitel'ná zadlženost' zodpovedá koeficientu záväzky/vlastný kapitál od 0,8/1 do 1,25/1 (42). V tej istej štúdii však NERA uzatvára, že koeficient SNCB neprekročil tieto hodnoty v období od roku 1997 do roku 2001 (43).

| (75) | Od roku 2002 sa však finančná situácia spoločnosti SNCB zhoršuje. Jej finančné záväzky prezentované v konsolidovaných účtovných závierkach totiž stúpli z 3,9 miliardy EUR v roku 2001 na 5 miliárd EUR v roku 2002 a na 6,2 miliardy EUR v roku 2003 pri celkových konsolidovaných záväzkoch 8,6 miliardy EUR v roku 2001, 9,6 miliardy EUR v roku 2002 a 10,7 miliardy EUR v roku 2003, zatial' čo vlastný kapitál spoločnosti SNCB klesol na 4,9 miliardy EUR v roku 2001, 4,4 miliardy EUR v roku 2002 a 4,2 miliardy v roku 2003. Ked' berieme do úvahy len finančné záväzky do jedného roka a nad jeden rok (44), tento koeficient stúpne z 80 % v roku 2001 na 114 % v roku 2002 či na 150 % v roku 2003, zatial' čo spoločnost' SNCB vykazovala konsolidovanú stratu za tieto roky. |
| --- | --- |

(75)

Od roku 2002 sa však finančná situácia spoločnosti SNCB zhoršuje. Jej finančné záväzky prezentované v konsolidovaných účtovných závierkach totiž stúpli z 3,9 miliardy EUR v roku 2001 na 5 miliárd EUR v roku 2002 a na 6,2 miliardy EUR v roku 2003 pri celkových konsolidovaných záväzkoch 8,6 miliardy EUR v roku 2001, 9,6 miliardy EUR v roku 2002 a 10,7 miliardy EUR v roku 2003, zatial' čo vlastný kapitál spoločnosti SNCB klesol na 4,9 miliardy EUR v roku 2001, 4,4 miliardy EUR v roku 2002 a 4,2 miliardy v roku 2003. Ked' berieme do úvahy len finančné záväzky do jedného roka a nad jeden rok (44), tento koeficient stúpne z 80 % v roku 2001 na 114 % v roku 2002 či na 150 % v roku 2003, zatial' čo spoločnost' SNCB vykazovala konsolidovanú stratu za tieto roky.

3.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ NA REŠTRUKTURALIZÁCIU A PRIVATIZÁCIU ABX

| (76) | Aktivity skupiny ABX boli zoskupené do holdingu nazvaného ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (d'alej len „ABX-WW“) (45). Okrem toho aktivity Air&Sea, dovtedy zoskupené v jednotlivých národných subjektoch ABX, sú už do vel'kej miery zoskupené v ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, čo je novo vytvorená podskupina skupiny ABX-WW, d'alej len „ABX-Air&Sea“ (46).
  Toto zoskupenie zapadá do rámca zásadnej reštrukturalizácie všetkých aktivít skupiny, ktorá bola iniciovaná v roku 2002. Táto reštrukturalizácia zahŕňa tak prevádzkové opatrenia (integrácia jednotlivých subjektov, vytvorenie centrály, organizácia na ziskové centrá, zníženie kapacity a úsilie o produktivitu...), ako aj finančné opatrenia určené na obnovu finančnej štruktúry a životaschopnost' skupiny. Vzhl'adom na tieto opatrenia na reštrukturalizáciu spoločnost' SNCB podpísala s investorom dohodu o predaji skupiny ABX-Worldwide pod podmienkou ocenenia Komisie na základe reštrukturalizácie.
  Hlavné súčasti tejto reštrukturalizácie sú opísané d'alej. |
| --- | --- |

(76)

Aktivity skupiny ABX boli zoskupené do holdingu nazvaného ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (d'alej len „ABX-WW“) (45). Okrem toho aktivity Air&Sea, dovtedy zoskupené v jednotlivých národných subjektoch ABX, sú už do vel'kej miery zoskupené v ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, čo je novo vytvorená podskupina skupiny ABX-WW, d'alej len „ABX-Air&Sea“ (46).

Toto zoskupenie zapadá do rámca zásadnej reštrukturalizácie všetkých aktivít skupiny, ktorá bola iniciovaná v roku 2002. Táto reštrukturalizácia zahŕňa tak prevádzkové opatrenia (integrácia jednotlivých subjektov, vytvorenie centrály, organizácia na ziskové centrá, zníženie kapacity a úsilie o produktivitu...), ako aj finančné opatrenia určené na obnovu finančnej štruktúry a životaschopnost' skupiny. Vzhl'adom na tieto opatrenia na reštrukturalizáciu spoločnost' SNCB podpísala s investorom dohodu o predaji skupiny ABX-Worldwide pod podmienkou ocenenia Komisie na základe reštrukturalizácie.

Hlavné súčasti tejto reštrukturalizácie sú opísané d'alej.

| (77) | Belgické orgány uvádzajú, že vd'aka tejto reštrukturalizácii skupina ABX-WW opät' dosiahla od roku 2004 svoj prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT vo výške 11,6 milióna) a svoju čistú rentabilitu by mala dosiahnut' od roku 2006 (čistý hospodársky výsledok 10,7 milióna eur) (47). |
| --- | --- |

(77)

Belgické orgány uvádzajú, že vd'aka tejto reštrukturalizácii skupina ABX-WW opät' dosiahla od roku 2004 svoj prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT vo výške 11,6 milióna) a svoju čistú rentabilitu by mala dosiahnut' od roku 2006 (čistý hospodársky výsledok 10,7 milióna eur) (47).

3.1.   Integrácia a reorganizácia skupiny ABX

| (78) | Zaviedli sa rozličné opatrenia na integráciu spoločností skupiny ABX: integrácia riadiacej štruktúry skupiny (program Phoenix), počítačových systémov, finančného riadenia a riadenia l'udských zdrojov. |
| --- | --- |

(78)

Zaviedli sa rozličné opatrenia na integráciu spoločností skupiny ABX: integrácia riadiacej štruktúry skupiny (program Phoenix), počítačových systémov, finančného riadenia a riadenia l'udských zdrojov.

| (79) | Phoenix: belgické orgány uvádzajú, že tento program sa zameriava na integráciu medzinárodného riadenia jednotlivých aktivít skupiny, na podchytenie prevádzkových synergií, na koncentráciu objemov nákupu u obmedzeného počtu dodávatel'ov, na posilnenie „Corporate Centre“ poskytnutím počítačových procesov, oprávnení a nástrojov nevyhnutných na plnenie jej kompetencií, na koordináciu prostredníctvom útvarov „Produkt“ obchodných a prevádzkových aktivít medzi krajinami a kvality služby zákazníkom a na posilnenie zodpovednosti a motivácie miestneho manažmentu, aby pracoval v spolupráci s ostatnými subjektmi skupiny. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: belgické orgány uvádzajú, že tento program sa zameriava na integráciu medzinárodného riadenia jednotlivých aktivít skupiny, na podchytenie prevádzkových synergií, na koncentráciu objemov nákupu u obmedzeného počtu dodávatel'ov, na posilnenie „Corporate Centre“ poskytnutím počítačových procesov, oprávnení a nástrojov nevyhnutných na plnenie jej kompetencií, na koordináciu prostredníctvom útvarov „Produkt“ obchodných a prevádzkových aktivít medzi krajinami a kvality služby zákazníkom a na posilnenie zodpovednosti a motivácie miestneho manažmentu, aby pracoval v spolupráci s ostatnými subjektmi skupiny.

| (80) | Informatika: uvádzajú, že integrácia počítačových systémov sa zameriava na integráciu jestvujúcich systémov, na racionalizáciu aplikácií a na zavedenie globálnych riešení pre skupinu. |
| --- | --- |

(80)

Informatika: uvádzajú, že integrácia počítačových systémov sa zameriava na integráciu jestvujúcich systémov, na racionalizáciu aplikácií a na zavedenie globálnych riešení pre skupinu.

| (81) | Finančná centralizácia: tím pre finančné riadenie v sídle spoločnosti bol posilnený, aby centralizoval túto funkciu v rámci skupiny. Tak boli posilnené tímy finančnej kontroly a likvidných prostriedkov a zriadili sa nové tímy na konsolidáciu hospodárskych výsledkov a na riadenie pohl'adávok zákazníkov. Kvalita finančnej informovanosti sa zlepšila už uvedenými projektmi informatickej integrácie a štandardizáciou finančných informácií odovzdávaných krajinami do sídla skupiny. |
| --- | --- |

(81)

Finančná centralizácia: tím pre finančné riadenie v sídle spoločnosti bol posilnený, aby centralizoval túto funkciu v rámci skupiny. Tak boli posilnené tímy finančnej kontroly a likvidných prostriedkov a zriadili sa nové tímy na konsolidáciu hospodárskych výsledkov a na riadenie pohl'adávok zákazníkov. Kvalita finančnej informovanosti sa zlepšila už uvedenými projektmi informatickej integrácie a štandardizáciou finančných informácií odovzdávaných krajinami do sídla skupiny.

| (82) | V rámci tejto finančnej centralizácie skupina ABX zaviedla mechanizmus spoločného fondu peňažných prostriedkov všetkých spoločností skupiny. Tento „cash pooling“ viedol skupinu ABX k tomu, že v januári 2001 si otvorila úverový limit na spoločný fond v maximálnej výške [...] miliónov EUR v jednom peňažnom ústave.
  Belgické orgány uviedli Komisii, že tento limit [...] miliónov EUR zakladá nárok na obchodnú odmenu požičiavajúcej banky a že na záruku, ktorú poskytla v januári 2001 spoločnost' SNCB na tento úverový limit, sa vzt'ahuje odmena vo výške [...] základných bodov. |
| --- | --- |

(82)

V rámci tejto finančnej centralizácie skupina ABX zaviedla mechanizmus spoločného fondu peňažných prostriedkov všetkých spoločností skupiny. Tento „cash pooling“ viedol skupinu ABX k tomu, že v januári 2001 si otvorila úverový limit na spoločný fond v maximálnej výške [...] miliónov EUR v jednom peňažnom ústave.

Belgické orgány uviedli Komisii, že tento limit [...] miliónov EUR zakladá nárok na obchodnú odmenu požičiavajúcej banky a že na záruku, ktorú poskytla v januári 2001 spoločnost' SNCB na tento úverový limit, sa vzt'ahuje odmena vo výške [...] základných bodov.

| (83) | Ľudské zdroje: riaditel' l'udských zdrojov pre skupinu bol prijatý v novembri 2003 a jeho úlohou bolo zaviest' štruktúry a procesy koordinácie na riadenie l'udských zdrojov dcérskych spoločností a na spoločné postupy pri nábore, hodnotení a odmeňovaní vyšších riadiacich pracovníkov a „high potentials“ skupiny. V roku 2005 bude zriadená európska podniková rada. |
| --- | --- |

(83)

Ľudské zdroje: riaditel' l'udských zdrojov pre skupinu bol prijatý v novembri 2003 a jeho úlohou bolo zaviest' štruktúry a procesy koordinácie na riadenie l'udských zdrojov dcérskych spoločností a na spoločné postupy pri nábore, hodnotení a odmeňovaní vyšších riadiacich pracovníkov a „high potentials“ skupiny. V roku 2005 bude zriadená európska podniková rada.

| (84) | Belgické orgány uvádzajú, že centralizácia funkcií koordinácie vedie k lepšej účinnosti centrál. Náklady centrály, ktoré sa skladajú z nákladov „Global Accounts“ (globálnych účtov) medzinárodných zákazníkov a/alebo multiproduktov, z centrálnych informatických nákladov a z nákladov na štruktúru (finančnú, právnu, l'udských zdrojov, komunikácie), sú refakturované dcérskym spoločnostiam ABX-WW prostredníctvom „license and service fees“ (licenčné poplatky a poplatky za služby). Táto refakturácia dosahuje výšku približne [...] % z obratu dcérskych spoločnosti ABX-WW a pokrýva náklady spojené s ochranou a využitím značky, ako aj všetky služby, ktoré sídlo poskytuje dcérskym spoločnostiam. |
| --- | --- |

(84)

Belgické orgány uvádzajú, že centralizácia funkcií koordinácie vedie k lepšej účinnosti centrál. Náklady centrály, ktoré sa skladajú z nákladov „Global Accounts“ (globálnych účtov) medzinárodných zákazníkov a/alebo multiproduktov, z centrálnych informatických nákladov a z nákladov na štruktúru (finančnú, právnu, l'udských zdrojov, komunikácie), sú refakturované dcérskym spoločnostiam ABX-WW prostredníctvom „license and service fees“ (licenčné poplatky a poplatky za služby). Táto refakturácia dosahuje výšku približne [...] % z obratu dcérskych spoločnosti ABX-WW a pokrýva náklady spojené s ochranou a využitím značky, ako aj všetky služby, ktoré sídlo poskytuje dcérskym spoločnostiam.

| (85) | Okrem toho citovaním hlavne nedávno publikovanej štúdie (48) belgické orgány upozorňujú, že štrukturálne náklady ABX-WW sú nižšie ako priemerné náklady skupín podobnej vel'kosti zo všetkých sektorov. Totiž pokial' ide o vel'kost' „Headquaters“ (sídlo) v porovnaní s vel'kost'ou skupiny, z týchto údajov vyplýva, že geometrický priemer všetkých skúmaných skupín dosahuje 186 zamestnancov v „Headquaters“ na celkový počet 10 000 zamestnancov. Tento priemer je vyšší ako priemer skupiny ABX, ktorá má 60 zamestnancov v centrále na celkový počet 10 000 zamestnancov. |
| --- | --- |

(85)

Okrem toho citovaním hlavne nedávno publikovanej štúdie (48) belgické orgány upozorňujú, že štrukturálne náklady ABX-WW sú nižšie ako priemerné náklady skupín podobnej vel'kosti zo všetkých sektorov. Totiž pokial' ide o vel'kost' „Headquaters“ (sídlo) v porovnaní s vel'kost'ou skupiny, z týchto údajov vyplýva, že geometrický priemer všetkých skúmaných skupín dosahuje 186 zamestnancov v „Headquaters“ na celkový počet 10 000 zamestnancov. Tento priemer je vyšší ako priemer skupiny ABX, ktorá má 60 zamestnancov v centrále na celkový počet 10 000 zamestnancov.

| (86) | Operácie skupiny ABX sú zoskupené do istého počtu „ziskových centier“ zodpovedajúcich počtu aktivít určených na to, aby boli jednotlivo životaschopné (vrátane aktivít „Road Domestic“ v Nemecku, ktoré spôsobovali najväčšie t'ažkosti) do roku 2006. |
| --- | --- |

(86)

Operácie skupiny ABX sú zoskupené do istého počtu „ziskových centier“ zodpovedajúcich počtu aktivít určených na to, aby boli jednotlivo životaschopné (vrátane aktivít „Road Domestic“ v Nemecku, ktoré spôsobovali najväčšie t'ažkosti) do roku 2006.

3.2.   Špecifické opatrenia ABX Nemecko

| (87) | Prevádzkové opatrenia: okrem opatrení na prevádzkovú reštrukturalizáciu opísaných v začatí konania, doplňujúce opatrenia postúpenia dcérskych spoločností a aktivít, zatvorenie kancelárií a zrušenie aktivít, ako aj zvýšenie produktivity budú mat' za následok celkové zníženie závodov o 64 (69 %), obratu o 184 miliónov EUR (-30 %), počtu zamestnancov o 1 589 (pracovné miesta na plný úväzok)(-43 %) a prevádzkovej rozlohy 405 062 m2 (-56 %) (49) do ukončenia reštrukturalizačného plánu, v zásade do konca roka 2005, spolu s návratom k životaschopnosti skupiny v rokoch 2006 – 2007. |
| --- | --- |

(87)

Prevádzkové opatrenia: okrem opatrení na prevádzkovú reštrukturalizáciu opísaných v začatí konania, doplňujúce opatrenia postúpenia dcérskych spoločností a aktivít, zatvorenie kancelárií a zrušenie aktivít, ako aj zvýšenie produktivity budú mat' za následok celkové zníženie závodov o 64 (69 %), obratu o 184 miliónov EUR (-30 %), počtu zamestnancov o 1 589 (pracovné miesta na plný úväzok)(-43 %) a prevádzkovej rozlohy 405 062 m2 (-56 %) (49) do ukončenia reštrukturalizačného plánu, v zásade do konca roka 2005, spolu s návratom k životaschopnosti skupiny v rokoch 2006 – 2007.

| (88) | Poštou z 1. decembra 2005 belgické orgány okrem iného uviedli, že „v dôsledku nepriaznivého vývoja trhu v Nemecku a vzhl'adom na požiadavky usmernení Európskej komisie skupina ABX pracuje na pláne, ktorý by umožnil zmenšit' [...] okruh jej aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy v Nemecku. (...)

  Tento plán ešte nie je dokončený. ABX LOGISTICS sa však môže zaviazat' Európskej komisii, že do [...] zníži svoju siet' vnútroštátnej cestnej dopravy v Nemecku zatvorením, postúpeniami alebo partnerstvom(-ami) s ciel'om znížit' počet kancelárií kontrolovaných skupinou ABX, ktorých je v súčasnosti 30, na [...] kancelárií. Skupina ABX by okrem toho mohla zostat' akcionárom [...] približne [...] závodov [...]“. |
| --- | --- |

(88)

Poštou z 1. decembra 2005 belgické orgány okrem iného uviedli, že „v dôsledku nepriaznivého vývoja trhu v Nemecku a vzhl'adom na požiadavky usmernení Európskej komisie skupina ABX pracuje na pláne, ktorý by umožnil zmenšit' [...] okruh jej aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy v Nemecku. (...)

Tento plán ešte nie je dokončený. ABX LOGISTICS sa však môže zaviazat' Európskej komisii, že do [...] zníži svoju siet' vnútroštátnej cestnej dopravy v Nemecku zatvorením, postúpeniami alebo partnerstvom(-ami) s ciel'om znížit' počet kancelárií kontrolovaných skupinou ABX, ktorých je v súčasnosti 30, na [...] kancelárií. Skupina ABX by okrem toho mohla zostat' akcionárom [...] približne [...] závodov [...]“.

| (89) | Zvýšenie produktivity: Podl'a informácií zaslaných belgickými orgánmi prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu v Nemecku prinesú zlepšenie (teoretické pri konštantnom obrate) prevádzkovej marže rádovo o 14,6 milióna EUR pre ABX Nemecko. |
| --- | --- |

(89)

Zvýšenie produktivity: Podl'a informácií zaslaných belgickými orgánmi prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu v Nemecku prinesú zlepšenie (teoretické pri konštantnom obrate) prevádzkovej marže rádovo o 14,6 milióna EUR pre ABX Nemecko.

| (90) | Finančná reštrukturalizácia: Spoločnost' SNCB plánuje pristúpit' ku konverzii na kapitál pohl'adávky vo výške 50 miliónov eur, k poskytnutiu doplnkových vlastných prostriedkov za 100 miliónov EUR a ku konverzii na kapitál úrokov vo výške 7,4 milióna eur. Opatrenia budú uskutočnené hned' po schválení Komisiou. Tento kapitálový vklad má umožnit' spoločnosti ABX-D, aby sa úroveň vlastného kapitálu dostala k 31. 12. 2004 z - 143 miliónov EUR (medzičasom aktualizovaných na - 141,2 milióna eur) na 14,4 milióna eur. Podl'a belgických orgánov sa takýto úhrn požaduje pre ABX-D, aby sa uskutočnila plánovaná privatizácia ABX-WW (50). |
| --- | --- |

(90)

Finančná reštrukturalizácia: Spoločnost' SNCB plánuje pristúpit' ku konverzii na kapitál pohl'adávky vo výške 50 miliónov eur, k poskytnutiu doplnkových vlastných prostriedkov za 100 miliónov EUR a ku konverzii na kapitál úrokov vo výške 7,4 milióna eur. Opatrenia budú uskutočnené hned' po schválení Komisiou. Tento kapitálový vklad má umožnit' spoločnosti ABX-D, aby sa úroveň vlastného kapitálu dostala k 31. 12. 2004 z - 143 miliónov EUR (medzičasom aktualizovaných na - 141,2 milióna eur) na 14,4 milióna eur. Podl'a belgických orgánov sa takýto úhrn požaduje pre ABX-D, aby sa uskutočnila plánovaná privatizácia ABX-WW (50).

| (91) | Plánované hospodárske výsledky: Uplatnenie súboru týchto opatrení by malo podl'a bussines plánu (plánu rozvoja spoločnosti) zabezpečit' návrat k prevádzkovej životaschopnosti ABX-D od roku 2006 (EBIT vo výške [...] miliónov eur) a návrat k čistej životaschopnosti od roku 2007 (čistý hospodársky výsledok vo výške [...] miliónov eur). |
| --- | --- |

(91)

Plánované hospodárske výsledky: Uplatnenie súboru týchto opatrení by malo podl'a bussines plánu (plánu rozvoja spoločnosti) zabezpečit' návrat k prevádzkovej životaschopnosti ABX-D od roku 2006 (EBIT vo výške [...] miliónov eur) a návrat k čistej životaschopnosti od roku 2007 (čistý hospodársky výsledok vo výške [...] miliónov eur).

3.3.   Špecifické opatrenia ABX Holandsko

| (92) | Prevádzkové opatrenia: okrem opatrení na prevádzkovú reštrukturalizáciu opísaných v začatí konania, postúpenia dcérskych spoločností a aktivít, zatvorenie kancelárií a dcérskych spoločnosti, ako aj zvýšenie produktivity budú mat' za následok celkové zníženie závodov o 4 (-44 %), obratu o 14 miliónov EUR (-21 %), zamestnancov o 93 pracovných miest na plný úväzok (-22 %) a prevádzkovej rozlohy 18 400 m2 (-28 %). |
| --- | --- |

(92)

Prevádzkové opatrenia: okrem opatrení na prevádzkovú reštrukturalizáciu opísaných v začatí konania, postúpenia dcérskych spoločností a aktivít, zatvorenie kancelárií a dcérskych spoločnosti, ako aj zvýšenie produktivity budú mat' za následok celkové zníženie závodov o 4 (-44 %), obratu o 14 miliónov EUR (-21 %), zamestnancov o 93 pracovných miest na plný úväzok (-22 %) a prevádzkovej rozlohy 18 400 m2 (-28 %).

| (93) | Zvýšenie produktivity: Podl'a informácií zaslaných belgickými orgánmi prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu v Holandsku prinesú zlepšenie (teoretické pri konštantnom obrate) prevádzkovej marže rádovo o 5,7 milióna EUR pre ABX Holandsko najneskôr pri návrate k životaschopnosti skupiny očakávanej v období 2006 – 2007. |
| --- | --- |

(93)

Zvýšenie produktivity: Podl'a informácií zaslaných belgickými orgánmi prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu v Holandsku prinesú zlepšenie (teoretické pri konštantnom obrate) prevádzkovej marže rádovo o 5,7 milióna EUR pre ABX Holandsko najneskôr pri návrate k životaschopnosti skupiny očakávanej v období 2006 – 2007.

| (94) | Finančná reštrukturalizácia: spoločnost' SNCB plánuje pristúpit' ku konverzii na kapitál záväzku vo výške 10 miliónov EUR a úrokov vo výške 0,6 milióna EUR hned' po schválení Komisiou. Opatrenia budú uskutočnené hned' po schválení Komisiou. Tento kapitálový vklad má umožnit' spoločnosti ABX-NL, aby sa úroveň vlastného kapitálu dostala k 31. 12. 2004 z -1,3 milióna EUR (medzičasom aktualizovaných na -1,5 milióna eur) na 9,3 milióna eur. Podl'a belgických orgánov sa požaduje takýto úhrn pre ABX-NL, aby sa uskutočnila plánovaná privatizácia ABX-WW (51). |
| --- | --- |

(94)

Finančná reštrukturalizácia: spoločnost' SNCB plánuje pristúpit' ku konverzii na kapitál záväzku vo výške 10 miliónov EUR a úrokov vo výške 0,6 milióna EUR hned' po schválení Komisiou. Opatrenia budú uskutočnené hned' po schválení Komisiou. Tento kapitálový vklad má umožnit' spoločnosti ABX-NL, aby sa úroveň vlastného kapitálu dostala k 31. 12. 2004 z -1,3 milióna EUR (medzičasom aktualizovaných na -1,5 milióna eur) na 9,3 milióna eur. Podl'a belgických orgánov sa požaduje takýto úhrn pre ABX-NL, aby sa uskutočnila plánovaná privatizácia ABX-WW (51).

| (95) | Plánované hospodárske výsledky: Uplatnenie súboru týchto opatrení by malo podl'a bussines plánu (plánu rozvoja spoločnosti) zabezpečit' návrat k prevádzkovej životaschopnosti ABX-NL od roku 2005 (EBIT vo výške [...] miliónov eur) a návrat k čistej životaschopnosti od roku 2006 (čistý hospodársky výsledok vo výške [...] miliónov eur). |
| --- | --- |

(95)

Plánované hospodárske výsledky: Uplatnenie súboru týchto opatrení by malo podl'a bussines plánu (plánu rozvoja spoločnosti) zabezpečit' návrat k prevádzkovej životaschopnosti ABX-NL od roku 2005 (EBIT vo výške [...] miliónov eur) a návrat k čistej životaschopnosti od roku 2006 (čistý hospodársky výsledok vo výške [...] miliónov eur).

3.4.   Upustenie od aktivity „road domestic“ vo Francúzsku

| (96) | Vzhl'adom na t'ažkosti, na ktoré narazila spoločnost' ABX-F, pokladané za kritické pre životaschopnost' celej skupiny ABX, belgické orgány uviedli, že spoločnost' SNCB upustila od vnútroštátnych cestných aktivít ABX Francúzsko prostredníctvom prevzatia podniku zamestnancami. Ked'že prevzatie podniku zamestnancami je podrobne opísané v rozšírení konania, tu sa len stručne pripomína, že vnútroštátne aktivity ABX-F boli predané prostredníctvom prevzatia podniku zamestnancami za zápornú trhovú cenu [...] miliónov eur. Tento predaj nadobudol účinnost' 31. 3. 2005 o polnoci. Ostatné aktivity ABX-F boli presunuté na ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

Vzhl'adom na t'ažkosti, na ktoré narazila spoločnost' ABX-F, pokladané za kritické pre životaschopnost' celej skupiny ABX, belgické orgány uviedli, že spoločnost' SNCB upustila od vnútroštátnych cestných aktivít ABX Francúzsko prostredníctvom prevzatia podniku zamestnancami. Ked'že prevzatie podniku zamestnancami je podrobne opísané v rozšírení konania, tu sa len stručne pripomína, že vnútroštátne aktivity ABX-F boli predané prostredníctvom prevzatia podniku zamestnancami za zápornú trhovú cenu [...] miliónov eur. Tento predaj nadobudol účinnost' 31. 3. 2005 o polnoci. Ostatné aktivity ABX-F boli presunuté na ABX-WW.

| (97) | Dvaja experti, Deloitte a Ernst & Young Transaction Advisory Services, dospeli k záveru, že záporná predajná cena [...] miliónov EUR domácej divízie ABX-F je primeraná a zodpovedá trhovej hodnote. |
| --- | --- |

(97)

Dvaja experti, Deloitte a Ernst & Young Transaction Advisory Services, dospeli k záveru, že záporná predajná cena [...] miliónov EUR domácej divízie ABX-F je primeraná a zodpovedá trhovej hodnote.

| (98) | Podl'a belgických orgánov „spoločnost' SNCB upustila od svojho d'alšieho investovania do ABX Francúzsko: opatrenia rekapitalizácie, ako boli oznámené vo februári 2003, nebudú realizované. Opatrenia týkajúce sa Francúzska – vrátane prevzatia podniku zamestnancami – zapadli do rámca logiky diskontinuity, ale zvládnutej a zodpovednej zo sociálneho hl'adiska, čo umožnilo zachránit' viac ako 2 300 pracovných miest. Spoločnost' SNCB sa stiahla z Francúzska.: po uskutočnení prevzatia podniku zamestnancami jedinou aktivitou ABX Francúzsko je plnenie troch rentabilných logistických kontraktov, v ktorom sa bude pokračovat' až do konca [...], pričom tieto tri kontrakty realizujú obrat len 29 miliónov eur. V tom období ABX Francúzsko nebude vykonávat' nijakú prevádzkovú aktivitu a bude nesporne v likvidácii“ (52). „Teda ak môžeme uvážit', že upustenie od aktivít vo Francúzsku je súčast'ou – v širokom zmysle – reštrukturalizácie aktivít ABX Logistics, nejde o reštrukturalizáciu ABX LOGISTICS vo Francúzsku v zmysle opatrení oznámených pre Nemecko a Holandsko“ (53)
  . |
| --- | --- |

(98)

Podl'a belgických orgánov „spoločnost' SNCB upustila od svojho d'alšieho investovania do ABX Francúzsko: opatrenia rekapitalizácie, ako boli oznámené vo februári 2003, nebudú realizované. Opatrenia týkajúce sa Francúzska – vrátane prevzatia podniku zamestnancami – zapadli do rámca logiky diskontinuity, ale zvládnutej a zodpovednej zo sociálneho hl'adiska, čo umožnilo zachránit' viac ako 2 300 pracovných miest. Spoločnost' SNCB sa stiahla z Francúzska.: po uskutočnení prevzatia podniku zamestnancami jedinou aktivitou ABX Francúzsko je plnenie troch rentabilných logistických kontraktov, v ktorom sa bude pokračovat' až do konca [...], pričom tieto tri kontrakty realizujú obrat len 29 miliónov eur. V tom období ABX Francúzsko nebude vykonávat' nijakú prevádzkovú aktivitu a bude nesporne v likvidácii“ (52). „Teda ak môžeme uvážit', že upustenie od aktivít vo Francúzsku je súčast'ou – v širokom zmysle – reštrukturalizácie aktivít ABX Logistics, nejde o reštrukturalizáciu ABX LOGISTICS vo Francúzsku v zmysle opatrení oznámených pre Nemecko a Holandsko“ (53)
  .

3.4.1.   Vol'ba prevzatia podniku zamestnancami

| (99) | Na pripomenutie belgické orgány porovnali scenár „PPZ“ (prevzatia podniku zamestnancami), pokial' ide o domácu čast' aktivít ABX, so scenárom likvidácie zmierom a dospeli k záveru, že PPZ predstavovalo menej drahé riešenie. Vo svojom rozšírení konania Komisia spochybnila toto usudzovanie, pričom uviedla, že relevantné porovnanie sa malo urobit' aj medzi PPZ a scenárom nútenej likvidácie z dôvodu, že súkromný investor, ktorý by sa ocitol v porovnatel'nej situácii, by sa usiloval o lacnejšie riešenie pre seba bez vylúčenia hypotézy likvidácie pred súdom, pokial' by sa ukázala ako zaujímavejšia z ekonomického hl'adiska. |
| --- | --- |

(99)

Na pripomenutie belgické orgány porovnali scenár „PPZ“ (prevzatia podniku zamestnancami), pokial' ide o domácu čast' aktivít ABX, so scenárom likvidácie zmierom a dospeli k záveru, že PPZ predstavovalo menej drahé riešenie. Vo svojom rozšírení konania Komisia spochybnila toto usudzovanie, pričom uviedla, že relevantné porovnanie sa malo urobit' aj medzi PPZ a scenárom nútenej likvidácie z dôvodu, že súkromný investor, ktorý by sa ocitol v porovnatel'nej situácii, by sa usiloval o lacnejšie riešenie pre seba bez vylúčenia hypotézy likvidácie pred súdom, pokial' by sa ukázala ako zaujímavejšia z ekonomického hl'adiska.

| (100) | Belgické orgány zastávajú názor, že likvidácia pred súdom by bola v každom prípade drahšia ako PPZ, a taktiež zastávajú názor, že napriek pochybnostiam Komisie porovnanie s likvidáciou zmierom je nielen sociálne zodpovednejšie, ale predovšetkým ide o relevantné porovnanie z dôvodov zhrnutých d'alej. |
| --- | --- |

(100)

Belgické orgány zastávajú názor, že likvidácia pred súdom by bola v každom prípade drahšia ako PPZ, a taktiež zastávajú názor, že napriek pochybnostiam Komisie porovnanie s likvidáciou zmierom je nielen sociálne zodpovednejšie, ale predovšetkým ide o relevantné porovnanie z dôvodov zhrnutých d'alej.

3.4.2.   Náklady jednotlivých scenárov

| (101) | Belgické orgány porovnali náklady troch možností, PPZ, likvidácie zmierom a likvidácie pred súdom, tak ako sú podrobne opísané v tabul'ke (54):
  Čiselné porovnanie medzi scenármi prevzatia podniku zamestnancami a likvidáciou pri aktivitách „Road Domestic“ ABX LOGISTICS (Francúzsko) SA
  Milióny €, na základe prognóz, ktoré boli k dispozícii koncom r. 2004 | R.E.S. | Dobrovol'ná likvidácia alebo likvidácia zmierom | Likvidácia pred súdom alebo nútená likvidácia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Záporný vlastný kapitál k 30.9.2004 | [...] | [...] | [...] |
| Očakávané straty v poslednom štvrt'roku 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Záporný vlastný kapitál odhadovaný k 31.12.2004 | [...] | [...] | [...] |
| Z toho záväzky voči SNCB | [...] | [...] | [...] |
| Zníženie hodnoty nehmotných aktív | [...] | [...] | [...] |
| Kapitálový zisk z predaja Contract Logistics spoločnosti MGF ešte nezaúčtovaný | [...] | [...] | [...] |
| Kapitálový zisk z transferu Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile a Lacombe | [...] | [...] | [...] |
| Dotiahnutie prebiehajúceho sociálneho plánu (PSE4) – výdavky 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Krytie strát za rok 2005 za aktivity nezahrnuté do PPZ | [...] | [...] | [...] |
| Vplyv hotovosti pre SNCB pred vol'bou scenára o odstúpení od aktivít | [...] | [...] | [...] |
| Cena postúpenia (záporná) – maximum | [...] | | |
| Krytie strát počas obdobia vyjednávania sociálneho plánu – 2005 | | [...] | |
| Krytie strát počas 4 mesiacov navyše – 2006 (riziko) | | -15 | |
| Nový sociálny plán pre zostávajúcich zamestnancov | | [...] | |
| Zrušenie nájomných zmlúv | | -8 | |
| Zrušenie ostatných zmlúv | | -6 | |
| Riziko [...] spoločnosti SNCB [...] | | | |
| Obchodné dlhy voči dodávatel'om k 31. decembra 2004 | | | |
| Záväzky voči zamestnancom | | | |
| Sociálny plán pre zamestnancov ABX Francúzsko | | | [...] |
| Odškodnenie veritel'ov – nájomné zmluvy | | | -8 |
| Odškodnenie veritel'ov – iné zmluvy | | | -6 |
| Riziko odvolania sa na záruku SNCB za záväzky voči Soc. Gen/Natexis | | | |
| Strata hodnoty skupiny ABX LOGISTICS | | | -112 |
| Náklady na dodatočné prepúšt'anie zo zamestnania v dôsledku poklesu objemu | | | [...] |
| Vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu | | | -45 |
| Vplyv na náklady financovania bankového záväzku SNCB | | | -14 |
| Vplyv na náklady financovania bankového záväzku ABX LOGISTICS | | | -7 |
| Celkové náklady SNCB | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

Belgické orgány porovnali náklady troch možností, PPZ, likvidácie zmierom a likvidácie pred súdom, tak ako sú podrobne opísané v tabul'ke (54):

Čiselné porovnanie medzi scenármi prevzatia podniku zamestnancami a likvidáciou pri aktivitách „Road Domestic“ ABX LOGISTICS (Francúzsko) SA

Milióny €, na základe prognóz, ktoré boli k dispozícii koncom r. 2004

R.E.S.

Dobrovol'ná likvidácia alebo likvidácia zmierom

Likvidácia pred súdom alebo nútená likvidácia

Záporný vlastný kapitál k 30.9.2004

[...]

[...]

[...]

Očakávané straty v poslednom štvrt'roku 2004

[...]

[...]

[...]

Záporný vlastný kapitál odhadovaný k 31.12.2004

[...]

[...]

[...]

Z toho záväzky voči SNCB

[...]

[...]

[...]

Zníženie hodnoty nehmotných aktív

[...]

[...]

[...]

Kapitálový zisk z predaja Contract Logistics spoločnosti MGF ešte nezaúčtovaný

[...]

[...]

[...]

Kapitálový zisk z transferu Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile a Lacombe

[...]

[...]

[...]

Dotiahnutie prebiehajúceho sociálneho plánu (PSE4) – výdavky 2004

[...]

[...]

[...]

Krytie strát za rok 2005 za aktivity nezahrnuté do PPZ

[...]

[...]

[...]

Vplyv hotovosti pre SNCB pred vol'bou scenára o odstúpení od aktivít

[...]

[...]

[...]

Cena postúpenia (záporná) – maximum

[...]

Krytie strát počas obdobia vyjednávania sociálneho plánu – 2005

[...]

Krytie strát počas 4 mesiacov navyše – 2006 (riziko)

-15

Nový sociálny plán pre zostávajúcich zamestnancov

[...]

Zrušenie nájomných zmlúv

-8

Zrušenie ostatných zmlúv

-6

Riziko [...] spoločnosti SNCB [...]

Obchodné dlhy voči dodávatel'om k 31. decembra 2004

Záväzky voči zamestnancom

Sociálny plán pre zamestnancov ABX Francúzsko

[...]

Odškodnenie veritel'ov – nájomné zmluvy

-8

Odškodnenie veritel'ov – iné zmluvy

-6

Riziko odvolania sa na záruku SNCB za záväzky voči Soc. Gen/Natexis

Strata hodnoty skupiny ABX LOGISTICS

-112

Náklady na dodatočné prepúšt'anie zo zamestnania v dôsledku poklesu objemu

[...]

Vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu

-45

Vplyv na náklady financovania bankového záväzku SNCB

-14

Vplyv na náklady financovania bankového záväzku ABX LOGISTICS

-7

Celkové náklady SNCB

- 137,5

-183

-346

| (102) | Pokial' ide o rozdiel nákladov medzi PPZ a likvidáciou zmierom (najmä nákladov na sociálny plán pre zostávajúcich zamestnancov a krytia strát počas obdobia vyjednávania tohto plánu), belgické orgány uvádzajú, že tento rozdiel bol preverený a potvrdený spoločnost'ou Ernst & Young. Títo experti dospeli k nasledujúcemu záveru: „...we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“(„Z toho vyvodzujeme záver, že celkove cenový rozdiel medzi scenárom odkúpenia podniku jeho vedením a scenárom likvidácie aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy, ktorý dosahuje výšku 45,5 milióna eur, je primeraný a rozumný“). |
| --- | --- |

(102)

Pokial' ide o rozdiel nákladov medzi PPZ a likvidáciou zmierom (najmä nákladov na sociálny plán pre zostávajúcich zamestnancov a krytia strát počas obdobia vyjednávania tohto plánu), belgické orgány uvádzajú, že tento rozdiel bol preverený a potvrdený spoločnost'ou Ernst & Young. Títo experti dospeli k nasledujúcemu záveru: „...we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“(„Z toho vyvodzujeme záver, že celkove cenový rozdiel medzi scenárom odkúpenia podniku jeho vedením a scenárom likvidácie aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy, ktorý dosahuje výšku 45,5 milióna eur, je primeraný a rozumný“).

| (103) | Podl'a belgických orgánov náklady likvidácie pred súdom by boli omnoho vyššie ako čisté aktíva ABX Francúzsko vo chvíli realizácie operácie (teda –[...] miliónov eur) z dôvodu:






  (a) | rizika pre spoločnost' SNCB [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

Podl'a belgických orgánov náklady likvidácie pred súdom by boli omnoho vyššie ako čisté aktíva ABX Francúzsko vo chvíli realizácie operácie (teda –[...] miliónov eur) z dôvodu:

(a)

rizika pre spoločnost' SNCB [...]

| (b) | vplyvu straty klientely, ktorá by vyplynula z poškodenia imidžu skupiny ABX, a vplyvu tejto straty na hodnotu skupiny ABX LOGISTICS Worldwide, |
| --- | --- |

(b)

vplyvu straty klientely, ktorá by vyplynula z poškodenia imidžu skupiny ABX, a vplyvu tejto straty na hodnotu skupiny ABX LOGISTICS Worldwide,

| (c) | nákladov na prepúšt'anie prebytočných zamestnancov v dôsledku straty zákazníkov, |
| --- | --- |

(c)

nákladov na prepúšt'anie prebytočných zamestnancov v dôsledku straty zákazníkov,

| (d) | vplyvu na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny a |
| --- | --- |

(d)

vplyvu na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny a

| (e) | vplyvu na náklady na financovanie skupiny ABX LOGISTICS a samotnej spoločnosti SNCB v dôsledku omeškania platieb jednej z ich dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(e)

vplyvu na náklady na financovanie skupiny ABX LOGISTICS a samotnej spoločnosti SNCB v dôsledku omeškania platieb jednej z ich dcérskych spoločností.

| (104) | Riziko [...] ([...] miliónov eur): Podl'a belgických orgánov (55)„scenár likvidácie pred súdom by vystavil spoločnost' SNCB riziku [...] spochybnením jej zodpovednosti. [...] (56) , [...] (57) , [...] (58)“ (59). |
| --- | --- |

(104)

Riziko [...] ([...] miliónov eur): Podl'a belgických orgánov (55)„scenár likvidácie pred súdom by vystavil spoločnost' SNCB riziku [...] spochybnením jej zodpovednosti. [...] (56) , [...] (57) , [...] (58)“ (59).

| (105) | Belgické orgány tiež uviedli ako príklad nedávne rozhodnutie [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

Belgické orgány tiež uviedli ako príklad nedávne rozhodnutie [...] (60).

| (106) | Belgické orgány si myslia, že „Komisia sa musí obmedzit' na konštatovanie jestvovania rizika a jeho pravdepodobnosti a na špecifikovanie, že vzhl'adom na toto riziko by sa súkromný operátor v rovnakej situácii pravdepodobne usiloval predíst' likvidácii pred súdom a zvolil by si likvidáciu zmierom. [...]“ (61). |
| --- | --- |

(106)

Belgické orgány si myslia, že „Komisia sa musí obmedzit' na konštatovanie jestvovania rizika a jeho pravdepodobnosti a na špecifikovanie, že vzhl'adom na toto riziko by sa súkromný operátor v rovnakej situácii pravdepodobne usiloval predíst' likvidácii pred súdom a zvolil by si likvidáciu zmierom. [...]“ (61).

| (107) | Francúzska advokátska kancelária Grand, Auzas et Associés upriamila pozornost' spoločnosti SNCB na toto riziko koncom roka 2004 a potvrdila svoju analýzu tohto rizika písomne. |
| --- | --- |

(107)

Francúzska advokátska kancelária Grand, Auzas et Associés upriamila pozornost' spoločnosti SNCB na toto riziko koncom roka 2004 a potvrdila svoju analýzu tohto rizika písomne.

| (108) | Rovnako kancelária Linklaters uviedla belgickým orgánom, že ak „[...] (62) [...]“ (63). |
| --- | --- |

(108)

Rovnako kancelária Linklaters uviedla belgickým orgánom, že ak „[...] (62) [...]“ (63).

| (109) | Ak by spoločnost' SNCB [...], belgické orgány sa domnievali, že by mala aspoň financovat' sociálny plán pre zostávajúcich 1 300 zamestnancov, čo predstavuje náklady [...] miliónov eur, a odškodnit' veritel'ov ABX Francúzsko (8 miliónov EUR pre realitných veritel'ov a 6 miliónov EUR pre ostatných veritel'ov). |
| --- | --- |

(109)

Ak by spoločnost' SNCB [...], belgické orgány sa domnievali, že by mala aspoň financovat' sociálny plán pre zostávajúcich 1 300 zamestnancov, čo predstavuje náklady [...] miliónov eur, a odškodnit' veritel'ov ABX Francúzsko (8 miliónov EUR pre realitných veritel'ov a 6 miliónov EUR pre ostatných veritel'ov).

| (110) | Strata hodnoty skupiny ABX v dôsledku straty zákazníkov (112 miliónov eur): Belgické orgány sa domnievajú, že likvidácia pred súdom aktivity „road domestic“ vo Francúzsku by vážne a trvalo poškodila imidž a povest' skupiny a spôsobila by stratu zákazníkov, ktorá by mohla poškodit' celú skupinu. Ich odhad straty na hodnote skupiny ABX je prezentovaný d'alej v tabul'ke.
  Belgické orgány sa domnievajú, že strata na obrate by bola čiastočne kompenzovaná okamžitým zaniknutím priamych dopravných nákladov. Nepriame náklady (štrukturálne náklady) by však mohli byt' znížené len postupne (prepustením zamestnancov proporcionálne podl'a strateného objemu aktivít) v priebehu 3-ročného obdobia, aby sa dospelo k stavu predchádzajúcemu likvidácii pred súdom. Vplyv straty zákazníkov na prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT) by bol teda maximálny počas prvého roka a znižoval by sa nasledujúce 2 roky, až by sa vrátil k stavu predchádzajúcemu likvidácii pred súdom.
  Zniženie hodnoty skupiny spôsobené znížením objemu v dôsledku likvidácie pred súdom spoločnosti ABX LOGISTICS France S.A.











  Milióny EUR na základe prognóz, ktoré boli k dispozícii koncom roka 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vo Francúzsku |
| Road International Francúzsko |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea Francúzsko |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Mimo Francúzska |
| Road Nemecko | |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Nemecko | |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Holandsko | |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgicko | |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Ostatné krajiny a rady výrobkov | |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | [...] | [...] | [...] | |
| | Strata zákazníkov v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Spolu |
| | Hrubé rozpočtované rozpätie | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Strata zákazníkov v % | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Odhadovaný vplyv EBIT | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Strata hodnoty skupiny ABX v dôsledku straty zákazníkov (112 miliónov eur): Belgické orgány sa domnievajú, že likvidácia pred súdom aktivity „road domestic“ vo Francúzsku by vážne a trvalo poškodila imidž a povest' skupiny a spôsobila by stratu zákazníkov, ktorá by mohla poškodit' celú skupinu. Ich odhad straty na hodnote skupiny ABX je prezentovaný d'alej v tabul'ke.

Belgické orgány sa domnievajú, že strata na obrate by bola čiastočne kompenzovaná okamžitým zaniknutím priamych dopravných nákladov. Nepriame náklady (štrukturálne náklady) by však mohli byt' znížené len postupne (prepustením zamestnancov proporcionálne podl'a strateného objemu aktivít) v priebehu 3-ročného obdobia, aby sa dospelo k stavu predchádzajúcemu likvidácii pred súdom. Vplyv straty zákazníkov na prevádzkový hospodársky výsledok (EBIT) by bol teda maximálny počas prvého roka a znižoval by sa nasledujúce 2 roky, až by sa vrátil k stavu predchádzajúcemu likvidácii pred súdom.

Zniženie hodnoty skupiny spôsobené znížením objemu v dôsledku likvidácie pred súdom spoločnosti ABX LOGISTICS France S.A.

Milióny EUR na základe prognóz, ktoré boli k dispozícii koncom roka 2004

2005

2006

2007

Spolu

Vo Francúzsku

Road International Francúzsko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea Francúzsko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

10 %

6 %

2 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Mimo Francúzska

Road Nemecko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Nemecko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

5 %

3 %

1 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Holandsko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgicko

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

16,5

Ostatné krajiny a rady výrobkov

Hrubé rozpočtované rozpätie

[...]

[...]

[...]

Strata zákazníkov v %

5 %

3 %

1 %

Odhadovaný vplyv EBIT

[...]

[...]

[...]

25,2

Spolu

Hrubé rozpočtované rozpätie

455,6

489,7

519,7

Strata zákazníkov v %

14 %

7 %

3 %

Odhadovaný vplyv EBIT

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | V tejto veci belgické orgány tiež uviedli, že podl'a Súdneho dvora Európskych spoločenstiev „je dôvod (...) pripustit', že materská spoločnost' môže tiež, počas obmedzeného, obdobia znášat' straty jednej zo svojich dcérskych spoločností, aby umožnila ukončenie aktivity tejto dcérskej spoločnosti za najlepších možných podmienok. Takéto rozhodnutia môžu byt' motivované nielen pravdepodobnost'ou, že z toho vyplynie nepriamy materiálny zisk, ale aj inými záujmami, ako je úsilie udržat' si imidž značky skupiny alebo preorientovat' svoje aktivity“ (64). |
| --- | --- |

(111)

V tejto veci belgické orgány tiež uviedli, že podl'a Súdneho dvora Európskych spoločenstiev „je dôvod (...) pripustit', že materská spoločnost' môže tiež, počas obmedzeného, obdobia znášat' straty jednej zo svojich dcérskych spoločností, aby umožnila ukončenie aktivity tejto dcérskej spoločnosti za najlepších možných podmienok. Takéto rozhodnutia môžu byt' motivované nielen pravdepodobnost'ou, že z toho vyplynie nepriamy materiálny zisk, ale aj inými záujmami, ako je úsilie udržat' si imidž značky skupiny alebo preorientovat' svoje aktivity“ (64).

| (112) | Náklady na prepúšt'anie zamestnancov, ktorí sa stali prebytoční, v dôsledku zníženia objemu ([...] miliónov eur): Ako je uvedené d'alej, belgické orgány si zvolili hypotézu, že nepriame náklady by mohli byt' postupne znížené prepúšt'aním zamestnancov v priebehu 3-ročného obdobia, aby nastal návrat k rovnováhe. Odhady zohl'adnené belgickými orgánmi sa pohybujú okolo 1 000 výpovedí (teda približne 550 osôb v Nemecku, 200 vo Francúzsku, 100 v Belgicku a 200 vo zvyšku sveta). |
| --- | --- |

(112)

Náklady na prepúšt'anie zamestnancov, ktorí sa stali prebytoční, v dôsledku zníženia objemu ([...] miliónov eur): Ako je uvedené d'alej, belgické orgány si zvolili hypotézu, že nepriame náklady by mohli byt' postupne znížené prepúšt'aním zamestnancov v priebehu 3-ročného obdobia, aby nastal návrat k rovnováhe. Odhady zohl'adnené belgickými orgánmi sa pohybujú okolo 1 000 výpovedí (teda približne 550 osôb v Nemecku, 200 vo Francúzsku, 100 v Belgicku a 200 vo zvyšku sveta).

| (113) | Vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny ABX (45 miliónov eur): belgické orgány sa domnievali, že scenár likvidácie pred súdom skupiny by bol spôsobil výrazný tlak zo strany dodávatel'ov zvyšku skupiny na opätovné vyjednanie termínov splatnosti ich faktúr (napríklad uprednostnenie platenia v hotovosti pred platením do 30 dní od konca mesiaca). Vypočítali, že zníženie priemerného termínu splatnosti o 7 dní by prinieslo okamžitú potrebu hotovosti rádovo vo výške 45 miliónov eur. |
| --- | --- |

(113)

Vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny ABX (45 miliónov eur): belgické orgány sa domnievali, že scenár likvidácie pred súdom skupiny by bol spôsobil výrazný tlak zo strany dodávatel'ov zvyšku skupiny na opätovné vyjednanie termínov splatnosti ich faktúr (napríklad uprednostnenie platenia v hotovosti pred platením do 30 dní od konca mesiaca). Vypočítali, že zníženie priemerného termínu splatnosti o 7 dní by prinieslo okamžitú potrebu hotovosti rádovo vo výške 45 miliónov eur.

| (114) | Vplyv na priemerné náklady na financovanie spoločností SNCB a ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 miliónov eur): podl'a belgických orgánov priemerné náklady na financovanie spoločností SNCB a ABX LOGISTICS v ich príslušných bankách by sa mohli zvýšit' tým, že jedna z dcérskych spoločností bude nesolventná. Potenciálne finančné náklady okrem toho sa odhadujú na 100 základných bodov (1 %) pri bankovom záväzku ABX LOGISTICS (približne 240 miliónov eur) a na 50 základných bodov pri bankovom záväzku SNCB (približne 900 miliónov eur), ktorý nebol prevzatý belgickým štátom. Za predpokladu, že tieto náklady navyše by boli neutralizované za obdobie troch rokov, belgické orgány odhadujú, že náklady navyše spojené s financovaním záväzku SNCB by teda dosahovali rádovo 14 miliónov EUR a náklady navyše spojené s financovaním záväzku ABX LOGISTICS by dosahovali rádovo 7 miliónov eur. |
| --- | --- |

(114)

Vplyv na priemerné náklady na financovanie spoločností SNCB a ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 miliónov eur): podl'a belgických orgánov priemerné náklady na financovanie spoločností SNCB a ABX LOGISTICS v ich príslušných bankách by sa mohli zvýšit' tým, že jedna z dcérskych spoločností bude nesolventná. Potenciálne finančné náklady okrem toho sa odhadujú na 100 základných bodov (1 %) pri bankovom záväzku ABX LOGISTICS (približne 240 miliónov eur) a na 50 základných bodov pri bankovom záväzku SNCB (približne 900 miliónov eur), ktorý nebol prevzatý belgickým štátom. Za predpokladu, že tieto náklady navyše by boli neutralizované za obdobie troch rokov, belgické orgány odhadujú, že náklady navyše spojené s financovaním záväzku SNCB by teda dosahovali rádovo 14 miliónov EUR a náklady navyše spojené s financovaním záväzku ABX LOGISTICS by dosahovali rádovo 7 miliónov eur.

3.4.3.   Ďalšie úvahy zdôraznené belgickými orgánmi

| (115) | Na doplnenie porovnaní odhadovaných nákladov jednotlivých scenárov belgické orgány si myslia, že investori berú do úvahy d'alšie faktory, ked' sa nastolí otázka postúpenia alebo ukončenia aktivity. |
| --- | --- |

(115)

Na doplnenie porovnaní odhadovaných nákladov jednotlivých scenárov belgické orgány si myslia, že investori berú do úvahy d'alšie faktory, ked' sa nastolí otázka postúpenia alebo ukončenia aktivity.

| (116) | Myslia si teda, že vyhlásenie konkurzu by mohlo spôsobit' sociálne nepokoje, čo by viedlo k blokovaniu aktivít skupiny ABX LOGISTICS v závodoch, ktorých sa nebude týkat' likvidácia (medzinárodné aktivity), čo by malo vplyv na dopravu do ostatných krajín, či dokonca na dopravu spoločnosti SNCB. Súkromná spoločnost' nachádzajúca sa v rovnakých podmienkach by podl'a nich tiež brala do úvahy vel'mi významné analogické riziká a zvolila by si scenár dobrovol'nej likvidácie. |
| --- | --- |

(116)

Myslia si teda, že vyhlásenie konkurzu by mohlo spôsobit' sociálne nepokoje, čo by viedlo k blokovaniu aktivít skupiny ABX LOGISTICS v závodoch, ktorých sa nebude týkat' likvidácia (medzinárodné aktivity), čo by malo vplyv na dopravu do ostatných krajín, či dokonca na dopravu spoločnosti SNCB. Súkromná spoločnost' nachádzajúca sa v rovnakých podmienkach by podl'a nich tiež brala do úvahy vel'mi významné analogické riziká a zvolila by si scenár dobrovol'nej likvidácie.

| (117) | Podl'a belgických orgánov všeobecnejšie „nie je pravda, že súkromný investor, o to viac európsky a vel'kosti spoločnosti SNCB, by si nevyhnutne zvolil scenár nútenej likvidácie, ak by bola menej drahá ako dobrovol'ná likvidácia. Ďalšie súkromné spoločnosti si totiž za rovnakých okolností zvolili scenár dobrovol'nej likvidácie s financovaním sociálneho plánu pre zamestnancov dotknutých ukončením aktivít“ (65). Podl'a expertízy, o ktorú požiadali belgické orgány advokátsku kanceláriu špecializujúcu sa na pracovnoprávne záležitosti (Claeys & Engels), jestvuje vraj viacero nedávnych príkladov súkromných spoločností, ktoré sa takto správali. |
| --- | --- |

(117)

Podl'a belgických orgánov všeobecnejšie „nie je pravda, že súkromný investor, o to viac európsky a vel'kosti spoločnosti SNCB, by si nevyhnutne zvolil scenár nútenej likvidácie, ak by bola menej drahá ako dobrovol'ná likvidácia. Ďalšie súkromné spoločnosti si totiž za rovnakých okolností zvolili scenár dobrovol'nej likvidácie s financovaním sociálneho plánu pre zamestnancov dotknutých ukončením aktivít“ (65). Podl'a expertízy, o ktorú požiadali belgické orgány advokátsku kanceláriu špecializujúcu sa na pracovnoprávne záležitosti (Claeys & Engels), jestvuje vraj viacero nedávnych príkladov súkromných spoločností, ktoré sa takto správali.

| (118) | Belgické orgány inak uvádzajú, že súkromná spoločnost' TNT podnikla rovnaké akcie ako SNCB, ked' sa radšej rozhodla ustúpit' od stratových aktivít vnútroštátnej dopravy a od časti aktivít „zmluvy na logistiku“ vo Francúzsku, než by pristúpila k ich dobrovol'nej likvidácii alebo k likvidácii pred súdom (66). |
| --- | --- |

(118)

Belgické orgány inak uvádzajú, že súkromná spoločnost' TNT podnikla rovnaké akcie ako SNCB, ked' sa radšej rozhodla ustúpit' od stratových aktivít vnútroštátnej dopravy a od časti aktivít „zmluvy na logistiku“ vo Francúzsku, než by pristúpila k ich dobrovol'nej likvidácii alebo k likvidácii pred súdom (66).

| (119) | Napokon belgické orgány citujú oznámenie Komisie z marca 2005 k reštrukturalizácii podnikov, v ktorom sa uvádza najmä, že „udržanie sociálnej kohézie, ktorá je charakteristickým znakom európskeho sociálneho modelu, si vyžaduje zaviest' podporné politiky s ciel'om minimalizovat' sociálne náklady a podporovat' hl'adanie alternatívnych zdrojov zamestnanosti a príjmov (...) Reštrukturalizácie podnikov sa často vnímajú ako výslovne negatívny jav, pričom sa zdôrazňujú okamžité účinky na zamestnanost' a na pracovné podmienky. (...). Je teda nevyhnutné zabezpečit' podporu pri takýchto zmenách takým spôsobom, aby ich účinky na zamestnanost' a na pracovné podmienky boli čo možno najprechodnejšie a najobmedzenejšie“ (67). |
| --- | --- |

(119)

Napokon belgické orgány citujú oznámenie Komisie z marca 2005 k reštrukturalizácii podnikov, v ktorom sa uvádza najmä, že „udržanie sociálnej kohézie, ktorá je charakteristickým znakom európskeho sociálneho modelu, si vyžaduje zaviest' podporné politiky s ciel'om minimalizovat' sociálne náklady a podporovat' hl'adanie alternatívnych zdrojov zamestnanosti a príjmov (...) Reštrukturalizácie podnikov sa často vnímajú ako výslovne negatívny jav, pričom sa zdôrazňujú okamžité účinky na zamestnanost' a na pracovné podmienky. (...). Je teda nevyhnutné zabezpečit' podporu pri takýchto zmenách takým spôsobom, aby ich účinky na zamestnanost' a na pracovné podmienky boli čo možno najprechodnejšie a najobmedzenejšie“ (67).

| (120) | Na záver belgické orgány uvádzajú, že spoločnost' SNCB si zvolila scenár PPZ z nasledujúcich dôvodov:






  (a) | výrazne nižšie náklady a riziko ako pri scenároch likvidácie pred súdom alebo dobrovol'nej likvidácie, |
| --- | --- | --- |

(120)

Na záver belgické orgány uvádzajú, že spoločnost' SNCB si zvolila scenár PPZ z nasledujúcich dôvodov:

(a)

výrazne nižšie náklady a riziko ako pri scenároch likvidácie pred súdom alebo dobrovol'nej likvidácie,

| (b) | obmedzený vplyv na hodnotu a imidž skupiny ABX LOGISTICS Worldwide, |
| --- | --- |

(b)

obmedzený vplyv na hodnotu a imidž skupiny ABX LOGISTICS Worldwide,

| (c) | prijatel'nejšie sociálne dôsledky (udržanie 1 300 pracovných miest vo Francúzsku v novej súkromnej spoločnosti „Cool Jet“), |
| --- | --- |

(c)

prijatel'nejšie sociálne dôsledky (udržanie 1 300 pracovných miest vo Francúzsku v novej súkromnej spoločnosti „Cool Jet“),

| (d) | sociálna zodpovednost' spoločnosti SNCB voči svojim dodávatel'om a veritel'om správat' sa zodpovedne ako akýkol'vek iný európsky podnik tejto vel'kosti. |
| --- | --- |

(d)

sociálna zodpovednost' spoločnosti SNCB voči svojim dodávatel'om a veritel'om správat' sa zodpovedne ako akýkol'vek iný európsky podnik tejto vel'kosti.

3.5.   Zmenšenie siete ABX

| (121) | Reštrukturalizácia skupiny ABX spôsobila výrazné zníženie kapacity jej aktivity „freight forwarding“ (reexpedícia nákladu). V tejto aktivite sa kapacita meria relevantným spôsobom podl'a takých ukazovatel'ov ako fakturovaný obrat, počet závodov, skladovacia rozloha alebo počet zamestnancov. |
| --- | --- |

(121)

Reštrukturalizácia skupiny ABX spôsobila výrazné zníženie kapacity jej aktivity „freight forwarding“ (reexpedícia nákladu). V tejto aktivite sa kapacita meria relevantným spôsobom podl'a takých ukazovatel'ov ako fakturovaný obrat, počet závodov, skladovacia rozloha alebo počet zamestnancov.

| (122) | Podl'a belgických orgánov celkové prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu uplatnené v celej skupine ABX-WW výrazne presahujú pôvodne plánované opatrenia.
  Pôvodný plán predpokladal predaj 3 dcérskych spoločností predstavujúcich obrat 98,5 milióna eur, zatvorenie 7 kancelárií a 3 skladov v Nemecku, 4 kancelárií vo Francúzsku, 2 kancelárií v Holandsku, zníženie pracovných miest na plný úväzok o 690, v čom je zarátaný aj vplyv zatvorenia kancelárií.
  Opatrenia na zníženie kapacity oznámené v priebehu roka 2005 budú mat' za následok do konca reštrukturalizácie zníženie počtu závodov o 176 (-31 %), obratu o 624 miliónov EUR (-21 %), počtu zamestnancov o 5 827 pracovných miest na plný úväzok (-40 %) a prevádzkovej rozlohy o 917 377 m2 (-54 %) (68).
  Doplnkové záväzky týkajúce sa Nemecka, ktoré Belgicko prijalo v novembri 2005, zvýraznia toto zníženie. |
| --- | --- |

(122)

Podl'a belgických orgánov celkové prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu uplatnené v celej skupine ABX-WW výrazne presahujú pôvodne plánované opatrenia.

Pôvodný plán predpokladal predaj 3 dcérskych spoločností predstavujúcich obrat 98,5 milióna eur, zatvorenie 7 kancelárií a 3 skladov v Nemecku, 4 kancelárií vo Francúzsku, 2 kancelárií v Holandsku, zníženie pracovných miest na plný úväzok o 690, v čom je zarátaný aj vplyv zatvorenia kancelárií.

Opatrenia na zníženie kapacity oznámené v priebehu roka 2005 budú mat' za následok do konca reštrukturalizácie zníženie počtu závodov o 176 (-31 %), obratu o 624 miliónov EUR (-21 %), počtu zamestnancov o 5 827 pracovných miest na plný úväzok (-40 %) a prevádzkovej rozlohy o 917 377 m2 (-54 %) (68).

Doplnkové záväzky týkajúce sa Nemecka, ktoré Belgicko prijalo v novembri 2005, zvýraznia toto zníženie.

| (123) | Belgické orgány uvádzajú, že redukcie okruhu a postúpenia vykonané od roku 2002 a tie, ktoré sú ešte v súčasnosti plánované, sú maximálne a že doplnkové redukcie by viedli k rozloženiu siete ABX LOGISTICS. Podl'a nich jestvovanie medzinárodnej siete je vskutku základom strategického a obchodného postavenia skupiny ABX a jej konkurentov; rozloženie siete by malo vážny negatívny vplyv, ktorý by ohrozil konkurencieschopné štrukturálne postavenie skupiny na trhu, možnost' realizovat' reštrukturalizačný plán a prít'ažlivost' skupiny pre potenciálnych partnerov v rámci privatizácie.
  V tejto veci si myslia, že operácia odstúpenia od aktivít domácej rýchlej dopravy tovarov vo Francúzsku nie je opakovatel'ná v Nemecku; integrácia aktivít domácej a medzinárodnej cestnej dopravy spoločností skupiny v Nemecku a Holandsku je v skutočnosti omnoho prepracovanejšia ako v prípade aktivít cestnej dopravy vo Francúzsku z dôvodu integrácie operácií a počítačových systémov a významného rozsahu spoločných zákazníkov; táto vyššia integrácia vyplýva nielen zo štruktúry nemeckého trhu, ale aj z minulosti skupiny ABX LOGISTICS – „medzinárodné“ a „domáce“ oddelenia vo Francúzsku boli v skutočnosti integrované až v roku 2003 a len čiastočne, zatial' čo v Nemecku aktivity domácej rýchlej dopravy tovarov a medzinárodnej dopravy tovarov po cestách jestvovali spoločne v rámci toho istého subjektu od fúzie v roku 1996 spoločností THL a Bahntrans (z ktorých sa stala spoločnost' ABX v Nemecku).
  Dodávajú, že tak v Nemecku, ako aj v Holandsku dodatočné zníženie hustoty siete Road by viedlo k odchodu z nemeckého trhu z pohl'adu porovnania počtu závodov medzi ABX LOGISTICS a jej konkurentmi v každej z týchto krajín.
  Porovnanie počtu závodov „Road“ medzi ABX LOGISTICS a jej hlavnými konkurentmi na nemeckom a holandskom trhu (pred zohl'adnením dodatočných záväzkov o redukcii v Nemecku) (69)










  Nemecko | | | Holandsko | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Elix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS |

(123)

Belgické orgány uvádzajú, že redukcie okruhu a postúpenia vykonané od roku 2002 a tie, ktoré sú ešte v súčasnosti plánované, sú maximálne a že doplnkové redukcie by viedli k rozloženiu siete ABX LOGISTICS. Podl'a nich jestvovanie medzinárodnej siete je vskutku základom strategického a obchodného postavenia skupiny ABX a jej konkurentov; rozloženie siete by malo vážny negatívny vplyv, ktorý by ohrozil konkurencieschopné štrukturálne postavenie skupiny na trhu, možnost' realizovat' reštrukturalizačný plán a prít'ažlivost' skupiny pre potenciálnych partnerov v rámci privatizácie.

V tejto veci si myslia, že operácia odstúpenia od aktivít domácej rýchlej dopravy tovarov vo Francúzsku nie je opakovatel'ná v Nemecku; integrácia aktivít domácej a medzinárodnej cestnej dopravy spoločností skupiny v Nemecku a Holandsku je v skutočnosti omnoho prepracovanejšia ako v prípade aktivít cestnej dopravy vo Francúzsku z dôvodu integrácie operácií a počítačových systémov a významného rozsahu spoločných zákazníkov; táto vyššia integrácia vyplýva nielen zo štruktúry nemeckého trhu, ale aj z minulosti skupiny ABX LOGISTICS – „medzinárodné“ a „domáce“ oddelenia vo Francúzsku boli v skutočnosti integrované až v roku 2003 a len čiastočne, zatial' čo v Nemecku aktivity domácej rýchlej dopravy tovarov a medzinárodnej dopravy tovarov po cestách jestvovali spoločne v rámci toho istého subjektu od fúzie v roku 1996 spoločností THL a Bahntrans (z ktorých sa stala spoločnost' ABX v Nemecku).

Dodávajú, že tak v Nemecku, ako aj v Holandsku dodatočné zníženie hustoty siete Road by viedlo k odchodu z nemeckého trhu z pohl'adu porovnania počtu závodov medzi ABX LOGISTICS a jej konkurentmi v každej z týchto krajín.

Porovnanie počtu závodov „Road“ medzi ABX LOGISTICS a jej hlavnými konkurentmi na nemeckom a holandskom trhu (pred zohl'adnením dodatočných záväzkov o redukcii v Nemecku) (69)

Nemecko

Holandsko

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Elix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS

Napokon zdôrazňujú, že k týmto odstúpeniam od aktivít dochádza vo chvíli, ked' hlavní konkurenti ABX pristupujú k akvizíciám spoločností na rýchlu dopravu tovarov alebo zbernú službu najmä v Nemecku s ciel'om rozvíjat' vlastnú domácu siet' pre rýchlu dopravu tovarov.

3.6.   Pôžičky poskytnuté spoločnost'ou SNCB skupine ABX v roku 2002

| (124) | La SNCB poskytla pôžičky viacerým dcérskym spoločnostiam skupiny ABX.
  V apríli a máji 2002 spoločnost' SNCB poskytla svojej belgickej dcérskej spoločnosti ABX LOGISTICS group NV tri pôžičky, jednotlivo 50 miliónov eur, 10 miliónov EUR a 29 miliónov eur, s premenlivou úrokovou sadzbou. Podl'a belgických orgánov sa priemerná úroková sadzba týchto jednotlivých pôžičiek nachádza na úrovni [...] %, [...] % a [...] %.
  K 30. júnu 2004 tieto pôžičky prevzala spoločnost' SNCB a pridelila ich priamo spoločnostiam ABX Nemecko, ABX Holandsko a ABX Francúzsko s jednotlivými úrokovými sadzbami [...] %, [...] % a [...] %. |
| --- | --- |

(124)

La SNCB poskytla pôžičky viacerým dcérskym spoločnostiam skupiny ABX.

V apríli a máji 2002 spoločnost' SNCB poskytla svojej belgickej dcérskej spoločnosti ABX LOGISTICS group NV tri pôžičky, jednotlivo 50 miliónov eur, 10 miliónov EUR a 29 miliónov eur, s premenlivou úrokovou sadzbou. Podl'a belgických orgánov sa priemerná úroková sadzba týchto jednotlivých pôžičiek nachádza na úrovni [...] %, [...] % a [...] %.

K 30. júnu 2004 tieto pôžičky prevzala spoločnost' SNCB a pridelila ich priamo spoločnostiam ABX Nemecko, ABX Holandsko a ABX Francúzsko s jednotlivými úrokovými sadzbami [...] %, [...] % a [...] %.

3.7.   Privatizácia ABX-WW

| (125) | Podl'a belgických orgánov „spoločnost' SNCB potvrdila svoju vôl'u privatizovat' ABX LOGISTICS Worldside do šiestich mesiacov po rozhodnutí Komisie o schválení plánu reštrukturalizácie. (...) Spoločnost' SNCB Holding uzatvorila a podpísala 22. marca 2005 zaväzujúcu predbežnú dohodu s potenciálnym kupcom. Táto dohoda sa však podriad'uje odkladacej podmienke prijatia Komisiou kladného rozhodnutia, ktoré povolí reštrukturalizačný plán“. (70) |
| --- | --- |

(125)

Podl'a belgických orgánov „spoločnost' SNCB potvrdila svoju vôl'u privatizovat' ABX LOGISTICS Worldside do šiestich mesiacov po rozhodnutí Komisie o schválení plánu reštrukturalizácie. (...) Spoločnost' SNCB Holding uzatvorila a podpísala 22. marca 2005 zaväzujúcu predbežnú dohodu s potenciálnym kupcom. Táto dohoda sa však podriad'uje odkladacej podmienke prijatia Komisiou kladného rozhodnutia, ktoré povolí reštrukturalizačný plán“. (70)

| (126) | Belgické orgány uviedli, že na základe rozhodnutia o reštrukturalizácii a postúpení ABX spoločnost'ou SNCB začal tento podnik vyjednávat' s jednotlivými potenciálnymi kupcami. S touto perspektívou spoločnost' SNCB poverila ABX WW, ako aj spoločnost' „Petercam“, aby ju zastupovali v rámci tohto predaja. |
| --- | --- |

(126)

Belgické orgány uviedli, že na základe rozhodnutia o reštrukturalizácii a postúpení ABX spoločnost'ou SNCB začal tento podnik vyjednávat' s jednotlivými potenciálnymi kupcami. S touto perspektívou spoločnost' SNCB poverila ABX WW, ako aj spoločnost' „Petercam“, aby ju zastupovali v rámci tohto predaja.

| (127) | Od júna 2003 holdingová spoločnost' ABX-WW začala predbežné rokovania s prvým partnerom, istou priemyselnou skupinou. V marci a júni 2004 bol vypracovaný návrh „memorandum of understanding“ (dohody o budúcej dohode). Od júna do augusta 2004 boli rokovania prerušené z dôvodov na strane tohto prvého potenciálneho partnera. |
| --- | --- |

(127)

Od júna 2003 holdingová spoločnost' ABX-WW začala predbežné rokovania s prvým partnerom, istou priemyselnou skupinou. V marci a júni 2004 bol vypracovaný návrh „memorandum of understanding“ (dohody o budúcej dohode). Od júna do augusta 2004 boli rokovania prerušené z dôvodov na strane tohto prvého potenciálneho partnera.

| (128) | V júni 2004 holdingová spoločnost' ABX-WW nadviazala kontakt s druhým priemyselným partnerom. V septembri 2004 však tento druhý potenciálny partner uviedol, že chce definitívne ukončit' rokovania s ABX-WW. |
| --- | --- |

(128)

V júni 2004 holdingová spoločnost' ABX-WW nadviazala kontakt s druhým priemyselným partnerom. V septembri 2004 však tento druhý potenciálny partner uviedol, že chce definitívne ukončit' rokovania s ABX-WW.

| (129) | Koncom augusta 2004 boli nadviazané kontakty s tretím potenciálnym partnerom, d'alšou priemyselnou skupinou. Tieto rokovania sa však skončili vd'aka plodným kontaktom so štvrtým partnerom, ktorý odovzdal spoločnosti SNCB v novembri 2004 pružnú ponuku na prevzatie ABX-WW, tak ako už bolo uvedené. Práve s týmto uchádzačom, d'alej nazvaným len „Yvan“, podpísala spoločnost' SNCB dohodu o predaji a už spomínaný „Term Sheet“ (vyhlásenie o zámeroch) v marci 2005. |
| --- | --- |

(129)

Koncom augusta 2004 boli nadviazané kontakty s tretím potenciálnym partnerom, d'alšou priemyselnou skupinou. Tieto rokovania sa však skončili vd'aka plodným kontaktom so štvrtým partnerom, ktorý odovzdal spoločnosti SNCB v novembri 2004 pružnú ponuku na prevzatie ABX-WW, tak ako už bolo uvedené. Práve s týmto uchádzačom, d'alej nazvaným len „Yvan“, podpísala spoločnost' SNCB dohodu o predaji a už spomínaný „Term Sheet“ (vyhlásenie o zámeroch) v marci 2005.

| (130) | Podl'a už uvedeného „Term Sheet“ (vyhlásenia o zámeroch) sa Yvan zaviazal pod podmienkou kladného rozhodnutia Komisie, že bude investovat' sumu [od 60 do 150(**)] miliónov eur, z toho [...] miliónov EUR na vyplatenie akcií ABX LOGISTICS Worldwide spoločnosti SNCB Holding. Pokial' ide o zvyšok, táto investícia realizovaná Yvanom bude použitá nasledujúcim spôsobom:






  (a) | [...] miliónov EUR na pokrytie formou „back-to-back“ (úverov poskytnutých na základe iných úverov) záruky spoločnosti SNCB na budovu vo výške [...]; |
| --- | --- | --- |

(130)

Podl'a už uvedeného „Term Sheet“ (vyhlásenia o zámeroch) sa Yvan zaviazal pod podmienkou kladného rozhodnutia Komisie, že bude investovat' sumu [od 60 do 150(**)] miliónov eur, z toho [...] miliónov EUR na vyplatenie akcií ABX LOGISTICS Worldwide spoločnosti SNCB Holding. Pokial' ide o zvyšok, táto investícia realizovaná Yvanom bude použitá nasledujúcim spôsobom:

(a)

[...] miliónov EUR na pokrytie formou „back-to-back“ (úverov poskytnutých na základe iných úverov) záruky spoločnosti SNCB na budovu vo výške [...];

| (b) | [...] miliónov EUR vo forme podmienenej pôžičky odsúhlasenej holdingovej spoločnosti ABX LOGISTICS Worldwide na financovanie:






  — | transakčných nákladov zahŕňajúcich okrem iného náklady Yvana a najmä jeho strategických právnych a finančných poradcov. Tieto náklady sa odhadujú na sumu od [...] do [...] miliónov eur; |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] miliónov EUR vo forme podmienenej pôžičky odsúhlasenej holdingovej spoločnosti ABX LOGISTICS Worldwide na financovanie:

—

transakčných nákladov zahŕňajúcich okrem iného náklady Yvana a najmä jeho strategických právnych a finančných poradcov. Tieto náklady sa odhadujú na sumu od [...] do [...] miliónov eur;

| — | potrieb financovania spojených s prípadným čerpaním alebo s prípadnými požiadavkami na záruky zo strany niektorých peňažných ústavov z dôvodu zmeny akcionára. Zostatok sumy [...] miliónov EUR po transakčných nákladoch, teda [...] až [...] miliónov eur, je určený na uspokojenie potreby financovania, ktorá by vyplynula z týchto čerpaní. |
| --- | --- |

—

potrieb financovania spojených s prípadným čerpaním alebo s prípadnými požiadavkami na záruky zo strany niektorých peňažných ústavov z dôvodu zmeny akcionára. Zostatok sumy [...] miliónov EUR po transakčných nákladoch, teda [...] až [...] miliónov eur, je určený na uspokojenie potreby financovania, ktorá by vyplynula z týchto čerpaní.

| (131) | „Term Sheet“ (vyhlásenie o zámeroch) ustanovuje, že s výhradou bežných podmienok a medzinárodného práva v prípade postúpenia Yvan a spoločnost' SNCB budú musiet' pristúpit' k predaju skupiny ABX, hned' ako bude zrušená odkladacia podmienka týkajúca sa rozhodnutia Komisie.
  V prípadoch, keby táto podmienka nebola zrušená, Ivan a SNCB by mohli za istých okolností prestat' byt' viazaní dohodou o predaji. |
| --- | --- |

(131)

„Term Sheet“ (vyhlásenie o zámeroch) ustanovuje, že s výhradou bežných podmienok a medzinárodného práva v prípade postúpenia Yvan a spoločnost' SNCB budú musiet' pristúpit' k predaju skupiny ABX, hned' ako bude zrušená odkladacia podmienka týkajúca sa rozhodnutia Komisie.

V prípadoch, keby táto podmienka nebola zrušená, Ivan a SNCB by mohli za istých okolností prestat' byt' viazaní dohodou o predaji.

| (132) | Napokon belgické orgány spresnili, že „po privatizácii ABX-WW bude spoločnost' SNCB oslobodená od všetkých odporúčajúcich listov. [...] Odporúčajúce listy už nebudú mat' dôvod na existenciu a skončia sa, hned' ako Komisia schváli finančné opatrenia rekapitalizácie nemeckej dcérskej spoločnosti a tie budú realizované“ (71). |
| --- | --- |

(132)

Napokon belgické orgány spresnili, že „po privatizácii ABX-WW bude spoločnost' SNCB oslobodená od všetkých odporúčajúcich listov. [...] Odporúčajúce listy už nebudú mat' dôvod na existenciu a skončia sa, hned' ako Komisia schváli finančné opatrenia rekapitalizácie nemeckej dcérskej spoločnosti a tie budú realizované“ (71).

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1.   Iniciovanie konania

| (133) | Vzhl'adom na okolnosti veci, a najmä záverov predložených Komisiou v začatí konania, nasledujúce zainteresované strany vyjadrili každá osobitne a nezávislým spôsobom nasledujúce pripomienky. |
| --- | --- |

(133)

Vzhl'adom na okolnosti veci, a najmä záverov predložených Komisiou v začatí konania, nasledujúce zainteresované strany vyjadrili každá osobitne a nezávislým spôsobom nasledujúce pripomienky.

| (134) | Najprv sú predložené argumenty prvej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (ako splnomocnenec Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (72). |
| --- | --- |

(134)

Najprv sú predložené argumenty prvej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (ako splnomocnenec Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (72).

| (135) | Pokial' ide o reštrukturalizačný plán: Zainteresované strany podčiarkujú podstatné slabiny reštrukturalizačného plánu, ktorý pôvodne predložila skupina ABX. Spochybňuje sa, či uvedené subjekty sú oprávnené na pomoc na reštrukturalizáciu, pokial' za integrujú, aspoň ekonomicky, do skupiny podnikov, ktorá by mala dokázat' spolufinancovat' plánované opatrenia. Podčiarkuje sa, že pomoc na reštrukturalizáciu môže byt' povolená len vtedy, ak sa viaže na životaschopný reštrukturalizačný plán, ktorý zabezpečí dlhodobý návrat k výnosnosti. Tieto zainteresované strany teda schval'ujú začatie konania, pokial' ide o zistenie, podl'a ktorého tento plán nevedie k životaschopnosti vzhl'adom na svoje nedostatočné financovanie, a ked'že prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu sú nedostatočné. Z toho vyplýva, že schválenie pomoci, ktorá nevedie k životaschopnosti, by narúšalo hospodársku sút'až v miere, ktorá je v rozpore so záujmami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(135)

Pokial' ide o reštrukturalizačný plán: Zainteresované strany podčiarkujú podstatné slabiny reštrukturalizačného plánu, ktorý pôvodne predložila skupina ABX. Spochybňuje sa, či uvedené subjekty sú oprávnené na pomoc na reštrukturalizáciu, pokial' za integrujú, aspoň ekonomicky, do skupiny podnikov, ktorá by mala dokázat' spolufinancovat' plánované opatrenia. Podčiarkuje sa, že pomoc na reštrukturalizáciu môže byt' povolená len vtedy, ak sa viaže na životaschopný reštrukturalizačný plán, ktorý zabezpečí dlhodobý návrat k výnosnosti. Tieto zainteresované strany teda schval'ujú začatie konania, pokial' ide o zistenie, podl'a ktorého tento plán nevedie k životaschopnosti vzhl'adom na svoje nedostatočné financovanie, a ked'že prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu sú nedostatočné. Z toho vyplýva, že schválenie pomoci, ktorá nevedie k životaschopnosti, by narúšalo hospodársku sút'až v miere, ktorá je v rozpore so záujmami Spoločenstva.

| (136) | Vo všeobecnosti pravdepodobnost' návratu k normálnej výnosnosti kapitálu vraj nie je jasne formulovaná, tak ako ani podmienky takéhoto vývoja z hl'adiska celkového rastu trhu, získanie podielov na trhu, zlepšenie produktivity a kvality služby a zmena správania zákazníkov. |
| --- | --- |

(136)

Vo všeobecnosti pravdepodobnost' návratu k normálnej výnosnosti kapitálu vraj nie je jasne formulovaná, tak ako ani podmienky takéhoto vývoja z hl'adiska celkového rastu trhu, získanie podielov na trhu, zlepšenie produktivity a kvality služby a zmena správania zákazníkov.

| (137) | Plánované opatrenia na reštrukturalizáciu a racionalizáciu zodpovedali prispôsobeniu sa zmenám profesie rýchlej dopravy tovarov a logistiky, ktoré mala uskutočnit' skupina ABX už pred mnohými rokmi a ktoré vraj už iné podniky sektora vykonali za cenu vel'kých úsilí. Schválenie plánu Komisiou by tak len predlžovalo už dávne narušenie trhu a prenášalo by hospodárske t'ažkosti na podniky, ktoré už zavŕšili úsilie o reštrukturalizáciu, osobitne stredné podniky so súkromným kapitálom, či dokonca by niektoré z nich doviedlo do neprekonatel'ných t'ažkostí. |
| --- | --- |

(137)

Plánované opatrenia na reštrukturalizáciu a racionalizáciu zodpovedali prispôsobeniu sa zmenám profesie rýchlej dopravy tovarov a logistiky, ktoré mala uskutočnit' skupina ABX už pred mnohými rokmi a ktoré vraj už iné podniky sektora vykonali za cenu vel'kých úsilí. Schválenie plánu Komisiou by tak len predlžovalo už dávne narušenie trhu a prenášalo by hospodárske t'ažkosti na podniky, ktoré už zavŕšili úsilie o reštrukturalizáciu, osobitne stredné podniky so súkromným kapitálom, či dokonca by niektoré z nich doviedlo do neprekonatel'ných t'ažkostí.

| (138) | Pokial' ide o zasahovanie štátu: Omeškanie v reštrukturalizácii ABX vraj do vel'kej miery vyplýva z stáleho zasahovania spoločnosti SNCB do každodenného riadenia ABX a z politickej nominácie členov správnej rady ABX. Niektoré zainteresované strany podčiarkujú nedostatok transparentnosti vo vol'be členov správnej rady tak ABX Logistics Group, ako aj následne členov správnej rady ABX Logistics Worldwide. Títo členovia správnej rady mali byt' menovaní vedením SNCB svojvol'ným spôsobom podl'a politických kritérií, čo vraj bránilo akejkol'vek nezávislosti riadenia podniku. Taktiež sa pripomenulo, že riadiace rozhodnutia ABX vraj boli prijaté bud' radou ministrov, alebo vedením SNCB a že nemožno tvrdit', že by skupina ABX bola riadená vlastným výkonným výborom. |
| --- | --- |

(138)

Pokial' ide o zasahovanie štátu: Omeškanie v reštrukturalizácii ABX vraj do vel'kej miery vyplýva z stáleho zasahovania spoločnosti SNCB do každodenného riadenia ABX a z politickej nominácie členov správnej rady ABX. Niektoré zainteresované strany podčiarkujú nedostatok transparentnosti vo vol'be členov správnej rady tak ABX Logistics Group, ako aj následne členov správnej rady ABX Logistics Worldwide. Títo členovia správnej rady mali byt' menovaní vedením SNCB svojvol'ným spôsobom podl'a politických kritérií, čo vraj bránilo akejkol'vek nezávislosti riadenia podniku. Taktiež sa pripomenulo, že riadiace rozhodnutia ABX vraj boli prijaté bud' radou ministrov, alebo vedením SNCB a že nemožno tvrdit', že by skupina ABX bola riadená vlastným výkonným výborom.

| (139) | Pokial' ide o reštrukturalizáciu dcérskej spoločnosti vo Francúzsku: Suma nevyhnutného refinancovania je podhodnotená. Pôvodný plán podceňuje rozsah nevyhnutnej podpory, aby jednoducho zakryl straty vykázané od vytvorenia siete dcérskych spoločností ABX. Celkove vraj prognózy oživenia aktivity sú nerealistické a nemožno ich uskutočnit' bez d'alšej doplnkovej pomoci a bez nezákonného zmocnenia sa trhu na úkor konkurentov politikou, ktorá dezorganizuje trh. |
| --- | --- |

(139)

Pokial' ide o reštrukturalizáciu dcérskej spoločnosti vo Francúzsku: Suma nevyhnutného refinancovania je podhodnotená. Pôvodný plán podceňuje rozsah nevyhnutnej podpory, aby jednoducho zakryl straty vykázané od vytvorenia siete dcérskych spoločností ABX. Celkove vraj prognózy oživenia aktivity sú nerealistické a nemožno ich uskutočnit' bez d'alšej doplnkovej pomoci a bez nezákonného zmocnenia sa trhu na úkor konkurentov politikou, ktorá dezorganizuje trh.

| (140) | Pokial' ide o privatizáciu ABX: Niektoré zainteresované strany požiadali o privatizáciu ABX. Kritizuje sa, že takáto privatizácia je len plánovaná, avšak bez toho, že by jestvovali známky naznačujúce konkretizáciu takéhoto predaja. |
| --- | --- |

(140)

Pokial' ide o privatizáciu ABX: Niektoré zainteresované strany požiadali o privatizáciu ABX. Kritizuje sa, že takáto privatizácia je len plánovaná, avšak bez toho, že by jestvovali známky naznačujúce konkretizáciu takéhoto predaja.

| (141) | Pokial' ide o akvizíciu a rozšírenie siete ABX: Už uvedené tretie strany sa domnievajú, že zásah ABX do sektora rýchlej dopravy tovarov a logistických plnení od roku 1998 sa vykonával prostredníctvom nezákonnej štátnej pomoci, ktorá spôsobila vážne narušenie hospodárskej sút'aže na trhu. Vytvorenie siete ABX bolo možné len vd'aka masívnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnost'ou SNCB. |
| --- | --- |

(141)

Pokial' ide o akvizíciu a rozšírenie siete ABX: Už uvedené tretie strany sa domnievajú, že zásah ABX do sektora rýchlej dopravy tovarov a logistických plnení od roku 1998 sa vykonával prostredníctvom nezákonnej štátnej pomoci, ktorá spôsobila vážne narušenie hospodárskej sút'aže na trhu. Vytvorenie siete ABX bolo možné len vd'aka masívnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnost'ou SNCB.

| (142) | Ďalej sú prezentované argumenty druhej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 6. FGTE CFDT Route (Federálny zväz cestnej dopravy), 7. Národný zväz odborových organizácií v doprave CGT (Všeobecná konfederácia práce), 8. Belgický král'ovský zväz dopravcov, 9. ABX Logistics – zástupcovia nemeckej skupiny ABX Logistics, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (73). |
| --- | --- |

(142)

Ďalej sú prezentované argumenty druhej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 6. FGTE CFDT Route (Federálny zväz cestnej dopravy), 7. Národný zväz odborových organizácií v doprave CGT (Všeobecná konfederácia práce), 8. Belgický král'ovský zväz dopravcov, 9. ABX Logistics – zástupcovia nemeckej skupiny ABX Logistics, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (73).

| (143) | Situácia zamestnancov ABX bola predmetom viacerých pripomienok zo strany zainteresovaných strán. Pripomínajú, že niekol'kých stoviek zamestnancov sa už dotkli predchádzajúce sociálne plány vo Francúzsku a že pracovné miesta logistickej aktivity sú ohrozené. Zástupcovia nemeckej dcérskej spoločnosti tiež pripomínajú zníženie počtu zamestnancov o približne 4 000 osôb od roku 1998, ku ktorým sa pridáva 2 000 pracovných miest obsadených subdodávatel'sky, ktoré sú s nimi spojené. Okrem toho sa pripomína, že ABX sa práve privatizuje a že by nemali byt' zmarené úsilia o dosiahnutie tohto ciel'a. |
| --- | --- |

(143)

Situácia zamestnancov ABX bola predmetom viacerých pripomienok zo strany zainteresovaných strán. Pripomínajú, že niekol'kých stoviek zamestnancov sa už dotkli predchádzajúce sociálne plány vo Francúzsku a že pracovné miesta logistickej aktivity sú ohrozené. Zástupcovia nemeckej dcérskej spoločnosti tiež pripomínajú zníženie počtu zamestnancov o približne 4 000 osôb od roku 1998, ku ktorým sa pridáva 2 000 pracovných miest obsadených subdodávatel'sky, ktoré sú s nimi spojené. Okrem toho sa pripomína, že ABX sa práve privatizuje a že by nemali byt' zmarené úsilia o dosiahnutie tohto ciel'a.

| (144) | Národný zväz odborových organizácií v doprave CGT žiada špecifickejšie vytvorit' povinnú sociálnu tarifikáciu na boj proti „ekonomickému dumpingu“, ktorý podl'a všetkého uplatňujú konkurenti ABX vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(144)

Národný zväz odborových organizácií v doprave CGT žiada špecifickejšie vytvorit' povinnú sociálnu tarifikáciu na boj proti „ekonomickému dumpingu“, ktorý podl'a všetkého uplatňujú konkurenti ABX vo Francúzsku.

| (145) | Belgický král'ovský zväz dopravcov (FRBT) však podčiarkuje, že skupina ABX preukázala schopnost' spolupracovat', ked' súhlasila s tým, že mu dobrovol'ne ukáže svoje knihy. FRBT teda môže potvrdit', že sa dodržiavajú platné právne predpisy v oblasti licencie a poistenia. |
| --- | --- |

(145)

Belgický král'ovský zväz dopravcov (FRBT) však podčiarkuje, že skupina ABX preukázala schopnost' spolupracovat', ked' súhlasila s tým, že mu dobrovol'ne ukáže svoje knihy. FRBT teda môže potvrdit', že sa dodržiavajú platné právne predpisy v oblasti licencie a poistenia.

| (146) | Okrem toho sa upozornilo na to, že vedenie ABX (Belgium) S.A. odovzdalo Komisii mimo lehoty na predkladanie pripomienok petíciu vodičov pôsobiacich v jednotlivých regionálnych distribučných strediskách ABX Belgium s výslovnou žiadost'ou o priaznivé stanovisko vo veci reštrukturalizácie ABX. |
| --- | --- |

(146)

Okrem toho sa upozornilo na to, že vedenie ABX (Belgium) S.A. odovzdalo Komisii mimo lehoty na predkladanie pripomienok petíciu vodičov pôsobiacich v jednotlivých regionálnych distribučných strediskách ABX Belgium s výslovnou žiadost'ou o priaznivé stanovisko vo veci reštrukturalizácie ABX.

4.2.   Rozšírenie konania

| (147) | Vzhl'adom na rozšírenie konania nasledujúce zainteresované strany vydali každá osobitne a nezávislým spôsobom nasledujúce pripomienky. |
| --- | --- |

(147)

Vzhl'adom na rozšírenie konania nasledujúce zainteresované strany vydali každá osobitne a nezávislým spôsobom nasledujúce pripomienky.

| (148) | Najprv sú predložené argumenty prvej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. „HALTE“; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Association; 4. Monsieur Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Belgická král'ovská federácia dopravcov a poskytovatel'ov logistických služieb); 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (75). |
| --- | --- |

(148)

Najprv sú predložené argumenty prvej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. „HALTE“; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Association; 4. Monsieur Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Belgická král'ovská federácia dopravcov a poskytovatel'ov logistických služieb); 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (75).

| (149) | Tieto strany vyjadrujú v podstate pochybnosti, pokial' ide o zlučitel'nost' pomoci prijatej skupinou ABX, a žiadajú obnovenie spravodlivých podmienok hospodárskej sút'aže. A to hlavne vzhl'adom na zvýšenie oznámenej pomoci a vzhl'adom na dôležité postavenie, ktoré zastáva ABX na trhu vystavenom silnej hospodárskej sút'aži hlavne v Nemecku. Prípadné schválenie pomoci by predsa len malo byt' sprevádzané dostatočnými protihodnotami zo strany ABX. Pokial' ide o predaj časti ABX Francúzsko, tieto časti si vyžadujú, aby sa preverilo, či tento predaj bol uskutočnený bez založenia nároku na vyplatenie novej pomoci. Predaj ABX sa pokladá za pozitívny krok pod podmienkou, že sa uskutoční v trhových podmienkach, tento predaj by však nemal viest' Komisiu k prijatiu menej prísneho rozhodnutia voči pomoci prijatej skupinou ABX ako v prípade neuskutočnenia predaja. |
| --- | --- |

(149)

Tieto strany vyjadrujú v podstate pochybnosti, pokial' ide o zlučitel'nost' pomoci prijatej skupinou ABX, a žiadajú obnovenie spravodlivých podmienok hospodárskej sút'aže. A to hlavne vzhl'adom na zvýšenie oznámenej pomoci a vzhl'adom na dôležité postavenie, ktoré zastáva ABX na trhu vystavenom silnej hospodárskej sút'aži hlavne v Nemecku. Prípadné schválenie pomoci by predsa len malo byt' sprevádzané dostatočnými protihodnotami zo strany ABX. Pokial' ide o predaj časti ABX Francúzsko, tieto časti si vyžadujú, aby sa preverilo, či tento predaj bol uskutočnený bez založenia nároku na vyplatenie novej pomoci. Predaj ABX sa pokladá za pozitívny krok pod podmienkou, že sa uskutoční v trhových podmienkach, tento predaj by však nemal viest' Komisiu k prijatiu menej prísneho rozhodnutia voči pomoci prijatej skupinou ABX ako v prípade neuskutočnenia predaja.

| (150) | Pán Ziegler inak uviedol, že splatenie pôžičky 140 miliónov EUR ohlásené v prospech ABX sa neuskutočnilo, že sa treba obávat', že ABX dostane výhodu pri privatizácii skupiny ABX vzhl'adom na podmienky tejto privatizácie, že spoločnost' SNCB nepristúpila k predaju ABX Francúzsko, že reštrukturalizácia ABX nevyzerá realisticky za súčasných podmienok manažmentu a stratégie podniku a že konkurz ABX by mal významné dôsledky. |
| --- | --- |

(150)

Pán Ziegler inak uviedol, že splatenie pôžičky 140 miliónov EUR ohlásené v prospech ABX sa neuskutočnilo, že sa treba obávat', že ABX dostane výhodu pri privatizácii skupiny ABX vzhl'adom na podmienky tejto privatizácie, že spoločnost' SNCB nepristúpila k predaju ABX Francúzsko, že reštrukturalizácia ABX nevyzerá realisticky za súčasných podmienok manažmentu a stratégie podniku a že konkurz ABX by mal významné dôsledky.

| (151) | Ďalej sa predkladajú argumenty druhej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Profesijný zväz pre cestnú dopravu, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (76). |
| --- | --- |

(151)

Ďalej sa predkladajú argumenty druhej skupiny zainteresovaných tretích strán, teda: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Profesijný zväz pre cestnú dopravu, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, ktorých argumenty sa zhodujú a sú zhrnuté d'alej (76).

| (152) | Tieto tretie strany zväčša uviedli, že si neprajú, aby Komisia ohrozila zamestnanost' tisícok subdodávatel'ov pracujúcich pre ABX prípadným záporným rozhodnutím. |
| --- | --- |

(152)

Tieto tretie strany zväčša uviedli, že si neprajú, aby Komisia ohrozila zamestnanost' tisícok subdodávatel'ov pracujúcich pre ABX prípadným záporným rozhodnutím.

| (153) | Cool Jet uvádza, že aktivity odkúpené v rámci operácie PPZ budú môct' byt' životaschopné po oživení, pričom toto oživenie sa musí vykonat' podl'a presného strategického plánu v lehote 3 rokov po prevzatí aktivít; predajná cena berie do úvahy rozumne očakávané a rozpočtované straty; prevzaté aktivity nemajú významný podiel na trhu (1,5 % trhu rýchlej dopravy tovarov a expresnej dopravy vo Francúzsku) a napokon že spoločnost' Cool Jet zamestnáva 1 300 osôb, pričom tieto pracovné miesta by boli stratené, pokial' by Cool Jet nemohla nadobudnút' dotknuté aktivity. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet uvádza, že aktivity odkúpené v rámci operácie PPZ budú môct' byt' životaschopné po oživení, pričom toto oživenie sa musí vykonat' podl'a presného strategického plánu v lehote 3 rokov po prevzatí aktivít; predajná cena berie do úvahy rozumne očakávané a rozpočtované straty; prevzaté aktivity nemajú významný podiel na trhu (1,5 % trhu rýchlej dopravy tovarov a expresnej dopravy vo Francúzsku) a napokon že spoločnost' Cool Jet zamestnáva 1 300 osôb, pričom tieto pracovné miesta by boli stratené, pokial' by Cool Jet nemohla nadobudnút' dotknuté aktivity.

| (154) | UPTR inak uvádza, že mala možnost' oboznámit' sa s knihami ABX so všetkou transparentnost'ou, a konštatuje zlepšenie hospodárskych výsledkov skupiny, ktorá bola rentabilná z prevádzkového hl'adiska po prvý raz v roku 2004. UPTR pobáda Komisiu, aby prijala rýchle rozhodnutie s ciel'om umožnit' privatizáciu ABX, ktorá zaručí stabilitu lojálneho subjektu, ktorého prítomnost' má priaznivý účinok na belgický sektor cestnej dopravy. |
| --- | --- |

(154)

UPTR inak uvádza, že mala možnost' oboznámit' sa s knihami ABX so všetkou transparentnost'ou, a konštatuje zlepšenie hospodárskych výsledkov skupiny, ktorá bola rentabilná z prevádzkového hl'adiska po prvý raz v roku 2004. UPTR pobáda Komisiu, aby prijala rýchle rozhodnutie s ciel'om umožnit' privatizáciu ABX, ktorá zaručí stabilitu lojálneho subjektu, ktorého prítomnost' má priaznivý účinok na belgický sektor cestnej dopravy.

| (155) | Komisia taktiež dostala mimo termínu konania st'ažnost' na predaj ABX-WW, podl'a ktorej spoločnost' SNCB Holding nedodržala podmienky transparentného, otvoreného a nediskriminačného postupu s ciel'om privatizácie ABX Logistic, a tak vraj vylúčila st'ažujúcich sa investorov. |
| --- | --- |

(155)

Komisia taktiež dostala mimo termínu konania st'ažnost' na predaj ABX-WW, podl'a ktorej spoločnost' SNCB Holding nedodržala podmienky transparentného, otvoreného a nediskriminačného postupu s ciel'om privatizácie ABX Logistic, a tak vraj vylúčila st'ažujúcich sa investorov.

5.   PRIPOMIENKY BELGICKA

5.1.   Iniciovanie a rozšírenie konania

| (156) | Podstatné údaje obsiahnuté v pripomienkach Belgicka k začatiu a rozšíreniu konania sú v podstate začlenené do opisnej časti. Ostatné údaje sú v podstate zhrnuté d'alej. |
| --- | --- |

(156)

Podstatné údaje obsiahnuté v pripomienkach Belgicka k začatiu a rozšíreniu konania sú v podstate začlenené do opisnej časti. Ostatné údaje sú v podstate zhrnuté d'alej.

| (157) | Pokial' ide o možnost' pripísania istého konania belgickému štátu: Belgické orgány uviedli v celom spise, že nejestvuje nijaké zasahovanie belgického štátu v zmysle judikatúry Stardust súdneho dvora do rozhodovacieho procesu spoločnosti SNCB týkajúceho sa ABX Logistics. Taktiež pripomenuli, že je na Komisii, aby prípadne dokázala takúto možnost' pripísania. |
| --- | --- |

(157)

Pokial' ide o možnost' pripísania istého konania belgickému štátu: Belgické orgány uviedli v celom spise, že nejestvuje nijaké zasahovanie belgického štátu v zmysle judikatúry Stardust súdneho dvora do rozhodovacieho procesu spoločnosti SNCB týkajúceho sa ABX Logistics. Taktiež pripomenuli, že je na Komisii, aby prípadne dokázala takúto možnost' pripísania.

| (158) | Pokial' ide o investície do ABX, belgické orgány opakovali počas celého konania, že štát nezasahoval do prijímania rozhodnutí spoločnosti SNCB. |
| --- | --- |

(158)

Pokial' ide o investície do ABX, belgické orgány opakovali počas celého konania, že štát nezasahoval do prijímania rozhodnutí spoločnosti SNCB.

| (159) | Pokial' ide o tlačové komuniké rady ministrov z 22. 2. 2002, belgické orgány pripomenuli (77), že:






  (a) | „Belgické orgány nemôžu právne vnútit' rozhodnutia alebo orientácie riadiacim orgánom nezávislých verejných podnikov (ako SNCB) v oblastiach, ktoré nespadajú do ich úloh verejnej služby (ako riadenie ABX LOGISTICS).“ |
| --- | --- | --- |

(159)

Pokial' ide o tlačové komuniké rady ministrov z 22. 2. 2002, belgické orgány pripomenuli (77), že:

(a)

„Belgické orgány nemôžu právne vnútit' rozhodnutia alebo orientácie riadiacim orgánom nezávislých verejných podnikov (ako SNCB) v oblastiach, ktoré nespadajú do ich úloh verejnej služby (ako riadenie ABX LOGISTICS).“

| (b) | „V tlačovom komuniké z 22. februára 2002 rada ministrov sa obmedzuje na vyjadrenie svojej podpory niektorým orientáciám týkajúcim sa reštrukturalizácie ABX LOGISTICS (orientáciám, ktoré napokon neboli zvolené správnou radou SNCB, až na jednu, o ktorej táto rada rozhodla ešte pred 22. februárom 2002).“ |
| --- | --- |

(b)

„V tlačovom komuniké z 22. februára 2002 rada ministrov sa obmedzuje na vyjadrenie svojej podpory niektorým orientáciám týkajúcim sa reštrukturalizácie ABX LOGISTICS (orientáciám, ktoré napokon neboli zvolené správnou radou SNCB, až na jednu, o ktorej táto rada rozhodla ešte pred 22. februárom 2002).“

| (c) | „Skutočnost', že belgické orgány sa oboznámili počas interných zasadnutí svojich kabinetov alebo pri iných príležitostiach so správami alebo štúdiami týkajúcimi sa SNCB a ABX LOGISTICS, spadá do bežného správania akcionára, ktorý starostlivo sleduje hlavné zmeny týkajúce sa jeho investície.“ |
| --- | --- |

(c)

„Skutočnost', že belgické orgány sa oboznámili počas interných zasadnutí svojich kabinetov alebo pri iných príležitostiach so správami alebo štúdiami týkajúcimi sa SNCB a ABX LOGISTICS, spadá do bežného správania akcionára, ktorý starostlivo sleduje hlavné zmeny týkajúce sa jeho investície.“

5.2.   Odpoved' belgických orgánov na pripomienky tretích strán

| (160) | V odpovedi na pripomienky zainteresovaných strán k výberu členov správnej rady v závislosti od ich politickej príslušnosti belgické orgány uvádzajú, že aktivity ABX Logistics SA sa netýkajú úloh verejnej služby SNCB. Tieto aktivity a ich riadenie teda vraj plne spadajú do nezávislého riadenia SNCB. Z toho vyplýva, že postup menovania členov správnej rady ABX Logistics sa neodlišuje od postupu predpísaného belgickým zákonom pre každú akciovú spoločnost', ktorá sa riadi týmto zákonom. Menovanie členov správnej rady skupiny ABX Logistics alebo jej dcérskych spoločností teda vraj dodržiava transparentné postupy predpísané zákonom, a teda nezávisí od svojvol'nosti podl'a politickej príslušnosti. |
| --- | --- |

(160)

V odpovedi na pripomienky zainteresovaných strán k výberu členov správnej rady v závislosti od ich politickej príslušnosti belgické orgány uvádzajú, že aktivity ABX Logistics SA sa netýkajú úloh verejnej služby SNCB. Tieto aktivity a ich riadenie teda vraj plne spadajú do nezávislého riadenia SNCB. Z toho vyplýva, že postup menovania členov správnej rady ABX Logistics sa neodlišuje od postupu predpísaného belgickým zákonom pre každú akciovú spoločnost', ktorá sa riadi týmto zákonom. Menovanie členov správnej rady skupiny ABX Logistics alebo jej dcérskych spoločností teda vraj dodržiava transparentné postupy predpísané zákonom, a teda nezávisí od svojvol'nosti podl'a politickej príslušnosti.

| (161) | Pokial' ide o financovanie siete ABX Logistics: Belgické orgány tvrdia, že štruktúra súvahy SNCB bola až do roku 2001 zdravá a že konsolidovaný hospodársky výsledok v rokoch 1998 a 1999 bol kladný. |
| --- | --- |

(161)

Pokial' ide o financovanie siete ABX Logistics: Belgické orgány tvrdia, že štruktúra súvahy SNCB bola až do roku 2001 zdravá a že konsolidovaný hospodársky výsledok v rokoch 1998 a 1999 bol kladný.

| (162) | Argumenty Belgicka vo vzt'ahu k (re-)investíciám: Okrem údajov belgických orgánov k (re-)investíciám, ako sú zhrnuté vo výklade faktov, belgické orgány taktiež uvádzajú, že presne cielený zásah SNCB týkajúci sa dotknutých dcérskych spoločností (Nemecko, Francúzsko, Holandsko, Portugalsko, Belgicko) je potom úplne zlučitel'ný so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Okrem toho si možno všimnút', že zásahy týkajúce sa ABX LOGISTICS Singapur nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 87 Zmluvy. |
| --- | --- |

(162)

Argumenty Belgicka vo vzt'ahu k (re-)investíciám: Okrem údajov belgických orgánov k (re-)investíciám, ako sú zhrnuté vo výklade faktov, belgické orgány taktiež uvádzajú, že presne cielený zásah SNCB týkajúci sa dotknutých dcérskych spoločností (Nemecko, Francúzsko, Holandsko, Portugalsko, Belgicko) je potom úplne zlučitel'ný so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Okrem toho si možno všimnút', že zásahy týkajúce sa ABX LOGISTICS Singapur nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 87 Zmluvy.

| (163) | Pokial' ide o pripomienky tretích strán týkajúce sa rozšírenia konania, belgické orgány uvádzajú, že už poskytli svoju odpoved' pri predchádzajúcich reakciách na pripomienky a že ide len o opakovanie obáv Komisie. |
| --- | --- |

(163)

Pokial' ide o pripomienky tretích strán týkajúce sa rozšírenia konania, belgické orgány uvádzajú, že už poskytli svoju odpoved' pri predchádzajúcich reakciách na pripomienky a že ide len o opakovanie obáv Komisie.

| (164) | Pokial' ide o zásah pána Roberta Zieglera, belgické orgány uvádzajú, že dočasná pôžička 140 miliónov eur, ako aj nové opatrenie zamerané na kapitalizáciu tejto pôžičky boli oznámené Komisii. Počas čakania na schválenie nemôže dôjst' k záväzku zo strany SNCB a ABX. To isté sa týka aj vkladu 157,4 milióna EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX Nemecko, ako aj ostatných oznámených opatrení. Pokial' ide o potenciálnu výhodu, ktorú mohla získat' skupina ABX za svoju privatizáciu, belgické orgány sa odvolávajú na „fairness opinion“ (nestranný názor), ktorý pripravila spoločnost' KPMG v podobe doručenej Komisii, v ktorom sa uvádza, že „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“(„formulácie predaja navrhnuté [Yvanovi] sú spravodlivé a rozumné a predstavujú solídnu trhovú hodnotu“). Pokial' ide o domnelé nejestvovanie predaja ABX Francúzsko, belgické orgány pripomínajú, že uviedli, aké časti boli predané. Pokial' ide o podmienky tohto predaja, odvolávajú sa najmä na správu Ernst &Young, podl'a ktorej „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“(„odhad ceny aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy, ktorá dosahuje (...), je spravodlivý“). Napokon k otázke týkajúcej sa dôsledkov prípadného konkurzu skupiny ABX belgické orgány môžu len podčiarknut' vážne dôsledky aj čiastočne záporného rozhodnutia Komisie tak pre ABX LOGISTICS Worldwide, ako aj pre SNCB Holding. |
| --- | --- |

(164)

Pokial' ide o zásah pána Roberta Zieglera, belgické orgány uvádzajú, že dočasná pôžička 140 miliónov eur, ako aj nové opatrenie zamerané na kapitalizáciu tejto pôžičky boli oznámené Komisii. Počas čakania na schválenie nemôže dôjst' k záväzku zo strany SNCB a ABX. To isté sa týka aj vkladu 157,4 milióna EUR do vlastného kapitálu na reštrukturalizáciu ABX Nemecko, ako aj ostatných oznámených opatrení. Pokial' ide o potenciálnu výhodu, ktorú mohla získat' skupina ABX za svoju privatizáciu, belgické orgány sa odvolávajú na „fairness opinion“ (nestranný názor), ktorý pripravila spoločnost' KPMG v podobe doručenej Komisii, v ktorom sa uvádza, že „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“(„formulácie predaja navrhnuté [Yvanovi] sú spravodlivé a rozumné a predstavujú solídnu trhovú hodnotu“). Pokial' ide o domnelé nejestvovanie predaja ABX Francúzsko, belgické orgány pripomínajú, že uviedli, aké časti boli predané. Pokial' ide o podmienky tohto predaja, odvolávajú sa najmä na správu Ernst &Young, podl'a ktorej „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“(„odhad ceny aktivít vnútroštátnej cestnej dopravy, ktorá dosahuje (...), je spravodlivý“). Napokon k otázke týkajúcej sa dôsledkov prípadného konkurzu skupiny ABX belgické orgány môžu len podčiarknut' vážne dôsledky aj čiastočne záporného rozhodnutia Komisie tak pre ABX LOGISTICS Worldwide, ako aj pre SNCB Holding.

| (165) | Predaj ABX-WW: Podl'a belgických orgánov spoločnost' SNCB Holding nebola nijako nútená privatizovat' ABX Logistics Worldwide prostredníctvom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(165)

Predaj ABX-WW: Podl'a belgických orgánov spoločnost' SNCB Holding nebola nijako nútená privatizovat' ABX Logistics Worldwide prostredníctvom verejného obstarávania.

| (166) | Belgické orgány uvádzajú, že skúmanie praxe Komisie v oblasti štátnej pomoci, pokial' ide o privatizácie, ukazuje v prípade, že nebolo uskutočnené verejné obstarávanie, že Komisia sa uspokojuje s kontrolou, či predaj aktív sa vykonáva za trhovú cenu na základe ocenenia nejakým nezávislým expertom. V tejto veci belgické orgány predložili Komisii – v súlade s týmito zásadami – nezávislé ocenenie poradenskou firmou KPMG Corporate Finance podmienok predaja ABX Logistics Worldwide. |
| --- | --- |

(166)

Belgické orgány uvádzajú, že skúmanie praxe Komisie v oblasti štátnej pomoci, pokial' ide o privatizácie, ukazuje v prípade, že nebolo uskutočnené verejné obstarávanie, že Komisia sa uspokojuje s kontrolou, či predaj aktív sa vykonáva za trhovú cenu na základe ocenenia nejakým nezávislým expertom. V tejto veci belgické orgány predložili Komisii – v súlade s týmito zásadami – nezávislé ocenenie poradenskou firmou KPMG Corporate Finance podmienok predaja ABX Logistics Worldwide.

6.   HODNOTENIE KOMISIE

6.1.   Existencia štátnej pomoci

| (167) | Podl'a článku 87 ods. 1 Zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukol'vek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku sút'až alebo hrozí narušením hospodárskej sút'aže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučitel'ná so spoločným trhom, pokial' ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými“. |
| --- | --- |

(167)

Podl'a článku 87 ods. 1 Zmluvy „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukol'vek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku sút'až alebo hrozí narušením hospodárskej sút'aže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučitel'ná so spoločným trhom, pokial' ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými“.

| (168) | Na úvod Komisia konštatuje, že už opísané opatrenia sa týkali viacerých spoločností, ktoré boli súčast'ou siete ABX od jej založenia, a potom boli integrované do skupiny ABX po založení holdingovej spoločnosti ABX-WW. Myslí si, že aj pred právnym založením tejto holdingovej spoločnosti tieto spoločnosti tvorili v rámci skupiny SNCB jasne samostatnú hospodársku jednotku (d'alej len „skupina ABX“), ktorú treba pokladat' za relevantný subjekt pre nasledujúcu analýzu. |
| --- | --- |

(168)

Na úvod Komisia konštatuje, že už opísané opatrenia sa týkali viacerých spoločností, ktoré boli súčast'ou siete ABX od jej založenia, a potom boli integrované do skupiny ABX po založení holdingovej spoločnosti ABX-WW. Myslí si, že aj pred právnym založením tejto holdingovej spoločnosti tieto spoločnosti tvorili v rámci skupiny SNCB jasne samostatnú hospodársku jednotku (d'alej len „skupina ABX“), ktorú treba pokladat' za relevantný subjekt pre nasledujúcu analýzu.

| (169) | Komisia hned' konštatuje, že tri zo štyroch kritérií článku 87 ods. 1 Zmluvy („zvýhodňovat' určité podniky“, „hrozit' narušením hospodárskej sút'aže“a „ovplyvňovat' obchodovanie medzi členskými štátmi“) sú naplnené.
  Prostriedky poskytnuté spoločnost'ou SNCB skupine ABX vskutku zvýhodňujú túto spoločnost' v porovnaní s inými spoločnost'ami prítomnými na jej trhoch.
  Inak tieto opatrenia tým, že prinášajú úžitok len skupine ABX alebo jej dcérskym spoločnostiam, narúšajú hospodársku sút'až alebo hrozia jej narušením.
  Napokon tieto opatrenia ovplyvňujú výmeny medzi členskými štátmi vzhl'adom na to, že skúmaná konkurenčná aktivita sa vykonáva aj vo viacerých d'alších členských štátoch. Tento záver sa vzt'ahuje aj na opatrenia v prospech spoločností skupiny aktívnych mimo Spoločenstva. Na jednej strane totiž v súlade s judikatúrou „Tubemeuse“ (78), vzhl'adom na vzájomnú závislost' trhov, na ktorých pôsobia podniky Spoločenstva, nie je vylúčené, že pomoc môže narúšat' hospodársku sút'až vnútri Spoločenstva, aj ked' podnik požívajúci výhody vyváža takmer celú svoju produkciu mimo Spoločenstva. Na druhej strane, ked'že ide o skupinu pre medzinárodnú dopravu vykonávajúcu svoju aktivitu v celosvetovom meradle a konkurujúcu si s d'alšími operátormi Spoločenstva, pomoc poskytnutá jednej spoločnosti skupiny pôsobiacej v tretích krajinách posilňuje skupinu ako celok a z toho dôvodu ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými štátmi a narúša hospodársku sút'až v rámci Spoločenstva, alebo hrozí jej narušením. |
| --- | --- |

(169)

Komisia hned' konštatuje, že tri zo štyroch kritérií článku 87 ods. 1 Zmluvy („zvýhodňovat' určité podniky“, „hrozit' narušením hospodárskej sút'aže“a „ovplyvňovat' obchodovanie medzi členskými štátmi“) sú naplnené.

Prostriedky poskytnuté spoločnost'ou SNCB skupine ABX vskutku zvýhodňujú túto spoločnost' v porovnaní s inými spoločnost'ami prítomnými na jej trhoch.

Inak tieto opatrenia tým, že prinášajú úžitok len skupine ABX alebo jej dcérskym spoločnostiam, narúšajú hospodársku sút'až alebo hrozia jej narušením.

Napokon tieto opatrenia ovplyvňujú výmeny medzi členskými štátmi vzhl'adom na to, že skúmaná konkurenčná aktivita sa vykonáva aj vo viacerých d'alších členských štátoch. Tento záver sa vzt'ahuje aj na opatrenia v prospech spoločností skupiny aktívnych mimo Spoločenstva. Na jednej strane totiž v súlade s judikatúrou „Tubemeuse“ (78), vzhl'adom na vzájomnú závislost' trhov, na ktorých pôsobia podniky Spoločenstva, nie je vylúčené, že pomoc môže narúšat' hospodársku sút'až vnútri Spoločenstva, aj ked' podnik požívajúci výhody vyváža takmer celú svoju produkciu mimo Spoločenstva. Na druhej strane, ked'že ide o skupinu pre medzinárodnú dopravu vykonávajúcu svoju aktivitu v celosvetovom meradle a konkurujúcu si s d'alšími operátormi Spoločenstva, pomoc poskytnutá jednej spoločnosti skupiny pôsobiacej v tretích krajinách posilňuje skupinu ako celok a z toho dôvodu ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými štátmi a narúša hospodársku sút'až v rámci Spoločenstva, alebo hrozí jej narušením.

| (170) | Ďalej vzhl'adom na to, že uvažované opatrenia mobilizujú zdroje SNCB, musia sa pokladat' za také, že realizujú štátne zdroje (verejné prostriedky). |
| --- | --- |

(170)

Ďalej vzhl'adom na to, že uvažované opatrenia mobilizujú zdroje SNCB, musia sa pokladat' za také, že realizujú štátne zdroje (verejné prostriedky).

| (171) | Vlastníctvo spoločnosti SNCB štátom a jej osobitný štatút verejného podniku vskutku vedú k záveru, že zdroje SNCB sú stále pod verejnou kontrolou. Tento záver je posilnený konštatovaním, že spoločnost' SNCB podlieha ustanoveniam zákona z 21. marca 1991, ktorý jej zabezpečuje osobitnú ochranu proti riziku konkurzu, porovnatel'nú so zárukou poskytnutou štátom. |
| --- | --- |

(171)

Vlastníctvo spoločnosti SNCB štátom a jej osobitný štatút verejného podniku vskutku vedú k záveru, že zdroje SNCB sú stále pod verejnou kontrolou. Tento záver je posilnený konštatovaním, že spoločnost' SNCB podlieha ustanoveniam zákona z 21. marca 1991, ktorý jej zabezpečuje osobitnú ochranu proti riziku konkurzu, porovnatel'nú so zárukou poskytnutou štátom.

| (172) | Vo svojom rozsudku Stardust Marine (79) však dvor uvádza: „Treba pripomenút', že už z judikatúry dvora vyplýva, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES zahŕňa všetky peňažné prostriedky, ktoré štátne a verejné orgány môžu skutočne použit' na podporu podnikov bez toho, že by bolo relevantné, či tieto prostriedky patria alebo nepatria trvalým spôsobom do majetku štátu. Podl'a toho aj ked' čiastky zodpovedajúce predmetnému opatreniu nie sú trvalým spôsobom vo vlastníctve štátnej pokladnice, skutočnost', že stále sú pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, je dostačujúca na to, aby boli kvalifikované ako štátne zdroje.“ |
| --- | --- |

(172)

Vo svojom rozsudku Stardust Marine (79) však dvor uvádza: „Treba pripomenút', že už z judikatúry dvora vyplýva, že článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES zahŕňa všetky peňažné prostriedky, ktoré štátne a verejné orgány môžu skutočne použit' na podporu podnikov bez toho, že by bolo relevantné, či tieto prostriedky patria alebo nepatria trvalým spôsobom do majetku štátu. Podl'a toho aj ked' čiastky zodpovedajúce predmetnému opatreniu nie sú trvalým spôsobom vo vlastníctve štátnej pokladnice, skutočnost', že stále sú pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom, je dostačujúca na to, aby boli kvalifikované ako štátne zdroje.“

| (173) | Inak stále v rozsudku Stardust Marine v bode 52 dvor uvádza, že: „... samotná skutočnost', že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí na to, aby sa štátu pripísali opatrenia prijaté týmto podnikom, ako sú predmetné opatrenia finančnej podpory. Nevyhnutné je ešte preskúmat', či verejné orgány sa majú pokladat' za zapojené takým či onakým spôsobom do prijatia týchto opatrení“. |
| --- | --- |

(173)

Inak stále v rozsudku Stardust Marine v bode 52 dvor uvádza, že: „... samotná skutočnost', že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí na to, aby sa štátu pripísali opatrenia prijaté týmto podnikom, ako sú predmetné opatrenia finančnej podpory. Nevyhnutné je ešte preskúmat', či verejné orgány sa majú pokladat' za zapojené takým či onakým spôsobom do prijatia týchto opatrení“.

| (174) | Ďalšou nevyhnutnou podmienkou na to, aby opatrenia prijaté verejným podnikom mohli zakladat' nárok na štátnu pomoc, je, že tieto opatrenia nemajú byt' v zhode so správaním, ktoré by mal súkromný investor nachádzajúci sa v porovnatel'nej situácii. |
| --- | --- |

(174)

Ďalšou nevyhnutnou podmienkou na to, aby opatrenia prijaté verejným podnikom mohli zakladat' nárok na štátnu pomoc, je, že tieto opatrenia nemajú byt' v zhode so správaním, ktoré by mal súkromný investor nachádzajúci sa v porovnatel'nej situácii.

| (175) | Podl'a toho pri každom z opatrení prijatých spoločnost'ou SNCB v prospech skupiny ABX Komisia d'alej skúma, či ich možno pripísat' štátu a či sú súčasne odlišné od pravdepodobného správania, ktoré by mal taký súkromný investor. Ked' sú tieto dve podmienky splnené, opatrenia zakladajú nárok na štátnu pomoc, ktorej predmet a výšku analyzuje Komisia. |
| --- | --- |

(175)

Podl'a toho pri každom z opatrení prijatých spoločnost'ou SNCB v prospech skupiny ABX Komisia d'alej skúma, či ich možno pripísat' štátu a či sú súčasne odlišné od pravdepodobného správania, ktoré by mal taký súkromný investor. Ked' sú tieto dve podmienky splnené, opatrenia zakladajú nárok na štátnu pomoc, ktorej predmet a výšku analyzuje Komisia.

6.1.1.   Investície z roku 2001 a súbežné príspevky

| (176) | Belgické orgány uviedli, že reinvestície uskutočnené v roku 2001 spoločnost'ou SNCB do nemeckých, holandských a francúzskych aktivít skupiny ABX boli založené na kladných ekonomických prognózach a radách expertov v oblasti rozvoja podnikania. |
| --- | --- |

(176)

Belgické orgány uviedli, že reinvestície uskutočnené v roku 2001 spoločnost'ou SNCB do nemeckých, holandských a francúzskych aktivít skupiny ABX boli založené na kladných ekonomických prognózach a radách expertov v oblasti rozvoja podnikania.

| (177) | Zdá sa, že výpočty výnosnosti predložené d'alej sa zakladajú na prijatel'ných hypotézach rozvoja aktivity, tak ako ich mohla spoločnost' SNCB chápat' v roku 2001. |
| --- | --- |

(177)

Zdá sa, že výpočty výnosnosti predložené d'alej sa zakladajú na prijatel'ných hypotézach rozvoja aktivity, tak ako ich mohla spoločnost' SNCB chápat' v roku 2001.

| (178) | Investície v Nemecku sa zakladajú na expertíze odhadujúcej, že úspech oživenia ABX-D by umožnil pokračovat' v stratégii ABX s možnost'ou vytvorit' hodnotu 300 miliónov EUR pri injekcii 50 miliónov eur, a na uspokojivej vnútornej výnosnosti. |
| --- | --- |

(178)

Investície v Nemecku sa zakladajú na expertíze odhadujúcej, že úspech oživenia ABX-D by umožnil pokračovat' v stratégii ABX s možnost'ou vytvorit' hodnotu 300 miliónov EUR pri injekcii 50 miliónov eur, a na uspokojivej vnútornej výnosnosti.

| (179) | Pri investícii 30 miliónov EUR vo Francúzsku výpočet výnosnosti vedie k odhadu, že spoločnost' SNCB mohla očakávat' mieru vnútornej návratnosti od 8 do 14 %. Okrem toho táto investícia umožnila spustit' program mobilizácie pohl'adávok, čo umožnilo spoločnosti získat' bankový úverový limit vo výške 70 miliónov eur. |
| --- | --- |

(179)

Pri investícii 30 miliónov EUR vo Francúzsku výpočet výnosnosti vedie k odhadu, že spoločnost' SNCB mohla očakávat' mieru vnútornej návratnosti od 8 do 14 %. Okrem toho táto investícia umožnila spustit' program mobilizácie pohl'adávok, čo umožnilo spoločnosti získat' bankový úverový limit vo výške 70 miliónov eur.

| (180) | Pokial' ide o investíciu do ABX-NL realizovanú v roku 2001, Komisia si myslí, že nie je dostatočne odôvodnené, tak ako to navrhujú belgické orgány, zakladat' výpočet IRR na báze výšky zvýšenia kapitálu po odpočítaní nákladov na akvizíciu Wegtransport. Ked' sa však uváži, že celková investícia spoločnosti SNCB zahŕňa tento náklad na akvizíciu, a teda dosahuje čiastku 19,2 milióna EUR namiesto 12,2 milióna eur, IRR investície sa pohybuje od 8,9 % do 10,2 %, a teda zostáva prijatel'ná, najmä v kombinácii so skutočnost'ou, že v čase investovania sa návrat k výnosnosti celej spoločnosti ABX-NL očakával v krátkej lehote dvoch rokov. |
| --- | --- |

(180)

Pokial' ide o investíciu do ABX-NL realizovanú v roku 2001, Komisia si myslí, že nie je dostatočne odôvodnené, tak ako to navrhujú belgické orgány, zakladat' výpočet IRR na báze výšky zvýšenia kapitálu po odpočítaní nákladov na akvizíciu Wegtransport. Ked' sa však uváži, že celková investícia spoločnosti SNCB zahŕňa tento náklad na akvizíciu, a teda dosahuje čiastku 19,2 milióna EUR namiesto 12,2 milióna eur, IRR investície sa pohybuje od 8,9 % do 10,2 %, a teda zostáva prijatel'ná, najmä v kombinácii so skutočnost'ou, že v čase investovania sa návrat k výnosnosti celej spoločnosti ABX-NL očakával v krátkej lehote dvoch rokov.

| (181) | Rovnako odhad mier výnosnosti „súbežných príspevkov“ ku kapitálu spoločností skupiny ABX prítomných v Írsku, Belgicku, Portugalsku a Singapure (ktoré nemali finančné t'ažkosti) odhal'uje očakávanú IRR v rozpätí od 9,6 % do 12,7 % a zdá sa prijatel'ný. |
| --- | --- |

(181)

Rovnako odhad mier výnosnosti „súbežných príspevkov“ ku kapitálu spoločností skupiny ABX prítomných v Írsku, Belgicku, Portugalsku a Singapure (ktoré nemali finančné t'ažkosti) odhal'uje očakávanú IRR v rozpätí od 9,6 % do 12,7 % a zdá sa prijatel'ný.

| (182) | Komisia okrem toho pripomína, že až do konca roka 2001 spoločnost' SNCB mala finančnú štruktúru, ktorá jej umožnila financovat' svoj obchodný rozvoj bez prílišného zat'aženia svojej finančnej štruktúry (koeficient dlhy/vlastný kapitál sa zmenil z 0,6 na 0,9 za obdobie od 1997 do 2001), k čomu nedošlo od roku 2002. |
| --- | --- |

(182)

Komisia okrem toho pripomína, že až do konca roka 2001 spoločnost' SNCB mala finančnú štruktúru, ktorá jej umožnila financovat' svoj obchodný rozvoj bez prílišného zat'aženia svojej finančnej štruktúry (koeficient dlhy/vlastný kapitál sa zmenil z 0,6 na 0,9 za obdobie od 1997 do 2001), k čomu nedošlo od roku 2002.

| (183) | Napokon treba poznamenat', že všetky tieto rozhodnutia o investovaní sú súčast'ou stratégie skupiny, Za týchto podmienok bolo pre spoločnost' SNCB odôvodnené, aby sa zohl'adňovala nielen očakávaná vnútorná výnosnost' každej z týchto operácií, ale aj očakávané pozitívne účinky na úrovni skupiny. |
| --- | --- |

(183)

Napokon treba poznamenat', že všetky tieto rozhodnutia o investovaní sú súčast'ou stratégie skupiny, Za týchto podmienok bolo pre spoločnost' SNCB odôvodnené, aby sa zohl'adňovala nielen očakávaná vnútorná výnosnost' každej z týchto operácií, ale aj očakávané pozitívne účinky na úrovni skupiny.

| (184) | Komisia z toho vyvodzuje záver, že pristúpením z pohl'adu vtedajších perspektív k reinvestíciám realizovaným v roku 2001 a k „súbežným príspevkom“ spoločnost' SNCB sa správala tak, ako by to mohol urobit' súkromný investor, a že tieto opatrenia neprestavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(184)

Komisia z toho vyvodzuje záver, že pristúpením z pohl'adu vtedajších perspektív k reinvestíciám realizovaným v roku 2001 a k „súbežným príspevkom“ spoločnost' SNCB sa správala tak, ako by to mohol urobit' súkromný investor, a že tieto opatrenia neprestavujú štátnu pomoc.

| (185) | Naproti tomu Komisia konštatuje, že spoločnost' SNCB poskytla záruku spoločnosti ABX Singapur bez toho, že by za to požadovala odmenu, v rozpore s tým, čo by urobil súkromný investor. Ked'že Komisia vie, že táto záruka bola poskytnutá v júni 2000 v čase, ked' skupina ABX začala vyvolávat' verejný záujem, ako aj zásahy verejných orgánov vo veci spoločnosti SNCB, a ked'že chcela zohl'adnit' vo svojej analýze každý možný prvok pomoci, myslí si, že poskytnutie tejto záruky bez odmeny môže obsahovat' štátnu pomoc. Pretože táto záruka bola priznaná spoločnosti skupiny ABX v čase, ked' sa už rozhodlo o reorganizácii a reštrukturalizácii a ked' už ich realizácia prebiehala, Komisia preskúma túto pomoc s ostatnými opatreniami na reštrukturalizáciu skupiny ABX, do ktorej bola zahrnutá spoločnost' ABX Singapur. |
| --- | --- |

(185)

Naproti tomu Komisia konštatuje, že spoločnost' SNCB poskytla záruku spoločnosti ABX Singapur bez toho, že by za to požadovala odmenu, v rozpore s tým, čo by urobil súkromný investor. Ked'že Komisia vie, že táto záruka bola poskytnutá v júni 2000 v čase, ked' skupina ABX začala vyvolávat' verejný záujem, ako aj zásahy verejných orgánov vo veci spoločnosti SNCB, a ked'že chcela zohl'adnit' vo svojej analýze každý možný prvok pomoci, myslí si, že poskytnutie tejto záruky bez odmeny môže obsahovat' štátnu pomoc. Pretože táto záruka bola priznaná spoločnosti skupiny ABX v čase, ked' sa už rozhodlo o reorganizácii a reštrukturalizácii a ked' už ich realizácia prebiehala, Komisia preskúma túto pomoc s ostatnými opatreniami na reštrukturalizáciu skupiny ABX, do ktorej bola zahrnutá spoločnost' ABX Singapur.

6.1.2.   Opatrenia rekapitalizácie

| (186) | Zasadnutie belgickej rady ministrov vo februári 2002 predstavuje nepopieratel'ný dôkaz o zapojení od tohto dňa belgickej vlády do riadenia spisu skupiny ABX spoločnost'ou SNCB. Opatrenia rekapitalizácie spoločností ABX Nemecko (vo výške 157,4 milióna eur) a ABX Holandsko (vo výške 10,6 milióna eur) boli oznámené Belgickom po tomto dátume a ešte neboli uskutočnené. Belgicko neprezentovalo tieto opatrenia ako premyslené investície, ale ako pomoc na reštrukturalizáciu. Týmto je nepochybné, že tieto opatrenia musia byt' kvalifikované ako štátna pomoc a preskúmané ako pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(186)

Zasadnutie belgickej rady ministrov vo februári 2002 predstavuje nepopieratel'ný dôkaz o zapojení od tohto dňa belgickej vlády do riadenia spisu skupiny ABX spoločnost'ou SNCB. Opatrenia rekapitalizácie spoločností ABX Nemecko (vo výške 157,4 milióna eur) a ABX Holandsko (vo výške 10,6 milióna eur) boli oznámené Belgickom po tomto dátume a ešte neboli uskutočnené. Belgicko neprezentovalo tieto opatrenia ako premyslené investície, ale ako pomoc na reštrukturalizáciu. Týmto je nepochybné, že tieto opatrenia musia byt' kvalifikované ako štátna pomoc a preskúmané ako pomoc na reštrukturalizáciu.

| (187) | Odporúčajúci list, ktorý musela vystavit' spoločnost' SNCB svojej nemeckej dcérskej spoločnosti, pretože tá sa nachádzala počas mesiacov nasledujúcich po svojej akvizícii v situácii záporného vlastného kapitálu, bol opätovne vystavovaný spoločnost'ou SNCB každý rok až do roku 2005 vrátane obdobia, ked' je nesporná možnost' pripísania štátu rozhodnutí spoločnosti SNCB týkajúcich sa skupiny ABX. Ked'že tento list obsahuje záväzky porovnatel'né so záväzkami záruky a nezakladal nárok na odmenu spoločnosti SNCB, Komisia si myslí, že má do činenia s prvkami štátnej pomoci. Predsa však hned' ako rekapitalizácia spoločnosti ABX Nemecko spoločnost'ou SNCB, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, poskytla veritel'om tejto spoločnosti skutočným a definitívnym spôsobom istotu, o ktorú sa usilovali týmto odporúčajúcim listom, ktorý sa týmto stal bezpredmetným, nebude dôvod na jeho osobitné a redundantné skúmanie vzhl'adom na skúmanie samotných opatrení rekapitalizácie. |
| --- | --- |

(187)

Odporúčajúci list, ktorý musela vystavit' spoločnost' SNCB svojej nemeckej dcérskej spoločnosti, pretože tá sa nachádzala počas mesiacov nasledujúcich po svojej akvizícii v situácii záporného vlastného kapitálu, bol opätovne vystavovaný spoločnost'ou SNCB každý rok až do roku 2005 vrátane obdobia, ked' je nesporná možnost' pripísania štátu rozhodnutí spoločnosti SNCB týkajúcich sa skupiny ABX. Ked'že tento list obsahuje záväzky porovnatel'né so záväzkami záruky a nezakladal nárok na odmenu spoločnosti SNCB, Komisia si myslí, že má do činenia s prvkami štátnej pomoci. Predsa však hned' ako rekapitalizácia spoločnosti ABX Nemecko spoločnost'ou SNCB, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, poskytla veritel'om tejto spoločnosti skutočným a definitívnym spôsobom istotu, o ktorú sa usilovali týmto odporúčajúcim listom, ktorý sa týmto stal bezpredmetným, nebude dôvod na jeho osobitné a redundantné skúmanie vzhl'adom na skúmanie samotných opatrení rekapitalizácie.

6.1.3.   Pôžičky z roku 2002

| (188) | Spoločnost' SNCB udelila pôžičky spoločnosti ABX Logistics NV a spoločnostiam ABX-D, -NL a -F od apríla do mája 2002, teda v období, ked' je nesporná možnost' pripísania štátu rozhodnutí spoločnosti SNCB týkajúcich sa ABX. |
| --- | --- |

(188)

Spoločnost' SNCB udelila pôžičky spoločnosti ABX Logistics NV a spoločnostiam ABX-D, -NL a -F od apríla do mája 2002, teda v období, ked' je nesporná možnost' pripísania štátu rozhodnutí spoločnosti SNCB týkajúcich sa ABX.

| (189) | Ako sa uvádza v opisnej časti, tieto pôžičky zakladali nárok na odmenu v rozpätí od [...] do [...] %. Komisia si myslí, že táto úroveň odmeny nie je primeraná vzhl'adom na situáciu dotknutých podnikov. Ako ukazovatel' vhodnej úrovne sadzby berie do úvahy referenčnú sadzbu Komisie, ktorá sa inak využila na tarifikáciu pomoci na záchranu priznanej v januári 2003 spoločnosti ABX Nemecko, teda 5,06 %. |
| --- | --- |

(189)

Ako sa uvádza v opisnej časti, tieto pôžičky zakladali nárok na odmenu v rozpätí od [...] do [...] %. Komisia si myslí, že táto úroveň odmeny nie je primeraná vzhl'adom na situáciu dotknutých podnikov. Ako ukazovatel' vhodnej úrovne sadzby berie do úvahy referenčnú sadzbu Komisie, ktorá sa inak využila na tarifikáciu pomoci na záchranu priznanej v januári 2003 spoločnosti ABX Nemecko, teda 5,06 %.

| (190) | Komisia z toho vyvodzuje záver, že tieto pôžičky obsahujú prvok štátnej pomoci. Na základe uvedenej referenčnej sadzby zvýšenej o 400 základných bodov pre podnik nachádzajúci sa v t'ažkostiach, ale aj v štádiu reštrukturalizácie si Komisia myslí, že suma zložky pomoci zodpovedajúcej tejto pôžičke je rádovo 8 miliónov eur. |
| --- | --- |

(190)

Komisia z toho vyvodzuje záver, že tieto pôžičky obsahujú prvok štátnej pomoci. Na základe uvedenej referenčnej sadzby zvýšenej o 400 základných bodov pre podnik nachádzajúci sa v t'ažkostiach, ale aj v štádiu reštrukturalizácie si Komisia myslí, že suma zložky pomoci zodpovedajúcej tejto pôžičke je rádovo 8 miliónov eur.

| (191) | Ked'že pôžičky boli poskytnuté rôznym spoločnostiam skupiny ABX v čase, ked' sa už rozhodlo o reorganizácii a reštrukturalizácii siete a ked' ich realizácia už prebiehala, Komisia preskúma túto pomoc s ostatnými opatreniami na reštrukturalizáciu skupiny ABX, ktorá zahŕňala zachované aktivity spoločností, ktoré poberali tieto pôžičky. |
| --- | --- |

(191)

Ked'že pôžičky boli poskytnuté rôznym spoločnostiam skupiny ABX v čase, ked' sa už rozhodlo o reorganizácii a reštrukturalizácii siete a ked' ich realizácia už prebiehala, Komisia preskúma túto pomoc s ostatnými opatreniami na reštrukturalizáciu skupiny ABX, ktorá zahŕňala zachované aktivity spoločností, ktoré poberali tieto pôžičky.

6.1.4.   Záruka priznaná na vytvorenie cash pool (spoločného fondu peňažných prostriedkov)

| (192) | Ako sa pripomína v opise opatrení na reštrukturalizáciu, belgické orgány uviedli, že limit prostriedkov vo výške [...] miliónov eur, ktorý si skupina ABX otvorila v peňažnom ústave, zakladá nárok na obchodnú odmenu a že záruka uskutočnená v januári 2001 na tento úverový limit je predmetom odmeny vo výške [...] základných bodov. |
| --- | --- |

(192)

Ako sa pripomína v opise opatrení na reštrukturalizáciu, belgické orgány uviedli, že limit prostriedkov vo výške [...] miliónov eur, ktorý si skupina ABX otvorila v peňažnom ústave, zakladá nárok na obchodnú odmenu a že záruka uskutočnená v januári 2001 na tento úverový limit je predmetom odmeny vo výške [...] základných bodov.

| (193) | Táto sadba sa zdá byt' prijatel'ná z pohl'adu bežných bankových sadzieb priznaných v porovnatel'ných situáciách (80). Komisia z toho vyvodzuje záver, že táto záruka neposkytla skupine ABX výhodu zakladajúcu nárok na štátnu pomoc. Naostatok aj ked' bolo potrebné prihliadat' k tomu, že sadzba požadovaná súkromným investorom by bola vyššia o niekol'ko základných bodov, či dokonca dvojnásobná, vyplynula by z toho zanedbatel'ná výhoda z pohl'adu ostatných opatrení pomoci (0,07 milióna EUR ročne), ktorá by nezmenila nasledujúcu analýzu zlučitel'nosti všetkých opatrení pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(193)

Táto sadba sa zdá byt' prijatel'ná z pohl'adu bežných bankových sadzieb priznaných v porovnatel'ných situáciách (80). Komisia z toho vyvodzuje záver, že táto záruka neposkytla skupine ABX výhodu zakladajúcu nárok na štátnu pomoc. Naostatok aj ked' bolo potrebné prihliadat' k tomu, že sadzba požadovaná súkromným investorom by bola vyššia o niekol'ko základných bodov, či dokonca dvojnásobná, vyplynula by z toho zanedbatel'ná výhoda z pohl'adu ostatných opatrení pomoci (0,07 milióna EUR ročne), ktorá by nezmenila nasledujúcu analýzu zlučitel'nosti všetkých opatrení pomoci na reštrukturalizáciu.

6.1.5.   Ostatné mimobilančné záväzky spoločnosti SNCB

| (194) | Belgické orgány potvrdili, že okrem záruk prevzatých pri pôvodnej akvizícii niektorých spoločností siete jediné nové záruky vystavené spoločnost'ou SNCB v prospech skupiny ABX sú dve už spomínané záruky v prospech ABX Singapur, ktoré sa skončili koncom roka 2005, a v prospech peňažného ústavu, ktorý poskytol limit prostriedkov na cash pool. Spoločnost' SNCB však vystavila istý počet odporúčajúcich listov. |
| --- | --- |

(194)

Belgické orgány potvrdili, že okrem záruk prevzatých pri pôvodnej akvizícii niektorých spoločností siete jediné nové záruky vystavené spoločnost'ou SNCB v prospech skupiny ABX sú dve už spomínané záruky v prospech ABX Singapur, ktoré sa skončili koncom roka 2005, a v prospech peňažného ústavu, ktorý poskytol limit prostriedkov na cash pool. Spoločnost' SNCB však vystavila istý počet odporúčajúcich listov.

| (195) | Belgické orgány si myslia, že tieto odporúčajúce listy, ktoré nezakladajú nárok na odmenu, predstavujú bežnú prax v trhovom hospodárstve vo vzt'ahoch medzi materskou spoločnost'ou a jej dcérskymi spoločnost'ami. V tomto osobitnom prípade okrem už analyzovaného listu v prospech ABX Nemecko a odporúčajúceho listu podporujúceho spoločnost' ABX Španielsko vo výške 12,3 milióna EUR Komisia zistila, že nijaký z nových odporúčajúcich listov, o ktorých sa dozvedela a ktoré boli vystavené od roku 2000 (vo chvíli, ked' skupina ABX začína vyvolávat' verejný záujem) neobsahuje právne donucovacie formulácie pre spoločnost' SNCB. Komisia si myslí, že odporúčajúci list podporujúci spoločnost' ABX Španielsko je rovnocenný s bankovou zárukou vzhl'adom na to, že spoločnost' SNCB sa zaväzuje poskytnút' spoločnosti ABX Španielsko nevyhnutné prostriedky, aby tá mohla splácat' svoje pohl'adávky banke. Komisia pripomína, že prvok pomoci v danej veci je tvorený nákladom na záruku, ktorý mal podnik zaplatit', aby získal túto pôžičku, a ktorý sa pridáva k nákladom na samotný úver; tento prvok ostáva v každom prípade ohraničený a zodpovedá niekol'kým základným bodom. Ked' si teda vezmeme ako primeranú maržu [...] základných bodov, ktorú inak platí skupina ABX spoločnosti SNCB, prvok pomoci z toho vyplývajúci ostáva okrajový (0,02 milióna EUR ročne). Aj ked' tieto náklady na záruky by mali byt' výrazne vyššie, napríklad dvojnásobné, teda [...] základných bodov, čo by sa zdalo vysoké, samotný prvok pomoci by zostal rovnako okrajový (0,04 milióna EUR ročne) a nezmenil by závery o pomoci na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(195)

Belgické orgány si myslia, že tieto odporúčajúce listy, ktoré nezakladajú nárok na odmenu, predstavujú bežnú prax v trhovom hospodárstve vo vzt'ahoch medzi materskou spoločnost'ou a jej dcérskymi spoločnost'ami. V tomto osobitnom prípade okrem už analyzovaného listu v prospech ABX Nemecko a odporúčajúceho listu podporujúceho spoločnost' ABX Španielsko vo výške 12,3 milióna EUR Komisia zistila, že nijaký z nových odporúčajúcich listov, o ktorých sa dozvedela a ktoré boli vystavené od roku 2000 (vo chvíli, ked' skupina ABX začína vyvolávat' verejný záujem) neobsahuje právne donucovacie formulácie pre spoločnost' SNCB. Komisia si myslí, že odporúčajúci list podporujúci spoločnost' ABX Španielsko je rovnocenný s bankovou zárukou vzhl'adom na to, že spoločnost' SNCB sa zaväzuje poskytnút' spoločnosti ABX Španielsko nevyhnutné prostriedky, aby tá mohla splácat' svoje pohl'adávky banke. Komisia pripomína, že prvok pomoci v danej veci je tvorený nákladom na záruku, ktorý mal podnik zaplatit', aby získal túto pôžičku, a ktorý sa pridáva k nákladom na samotný úver; tento prvok ostáva v každom prípade ohraničený a zodpovedá niekol'kým základným bodom. Ked' si teda vezmeme ako primeranú maržu [...] základných bodov, ktorú inak platí skupina ABX spoločnosti SNCB, prvok pomoci z toho vyplývajúci ostáva okrajový (0,02 milióna EUR ročne). Aj ked' tieto náklady na záruky by mali byt' výrazne vyššie, napríklad dvojnásobné, teda [...] základných bodov, čo by sa zdalo vysoké, samotný prvok pomoci by zostal rovnako okrajový (0,04 milióna EUR ročne) a nezmenil by závery o pomoci na reštrukturalizáciu.

6.1.6.   Postúpenie aktivity road domestic vo Francúzsku

| (196) | Ked'že vol'bu a podmienky postúpenia spoločnost'ou ABX Francúzsko jej aktivít road domestic vo Francúzsku možno jasne pripísat' belgickému štátu, Komisia musí preverit' argumenty uvádzané belgickými orgánmi a odôvodnenie vol'by PPZ ako zhodnej s vol'bou, ktorú by urobil súkromný investor nachádzajúci sa v rovnakých podmienkach. |
| --- | --- |

(196)

Ked'že vol'bu a podmienky postúpenia spoločnost'ou ABX Francúzsko jej aktivít road domestic vo Francúzsku možno jasne pripísat' belgickému štátu, Komisia musí preverit' argumenty uvádzané belgickými orgánmi a odôvodnenie vol'by PPZ ako zhodnej s vol'bou, ktorú by urobil súkromný investor nachádzajúci sa v rovnakých podmienkach.

| (197) | Náklady na scenár zvolený spoločnost'ou SNCB: Celkové náklady na scenár odstúpenia od aktivít, ktorý si zvolila spoločnost' SNCB, dosahuje čiastku 137,5 milióna eur, teda [...] miliónov EUR zodpovedajúcich zápornému čistému aktívu aktivity v čase od jej odstúpenia, a [...] miliónov EUR zápornej predajnej ceny. |
| --- | --- |

(197)

Náklady na scenár zvolený spoločnost'ou SNCB: Celkové náklady na scenár odstúpenia od aktivít, ktorý si zvolila spoločnost' SNCB, dosahuje čiastku 137,5 milióna eur, teda [...] miliónov EUR zodpovedajúcich zápornému čistému aktívu aktivity v čase od jej odstúpenia, a [...] miliónov EUR zápornej predajnej ceny.

| (198) | Komisia poznamenáva, že dvaja nezávislí experti potvrdili, že táto suma [...] miliónov EUR zodpovedá zápornej hodnote aktivity road domestic postúpenej zamestnancom.
  A tak spoločnost' „Deloitte Corporate Finance“ prezrela business plán dotknutej aktivity a ocenila ju metódou „discounted cash flows“ (aktualizovaného zisku). Tento obchodný plán pokrýva roky 2005 až 2008. Ocenenie vyústilo do hodnoty spoločnosti ABX-F domestics zodpovedajúcej už spomínanej zápornej cene. Tento výsledok bol potvrdený spoločnost'ou Ernst & Young Transaction Advisory Services, ktorá prezrela ocenenia spoločnost'ou Deloitte.
  Ked'že títo dvaja nezávislí experti využívajú zaužívané a vhodné metódy ocenenia, Komisia súhlasí, že táto cena zodpovedala trhovej cene a že preberatel' aktivity road domestic vo Francúzsku nepoberal štátnu pomoc pri príležitosti tohto odkúpenia. |
| --- | --- |

(198)

Komisia poznamenáva, že dvaja nezávislí experti potvrdili, že táto suma [...] miliónov EUR zodpovedá zápornej hodnote aktivity road domestic postúpenej zamestnancom.

A tak spoločnost' „Deloitte Corporate Finance“ prezrela business plán dotknutej aktivity a ocenila ju metódou „discounted cash flows“ (aktualizovaného zisku). Tento obchodný plán pokrýva roky 2005 až 2008. Ocenenie vyústilo do hodnoty spoločnosti ABX-F domestics zodpovedajúcej už spomínanej zápornej cene. Tento výsledok bol potvrdený spoločnost'ou Ernst & Young Transaction Advisory Services, ktorá prezrela ocenenia spoločnost'ou Deloitte.

Ked'že títo dvaja nezávislí experti využívajú zaužívané a vhodné metódy ocenenia, Komisia súhlasí, že táto cena zodpovedala trhovej cene a že preberatel' aktivity road domestic vo Francúzsku nepoberal štátnu pomoc pri príležitosti tohto odkúpenia.

| (199) | Náklady na scenár likvidácie zmierom: podl'a belgických orgánov náklady na scenár likvidácie zmierom by stúpli na 183 miliónov eur, teda [...] miliónov EUR z titulu záporného čistého aktíva v čase prijatia rozhodnutia o postúpení, a [...] miliónov EUR d'alších doplnkových nákladov. |
| --- | --- |

(199)

Náklady na scenár likvidácie zmierom: podl'a belgických orgánov náklady na scenár likvidácie zmierom by stúpli na 183 miliónov eur, teda [...] miliónov EUR z titulu záporného čistého aktíva v čase prijatia rozhodnutia o postúpení, a [...] miliónov EUR d'alších doplnkových nákladov.

| (200) | V rámci plánu likvidácie zmierom by SNCB musela odškodnit' všetkých veritel'ov spoločnosti danej do likvidácie, ktorí by nedostali úhradu z likvidovaných aktív. Je teda skutočne legitímne zohl'adnit' náklady [...] miliónov eur. |
| --- | --- |

(200)

V rámci plánu likvidácie zmierom by SNCB musela odškodnit' všetkých veritel'ov spoločnosti danej do likvidácie, ktorí by nedostali úhradu z likvidovaných aktív. Je teda skutočne legitímne zohl'adnit' náklady [...] miliónov eur.

| (201) | Ďalšie doplnkové náklady zohl'adnené belgickými orgánmi zahŕňajú najmä [...] miliónov EUR z titulu sociálneho plánu, ktorý by musela spoločnost' SNCB uskutočnit' počas likvidácie, a [...] miliónov EUR spôsobených stratami, ktoré by vyrobila skupina ABX počas vyjednávania tohto plánu. |
| --- | --- |

(201)

Ďalšie doplnkové náklady zohl'adnené belgickými orgánmi zahŕňajú najmä [...] miliónov EUR z titulu sociálneho plánu, ktorý by musela spoločnost' SNCB uskutočnit' počas likvidácie, a [...] miliónov EUR spôsobených stratami, ktoré by vyrobila skupina ABX počas vyjednávania tohto plánu.

| (202) | Tieto dva odhady sa zdajú byt' rozumné. Pokial' ide o sociálny plán, táto suma skutočne zodpovedá nákladom na sociálny plán [...] EUR na zamestnanca, čo je prijatel'né; pokial' ide o straty vzniknuté počas realizácie tohto plánu, plánovaná suma je porovnatel'ná na úrovni straty odhadovanej na rok 2005 v obchodnom pláne spoločnosti v čase postúpenia (v rozpätí od [...] do [...] miliónov eur). Belgické orgány inak berú do úvahy vo svojom odhade doplnkovú sumu 15 miliónov EUR na straty týkajúce sa prvých štyroch mesiacov roku 2006. |
| --- | --- |

(202)

Tieto dva odhady sa zdajú byt' rozumné. Pokial' ide o sociálny plán, táto suma skutočne zodpovedá nákladom na sociálny plán [...] EUR na zamestnanca, čo je prijatel'né; pokial' ide o straty vzniknuté počas realizácie tohto plánu, plánovaná suma je porovnatel'ná na úrovni straty odhadovanej na rok 2005 v obchodnom pláne spoločnosti v čase postúpenia (v rozpätí od [...] do [...] miliónov eur). Belgické orgány inak berú do úvahy vo svojom odhade doplnkovú sumu 15 miliónov EUR na straty týkajúce sa prvých štyroch mesiacov roku 2006.

| (203) | Podl'a toho, ked'že okrem iného spoločnost' ABX Francúzsko by musela čelit' rozličným náhradám za rozviazanie zmlúv (vo výške nákladov odhadnutých belgickými orgánmi na 14 miliónov eur) a dôsledkom pre ostatné aktivity skupiny zo straty prístupu na francúzsky trh, je rozumné mysliet' si, že likvidáciou zmierom by spoločnost' SNCB musela znášat' vyššie náklady ako náklady na odkúpenie zamestnancami aktivity road domestic vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(203)

Podl'a toho, ked'že okrem iného spoločnost' ABX Francúzsko by musela čelit' rozličným náhradám za rozviazanie zmlúv (vo výške nákladov odhadnutých belgickými orgánmi na 14 miliónov eur) a dôsledkom pre ostatné aktivity skupiny zo straty prístupu na francúzsky trh, je rozumné mysliet' si, že likvidáciou zmierom by spoločnost' SNCB musela znášat' vyššie náklady ako náklady na odkúpenie zamestnancami aktivity road domestic vo Francúzsku.

| (204) | Náklady na scenár likvidácie pred súdom: Podl'a belgických orgánov by náklady na scenár likvidácie pred súdom stúpli na 346 miliónov eur, teda [...] miliónov EUR pre záporné čisté aktívum postúpenej spoločnosti v čase rozhodnutia o postúpení, a [...] miliónov EUR d'alších doplnkových nákladov. |
| --- | --- |

(204)

Náklady na scenár likvidácie pred súdom: Podl'a belgických orgánov by náklady na scenár likvidácie pred súdom stúpli na 346 miliónov eur, teda [...] miliónov EUR pre záporné čisté aktívum postúpenej spoločnosti v čase rozhodnutia o postúpení, a [...] miliónov EUR d'alších doplnkových nákladov.

| (205) | Podl'a Komisie, na rozdiel od scenárov postúpenia alebo likvidácie zmierom, nie je odôvodnené mysliet' si, že pri scenári nútenej likvidácie by spoločnost' SNCB musela znášat' celú sumu [...] miliónov EUR zodpovedajúcu zápornému čistému aktívu v čase, ked' sa prijalo rozhodnutie o postúpení, pretože podl'a definície by sa nemusela usilovat' o odškodnenie veritel'ov svojej dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(205)

Podl'a Komisie, na rozdiel od scenárov postúpenia alebo likvidácie zmierom, nie je odôvodnené mysliet' si, že pri scenári nútenej likvidácie by spoločnost' SNCB musela znášat' celú sumu [...] miliónov EUR zodpovedajúcu zápornému čistému aktívu v čase, ked' sa prijalo rozhodnutie o postúpení, pretože podl'a definície by sa nemusela usilovat' o odškodnenie veritel'ov svojej dcérskej spoločnosti.

| (206) | Pokial' ide o ostatné doplnkové náklady, belgické orgány si myslia, že pri tomto scenáre by spoločnost' SNCB mohla znášat' riziko [...] vo výške 58 miliónov eur. |
| --- | --- |

(206)

Pokial' ide o ostatné doplnkové náklady, belgické orgány si myslia, že pri tomto scenáre by spoločnost' SNCB mohla znášat' riziko [...] vo výške 58 miliónov eur.

| (207) | Na podporu tejto tézy poskytli belgické orgány Komisii viaceré údaje, a najmä stanovisko expertov Linklaters a Grand Auzas et Associés, podl'a ktorého tento scenár likvidácie pred súdom by vystavil spoločnost' SNCB reálnemu a nie zanedbatel'nému riziku [...] spochybnením jej zodpovednosti. |
| --- | --- |

(207)

Na podporu tejto tézy poskytli belgické orgány Komisii viaceré údaje, a najmä stanovisko expertov Linklaters a Grand Auzas et Associés, podl'a ktorého tento scenár likvidácie pred súdom by vystavil spoločnost' SNCB reálnemu a nie zanedbatel'nému riziku [...] spochybnením jej zodpovednosti.

| (208) | Komisia nepopiera, že v istých výnimočných prípadoch niektoré národné legislatívy ustanovujú možnost' pre tretie strany obrátit' sa proti akcionárom likvidovanej spoločnosti, najmä ak akcionári môžu byt' pokladaní za [...] a/alebo za osoby, ktoré urobili chyby v riadení. |
| --- | --- |

(208)

Komisia nepopiera, že v istých výnimočných prípadoch niektoré národné legislatívy ustanovujú možnost' pre tretie strany obrátit' sa proti akcionárom likvidovanej spoločnosti, najmä ak akcionári môžu byt' pokladaní za [...] a/alebo za osoby, ktoré urobili chyby v riadení.

| (209) | Predsa však v tomto osobitnom prípade, aj ked' takáto možnost' jestvuje vo francúzskom práve a belgické orgány poskytli isté údaje, pokial' ide o takéto riziko, tieto orgány dostatočne neodstránili pochybnosti vyslovené v tomto osobitnom prípade pri rozšírení konania v apríli 2005 týkajúceho sa tohto spisu. Komisia z toho vyvodzuje záver, že nie je legitímne v tomto prípade prihliadat' pri nákladoch na tento scenár na 58 miliónov EUR spojených podl'a belgických orgánov s rizikom [...]. |
| --- | --- |

(209)

Predsa však v tomto osobitnom prípade, aj ked' takáto možnost' jestvuje vo francúzskom práve a belgické orgány poskytli isté údaje, pokial' ide o takéto riziko, tieto orgány dostatočne neodstránili pochybnosti vyslovené v tomto osobitnom prípade pri rozšírení konania v apríli 2005 týkajúceho sa tohto spisu. Komisia z toho vyvodzuje záver, že nie je legitímne v tomto prípade prihliadat' pri nákladoch na tento scenár na 58 miliónov EUR spojených podl'a belgických orgánov s rizikom [...].

| (210) | Rovnakým spôsobom si Komisia myslí, najmä vzhl'adom na osobitný štatút spoločnosti SNCB, že je málo pravdepodobné, aby náklady na financovanie spoločnosti SNCB boli výrazne dotknuté prípadnou likvidáciou pred súdom aktivity road domestic vo Francúzsku na rozdiel od toho, ako to vidia belgické orgány. Naproti tomu možno pripustit', že táto likvidácia by mohla mat' zvýšené náklady na financovanie bankového záväzku skupiny ABX pri maximálnej sume 7 miliónov EUR odhadnutej belgickými orgánmi. |
| --- | --- |

(210)

Rovnakým spôsobom si Komisia myslí, najmä vzhl'adom na osobitný štatút spoločnosti SNCB, že je málo pravdepodobné, aby náklady na financovanie spoločnosti SNCB boli výrazne dotknuté prípadnou likvidáciou pred súdom aktivity road domestic vo Francúzsku na rozdiel od toho, ako to vidia belgické orgány. Naproti tomu možno pripustit', že táto likvidácia by mohla mat' zvýšené náklady na financovanie bankového záväzku skupiny ABX pri maximálnej sume 7 miliónov EUR odhadnutej belgickými orgánmi.

| (211) | Simulácia belgických orgánov berie do úvahy aj vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny z dôvodu, že veritel' celej skupiny by mohol na základe likvidácie aktivity road domestic vo Francúzsku požadovat' drastické zníženie svojich lehôt splatnosti. Odhad vplyvu tohto javu na 45 miliónov eur, založený na hypotéze zníženia zo strany dodávatel'ov priemernej lehoty splatnosti o jeden týždeň, teda približne 15 %, sa zdá prijatel'ný. Aj ked' by vplyv mohol byt' zmiernený pri zákazníkoch dcérskych spoločností skupiny, ktoré sú finančne zdravé, mohol byt' výrazne vyšší ako jeden týždeň pri zákazníkoch iných dcérskych spoločností, ktoré sa nachádzajú vo finančných t'ažkostiach, vo chvíli likvidácie aktivity vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(211)

Simulácia belgických orgánov berie do úvahy aj vplyv na potrebu prevádzkového kapitálu skupiny z dôvodu, že veritel' celej skupiny by mohol na základe likvidácie aktivity road domestic vo Francúzsku požadovat' drastické zníženie svojich lehôt splatnosti. Odhad vplyvu tohto javu na 45 miliónov eur, založený na hypotéze zníženia zo strany dodávatel'ov priemernej lehoty splatnosti o jeden týždeň, teda približne 15 %, sa zdá prijatel'ný. Aj ked' by vplyv mohol byt' zmiernený pri zákazníkoch dcérskych spoločností skupiny, ktoré sú finančne zdravé, mohol byt' výrazne vyšší ako jeden týždeň pri zákazníkoch iných dcérskych spoločností, ktoré sa nachádzajú vo finančných t'ažkostiach, vo chvíli likvidácie aktivity vo Francúzsku.

| (212) | Napokon belgické orgány si myslia, že likvidácia aktivity road domestic vo Francúzsku by mohla spôsobit' aj stratu zákazníkov 5 až 30 % v priebehu roku likvidácie v iných aktivitách skupiny. Ked'že ide o skupinu ponúkajúcu integrované poskytovanie služieb v Európe, ktorej jednotlivé aktivity navzájom silne závisia, je rozumné predpokladat', že likvidácia pred súdom by v skutočnosti mohla spôsobit' poškodenie imidžu a stratu činnosti pri iných aktivitách skupiny, a to o to viac, že aktivita a/alebo dotknutá krajina je blízka aktivite a krajine spoločnosti, ktorá by bola likvidovaná, ako sa uvádza v odhadoch belgických orgánov. Takéto uvažovanie nemožno uplatnit' pri zvolenom scenári PPZ. Na jednej strane toto riešenie skutočne chráni imidž skupiny; na strane druhej zmluva o postúpení aktivity road domestic obsahuje dohovor o spolupráci medzi spoločnost'ou zoskupujúcou aktivity postúpené v rámci PPZ a medzinárodné aktivity spoločnosti ABX-F, ktoré zostávajú v skupine ABX, za čo si zákazníci tejto skupiny zachovajú prístup k službe vo Francúzsku. Komisia poznamenáva, že je t'ažké potvrdit' straty zákazníkov dosahujúce až 30 %. Taktiež vzhl'adom na skutočnost', že jednotlivé dcérske spoločnosti skupiny sa delia o viacerých významných spoločných zákazníkov, a vzhl'adom na významnost' Francúzska v medzinárodných aktivitách skupiny vo Francúzsku, Nemecku a Holandsku (pohybujúcu sa v rozpätí od 14 do 36 %), namiesto nákladov okrem toho 112 miliónov EUR plánovaných belgickými orgánmi si Komisia myslí, že na odhadnutie vplyvu tohto javu je rozumné zohl'adnit' odhadovanú hodnotu nákladov zodpovedajúcich maximálnej strate 20 % zákazníkov počas prvého roka pri najviac dotknutých aktivitách, teda približne 75 miliónov eur. |
| --- | --- |

(212)

Napokon belgické orgány si myslia, že likvidácia aktivity road domestic vo Francúzsku by mohla spôsobit' aj stratu zákazníkov 5 až 30 % v priebehu roku likvidácie v iných aktivitách skupiny. Ked'že ide o skupinu ponúkajúcu integrované poskytovanie služieb v Európe, ktorej jednotlivé aktivity navzájom silne závisia, je rozumné predpokladat', že likvidácia pred súdom by v skutočnosti mohla spôsobit' poškodenie imidžu a stratu činnosti pri iných aktivitách skupiny, a to o to viac, že aktivita a/alebo dotknutá krajina je blízka aktivite a krajine spoločnosti, ktorá by bola likvidovaná, ako sa uvádza v odhadoch belgických orgánov. Takéto uvažovanie nemožno uplatnit' pri zvolenom scenári PPZ. Na jednej strane toto riešenie skutočne chráni imidž skupiny; na strane druhej zmluva o postúpení aktivity road domestic obsahuje dohovor o spolupráci medzi spoločnost'ou zoskupujúcou aktivity postúpené v rámci PPZ a medzinárodné aktivity spoločnosti ABX-F, ktoré zostávajú v skupine ABX, za čo si zákazníci tejto skupiny zachovajú prístup k službe vo Francúzsku. Komisia poznamenáva, že je t'ažké potvrdit' straty zákazníkov dosahujúce až 30 %. Taktiež vzhl'adom na skutočnost', že jednotlivé dcérske spoločnosti skupiny sa delia o viacerých významných spoločných zákazníkov, a vzhl'adom na významnost' Francúzska v medzinárodných aktivitách skupiny vo Francúzsku, Nemecku a Holandsku (pohybujúcu sa v rozpätí od 14 do 36 %), namiesto nákladov okrem toho 112 miliónov EUR plánovaných belgickými orgánmi si Komisia myslí, že na odhadnutie vplyvu tohto javu je rozumné zohl'adnit' odhadovanú hodnotu nákladov zodpovedajúcich maximálnej strate 20 % zákazníkov počas prvého roka pri najviac dotknutých aktivitách, teda približne 75 miliónov eur.

| (213) | Taktiež je rozumné prijat' hypotézu, že toto zníženie aktivity by viedlo skupinu k zníženiu počtu svojich zamestnancov, pretože v záujme prechádzania príliš vysokej strate hrubej marže by podnik mohol byt' donútený na dodatočné prepúšt'anie zamestnancov. Belgické orgány odhadli tieto náklady okrem toho na 35 miliónov eur. Ked'že rozsah, a teda náklady tohto prepúšt'ania by mali nasledovat' po rozsahu straty aktivity, rovnaká opatrná hypotéza ako predtým vedie k zohl'adneniu odhadovanej hodnoty dvoch tretín nákladov navyše, teda 24 miliónov eur. |
| --- | --- |

(213)

Taktiež je rozumné prijat' hypotézu, že toto zníženie aktivity by viedlo skupinu k zníženiu počtu svojich zamestnancov, pretože v záujme prechádzania príliš vysokej strate hrubej marže by podnik mohol byt' donútený na dodatočné prepúšt'anie zamestnancov. Belgické orgány odhadli tieto náklady okrem toho na 35 miliónov eur. Ked'že rozsah, a teda náklady tohto prepúšt'ania by mali nasledovat' po rozsahu straty aktivity, rovnaká opatrná hypotéza ako predtým vedie k zohl'adneniu odhadovanej hodnoty dvoch tretín nákladov navyše, teda 24 miliónov eur.

| (214) | Celkove Komisia odhaduje, že namiesto 346 miliónov EUR zohl'adnených belgickými orgánmi je možné uvažovat' o tom, že scenár likvidácie pred súdom aktivity road domestic vo Francúzsku by mohol viest' k tomu, že spoločnost' SNCB by znášala náklady aspoň vo výške 7 + 45 + 75 + 24, teda 151 miliónov EUR (mimo prípadného rizika [...]), čo je viac ako náklady scenára zvoleného spoločnost'ou SNCB. |
| --- | --- |

(214)

Celkove Komisia odhaduje, že namiesto 346 miliónov EUR zohl'adnených belgickými orgánmi je možné uvažovat' o tom, že scenár likvidácie pred súdom aktivity road domestic vo Francúzsku by mohol viest' k tomu, že spoločnost' SNCB by znášala náklady aspoň vo výške 7 + 45 + 75 + 24, teda 151 miliónov EUR (mimo prípadného rizika [...]), čo je viac ako náklady scenára zvoleného spoločnost'ou SNCB.

| (215) | Záver: Po tejto analýze si Komisia myslí, že vol'ba spoločnosti SNCB postúpit' zamestnancom svoju aktivitu road domestic vo Francúzsku a podmienky, ktoré si na to zvolila, sa môžu pokladat' za zhodné s tými, ktoré by urobil súkromný investor vedený len ekonomickými úvahami, a teda že táto operácia neobsahuje prvok štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(215)

Záver: Po tejto analýze si Komisia myslí, že vol'ba spoločnosti SNCB postúpit' zamestnancom svoju aktivitu road domestic vo Francúzsku a podmienky, ktoré si na to zvolila, sa môžu pokladat' za zhodné s tými, ktoré by urobil súkromný investor vedený len ekonomickými úvahami, a teda že táto operácia neobsahuje prvok štátnej pomoci.

| (216) | Komisia založila predchádzajúcu analýzu len na hypotézach, ktoré pokladala za rozumné a dostatočne odôvodnené. Tieto odhady vedú k prihliadnutiu k tomu, že rozdiel medzi scenárom zvoleným spoločnost'ou SNCB a alternatívami likvidácie by bol aspoň 13 miliónov eur, čo by malo plne pokryt' prípadnú toleranciu chýb v odhadoch, ktoré sa zohl'adnili po analýze. |
| --- | --- |

(216)

Komisia založila predchádzajúcu analýzu len na hypotézach, ktoré pokladala za rozumné a dostatočne odôvodnené. Tieto odhady vedú k prihliadnutiu k tomu, že rozdiel medzi scenárom zvoleným spoločnost'ou SNCB a alternatívami likvidácie by bol aspoň 13 miliónov eur, čo by malo plne pokryt' prípadnú toleranciu chýb v odhadoch, ktoré sa zohl'adnili po analýze.

6.1.7.   Predaj ABX-WW

| (217) | Komisia konštatuje, že spoločnost' SNCB dôkladne hl'adala nadobúdatel'a holdingovej spoločnosti ABX-WW, osobitne prostredníctvom špecializovanej spoločnosti. |
| --- | --- |

(217)

Komisia konštatuje, že spoločnost' SNCB dôkladne hl'adala nadobúdatel'a holdingovej spoločnosti ABX-WW, osobitne prostredníctvom špecializovanej spoločnosti.

| (218) | Pokial' ide o cenu a podmienky predaja ABX-Worldwide, Komisia berie do úvahy správu spoločnosti KPMG, ktorá bola poverená preverit' z finančného hl'adiska („fairness“) ponuku na predaj všetkých zostávajúcich aktív ABX-WW, tak ako už bola opísaná. |
| --- | --- |

(218)

Pokial' ide o cenu a podmienky predaja ABX-Worldwide, Komisia berie do úvahy správu spoločnosti KPMG, ktorá bola poverená preverit' z finančného hl'adiska („fairness“) ponuku na predaj všetkých zostávajúcich aktív ABX-WW, tak ako už bola opísaná.

| (219) | Spoločnost' KPMG sa vo svojej správe (81) v podstate opiera o porovnanie dvoch metód oceňovania: metódy „discounted cash flow“ (DCF, aktualizovaného zisku) spočívajúcej vo výpočte súčasnej čistej hodnoty očakávaných budúcich príjmov; a metódy „capitalised earnings“ (CEA, kapitalizovaných výnosov) spočívajúcej v porovnaní rozličných úrovní príjmov (obrat, EBITDA, EBIT...) očakávaných pri podniku v porovnaní s inými podnikmi z rovnakého sektora tak, že sa na ne uplatnia multiplikačné koeficienty uvažovaného trhu. |
| --- | --- |

(219)

Spoločnost' KPMG sa vo svojej správe (81) v podstate opiera o porovnanie dvoch metód oceňovania: metódy „discounted cash flow“ (DCF, aktualizovaného zisku) spočívajúcej vo výpočte súčasnej čistej hodnoty očakávaných budúcich príjmov; a metódy „capitalised earnings“ (CEA, kapitalizovaných výnosov) spočívajúcej v porovnaní rozličných úrovní príjmov (obrat, EBITDA, EBIT...) očakávaných pri podniku v porovnaní s inými podnikmi z rovnakého sektora tak, že sa na ne uplatnia multiplikačné koeficienty uvažovaného trhu.

| (220) | Vzhl'adom na skutočnost', že expert uskutočnil dôkladnú analýzu prípadu postúpenia a použil výpočtové metódy uznávané pri tomto type „fairness opinion“, Komisia sa domnieva, že konečný záver KPMG, podl'a ktorého „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“(„formulácie predaja navrhnuté [Yvanovi] sú spravodlivé a rozumné a predstavujú solídnu trhovú hodnotu“), je prijatel'ný. Z toho vyvodzuje záver, že postúpenie holdingovej spoločnosti ABX WW pod podmienkou, že sa uskutoční za dohodnutú cenu a s výhradou len bežných a ekonomicky odôvodnených úprav v prípade postúpenia, neobsahuje prvky štátnej pomoci v prospech kupca. |
| --- | --- |

(220)

Vzhl'adom na skutočnost', že expert uskutočnil dôkladnú analýzu prípadu postúpenia a použil výpočtové metódy uznávané pri tomto type „fairness opinion“, Komisia sa domnieva, že konečný záver KPMG, podl'a ktorého „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“(„formulácie predaja navrhnuté [Yvanovi] sú spravodlivé a rozumné a predstavujú solídnu trhovú hodnotu“), je prijatel'ný. Z toho vyvodzuje záver, že postúpenie holdingovej spoločnosti ABX WW pod podmienkou, že sa uskutoční za dohodnutú cenu a s výhradou len bežných a ekonomicky odôvodnených úprav v prípade postúpenia, neobsahuje prvky štátnej pomoci v prospech kupca.

| (221) | Podmienky postúpenia zabezpečujú Belgicku predajnú cenu a záväzok podstatného príspevku zo strany Yvana, ktoré znížia verejné výdavky, ktoré Belgicko vynakladá na túto záležitost'. Taktiež fakticky zabezpečia skutočné postúpenie spoločnost'ou SNCB všetkých aktivít skupiny ABX. |
| --- | --- |

(221)

Podmienky postúpenia zabezpečujú Belgicku predajnú cenu a záväzok podstatného príspevku zo strany Yvana, ktoré znížia verejné výdavky, ktoré Belgicko vynakladá na túto záležitost'. Taktiež fakticky zabezpečia skutočné postúpenie spoločnost'ou SNCB všetkých aktivít skupiny ABX.

6.2.   Zlučitel'nost' pomoci s reštrukturalizáciou

| (222) | Komisia d'alej skúma zlučitel'nost' štátnej pomoci, ktorú identifikovala z pohl'adu svojich usmernení pre pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov nachádzajúcich sa v t'ažkostiach. K pôvodnému oznámeniu belgických orgánov došlo v roku 2003 a bolo dôvodom na začatie konania v júli 2003 na základe usmernení Spoločenstva pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v t'ažkostiach z roku 1999 (82) (d'alej len „usmernenia z roku 1999“). Predsa však na jednej strane aktualizácia reštrukturalizačného plánu, ku ktorej došlo po vstupe do platnosti nových usmernení, ustanovuje podstatné zvýšenie pôvodne plánovanej sumy pomoci; na strane druhej z predchádzajúcej analýzy vyplýva, že spoločnost' SNCB poskytla nezákonnú pomoc skupine ABX. Vzhl'adom na tieto podstatné časti tohto prípadu a na body 103 a 104 usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v t'ažkostiach (83) (d'alej len „usmernenia z roku 2004“) Komisia skúma celú túto pomoc so zretel'om na túto normu, pričom zohl'adňuje skutočnost', že pôvodné oznámenie plánu bolo vykonané so zretel'om na usmernenia z roku 1999. V každom prípade nasledujúca analýza fakticky ukazuje, že uvažovaná pomoc môže byt' vyhlásená za zlučitel'nú s rovnakými podmienkami z titulu tak usmernení z roku 1999, ako aj usmernení z roku 2004. |
| --- | --- |

(222)

Komisia d'alej skúma zlučitel'nost' štátnej pomoci, ktorú identifikovala z pohl'adu svojich usmernení pre pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov nachádzajúcich sa v t'ažkostiach. K pôvodnému oznámeniu belgických orgánov došlo v roku 2003 a bolo dôvodom na začatie konania v júli 2003 na základe usmernení Spoločenstva pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v t'ažkostiach z roku 1999 (82) (d'alej len „usmernenia z roku 1999“). Predsa však na jednej strane aktualizácia reštrukturalizačného plánu, ku ktorej došlo po vstupe do platnosti nových usmernení, ustanovuje podstatné zvýšenie pôvodne plánovanej sumy pomoci; na strane druhej z predchádzajúcej analýzy vyplýva, že spoločnost' SNCB poskytla nezákonnú pomoc skupine ABX. Vzhl'adom na tieto podstatné časti tohto prípadu a na body 103 a 104 usmernení Spoločenstva týkajúcich sa štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v t'ažkostiach (83) (d'alej len „usmernenia z roku 2004“) Komisia skúma celú túto pomoc so zretel'om na túto normu, pričom zohl'adňuje skutočnost', že pôvodné oznámenie plánu bolo vykonané so zretel'om na usmernenia z roku 1999. V každom prípade nasledujúca analýza fakticky ukazuje, že uvažovaná pomoc môže byt' vyhlásená za zlučitel'nú s rovnakými podmienkami z titulu tak usmernení z roku 1999, ako aj usmernení z roku 2004.

6.2.1.   Oprávnenost'

| (223) | Na základe viacerých relevantných indícií Komisia konštatuje, že skupina ABX ako celok musí byt' pokladaná za podnik nachádzajúci sa v t'ažkostiach v zmysle bodu 11 usmernení z roku 2004. Vskutku na jednej strane sa prevádzkové straty skupiny prehĺbili v rokoch 2001 a 2002 a dosiahli 50 miliónov EUR v roku 2002; straty sa taktiež zhoršili, pričom čistý hospodársky výsledok klesol z –73 miliónov EUR v roku 2000 na –186 miliónov EUR v roku 2002; finančné náklady sa zvýšili v rovnakom období z 15 na 41 miliónov eur, zatial' čo záväzky narástli zo 442 na 512 miliónov eur. Na strane druhej, a predovšetkým, aktivity skupiny ABX v Nemecku, Francúzsku a Holandsku čelili vážnym finančným problémom, ktoré boli opísané v rozhodnutí schval'ujúcom pomoc na záchranu skupiny ABX, a preto nesporne predstavujú podniky nachádzajúce sa v t'ažkostiach, tak ako to konštatovala Komisia v už uvedenom rozhodnutí (84); lenže tieto subjekty zohrávali v tom čase ústrednú úlohu v stratégii skupiny ABX a v jej schopnosti poskytovat' integrované služby dopravnej logistiky v Európe; okrem toho rozhodujúcim spôsobom (rádovo 60 % v roku 2002) prispievali k obratu skupiny, takže vážne t'ažkosti týchto subjektov predstavovali hrozbu pre prežitie skupiny v jej vtedajšej konfigurácii. |
| --- | --- |

(223)

Na základe viacerých relevantných indícií Komisia konštatuje, že skupina ABX ako celok musí byt' pokladaná za podnik nachádzajúci sa v t'ažkostiach v zmysle bodu 11 usmernení z roku 2004. Vskutku na jednej strane sa prevádzkové straty skupiny prehĺbili v rokoch 2001 a 2002 a dosiahli 50 miliónov EUR v roku 2002; straty sa taktiež zhoršili, pričom čistý hospodársky výsledok klesol z –73 miliónov EUR v roku 2000 na –186 miliónov EUR v roku 2002; finančné náklady sa zvýšili v rovnakom období z 15 na 41 miliónov eur, zatial' čo záväzky narástli zo 442 na 512 miliónov eur. Na strane druhej, a predovšetkým, aktivity skupiny ABX v Nemecku, Francúzsku a Holandsku čelili vážnym finančným problémom, ktoré boli opísané v rozhodnutí schval'ujúcom pomoc na záchranu skupiny ABX, a preto nesporne predstavujú podniky nachádzajúce sa v t'ažkostiach, tak ako to konštatovala Komisia v už uvedenom rozhodnutí (84); lenže tieto subjekty zohrávali v tom čase ústrednú úlohu v stratégii skupiny ABX a v jej schopnosti poskytovat' integrované služby dopravnej logistiky v Európe; okrem toho rozhodujúcim spôsobom (rádovo 60 % v roku 2002) prispievali k obratu skupiny, takže vážne t'ažkosti týchto subjektov predstavovali hrozbu pre prežitie skupiny v jej vtedajšej konfigurácii.

| (224) | Komisia si inak myslí, že zvyšok skupiny ABX nemohol viac prispiet' k financovaniu jej reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(224)

Komisia si inak myslí, že zvyšok skupiny ABX nemohol viac prispiet' k financovaniu jej reštrukturalizácie.

| (225) | Belgické orgány totiž uviedli, že holdingová spoločnost' ABX-WW vyprodukovala 24,3 milióna EUR prostredníctvom postúpení, externého financovania a zvýšenia produktivity (najmä v Taliansku, Nemecku, Portugalsku, Holandsku a Španielsku), čo umožnilo čiastočne financovat' reštrukturalizáciu skupiny. |
| --- | --- |

(225)

Belgické orgány totiž uviedli, že holdingová spoločnost' ABX-WW vyprodukovala 24,3 milióna EUR prostredníctvom postúpení, externého financovania a zvýšenia produktivity (najmä v Taliansku, Nemecku, Portugalsku, Holandsku a Španielsku), čo umožnilo čiastočne financovat' reštrukturalizáciu skupiny.

| (226) | Tieto predaje aktív spolu s vnútornými opatreniami racionalizácie podstatne znížili rozsah skupiny ABX: počet závodov sa znížil o 31 %, obrat o 21 %, počet zamestnancov (pracovných miest na plný úväzok) o 40 % a skladovacia rozloha o 54 %. Tieto číselné údaje sú ešte omnoho výraznejšie v Nemecku pri poklesoch až do 69 % pred zohl'adnením záväzkov prijatých Belgickom v novembri 2005. Možno uvažovat', že doplnkové predaje aktív by mohli dosiahnut' životaschopnost' aktivity skupiny ako siete pre integrované služby multimodálnej logistiky v Európe. |
| --- | --- |

(226)

Tieto predaje aktív spolu s vnútornými opatreniami racionalizácie podstatne znížili rozsah skupiny ABX: počet závodov sa znížil o 31 %, obrat o 21 %, počet zamestnancov (pracovných miest na plný úväzok) o 40 % a skladovacia rozloha o 54 %. Tieto číselné údaje sú ešte omnoho výraznejšie v Nemecku pri poklesoch až do 69 % pred zohl'adnením záväzkov prijatých Belgickom v novembri 2005. Možno uvažovat', že doplnkové predaje aktív by mohli dosiahnut' životaschopnost' aktivity skupiny ako siete pre integrované služby multimodálnej logistiky v Európe.

| (227) | Zdravé subjekty skupiny inak podporili ostatné subjekty nachádzajúce sa v t'ažkostiach, a tak prispeli k ich ozdraveniu. Napríklad spoločnost' ABX SLOGISTICS (Belgium) NV/SA upustila od pohl'adávok voči ABX Holandsko vo výške 10,6 milióna eur. |
| --- | --- |

(227)

Zdravé subjekty skupiny inak podporili ostatné subjekty nachádzajúce sa v t'ažkostiach, a tak prispeli k ich ozdraveniu. Napríklad spoločnost' ABX SLOGISTICS (Belgium) NV/SA upustila od pohl'adávok voči ABX Holandsko vo výške 10,6 milióna eur.

| (228) | Napokon treba zdôraznit', že celá skupina, ktorá združila do spoločného fondu svoje peňažné prostriedky od roku 2001, sa nachádza v situácii zápornej likvidity [...], ked'že prostriedky uvol'nené zo ziskových aktivít boli pohltené deficitnými aktivitami. |
| --- | --- |

(228)

Napokon treba zdôraznit', že celá skupina, ktorá združila do spoločného fondu svoje peňažné prostriedky od roku 2001, sa nachádza v situácii zápornej likvidity [...], ked'že prostriedky uvol'nené zo ziskových aktivít boli pohltené deficitnými aktivitami.

| (229) | Vskutku situácia limitu prostriedkov cash pool je stále záporná a často sa blíži k maximálnej povolenej hranici [...] miliónov EUR (napríklad: -[...] miliónov EUR v júni 2005) a skupina je [...] dlžníkom krátkodobých likvidných prostriedkov:
  Situácia konsolidovaného stavu pokladne ABX LOGISTICS
  Worldwide S.A.








  Milióny eur |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.6.2005 |
| Bežné účty v bankách | [...] | [...] | [...] |
| Finančné záväzky nad rok splatné v priebehu roka | [...] | [...] | [...] |
| Krátkodobý nekrytý bankový úver | [...] | [...] | [...] |
| Čistá situácia stavu pokladne | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Vskutku situácia limitu prostriedkov cash pool je stále záporná a často sa blíži k maximálnej povolenej hranici [...] miliónov EUR (napríklad: -[...] miliónov EUR v júni 2005) a skupina je [...] dlžníkom krátkodobých likvidných prostriedkov:

Situácia konsolidovaného stavu pokladne ABX LOGISTICS

Worldwide S.A.

Milióny eur

31.12.2003

31.12.2004

30.6.2005

Bežné účty v bankách

[...]

[...]

[...]

Finančné záväzky nad rok splatné v priebehu roka

[...]

[...]

[...]

Krátkodobý nekrytý bankový úver

[...]

[...]

[...]

Čistá situácia stavu pokladne

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Napokon Komisia konštatuje, že aj ked' holdingová spoločnost' ABX-WW bola vytvorená len v roku 2003, skupina ako ekonomický subjekt nepredstavuje novo vytvorený podnik v zmysle usmernení z roku 2004, ked'že je výsledkom agregácie viacerých dovtedy jestvujúcich subjektov aktívnych v rovnakom sektore a ked'že bola zavedená nová štruktúra skupiny presne s ciel'om prispiet' k reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(230)

Napokon Komisia konštatuje, že aj ked' holdingová spoločnost' ABX-WW bola vytvorená len v roku 2003, skupina ako ekonomický subjekt nepredstavuje novo vytvorený podnik v zmysle usmernení z roku 2004, ked'že je výsledkom agregácie viacerých dovtedy jestvujúcich subjektov aktívnych v rovnakom sektore a ked'že bola zavedená nová štruktúra skupiny presne s ciel'om prispiet' k reštrukturalizácii.

6.2.2.   Návrat k životaschopnosti

| (231) | Očakávané predpokladané výsledky pre spoločnosti ABX-WW, ABX-D a –NL, tak ako sú už uvedené v opisnej časti, založené na realistických prognózach predpokladajú návrat k životaschopnosti v rozpätí od roku 2006 do roku 2007. |
| --- | --- |

(231)

Očakávané predpokladané výsledky pre spoločnosti ABX-WW, ABX-D a –NL, tak ako sú už uvedené v opisnej časti, založené na realistických prognózach predpokladajú návrat k životaschopnosti v rozpätí od roku 2006 do roku 2007.

| (232) | Okrem toho finančné výsledky sa výrazne zlepšili od roku 2002, ked' bol vypracovaný reštrukturalizačný plán. Na úrovni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. ide o zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (EBIT) z –28,7 milióna EUR (2002) na +11,6 milióna EUR (2004). Prevádzkový výsledok ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (mimo Air&Sea) sa zas zmenil z –32,0 miliónov EUR na -[...] miliónov EUR za rovnaké obdobie a prevádzkový výsledok ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV sa blíži k vyrovnanosti zmenou z –6,7 milióna EUR na -[...] miliónov eur. |
| --- | --- |

(232)

Okrem toho finančné výsledky sa výrazne zlepšili od roku 2002, ked' bol vypracovaný reštrukturalizačný plán. Na úrovni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. ide o zlepšenie prevádzkového hospodárskeho výsledku (EBIT) z –28,7 milióna EUR (2002) na +11,6 milióna EUR (2004). Prevádzkový výsledok ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (mimo Air&Sea) sa zas zmenil z –32,0 miliónov EUR na -[...] miliónov EUR za rovnaké obdobie a prevádzkový výsledok ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV sa blíži k vyrovnanosti zmenou z –6,7 milióna EUR na -[...] miliónov eur.

| (233) | Okrem tohto nesporného finančného oživenia pozorovaného za posledné roky z opisnej časti vyplýva, že skupina ABX sa zjavne podrobuje skutočnej organickej reštrukturalizácii, aby sa trvale obnovila jej životaschopnost'. |
| --- | --- |

(233)

Okrem tohto nesporného finančného oživenia pozorovaného za posledné roky z opisnej časti vyplýva, že skupina ABX sa zjavne podrobuje skutočnej organickej reštrukturalizácii, aby sa trvale obnovila jej životaschopnost'.

| (234) | Napokon si Komisia myslí, že podpis dohody o predaji celej skupiny ABX LOGISTICS WW, ktorou sa postúpenie stalo povinným s výhradou jeho schválenia a bežných podmienok v prípade postúpenia, a ku ktorej sa pridali významné záväzky o investovaní zo strany súkromného kupca, predstavuje rozhodujúci doplnkový údaj kvality reštrukturalizačného plánu skupiny ABX a jej návratu k trvalej životaschopnosti. |
| --- | --- |

(234)

Napokon si Komisia myslí, že podpis dohody o predaji celej skupiny ABX LOGISTICS WW, ktorou sa postúpenie stalo povinným s výhradou jeho schválenia a bežných podmienok v prípade postúpenia, a ku ktorej sa pridali významné záväzky o investovaní zo strany súkromného kupca, predstavuje rozhodujúci doplnkový údaj kvality reštrukturalizačného plánu skupiny ABX a jej návratu k trvalej životaschopnosti.

6.2.3.   Predchádzanie neoprávnenému narušeniu hospodárskej sút'aže

| (235) | Podl'a usmernení z roku 2004 treba prijat' kompenzačné opatrenia na čo možno najväčšie zmiernenie nepriaznivých dôsledkov pomoci pre konkurentov. Pokial' to tak nie je, pomoc musí byt' pokladaná za odporujúcu všeobecnému záujmu. |
| --- | --- |

(235)

Podl'a usmernení z roku 2004 treba prijat' kompenzačné opatrenia na čo možno najväčšie zmiernenie nepriaznivých dôsledkov pomoci pre konkurentov. Pokial' to tak nie je, pomoc musí byt' pokladaná za odporujúcu všeobecnému záujmu.

| (236) | Skupina ABX sa už teraz zaviazala vel'mi podstatne znížit' svoju kapacitu. Ako už bolo uvedené, do ukončenia reštrukturalizácie výrazne zníži počet svojich závodov, svoju prevádzkovú rozlohu, svoj obrat, či dokonca počet svojich zamestnancov, aby dosiahla zníženie na úrovni ABX-WW až do 54 %, na úrovni ABX-D až do 69 %, na úrovni ABX-NL až do 44 % a na úrovni ABX-F až do 76 % (najmä vo forme postúpenia a zatvorenia kancelárií). Tieto zníženia boli ešte posilnené na nemeckom trhu doplnkovými záväzkami prijatými belgickými orgánmi [...] v roku 2005. Tieto zníženia, ktoré výrazne prekračujú zníženia predpokladané v pôvodnom pláne, uvol'nia rovnané podiely na trhu v prospech konkurentov. |
| --- | --- |

(236)

Skupina ABX sa už teraz zaviazala vel'mi podstatne znížit' svoju kapacitu. Ako už bolo uvedené, do ukončenia reštrukturalizácie výrazne zníži počet svojich závodov, svoju prevádzkovú rozlohu, svoj obrat, či dokonca počet svojich zamestnancov, aby dosiahla zníženie na úrovni ABX-WW až do 54 %, na úrovni ABX-D až do 69 %, na úrovni ABX-NL až do 44 % a na úrovni ABX-F až do 76 % (najmä vo forme postúpenia a zatvorenia kancelárií). Tieto zníženia boli ešte posilnené na nemeckom trhu doplnkovými záväzkami prijatými belgickými orgánmi [...] v roku 2005. Tieto zníženia, ktoré výrazne prekračujú zníženia predpokladané v pôvodnom pláne, uvol'nia rovnané podiely na trhu v prospech konkurentov.

| (237) | Komisia si myslí, že tieto zatvorenia a postúpenia možno pokladat' za primerané jednak vzhl'adom na ich kvantitatívny význam, slabý zvyšný podiel na trhu skupiny ABX v oblasti freight forwarding (necelé 2 % v Nemecku, 1 % v Holandsku v roku 2002), nevyhnutnost' disponovat' minimálnou siet'ou vo viacerých krajinách Európy v záujme zachovania životaschopnej aktivity služieb a napokon vzhl'adom na skutočnost', že trh dopravnej logistiky nemá nadbytočné kapacity a rozvíja sa, ako je uvedené v analýze časti 2.2. Pripomína sa, že skupina ABX prakticky nevlastní dopravné prostriedky a tým prakticky nepôsobí ako cestný dopravca. |
| --- | --- |

(237)

Komisia si myslí, že tieto zatvorenia a postúpenia možno pokladat' za primerané jednak vzhl'adom na ich kvantitatívny význam, slabý zvyšný podiel na trhu skupiny ABX v oblasti freight forwarding (necelé 2 % v Nemecku, 1 % v Holandsku v roku 2002), nevyhnutnost' disponovat' minimálnou siet'ou vo viacerých krajinách Európy v záujme zachovania životaschopnej aktivity služieb a napokon vzhl'adom na skutočnost', že trh dopravnej logistiky nemá nadbytočné kapacity a rozvíja sa, ako je uvedené v analýze časti 2.2. Pripomína sa, že skupina ABX prakticky nevlastní dopravné prostriedky a tým prakticky nepôsobí ako cestný dopravca.

| (238) | Okrem toho Komisia preverila, či na základe informácií predložených belgickými orgánmi sa podstatná čast' zníženia kapacity týka krátkodobých kontribučných aktivít. Toto doplnkové zníženie sa týka približne 19 % z celkových 31 % zníženia počtu závodov, 12 % z celkových 21 % zníženia obratu, 15 % z celkových 40 % zníženia počtu zamestnancov a 40 % z celkových 54 % zníženia skladovacej rozlohy. |
| --- | --- |

(238)

Okrem toho Komisia preverila, či na základe informácií predložených belgickými orgánmi sa podstatná čast' zníženia kapacity týka krátkodobých kontribučných aktivít. Toto doplnkové zníženie sa týka približne 19 % z celkových 31 % zníženia počtu závodov, 12 % z celkových 21 % zníženia obratu, 15 % z celkových 40 % zníženia počtu zamestnancov a 40 % z celkových 54 % zníženia skladovacej rozlohy.

6.2.4.   Obmedzenie pomoci na minimum

| (239) | Usmernenia z roku 2004 vyžadujú, aby suma a intenzita pomoci boli obmedzené na minimum. |
| --- | --- |

(239)

Usmernenia z roku 2004 vyžadujú, aby suma a intenzita pomoci boli obmedzené na minimum.

| (240) | V tejto veci Komisia konštatuje po prvé, že rekapitalizácia vedie skupinu k pomeru záväzkov k vlastnému kapitálu 80 % po zavedení oznámených opatrení. Táto miera by dosiahla 155 % po vylúčení goodwillu 146 miliónov eur, ktorý sa nachádza v účtovnej závierke skupiny.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidovaná súvaha | 31.12.03 | 31.12.04 | 30.6.05 | 31.12.05 pred konverziou | 31.12.05 po konverzii | 31.12.05 pred konverziou s vylúčením goodwillu | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsolidovaný vlastný kapitál | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finančné záväzky | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Ukazovatel' zadlženosti | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

V tejto veci Komisia konštatuje po prvé, že rekapitalizácia vedie skupinu k pomeru záväzkov k vlastnému kapitálu 80 % po zavedení oznámených opatrení. Táto miera by dosiahla 155 % po vylúčení goodwillu 146 miliónov eur, ktorý sa nachádza v účtovnej závierke skupiny.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidovaná súvaha

31.12.03

31.12.04

30.6.05

31.12.05 pred konverziou

31.12.05 po konverzii

31.12.05 pred konverziou s vylúčením goodwillu

31.12.06

31.12.07

Konsolidovaný vlastný kapitál

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finančné záväzky

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Ukazovatel' zadlženosti

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komisia si myslí, že je odôvodnené zohl'adnit' aj druhý číselný údaj 155 %, ked'že tento goodwill pochádza do vel'kej miery z pôvodnej akvizície ABX-D ([...] miliónov eur) a NL ([...] miliónov eur), ktorých kapacity budú výrazne znížené pri reštrukturalizácii (čo je posilnené záväzkami [...] zníženia prítomnosti v Nemecku, ktoré oznámili belgické orgány v decembri 2005). Belgické orgány si okrem toho myslia, že zavedenie opatrení na reštrukturalizáciu by spôsobilo v účtovnej závierke SNCB [...] úplné zaniknutie goodwillu pri nemeckých a holandských dcérskych spoločnostiach. |
| --- | --- |

(241)

Komisia si myslí, že je odôvodnené zohl'adnit' aj druhý číselný údaj 155 %, ked'že tento goodwill pochádza do vel'kej miery z pôvodnej akvizície ABX-D ([...] miliónov eur) a NL ([...] miliónov eur), ktorých kapacity budú výrazne znížené pri reštrukturalizácii (čo je posilnené záväzkami [...] zníženia prítomnosti v Nemecku, ktoré oznámili belgické orgány v decembri 2005). Belgické orgány si okrem toho myslia, že zavedenie opatrení na reštrukturalizáciu by spôsobilo v účtovnej závierke SNCB [...] úplné zaniknutie goodwillu pri nemeckých a holandských dcérskych spoločnostiach.

| (242) | Tieto dva koeficienty 80 % a 155 % sú však stále podstatne vyššie ako rovnaké koeficienty pozorované u porovnatel'ných konkurentov skupiny ABX. Ako príklad možno uviest', že priemer (vážený obratom) koeficientov týchto konkurentov je rádovo 43 % (a vraj klesá na 16 %, ked' vezmeme spoločnost' DPWN, ktorá sa však nezdá dostatočne porovnatel'ná, aby sa mohla zohl'adnit'). |
| --- | --- |

(242)

Tieto dva koeficienty 80 % a 155 % sú však stále podstatne vyššie ako rovnaké koeficienty pozorované u porovnatel'ných konkurentov skupiny ABX. Ako príklad možno uviest', že priemer (vážený obratom) koeficientov týchto konkurentov je rádovo 43 % (a vraj klesá na 16 %, ked' vezmeme spoločnost' DPWN, ktorá sa však nezdá dostatočne porovnatel'ná, aby sa mohla zohl'adnit').

| (243) | To znamená, že skupina ABX bude rekapitalizovaná na nižšej úrovni ako priemer sektora a nebude disponovat' na základe svojej finančnej štruktúry prebytočnými zdrojmi. |
| --- | --- |

(243)

To znamená, že skupina ABX bude rekapitalizovaná na nižšej úrovni ako priemer sektora a nebude disponovat' na základe svojej finančnej štruktúry prebytočnými zdrojmi.

| (244) | Po druhé Komisia pripomína, že stav čistých likvidných prostriedkov ABX-WW je od roku 2003 záporný, takže skupina ABX nemá k dispozícii prebytočné likvidné prostriedky. |
| --- | --- |

(244)

Po druhé Komisia pripomína, že stav čistých likvidných prostriedkov ABX-WW je od roku 2003 záporný, takže skupina ABX nemá k dispozícii prebytočné likvidné prostriedky.

| (245) | Po tretie treba vziat' do úvahy skutočnost', že cena, ktorú má dostat' spoločnost' SNCB za predaj akcií ABX WW, prispieva k zníženiu skutočnej sumy pomoci. Vskutku by to vyšlo narovnako pre skupinu a jej konkurentov, ako aj pre SNCB a Yvana, keby pomoc poskytnutá SNCB bola znížená tak, aby sa predaj konal za symbolickú cenu, a keby príslušné financovanie bolo poskytnuté priamo kupcom. |
| --- | --- |

(245)

Po tretie treba vziat' do úvahy skutočnost', že cena, ktorú má dostat' spoločnost' SNCB za predaj akcií ABX WW, prispieva k zníženiu skutočnej sumy pomoci. Vskutku by to vyšlo narovnako pre skupinu a jej konkurentov, ako aj pre SNCB a Yvana, keby pomoc poskytnutá SNCB bola znížená tak, aby sa predaj konal za symbolickú cenu, a keby príslušné financovanie bolo poskytnuté priamo kupcom.

| (246) | Komisia sa inak musí presvedčit' aj o tom, či príjemca pomoci prispieva výrazným spôsobom k reštrukturalizačnému plánu z vlastných zdrojov alebo externým financovaním získaným za trhové podmienky. |
| --- | --- |

(246)

Komisia sa inak musí presvedčit' aj o tom, či príjemca pomoci prispieva výrazným spôsobom k reštrukturalizačnému plánu z vlastných zdrojov alebo externým financovaním získaným za trhové podmienky.

| (247) | Na tento účel Komisia začína určovat' celkové náklady na reštrukturalizáciu bez zlepšenia produktivity a zníženia potreby prevádzkového kapitálu.
  Čisté náklady na reštrukturalizáciu






  Výpovede, zatvorenia | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Cash-drain počas reštrukturalizácie (bez zvýšenia produktivity) | - 121,0 |
| Záväzok voči SNCB (pred rokom 2002) | -60,0 |
| Úroky zo záväzkov SNCB (záväzok spred roku 2002 + pomoc na záchranu) | -8,0 |
| Splácanie úverov a pôžičiek po stiahnutí sa bánk | [...] |
| Splácanie Yvanom d'alších záruk a pohl'adávok veritel'om ABX | [...] |
| Zníženie potreby prevádzkového kapitálu | 29,1 |
| Spolu | - 296,6 |

(247)

Na tento účel Komisia začína určovat' celkové náklady na reštrukturalizáciu bez zlepšenia produktivity a zníženia potreby prevádzkového kapitálu.

Čisté náklady na reštrukturalizáciu

Výpovede, zatvorenia

-49,0

Cash-drain počas reštrukturalizácie (bez zvýšenia produktivity)

- 121,0

Záväzok voči SNCB (pred rokom 2002)

-60,0

Úroky zo záväzkov SNCB (záväzok spred roku 2002 + pomoc na záchranu)

-8,0

Splácanie úverov a pôžičiek po stiahnutí sa bánk

[...]

Splácanie Yvanom d'alších záruk a pohl'adávok veritel'om ABX

[...]

Zníženie potreby prevádzkového kapitálu

29,1

Spolu

- 296,6

| (248) | V tejto veci si Komisia myslí, že je odôvodnené zohl'adnit' náklady uvedené v predchádzajúcej tabul'ke najmä z nasledujúcich dôvodov:






  (a) | Suma 49 miliónov EUR zodpovedá nákladom spôsobeným priamo reštrukturalizáciou, ako sú odstupné pri výpovedi a náklady na zatvorenie dcérskych spoločností; |
| --- | --- | --- |

(248)

V tejto veci si Komisia myslí, že je odôvodnené zohl'adnit' náklady uvedené v predchádzajúcej tabul'ke najmä z nasledujúcich dôvodov:

(a)

Suma 49 miliónov EUR zodpovedá nákladom spôsobeným priamo reštrukturalizáciou, ako sú odstupné pri výpovedi a náklady na zatvorenie dcérskych spoločností;

| (b) | Suma 121 miliónov EUR zodpovedá potrebe financovania (alebo cash-drain) subjektov, v ktorých prebieha reštrukturalizácia, v rokoch 2003 až 2005. Zodpovedá hlavne upravenému EBITDA podl'a investícií nevyhnutných na reštrukturalizáciu, finančných nákladov a niektorých mimoriadnych súčastí. Na základe informácií postúpených belgickými orgánmi sa Komisia presvedčila, že zohl'adnené investície spočívajú prevažne v investíciách do počítačov a v každom prípade sú nižšie ako suma odpisov. Investície do počítačov predstavujú naozaj jednu z dôležitých súčastí reorganizácie a zvýšenia produktivity skupiny. Belgické orgány inak potvrdili, že tieto investície neobsahujú nijaké zvýšenie kapacity. Komisia sa tiež mohla presvedčit', že mimoriadne súčasti zahŕňajú hlavne náklady spojené s reštrukturalizáciou podniku; týka sa to jeho reorganizácie a opatrení produktivity (prepúšt'anie zamestnancov z centrálnych funkcií, opatrenia na právne zjednodušenie, iné opatrenia produktivity...) nevyhnutných na zabezpečenie návratu k životaschopnosti.
  Treba poznamenat', že náklady, ktoré predstavuje cash-drain počas samotného obdobia reštrukturalizácie, teda 150,9 milióna eur, sú tu znížené o očakávané kladné účinky reštrukturalizácie, ktoré vytvárajú kladný cash-flow za obdobie vo výške 29,9 milióna eur, teda čisté tu prezentované náklady sú 121 miliónov eur; |
| --- | --- |

(b)

Suma 121 miliónov EUR zodpovedá potrebe financovania (alebo cash-drain) subjektov, v ktorých prebieha reštrukturalizácia, v rokoch 2003 až 2005. Zodpovedá hlavne upravenému EBITDA podl'a investícií nevyhnutných na reštrukturalizáciu, finančných nákladov a niektorých mimoriadnych súčastí. Na základe informácií postúpených belgickými orgánmi sa Komisia presvedčila, že zohl'adnené investície spočívajú prevažne v investíciách do počítačov a v každom prípade sú nižšie ako suma odpisov. Investície do počítačov predstavujú naozaj jednu z dôležitých súčastí reorganizácie a zvýšenia produktivity skupiny. Belgické orgány inak potvrdili, že tieto investície neobsahujú nijaké zvýšenie kapacity. Komisia sa tiež mohla presvedčit', že mimoriadne súčasti zahŕňajú hlavne náklady spojené s reštrukturalizáciou podniku; týka sa to jeho reorganizácie a opatrení produktivity (prepúšt'anie zamestnancov z centrálnych funkcií, opatrenia na právne zjednodušenie, iné opatrenia produktivity...) nevyhnutných na zabezpečenie návratu k životaschopnosti.

Treba poznamenat', že náklady, ktoré predstavuje cash-drain počas samotného obdobia reštrukturalizácie, teda 150,9 milióna eur, sú tu znížené o očakávané kladné účinky reštrukturalizácie, ktoré vytvárajú kladný cash-flow za obdobie vo výške 29,9 milióna eur, teda čisté tu prezentované náklady sú 121 miliónov eur;

| (c) | Ostatné potreby financovania jestvujúce koncom roka 2005 musia byt' kryté pred postúpením ABX-WW, aby sa obnovila finančná štruktúra skupiny. Týkajú sa bud' záväzkov voči spoločnosti SNCB, ktoré budú konvertované na kapitál (60 miliónov eur), a úrokov, ktoré sa na ne vzt'ahujú (8 miliónov eur), alebo stiahnutia bankových limitov, ku ktorému došlo počas obdobia rokov 2003 až 2005 ([...] miliónov eur), alebo napokon plánovaného prevzatia jestvujúcich záruk a pohl'adávok Yvanom ([...] miliónov eur); |
| --- | --- |

(c)

Ostatné potreby financovania jestvujúce koncom roka 2005 musia byt' kryté pred postúpením ABX-WW, aby sa obnovila finančná štruktúra skupiny. Týkajú sa bud' záväzkov voči spoločnosti SNCB, ktoré budú konvertované na kapitál (60 miliónov eur), a úrokov, ktoré sa na ne vzt'ahujú (8 miliónov eur), alebo stiahnutia bankových limitov, ku ktorému došlo počas obdobia rokov 2003 až 2005 ([...] miliónov eur), alebo napokon plánovaného prevzatia jestvujúcich záruk a pohl'adávok Yvanom ([...] miliónov eur);

| (d) | Zníženie potreby prevádzkového kapitálu vyplýva z lepšieho riadenia obchodných vzt'ahov skupiny s jej zákazníkmi a dodávatel'mi a celkove prispieva k zníženiu nákladov na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(d)

Zníženie potreby prevádzkového kapitálu vyplýva z lepšieho riadenia obchodných vzt'ahov skupiny s jej zákazníkmi a dodávatel'mi a celkove prispieva k zníženiu nákladov na reštrukturalizáciu.

| (249) | Na financovanie týchto opatrení skupina ABX mobilizovala isté vlastné zdroje alebo externé zdroje získané za trhových podmienok. Vznikli hlavne z predaja aktív tretím osobám (24,2 milióna eur), z už opísaného odkúpenia aktivít subjektov, ktoré sa nachádzali v reštrukturalizácii, zdravými subjektmi ABX alebo holdingovou spoločnost'ou ABX-WW (22,6 milióna eur) a zo vzdania sa pohl'adávok, ako aj z financovania poskytnutého zdravými čast'ami skupiny (10,6 + 6 miliónov eur). Tieto úsilia umožnené zdravými aktivitami skupiny predstavujú reálny príspevok zo strany príjemcu, ktorým je samotná celá skupina. Ku všetkému tomu sa pripája financovanie poskytnuté Yvanom ([...] miliónov eur). Tieto vlastné príspevky predstavujú spolu [...] miliónov eur. |
| --- | --- |

(249)

Na financovanie týchto opatrení skupina ABX mobilizovala isté vlastné zdroje alebo externé zdroje získané za trhových podmienok. Vznikli hlavne z predaja aktív tretím osobám (24,2 milióna eur), z už opísaného odkúpenia aktivít subjektov, ktoré sa nachádzali v reštrukturalizácii, zdravými subjektmi ABX alebo holdingovou spoločnost'ou ABX-WW (22,6 milióna eur) a zo vzdania sa pohl'adávok, ako aj z financovania poskytnutého zdravými čast'ami skupiny (10,6 + 6 miliónov eur). Tieto úsilia umožnené zdravými aktivitami skupiny predstavujú reálny príspevok zo strany príjemcu, ktorým je samotná celá skupina. Ku všetkému tomu sa pripája financovanie poskytnuté Yvanom ([...] miliónov eur). Tieto vlastné príspevky predstavujú spolu [...] miliónov eur.

| (250) | Z predchádzajúcej analýzy vyplýva, že percento vlastného príspevku príjemcu predstavuje aspoň 43,4 % potrieb na reštrukturalizáciu. V tomto prípade Komisia pokladá za vhodné súhlasit' s vlastným príspevkom nižším ako 50 % najmä vzhl'adom na: osobitné t'ažkosti kontextu reštrukturalizácie (od ktorej priamo závisí 13 000 pracovných miest v Európe); dôležitost' zníženia kapacít (zníženie až do 50 % týkajúce sa prevažne krátkodobých kontribučných aktivít); riziko, že doplnkové zníženie by mohlo mat' dôsledky pre životaschopnost' medzinárodnej siete pre dopravnú logistiku ABX-WW; skutočnost', že pôvodné oznámenie bolo vykonané podl'a usmernení z roku 1999, ktoré neustanovovali minimálnu mieru; a privatizáciu ABX-WW, ktorá je taktiež rozhodujúcim prvkom životaschopnosti skupiny a nejestvovania budúcej pomoci skupine. |
| --- | --- |

(250)

Z predchádzajúcej analýzy vyplýva, že percento vlastného príspevku príjemcu predstavuje aspoň 43,4 % potrieb na reštrukturalizáciu. V tomto prípade Komisia pokladá za vhodné súhlasit' s vlastným príspevkom nižším ako 50 % najmä vzhl'adom na: osobitné t'ažkosti kontextu reštrukturalizácie (od ktorej priamo závisí 13 000 pracovných miest v Európe); dôležitost' zníženia kapacít (zníženie až do 50 % týkajúce sa prevažne krátkodobých kontribučných aktivít); riziko, že doplnkové zníženie by mohlo mat' dôsledky pre životaschopnost' medzinárodnej siete pre dopravnú logistiku ABX-WW; skutočnost', že pôvodné oznámenie bolo vykonané podl'a usmernení z roku 1999, ktoré neustanovovali minimálnu mieru; a privatizáciu ABX-WW, ktorá je taktiež rozhodujúcim prvkom životaschopnosti skupiny a nejestvovania budúcej pomoci skupine.

| (251) | Ďalšie prvky prispievajú k preukázaniu toho, že trhy veria v možnost' návratu k životaschopnosti v súlade s usmerneniami z roku 2004. Komisia napríklad pripomína, že skupina ABX mohla získat' od jednej finančnej inštitúcie limit na likvidné prostriedky [...] miliónov eur, ktorý bol predmetom záruky spoločnosti SNCB a nebol zohl'adnený v predchádzajúcom výpočte príspevku príjemcu z opatrnosti vzhl'adom na to, že Komisia nemohla so zretel'om na prémie vyplatené banke a spoločnosti SNCB vylúčit' istým spôsobom prítomnost' prípadného prvku pomoci. Okrem toho súkromné banky nad'alej poskytujú skupine ABX bez pomoci či verejnej záruky podstatné sumy krátkodobých úverov. |
| --- | --- |

(251)

Ďalšie prvky prispievajú k preukázaniu toho, že trhy veria v možnost' návratu k životaschopnosti v súlade s usmerneniami z roku 2004. Komisia napríklad pripomína, že skupina ABX mohla získat' od jednej finančnej inštitúcie limit na likvidné prostriedky [...] miliónov eur, ktorý bol predmetom záruky spoločnosti SNCB a nebol zohl'adnený v predchádzajúcom výpočte príspevku príjemcu z opatrnosti vzhl'adom na to, že Komisia nemohla so zretel'om na prémie vyplatené banke a spoločnosti SNCB vylúčit' istým spôsobom prítomnost' prípadného prvku pomoci. Okrem toho súkromné banky nad'alej poskytujú skupine ABX bez pomoci či verejnej záruky podstatné sumy krátkodobých úverov.

| (252) | Komisia sa teda domnieva, že podmienka, podl'a ktorej musí byt' pomoc obmedzená na minimum a podnik musí podstatne prispievat' k nákladom na svoju reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov, je potvrdená. |
| --- | --- |

(252)

Komisia sa teda domnieva, že podmienka, podl'a ktorej musí byt' pomoc obmedzená na minimum a podnik musí podstatne prispievat' k nákladom na svoju reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov, je potvrdená.

6.2.5.   Zásada jedinej pomoci

| (253) | Komisia pripomína, že siet' ABX bola vytvorená od roku 1998 a v nijakom prípade Komisia neschválila pomoc na reštrukturalizáciu tejto siete pred prijatím tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(253)

Komisia pripomína, že siet' ABX bola vytvorená od roku 1998 a v nijakom prípade Komisia neschválila pomoc na reštrukturalizáciu tejto siete pred prijatím tohto rozhodnutia.

| (254) | Komisia si inak myslí, že plánovaná privatizácia skupiny ABX by tak mala zaručovat' nielen jej návrat k trvalej životnosti, ale aj zásada „jedinej pomoci“ tým, že výrazne znižuje pravdepodobnost' novej injekcie z verejných prostriedkov do podniku, ktorý sa stal súkromným. |
| --- | --- |

(254)

Komisia si inak myslí, že plánovaná privatizácia skupiny ABX by tak mala zaručovat' nielen jej návrat k trvalej životnosti, ale aj zásada „jedinej pomoci“ tým, že výrazne znižuje pravdepodobnost' novej injekcie z verejných prostriedkov do podniku, ktorý sa stal súkromným.

6.2.6.   Záver

| (255) | Vzhl'adom na už uvedené Komisia vyvodzuje záver, že pomoc priznaná spoločnost'ou SNCB v rámci reštrukturalizácie skupiny ABX je zlučitel'ná s kritériami usmernení z roku 1999, ako aj z roku 2004 a tým je zlučitel'ná s článkom 87 ods. 3 Zmluvy. Osobitne sa zohl'adňuje, že zdravé časti skupiny ABX podstatne prispeli k financovaniu subjektov nachádzajúcich sa v t'ažkostiach a že okrem tohto príspevku skupina podstatne znížila svoje kapacity ako protihodnotu za pomoc. Okrem toho privatizácia skupiny ABX umožní nielen zabezpečit' budúcu životaschopnost' skupiny, ale aj predíst' prípadnej novej štátnej pomoci v jej prospech. |
| --- | --- |

(255)

Vzhl'adom na už uvedené Komisia vyvodzuje záver, že pomoc priznaná spoločnost'ou SNCB v rámci reštrukturalizácie skupiny ABX je zlučitel'ná s kritériami usmernení z roku 1999, ako aj z roku 2004 a tým je zlučitel'ná s článkom 87 ods. 3 Zmluvy. Osobitne sa zohl'adňuje, že zdravé časti skupiny ABX podstatne prispeli k financovaniu subjektov nachádzajúcich sa v t'ažkostiach a že okrem tohto príspevku skupina podstatne znížila svoje kapacity ako protihodnotu za pomoc. Okrem toho privatizácia skupiny ABX umožní nielen zabezpečit' budúcu životaschopnost' skupiny, ale aj predíst' prípadnej novej štátnej pomoci v jej prospech.

| (256) | Komisia napokon pripomína, že politické orientácie v oblasti štátnej pomoci v železničnom sektore, ktoré oznámila vo svojom rozhodnutí z 2. marca 2005 v spise č. N 386/2004, preskúmajú horizontálnym spôsobom otázky nastolené neobmedzenou zárukou, ktorú budú požívat' železničné spoločnosti vo viacerých členských štátoch. |
| --- | --- |

(256)

Komisia napokon pripomína, že politické orientácie v oblasti štátnej pomoci v železničnom sektore, ktoré oznámila vo svojom rozhodnutí z 2. marca 2005 v spise č. N 386/2004, preskúmajú horizontálnym spôsobom otázky nastolené neobmedzenou zárukou, ktorú budú požívat' železničné spoločnosti vo viacerých členských štátoch.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Pomoc preskúmaná v tomto rozhodnutí, poskytnutá Belgickou národnou železničnou spoločnost'ou (SNCB) v rámci reštrukturalizácie skupiny ABX Logistics, je zlučitel'ná so spoločným trhom za podmienok ustanovených v článku 2.

2.   Financie, ktoré spoločnost' SNCB použila na financovanie odstúpenia od časti ABX Logistics (Francúzsko), a ostatné financie preskúmané v tomto rozhodnutí, najmä kapitálové investície uskutočnené v roku 2001 a „súbežné príspevky“, nepredstavujú štátnu pomoc.

Článok 2

Komisia podmieňuje schválenie pomoci na reštrukturalizáciu uvedenú v článku 1 ods. 1 predajom skupiny ABX Logistics do [...] podl'a dátumu oznámenia tohto rozhodnutia za trhovú cenu kupcovi, ktorý nemá právne prepojenie so spoločnost'ou SNCB a dodrží záväzky týkajúce sa podmienok kúpy a financovania navrhnuté potenciálnym nadobúdatel'om, tak ako sú opísané v tomto rozhodnutí.

Článok 3

Belgicko bude informovat' Komisiu v lehote dvoch mesiacov po dátume oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach, ktoré prijalo, aby sa podriadilo tomuto rozhodnutiu.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Belgickému král'ovstvu.

V Bruseli, 7. decembra 2005.

Za Komisiu

Jacques BARROT

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 9, 14.1.2004, s. 12.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 142, 11.6.2005, s. 2.

3

(4)  A to s ciel'om vytvorit' súdržnú a nezávislú skupinu (i), podporit' vytvorenie synergií medzi subjektmi skupiny (ii), umožnit' otvorenie kapitálu vonkajšiemu priemyselnému alebo finančnému investorovi (iii.).

4

(5)  Išlo o predaj 3 dcérskych spoločností (Rheinkraft, Safety First a Worldpack) majúcich obrat 98,5 milióna eur, o zatvorenie prevádzok: 7 kancelárií a 3 skladov v Nemecku, 4 kancelárií vo Francúzsku a 2 kancelárií v Holandsku, a o operácie sale & rent-back (predaj a opätovný prenájom) budov a d'alších stálych aktív.

5

(6)  Tieto opatrenia sa mali uskutočnit' hlavne prostredníctvom zlepšenia produktivity (pri príslušnom znížení počtu zamestnancov o ~690 pracovných miest na plný úväzok v 3 krajinách, kde malo dôjst' k reštrukturalizácii, a to vrátane vplyvu zatvorenia kancelárií) (1), znížením nákladov (2) a opätovným vyjednaním zmlúv o prenájme (3).

6

(7)  Pozri kapitolu „finančný problém v číslach“.

7

(8)  Pozri kapitolu „finančný problém v číslach“.

8

(9)  Pozri kapitolu „finančný problém v číslach“.

9

(10)  „Jacobs Consultancy“: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, konečná správa, máj 2004.

10

(11)  List belgických orgánov z 24. 2. 2005, s. 13.

11

(12)  Aj ked' nedávne rozšírenie, ako sa zdá, dočasne zmiernilo súčasnú situáciu. Jednako skutočnost', že mnohé dopravné spoločnosti, ako sa zdá, zabezpečujú subdodávatel'sky cestnú prepravu tovarov menej drahými dopravcami pochádzajúcimi z nových členských štátov, by mala zosilnit' konkurenčný tlak na ceny v rámci trhu cestnej dopravy.

12

(13)  Dôverné údaje.

13

(14)  Presný číselný údaj bol vynechaný a nahradený touto poznámkou.

14

(15)  Najmä listy belgických orgánov, jeden z 23. 12. 2003 zaevidovaný 29. 12. 2003 pod č. A/38604 a druhý zaevidovaný 20. 6. 2003 pod č. A/23465.

15

(16)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 221.

16

(17)  List belgických orgánov zaevidovaný 20. 6. 2003 pod č. A/23465.

17

(18)  List belgických orgánov z 29. 8. 2003, zaevidovaný 29. 8. 2003 pod číslom GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805, s. 12.

18

(19)  zahŕňa obrat týkajúci sa akvizície spoločnosti Wegtransport

19

(20)  zahŕňa obrat týkajúci sa akvizície Wegtransport

20

(21)  Historické údaje nie sú k dispozícii. Opätovné ocenenie ex-post vykonané na základe (1) dosiahnutia hrubej operatívnej marže [...] % v roku 2003 a (2) miery ročného hospodárskeho rastu [...] % z obratu a hodpodárskeho výsledku od roku 2004.

21

(22)  Historické údaje nie sú k dispozícii. Opätovné ocenenie ex-post vykonané na základe (1) dosiahnutia hrubej operatívnej marže [...] % v roku 2004 a [...] % v roku 2005 a (2) miery ročného hospodárskeho rastu [...] % z obratu a hodpodárskeho výsledku od roku 2004.

22

(23)  [...] % zo základu prevádzkového hospodárskeho výsledku pred zdanením (EBT)

23

(24)  Rozpočet zostavený vedením v roku 2002

24

(25)  Konverzie na kapitál 91,6 mil. EUR + poskytnutie doplnkových prostriedkov 140 mil. eur, z toho bezpečnostná marža 21 mil. EUR priznaná dcérskej spoločnosti

25

(26)  Ide najmä o články 2, 3, 8, 12 a 41 tohto zákona.

26

(27)  Podl'a informácií, ktoré poskytlo Belgicko, funkcia člena správnej rady (všetkých jej členov) je nezlučitel'ná s mandátom a funkciami člena Európskeho parlamentu, člena zákonodarných komôr, ministra alebo štátneho tajomníka, člena rady alebo vlády územnej jednotky alebo regiónu, správcu provincie, člena zastupitel'stva vyššieho územného celku, rady provincie a zamestnanca spoločnosti SNCB.

27

(28)  Podl'a Dvora audítorov (s. 46): Pokial' ide o odvolanie členov správnej rady, v súčasnosti je potrebné súhlasné stanovisko vyslovené správnou radou dvojtretinovou väčšinou hlasov jej členov.

28

(29)  Dvor audítorov: Správne využitie verejných finančných prostriedkov spoločnost'ou S.N.C.B.; Audit vykonaný v zmysle uznesenia Komory zástupcov z 11. mája 2000; Brusel, máj 2001.

29

(30)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 142.

30

(31)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 151.

31

(32)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 142.

32

(33)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 141.

33

(34)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 154.

34

(35)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 154.

35

(36)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 152.

36

(37)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 150.

37

(38)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 153.

38

(39)  Správa Dvora audítorov z 18. mája 2001, s. 153.

39

(40)  K dispozícii na internetovej stránke: http://www.belgium.be/.

40

(41)  List belgických orgánov z 29. 8. 2003 zaevidovaný 29. 8. 2003 pod číslom GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805, s. 4.

41

(42)  Správa NERA, s. 58.

42

(43)  Podl'a NERA, (dodatok D.1. s. 7) koeficient záväzky/vlastný kapitál sa mení z 0,6 v roku 1997, 1998 a 1999 na 0,8 v roku 2000 a na 1,0 v roku 2001.

43

(44)  Pokial' ide o roky 1998 až 2001, spoločnost' SNCB určila spomínaný koeficient tak, že zahrnula dlhodobé finančné dlhy so splatnost'ou v priebehu roka, čím možno vysvetlit' rozdiel medzi 90 % a 80 % za rok 2001 a rozdiel za nasledujúce roky.

44

(45)  K tomuto zoskupeniu došlo 29. decembra 2003 s výnimkou medzinárodných aktivít ABX LOGISTICS (France) S.A., ktoré boli prenesené koncom decembra 2004. Podl'a belgických orgánov sú tieto aktivity výnosné, alebo sa blížia k výnosnosti. Dotknuté subjekty sú ABX LOGISTICS Air&Sea (France) SAS, „Road International“, Mitjaville S.A.S. a Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Aktivity Air&Sea v Belgicku, Ázii a Amerike sú už zoskupené k dnešnému dňu v ABX-Air&Sea. Aktivity Air&Sea v Holandsku boli zoskupené začiatkom januára 2005. Presun aktivít Air&Sea v Nemecku bol odložený z dvoch dôvodov: i.) ukázalo sa, že tento presun by priniesol účtovný zisk [...] miliónov EUR v účtovnej závierke ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH v roku presunu, ale následne by spôsobil rekurentný „cash drain“ (opakované vyčerpanie likvidity) vo výške viac ako [...] miliónov EUR ročne; a ii.) táto operácia by spôsobila spoločnosti ABX LOGSTICS (Deutschland) GmbH stratu finančných prostriedkov získaných z programu mobilizácie pohl'adávok spojených s týmito aktivitami, a to vo výške [...] miliónov eur. Tieto zdroje by mali byt' získané z iných zdrojov financovania, čo nemožno realizovat', kým bilančná štruktúra spoločnosti nemohla byt' posilnená.

46

(47)  List belgických orgánov z 9. 6. 2005. Ide o aktualizáciu číselných údajov, ktoré sa týmto môžu odchyl'ovat' od prognóz z januára 2005.

47

(48)  Zdroj: Collis D., Young D. and Goold M., „The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters“, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  List belgických orgánov zo 14. 1. 2005, s. 23.

49

(50)  List belgických orgánov z 24. 2. 2005, s. 12.

50

(51)  List belgických orgánov z 24. 2. 2005, s. 12.

51

(52)  List belgických orgánov z 9. 6. 2005, s. 18.

52

(53)  List belgických orgánov z 9. 6. 2005 zaevidovaný 16. 6. 2005 pod č. 15050. s. 18.

53

(54)  List belgických orgánov z 2.9.2005.

54

(55)  List belgických orgánov z 9. júna 2005 zaevidovaný 16. júna 2005 pod č. 15050, s. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  List belgických orgánov z 9. júna 2005 zaevidovaný 16. júna 2005 pod č. 15050, s. 22.

59

(60)  List belgických orgánov z 9. júna 2005, príloha C 4.

60

(61)  List belgických orgánov z 9. júna 2005 zaevidovaný 16. júna 2005 pod č. 15050, s. 22.

61

(62)  [...]

62

(63)  List belgických orgánov z 9. júna 2005, príloha C.2.

63

(64)  Vec C 303/88, Talianska republika/Komisia (Eni-Lanerossi) [1991], Zb. I-1433, ods. 21.

64

(65)  List belgických orgánov z 9. 6. 2005 zaevidovaný 16. 6. 2005 pod č. 15050, s. 21.

65

(66)  List belgických orgánov z 2. 9. 2005, s. 6.

66

(67)  Oznámenie Komisie – Reštrukturalizácia a zamestnanost' Predvídat' a sledovat' reštrukturalizáciu s ciel'om rozvíjat' zamestnanost'– je úlohou Európskej únie, KOM(2005) 120, konečné znenie, s. 2 – 3.

67

(68)  Podl'a údajov, ktorými disponuje Komisia, ide najmä o skladovaciu rozlohu.

68

(69)  Tabul'ka predložená belgickými orgánmi.

69

Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS

(70)  List belgických orgánov z 9. 6. 2005, s. 26.

70

(71)  List belgických orgánov z 9.6.2005.

71

(72)  Aj ked' všetky už predložené argumenty uvedené strany osobitne neuvádzali, zhŕňajú podstatné údaje, ktoré vyplynuli z tejto skupiny pripomienok.

72

(73)  Aj ked' všetky už predložené argumenty neboli osobitne spomenuté už uvedenými stranami, zhŕňajú podstatné údaje, ktoré vyplynuli z tejto skupiny pripomienok.

73

(74)  Podl'a listu predsedu správnej rady skupiny Ziegler z 18. 8. 2005 pán Robert Ziegler nemá oprávnenie, aby sa sám obracal na Komisiu v mene skupiny Ziegler alebo Ziegler S.A.

74

(75)  Aj ked' všetky už predložené argumenty neboli osobitne spomenuté už uvedenými stranami, zhŕňajú podstatné údaje, ktoré vyplynuli z tejto skupiny pripomienok.

75

(76)  Aj ked' všetky už predložené argumenty neboli osobitne spomenuté už uvedenými stranami, zhŕňajú podstatné údaje, ktoré vyplynuli z tejto skupiny pripomienok.

76

(77)  List belgických orgánov z 29. 8. 2003, s. 16.

77

(78)  Rozsudok z 21. marca 1990 vo veci C-142/87, „Tubemeuse“, Belgicko/Komisia (Zb. s. I-959, bod 35).

78

Tubemeuse

,

(79)  Rozsudok dvora zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99, „Stardust Marine“, Francúzsko/Komisia (Zb. s. I-4397, bod 3).

79

Stardust Marine

(80)  Ako príklad možno uviest' sadzbu [...] základných bodov vyplatenú jednou z dcérskych spoločností ABX bankám za ich bankovú záruku..

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26 May 2005 v2.2.

81

(82)  Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

82

(83)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

83

(84)  Rozhodnutie z 21.1.2003, č. K(2003) 245, konečné znenie: Štátna pomoc N 769/2002, Pomoc na záchranu ABX Logistics (dcérskych spoločností F, D, NL a skupiny). Uverejnené na internetovej stránke Komisie na adrese: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/53

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 4. júla 2006

o štátnej pomoci, ktorú má Taliansko v úmysle uplatniť v prospech spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A [o č. C 48/2004 (ex N 595/2003)]

[oznámené pod číslo K(2006) 2972]

(Iba taliansky text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2006/948/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 ustanovujúce nové pravidlá pomoci pre stavbu lodí (1) (ďalej len „nariadenie o stavbe lodí“), a najmä na jeho článok 3 ods. 2,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (2) a po zohľadnení týchto pripomienok,

keďže:

| (1) | Listom z 22. decembra 2003, zaevidovaným v ten istý deň, talianske orgány oznámili Komisii v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí (1) žiadosť o schválenie predĺženia trojročnej lehoty stanovenej na dodávku lode s označením C.180, na stavbu ktorej bola poskytnutá prevádzková pomoc. Loď sa vyrába v spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A. (ďalej len „lodenica“). |
| --- | --- |

(1)

Listom z 22. decembra 2003, zaevidovaným v ten istý deň, talianske orgány oznámili Komisii v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí (1) žiadosť o schválenie predĺženia trojročnej lehoty stanovenej na dodávku lode s označením C.180, na stavbu ktorej bola poskytnutá prevádzková pomoc. Loď sa vyrába v spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A. (ďalej len „lodenica“).

| (2) | Listom z 30. decembra 2004 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s oznámeným rozhodnutím. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 30. decembra 2004 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti s oznámeným rozhodnutím.

| (3) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetnému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetnému rozhodnutiu.

| (4) | Listami z 28. januára 2005, z 1. apríla 2005, z 1. júna 2005 a zo 6. júla 2005, zaevidovanými 2. februára 2005, 6. apríla 2005, 6. júna 2005 a 7. júla 2005, Taliansko požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu Komisie o začatí konania, na ktoré Komisia odpovedala listami zo 4. februára 2005, z 8. apríla 2005, z 29. júna 2005 a zo 17. júla 2005. |
| --- | --- |

(4)

Listami z 28. januára 2005, z 1. apríla 2005, z 1. júna 2005 a zo 6. júla 2005, zaevidovanými 2. februára 2005, 6. apríla 2005, 6. júna 2005 a 7. júla 2005, Taliansko požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu Komisie o začatí konania, na ktoré Komisia odpovedala listami zo 4. februára 2005, z 8. apríla 2005, z 29. júna 2005 a zo 17. júla 2005.

| (5) | Taliansko predložilo pripomienky listom z 26. júla 2005, zaevidovaným 29. júla 2005. Komisia listom zo 6. januára 2006 požiadala o doplňujúce informácie, na ktorý talianske orgány odpovedali listami z 23. januára 2006 a 2. februára 2006, v ktorých požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia schválila toto predĺženie lehoty listami z 27. januára 2006 a 9. februára 2006. Listom zo 6. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, talianske orgány zaslali požadované doplňujúce informácie a doplnili ich listom zo 6. apríla 2006. |
| --- | --- |

(5)

Taliansko predložilo pripomienky listom z 26. júla 2005, zaevidovaným 29. júla 2005. Komisia listom zo 6. januára 2006 požiadala o doplňujúce informácie, na ktorý talianske orgány odpovedali listami z 23. januára 2006 a 2. februára 2006, v ktorých požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia schválila toto predĺženie lehoty listami z 27. januára 2006 a 9. februára 2006. Listom zo 6. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, talianske orgány zaslali požadované doplňujúce informácie a doplnili ich listom zo 6. apríla 2006.

| (6) | Komisia nedostala pripomienky od zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(6)

Komisia nedostala pripomienky od zainteresovaných strán.

| (7) | Taliansko požiadalo Komisiu o odsúhlasenie predĺženia lehoty na dodávku k 31. decembru 2003 stanovenú v nariadení o stavbe lodí, ktorému podlieha využívanie prevádzkovej pomoci súvisiacej so zmluvami týkajúcimi sa lodí. Žiadosť o predĺženie lehoty bola predložená vo vzťahu k lodi s označením C.180, vyrábanej v spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A., lodenici situovanej v regióne Molise. Predĺženie lehoty bolo pôvodne požiadané do konca 31. októbra 2004 (10 mesiacov). |
| --- | --- |

(7)

Taliansko požiadalo Komisiu o odsúhlasenie predĺženia lehoty na dodávku k 31. decembru 2003 stanovenú v nariadení o stavbe lodí, ktorému podlieha využívanie prevádzkovej pomoci súvisiacej so zmluvami týkajúcimi sa lodí. Žiadosť o predĺženie lehoty bola predložená vo vzťahu k lodi s označením C.180, vyrábanej v spoločnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A., lodenici situovanej v regióne Molise. Predĺženie lehoty bolo pôvodne požiadané do konca 31. októbra 2004 (10 mesiacov).

| (8) | V zmluve o stavbe lode podpísanej 30. decembra 2000 bola lehota dodávky pôvodne stanovená na 30. júna 2003. Loď bola objednaná spoločnosťou Marnavi S.p.A., talianskym majiteľom lodí na prepravu chemických produktov a ropy. Vo vzťahu k spomínanej zmluve bola majiteľovi lodí sľúbená prevádzková pomoc vo výške 9 %, čo predstavuje asi 3,9 mil. EUR pre takúto loď, v súlade s ustanoveniami článku 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí. |
| --- | --- |

(8)

V zmluve o stavbe lode podpísanej 30. decembra 2000 bola lehota dodávky pôvodne stanovená na 30. júna 2003. Loď bola objednaná spoločnosťou Marnavi S.p.A., talianskym majiteľom lodí na prepravu chemických produktov a ropy. Vo vzťahu k spomínanej zmluve bola majiteľovi lodí sľúbená prevádzková pomoc vo výške 9 %, čo predstavuje asi 3,9 mil. EUR pre takúto loď, v súlade s ustanoveniami článku 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí.

| (9) | Avšak podľa talianskych orgánov proces výstavby trval dlhšie ako sa očakávalo z dôvodu zhluku okolností, predovšetkým: vplyvu udalostí z 11. septembra 2001, následnej nutnosti prispôsobiť loď meniacim sa technicko-obchodným požiadavkám a z dôvodu dvoch prírodných katastrof – zemetrasenia a záplav. Lodenica bola preto donútená požiadať o predĺženie stanovenej lehoty na dodávku lode C.180, a to o 10 mesiacov naviac po 31. decembri 2003, čo je lehota stanovená v nariadení o stavbe lodí. |
| --- | --- |

(9)

Avšak podľa talianskych orgánov proces výstavby trval dlhšie ako sa očakávalo z dôvodu zhluku okolností, predovšetkým: vplyvu udalostí z 11. septembra 2001, následnej nutnosti prispôsobiť loď meniacim sa technicko-obchodným požiadavkám a z dôvodu dvoch prírodných katastrof – zemetrasenia a záplav. Lodenica bola preto donútená požiadať o predĺženie stanovenej lehoty na dodávku lode C.180, a to o 10 mesiacov naviac po 31. decembri 2003, čo je lehota stanovená v nariadení o stavbe lodí.

| (10) | Talianske orgány sa v oznámení odvolávajú na rozhodnutie Komisie z 5. júna 2002, ktorým bolo povolené podobné predĺženie lehoty na dodávku po 31. decembri 2003 pre námorné výletné turistické lode stavané v lodenici Meyer Werft v Papenburgu v Nemecku (ďalej len „rozhodnutie Meyer Werft“). Talianske orgány poukázali najmä na početné základné podobnosti medzi dvoma prípadmi, pokiaľ ide o: (i) uvedené dôvody na predĺženie lehoty (vplyv teroristického útoku z 11. septembra 2001), (ii) príslušný trh (námorná preprava ropy a chemických produktov) a (iii) konsolidované obchodné vzťahy medzi lodenicou a majiteľom lodí (3). Stručne povedané, talianske orgány tvrdia, že rozhodnutie Meyer Werft predstavuje jasný precedens, ktorým sa získalo mimoriadne povolenie v predmetnom prípade. Taktiež pripomínajú, že 13. novembra 2002 Komisia prijala ďalšie rozhodnutie, ktorým povoľuje predĺženie lehoty na dodávku námornej výletnej turistickej lode vyrobenej v lodenici Kvaerner Masa vo Fínsku (ďalej len „rozhodnutie Kvaerner Masa“) z podobných dôvodov. |
| --- | --- |

(10)

Talianske orgány sa v oznámení odvolávajú na rozhodnutie Komisie z 5. júna 2002, ktorým bolo povolené podobné predĺženie lehoty na dodávku po 31. decembri 2003 pre námorné výletné turistické lode stavané v lodenici Meyer Werft v Papenburgu v Nemecku (ďalej len „rozhodnutie Meyer Werft“). Talianske orgány poukázali najmä na početné základné podobnosti medzi dvoma prípadmi, pokiaľ ide o: (i) uvedené dôvody na predĺženie lehoty (vplyv teroristického útoku z 11. septembra 2001), (ii) príslušný trh (námorná preprava ropy a chemických produktov) a (iii) konsolidované obchodné vzťahy medzi lodenicou a majiteľom lodí (3). Stručne povedané, talianske orgány tvrdia, že rozhodnutie Meyer Werft predstavuje jasný precedens, ktorým sa získalo mimoriadne povolenie v predmetnom prípade. Taktiež pripomínajú, že 13. novembra 2002 Komisia prijala ďalšie rozhodnutie, ktorým povoľuje predĺženie lehoty na dodávku námornej výletnej turistickej lode vyrobenej v lodenici Kvaerner Masa vo Fínsku (ďalej len „rozhodnutie Kvaerner Masa“) z podobných dôvodov.

| (11) | Ako odôvodnenie svojej žiadosti uvádzajú talianske orgány okolnosti, ktoré sú podľa nich mimoriadne, nepredvídateľné a externé vo vzťahu k lodenici a ktoré spôsobili neočakávané, vážne a zdôvodniteľné narušenie výrobného programu lodenice. Presnejšie, takéto oneskorenia sú následkom nasledovných faktorov (pozri ďalej vloženú prehľadnú tabuľku 1):






  (i) | Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

  Dňa 1. októbra 2001, ešte pred začiatkom stavby lode, majiteľ lodí požiadal lodenicu Cantieri Navali Termoli S.p.A. o pozastavenie plnenia zmluvy do 30. septembra 2003, miesto jej zrušenia. Majiteľ lodí nakoniec odvolal žiadosť o pozastavenie plnenie zmluvy 29. septembra 2003. |
| --- | --- | --- |

(11)

Ako odôvodnenie svojej žiadosti uvádzajú talianske orgány okolnosti, ktoré sú podľa nich mimoriadne, nepredvídateľné a externé vo vzťahu k lodenici a ktoré spôsobili neočakávané, vážne a zdôvodniteľné narušenie výrobného programu lodenice. Presnejšie, takéto oneskorenia sú následkom nasledovných faktorov (pozri ďalej vloženú prehľadnú tabuľku 1):

(i)

Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

Dňa 1. októbra 2001, ešte pred začiatkom stavby lode, majiteľ lodí požiadal lodenicu Cantieri Navali Termoli S.p.A. o pozastavenie plnenia zmluvy do 30. septembra 2003, miesto jej zrušenia. Majiteľ lodí nakoniec odvolal žiadosť o pozastavenie plnenie zmluvy 29. septembra 2003.

| (ii) | Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

  K skôr uvedeným udalostiam sa pridáva aj fakt, že v čase odvolania pozastavenia plnenia zmluvy, majiteľ lodí zároveň požiadal o úpravu projektu lode – odkloniac sa od špecifikácii pôvodne obsiahnutých v zmluve – s cieľom jej prispôsobenia zmeneným technicko-obchodným požiadavkám. Tieto úpravy sa týkali rozmerov a počtu nádrží, ako aj celkovej dĺžky a šírky lode, ktorej pozmenené projekčné plány boli podrobené autorizácii od R.I.NA, talianskeho certifikačného orgánu. Úpravy boli nakoniec 10. decembra 2003 definované dodatkom k pôvodnej zmluve o stavbe lode. |
| --- | --- |

(ii)

Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

K skôr uvedeným udalostiam sa pridáva aj fakt, že v čase odvolania pozastavenia plnenia zmluvy, majiteľ lodí zároveň požiadal o úpravu projektu lode – odkloniac sa od špecifikácii pôvodne obsiahnutých v zmluve – s cieľom jej prispôsobenia zmeneným technicko-obchodným požiadavkám. Tieto úpravy sa týkali rozmerov a počtu nádrží, ako aj celkovej dĺžky a šírky lode, ktorej pozmenené projekčné plány boli podrobené autorizácii od R.I.NA, talianskeho certifikačného orgánu. Úpravy boli nakoniec 10. decembra 2003 definované dodatkom k pôvodnej zmluve o stavbe lode.

| (iii) | Vplyv prírodných katastrof

  Región Molise bol 31. októbra 2002 zasiahnutý zemetrasením, čo malo negatívny vplyv na lodenicu, zamestnancov aj dodávateľov. Následne, medzi 23. januárom 2003 a 25. januárom 2003 postihli región záplavy s ďalším devastačnými efektom na lodenicu, zamestnancov a dodávateľov. Tieto dve prírodné katastrofy spôsobili lodenici priamu škodu z dôvodu nečinnosti zamestnancov a nepriamu z dôvodu jednostranného zrušenie zmlúv zo strany miestnych podnikov, ktoré boli subdodávateľmi prác súvisiacich s loďou C.180 a ktoré uviedli ako dôvod na ich zrušenie fakt, že vznik prírodných katastrof narušil výrobnú infraštruktúru ich dodávateľov. Talianske orgány najmä tvrdili, že uvedené udalosti negatívne ovplyvnili prípravné inžinierske práce záväzné pre stavbu lode.
  Pripúšťajúc fakt, že obe prírodné katastrofy sa stali počas obdobia pozastavenia plnenia zmluvy na stavbu lode, talianske orgány tvrdia, že tieto udalosti napriek tomu narušili výrobné programy lodenice a zdôrazňujú, že v prípade oboch prírodných katastrof bol vyhlásený krízový stav do konca 1. februára 2004 prostredníctvom vyhlášky predsedu rady ministrov.
  Talianske orgány zdôraznili naliehavosť pomoci odôvodnenú obmedzenými finančnými a priemyselnými zdrojmi lodenice (4), vzhľadom na to že, zmluvná cena lode bola stanovená na základe predpokladu o pomoci, ktorá mala byť poskytnutá podľa zákona. Talianske orgány tiež tvrdia, že keďže sa nepovoľuje predĺženie lehoty na dodávku lode (ktorá bola v stupni prevedenia na 25,65 % k 16. decembru 2003) a lodenica teda nevyužije pomoc, loď nemôže byť dokončená bez obrovských ekonomických škôd pre lodenicu s následnou stratou pracovných miest a úrovne, či už lodenice alebo podnikov, ktoré pre lodenicu pracujú. Talianske orgány totiž spresnili, že majiteľ lodí, spoločnosť Marnavi, a lodenica sa dohodli zrušiť zmluvu o stavbe ďalšej lode pod názvom C.173, ktorej stavba bola negatívne ovplyvnená uvedenými udalosťami a presunúť už disponibilné dodávky na stavbu lode C.180.
  Tabuľka 1
  Prehľadná tabuľka omeškaní vzniknutých pri dodávke lode C.180










  Loď | Príčina omeškania | Zodpovednosť | Problémy | Omeškanie
  (mesiace) | Mesiace
  extra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | Udalosti z 11. septembra 2001:






  — | Pozastavenie a omeškané znovuzahájenie objednávky |

(iii)

Vplyv prírodných katastrof

Región Molise bol 31. októbra 2002 zasiahnutý zemetrasením, čo malo negatívny vplyv na lodenicu, zamestnancov aj dodávateľov. Následne, medzi 23. januárom 2003 a 25. januárom 2003 postihli región záplavy s ďalším devastačnými efektom na lodenicu, zamestnancov a dodávateľov. Tieto dve prírodné katastrofy spôsobili lodenici priamu škodu z dôvodu nečinnosti zamestnancov a nepriamu z dôvodu jednostranného zrušenie zmlúv zo strany miestnych podnikov, ktoré boli subdodávateľmi prác súvisiacich s loďou C.180 a ktoré uviedli ako dôvod na ich zrušenie fakt, že vznik prírodných katastrof narušil výrobnú infraštruktúru ich dodávateľov. Talianske orgány najmä tvrdili, že uvedené udalosti negatívne ovplyvnili prípravné inžinierske práce záväzné pre stavbu lode.

Pripúšťajúc fakt, že obe prírodné katastrofy sa stali počas obdobia pozastavenia plnenia zmluvy na stavbu lode, talianske orgány tvrdia, že tieto udalosti napriek tomu narušili výrobné programy lodenice a zdôrazňujú, že v prípade oboch prírodných katastrof bol vyhlásený krízový stav do konca 1. februára 2004 prostredníctvom vyhlášky predsedu rady ministrov.

Talianske orgány zdôraznili naliehavosť pomoci odôvodnenú obmedzenými finančnými a priemyselnými zdrojmi lodenice (4), vzhľadom na to že, zmluvná cena lode bola stanovená na základe predpokladu o pomoci, ktorá mala byť poskytnutá podľa zákona. Talianske orgány tiež tvrdia, že keďže sa nepovoľuje predĺženie lehoty na dodávku lode (ktorá bola v stupni prevedenia na 25,65 % k 16. decembru 2003) a lodenica teda nevyužije pomoc, loď nemôže byť dokončená bez obrovských ekonomických škôd pre lodenicu s následnou stratou pracovných miest a úrovne, či už lodenice alebo podnikov, ktoré pre lodenicu pracujú. Talianske orgány totiž spresnili, že majiteľ lodí, spoločnosť Marnavi, a lodenica sa dohodli zrušiť zmluvu o stavbe ďalšej lode pod názvom C.173, ktorej stavba bola negatívne ovplyvnená uvedenými udalosťami a presunúť už disponibilné dodávky na stavbu lode C.180.

Tabuľka 1

Prehľadná tabuľka omeškaní vzniknutých pri dodávke lode C.180

Loď

Príčina omeškania

Zodpovednosť

Problémy

Omeškanie

(mesiace)

Mesiace

extra

C.180

(i)

Udalosti z 11. septembra 2001:

—

Pozastavenie a omeškané znovuzahájenie objednávky

Marnavi. S.p.A.

(majiteľ lodí)

Pozastavenie plnenia zmluvy od 1. 10. 2001 do 30. 9. 2003

Zrušenie pozastavenia 29. 9. 2003

24

Neuvedené

| (ii) | Technické modifikácie |
| --- | --- |

(ii)

Technické modifikácie

Marnavi. S.p.A.

(majiteľ lodí)

Úpravy súvisiace s rozmermi a počtom nádrží, dĺžkou a šírkou lode

Neuvedené

Neuvedené

| (iii) | Následné omeškanie z dôvodu prírodných katastrof, ktoré postihli región Molise:






  — | Zemetrasenie 31. 10. 2002 |
| --- | --- | --- |

(iii)

Následné omeškanie z dôvodu prírodných katastrof, ktoré postihli región Molise:

—

Zemetrasenie 31. 10. 2002

| — | Záplavy od 23. do 25. 1. 2003 |
| --- | --- |

—

Záplavy od 23. do 25. 1. 2003

Vyššia moc

Vplyv prírodných katastrof na lodenicu, zamestnancov a subdodávateľov.

> 2

> 2

Spolu

Viac ako 26 mesiacov

Viac ako 2 mesiace

Požadované predĺženie

10 mesiacov

| (12) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania mala Komisia pochybnosti o tom, či dôvody uvedené ako zdôvodnenie omeškania v tomto prešetrovanom prípade boli v súlade s článkom 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí, a teda mala pochybnosti o tom, či je predmetné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. e) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(12)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania mala Komisia pochybnosti o tom, či dôvody uvedené ako zdôvodnenie omeškania v tomto prešetrovanom prípade boli v súlade s článkom 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí, a teda mala pochybnosti o tom, či je predmetné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. e) Zmluvy o ES.

| (13) | Na vyvrátenie pochybností Komisie, ktoré uviedla v rozhodnutí o začatí konania, talianske orgány predložili ďalšie údaje a vysvetlenia na potvrdenie ich tézy, pokiaľ ide o oprávnenosť dôvodov na predĺženie lehoty na dodávku, ako aj zlučiteľnosť s predmetným opatrením.






  (i) | Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

  Talianske orgány tvrdia, že ide o udalosti, ktoré sú mimoriadne, nepredvídateľné a externé vo vzťahu k lodenici a že, na rozdiel od tvrdenia Komisie, spôsobili neočakávané, vážne a zdôvodniteľné narušenia výrobného programu lodenice.
  Svoju analýzu obhajujú najmä na základe tvrdenia, že hodnotenie Komisie sa zakladá na správe vypracovanej na jeseň 2003 (5), teda dva roky po udalostiach, zatiaľ čo tieto majú vplyv na obchodné stratégie hospodárskych subjektov, ktorí sú nútení rozhodnúť sa v momente, keď tieto udalosti nastanú – v tomto prípade v septembri 2001 – alebo v nasledujúcich mesiacoch.
  Podľa talianskych orgánov bolo známe a následne potvrdené správami Clarkson (6), že takéto udalosti mali vplyv na celý segment trhu námornej prepravy tovaru, nie len na jednu typológiu lodí, t. j. námorné turistické výletné lode. Talianske orgány poskytli na podporu svojej tézy nové informácie ako dôkaz vplyvu uvedených udalostí na stavbu lode zaslaním kópií nájomných zmlúv dojednaných medzi majiteľom lodí Marnavi a spoločnosťou Novamar so sídlom v Houstone (USA) na prenájom dvoch petrochemických lodí objednaných majiteľom lodí v lodenici Cantieri Navali Termoli (7) a odstúpenie spoločnosti Novamar od týchto zmlúv následkom udalostí z 11. septembra 2001. Talianske orgány teda tvrdia, že tieto tragické udalosti mali podobný vplyv na predmetnú loď a že na rozdiel od tvrdenia Komisie, vplyv udalostí nebol obmedzený len na námorné výletné turistické lode. Talianske orgány preto trvajú na svojom tvrdení, podľa ktorého vplyv menovaných udalostí je v súlade s ustanovením článku 3 ods. 2 druhý pododsek tretia veta nariadenia o stavbe lodí. |
| --- | --- | --- |

(13)

Na vyvrátenie pochybností Komisie, ktoré uviedla v rozhodnutí o začatí konania, talianske orgány predložili ďalšie údaje a vysvetlenia na potvrdenie ich tézy, pokiaľ ide o oprávnenosť dôvodov na predĺženie lehoty na dodávku, ako aj zlučiteľnosť s predmetným opatrením.

(i)

Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

Talianske orgány tvrdia, že ide o udalosti, ktoré sú mimoriadne, nepredvídateľné a externé vo vzťahu k lodenici a že, na rozdiel od tvrdenia Komisie, spôsobili neočakávané, vážne a zdôvodniteľné narušenia výrobného programu lodenice.

Svoju analýzu obhajujú najmä na základe tvrdenia, že hodnotenie Komisie sa zakladá na správe vypracovanej na jeseň 2003 (5), teda dva roky po udalostiach, zatiaľ čo tieto majú vplyv na obchodné stratégie hospodárskych subjektov, ktorí sú nútení rozhodnúť sa v momente, keď tieto udalosti nastanú – v tomto prípade v septembri 2001 – alebo v nasledujúcich mesiacoch.

Podľa talianskych orgánov bolo známe a následne potvrdené správami Clarkson (6), že takéto udalosti mali vplyv na celý segment trhu námornej prepravy tovaru, nie len na jednu typológiu lodí, t. j. námorné turistické výletné lode. Talianske orgány poskytli na podporu svojej tézy nové informácie ako dôkaz vplyvu uvedených udalostí na stavbu lode zaslaním kópií nájomných zmlúv dojednaných medzi majiteľom lodí Marnavi a spoločnosťou Novamar so sídlom v Houstone (USA) na prenájom dvoch petrochemických lodí objednaných majiteľom lodí v lodenici Cantieri Navali Termoli (7) a odstúpenie spoločnosti Novamar od týchto zmlúv následkom udalostí z 11. septembra 2001. Talianske orgány teda tvrdia, že tieto tragické udalosti mali podobný vplyv na predmetnú loď a že na rozdiel od tvrdenia Komisie, vplyv udalostí nebol obmedzený len na námorné výletné turistické lode. Talianske orgány preto trvajú na svojom tvrdení, podľa ktorého vplyv menovaných udalostí je v súlade s ustanovením článku 3 ods. 2 druhý pododsek tretia veta nariadenia o stavbe lodí.

| (ii) | Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

  Talianske orgány poskytli informácie tákajúce sa úpravy lode C.180.
  Objasňovali najmä fakt, že v roku 2000 sa majiteľ lodí a lodenica dojednali na zmluvách o stavbe dvoch petrochemických lodí označených ako C.173 a C.180. Lehoty na dodávku boli v týchto zmluvách pôvodne stanovené na 31. marec 2002 a 30. jún 2003, následne boli posunuté na 31. marec 2003 a 31. december 2003. Okrem toho vysvetľovali, že udalosti z 11. septembra 2001 a dve následne prešetrované prírodné katastrofy, mali taký negatívny vplyv na výrobný program lodenice, že do 31. decembra 2003 sa mohla uskutočniť dodávka iba jednej lode.
  V novembri 2002 sa teda majiteľ lodí rozhodol upustiť od stavby jednej z lodí už v procese výstavby v lodenici, aby sa lodenica mohla venovať dokončeniu len jednej lode. V praxi to znamenalo premenovanie lode C.173 na loď C.180 – väčšia z lodí objednaných majiteľom lodí a uskutočnenie požadovaných úprav základných štrukturálnych charakteristík súvisiacich s loďou C.180 (8), (9), (10) a nakoniec zrušenie zmluvy o stavbe lode C.173. Následkom toho sa loď C.180 (predtým C.173) stala väčšou, rýchlejšou, s väčšou kapacitou a s vyššou zmluvnou cenou vzhľadom na pôvodnú loď C.173, ale celkové charakteristiky boli nižšie v porovnaní s počiatočnou zmluvou týkajúcou sa lode C.180.
  Talianske orgány vyhlásili, že uvedené úpravy prispeli len nepriamo k omeškaniu stavby lode a že omeškania boli v skutočnosti zapríčinené prírodnými katastrofami, čo viedlo k zrušeniu zmluvy zo strany poradenskej spoločnosti zodpovednej za projektovanie úprav lode C.180 (predtým C.173). |
| --- | --- |

(ii)

Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

Talianske orgány poskytli informácie tákajúce sa úpravy lode C.180.

Objasňovali najmä fakt, že v roku 2000 sa majiteľ lodí a lodenica dojednali na zmluvách o stavbe dvoch petrochemických lodí označených ako C.173 a C.180. Lehoty na dodávku boli v týchto zmluvách pôvodne stanovené na 31. marec 2002 a 30. jún 2003, následne boli posunuté na 31. marec 2003 a 31. december 2003. Okrem toho vysvetľovali, že udalosti z 11. septembra 2001 a dve následne prešetrované prírodné katastrofy, mali taký negatívny vplyv na výrobný program lodenice, že do 31. decembra 2003 sa mohla uskutočniť dodávka iba jednej lode.

V novembri 2002 sa teda majiteľ lodí rozhodol upustiť od stavby jednej z lodí už v procese výstavby v lodenici, aby sa lodenica mohla venovať dokončeniu len jednej lode. V praxi to znamenalo premenovanie lode C.173 na loď C.180 – väčšia z lodí objednaných majiteľom lodí a uskutočnenie požadovaných úprav základných štrukturálnych charakteristík súvisiacich s loďou C.180 (8), (9), (10) a nakoniec zrušenie zmluvy o stavbe lode C.173. Následkom toho sa loď C.180 (predtým C.173) stala väčšou, rýchlejšou, s väčšou kapacitou a s vyššou zmluvnou cenou vzhľadom na pôvodnú loď C.173, ale celkové charakteristiky boli nižšie v porovnaní s počiatočnou zmluvou týkajúcou sa lode C.180.

Talianske orgány vyhlásili, že uvedené úpravy prispeli len nepriamo k omeškaniu stavby lode a že omeškania boli v skutočnosti zapríčinené prírodnými katastrofami, čo viedlo k zrušeniu zmluvy zo strany poradenskej spoločnosti zodpovednej za projektovanie úprav lode C.180 (predtým C.173).

| (iii) | Vplyv prírodných katastrof (zemetrasenie 31. októbra 2002 a záplavy od 23. januára 2003 do 25. januára 2003)

  Talianske orgány zdôrazňujú význam a následky spomínaných katastrof, ktoré postihli región, kde sa nachádza lodenica.
  Zo všeobecného hľadiska talianske orgány pripomínajú, že prihliadnuc na rozsah plochy zasiahnutej prírodnými katastrofami a zvýšené nebezpečenstvo pre verejné aj súkromné zdravie a blahobyt, bol v regióne vyhláškou predsedu rady z 31. októbra 2002 vyhlásený krízový stav, ktorý trval do 30. júna 2003 a následne bol vyhláškou z 31. januára 2003 predĺžený do 1. februára 2004. Spomínané orgány upriamujú pozornosť Komisie na fakt, že po týchto udalostiach, v rámci revízie máp regionálnej štátnej pomoci, Komisia (11) povolila predĺženie lehoty z dôvodu následkov prírodných katastrof, ktoré postihli Molise a Termoli, teda v oblasti, kde sa nachádza lodenica.
  Čo sa týka lodenice, talianske orgány predložili informácie, podľa ktorých následkom uvedených prírodných katastrof v období od novembra 2002 do februára 2003 bol výrobný program lodenice spomalený z dôvodu počiatočného omeškania a následného zrušenia mnohých zmlúv zo strany rôznych dodávateľov, ktoré dodávali lodenici materiál a služby dôležité (12) pre stavbu lode C.180 (13) (predtým C.173). |
| --- | --- |

(iii)

Vplyv prírodných katastrof (zemetrasenie 31. októbra 2002 a záplavy od 23. januára 2003 do 25. januára 2003)

Talianske orgány zdôrazňujú význam a následky spomínaných katastrof, ktoré postihli región, kde sa nachádza lodenica.

Zo všeobecného hľadiska talianske orgány pripomínajú, že prihliadnuc na rozsah plochy zasiahnutej prírodnými katastrofami a zvýšené nebezpečenstvo pre verejné aj súkromné zdravie a blahobyt, bol v regióne vyhláškou predsedu rady z 31. októbra 2002 vyhlásený krízový stav, ktorý trval do 30. júna 2003 a následne bol vyhláškou z 31. januára 2003 predĺžený do 1. februára 2004. Spomínané orgány upriamujú pozornosť Komisie na fakt, že po týchto udalostiach, v rámci revízie máp regionálnej štátnej pomoci, Komisia (11) povolila predĺženie lehoty z dôvodu následkov prírodných katastrof, ktoré postihli Molise a Termoli, teda v oblasti, kde sa nachádza lodenica.

Čo sa týka lodenice, talianske orgány predložili informácie, podľa ktorých následkom uvedených prírodných katastrof v období od novembra 2002 do februára 2003 bol výrobný program lodenice spomalený z dôvodu počiatočného omeškania a následného zrušenia mnohých zmlúv zo strany rôznych dodávateľov, ktoré dodávali lodenici materiál a služby dôležité (12) pre stavbu lode C.180 (13) (predtým C.173).

| (iv) | Pozastavenie prác na lodi C.180 (predtým C.173) v roku 2004

  V júli 2005 reagujúc na začatie konania, talianske orgány oznámili Komisii, že bolo dokončených asi 66 % stavby lode, ale že lodenica pozastavila stavbu a loď bola spustená na vodu v auguste 2004, v očakávaní, že Komisia schváli predĺženie lehoty na jej dodávku. Majiteľ lodí a lodenica sa preto domnievajú, že predĺženie o 10 mesiacov začína plynúť od momentu rozhodnutia Komisie, ktorým sa povolí žiadané predĺženie lehoty. |
| --- | --- |

(iv)

Pozastavenie prác na lodi C.180 (predtým C.173) v roku 2004

V júli 2005 reagujúc na začatie konania, talianske orgány oznámili Komisii, že bolo dokončených asi 66 % stavby lode, ale že lodenica pozastavila stavbu a loď bola spustená na vodu v auguste 2004, v očakávaní, že Komisia schváli predĺženie lehoty na jej dodávku. Majiteľ lodí a lodenica sa preto domnievajú, že predĺženie o 10 mesiacov začína plynúť od momentu rozhodnutia Komisie, ktorým sa povolí žiadané predĺženie lehoty.

| (14) | Talianske orgány vyvodzujú závery, že uvedené dôvody omeškaní v predmetnom prípade, spĺňajú ustanovenie článku 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí a že predĺženie trojročnej lehoty na dodávku lode o 10 mesiacov, ktoré by plynulo od dátumu stanovenia konečného rozhodnutia Komisie, je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(14)

Talianske orgány vyvodzujú závery, že uvedené dôvody omeškaní v predmetnom prípade, spĺňajú ustanovenie článku 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí a že predĺženie trojročnej lehoty na dodávku lode o 10 mesiacov, ktoré by plynulo od dátumu stanovenia konečného rozhodnutia Komisie, je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| (15) | Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES stanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Podľa jurisdikcie Súdneho dvoru Európskych spoločenstiev narušenie obchodu nastane, ak podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, vyvíja hospodársku činnosť, ktorá zahŕňa obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(15)

Článok 87 ods. 1 Zmluvy o ES stanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Podľa jurisdikcie Súdneho dvoru Európskych spoločenstiev narušenie obchodu nastane, ak podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, vyvíja hospodársku činnosť, ktorá zahŕňa obchod medzi členskými štátmi.

| (16) | Článok 87 ods. 3 písm. e) zmluvy stanovuje, že za zlučiteľné so spoločným trhom možno považovať iné druhy pomoci, ako ich vymedzia rozhodnutia Rady prijaté kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie. Komisia zdôrazňuje, že na tomto právnom základe Rada 29. júna 1998 prijala nariadenie o stavbe lodí. Napriek tomu, že účinnosť tohto nariadenia uplynula 31. decembra 2003, jeho ustanovenia sa aj naďalej uplatňujú v rámci hodnotenia žiadostí o predĺženie lehoty na dodávku, vzhľadom na to, že poskytnutie pomoci sa zakladá na tomto nariadení a že rámec štátnej pomoci neustanovuje v tejto oblasti žiadne usmernenia. (14) |
| --- | --- |

(16)

Článok 87 ods. 3 písm. e) zmluvy stanovuje, že za zlučiteľné so spoločným trhom možno považovať iné druhy pomoci, ako ich vymedzia rozhodnutia Rady prijaté kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie. Komisia zdôrazňuje, že na tomto právnom základe Rada 29. júna 1998 prijala nariadenie o stavbe lodí. Napriek tomu, že účinnosť tohto nariadenia uplynula 31. decembra 2003, jeho ustanovenia sa aj naďalej uplatňujú v rámci hodnotenia žiadostí o predĺženie lehoty na dodávku, vzhľadom na to, že poskytnutie pomoci sa zakladá na tomto nariadení a že rámec štátnej pomoci neustanovuje v tejto oblasti žiadne usmernenia. (14)

| (17) | Komisia poznamenáva, že otázka predĺženia lehoty na dodávku je základnou otázkou pri posudzovaní oprávnenosti zmluvy na prevádzkovú pomoc podľa článku 3 nariadenia o stavbe lodí. Predmetná prevádzková pomoc spočíva vo financovaní časti nákladov lodenice na stavbu lode prostredníctvom štátnych zdrojov. Je nutné podotknúť, že stavba lodí je hospodárska činnosť, ktorá je predmetom obchodu medzi členskými štátmi. Predmetná pomoc je teda v súlade s článkom 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(17)

Komisia poznamenáva, že otázka predĺženia lehoty na dodávku je základnou otázkou pri posudzovaní oprávnenosti zmluvy na prevádzkovú pomoc podľa článku 3 nariadenia o stavbe lodí. Predmetná prevádzková pomoc spočíva vo financovaní časti nákladov lodenice na stavbu lode prostredníctvom štátnych zdrojov. Je nutné podotknúť, že stavba lodí je hospodárska činnosť, ktorá je predmetom obchodu medzi členskými štátmi. Predmetná pomoc je teda v súlade s článkom 87 ods. 1 zmluvy.

| (18) | Pripomína sa, že na základe nariadenia o stavbe lodí sa pod „stavbou lode“ rozumie stavba komerčných plavidiel na vlastný pohon vhodných na plavbu na šírom mori. Loď zhotovená v spoločnosti Cantieri Navali Termoli – petrochemická loď – je loď určená na plavbu na šírom mori s vlastným pohonom prispôsobená na špecializované lodné služby alebo prepravu chemických produktov a ropy, a teda podlieha ustanoveniu spomínaného nariadenia v zmysle článku 1 písm. a). |
| --- | --- |

(18)

Pripomína sa, že na základe nariadenia o stavbe lodí sa pod „stavbou lode“ rozumie stavba komerčných plavidiel na vlastný pohon vhodných na plavbu na šírom mori. Loď zhotovená v spoločnosti Cantieri Navali Termoli – petrochemická loď – je loď určená na plavbu na šírom mori s vlastným pohonom prispôsobená na špecializované lodné služby alebo prepravu chemických produktov a ropy, a teda podlieha ustanoveniu spomínaného nariadenia v zmysle článku 1 písm. a).

| (19) | Článok 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí stanovuje do 31. decembra 2000 maximálny príspevok vo výške 9 % na prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvou. Na základe článku 3 ods. 2 toho istého nariadenia maximálna pomoc, ktorá sa môže vzťahovať na zmluvu predstavuje maximálnu pomoc platnú v deň podpisu konečnej zmluvy. Toto sa však nevzťahuje na lode, ktorých dodávka bola realizovaná viac ako 3 roky po podpise zmluvy. V týchto prípadoch je maximálna suma rovnaká ako suma platná 3 roky pred dodávkou lode. Lehota poslednej dodávky lode, ktorá môže ešte využiť prevádzkovú pomoc, bola teda v princípe 31. december 2003. |
| --- | --- |

(19)

Článok 3 ods. 1 nariadenia o stavbe lodí stanovuje do 31. decembra 2000 maximálny príspevok vo výške 9 % na prevádzkovú pomoc súvisiacu so zmluvou. Na základe článku 3 ods. 2 toho istého nariadenia maximálna pomoc, ktorá sa môže vzťahovať na zmluvu predstavuje maximálnu pomoc platnú v deň podpisu konečnej zmluvy. Toto sa však nevzťahuje na lode, ktorých dodávka bola realizovaná viac ako 3 roky po podpise zmluvy. V týchto prípadoch je maximálna suma rovnaká ako suma platná 3 roky pred dodávkou lode. Lehota poslednej dodávky lode, ktorá môže ešte využiť prevádzkovú pomoc, bola teda v princípe 31. december 2003.

| (20) | Pomoc na predmetnú loď by mala byť poskytnutá na základe článku 3 zákona č. 88 zo 16. 3. 2001 schváleného Komisiou ako štátna pomoc č. N 502/00. Poskytnutá suma by predstavovala približne 3,9 mil. EUR na loď C.180, teda nie viac ako 9 % hodnoty zmluvy. |
| --- | --- |

(20)

Pomoc na predmetnú loď by mala byť poskytnutá na základe článku 3 zákona č. 88 zo 16. 3. 2001 schváleného Komisiou ako štátna pomoc č. N 502/00. Poskytnutá suma by predstavovala približne 3,9 mil. EUR na loď C.180, teda nie viac ako 9 % hodnoty zmluvy.

| (21)(22) | Článok 3 ods. 2 druhý pododsek tretia veta nariadenia o stavbe lodí hovorí: „Komisia smie však poskytnúť predĺženie trojročného dodacieho limitu, keď je to považované za oprávnené technickou zložitosťou príslušného individuálneho projektu stavby lodí alebo oneskoreniami vyplývajúcimi z neočakávaných prerušení podstatného a ospravedlniteľného charakteru v pracovnom programe lodenice kvôli výnimočným okolnostiam, nepredvídateľným a nachádzajúcim sa mimo spoločnosti.“ Komisia zdôrazňuje, že naliehavosť predĺženia lehoty je spôsobená faktom, že lodenica Cantieri Navali Termoli nemôže dokončiť predmetnú loď z dôvodu omeškaní, ktoré sú neočakávané a externé vo vzťahu k podniku.Nariadenie o stavbe lodí vyžaduje, aby predĺženie lehoty na dodávku bolo zdôvodnené okolnosťami, ktoré sú (a) mimoriadne, (b) nepredvídateľné a (c) externé vo vzťahu k podniku. Okrem toho musia byť preukázateľné: (d) kauzálna súvzťažnosť medzi týmito udalosťami a neočakávanými narušeniami, ktoré zapríčinili omeškanie ako aj (e) trvanie takýchto narušení a (f) ich vážnosť a zdôvodniteľnosť. V nasledovných bodoch je uvedená analýza dôvodov talianskych orgánov.






  (i) | Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

  Pokiaľ ide o tento dôvod, Komisia uznáva nepredvídateľnosť takýchto udalostí, externých vo vzťahu k lodenici. V súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie, sa však v predmetnom prípade tento dôvod nemôže akceptovať. Na základe spôsobu uvažovania Komisie týkajúcom sa rozhodnutí (15)„spomalenie hospodárskeho rastu alebo zhoršenie trhovej situácie vo vzťahu k nejakému typu lode sa nemôže považovať za mimoriadnu udalosť v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí“. Je nutné pripomenúť, že tento dôvod bol akceptovaný iba v prípade námorných výletných turistických lodí z dôvodu priameho vplyvu týchto udalostí na tento typ lodí, zatiaľ čo sa predpokladá, že u ostatných typov lodí majú nepriamy a všeobecnejší vplyv.
  V rozhodnutí o začatí konania Komisia pripomína, že podľa správy vypracovanej inštitútom Clarkson Research v novembri 2003 (16), „Udalosti z 11. septembra 2001 bezpochybne zhoršili problémy svetového hospodárstva, ktoré sa už nachádzalo vo fáze spomalenia“. Pokiaľ ide o investície na petrochemické lode s hrubou nosnosťou nižšou ako 20 000 ton, akou je aj loď C.180, v tej istej správe z Clarkson Research sa spomína: „V období od roku 1998 do roku 2000 došlo k poklesu hospodárskej činnosti a napriek oživeniu začiatkom 2001 došlo opätovne k poklesu hospodárskej činnosti v poslednom štvrťroku 2001, preukazujúc obdobný priebeh u ostatných podnikov v sektore. Objednávky zaznamenali rýchly rast začiatkom roku 2002 a od tohto momentu úroveň rastu už zostala vysoká“.

  Okrem toho, pokiaľ ide o tvrdenie talianskych orgánov, v ktorom vyjadrujú pochybnosti o náležitosti úsudku Komisie o vplyve takýchto udalostí, ktorý sa zakladá na správe ex post, Komisia predovšetkým podotýka, že vychádzala zo správy, ktorú predložili tie isté talianske orgány. Taktiež zdôrazňuje, že v rámci predmetného konania si menované orgány zakladajú na správach z konca roku 2003. Nakoniec Komisia zdôrazňuje, že žiadna z posledných správ, na ktoré sa talianske orgány odvolávajú, nie je v rozpore s rozhodnutím Komisie.
  Komisia pripomína, že toto hodnotenie predmetného dôvodu je v súlade s ďalšími rozhodnutiami v analogických prípadoch oznámených Talianskom a vzťahujúcich sa na predĺženie trojročnej lehoty stanovenej na dodávku petrochemických lodí a na prepravu tekutého plynu. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Článok 3 ods. 2 druhý pododsek tretia veta nariadenia o stavbe lodí hovorí: „Komisia smie však poskytnúť predĺženie trojročného dodacieho limitu, keď je to považované za oprávnené technickou zložitosťou príslušného individuálneho projektu stavby lodí alebo oneskoreniami vyplývajúcimi z neočakávaných prerušení podstatného a ospravedlniteľného charakteru v pracovnom programe lodenice kvôli výnimočným okolnostiam, nepredvídateľným a nachádzajúcim sa mimo spoločnosti.“ Komisia zdôrazňuje, že naliehavosť predĺženia lehoty je spôsobená faktom, že lodenica Cantieri Navali Termoli nemôže dokončiť predmetnú loď z dôvodu omeškaní, ktoré sú neočakávané a externé vo vzťahu k podniku.Nariadenie o stavbe lodí vyžaduje, aby predĺženie lehoty na dodávku bolo zdôvodnené okolnosťami, ktoré sú (a) mimoriadne, (b) nepredvídateľné a (c) externé vo vzťahu k podniku. Okrem toho musia byť preukázateľné: (d) kauzálna súvzťažnosť medzi týmito udalosťami a neočakávanými narušeniami, ktoré zapríčinili omeškanie ako aj (e) trvanie takýchto narušení a (f) ich vážnosť a zdôvodniteľnosť. V nasledovných bodoch je uvedená analýza dôvodov talianskych orgánov.

(i)

Vplyv udalostí z 11. septembra 2001

Pokiaľ ide o tento dôvod, Komisia uznáva nepredvídateľnosť takýchto udalostí, externých vo vzťahu k lodenici. V súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie, sa však v predmetnom prípade tento dôvod nemôže akceptovať. Na základe spôsobu uvažovania Komisie týkajúcom sa rozhodnutí (15)„spomalenie hospodárskeho rastu alebo zhoršenie trhovej situácie vo vzťahu k nejakému typu lode sa nemôže považovať za mimoriadnu udalosť v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia o stavbe lodí“. Je nutné pripomenúť, že tento dôvod bol akceptovaný iba v prípade námorných výletných turistických lodí z dôvodu priameho vplyvu týchto udalostí na tento typ lodí, zatiaľ čo sa predpokladá, že u ostatných typov lodí majú nepriamy a všeobecnejší vplyv.

V rozhodnutí o začatí konania Komisia pripomína, že podľa správy vypracovanej inštitútom Clarkson Research v novembri 2003 (16), „Udalosti z 11. septembra 2001 bezpochybne zhoršili problémy svetového hospodárstva, ktoré sa už nachádzalo vo fáze spomalenia“. Pokiaľ ide o investície na petrochemické lode s hrubou nosnosťou nižšou ako 20 000 ton, akou je aj loď C.180, v tej istej správe z Clarkson Research sa spomína: „V období od roku 1998 do roku 2000 došlo k poklesu hospodárskej činnosti a napriek oživeniu začiatkom 2001 došlo opätovne k poklesu hospodárskej činnosti v poslednom štvrťroku 2001, preukazujúc obdobný priebeh u ostatných podnikov v sektore. Objednávky zaznamenali rýchly rast začiatkom roku 2002 a od tohto momentu úroveň rastu už zostala vysoká“.

Okrem toho, pokiaľ ide o tvrdenie talianskych orgánov, v ktorom vyjadrujú pochybnosti o náležitosti úsudku Komisie o vplyve takýchto udalostí, ktorý sa zakladá na správe ex post, Komisia predovšetkým podotýka, že vychádzala zo správy, ktorú predložili tie isté talianske orgány. Taktiež zdôrazňuje, že v rámci predmetného konania si menované orgány zakladajú na správach z konca roku 2003. Nakoniec Komisia zdôrazňuje, že žiadna z posledných správ, na ktoré sa talianske orgány odvolávajú, nie je v rozpore s rozhodnutím Komisie.

Komisia pripomína, že toto hodnotenie predmetného dôvodu je v súlade s ďalšími rozhodnutiami v analogických prípadoch oznámených Talianskom a vzťahujúcich sa na predĺženie trojročnej lehoty stanovenej na dodávku petrochemických lodí a na prepravu tekutého plynu.

| (ii) | Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

  Pokiaľ ide o tento druhý dôvod, predovšetkým sa zdôrazňuje, že technické úpravy boli realizované na žiadosť majiteľa lodí, na jej prispôsobenie meniacim sa technicko-obchodným požiadavkám. Na základe ustanovení v doložke z 10. decembra 2003 k počiatočnej zmluve o stavbe lode, lodenica mala v úmysle požiadať majiteľa lodí o predĺženie lehoty na dodávku lode C.180 pričom sa zaviazala znášať všetky výdavky a riziká spojené s eventuálnym poskytnutím štátnej pomoci v jeho prospech.
  Komisia podotýka, že majiteľ lodí môže vždy požiadať o úpravu zmluvy o stavbe lode. Takéto úpravy sú v sektore stavby lodí častým javom a patria do bežnej obchodnej činnosti lodenice. Tento dôvod sa preto nemôže v predmetnom prípade akceptovať.
  Pre úplné doplnenie, Komisia takisto zdôrazňuje, že v priebehu konania v predmetnom prípade talianske orgány vysvetlili, že takéto úpravy – týkajúce sa tak lode C.173, ako aj C.180 –už boli oznámené americkou spoločnosťou Novamar, ktorá ich požičiava, v liste majiteľovi lodí z februára 2001 a boli odsúhlasené medzi lodenicou a majiteľom lodí ešte pred pozastavením plnenia zmluvy v roku 2001. Taktiež sa zdôrazňuje, ako prehlásili talianske orgány, že loď C.173 mohla byť vo svojej pôvodnej konfigurácii zhotovená omnoho skôr inou lodenicou, ktorá sa dostala do krízy v 90. rokoch a že táto loď teda patrila ku generácii lodí predchádzajúcich novú generáciu lodí omnoho väčších čo sa týka veľkosti aj kapacity.
  Vzhľadom na uvedené je evidentné, že uvedené úpravy neboli ani výnimočné ani neočakávané. Komisia preto usúdila, že predmetný dôvod, ktorý uvádza Taliansko, nemôže byť akceptovaný. |
| --- | --- |

(ii)

Potreba upraviť loď a tak ju prispôsobiť zmeneným technicko-obchodným požiadavkám

Pokiaľ ide o tento druhý dôvod, predovšetkým sa zdôrazňuje, že technické úpravy boli realizované na žiadosť majiteľa lodí, na jej prispôsobenie meniacim sa technicko-obchodným požiadavkám. Na základe ustanovení v doložke z 10. decembra 2003 k počiatočnej zmluve o stavbe lode, lodenica mala v úmysle požiadať majiteľa lodí o predĺženie lehoty na dodávku lode C.180 pričom sa zaviazala znášať všetky výdavky a riziká spojené s eventuálnym poskytnutím štátnej pomoci v jeho prospech.

Komisia podotýka, že majiteľ lodí môže vždy požiadať o úpravu zmluvy o stavbe lode. Takéto úpravy sú v sektore stavby lodí častým javom a patria do bežnej obchodnej činnosti lodenice. Tento dôvod sa preto nemôže v predmetnom prípade akceptovať.

Pre úplné doplnenie, Komisia takisto zdôrazňuje, že v priebehu konania v predmetnom prípade talianske orgány vysvetlili, že takéto úpravy – týkajúce sa tak lode C.173, ako aj C.180 –už boli oznámené americkou spoločnosťou Novamar, ktorá ich požičiava, v liste majiteľovi lodí z februára 2001 a boli odsúhlasené medzi lodenicou a majiteľom lodí ešte pred pozastavením plnenia zmluvy v roku 2001. Taktiež sa zdôrazňuje, ako prehlásili talianske orgány, že loď C.173 mohla byť vo svojej pôvodnej konfigurácii zhotovená omnoho skôr inou lodenicou, ktorá sa dostala do krízy v 90. rokoch a že táto loď teda patrila ku generácii lodí predchádzajúcich novú generáciu lodí omnoho väčších čo sa týka veľkosti aj kapacity.

Vzhľadom na uvedené je evidentné, že uvedené úpravy neboli ani výnimočné ani neočakávané. Komisia preto usúdila, že predmetný dôvod, ktorý uvádza Taliansko, nemôže byť akceptovaný.

| (iii) | Vplyv prírodných katastrof, ktoré postihli región Molise, kde je situovaná lodenica

  Uznáva sa, že zemetrasenie, záplavy a iné „príčiny vyššej moci“ vo všeobecnosti predstavujú oprávnené dôvody. Takisto sa uznáva, že tieto udalosti mali negatívny vplyv na činnosti regiónu Molise – ako to potvrdzuje krízový stav vyhlásený predsedom rady ministrov – a potenciálne na interné činnosti lodenice.
  Napriek tomu v zmysle nariadenia o stavbe lodí, predĺženie trojročnej lehoty na dodávku predstavuje výnimku z bežných predpisov týkajúcich sa poskytovania prevádzkovej pomoci súvisiacich so zmluvou, a tým aj výnimku z pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci. Následne, zásada, ktorá vraví, že pravidlá týkajúce sa výnimiek, sa musia vysvetľovať obmedzene, stanovuje povinnosť preukázať spojenie medzi priamymi okolnosťami, ktoré boli dôvodom omeškania a samotným omeškaním pri stavbe lode.
  Naproti tomu, informácie poskytnuté Komisii, zahrňujúce informácie poskytnuté talianskymi orgánmi po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, majú skôr neistý charakter a všeobecne sa odvolávajú na vplyvy prírodných katastrof bez preukázania či kvantifikácie presného vplyvu týchto udalostí na výrobný program lodenice a na stavbu predmetnej lode.
  Komisia zdôrazňuje, že napriek výslovným požiadavkám o informácie a značnému predĺženiu lehôt na odpoveď, nedostala žiadne podrobné informácie týkajúce sa vplyvu týchto prírodných katastrof na výrobný program lodenice vo všeobecnosti, ani na úzky príčinný vzťah súvisiaci so špecifickým výrobným programom týkajúcim sa lode C.180 (predtým C.173). Talianske orgány totižto predložili kópie listov, ktorými niekoľko podnikov dodávajúcich materiál a služby lodenici zrušilo zmluvy; avšak nezdokumentovali podrobným spôsobom kauzálny vzťah, ani presne nekvantifikovali následné omeškanie výrobného programu lodenice a stavby lode C.180 (predtým C.173) na účely odôvodnenia žiadosti na predĺženie lehoty na dodávku o 10 mesiacov. |
| --- | --- |

(iii)

Vplyv prírodných katastrof, ktoré postihli región Molise, kde je situovaná lodenica

Uznáva sa, že zemetrasenie, záplavy a iné „príčiny vyššej moci“ vo všeobecnosti predstavujú oprávnené dôvody. Takisto sa uznáva, že tieto udalosti mali negatívny vplyv na činnosti regiónu Molise – ako to potvrdzuje krízový stav vyhlásený predsedom rady ministrov – a potenciálne na interné činnosti lodenice.

Napriek tomu v zmysle nariadenia o stavbe lodí, predĺženie trojročnej lehoty na dodávku predstavuje výnimku z bežných predpisov týkajúcich sa poskytovania prevádzkovej pomoci súvisiacich so zmluvou, a tým aj výnimku z pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci. Následne, zásada, ktorá vraví, že pravidlá týkajúce sa výnimiek, sa musia vysvetľovať obmedzene, stanovuje povinnosť preukázať spojenie medzi priamymi okolnosťami, ktoré boli dôvodom omeškania a samotným omeškaním pri stavbe lode.

Naproti tomu, informácie poskytnuté Komisii, zahrňujúce informácie poskytnuté talianskymi orgánmi po začatí konania vo veci formálneho zisťovania, majú skôr neistý charakter a všeobecne sa odvolávajú na vplyvy prírodných katastrof bez preukázania či kvantifikácie presného vplyvu týchto udalostí na výrobný program lodenice a na stavbu predmetnej lode.

Komisia zdôrazňuje, že napriek výslovným požiadavkám o informácie a značnému predĺženiu lehôt na odpoveď, nedostala žiadne podrobné informácie týkajúce sa vplyvu týchto prírodných katastrof na výrobný program lodenice vo všeobecnosti, ani na úzky príčinný vzťah súvisiaci so špecifickým výrobným programom týkajúcim sa lode C.180 (predtým C.173). Talianske orgány totižto predložili kópie listov, ktorými niekoľko podnikov dodávajúcich materiál a služby lodenici zrušilo zmluvy; avšak nezdokumentovali podrobným spôsobom kauzálny vzťah, ani presne nekvantifikovali následné omeškanie výrobného programu lodenice a stavby lode C.180 (predtým C.173) na účely odôvodnenia žiadosti na predĺženie lehoty na dodávku o 10 mesiacov.

| (23) | Na základe uvedeného, Komisia usudzuje, že uvedené mimoriadne okolnosti nemali na špecifický výrobný program danej lode taký vplyv, aby bola žiadosť o predĺženie lehoty na dodávku o 10 mesiacov oprávnená. Dôvody popísané v bodoch (i), (ii) a (iii) teda nemôžu byť akceptované. |
| --- | --- |

(23)

Na základe uvedeného, Komisia usudzuje, že uvedené mimoriadne okolnosti nemali na špecifický výrobný program danej lode taký vplyv, aby bola žiadosť o predĺženie lehoty na dodávku o 10 mesiacov oprávnená. Dôvody popísané v bodoch (i), (ii) a (iii) teda nemôžu byť akceptované.

| (24) | Zohľadňujúc, že neboli dodané podstatné presvedčivé dôkazy, predĺženie nemôže byť na základe uvedených dôvodov schválené.






  (iv) | Pozastavenie prác na lodi C.180 (predtým C.173) v roku 2004

  Okrem toho Komisia podotýka, že talianske orgány oznámili, že stavba lode C.180 (predtým C.173) bola dokončená asi na 66 %, ale že práce boli pozastavené a loď spustená na vodu v auguste 2004. Talianske orgány sa teda domnievali, že predĺženie o 10 mesiacov by malo plynúť od rozhodnutia, ktorým Komisia schváli požadované predĺženie lehoty.
  Po prvé, žiadosť predložená talianskymi orgánmi, aby predĺženie o 10 mesiacov začalo plynúť od dátumu rozhodnutia Komisie, nemôže byť považovaná za žiadosť v súlade s nariadením o stavbe lodí, pretože to by spôsobilo ďalšie neoprávnené omeškanie. Podotýka sa, že rozhodnutie pozastaviť stavbu lode bola prijaté lodenicou na vlastnú zodpovednosť a že zapríčinilo ďalšie omeškanie, ktoré nemôže byť odôvodnené v zmysle nariadenia o stavbe lodí.
  Po druhé Komisia zdôrazňuje, že nakoľko vyplýva z oznámenia, loď C.180 (predtým C.173) mala byť dodaná do 31. októbra 2004. Avšak zvažujúc žiadosť predloženú talianskymi orgánmi, aby predĺženie o 10 mesiacov začalo plynúť od prijatia rozhodnutia Komisie prihliadnuc na fakt, že lodenica spustila na vodu nedokončenú loď C.180 (predtým C.173) v auguste 2004 je zjavné, že lodenici by sa nepodarilo dodať loď ani v rámci pôvodne žiadaného predĺženia lehoty o 10 mesiacov.
  Žiadosť talianskych orgánov preto musí byť v každom prípade zamietnutá kvôli neodôvodniteľnosti pozastavenia prác v auguste 2004. |
| --- | --- | --- |

(24)

Zohľadňujúc, že neboli dodané podstatné presvedčivé dôkazy, predĺženie nemôže byť na základe uvedených dôvodov schválené.

(iv)

Pozastavenie prác na lodi C.180 (predtým C.173) v roku 2004

Okrem toho Komisia podotýka, že talianske orgány oznámili, že stavba lode C.180 (predtým C.173) bola dokončená asi na 66 %, ale že práce boli pozastavené a loď spustená na vodu v auguste 2004. Talianske orgány sa teda domnievali, že predĺženie o 10 mesiacov by malo plynúť od rozhodnutia, ktorým Komisia schváli požadované predĺženie lehoty.

Po prvé, žiadosť predložená talianskymi orgánmi, aby predĺženie o 10 mesiacov začalo plynúť od dátumu rozhodnutia Komisie, nemôže byť považovaná za žiadosť v súlade s nariadením o stavbe lodí, pretože to by spôsobilo ďalšie neoprávnené omeškanie. Podotýka sa, že rozhodnutie pozastaviť stavbu lode bola prijaté lodenicou na vlastnú zodpovednosť a že zapríčinilo ďalšie omeškanie, ktoré nemôže byť odôvodnené v zmysle nariadenia o stavbe lodí.

Po druhé Komisia zdôrazňuje, že nakoľko vyplýva z oznámenia, loď C.180 (predtým C.173) mala byť dodaná do 31. októbra 2004. Avšak zvažujúc žiadosť predloženú talianskymi orgánmi, aby predĺženie o 10 mesiacov začalo plynúť od prijatia rozhodnutia Komisie prihliadnuc na fakt, že lodenica spustila na vodu nedokončenú loď C.180 (predtým C.173) v auguste 2004 je zjavné, že lodenici by sa nepodarilo dodať loď ani v rámci pôvodne žiadaného predĺženia lehoty o 10 mesiacov.

Žiadosť talianskych orgánov preto musí byť v každom prípade zamietnutá kvôli neodôvodniteľnosti pozastavenia prác v auguste 2004.

| (25) | Vzhľadom na uvedené Komisia prišla k záveru, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Informácie poskytnuté talianskymi orgánmi, aj v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania, potvrdili pochybnosti Komisie, že dôvody omeškania v predmetnom prípade nie sú v súlade s ustanoveniami článku 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí, a preto toto opatrenie nie je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. e) zmluvy.
  Na základe tohto záveru Komisia, |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na uvedené Komisia prišla k záveru, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Informácie poskytnuté talianskymi orgánmi, aj v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania, potvrdili pochybnosti Komisie, že dôvody omeškania v predmetnom prípade nie sú v súlade s ustanoveniami článku 3 ods. 2 druhý pododsek nariadenia o stavbe lodí, a preto toto opatrenie nie je zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. e) zmluvy.

Na základe tohto záveru Komisia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Trojročná lehota na dodávku lode stanovená v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1540/98 nemôže byť pre loď C.180 (predtým C.173) zhotovenú v lodenici Cantieri Navali Termoli S.p.A. predĺžená.

Vzhľadom na uvedené prevádzková štátna pomoc súvisiaca so zmluvou o uvedenej lodi nemôže byť poskytnutá.

Článok 2

Taliansko oznámi Komisii do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia, aké opatrenia prijalo na jeho uplatnenie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli, 4. júla 2006.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 42, 18.2.2005, s. 15-27.

2

(3)  V období rokov 2000 až 2004 objednávky spoločnosti Marnavi predstavovali asi 43 % fakturácie od lodenice Cantieri Navali Termoli; v predchádzajúcom období 1995-1999 príslušný podiel fakturácie bol skoro rovný nule.

3

(4)  Lodenica je veľmi malý podnik s 51 zamestnancami.

4

(5)  Talianske orgány upresňujú, že odkaz Komisie na správu Clarkson v poznámke 11 rozhodnutia o začatí konania je nepresný, pretože hovorí o novembri 2003 miesto októbra 2003.

5

(6)  Clarkson „Shipping Review & Outlook“, jeseň 2003, s. 7-44 a s. 127; Clarkson „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards“, október 2003, s. 17-20.

6

(7)  Predmetné lode sú C.173 a C.180 následne analizované.

7

(8)  Súvisiace s rozmermi a počtom nádrží, ako aj s dĺžkou a šírkou lode.

8

(9)  Talianske orgány tvrdia, že takéto úpravy sa vzťahovali jednak na pôvodnú loď C.173 ako aj na C.180 (predtým C.173) a že boli odsúhlasené medzi majiteľom lodí a lodenicou prv, ako bola zmluva pozastavená v 2001 a nasledujúc list z Novomaru z februára 2001, v ktorom sa oznamuje, že obidve lode mohli byť podrobené úpravám. Uvedené orgány mimo toho prehlasujú, že práce na upravenej lodi C.180 (predtým C.173) boli už v stave rozpacovanosti skôr, ako bola stanovená doložka k zmluve v decembri 2003.

9

(10)  Podľa vysvetlení talianskych orgánov týkajúcich sa rozhodnutí Komisie č. 691/2003 z 9.7.2003 a č. 727/1993 z 21.12.1993, typológia lode a predmetné úpravy by zdôvodňovali výnimku kvôli „technickej náročnosti“ prijatej Komisiou.

10

(11)  Rozhodnutie Komisie K(2004) 3344, konečné znenie z 8. septembra 2004 týkajúce sa prípadu N 147/2004.

11

(12)  Ide o podsystémy lode, služby na vnútorné prevedenie, dodávku oceľových nehrdzavejúcich plechov, dodávku a inštaláciu elektrických zariadení, ako aj konzultačné služby na úpravu lode C.173 za účelom zvýšenia kapacity a výkonu lode C.173, ktorá bola premenovaná na C.180.

12

(13)  Z dôvodu zrušenia týchto zmlúv bola lodenica nútená odvolať sa na doložku o „vyššej moci“ vo vzťahu k majiteľovi lodí, čo podľa všetkého viedlo majiteľa lodí k zrušeniu stavby jednej z lodí, ktoré si v lodenici objednal.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11.

14

(15)  Pozri prípad N 99/02 (Ú. v. ES C 262, 29.10.2002), lodenica Odense – Predĺženie lehoty na dodávku dvoch lodí o 3 roky (Dánsko).

15

(16)  „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 e onwards“, Clarkson Research, november 2003, s. 19-20.

16

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/61

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 19. júla 2006

opatreniach, ktoré prijalo Holandsko v prospech VAOP

[oznámené pod číslo K(2006) 3224]

(Iba holandský text je autentický.)

(Text s významom pre EHP)

(2006/949/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných strán na predloženie pripomienok v súlade s uvedenými ustanoveniami (1) a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

1.   KONANIE

| (1) | Listom z 12. júna 2002, ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2002, bol Komisii doručený podnet týkajúci sa štyroch údajne nezákonných opatrení pomoci v prospech Združenia spracovateľov starého papiera, ďalej len „VAOP“. Ide o čiastočné oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb a od dane z pridanej hodnoty, ďalej o poskytnutie pôžičky holandskou bankou Bank Nederlandse Gemeenten (Banka holandských obcí), ďalej len „BNG“, ako aj o poskytnutie podriadenej pôžičky zo strany niekoľkých obcí. Komisia listami z 30. júla 2002 a zo 6. decembra 2002 požiadala holandské orgány o doplňujúce informácie, ktoré jej boli zaslané listami z 10. októbra 2002 a 10. februára 2003. Dňa 29. apríla 2003 sa uskutočnilo stretnutie za účasti navrhovateľa a útvarov Komisie. Listom z 5. mája 2003 oznámil navrhovateľ Komisii, že zamýšľa získať od holandských orgánov viac informácií v danej veci a že na základe týchto informácií upresní svoj podnet na určité opatrenia. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 12. júna 2002, ktorý bol zaevidovaný 17. júna 2002, bol Komisii doručený podnet týkajúci sa štyroch údajne nezákonných opatrení pomoci v prospech Združenia spracovateľov starého papiera, ďalej len „VAOP“. Ide o čiastočné oslobodenie od dane z príjmu právnických osôb a od dane z pridanej hodnoty, ďalej o poskytnutie pôžičky holandskou bankou Bank Nederlandse Gemeenten (Banka holandských obcí), ďalej len „BNG“, ako aj o poskytnutie podriadenej pôžičky zo strany niekoľkých obcí. Komisia listami z 30. júla 2002 a zo 6. decembra 2002 požiadala holandské orgány o doplňujúce informácie, ktoré jej boli zaslané listami z 10. októbra 2002 a 10. februára 2003. Dňa 29. apríla 2003 sa uskutočnilo stretnutie za účasti navrhovateľa a útvarov Komisie. Listom z 5. mája 2003 oznámil navrhovateľ Komisii, že zamýšľa získať od holandských orgánov viac informácií v danej veci a že na základe týchto informácií upresní svoj podnet na určité opatrenia.

| (2) | Navrhovateľ listom z 13. septembra 2004 poskytol doplňujúce informácie a oznámil svoj zámer obmedziť podnet na pôžičku, ktorú poskytla BNG v prospech VAOP. Na základe týchto nových informácií požiadala Komisia listom z 21. októbra 2004 holandské orgány o dodatočné informácie, ktoré jej boli doručené listom zo 17. decembra 2004. Komisia 3. mája 2005 oznámila Holandsku, že začína konanie v zmysle článku 88 ods. 2 zmluvy vo veci pôžičky, ktorú poskytla BNG, ako aj pôžičky poskytnutej zúčastnenými obcami. |
| --- | --- |

(2)

Navrhovateľ listom z 13. septembra 2004 poskytol doplňujúce informácie a oznámil svoj zámer obmedziť podnet na pôžičku, ktorú poskytla BNG v prospech VAOP. Na základe týchto nových informácií požiadala Komisia listom z 21. októbra 2004 holandské orgány o dodatočné informácie, ktoré jej boli doručené listom zo 17. decembra 2004. Komisia 3. mája 2005 oznámila Holandsku, že začína konanie v zmysle článku 88 ods. 2 zmluvy vo veci pôžičky, ktorú poskytla BNG, ako aj pôžičky poskytnutej zúčastnenými obcami.

| (3) | Holandské orgány po dvojnásobnej žiadosti o predĺženie termínu na reakciu na rozhodnutie o začatí konania oznámili nakoniec svoje stanovisko listom z 29. augusta 2005. Komisia požiadala 9. novembra o doplňujúce informácie, ktoré jej boli doručené listom z 8. decembra 2005. Elektronickou poštou zo 4. mája 2006 Komisia opätovne požiadala o informácie; odpoveď jej bola zaslaná listami z 2. júna 2006 a 19. júna 2006. |
| --- | --- |

(3)

Holandské orgány po dvojnásobnej žiadosti o predĺženie termínu na reakciu na rozhodnutie o začatí konania oznámili nakoniec svoje stanovisko listom z 29. augusta 2005. Komisia požiadala 9. novembra o doplňujúce informácie, ktoré jej boli doručené listom z 8. decembra 2005. Elektronickou poštou zo 4. mája 2006 Komisia opätovne požiadala o informácie; odpoveď jej bola zaslaná listami z 2. júna 2006 a 19. júna 2006.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené 30. septembra 2005 v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Dňa 28. októbra 2005 predložil navrhovateľ k tomuto rozhodnutiu svoje pripomienky a požiadal Komisiu, aby uvedené listy z 12. júna 2002 a 13. septembra 2004 a zápis zo stretnutia, ktoré sa konalo 29. apríla 2003, boli pripojené k jeho pripomienkam a tvorili ich neoddeliteľnú súčasť. Dňa 24. novembra 2005 boli obidva tieto listy zaslané Holandsku vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter. Holandsko odpovedalo listom zo 16. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené 30. septembra 2005 v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Dňa 28. októbra 2005 predložil navrhovateľ k tomuto rozhodnutiu svoje pripomienky a požiadal Komisiu, aby uvedené listy z 12. júna 2002 a 13. septembra 2004 a zápis zo stretnutia, ktoré sa konalo 29. apríla 2003, boli pripojené k jeho pripomienkam a tvorili ich neoddeliteľnú súčasť. Dňa 24. novembra 2005 boli obidva tieto listy zaslané Holandsku vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter. Holandsko odpovedalo listom zo 16. decembra 2005.

| (5) | Komisii boli listom z 28. októbra 2005 doručené pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania aj od VAOP, údajného príjemcu pomoci, ktorý  touto cestou zároveň požiadal o stretnutie. Stretnutie sa uskutočnilo 31. januára 2006. Listom z 27. marca 2006 poskytlo VAOP ďalšie informácie, ktorými doplnilo svoje vyjadrenia, ktoré zazneli počas stretnutia. |
| --- | --- |

(5)

Komisii boli listom z 28. októbra 2005 doručené pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania aj od VAOP, údajného príjemcu pomoci, ktorý  touto cestou zároveň požiadal o stretnutie. Stretnutie sa uskutočnilo 31. januára 2006. Listom z 27. marca 2006 poskytlo VAOP ďalšie informácie, ktorými doplnilo svoje vyjadrenia, ktoré zazneli počas stretnutia.

2.   OPIS

2.1.   Príjemca pomoci

| (6) | VAOP bolo založené začiatkom deväťdesiatych rokov viacerými holandskými obcami. Ide o neziskovú družstevnú spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá poskytuje svojim členom určité služby za čo možno najvýhodnejších podmienok. Cieľom VAOP je najmä optimalizácia zberu, prvé spracovanie (triedenie/lisovanie) a predaj starého papiera, ktorý pochádza z územia zúčastnených obcí, ktoré sú členmi združenia. Tieto aktivity sa neskôr rozšírili na zber starého skla a iného recyklovateľného odpadu. |
| --- | --- |

(6)

VAOP bolo založené začiatkom deväťdesiatych rokov viacerými holandskými obcami. Ide o neziskovú družstevnú spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá poskytuje svojim členom určité služby za čo možno najvýhodnejších podmienok. Cieľom VAOP je najmä optimalizácia zberu, prvé spracovanie (triedenie/lisovanie) a predaj starého papiera, ktorý pochádza z územia zúčastnených obcí, ktoré sú členmi združenia. Tieto aktivity sa neskôr rozšírili na zber starého skla a iného recyklovateľného odpadu.

| (7) | VAOP nie je spoločnosť, ktorá by bola úplne vertikálne integrovaná. Organizuje iba uvedené aktivity pre svojich členov, pričom operatívne činnosti, ako napríklad prepravu odpadu, z veľkej časti zadáva iným podnikom. Z tohto dôvodu mala spoločnosť v roku 2002 iba 20 zamestnancov a obrat vo výške 27,5 mil. EUR. VAOP účtuje náklady, ktoré vznikajú pri zbere a prvom spracovaní recyklovateľného odpadu orgánom miestnej samosprávy, na ktorých území odpad vzniká, ale zároveň im odvádza zisky, ktoré vznikajú z predaja recyklovateľného odpadu výrobcom recyklovaných materiálov (napr. recyklovaného papiera). |
| --- | --- |

(7)

VAOP nie je spoločnosť, ktorá by bola úplne vertikálne integrovaná. Organizuje iba uvedené aktivity pre svojich členov, pričom operatívne činnosti, ako napríklad prepravu odpadu, z veľkej časti zadáva iným podnikom. Z tohto dôvodu mala spoločnosť v roku 2002 iba 20 zamestnancov a obrat vo výške 27,5 mil. EUR. VAOP účtuje náklady, ktoré vznikajú pri zbere a prvom spracovaní recyklovateľného odpadu orgánom miestnej samosprávy, na ktorých území odpad vzniká, ale zároveň im odvádza zisky, ktoré vznikajú z predaja recyklovateľného odpadu výrobcom recyklovaných materiálov (napr. recyklovaného papiera).

| (8) | Holandské daňové orgány nepovažujú VAOP za štátnu inštitúciu. |
| --- | --- |

(8)

Holandské daňové orgány nepovažujú VAOP za štátnu inštitúciu.

| (9) | Prvým subjektom, ktorý vznikol, bola družstevná spoločnosť s ručením obmedzeným Coöperative Vereniging VAOP B.V. V priebehu rokov táto materská spoločnosť založila rôzne dcérske spoločnosti, ktoré realizovali operatívne aktivity spoločnosti. Tieto dcérske spoločnosti sú spoločnosťami s ručením obmedzeným. Komisia bude všetky tieto spoločnosti skúmať ako jednu skupinu, ktorá tvorí jeden hospodársky subjekt („VAOP“), pretože materská spoločnosť má väčšinový podiel vo všetkých dcérskych spoločnostiach. Dcérske spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovaných výkazoch materskej spoločnosti. Okrem toho má BNG, najväčší veriteľ VAOP, uzatvorenú dohodu o pôžičke so spoločnosťou ako s celkom, a nie samostatne s každou dcérskou spoločnosťou, hoci v uvedenej dohode sa stanovujú úverové limity aj na úrovni niektorých dcérskych spoločností. Na záver sa v dohode hovorí o vzájomných zárukách medzi rôznymi spoločnosťami skupiny: každá spoločnosť ručí voči BNG za dlhy inej spoločnosti zo skupiny. |
| --- | --- |

(9)

Prvým subjektom, ktorý vznikol, bola družstevná spoločnosť s ručením obmedzeným Coöperative Vereniging VAOP B.V. V priebehu rokov táto materská spoločnosť založila rôzne dcérske spoločnosti, ktoré realizovali operatívne aktivity spoločnosti. Tieto dcérske spoločnosti sú spoločnosťami s ručením obmedzeným. Komisia bude všetky tieto spoločnosti skúmať ako jednu skupinu, ktorá tvorí jeden hospodársky subjekt („VAOP“), pretože materská spoločnosť má väčšinový podiel vo všetkých dcérskych spoločnostiach. Dcérske spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovaných výkazoch materskej spoločnosti. Okrem toho má BNG, najväčší veriteľ VAOP, uzatvorenú dohodu o pôžičke so spoločnosťou ako s celkom, a nie samostatne s každou dcérskou spoločnosťou, hoci v uvedenej dohode sa stanovujú úverové limity aj na úrovni niektorých dcérskych spoločností. Na záver sa v dohode hovorí o vzájomných zárukách medzi rôznymi spoločnosťami skupiny: každá spoločnosť ručí voči BNG za dlhy inej spoločnosti zo skupiny.

2.2.   Trh

| (10) | Aktivity VAOP zaznamenali v deväťdesiatych rokoch výrazný rozmach. Združenie dosiahlo v prvých rokoch tohto desaťročia 25 až 30 % podiel na holandskom trhu zberu starého papiera. VAOP je okrem toho aj dôležitým hráčom na trhu spracovania starého papiera (triedenie/lisovanie). Okrem toho vstúpilo VAOP aj na holandský trh zberu starého skla, na ktorom sa stalo jedným z trhových vodcov. Niektoré spoločnosti pôsobiace na tomto trhu sú dcérskymi spoločnosťami zahraničných podnikov. |
| --- | --- |

(10)

Aktivity VAOP zaznamenali v deväťdesiatych rokoch výrazný rozmach. Združenie dosiahlo v prvých rokoch tohto desaťročia 25 až 30 % podiel na holandskom trhu zberu starého papiera. VAOP je okrem toho aj dôležitým hráčom na trhu spracovania starého papiera (triedenie/lisovanie). Okrem toho vstúpilo VAOP aj na holandský trh zberu starého skla, na ktorom sa stalo jedným z trhových vodcov. Niektoré spoločnosti pôsobiace na tomto trhu sú dcérskymi spoločnosťami zahraničných podnikov.

| (11) | Hoci sú orgány miestnej samosprávy v Holandsku zo zákona povinné triediť a zbierať starý papier a ponúknuť ho na trhu na recykláciu, nie je stanovené, akým spôsobom sa majú tieto aktivity realizovať. Väčšina holandských obcí preto na zadanie týchto činností uskutočňuje výberové konania. V rámci týchto výberových konaní sa VAOP ocitlo v priamom konkurenčnom boji s podnikmi zo súkromného sektora, ktoré takisto ponúkali tieto služby (3). VAOP sa takisto snaží získať nových členov, a to tak, že oslovuje a navrhuje im účasť v združení. V takýchto prípadoch je možné považovať VAOP za konkurenta spoločností pôsobiacich v súkromnom sektore (4), ktoré sa snažia o získanie tých istých zákazníkov. |
| --- | --- |

(11)

Hoci sú orgány miestnej samosprávy v Holandsku zo zákona povinné triediť a zbierať starý papier a ponúknuť ho na trhu na recykláciu, nie je stanovené, akým spôsobom sa majú tieto aktivity realizovať. Väčšina holandských obcí preto na zadanie týchto činností uskutočňuje výberové konania. V rámci týchto výberových konaní sa VAOP ocitlo v priamom konkurenčnom boji s podnikmi zo súkromného sektora, ktoré takisto ponúkali tieto služby (3). VAOP sa takisto snaží získať nových členov, a to tak, že oslovuje a navrhuje im účasť v združení. V takýchto prípadoch je možné považovať VAOP za konkurenta spoločností pôsobiacich v súkromnom sektore (4), ktoré sa snažia o získanie tých istých zákazníkov.

2.3.   Dve opatrenia

| (12) | Po prvé, BNG poskytla v marci 1998 VAOP úverovú facilitu vo výške 16,3 mil. NLG (7,4 mil. EUR) („prvé opatrenie“). Dňa 31. decembra 1997 z konsolidovanej súvahy VAOP vyplynulo, že vlastné imanie spoločnosti dosiahlo výšku 0,8 mil. NLG (0,4 mil. EUR) a celková bilančná suma predstavovala 17,3 mil. NLG (7,9 mil. EUR). O rok neskôr, po poskytnutí pôžičky, dosiahlo vlastné imanie 0,09 mil. NLG (0,04 mil. EUR) a celková bilančná suma bola vo výške 29,1 mil. NLG (13,2 mil. EUR). |
| --- | --- |

(12)

Po prvé, BNG poskytla v marci 1998 VAOP úverovú facilitu vo výške 16,3 mil. NLG (7,4 mil. EUR) („prvé opatrenie“). Dňa 31. decembra 1997 z konsolidovanej súvahy VAOP vyplynulo, že vlastné imanie spoločnosti dosiahlo výšku 0,8 mil. NLG (0,4 mil. EUR) a celková bilančná suma predstavovala 17,3 mil. NLG (7,9 mil. EUR). O rok neskôr, po poskytnutí pôžičky, dosiahlo vlastné imanie 0,09 mil. NLG (0,04 mil. EUR) a celková bilančná suma bola vo výške 29,1 mil. NLG (13,2 mil. EUR).

| (13) | Po druhé, orgány miestnej samosprávy v priebehu roka 2001 súhlasili s tým, že časť prostriedkov, ktoré im – ako dodávateľom starého papiera – dlhovalo VAOP, bude pretransformovaná na pôžičku vo výške 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) („druhé opatrenie“). Po vyhlásení konkurzu jednej z jej dcérskych spoločností VAOP utrpelo na konci roka 2000 ťažké straty. Dňa 31. decembra 2000 z konsolidovanej účtovnej závierky VAOP vyplynulo, že vlastné imanie spoločnosti má negatívnu hodnotu 3,4 mil. NLG (1,5 mil. EUR). Zároveň celková bilančná suma predstavovala 32,1 mil. NLG (14,5 mil. EUR). Vzhľadom na skutočnosť, že najväčší veriteľ VAOP, banka BNG, požadovala takmer na všetky aktíva záložné právo, môže sa táto nekrytá pôžička považovať za podriadenú pohľadávkam BNG. Preto sa tu nazýva „podriadená pôžička“. |
| --- | --- |

(13)

Po druhé, orgány miestnej samosprávy v priebehu roka 2001 súhlasili s tým, že časť prostriedkov, ktoré im – ako dodávateľom starého papiera – dlhovalo VAOP, bude pretransformovaná na pôžičku vo výške 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) („druhé opatrenie“). Po vyhlásení konkurzu jednej z jej dcérskych spoločností VAOP utrpelo na konci roka 2000 ťažké straty. Dňa 31. decembra 2000 z konsolidovanej účtovnej závierky VAOP vyplynulo, že vlastné imanie spoločnosti má negatívnu hodnotu 3,4 mil. NLG (1,5 mil. EUR). Zároveň celková bilančná suma predstavovala 32,1 mil. NLG (14,5 mil. EUR). Vzhľadom na skutočnosť, že najväčší veriteľ VAOP, banka BNG, požadovala takmer na všetky aktíva záložné právo, môže sa táto nekrytá pôžička považovať za podriadenú pohľadávkam BNG. Preto sa tu nazýva „podriadená pôžička“.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (14) | Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože mala pochybnosti, či by bežný investor v trhovom hospodárstve bol ochotný uskutočniť prvé opatrenie. Komisia zaznamenala, že VAOP nemalo v tom čase takmer žiade vlastné imanie. Okrem toho sa zdal byť objem novej pôžičky príliš veľký vzhľadom na celkovú bilančnú sumu príjemcu pôžičky. Jednoducho povedané, riziko tejto pôžičky by bolo pre bežného investora v trhovom hospodárstve privysoké. |
| --- | --- |

(14)

Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania, pretože mala pochybnosti, či by bežný investor v trhovom hospodárstve bol ochotný uskutočniť prvé opatrenie. Komisia zaznamenala, že VAOP nemalo v tom čase takmer žiade vlastné imanie. Okrem toho sa zdal byť objem novej pôžičky príliš veľký vzhľadom na celkovú bilančnú sumu príjemcu pôžičky. Jednoducho povedané, riziko tejto pôžičky by bolo pre bežného investora v trhovom hospodárstve privysoké.

| (15) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Komisia mala pochybnosti o tom, či by bežný veriteľ pôsobiaci za trhových podmienok súhlasil s tým, aby sa jeho pohľadávka zmenila na takúto podriadenú pôžičku. Takáto pôžička znamenala rozhodne veľké riziko, pretože spoločnosť na tom bola finančne zle a BNG mala na všetky aktíva vyhradené záložné právo. Na záver Komisia mala pochybnosti o tom, či by bežný veriteľ v trhovom hospodárstve nepožadoval vyššie úroky. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Komisia mala pochybnosti o tom, či by bežný veriteľ pôsobiaci za trhových podmienok súhlasil s tým, aby sa jeho pohľadávka zmenila na takúto podriadenú pôžičku. Takáto pôžička znamenala rozhodne veľké riziko, pretože spoločnosť na tom bola finančne zle a BNG mala na všetky aktíva vyhradené záložné právo. Na záver Komisia mala pochybnosti o tom, či by bežný veriteľ v trhovom hospodárstve nepožadoval vyššie úroky.

| (16) | Komisia sa nakoniec domnievala, že obidve opatrenia mohli predstavovať štátnu pomoc v prospech VAOP, ktorá je na základe článku 87 ods. 1 zmluvy zakázaná. |
| --- | --- |

(16)

Komisia sa nakoniec domnievala, že obidve opatrenia mohli predstavovať štátnu pomoc v prospech VAOP, ktorá je na základe článku 87 ods. 1 zmluvy zakázaná.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (17) | Komisii boli od navrhovateľa doručené tieto pripomienky. Pokiaľ ide o prvé opatrenie, navrhovateľ vyhlásil, že všeobecne zmyslom firemnej politiky a stanovených postupov BNG je ponúkanie finančných produktov štátnym a na štát naviazaným inštitúciám za podmienok, ktoré sú v rozpore s pravidlami trhu. Ďalej analyzoval objem vlastného imania VAOP a konštatoval, že štruktúra súvahy nebola ani zďaleka optimálna. Spoločnosť mala značný nedostatok vlastného imania. Poukázal tiež na vysoké dlhy. Za týchto okolností umožnila pôžička od BNG spoločnosti VAOP rozšíriť vlastné aktivity aj napriek nedostatku vlastného imania, a to za nízku cenu. Navrhovateľ sa nazdáva, že takúto riskantnú pôžičku by súkromná banka nikdy neposkytla, a preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(17)

Komisii boli od navrhovateľa doručené tieto pripomienky. Pokiaľ ide o prvé opatrenie, navrhovateľ vyhlásil, že všeobecne zmyslom firemnej politiky a stanovených postupov BNG je ponúkanie finančných produktov štátnym a na štát naviazaným inštitúciám za podmienok, ktoré sú v rozpore s pravidlami trhu. Ďalej analyzoval objem vlastného imania VAOP a konštatoval, že štruktúra súvahy nebola ani zďaleka optimálna. Spoločnosť mala značný nedostatok vlastného imania. Poukázal tiež na vysoké dlhy. Za týchto okolností umožnila pôžička od BNG spoločnosti VAOP rozšíriť vlastné aktivity aj napriek nedostatku vlastného imania, a to za nízku cenu. Navrhovateľ sa nazdáva, že takúto riskantnú pôžičku by súkromná banka nikdy neposkytla, a preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (18) | Navrhovateľ takisto poukázal na to, že vzhľadom na skutočnosť, že finančná situácia VAOP sa v priebehu niekoľkých rokov nezlepšila, BNG nemala túto spoločnosť ďalej financovať. |
| --- | --- |

(18)

Navrhovateľ takisto poukázal na to, že vzhľadom na skutočnosť, že finančná situácia VAOP sa v priebehu niekoľkých rokov nezlepšila, BNG nemala túto spoločnosť ďalej financovať.

| (19) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, navrhovateľ upozornil na skutočnosť, že uvedená podriadená pôžička znamenala vysoké riziko vzhľadom na vysoké dlhy VAOP, ktoré by sa v prípade vyhlásenia konkurzu museli splatiť ako prvé. Výnos z pôžičky nebol dostatočný na kompenzáciu rizika. Táto pôžička preto takisto predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, navrhovateľ upozornil na skutočnosť, že uvedená podriadená pôžička znamenala vysoké riziko vzhľadom na vysoké dlhy VAOP, ktoré by sa v prípade vyhlásenia konkurzu museli splatiť ako prvé. Výnos z pôžičky nebol dostatočný na kompenzáciu rizika. Táto pôžička preto takisto predstavuje štátnu pomoc.

| (20) | Komisia prijala od VAOP, údajného príjemcu pomoci, tieto pripomienky. Vzhľadom na prvé opatrenie VAOP vyhlásilo, že išlo o čisto obchodnú transakciu, ktorá bola vykonaná v súlade s podmienkami investora pôsobiaceho na uvedenom trhu. VAOP uviedlo, že sa spojilo aj s niekoľkými komerčnými bankami, ktoré ponúkli model financovania, ktorého podmienky sa neodlišovali výrazne od podmienok, ktoré ponúkala BNG. VAOP poskytlo kópiu podpísanej finančnej kalkulácie [jednej komerčnej banky] (5) zo 7. januára 1998. |
| --- | --- |

(20)

Komisia prijala od VAOP, údajného príjemcu pomoci, tieto pripomienky. Vzhľadom na prvé opatrenie VAOP vyhlásilo, že išlo o čisto obchodnú transakciu, ktorá bola vykonaná v súlade s podmienkami investora pôsobiaceho na uvedenom trhu. VAOP uviedlo, že sa spojilo aj s niekoľkými komerčnými bankami, ktoré ponúkli model financovania, ktorého podmienky sa neodlišovali výrazne od podmienok, ktoré ponúkala BNG. VAOP poskytlo kópiu podpísanej finančnej kalkulácie [jednej komerčnej banky] (5) zo 7. januára 1998.

| (21) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, VAOP vyhlásilo, že nebolo povinné uzavrieť s obcami takzvanú podriadenú pôžičku. Na základe svojich stanov a dodacích zmlúv s obcami nemohlo sa od VAOP požadovať platiť dodávateľom starého papiera viac, ako to umožňovala jeho likvidita. Okrem toho malo VAOP právo uložiť svojim členom povinnosti vo forme „ročných príspevkov“, pomocou ktorých sa mohli pokryť prevádzkové náklady alebo ktoré sa mohli považovať za rizikový kapitál. Vedenie VAOP rozhodlo o vytvorení pohľadávky zúčastnených obcí voči VAOP, táto možnosť bola zakotvená aj v dohode s obcami. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, VAOP vyhlásilo, že nebolo povinné uzavrieť s obcami takzvanú podriadenú pôžičku. Na základe svojich stanov a dodacích zmlúv s obcami nemohlo sa od VAOP požadovať platiť dodávateľom starého papiera viac, ako to umožňovala jeho likvidita. Okrem toho malo VAOP právo uložiť svojim členom povinnosti vo forme „ročných príspevkov“, pomocou ktorých sa mohli pokryť prevádzkové náklady alebo ktoré sa mohli považovať za rizikový kapitál. Vedenie VAOP rozhodlo o vytvorení pohľadávky zúčastnených obcí voči VAOP, táto možnosť bola zakotvená aj v dohode s obcami.

5.   PRIPOMIENKY HOLANDSKA

| (22) | Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Holandsko vyhlásilo, že poskytnutie úverovej facility prostredníctvom BNG nie je pripísateľné štátu. Holandské orgány zdôrazňujú, že BNG je akciovou spoločnosťou. Tie isté orgány však uznali, že akcie BNG sú v celej výške vo vlastníctve štátu, provincií a miestnych samospráv a že práve tieto orgány nominovali niektorých členov dozornej rady. Zároveň však uviedli, že dozorná rada sa nezaoberá každodennými obchodnými aktivitami banky, tie riadi vedenie banky. Stanovy neobsahujú žiadne ustanovenia, na základe ktorých vedenie musí dodržiavať usmernenia dozornej rady pri poskytovaní finančných produktov. Naopak, neexistuje žiadne ustanovenie, ktoré by vyžadovalo poradné stanovisko alebo súhlas dozornej rady vo veci poskytnutej pôžičky; táto patrila do výlučnej zodpovednosti vedenia. Na záver holandské orgány zdôraznili, že neexistovali žiadne iné aspekty, z ktorých by bolo možné odvodiť, že táto osobitná transakcia by mala byť pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Holandsko vyhlásilo, že poskytnutie úverovej facility prostredníctvom BNG nie je pripísateľné štátu. Holandské orgány zdôrazňujú, že BNG je akciovou spoločnosťou. Tie isté orgány však uznali, že akcie BNG sú v celej výške vo vlastníctve štátu, provincií a miestnych samospráv a že práve tieto orgány nominovali niektorých členov dozornej rady. Zároveň však uviedli, že dozorná rada sa nezaoberá každodennými obchodnými aktivitami banky, tie riadi vedenie banky. Stanovy neobsahujú žiadne ustanovenia, na základe ktorých vedenie musí dodržiavať usmernenia dozornej rady pri poskytovaní finančných produktov. Naopak, neexistuje žiadne ustanovenie, ktoré by vyžadovalo poradné stanovisko alebo súhlas dozornej rady vo veci poskytnutej pôžičky; táto patrila do výlučnej zodpovednosti vedenia. Na záver holandské orgány zdôraznili, že neexistovali žiadne iné aspekty, z ktorých by bolo možné odvodiť, že táto osobitná transakcia by mala byť pripísateľná štátu.

| (23) | Holandsko tiež vyhlásilo, že ak by aj pôžička bola pripísateľná štátu, jej podmienky  by boli prijateľné pre investora v trhovom hospodárstve. Holandsko uznalo, že v danom prípade by bolo vhodnejšie vyššie imanie, ale riziko straty pre BNG bolo obmedzené vďaka rôznym zárukám, predovšetkým prvého záložného práva na obchodné pohľadávky VAOP, ktoré sa muselo rovnať 100 % výšky pôžičky. Holandsko ďalej poukázalo na skutočnosť, že pôžička bola poskytnutá v čase, keď sa spoločnosť nenachádzala v problémoch a keď jej budúcnosť vyzerala optimisticky. Veľmi výrazné zhoršenie finančnej situácie nemohol v tom čase nikto očakávať. |
| --- | --- |

(23)

Holandsko tiež vyhlásilo, že ak by aj pôžička bola pripísateľná štátu, jej podmienky  by boli prijateľné pre investora v trhovom hospodárstve. Holandsko uznalo, že v danom prípade by bolo vhodnejšie vyššie imanie, ale riziko straty pre BNG bolo obmedzené vďaka rôznym zárukám, predovšetkým prvého záložného práva na obchodné pohľadávky VAOP, ktoré sa muselo rovnať 100 % výšky pôžičky. Holandsko ďalej poukázalo na skutočnosť, že pôžička bola poskytnutá v čase, keď sa spoločnosť nenachádzala v problémoch a keď jej budúcnosť vyzerala optimisticky. Veľmi výrazné zhoršenie finančnej situácie nemohol v tom čase nikto očakávať.

| (24) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Holandsko upozornilo na skutočnosť, že VAOP je „neziskovým subjektom“, ktorý odvádza čisté zisky nadobudnuté z predaja recyklovateľného odpadu, ktorý sa pozbieral v katastri jeho členov, týmto svojim členom. VAOP začiatkom roka 2001 rozhodlo, najmä na základe svoje neľahkej finančnej situácie, ktorá bola následkom vyhlásenia konkurzného konania nad jednou z jej dcérskych spoločností, ktorá pôsobila v oblasti recyklácie skla, nevyplatiť členským obciam malú časť príjmov z predaja odpadu z roku 2000 (6), ale použiť tieto prostriedky na vytvorenie podriadenej pôžičky so splatnosťou päť rokov. V tom čase hrozila BNG, že bez dodatočného finančného zabezpečenia, ako napríklad uvedenej podriadenej pôžičky, nie je ďalej ochotná pokračovať vo financovaní VAOP, čo by viedlo k jeho krachu a vyhláseniu konkurzu. Po prvé vyhlásilo Holandsko, že VAOP nebolo na základe svojich stanov a dohôd so zúčastnenými obcami povinné vyplatiť sumu 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) zúčastneným obciam, pretože prekračovala objem prostriedkov, ktorými spoločnosť disponovala. Napriek tomu sa VAOP rozhodlo na túto sumu vytvoriť pohľadávku obcí voči spoločnosti vo forme úročenej pôžičky. Po druhé vyhlásilo Holandsko, že z pohľadu miestnej samosprávy bolo prevedenie časti ich pohľadávok na pôžičku vhodnejším riešením, ako vyhlásenie konkurzného konania. V každom prípade, v tom čase mali orgány miestnej samosprávy voči VAOP pohľadávky vo výške 5,7 mil. NLG (2,59 mil. EUR), ktoré neboli kryté žiadnymi zárukami. Holandské orgány vypočítali, že obce by si v prípade vyhlásenia konkurzného konania mohli uplatniť nárok na približne 1,2 mil. NLG (0,5 mil. EUR), teda utrpeli by čistú stratu 4,5 mil. NLG (2,05 mil. EUR). Preto sa správali ako veritelia v trhovom hospodárstve a súhlasili s tým, aby sa suma 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR), teda ich pohľadávka voči VAOP, transformovala na pôžičku. VAOP tak mohlo pokračovať vo svojich aktivitách a zároveň si mohlo byť isté, že BNG bude pokračovať v jej financovaní. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Holandsko upozornilo na skutočnosť, že VAOP je „neziskovým subjektom“, ktorý odvádza čisté zisky nadobudnuté z predaja recyklovateľného odpadu, ktorý sa pozbieral v katastri jeho členov, týmto svojim členom. VAOP začiatkom roka 2001 rozhodlo, najmä na základe svoje neľahkej finančnej situácie, ktorá bola následkom vyhlásenia konkurzného konania nad jednou z jej dcérskych spoločností, ktorá pôsobila v oblasti recyklácie skla, nevyplatiť členským obciam malú časť príjmov z predaja odpadu z roku 2000 (6), ale použiť tieto prostriedky na vytvorenie podriadenej pôžičky so splatnosťou päť rokov. V tom čase hrozila BNG, že bez dodatočného finančného zabezpečenia, ako napríklad uvedenej podriadenej pôžičky, nie je ďalej ochotná pokračovať vo financovaní VAOP, čo by viedlo k jeho krachu a vyhláseniu konkurzu. Po prvé vyhlásilo Holandsko, že VAOP nebolo na základe svojich stanov a dohôd so zúčastnenými obcami povinné vyplatiť sumu 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) zúčastneným obciam, pretože prekračovala objem prostriedkov, ktorými spoločnosť disponovala. Napriek tomu sa VAOP rozhodlo na túto sumu vytvoriť pohľadávku obcí voči spoločnosti vo forme úročenej pôžičky. Po druhé vyhlásilo Holandsko, že z pohľadu miestnej samosprávy bolo prevedenie časti ich pohľadávok na pôžičku vhodnejším riešením, ako vyhlásenie konkurzného konania. V každom prípade, v tom čase mali orgány miestnej samosprávy voči VAOP pohľadávky vo výške 5,7 mil. NLG (2,59 mil. EUR), ktoré neboli kryté žiadnymi zárukami. Holandské orgány vypočítali, že obce by si v prípade vyhlásenia konkurzného konania mohli uplatniť nárok na približne 1,2 mil. NLG (0,5 mil. EUR), teda utrpeli by čistú stratu 4,5 mil. NLG (2,05 mil. EUR). Preto sa správali ako veritelia v trhovom hospodárstve a súhlasili s tým, aby sa suma 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR), teda ich pohľadávka voči VAOP, transformovala na pôžičku. VAOP tak mohlo pokračovať vo svojich aktivitách a zároveň si mohlo byť isté, že BNG bude pokračovať v jej financovaní.

6.   HODNOTENIE

6.1.   Existencia pomoci

| (25) | V článku 87 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(25)

V článku 87 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (26) | Podľa rozhodnutia Súdneho dvora Európskych Spoločenstiev (7)„(...) vyplýva zo zásady rovnakého zaobchádzania s verejným a súkromným sektorom, že pokiaľ bude kapitál za podmienok, ktoré je možné označiť ako bežné, poskytnutý štátom, či už priamo alebo nie, určitému podniku, nemožno túto skutočnosť považovať za štátnu pomoc (...). Na základe platnej jurisdikcie je teda treba posúdiť, či je súkromného investora, ktorý je svojim rozsahom porovnateľný s orgánmi, ktoré spravuje verejný sektor, možné prinútiť, aby vložil rovnako veľký objem kapitálu (...), na základe informácií, ktoré sú k dispozícii v čase vkladu a s odhadom očakávaného vývoja“. |
| --- | --- |

(26)

Podľa rozhodnutia Súdneho dvora Európskych Spoločenstiev (7)„(...) vyplýva zo zásady rovnakého zaobchádzania s verejným a súkromným sektorom, že pokiaľ bude kapitál za podmienok, ktoré je možné označiť ako bežné, poskytnutý štátom, či už priamo alebo nie, určitému podniku, nemožno túto skutočnosť považovať za štátnu pomoc (...). Na základe platnej jurisdikcie je teda treba posúdiť, či je súkromného investora, ktorý je svojim rozsahom porovnateľný s orgánmi, ktoré spravuje verejný sektor, možné prinútiť, aby vložil rovnako veľký objem kapitálu (...), na základe informácií, ktoré sú k dispozícii v čase vkladu a s odhadom očakávaného vývoja“.

| (27) | Na to, aby bolo možné rozhodnúť, či priznanie úverovej facility zo strany BNG predstavuje pomoc, Komisia musí zistiť, či táto transakcia zohľadňuje zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, tak ako to zdôvodňuje Súdny dvor v uvedenom rozsudku. |
| --- | --- |

(27)

Na to, aby bolo možné rozhodnúť, či priznanie úverovej facility zo strany BNG predstavuje pomoc, Komisia musí zistiť, či táto transakcia zohľadňuje zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, tak ako to zdôvodňuje Súdny dvor v uvedenom rozsudku.

| (28) | Na žiadosť Komisie poskytli holandské orgány okrem rovnopisu dohody o poskytovaní finančných služieb z marca 1998 aj kópiu interných dokumentov BNG, v ktorých je možné sledovať rozhodovací proces, ktorý viedol k poskytnutiu uvedenej pôžičky VAOP: návrh účtovného oddelenia z 21. januára 1998, poradenské stanovisko odborníka na hodnotenie rizík pri poskytnutí úveru z 22. januára 1998 a pozitívne rozhodnutie úverového výboru z 26. januára 1998. Z týchto podkladov vyplynulo, že BNG identifikovala a analyzovala riziká spojené s uvedenou pôžičkou, vrátane rizík spojených s veľmi obmedzeným vlastným imaním. Na základe výsledkov tejto analýzy BNG udelila VAOP nízky rating („C-“). Ako protiváhu zistených rizík sa rozhodla BNG určiť prísne podmienky a požadovala rozsiahle záruky. BNG požadovala okrem iného od všetkých strán (VAOP a jeho dcérskych spoločností), aby ručili jednotlivo za dlhy ostatných strán spoločnosti („pozícia spoludlžníka všetkých strán v dohode o poskytnutí finančných služieb“). Veľavravná je aj skutočnosť, že BNG si zároveň zabezpečila prvé záložné právo na rôzne obchodné pohľadávky VAOP. VAOP muselo BNG predkladať mesačne zoznam záložných práv na obchodné pohľadávky, ktorých hodnota sa musela rovnať minimálne 100 % sumy, ktorú banka poskytla. Úverová komisia rozhodla, že pôžička môže byť poskytnutá, pokiaľ budú tieto rôzne podmienky a záruky voči BNG pevne zakotvené v dohode o poskytnutí pôžičky. Nová dohoda o poskytnutí pôžičky obsahovala takisto existujúcu pôžičku vo výške 5 mil. NLG (2,2 mil. EUR). Táto nová dohoda zvýšila možnú pohľadávku BNG voči VAOP z existujúceho maxima 5 mil. NLG (2,2 mil. EUR) na 16,3 mil. NLG (7,4 mil. EUR). Suma sa v čistom vyjadrení zvýšila o 11,3 mil. NLG (5,1 mil. EUR). |
| --- | --- |

(28)

Na žiadosť Komisie poskytli holandské orgány okrem rovnopisu dohody o poskytovaní finančných služieb z marca 1998 aj kópiu interných dokumentov BNG, v ktorých je možné sledovať rozhodovací proces, ktorý viedol k poskytnutiu uvedenej pôžičky VAOP: návrh účtovného oddelenia z 21. januára 1998, poradenské stanovisko odborníka na hodnotenie rizík pri poskytnutí úveru z 22. januára 1998 a pozitívne rozhodnutie úverového výboru z 26. januára 1998. Z týchto podkladov vyplynulo, že BNG identifikovala a analyzovala riziká spojené s uvedenou pôžičkou, vrátane rizík spojených s veľmi obmedzeným vlastným imaním. Na základe výsledkov tejto analýzy BNG udelila VAOP nízky rating („C-“). Ako protiváhu zistených rizík sa rozhodla BNG určiť prísne podmienky a požadovala rozsiahle záruky. BNG požadovala okrem iného od všetkých strán (VAOP a jeho dcérskych spoločností), aby ručili jednotlivo za dlhy ostatných strán spoločnosti („pozícia spoludlžníka všetkých strán v dohode o poskytnutí finančných služieb“). Veľavravná je aj skutočnosť, že BNG si zároveň zabezpečila prvé záložné právo na rôzne obchodné pohľadávky VAOP. VAOP muselo BNG predkladať mesačne zoznam záložných práv na obchodné pohľadávky, ktorých hodnota sa musela rovnať minimálne 100 % sumy, ktorú banka poskytla. Úverová komisia rozhodla, že pôžička môže byť poskytnutá, pokiaľ budú tieto rôzne podmienky a záruky voči BNG pevne zakotvené v dohode o poskytnutí pôžičky. Nová dohoda o poskytnutí pôžičky obsahovala takisto existujúcu pôžičku vo výške 5 mil. NLG (2,2 mil. EUR). Táto nová dohoda zvýšila možnú pohľadávku BNG voči VAOP z existujúceho maxima 5 mil. NLG (2,2 mil. EUR) na 16,3 mil. NLG (7,4 mil. EUR). Suma sa v čistom vyjadrení zvýšila o 11,3 mil. NLG (5,1 mil. EUR).

| (29) | Tieto dokumenty dokazujú, že BNG poskytla pôžičku normálnym spôsobom a na základe svojich bežných postupov, pričom poskytnutie pôžičky podmienila rozsiahlymi zárukami. |
| --- | --- |

(29)

Tieto dokumenty dokazujú, že BNG poskytla pôžičku normálnym spôsobom a na základe svojich bežných postupov, pričom poskytnutie pôžičky podmienila rozsiahlymi zárukami.

| (30) | Komisia zároveň konštatuje, že [...] (8) v januári 1998 navrhla VAOP poskytnutie pôžičky. Tá mala byť poskytnutá popri existujúcej pôžičke poskytnutej bankou BNG vo výške 5 mil. NLG. Suma, ktorú ponúkla na financovanie [...] – 7,3 mil. NLG (3,3 mil. EUR) – je samozrejme nižšia, než doplnkové financovanie, ktoré nakoniec ponúklo BNG [11,3 mil. NLG (5,1 mil. EUR)], no zodpovedá jeho podstatnej časti. Úrokové sadzby (125 a 150 bázických bodov), ktoré ponúkla vo svojom návrhu [...], boli nižšie ako úrokové sadzby, ktoré platili pre spoločnosti, ktoré sa ocitli v ťažkostiach alebo ktoré si museli zabezpečiť vlastné imanie. Z týchto skutočností vyplýva, že súkromná banka, v protiklade s obavami, ktoré Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, by mohla súhlasiť s poskytnutím rozsiahlej pôžičky VAOP napriek skutočnosti, že vlastné imanie tejto spoločnosti je veľmi nízke (9). |
| --- | --- |

(30)

Komisia zároveň konštatuje, že [...] (8) v januári 1998 navrhla VAOP poskytnutie pôžičky. Tá mala byť poskytnutá popri existujúcej pôžičke poskytnutej bankou BNG vo výške 5 mil. NLG. Suma, ktorú ponúkla na financovanie [...] – 7,3 mil. NLG (3,3 mil. EUR) – je samozrejme nižšia, než doplnkové financovanie, ktoré nakoniec ponúklo BNG [11,3 mil. NLG (5,1 mil. EUR)], no zodpovedá jeho podstatnej časti. Úrokové sadzby (125 a 150 bázických bodov), ktoré ponúkla vo svojom návrhu [...], boli nižšie ako úrokové sadzby, ktoré platili pre spoločnosti, ktoré sa ocitli v ťažkostiach alebo ktoré si museli zabezpečiť vlastné imanie. Z týchto skutočností vyplýva, že súkromná banka, v protiklade s obavami, ktoré Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, by mohla súhlasiť s poskytnutím rozsiahlej pôžičky VAOP napriek skutočnosti, že vlastné imanie tejto spoločnosti je veľmi nízke (9).

| (31) | Komisia porovnala úrokovú sadzbu pôžičky zo strany BNG so sadzbou, ktorú navrhla [...] (10). Úroky, ktoré vypočítala BNG, sú o niečo nižšie ako úroky, ktoré vypočítala [...]. Po prvé, Komisia konštatuje, že BNG mala (a ešte stále má) veľmi nízke prevádzkové náklady, ktoré sú oveľa nižšie ako náklady [...] (11). Po druhé, v dohode o poskytnutí pôžičky medzi BNG a VAOP boli zahrnuté rôzne provízie za uzatvorenie pre prípad, že by VAOP skutočne chcelo využiť rôzne úverové facility. V návrhu [...] platba takýchto provízií nebola vyslovene uvedená. Na záver je veľmi pravdepodobné, že podanie návrhu zo strany [...] podnietilo BNP k tomu, aby sama (v rámci možností vlastných podmienok pre poskytnutie úveru a za podmienky poskytnutia dostatočných záruk) predložila čo najlepší návrh, tak aby neprišla o aktivity, ktoré poskytovala súčasnému klientovi, ktorého možnosti na rozšírenie predmetu činnosti boli v tom okamihu dobré, ako sa dalo predpokladať. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že BNG, aj keď poskytla prostriedky za nižší úrok, než aký ponúkla súkromná banka, sa správala ako investor v trhovom hospodárstve, keď v roku 1998 túto pôžičku poskytla. Pôžička preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(31)

Komisia porovnala úrokovú sadzbu pôžičky zo strany BNG so sadzbou, ktorú navrhla [...] (10). Úroky, ktoré vypočítala BNG, sú o niečo nižšie ako úroky, ktoré vypočítala [...]. Po prvé, Komisia konštatuje, že BNG mala (a ešte stále má) veľmi nízke prevádzkové náklady, ktoré sú oveľa nižšie ako náklady [...] (11). Po druhé, v dohode o poskytnutí pôžičky medzi BNG a VAOP boli zahrnuté rôzne provízie za uzatvorenie pre prípad, že by VAOP skutočne chcelo využiť rôzne úverové facility. V návrhu [...] platba takýchto provízií nebola vyslovene uvedená. Na záver je veľmi pravdepodobné, že podanie návrhu zo strany [...] podnietilo BNP k tomu, aby sama (v rámci možností vlastných podmienok pre poskytnutie úveru a za podmienky poskytnutia dostatočných záruk) predložila čo najlepší návrh, tak aby neprišla o aktivity, ktoré poskytovala súčasnému klientovi, ktorého možnosti na rozšírenie predmetu činnosti boli v tom okamihu dobré, ako sa dalo predpokladať. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že BNG, aj keď poskytla prostriedky za nižší úrok, než aký ponúkla súkromná banka, sa správala ako investor v trhovom hospodárstve, keď v roku 1998 túto pôžičku poskytla. Pôžička preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (32) | Navrhovateľ takisto tvrdil, že veriteľ by vo fungujúcom trhovom hospodárstve v ďalších rokoch nepokračoval vo financovaní VAOP vzhľadom na zlú finančnú situáciu spoločnosti v tom čase. Preto Komisia prešetrila, ako BNG zareagovala na zhoršenie finančnej situácie VAOP. |
| --- | --- |

(32)

Navrhovateľ takisto tvrdil, že veriteľ by vo fungujúcom trhovom hospodárstve v ďalších rokoch nepokračoval vo financovaní VAOP vzhľadom na zlú finančnú situáciu spoločnosti v tom čase. Preto Komisia prešetrila, ako BNG zareagovala na zhoršenie finančnej situácie VAOP.

| (33) | V roku 1999, keď sa zhoršila finančná situácia VAOP Glas B.V. a REVA, zostavila BNG novú dohodu, ktorá bola podpísaná 9. júla 1999. Po prvé, záruky sa rozšírili o záložné právo na inventár, zariadenie a iný majetok spoločnosti. Po druhé, dohodlo sa, že sa podrobne prekontroluje mesačne zostavovaný zoznam pohľadávok zaťažených záložným právom. Po tretie, nebolo možné priznať už žiadne dlhodobé finančné pôžičky na investície do stálych aktív. Financovanie malo prebiehať na základe krátkodobých pôžičiek, takzvaným výberom peňazí z pokladne. Po štvrté, zvýšila sa cena úverovej facility. |
| --- | --- |

(33)

V roku 1999, keď sa zhoršila finančná situácia VAOP Glas B.V. a REVA, zostavila BNG novú dohodu, ktorá bola podpísaná 9. júla 1999. Po prvé, záruky sa rozšírili o záložné právo na inventár, zariadenie a iný majetok spoločnosti. Po druhé, dohodlo sa, že sa podrobne prekontroluje mesačne zostavovaný zoznam pohľadávok zaťažených záložným právom. Po tretie, nebolo možné priznať už žiadne dlhodobé finančné pôžičky na investície do stálych aktív. Financovanie malo prebiehať na základe krátkodobých pôžičiek, takzvaným výberom peňazí z pokladne. Po štvrté, zvýšila sa cena úverovej facility.

| (34) | Následne, po skrachovaní spoločnosti REVA v októbri 2000 bola uzatvorená nová dohoda, ktorá bola podpísaná 19. januára 2001. Úverová facilita sa znížila na 13,2 mil. NLG (6 mil. EUR) [skutočná výška pôžičky spoločnosti VAOP dosahovala v tomto okamihu 15,2 mil. NLG (6,9 mil. EUR)] a musela sa ďalej znižovať na základe dohodnutého časového harmonogramu. Na sumu, ktorá prekročí úverový limit, sa malo vzťahovať penále vo výške 3 %. Zároveň došlo k ďalšiemu rozšíreniu záruk. BNG vypočítala na základe hodnoty likvidity aktív VAOP, že jeho strata môže dosiahnuť takmer 5,8 mil. NLG (2,6 mil. EUR) z jeho celkovej pohľadávky vo výške 15,2 mil. NLG (6,9 mil. EUR). V septembri 2002 bola uzatvorená nová dohoda, na základe ktorej bol upravený predchádzajúci časový harmonogram na znižovanie objemu úverovej facility. |
| --- | --- |

(34)

Následne, po skrachovaní spoločnosti REVA v októbri 2000 bola uzatvorená nová dohoda, ktorá bola podpísaná 19. januára 2001. Úverová facilita sa znížila na 13,2 mil. NLG (6 mil. EUR) [skutočná výška pôžičky spoločnosti VAOP dosahovala v tomto okamihu 15,2 mil. NLG (6,9 mil. EUR)] a musela sa ďalej znižovať na základe dohodnutého časového harmonogramu. Na sumu, ktorá prekročí úverový limit, sa malo vzťahovať penále vo výške 3 %. Zároveň došlo k ďalšiemu rozšíreniu záruk. BNG vypočítala na základe hodnoty likvidity aktív VAOP, že jeho strata môže dosiahnuť takmer 5,8 mil. NLG (2,6 mil. EUR) z jeho celkovej pohľadávky vo výške 15,2 mil. NLG (6,9 mil. EUR). V septembri 2002 bola uzatvorená nová dohoda, na základe ktorej bol upravený predchádzajúci časový harmonogram na znižovanie objemu úverovej facility.

| (35) | Z predchádzajúceho vysvetlenia vyplýva, že BNG nemohla jednoducho prestať financovať VAOP a takisto nemohla požadovať okamžité vrátenie požičanej sumy. To by totiž spôsobilo krach VAOP, ktorý by viedol k výrazným stratám BNG. V tom čase porovnávala BNG túto možnú stratu s možnosťami VAOP na zotavenie. Vzhľadom na stabilitu hlavnej činnosti VAOP (starý papier) a schopnosti spoločnosti generovať peňažný tok sa BNG rozhodla, že spoločnosť nenechá zbankrotovať a bude ďalej pokračovať v jej financovaní. Komisia nezistila žiadne výrazné pochybenie v tomto posúdení, ani v rozhodnutí, ktoré bolo prijaté na jeho základe. Navrhovateľ nepredložil žiadne presvedčivé dôkazy, z ktorých by vyplynulo, že rozhodnutie pre súkromnú banku by nebolo akceptovateľné. |
| --- | --- |

(35)

Z predchádzajúceho vysvetlenia vyplýva, že BNG nemohla jednoducho prestať financovať VAOP a takisto nemohla požadovať okamžité vrátenie požičanej sumy. To by totiž spôsobilo krach VAOP, ktorý by viedol k výrazným stratám BNG. V tom čase porovnávala BNG túto možnú stratu s možnosťami VAOP na zotavenie. Vzhľadom na stabilitu hlavnej činnosti VAOP (starý papier) a schopnosti spoločnosti generovať peňažný tok sa BNG rozhodla, že spoločnosť nenechá zbankrotovať a bude ďalej pokračovať v jej financovaní. Komisia nezistila žiadne výrazné pochybenie v tomto posúdení, ani v rozhodnutí, ktoré bolo prijaté na jeho základe. Navrhovateľ nepredložil žiadne presvedčivé dôkazy, z ktorých by vyplynulo, že rozhodnutie pre súkromnú banku by nebolo akceptovateľné.

| (36) | Komisia takisto konštatuje, že pri vystupovaní BNG v tejto veci bola dodržaná zásada veriteľa v trhovom hospodárstve, a preto tento prípad nepredstavuje štátnu pomoc v prospech VAOP. |
| --- | --- |

(36)

Komisia takisto konštatuje, že pri vystupovaní BNG v tejto veci bola dodržaná zásada veriteľa v trhovom hospodárstve, a preto tento prípad nepredstavuje štátnu pomoc v prospech VAOP.

| (37) | Komisia nezaujme žiadne stanovisko v súvislosti s tým, či možno pôžičku, ktorú BNG poskytla, pripísať štátu, a to vzhľadom na skutočnosť, že i keď by bolo možné toto opatrenie pripísať štátu, na základe vyššie uvedených záverov nepredstavuje štátnu pomoc. Komisia ďalej nemôže zaujať stanovisko ani v otázke, či sú všetky pôžičky BNG v ostatných prípadoch v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a preto sa k tejto otázke nevyjadrí. |
| --- | --- |

(37)

Komisia nezaujme žiadne stanovisko v súvislosti s tým, či možno pôžičku, ktorú BNG poskytla, pripísať štátu, a to vzhľadom na skutočnosť, že i keď by bolo možné toto opatrenie pripísať štátu, na základe vyššie uvedených záverov nepredstavuje štátnu pomoc. Komisia ďalej nemôže zaujať stanovisko ani v otázke, či sú všetky pôžičky BNG v ostatných prípadoch v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a preto sa k tejto otázke nevyjadrí.

| (38) | Na začiatku roka 2001 nebolo VAOP schopné vyplatiť členským obciam 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR), ktoré im, ako dodávateľom starého papiera, dlhovalo. VAOP v tom okamihu nedisponovalo dostatočnou likviditou. Okrem toho BNG požadovala od VAOP ako podmienku na pokračovanie jeho financovania pozitívny záručný majetok, ktorý sa definoval ako vlastné imanie, plus provízie, plus dlhodobé podriadené pôžičky. Vrátenie tejto sumy by preto znamenalo pre spoločnosť vyhlásenie konkurzného konania. Komisia skonštatovala, že zložitá finančná situácia spoločnosti bola spôsobená predovšetkým jednorazovou udalosťou, a to krachom REVA v roku 2000. VAOP do tejto spoločnosti, ktorá sa zaoberala spracovaním starého skla, investovala. |
| --- | --- |

(38)

Na začiatku roka 2001 nebolo VAOP schopné vyplatiť členským obciam 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR), ktoré im, ako dodávateľom starého papiera, dlhovalo. VAOP v tom okamihu nedisponovalo dostatočnou likviditou. Okrem toho BNG požadovala od VAOP ako podmienku na pokračovanie jeho financovania pozitívny záručný majetok, ktorý sa definoval ako vlastné imanie, plus provízie, plus dlhodobé podriadené pôžičky. Vrátenie tejto sumy by preto znamenalo pre spoločnosť vyhlásenie konkurzného konania. Komisia skonštatovala, že zložitá finančná situácia spoločnosti bola spôsobená predovšetkým jednorazovou udalosťou, a to krachom REVA v roku 2000. VAOP do tejto spoločnosti, ktorá sa zaoberala spracovaním starého skla, investovala.

| (39) | Komisia poukazuje na skutočnosť, že obce mali voči VAOP čisté pohľadávky vo výške 5,7 mil. NLG (2,6 mil. EUR) (12). Vzhľadom na skutočnosť, že tieto pohľadávky neboli kryté zárukami, pretože iný dôležitý veriteľ (BNG) mal prvé záručné právo na významné aktíva, by orgány miestnej samosprávy veľkú časť týchto pohľadávok nemohli vymôcť, ak by VAOP skrachovalo a jeho aktíva by boli zlikvidované. Komisia preskúmala kalkuláciu, ktorú predložili holandské orgány: táto kalkulácia bola pre veriteľov optimistická (13). Komisia preto zastáva názor, že obce by dokázali vymôcť maximálne 1,2 mil. NLG (0,5 mil. EUR) z uvedenej celkovej sumy 5,7 mil. NLG (2,6 mil. EUR). Okrem toho by sa vyplatenie sumy spájalo s výrazným oneskorením, ktoré by zapríčinil proces likvidácie. Namiesto akceptovania straty vo výške 4,5 mil. NLG (2 mil. EUR) sa členovia rozhodli pre možnosť previesť sumu 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) na úročenú pôžičku a požadovať späť saldo. Táto druhá alternatíva bola preto lepším riešením. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania spochybnila aj skutočnosť, či by investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve, ktorý súhlasil s takouto zmenou, nepožadoval vyššie úroky. Tieto pochybnosti boli rozptýlené. Komisia totiž skonštatovala, že pozícia pri rokovaniach neumožňovala obciam žiadať od BNG vyššie úroky. Vyššie úroky by sa totiž z dlhodobého hľadiska dotkli schopnosti VAOP splácať svoju pôžičku voči BNG. Preto by sa BNG žiadosti obcí mohla brániť a mohla by zároveň pohroziť, že spôsobí bankrot VAOP. Tento postup by mal pre obce, ako sa už uviedlo, nepríjemnejší priebeh a záver. Ďalej by to ani nebolo v záujme obcí, ani v prípade, že by mali dostatočnú moc zvýšiť úroky, pretože by to jednoducho zvýšilo finančné zaťaženie VAOP na ďalších päť rokov. Vzhľadom na skutočnosť, že členovia platili VAOP za poskytované služby, vyššie úroky, ktoré by dostávali, boli kompenzované vyššími príspevkami, ktoré by v danom období museli platiť VAOP. |
| --- | --- |

(39)

Komisia poukazuje na skutočnosť, že obce mali voči VAOP čisté pohľadávky vo výške 5,7 mil. NLG (2,6 mil. EUR) (12). Vzhľadom na skutočnosť, že tieto pohľadávky neboli kryté zárukami, pretože iný dôležitý veriteľ (BNG) mal prvé záručné právo na významné aktíva, by orgány miestnej samosprávy veľkú časť týchto pohľadávok nemohli vymôcť, ak by VAOP skrachovalo a jeho aktíva by boli zlikvidované. Komisia preskúmala kalkuláciu, ktorú predložili holandské orgány: táto kalkulácia bola pre veriteľov optimistická (13). Komisia preto zastáva názor, že obce by dokázali vymôcť maximálne 1,2 mil. NLG (0,5 mil. EUR) z uvedenej celkovej sumy 5,7 mil. NLG (2,6 mil. EUR). Okrem toho by sa vyplatenie sumy spájalo s výrazným oneskorením, ktoré by zapríčinil proces likvidácie. Namiesto akceptovania straty vo výške 4,5 mil. NLG (2 mil. EUR) sa členovia rozhodli pre možnosť previesť sumu 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) na úročenú pôžičku a požadovať späť saldo. Táto druhá alternatíva bola preto lepším riešením. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania spochybnila aj skutočnosť, či by investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve, ktorý súhlasil s takouto zmenou, nepožadoval vyššie úroky. Tieto pochybnosti boli rozptýlené. Komisia totiž skonštatovala, že pozícia pri rokovaniach neumožňovala obciam žiadať od BNG vyššie úroky. Vyššie úroky by sa totiž z dlhodobého hľadiska dotkli schopnosti VAOP splácať svoju pôžičku voči BNG. Preto by sa BNG žiadosti obcí mohla brániť a mohla by zároveň pohroziť, že spôsobí bankrot VAOP. Tento postup by mal pre obce, ako sa už uviedlo, nepríjemnejší priebeh a záver. Ďalej by to ani nebolo v záujme obcí, ani v prípade, že by mali dostatočnú moc zvýšiť úroky, pretože by to jednoducho zvýšilo finančné zaťaženie VAOP na ďalších päť rokov. Vzhľadom na skutočnosť, že členovia platili VAOP za poskytované služby, vyššie úroky, ktoré by dostávali, boli kompenzované vyššími príspevkami, ktoré by v danom období museli platiť VAOP.

| (40) | Môžeme konštatovať, že transformácia dlžných súm na podriadenú pôžičku nepredstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, ktorú by poskytli orgány miestnej samosprávy spoločnosti VAOP. |
| --- | --- |

(40)

Môžeme konštatovať, že transformácia dlžných súm na podriadenú pôžičku nepredstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, ktorú by poskytli orgány miestnej samosprávy spoločnosti VAOP.

7.   ZÁVER

| (41) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, |
| --- | --- |

(41)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia, ktoré prijali Holandsko a banka Bank Nederlandse Gemeenten (Banka holandských obcí) v prospech Združenia spracovateľov starého papiera vo výške 3 mil. NLG (1,3 mil. EUR) a 16,3 mil. NLG (7,4 mil. EUR), nepredstavujú opatrenia pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli, 19. júla 2006.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 240, 30.9.2005, s. 36.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  VAOP sa na takomto výberovom konaní zúčastnilo s úspechom iba raz. V minulých rokoch sa VAOP rozhodlo, že sa už na týchto výberových konaniach nezúčastní.

3

(4)  Spoločnosti zo súkromného sektora sú možno viac vertikálne integrované ako VAOP, to však neznamená, že si s VAOP nekonkurujú.

4

(5)  Údaj musí zostať utajený.

5

(6)  V roku 2000 zaplatilo VAOP orgánom miestnej samosprávy spolu 40,7 mil. NLG (18,5 mil. EUR).

6

(7)  Rozsudok z 8. mája 2003 v spojených veciach C-328/99 a C-399/00 Talianska republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komisia, Zb. s. I-4035, body 37 a 38.

7

Talianska republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komisia

(8)  Dôverné informácie

8

(9)  Tak ako sa už uviedlo, je to okrem iného možné vysvetliť aj zárukami, ktoré má potenciálny príjemca pôžičky k dispozícii, a skutočnosťou, že spoločnosť sa v tom čase považovala za spoločnosť s rastovým potenciálom a stabilným predmetom činnosti, pokrývajúcim náklady.

9

(10)  Obidve úverové facility obsahovali rôzne druhy pôžičiek. Komisia porovnala pôžičky s obdobnou dĺžkou trvania a obdobnými podmienkami.

10

(11)  V bankovom sektore sa úroveň prevádzkových nákladov určuje často na základe miery efektívnosti, ktorá sa počíta ako podiel prevádzkových nákladov a celkových príjmov. V roku 1997 mala divízia Holandsko [...] mieru efektívnosti 64,8 %. V roku 1998 a 1999 sa táto miera rovnala 65,2 % a 62,9 % (zdroj: [...]). Miera efektívnosti BNG dosahuje jednu tretinu uvedených čísel, čo svedčí o veľmi nízkych nákladoch. To môže byť čiastočne zdôvodnené skutočnosťou, že BNG nemá veľké množstvo pobočiek.

11

Miera efektívnosti

(12)  Finančná situácia koncom roka 2000.

12

(13)  Výpočet holandských orgánov je optimistický pre obce okrem iného preto, že nie sú odpočítané administratívne náklady v prípade vyhlásenia konkurzu. Komisia poznamenáva, ako sa už uviedlo, že BNG, ktorá má ako finančná inštitúcia viac skúseností s takýmito výpočtami, pozornejšie posudzuje otázku, v akej miere kryjú likvidované aktíva pohľadávky veriteľa.

13

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/67

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 26. septembra 2006

o štátnej pomoci č. C 49/2005 (ex N 233/2005) v prospech spoločnosti Chemobudowy Kraków S.A.

[oznámené pod číslo K(2006) 4214]

(Iba poľský text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2006/950/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky (1) v súlade s uvedenými článkami, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Plánovaná pomoc v prospech spoločnosti Chemobudowa Kraków S.A. („Chemobudowa Kraków“ alebo „príjemca“), stavebného podniku v štátnom vlastníctve, bola Komisii písomne predložená 29. apríla 2005 listom zaregistrovaným 2. mája 2005. Dňa 20. júna 2005 sa Komisia obrátila na Poľsko kvôli zaslaniu chýbajúcich dokumentov. Tieto dokumenty boli doručené v liste z 9. augusta 2005, zaregistrovanom 11. augusta 2005. Dňa 15. septembra 2005 Komisia poslala list so žiadosťou o dodatočné informácie, na ktoré Poľsko odpovedalo listom z 26. októbra 2005, zaregistrovaným 27. októbra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Plánovaná pomoc v prospech spoločnosti Chemobudowa Kraków S.A. („Chemobudowa Kraków“ alebo „príjemca“), stavebného podniku v štátnom vlastníctve, bola Komisii písomne predložená 29. apríla 2005 listom zaregistrovaným 2. mája 2005. Dňa 20. júna 2005 sa Komisia obrátila na Poľsko kvôli zaslaniu chýbajúcich dokumentov. Tieto dokumenty boli doručené v liste z 9. augusta 2005, zaregistrovanom 11. augusta 2005. Dňa 15. septembra 2005 Komisia poslala list so žiadosťou o dodatočné informácie, na ktoré Poľsko odpovedalo listom z 26. októbra 2005, zaregistrovaným 27. októbra 2005.

| (2) | Dňa 21. decembra 2005 Komisia rozhodla o začatí konania uvedeného v čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo vzťahu k dvom notifikovaným opatreniam pomoci a dvom nenotifikovaným opatreniam pomoci, ktoré boli poskytnuté po vstupe Poľska do EÚ, vzhľadom na pochybnosti o ich zlučiteľnosti so spoločným trhom. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie dňa 28. júna 2006 (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predniesli svoje pripomienky k opatreniam pomoci. Žiadne pripomienky neboli zaznamenané. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 21. decembra 2005 Komisia rozhodla o začatí konania uvedeného v čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo vzťahu k dvom notifikovaným opatreniam pomoci a dvom nenotifikovaným opatreniam pomoci, ktoré boli poskytnuté po vstupe Poľska do EÚ, vzhľadom na pochybnosti o ich zlučiteľnosti so spoločným trhom. Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie dňa 28. júna 2006 (2). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predniesli svoje pripomienky k opatreniam pomoci. Žiadne pripomienky neboli zaznamenané.

| (3) | Poľsko listom z 25. januára 2006, zaregistrovaným v nasledujúci deň, informovalo Komisiu o stiahnutí notifikácie. Listom zo 7. februára 2005 Komisia požiadala Poľsko o vyjadrenie k dvom opatreniam štátnej pomoci, priznaným po vstupe do EÚ bez predchádzajúcej notifikácie Komisii. Poľsko v liste zo 7. marca 2006, zaregistrovanom 9. marca 2006, prednieslo svoje pripomienky k dvom opatreniach pomoci a požiadalo o opravu nesprávnych údajov, ktoré boli zistené v rozhodnutí o začatí konania podľa č. 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Poľské orgány listom z 12. septembra 2006, zaregistrovaným v nasledujúci deň, predniesli dodatočné vyjasnenia vzhľadom na dve hore uvedené opatrenia pomoci. |
| --- | --- |

(3)

Poľsko listom z 25. januára 2006, zaregistrovaným v nasledujúci deň, informovalo Komisiu o stiahnutí notifikácie. Listom zo 7. februára 2005 Komisia požiadala Poľsko o vyjadrenie k dvom opatreniam štátnej pomoci, priznaným po vstupe do EÚ bez predchádzajúcej notifikácie Komisii. Poľsko v liste zo 7. marca 2006, zaregistrovanom 9. marca 2006, prednieslo svoje pripomienky k dvom opatreniach pomoci a požiadalo o opravu nesprávnych údajov, ktoré boli zistené v rozhodnutí o začatí konania podľa č. 88 ods. 2 Zmluvy o ES. Poľské orgány listom z 12. septembra 2006, zaregistrovaným v nasledujúci deň, predniesli dodatočné vyjasnenia vzhľadom na dve hore uvedené opatrenia pomoci.

II.   PODROBNÝ POPIS POMOCI

1.   Príjemca pomoci

| (4) | Chemobudowa Kraków je veľký podnikateľský subjekt, ktorý vznikol v roku 1949 a v roku 2004 zamestnával 919 osôb, vrátane 343 zamestnancov v zahraničných pobočkách spoločnosti (v Českej republike a Nemecku). |
| --- | --- |

(4)

Chemobudowa Kraków je veľký podnikateľský subjekt, ktorý vznikol v roku 1949 a v roku 2004 zamestnával 919 osôb, vrátane 343 zamestnancov v zahraničných pobočkách spoločnosti (v Českej republike a Nemecku).

| (5) | Chemobudowa Kraków je materská spoločnosť akciovej spoločnosti Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), v ktorom vlastní 78 % akcií. Tento subjekt podniká v oblasti výstavby bytových domov a ich prenájmu. Podľa poľských orgánov dosahuje nízky obrat. |
| --- | --- |

(5)

Chemobudowa Kraków je materská spoločnosť akciovej spoločnosti Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), v ktorom vlastní 78 % akcií. Tento subjekt podniká v oblasti výstavby bytových domov a ich prenájmu. Podľa poľských orgánov dosahuje nízky obrat.

| (6) | Príjemca vlastní 0,13 % podielu na celom stavebnom trhu v Poľsku. Svoje pobočky má v Nemecku a Českej republike, odkiaľ čerpá 42 % jeho obratu. |
| --- | --- |

(6)

Príjemca vlastní 0,13 % podielu na celom stavebnom trhu v Poľsku. Svoje pobočky má v Nemecku a Českej republike, odkiaľ čerpá 42 % jeho obratu.

2.   Opatrenia pomoci

| (7) | Poľské orgány oznámili zámer poskytnúť dve opatrenia pomoci na reštrukturalizáciu podniku Chemobudowa Kraków. Po prvé, príjemcovi mala byť poskytnutá pôžička vo výške 10 mil. PLN (2,57 mil. EUR). Zárukou pôžičky mala byť hypotéka na nehnuteľnosti, ktoré boli ohodnotené na 17,35 mil. PLN (približne 4,46 mil. EUR). Po druhé, Chemobudowa Kraków mala využiť odročenie platieb v prospech „Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych“ („PFRON“) [Štátny fond pre rehabilitáciu ťažko postihnutých] a rozdelenie úhrady na splátky. Odročená suma mala predstavovať 693 000 PLN (približne 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Poľské orgány oznámili zámer poskytnúť dve opatrenia pomoci na reštrukturalizáciu podniku Chemobudowa Kraków. Po prvé, príjemcovi mala byť poskytnutá pôžička vo výške 10 mil. PLN (2,57 mil. EUR). Zárukou pôžičky mala byť hypotéka na nehnuteľnosti, ktoré boli ohodnotené na 17,35 mil. PLN (približne 4,46 mil. EUR). Po druhé, Chemobudowa Kraków mala využiť odročenie platieb v prospech „Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych“ („PFRON“) [Štátny fond pre rehabilitáciu ťažko postihnutých] a rozdelenie úhrady na splátky. Odročená suma mala predstavovať 693 000 PLN (približne 178 000 EUR).

| (8) | Poľské orgány okrem uvedených prostriedkov informovali Komisiu o osemnástich opatreniach pomoci v prospech Chemobudowy Kraków, poskytnutých v období od decembra 2001 do mája 2004. Podľa poľských orgánov predstavuje nominálna hodnota týchto opatrení 8,511 mil. PLN (2,19 mil. EUR). Poľsko navrhlo, aby sa tieto opatrenia neposudzovali ako štátna pomoc, pričom tvrdilo, že časť z nich predstavuje pomoc de minimis, a zvyšná časť spĺňa podmienky súkromného veriteľa. Pri dvoch z osemnástich opatrení Komisia prehlásila, že kvôli ich poskytnutiu bez súhlasu Komisie po vstupe Poľska do EÚ sa majú považovať za potenciálnu novú, protiprávne poskytnutú pomoc. |
| --- | --- |

(8)

Poľské orgány okrem uvedených prostriedkov informovali Komisiu o osemnástich opatreniach pomoci v prospech Chemobudowy Kraków, poskytnutých v období od decembra 2001 do mája 2004. Podľa poľských orgánov predstavuje nominálna hodnota týchto opatrení 8,511 mil. PLN (2,19 mil. EUR). Poľsko navrhlo, aby sa tieto opatrenia neposudzovali ako štátna pomoc, pričom tvrdilo, že časť z nich predstavuje pomoc de minimis, a zvyšná časť spĺňa podmienky súkromného veriteľa. Pri dvoch z osemnástich opatrení Komisia prehlásila, že kvôli ich poskytnutiu bez súhlasu Komisie po vstupe Poľska do EÚ sa majú považovať za potenciálnu novú, protiprávne poskytnutú pomoc.

| (9) | Prvé opatrenie priznané po vstupe Poľska do EÚ z 12. mája 2004 sa týka súhlasu na splátkovú úhradu záväzku vo výške 3,164 mil. PLN (0,81 mil. EUR) v prospech Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (ďalej len „ZUS“) [Sociálna poisťovňa]. Suma pomoci predstavuje podľa poľských orgánov 147 322 PLN (37 874 EUR). Ešte pred rozhodnutím o začatí konania stanoveného v čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES poľské orgány Komisii oznámili, že táto zmluva bola zrušená, pretože Chemobudowa Kraków nesplnila stanovené podmienky. Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či príjemca rešpektoval tieto záväzky a či prípadné nevymáhanie pohľadávky nepredstavuje dodatočnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(9)

Prvé opatrenie priznané po vstupe Poľska do EÚ z 12. mája 2004 sa týka súhlasu na splátkovú úhradu záväzku vo výške 3,164 mil. PLN (0,81 mil. EUR) v prospech Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (ďalej len „ZUS“) [Sociálna poisťovňa]. Suma pomoci predstavuje podľa poľských orgánov 147 322 PLN (37 874 EUR). Ešte pred rozhodnutím o začatí konania stanoveného v čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES poľské orgány Komisii oznámili, že táto zmluva bola zrušená, pretože Chemobudowa Kraków nesplnila stanovené podmienky. Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či príjemca rešpektoval tieto záväzky a či prípadné nevymáhanie pohľadávky nepredstavuje dodatočnú štátnu pomoc.

| (10) | Druhé opatrenie pomoci priznané po vstupe do EÚ poskytol dňa 20. mája 2004 prednosta Malopoľského daňového úradu a spočívalo v splátkovom rozdelení pohľadávky v hodnote 280 000 PLN (71 979 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Druhé opatrenie pomoci priznané po vstupe do EÚ poskytol dňa 20. mája 2004 prednosta Malopoľského daňového úradu a spočívalo v splátkovom rozdelení pohľadávky v hodnote 280 000 PLN (71 979 EUR).

3.   Dôvod začatia konania

| (11) | Komisia žiadala vysvetlenie, či uvedených osemnásť opatrení predstavuje štátnu pomoc, pretože na posúdenie zlučiteľnosti prostriedkov priznaných po vstupe do EÚ so spoločným trhom musí zohľadňovať všetky opatrenia pomoci priznané v súvislosti s reštrukturalizáciou, predovšetkým kvôli určeniu, či bola pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum. Dve z osemnástich opatrení boli dokonca poskytnuté po vstupe Poľska do EÚ. Komisia predmetnú pomoc prešetrila z pohľadu usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 2004. |
| --- | --- |

(11)

Komisia žiadala vysvetlenie, či uvedených osemnásť opatrení predstavuje štátnu pomoc, pretože na posúdenie zlučiteľnosti prostriedkov priznaných po vstupe do EÚ so spoločným trhom musí zohľadňovať všetky opatrenia pomoci priznané v súvislosti s reštrukturalizáciou, predovšetkým kvôli určeniu, či bola pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum. Dve z osemnástich opatrení boli dokonca poskytnuté po vstupe Poľska do EÚ. Komisia predmetnú pomoc prešetrila z pohľadu usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 2004.

| (12) | Komisia rozhodla o začatí konania na základe čl. 88 ods. 2 Zmluvy ES, pretože mala pochybnosti o tom, či boli splnené všetky podmienky schválenia pomoci na reštrukturalizáciu a predovšetkým či:






  — | program reštrukturalizácie viedol z pohľadu príjemcu k návratu k dlhodobej rentabilite ak si uvedomíme, že reštrukturalizácia sa týkala predovšetkým finančnej reštrukturalizácie; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisia rozhodla o začatí konania na základe čl. 88 ods. 2 Zmluvy ES, pretože mala pochybnosti o tom, či boli splnené všetky podmienky schválenia pomoci na reštrukturalizáciu a predovšetkým či:

—

program reštrukturalizácie viedol z pohľadu príjemcu k návratu k dlhodobej rentabilite ak si uvedomíme, že reštrukturalizácia sa týkala predovšetkým finančnej reštrukturalizácie;

| — | vlastný podiel príjemcu na reštrukturalizačných nákladoch bol nemalý, Komisia totiž nedisponuje postačujúcimi informáciami o jeho pôvode; |
| --- | --- |

—

vlastný podiel príjemcu na reštrukturalizačných nákladoch bol nemalý, Komisia totiž nedisponuje postačujúcimi informáciami o jeho pôvode;

| — | spoločnosť bola oprávnená na reštrukturalizačnú pomoc, keďže v roku 2004 sa príjemcovi podarilo dosiahnuť zisk z bežnej činnosti v hodnote 5,4 mil. PLN (1,388 mil. EUR). |
| --- | --- |

—

spoločnosť bola oprávnená na reštrukturalizačnú pomoc, keďže v roku 2004 sa príjemcovi podarilo dosiahnuť zisk z bežnej činnosti v hodnote 5,4 mil. PLN (1,388 mil. EUR).

III.   PRIPOMIENKY POĽSKÝCH ORGÁNOV

| (13) | Poľské orgány listom z 25. januára 2006 Komisiu informovali o stiahnutí notifikácie opatrenia pomoci uvedeného v bode 7. |
| --- | --- |

(13)

Poľské orgány listom z 25. januára 2006 Komisiu informovali o stiahnutí notifikácie opatrenia pomoci uvedeného v bode 7.

| (14) | Čo sa týka dvoch opatrení pomoci poskytnutých po vstupe Poľska do EÚ bez predchádzajúcej notifikácie Komisii, Poľsko potvrdilo nasledujúce informácie. |
| --- | --- |

(14)

Čo sa týka dvoch opatrení pomoci poskytnutých po vstupe Poľska do EÚ bez predchádzajúcej notifikácie Komisii, Poľsko potvrdilo nasledujúce informácie.

| (15) | V súvislosti s prvým opatrením pomoci poskytnutým po vstupe do EÚ z 12. mája 2004 uvedeným v bode 9 Poľsko oznámilo, že zmluva bola zrušená, pretože Chemobudowa Kraków nesplnila zmluvné podmienky. Spoločnosť navyše zaplatila všetky pohľadávky aj s úrokmi. |
| --- | --- |

(15)

V súvislosti s prvým opatrením pomoci poskytnutým po vstupe do EÚ z 12. mája 2004 uvedeným v bode 9 Poľsko oznámilo, že zmluva bola zrušená, pretože Chemobudowa Kraków nesplnila zmluvné podmienky. Spoločnosť navyše zaplatila všetky pohľadávky aj s úrokmi.

| (16) | Čo sa týka druhého opatrenia pomoci poskytnutého po vstupe do EÚ z 20. mája 2004, uvedeného v bode 10 Poľsko prehlásilo, že toto opatrenie spĺňa kritériá pre súkromného veriteľa, ktorý sa riadi zásadami trhového hospodárstva a dodáva, že v prípade, ak by Komisia s takýmto hodnotením nesúhlasila, toto opatrenie pomoci by predstavovalo pomoc de minimis. Poľské orgány zdôrazňujú, že rozsah pomoci určenej pre príjemcu v stanovenom trojročnom období vrátane opatrenia pomoci uvedeného v bode 10 nepresahuje maximum 100 000 EUR a tým predstavuje pomoc de minimis. |
| --- | --- |

(16)

Čo sa týka druhého opatrenia pomoci poskytnutého po vstupe do EÚ z 20. mája 2004, uvedeného v bode 10 Poľsko prehlásilo, že toto opatrenie spĺňa kritériá pre súkromného veriteľa, ktorý sa riadi zásadami trhového hospodárstva a dodáva, že v prípade, ak by Komisia s takýmto hodnotením nesúhlasila, toto opatrenie pomoci by predstavovalo pomoc de minimis. Poľské orgány zdôrazňujú, že rozsah pomoci určenej pre príjemcu v stanovenom trojročnom období vrátane opatrenia pomoci uvedeného v bode 10 nepresahuje maximum 100 000 EUR a tým predstavuje pomoc de minimis.

IV.   POSÚDENIE POMOCI

| (17) | Poľsko stiahlo notifikácie dvoch opatrení štátnej pomoci uvedených v bode 7. Komisia však za účelom ukončenia konania podľa čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES musí posúdiť dve nenotifikované opatrenia uvedené v bode 9 a 10. |
| --- | --- |

(17)

Poľsko stiahlo notifikácie dvoch opatrení štátnej pomoci uvedených v bode 7. Komisia však za účelom ukončenia konania podľa čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES musí posúdiť dve nenotifikované opatrenia uvedené v bode 9 a 10.

| (18) | Vzhľadom na opatrenie uvedené v bode 9 Poľsko potvrdilo, že ZUS neposkytol po vstupe Poľska do EÚ žiadnu štátnu pomoc. Komisia konštatuje, že v súvislosti so zrušením tohto opatrenia, ktoré nikdy nenadobudlo platnosť a v súvislosti so skutočnosťou, že všetky pohľadávky v prospech ZUS boli uhradené spolu s úrokmi, toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(18)

Vzhľadom na opatrenie uvedené v bode 9 Poľsko potvrdilo, že ZUS neposkytol po vstupe Poľska do EÚ žiadnu štátnu pomoc. Komisia konštatuje, že v súvislosti so zrušením tohto opatrenia, ktoré nikdy nenadobudlo platnosť a v súvislosti so skutočnosťou, že všetky pohľadávky v prospech ZUS boli uhradené spolu s úrokmi, toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.

| (19) | Čo sa týka opatrenia uvedeného v bode 10, Komisia na základe dostupných informácií skonštatovala, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES keďže poľské orgány potvrdzujú, že maximálna výška pomoci de minimis nebola prekročená. |
| --- | --- |

(19)

Čo sa týka opatrenia uvedeného v bode 10, Komisia na základe dostupných informácií skonštatovala, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES keďže poľské orgány potvrdzujú, že maximálna výška pomoci de minimis nebola prekročená.

V.   ZÁVER

| (20) | Komisia poznamenáva, že podľa čl. 8 nariadenia Rady č. 659/99 (3) môžu zúčastnené členské štáty v stanovenom termíne stiahnuť notifikácie skôr, ako Komisia prijme rozhodnutie o pomoci. V prípade, že Komisia už oznámila rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, Komisia toto konanie ukončí. |
| --- | --- |

(20)

Komisia poznamenáva, že podľa čl. 8 nariadenia Rady č. 659/99 (3) môžu zúčastnené členské štáty v stanovenom termíne stiahnuť notifikácie skôr, ako Komisia prijme rozhodnutie o pomoci. V prípade, že Komisia už oznámila rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, Komisia toto konanie ukončí.

| (21) | V súvislosti s tým Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania podľa čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES pokiaľ ide o notifikovanú pomoc, pretože Poľsko svoju notifikáciu stiahlo. |
| --- | --- |

(21)

V súvislosti s tým Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania podľa čl. 88 ods. 2 Zmluvy o ES pokiaľ ide o notifikovanú pomoc, pretože Poľsko svoju notifikáciu stiahlo.

| (22) | Vzhľadom na dve nenotifikované opatrenia pomoci Komisia uznala, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(22)

Vzhľadom na dve nenotifikované opatrenia pomoci Komisia uznala, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenia pomoci, ktoré Poľsko plánuje poskytnúť v prospech Chemobudowy Kraków v hodnote 10 693 000 PLN boli zrušené po tom, čo Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania. Vzhľadom na tieto opatrenia sa konanie vo veci formálneho zisťovania stalo bezpredmetným.

Článok 2

Opatrenie poskytnuté 12. mája 2004 orgán, ktorý pomoc poskytuje, zrušil. Pokiaľ ide o toto opatrenie, konanie vo veci formálneho zisťovania sa stalo bezpredmetným. Pokiaľ ide o opatrenie poskytnuté 20. mája 2004 došla Komisia k záveru, že v zmysle čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES toto opatrenie štátnu pomoc nepredstavuje.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

V Bruseli 26. septembra 2006.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 28.6.2006, s. 51.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

3

---

| 28.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 383/70

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 02 de octubre de 2006

o uplatňovaní dane z majetku netýkajúceho sa domácností Spojeným kráľovstvom vo vzťahu k telekomunikačnej infraštruktúre v Spojenom kráľovstve [C 4/2005 (ex NN 27/2004, ex CP 26/2004)]

[oznámené pod číslo K(2006) 4378]

(Autentické je iba znenie v anglickom jazyku)

(Text s významom pre Európsky hospodársky priestor)

(2006/951/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s ustanoveniami citovanými vyššie (1), a so zreteľom na uvedené pripomienky,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Dňa 17. februára 2004 Komisia zaregistrovala podnet od telekomunikačného operátora Spojeného kráľovstva Vtesse Networks Ltd. (ďalej len „Vtesse“), týkajúci sa údajného zvýhodneného daňového prístupu v prospech spoločnosti BT plc. (ďalej len „BT“), existujúceho telekomunikačného operátora v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 17. februára 2004 Komisia zaregistrovala podnet od telekomunikačného operátora Spojeného kráľovstva Vtesse Networks Ltd. (ďalej len „Vtesse“), týkajúci sa údajného zvýhodneného daňového prístupu v prospech spoločnosti BT plc. (ďalej len „BT“), existujúceho telekomunikačného operátora v Spojenom kráľovstve.

| (2) | Listom z 19. januára 2005 Komisia oznámila britským orgánom, že sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti so sporným opatrením (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie12. marca 2005 (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 19. januára 2005 Komisia oznámila britským orgánom, že sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súvislosti so sporným opatrením (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie12. marca 2005 (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k tomuto opatreniu.

| (3) | Po predĺžení konečného termínu britské orgány odpovedali listom zo 4. apríla 2005 na žiadosť o stanovisko k rozhodnutiu začať konanie. |
| --- | --- |

(3)

Po predĺžení konečného termínu britské orgány odpovedali listom zo 4. apríla 2005 na žiadosť o stanovisko k rozhodnutiu začať konanie.

| (4) | Komisia dostala pripomienky od týchto zainteresovaných strán:






  — | AboveNet Communications UK Ltd. („AboveNet“), doručené listom z 29. apríla 2005, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisia dostala pripomienky od týchto zainteresovaných strán:

—

AboveNet Communications UK Ltd. („AboveNet“), doručené listom z 29. apríla 2005,

| — | Altnet Task Force („Altnet“), doručené listom z 2. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force („Altnet“), doručené listom z 2. mája 2005,

| — | Broadband Stakeholders Group, doručené listom z 13. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, doručené listom z 13. mája 2005,

| — | BT, doručené listom z 18. mája 2005, |
| --- | --- |

—

BT, doručené listom z 18. mája 2005,

| — | Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), doručené listom z 29. júna 2005, |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), doručené listom z 29. júna 2005,

| — | Communications Management Association, doručené listom z 30. marca 2005, |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, doručené listom z 30. marca 2005,

| — | Easynet Group Plc. („Easynet“), doručené listom z 3. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc. („Easynet“), doručené listom z 3. mája 2005,

| — | Gamma Telecom Ltd., doručené listom z 1. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd., doručené listom z 1. decembra 2005,

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), doručené listom zo 6. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), doručené listom zo 6. mája 2005,

| — | Global Crossing Ltd., doručené listom zo 6. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd., doručené listom zo 6. mája 2005,

| — | GVA Grimley, doručené listom z 27. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, doručené listom z 27. apríla 2005,

| — | Kingston Communications plc, doručené listom z 29. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

Kingston Communications plc, doručené listom z 29. apríla 2005,

| — | NTL Group Ltd., doručené listom z 29. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd., doručené listom z 29. apríla 2005,

| — | Telewest Broadband Ltd., doručené listom z 28. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd., doručené listom z 28. apríla 2005,

| — | Thus Plc., doručené listom zo 4. mája 2005, |
| --- | --- |

—

Thus Plc., doručené listom zo 4. mája 2005,

| — | UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), doručené listom z 25. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), doručené listom z 25. apríla 2005,

| — | Vanco Ltd, doručené listom z 19. apríla 2005, |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd, doručené listom z 19. apríla 2005,

| — | Viatel (UK) Ltd., doručené listom zo 6. júla 2005, |
| --- | --- |

—

Viatel (UK) Ltd., doručené listom zo 6. júla 2005,

| — | Vtesse, ktorý poskytol pripomienky a ďalšie informácie vo forme listov alebo elektronickej pošty z 28. januára 2005, 4. februára 2005, 16. februára 2005, 22. februára 2005, 15. marca 2005, 29. marca 2005, 28. apríla 2005, 28. júla 2005, 17. augusta 2005, 2. septembra 2005, 4. novembra 2005, 23. novembra 2005, 30. novembra, 1. decembra 2005, 11. januára 2006, 19. januára 2006, 16. marca 2006, 20. marca 2006 a z 8. júla 2006, |
| --- | --- |

—

Vtesse, ktorý poskytol pripomienky a ďalšie informácie vo forme listov alebo elektronickej pošty z 28. januára 2005, 4. februára 2005, 16. februára 2005, 22. februára 2005, 15. marca 2005, 29. marca 2005, 28. apríla 2005, 28. júla 2005, 17. augusta 2005, 2. septembra 2005, 4. novembra 2005, 23. novembra 2005, 30. novembra, 1. decembra 2005, 11. januára 2006, 19. januára 2006, 16. marca 2006, 20. marca 2006 a z 8. júla 2006,

| — | Anonym, doručené listom z 1. februára 2005. |
| --- | --- |

—

Anonym, doručené listom z 1. februára 2005.

| (5) | Komisia postúpila tieto pripomienky orgánom Spojeného kráľovstva prostredníctvom listov z 20. júna 2005, 4. augusta 2005 a z 9. augusta 2005, aby im poskytla možnosť reagovať na tieto pripomienky. Svoje pripomienky poskytli vo forme listov z 10. októbra 2005 a z 22. novembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komisia postúpila tieto pripomienky orgánom Spojeného kráľovstva prostredníctvom listov z 20. júna 2005, 4. augusta 2005 a z 9. augusta 2005, aby im poskytla možnosť reagovať na tieto pripomienky. Svoje pripomienky poskytli vo forme listov z 10. októbra 2005 a z 22. novembra 2005.

| (6) | Listom z 26. júla 2005 Komisia požiadala OFCOM, nezávislý orgán Spojeného kráľovstva regulujúci telekomunikačný sektor, aby predložil pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. OFCOM odpovedal listom z 21. septembra 2005. Ďalšie informácie poskytol 7. decembra 2005, 6. januára 2006 a 21. marca 2006. |
| --- | --- |

(6)

Listom z 26. júla 2005 Komisia požiadala OFCOM, nezávislý orgán Spojeného kráľovstva regulujúci telekomunikačný sektor, aby predložil pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. OFCOM odpovedal listom z 21. septembra 2005. Ďalšie informácie poskytol 7. decembra 2005, 6. januára 2006 a 21. marca 2006.

| (7) | Dňa 14. júla 2005 a 4. októbra 2005 sa konali dve schôdzky so zástupcami spoločnosti BT, ktorí poskytli ďalšie informácie 23. novembra 2005 a 23. marca 2006. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 14. júla 2005 a 4. októbra 2005 sa konali dve schôdzky so zástupcami spoločnosti BT, ktorí poskytli ďalšie informácie 23. novembra 2005 a 23. marca 2006.

| (8) | V dňoch 16. marca 2005, 9. septembra 2005 a 4. júla 2006 sa konali schôdzky s predstaviteľmi orgánov Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(8)

V dňoch 16. marca 2005, 9. septembra 2005 a 4. júla 2006 sa konali schôdzky s predstaviteľmi orgánov Spojeného kráľovstva.

| (9) | Komisia požiadala orgány Spojeného kráľovstva o ďalšie informácie listom z 26. septembra 2005, na ktorý dostala odpoveď listom z 18. novembra 2005. Ďalšie informácie poskytli 23. novembra 2005, 23. januára 2006, 21. februára 2006, 13. marca 2006, 21. marca 2006, 27. marca 2006, 20. apríla 2006, 2. mája 2006, 4. júla 2006 a 20. júla 2006. |
| --- | --- |

(9)

Komisia požiadala orgány Spojeného kráľovstva o ďalšie informácie listom z 26. septembra 2005, na ktorý dostala odpoveď listom z 18. novembra 2005. Ďalšie informácie poskytli 23. novembra 2005, 23. januára 2006, 21. februára 2006, 13. marca 2006, 21. marca 2006, 27. marca 2006, 20. apríla 2006, 2. mája 2006, 4. júla 2006 a 20. júla 2006.

| (10) | Dňa 23. novembra 2005 sa konala schôdzka s navrhovateľom, spoločnosťou Vtesse. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 23. novembra 2005 sa konala schôdzka s navrhovateľom, spoločnosťou Vtesse.

II.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

A.   Opis opatrenia

| (11) | Miesta daň z podnikania je majetková daň Spojeného kráľovstva, ktorá sa ukladá na majetok netýkajúci sa domácností. Jej cieľom je prispievať na úhradu nákladov na služby poskytované miestnymi orgánmi. Základný právny predpis na zdaňovanie majetku netýkajúceho sa domácností v Anglicku a Walese je zákon o financovaní miestnych orgánov z roku 1988 („LGFA 1988“ – Local Government Finance Act). Implementácia systému sa ďalej reguluje zákonnými nástrojmi a judikatúrou. |
| --- | --- |

(11)

Miesta daň z podnikania je majetková daň Spojeného kráľovstva, ktorá sa ukladá na majetok netýkajúci sa domácností. Jej cieľom je prispievať na úhradu nákladov na služby poskytované miestnymi orgánmi. Základný právny predpis na zdaňovanie majetku netýkajúceho sa domácností v Anglicku a Walese je zákon o financovaní miestnych orgánov z roku 1988 („LGFA 1988“ – Local Government Finance Act). Implementácia systému sa ďalej reguluje zákonnými nástrojmi a judikatúrou.

| (12) | Majetková jednotka, ktorá sa hodnotí na účely zdaňovania, sa nazýva „zdaniteľný majetok“ a zahŕňa pozemky, budovy a zdaniteľné prevádzky a strojový park. Daňovú povinnosť nesie osoba, ktorá má zdaniteľný majetok v držbe, t. j. osoba, ktorá má „rozhodujúcu kontrolu“ nad majetkom, definovanú judikatúrou ako skutočná, výhradná a neprenosná držba majetku, ktorý prináša držiteľovi obchodný prospech. |
| --- | --- |

(12)

Majetková jednotka, ktorá sa hodnotí na účely zdaňovania, sa nazýva „zdaniteľný majetok“ a zahŕňa pozemky, budovy a zdaniteľné prevádzky a strojový park. Daňovú povinnosť nesie osoba, ktorá má zdaniteľný majetok v držbe, t. j. osoba, ktorá má „rozhodujúcu kontrolu“ nad majetkom, definovanú judikatúrou ako skutočná, výhradná a neprenosná držba majetku, ktorý prináša držiteľovi obchodný prospech.

| (13) | Sadzbu dane, ktorá sa uplatňuje rovnomerne na všetky obchodné majetky, určuje raz ročne štátny tajomník, a táto sa uplatňuje rovnako na všetkých operátorov. Na fiškálny rok 2004/5 bola stanovená jej hodnota 45,6 % v Anglicku a 45,2 % vo Walese. Základ tejto dane, tzv. zdaniteľná hodnota, predstavuje hypotetický ročný poplatok za prenájom, ktorý by mohol majetok reálne prinášať z roka na rok v rámci transakcie na otvorenom trhu k určitému dátumu ocenenia. Úplná zákonná definícia je uvedená v tabuľke 6 LGFA 1988 (3). |
| --- | --- |

(13)

Sadzbu dane, ktorá sa uplatňuje rovnomerne na všetky obchodné majetky, určuje raz ročne štátny tajomník, a táto sa uplatňuje rovnako na všetkých operátorov. Na fiškálny rok 2004/5 bola stanovená jej hodnota 45,6 % v Anglicku a 45,2 % vo Walese. Základ tejto dane, tzv. zdaniteľná hodnota, predstavuje hypotetický ročný poplatok za prenájom, ktorý by mohol majetok reálne prinášať z roka na rok v rámci transakcie na otvorenom trhu k určitému dátumu ocenenia. Úplná zákonná definícia je uvedená v tabuľke 6 LGFA 1988 (3).

| (14) | Ocenenie tohto hypotetického ročného nájomného vykonáva kancelária Hodnotiacej agentúry (VOA – Valuation Office Agency), výkonná agentúra daňového úradu, ktorá je súčasťou ústrednej vlády. Prehodnotenia sa vykonávajú raz za päť rokov. Na obdobie rokov 1995-2000 zdaniteľnú hodnotu predstavuje hypotetický ročný poplatok za prenájom majetku, ak bol k dispozícii na trhu 1. apríla 1993, ktorý sa označuje ako „dátum predchádzajúceho ocenenia“. Na obdobie rokov 2000-2005 bol dátumom predchádzajúceho ocenenia 1. apríl 1998 a pre nasledujúce obdobie rokov 2005-2010 bol týmto dátumom 1. apríl 2003. Časový interval medzi dátumom predchádzajúceho ocenenia a dátumom, keď ocenenie nadobúda účinnosť má umožniť VOA uskutočnenie ocenenia na základe skutočných dôkazov k dátumu predchádzajúceho ocenenia. |
| --- | --- |

(14)

Ocenenie tohto hypotetického ročného nájomného vykonáva kancelária Hodnotiacej agentúry (VOA – Valuation Office Agency), výkonná agentúra daňového úradu, ktorá je súčasťou ústrednej vlády. Prehodnotenia sa vykonávajú raz za päť rokov. Na obdobie rokov 1995-2000 zdaniteľnú hodnotu predstavuje hypotetický ročný poplatok za prenájom majetku, ak bol k dispozícii na trhu 1. apríla 1993, ktorý sa označuje ako „dátum predchádzajúceho ocenenia“. Na obdobie rokov 2000-2005 bol dátumom predchádzajúceho ocenenia 1. apríl 1998 a pre nasledujúce obdobie rokov 2005-2010 bol týmto dátumom 1. apríl 2003. Časový interval medzi dátumom predchádzajúceho ocenenia a dátumom, keď ocenenie nadobúda účinnosť má umožniť VOA uskutočnenie ocenenia na základe skutočných dôkazov k dátumu predchádzajúceho ocenenia.

| (15) | VOA môže pre výpočet „zdaniteľnej hodnoty“, t. j. hypotetického ročného nájomného majetku, použiť jednu zo štyroch metód, pričom hierarchia medzi jednotlivými metódami je takáto:






  a) | ak existuje priamy a skutočný dôkaz o poplatku za prenájom majetku, uplatňuje sa nájomná metóda, |
| --- | --- | --- |

(15)

VOA môže pre výpočet „zdaniteľnej hodnoty“, t. j. hypotetického ročného nájomného majetku, použiť jednu zo štyroch metód, pričom hierarchia medzi jednotlivými metódami je takáto:

a)

ak existuje priamy a skutočný dôkaz o poplatku za prenájom majetku, uplatňuje sa nájomná metóda,

| b) | ak neexistuje priamy dôkaz o poplatku za prenájom, môže sa urobiť porovnanie s dôkazom o poplatku za prenájom z porovnateľných majetkov. Ide o metódu charakteru zoznamu. V záujme zjednodušenia sa budú nájomná metóda aj metóda charakteru zoznamu, ktoré obidve vychádzajú z trhového dôkazu o poplatku za prenájom, označovať v tomto rozhodnutí ako „nájomná metóda“, |
| --- | --- |

b)

ak neexistuje priamy dôkaz o poplatku za prenájom, môže sa urobiť porovnanie s dôkazom o poplatku za prenájom z porovnateľných majetkov. Ide o metódu charakteru zoznamu. V záujme zjednodušenia sa budú nájomná metóda aj metóda charakteru zoznamu, ktoré obidve vychádzajú z trhového dôkazu o poplatku za prenájom, označovať v tomto rozhodnutí ako „nájomná metóda“,

| c) | metóda príjmov a výdavkov (R&E – Receipt and Expenditure) sa má uplatňovať na majetky, ktoré sa zriedkavo prenajímajú alebo ťažko porovnávajú, väčšinou ide o energetické jednotky. Táto metóda sa usiluje o simuláciu myšlienkového postupu predpokladaného nájomcu pri hodnotení ziskovosti obchodnej transakcie zahŕňajúcej prenájom majetku. Mal by odhadnúť svoje budúce príjmy a odpočítať svoje budúce náklady. Od tejto sumy by mal odpočítať výnos, ktorý požaduje, a zvyšok predstavuje maximálny príjem, ktorý by mal byť nájomca ochotný zaplatiť, |
| --- | --- |

c)

metóda príjmov a výdavkov (R&E – Receipt and Expenditure) sa má uplatňovať na majetky, ktoré sa zriedkavo prenajímajú alebo ťažko porovnávajú, väčšinou ide o energetické jednotky. Táto metóda sa usiluje o simuláciu myšlienkového postupu predpokladaného nájomcu pri hodnotení ziskovosti obchodnej transakcie zahŕňajúcej prenájom majetku. Mal by odhadnúť svoje budúce príjmy a odpočítať svoje budúce náklady. Od tejto sumy by mal odpočítať výnos, ktorý požaduje, a zvyšok predstavuje maximálny príjem, ktorý by mal byť nájomca ochotný zaplatiť,

| d) | metóda dodávateľského základu je založená na reprodukčných nákladoch obchodného majetku: predpokladaný nájomca by nebol ochotný zaplatiť ročný poplatok za prenájom majetku vyšší ako sumu ročného úroku z celkového kapitálu potrebného na vybudovanie podobného majetku. Táto metóda sa bežne používa pre majetky, ktoré sa neprenajímajú, alebo ktoré nevytvárajú zisk (napr. nemocnice). |
| --- | --- |

d)

metóda dodávateľského základu je založená na reprodukčných nákladoch obchodného majetku: predpokladaný nájomca by nebol ochotný zaplatiť ročný poplatok za prenájom majetku vyšší ako sumu ročného úroku z celkového kapitálu potrebného na vybudovanie podobného majetku. Táto metóda sa bežne používa pre majetky, ktoré sa neprenajímajú, alebo ktoré nevytvárajú zisk (napr. nemocnice).

| (16) | Dane z podnikania sa vzťahujú na telekomunikačnú infraštruktúru rovnako ako na iný majetok netýkajúci sa domácností. V predpisoch o oceňovaní pre zdaňovanie (stroje a zariadenia) z roku 2000 (4) sa stanovuje, že strojmi a zariadeniami, ktoré sú zdaniteľné v rámci telekomunikačnej infraštruktúry, sú „káble, vlákna, drôty, vodiče a každý systém z týchto položiek ..., ktoré sa používajú alebo sa zamýšľajú používať v súvislosti s prenosom komunikačných signálov“. |
| --- | --- |

(16)

Dane z podnikania sa vzťahujú na telekomunikačnú infraštruktúru rovnako ako na iný majetok netýkajúci sa domácností. V predpisoch o oceňovaní pre zdaňovanie (stroje a zariadenia) z roku 2000 (4) sa stanovuje, že strojmi a zariadeniami, ktoré sú zdaniteľné v rámci telekomunikačnej infraštruktúry, sú „káble, vlákna, drôty, vodiče a každý systém z týchto položiek ..., ktoré sa používajú alebo sa zamýšľajú používať v súvislosti s prenosom komunikačných signálov“.

| (17) | Telekomunikačný majetok podlieha dani z podnikania od roku 1855. Po privatizácii spoločnosti BT v roku 1984 sa táto daň uložila aj na jej infraštruktúru, ako aj na infraštruktúru spoločnosti Mercury Communications, ktorá bola v 80. rokoch jediným konkurentom spoločnosti BT v duopolnej situácii. Spočiatku, na obdobie rokov 1990-1995, sa výška dane určovala uplatňovaním predpísaného „štandardného vzorca“. Od roku 1992, keď sa telekomunikačné odvetvie postupne otvorilo hospodárskej súťaži, ukladá sa daň na všetky telekomunikačné infraštruktúry. |
| --- | --- |

(17)

Telekomunikačný majetok podlieha dani z podnikania od roku 1855. Po privatizácii spoločnosti BT v roku 1984 sa táto daň uložila aj na jej infraštruktúru, ako aj na infraštruktúru spoločnosti Mercury Communications, ktorá bola v 80. rokoch jediným konkurentom spoločnosti BT v duopolnej situácii. Spočiatku, na obdobie rokov 1990-1995, sa výška dane určovala uplatňovaním predpísaného „štandardného vzorca“. Od roku 1992, keď sa telekomunikačné odvetvie postupne otvorilo hospodárskej súťaži, ukladá sa daň na všetky telekomunikačné infraštruktúry.

| (18) | Na obdobie rokov 1995 – 2000 VOA uplatnila na spoločnosť BT metódu R&E. Toto ocenenie bolo upravené po rokovaniach so spoločnosťou BT, ktorá vytvorila svoje vlastné ocenenie podľa metódy dodávateľského základu a odvolala sa proti pôvodnému oceneniu na Ústredný londýnsky orgán pre ocenenia a potom na Pozemkový orgán. BT a VOA dosiahli zmier v roku 2000. Výsledkom bola dohoda o stanovení zdaniteľnej hodnoty majetku siete spoločnosti BT na 445 miliónov GBP v Anglicku a 25 miliónov GBP vo Walese za fiškálny rok 1995/1996. Uplatnením koeficientu 43,2 % predstavovala daňová povinnosť BT za tento finančný rok 203 miliónov GBP, čo predstavuje 2 % príslušných ročných výnosov spoločnosti BT. |
| --- | --- |

(18)

Na obdobie rokov 1995 – 2000 VOA uplatnila na spoločnosť BT metódu R&E. Toto ocenenie bolo upravené po rokovaniach so spoločnosťou BT, ktorá vytvorila svoje vlastné ocenenie podľa metódy dodávateľského základu a odvolala sa proti pôvodnému oceneniu na Ústredný londýnsky orgán pre ocenenia a potom na Pozemkový orgán. BT a VOA dosiahli zmier v roku 2000. Výsledkom bola dohoda o stanovení zdaniteľnej hodnoty majetku siete spoločnosti BT na 445 miliónov GBP v Anglicku a 25 miliónov GBP vo Walese za fiškálny rok 1995/1996. Uplatnením koeficientu 43,2 % predstavovala daňová povinnosť BT za tento finančný rok 203 miliónov GBP, čo predstavuje 2 % príslušných ročných výnosov spoločnosti BT.

| (19) | Na obdobie rokov 2000-2005 VOA stanovila ocenenie majetku BT v hodnote 467 miliónov GBP v Anglicku a 26 miliónov GBP vo Walese. Ocenenie sa uskutočnilo na základe metódy R&E a vychádzalo zo zásad a hodnôt dohodnutých zároveň so zoznamom z roku 1995. Na obdobie rokov 2005-2010 VOA uplatnila na sieť BT opätovne metódu R&E. |
| --- | --- |

(19)

Na obdobie rokov 2000-2005 VOA stanovila ocenenie majetku BT v hodnote 467 miliónov GBP v Anglicku a 26 miliónov GBP vo Walese. Ocenenie sa uskutočnilo na základe metódy R&E a vychádzalo zo zásad a hodnôt dohodnutých zároveň so zoznamom z roku 1995. Na obdobie rokov 2005-2010 VOA uplatnila na sieť BT opätovne metódu R&E.

| (20) | V zásade sa ocenenie reviduje raz za päť rokov. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania však Komisia podotkla, že sa uskutočnili následné revízie smerom nadol, ktoré majú odzrkadliť stratu podielu spoločnosti na trhu pevných telekomunikácií Spojeného kráľovstva, vyplývajúce zo začatia prevádzky konkurenčných telekomunikačných sietí. V rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že očividne sa neuskutočnila žiadna podobná úprava smerom nahor, ktorá mala odzrkadľovať možné rozšírenie alebo zdokonalenie siete. |
| --- | --- |

(20)

V zásade sa ocenenie reviduje raz za päť rokov. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania však Komisia podotkla, že sa uskutočnili následné revízie smerom nadol, ktoré majú odzrkadliť stratu podielu spoločnosti na trhu pevných telekomunikácií Spojeného kráľovstva, vyplývajúce zo začatia prevádzky konkurenčných telekomunikačných sietí. V rozhodnutí o začatí konania bolo uvedené, že očividne sa neuskutočnila žiadna podobná úprava smerom nahor, ktorá mala odzrkadľovať možné rozšírenie alebo zdokonalenie siete.

| (21) | Kingston Communications plc. („Kingston“) je existujúci telekomunikačný operátor a majiteľ jedinej siete lokálneho prístupu v oblasti Hull. V priebehu privatizácie väčšiny štátnych telekomunikačných sietí v Spojenom kráľovstve koncom 80. rokov táto spoločnosť zostala majetkom miestnej samosprávy až do roku 1999, keď bolo základné imanie vo forme akcií verejne obchodovateľné. Mestská rada Hullu zostala jediným podstatným akcionárom. Spoločnosť Kingston bola jediným ďalším telekomunikačným operátorom, ktorý sa hodnotil podľa metódy R&E. |
| --- | --- |

(21)

Kingston Communications plc. („Kingston“) je existujúci telekomunikačný operátor a majiteľ jedinej siete lokálneho prístupu v oblasti Hull. V priebehu privatizácie väčšiny štátnych telekomunikačných sietí v Spojenom kráľovstve koncom 80. rokov táto spoločnosť zostala majetkom miestnej samosprávy až do roku 1999, keď bolo základné imanie vo forme akcií verejne obchodovateľné. Mestská rada Hullu zostala jediným podstatným akcionárom. Spoločnosť Kingston bola jediným ďalším telekomunikačným operátorom, ktorý sa hodnotil podľa metódy R&E.

| (22) | Kingston však vlastní aj dcérsku spoločnosť Torch Communications Ltd., ktorá vybudovala hlavnú káblovú sieť mimo oblasti siete lokálneho prístupu spoločnosti Kingston (t. j. mimo aglomerácie Hullu) a prevádzkuje túto hlavnú sieť ako samostatnú vedľajšiu sieť. V dôsledku toho sa môže hlavná sieť spoločnosti Torch hodnotiť samostatne na základe nájomnej metódy. |
| --- | --- |

(22)

Kingston však vlastní aj dcérsku spoločnosť Torch Communications Ltd., ktorá vybudovala hlavnú káblovú sieť mimo oblasti siete lokálneho prístupu spoločnosti Kingston (t. j. mimo aglomerácie Hullu) a prevádzkuje túto hlavnú sieť ako samostatnú vedľajšiu sieť. V dôsledku toho sa môže hlavná sieť spoločnosti Torch hodnotiť samostatne na základe nájomnej metódy.

| (23) | Spoločnosť Vtesse je navrhovateľom. Je poskytovateľom služby „kábel do podniku“, ktorý ponúka prenájom vysokokapacitných liniek poskytovaný väčšinou veľkým spoločnostiam. Priamo konkuruje ponukám prenájmu liniek spoločnosti BT. Vtesse pripája svojich zákazníkov tak, že prenajíma neaktivizované vlákna od iných operátorov hlavných sietí a dopĺňa to svojou vlastnou vybudovanou infraštruktúrou. Majetok prenajatý od iných strán je začlenený do zdaniteľného majetku spoločnosti Vtesse. VOA rozhodla o zdanení Vtesse na základe metódy „Súlad zoznamu“, ktorá sa uplatňuje vždy, keď sa prenájme alebo zapojí nové vlákno. |
| --- | --- |

(23)

Spoločnosť Vtesse je navrhovateľom. Je poskytovateľom služby „kábel do podniku“, ktorý ponúka prenájom vysokokapacitných liniek poskytovaný väčšinou veľkým spoločnostiam. Priamo konkuruje ponukám prenájmu liniek spoločnosti BT. Vtesse pripája svojich zákazníkov tak, že prenajíma neaktivizované vlákna od iných operátorov hlavných sietí a dopĺňa to svojou vlastnou vybudovanou infraštruktúrou. Majetok prenajatý od iných strán je začlenený do zdaniteľného majetku spoločnosti Vtesse. VOA rozhodla o zdanení Vtesse na základe metódy „Súlad zoznamu“, ktorá sa uplatňuje vždy, keď sa prenájme alebo zapojí nové vlákno.

| (24) | Na základe overovania skutočne zaplatených poplatkov za prenájom VOA stanovila na obdobie rokov 2000 – 2005 ročnú sadzbu podľa nájomnej metódy na 1 200 GBP za km dvojice optických vlákien v mestskej oblasti Londýna a 1 000 GBP za km v ostatných častiach Spojeného kráľovstva. Okrem toho v roku 2001 VOA udelila káblovým prevádzkovateľom hodnoteným podľa nájomnej metódy „úľavu za nadmernú ponuku“, čo predstavovalo 15-percentnú zľavu zo zdaniteľnej hodnoty s účinnosťou od 1. apríla 2001 a 25-percentnú zľavu s účinnosťou od 1. apríla 2002. Táto úľava mala vyjadriť nadmerné investície do vlákien počas telekomunikačného boomu koncom 90. rokov a následné drastické zníženie hodnoty tohto majetku z dôvodu fyzickej nadmernej ponuky. Pre siete nad 3 000 km platí ďalšia zľava vo výške 10 %. Po týchto zľavách nájomná hodnota dvojice vlákien klesla v rokoch 2002-2004 na 900 GBP za km v oblasti Londýna a na 750 GBP za km v ostatných častiach krajiny. Na obdobie rokov 2005-2010 bola nájomná hodnota dvojice vlákien stanovená na 600 GBP za km v oblasti Londýna a na 500 GBP za km v ostatných oblastiach Spojeného kráľovstva (5). Podľa spoločnosti Vtesse jej daňová povinnosť predstavovala v rokoch 2003/04 približne 7 % z jej opakovaných výnosov. |
| --- | --- |

(24)

Na základe overovania skutočne zaplatených poplatkov za prenájom VOA stanovila na obdobie rokov 2000 – 2005 ročnú sadzbu podľa nájomnej metódy na 1 200 GBP za km dvojice optických vlákien v mestskej oblasti Londýna a 1 000 GBP za km v ostatných častiach Spojeného kráľovstva. Okrem toho v roku 2001 VOA udelila káblovým prevádzkovateľom hodnoteným podľa nájomnej metódy „úľavu za nadmernú ponuku“, čo predstavovalo 15-percentnú zľavu zo zdaniteľnej hodnoty s účinnosťou od 1. apríla 2001 a 25-percentnú zľavu s účinnosťou od 1. apríla 2002. Táto úľava mala vyjadriť nadmerné investície do vlákien počas telekomunikačného boomu koncom 90. rokov a následné drastické zníženie hodnoty tohto majetku z dôvodu fyzickej nadmernej ponuky. Pre siete nad 3 000 km platí ďalšia zľava vo výške 10 %. Po týchto zľavách nájomná hodnota dvojice vlákien klesla v rokoch 2002-2004 na 900 GBP za km v oblasti Londýna a na 750 GBP za km v ostatných častiach krajiny. Na obdobie rokov 2005-2010 bola nájomná hodnota dvojice vlákien stanovená na 600 GBP za km v oblasti Londýna a na 500 GBP za km v ostatných oblastiach Spojeného kráľovstva (5). Podľa spoločnosti Vtesse jej daňová povinnosť predstavovala v rokoch 2003/04 približne 7 % z jej opakovaných výnosov.

| (25) | V rámci revízie sa na každé vlákno, ktoré bolo prenajaté alebo zapojené uplatňovala sadzba stanovená na základe Súladu zoznamu. Spoločnosť Vtesse je povinná pravidelne informovať VOA o rozširovaní svojej siete, aby sa dalo ocenenie jej majetku upravovať. V dôsledku toho sa Vtesse vždy, keď zaviedla vlákno na poskytovanie služieb svojim zákazníkom, sťažovala, že podlieha sadzbám, ktoré môžu dosahovať až 20-30 % z výnosov novej zmluvy. |
| --- | --- |

(25)

V rámci revízie sa na každé vlákno, ktoré bolo prenajaté alebo zapojené uplatňovala sadzba stanovená na základe Súladu zoznamu. Spoločnosť Vtesse je povinná pravidelne informovať VOA o rozširovaní svojej siete, aby sa dalo ocenenie jej majetku upravovať. V dôsledku toho sa Vtesse vždy, keď zaviedla vlákno na poskytovanie služieb svojim zákazníkom, sťažovala, že podlieha sadzbám, ktoré môžu dosahovať až 20-30 % z výnosov novej zmluvy.

| (26) | Ostatní telekomunikační operátori na trhu sú hodnotení nájomnou metódou, s výnimkou televíznych káblových operátorov, ktorí sú hodnotení na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu (6). |
| --- | --- |

(26)

Ostatní telekomunikační operátori na trhu sú hodnotení nájomnou metódou, s výnimkou televíznych káblových operátorov, ktorí sú hodnotení na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu (6).

B.   Dôvody začatia konania vo veci formálneho zisťovania

| (27) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že uplatňovanie majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston by mohlo priniesť týmto dvom firmám výhodu. Zdá sa, že zníženie ich daňového základu v porovnaní s ostatnými konkurentmi bolo pre nich prínosom. Vyjadruje to skutočnosť, že BT zaplatila na daniach približne 2 % z príslušných príjmov, zatiaľ čo Vtesse a ostatní konkurenti museli zaplatiť približne 7 % a až 20-30 % na prírastkovom základe. |
| --- | --- |

(27)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že uplatňovanie majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston by mohlo priniesť týmto dvom firmám výhodu. Zdá sa, že zníženie ich daňového základu v porovnaní s ostatnými konkurentmi bolo pre nich prínosom. Vyjadruje to skutočnosť, že BT zaplatila na daniach približne 2 % z príslušných príjmov, zatiaľ čo Vtesse a ostatní konkurenti museli zaplatiť približne 7 % a až 20-30 % na prírastkovom základe.

| (28) | Rozhodnutie o začatí konania vyjadrovalo názor, že očividne diskriminačné zdaňovanie by mohlo byť dôsledkom uplatnenia konkrétnej metódy ocenenia majetku spoločností BT a Kingston, zatiaľ čo ostatní telekomunikační operátori boli hodnotení nájomnou metódou, opätovne s výnimkou televíznych káblových operátorov, ktorí sú hodnotení na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Nejednotnosť systému a právo voľného uváženia, ktoré bolo ponechané VOA pri uplatňovaní všeobecných ustanovení na konkrétnych operátorov a ktoré sa využilo v súvislosti so zmierom dohodnutým so spoločnosťou BT, mohlo viesť k osobitnému zvýhodneniu spoločností BT a Kingston. |
| --- | --- |

(28)

Rozhodnutie o začatí konania vyjadrovalo názor, že očividne diskriminačné zdaňovanie by mohlo byť dôsledkom uplatnenia konkrétnej metódy ocenenia majetku spoločností BT a Kingston, zatiaľ čo ostatní telekomunikační operátori boli hodnotení nájomnou metódou, opätovne s výnimkou televíznych káblových operátorov, ktorí sú hodnotení na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Nejednotnosť systému a právo voľného uváženia, ktoré bolo ponechané VOA pri uplatňovaní všeobecných ustanovení na konkrétnych operátorov a ktoré sa využilo v súvislosti so zmierom dohodnutým so spoločnosťou BT, mohlo viesť k osobitnému zvýhodneniu spoločností BT a Kingston.

| (29) | Rozhodnutie o začatí konania spochybnilo názor, že sa nájomná metóda nemohla uplatniť na majetky spoločností BT a Kingston. Naznačuje, že poplatok za prenájom, ktorý dostala spoločnosť BT pri prenajímaní svojej vlastnej infraštruktúry, by mohol slúžiť ako vodítko pre stanovenie hodnoty siete. Okrem toho maloobchodné jednotky spoločnosti BT úspešne prenajímajú infraštruktúru a nakupujú sieťové služby od veľkoobchodného útvaru BT, obchodnej jednotky, ktorá spravuje infraštruktúru BT: interné prevodové ceny medzi maloobchodnými jednotkami BT a veľkoobchodným útvarom BT by mohli predstavovať základ pre stanovenie nájomnej hodnoty. Navyše v dôsledku liberalizácie a osamostatnenia sieťových prvkov sa objavili veľkoobchodné produkty, ktoré by mohli slúžiť ako modely pre ocenenie nájomnej hodnoty rozličných prvkov infraštruktúry sietí spoločností BT a Kingston. Pokiaľ ide o argument, že neexistuje žiadna sieť, ktorá by bola približne tak veľká a rôznorodá ako sieť spoločnosti BT, ktorej nájomná hodnota by mohla slúžiť ako model, v rozhodnutí o začatí konania sa navrhlo, že ako model by mohlo slúžiť zdaňovanie televíznych káblových spoločností, ktoré sú tiež aktívne na telekomunikačnom trhu. |
| --- | --- |

(29)

Rozhodnutie o začatí konania spochybnilo názor, že sa nájomná metóda nemohla uplatniť na majetky spoločností BT a Kingston. Naznačuje, že poplatok za prenájom, ktorý dostala spoločnosť BT pri prenajímaní svojej vlastnej infraštruktúry, by mohol slúžiť ako vodítko pre stanovenie hodnoty siete. Okrem toho maloobchodné jednotky spoločnosti BT úspešne prenajímajú infraštruktúru a nakupujú sieťové služby od veľkoobchodného útvaru BT, obchodnej jednotky, ktorá spravuje infraštruktúru BT: interné prevodové ceny medzi maloobchodnými jednotkami BT a veľkoobchodným útvarom BT by mohli predstavovať základ pre stanovenie nájomnej hodnoty. Navyše v dôsledku liberalizácie a osamostatnenia sieťových prvkov sa objavili veľkoobchodné produkty, ktoré by mohli slúžiť ako modely pre ocenenie nájomnej hodnoty rozličných prvkov infraštruktúry sietí spoločností BT a Kingston. Pokiaľ ide o argument, že neexistuje žiadna sieť, ktorá by bola približne tak veľká a rôznorodá ako sieť spoločnosti BT, ktorej nájomná hodnota by mohla slúžiť ako model, v rozhodnutí o začatí konania sa navrhlo, že ako model by mohlo slúžiť zdaňovanie televíznych káblových spoločností, ktoré sú tiež aktívne na telekomunikačnom trhu.

| (30) | Pokiaľ ide o uplatňovanie samotnej metódy R&E, Komisia uviedla, že touto metódou sa nájomná hodnota príslušného majetku odhaduje na základe príjmov odvodených z využívania tohto majetku. Výsledok by teda závisel od úrovne ziskovosti, s akou sa majetok využíva, čo by mohlo viesť k výsledkom, ktoré znevýhodňujú operátorov s majetkom hodnoteným inou metódou. Komisia zisťovala, či pri uplatňovaní metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston boli urobené potrebné úpravy, aby sa predpokladalo, že ich majetok sa využíva s určitou kapacitou a ziskovosťou. Komisia chcela ďalej vedieť, ako sa pri hodnotení BT zohľadňujú univerzálne záväzky pri poskytovaní služieb. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o uplatňovanie samotnej metódy R&E, Komisia uviedla, že touto metódou sa nájomná hodnota príslušného majetku odhaduje na základe príjmov odvodených z využívania tohto majetku. Výsledok by teda závisel od úrovne ziskovosti, s akou sa majetok využíva, čo by mohlo viesť k výsledkom, ktoré znevýhodňujú operátorov s majetkom hodnoteným inou metódou. Komisia zisťovala, či pri uplatňovaní metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston boli urobené potrebné úpravy, aby sa predpokladalo, že ich majetok sa využíva s určitou kapacitou a ziskovosťou. Komisia chcela ďalej vedieť, ako sa pri hodnotení BT zohľadňujú univerzálne záväzky pri poskytovaní služieb.

| (31) | V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej spochybnila metóda používaná pri revíziách zdaniteľnej hodnoty. Poznamenalo, že sa zdá, že BT využíva zostupný revízny mechanizmus vo svoj prospech, pričom podobné systematické preskúmanie trhových podmienok pravdepodobne neexistuje pre jej konkurentov. Zdá sa, že očividné nezohľadnenie nárastu hodnoty infraštruktúry BT medzi dvomi päťročnými obdobiami preskúmania a zároveň zvyšovanie zdanenia konkurentov súbežne s nárastom hodnoty ich sietí zvýhodňuje BT. |
| --- | --- |

(31)

V rozhodnutí o začatí konania sa ďalej spochybnila metóda používaná pri revíziách zdaniteľnej hodnoty. Poznamenalo, že sa zdá, že BT využíva zostupný revízny mechanizmus vo svoj prospech, pričom podobné systematické preskúmanie trhových podmienok pravdepodobne neexistuje pre jej konkurentov. Zdá sa, že očividné nezohľadnenie nárastu hodnoty infraštruktúry BT medzi dvomi päťročnými obdobiami preskúmania a zároveň zvyšovanie zdanenia konkurentov súbežne s nárastom hodnoty ich sietí zvýhodňuje BT.

| (32) | Na záver, rozhodnutie o začatí konania zdôraznilo skutočnosť, že VOA očividne využila veľké právo voľného uváženia, ktoré mu umožnilo rokovať o zmieri. Upozornilo na to, že zmier dosiahnutý s BT má rešpektovať zásadu nediskriminácie a nemá zbytočne diskriminovať iných operátorov. |
| --- | --- |

(32)

Na záver, rozhodnutie o začatí konania zdôraznilo skutočnosť, že VOA očividne využila veľké právo voľného uváženia, ktoré mu umožnilo rokovať o zmieri. Upozornilo na to, že zmier dosiahnutý s BT má rešpektovať zásadu nediskriminácie a nemá zbytočne diskriminovať iných operátorov.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

A.   Pripomienky zainteresovaných strán iných ako BT a Kingston

| (33) | Pripomienky predložené zainteresovanými stranami inými, ako sú spoločnosti BT a Kingston, vo všeobecnosti podporujú názor, že uplatňovanie majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston ich môže zvýhodňovať. |
| --- | --- |

(33)

Pripomienky predložené zainteresovanými stranami inými, ako sú spoločnosti BT a Kingston, vo všeobecnosti podporujú názor, že uplatňovanie majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston ich môže zvýhodňovať.

| (34) | Spoločnosť Vtesse predovšetkým upozornila na to, že po rozhodnutí, ktoré prijal Hodnotiaci orgán v marci 1998 a ktorým potvrdil, že na sieť spoločnosti BT sa mala uplatniť metóda R&E a že jej zdaniteľná hodnota predstavovala 553 000 000 GBP pre Anglicko a Wales, sa spoločnosť BT odvolala proti tomuto rozhodnutiu k Zemskému orgánu. Pred vypočutím sa BT a VOA dohodli na ocenení vo výške 470 000 000 GBP, čo predstavuje 15-percentné zníženie v porovnaní s pôvodným ocenením. Vtesse predpokladá, že BT a VOA sa dohodli na konečnej sume a že VOA upravila čísla tak, aby vyhovovali dohodnutému výsledku. |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť Vtesse predovšetkým upozornila na to, že po rozhodnutí, ktoré prijal Hodnotiaci orgán v marci 1998 a ktorým potvrdil, že na sieť spoločnosti BT sa mala uplatniť metóda R&E a že jej zdaniteľná hodnota predstavovala 553 000 000 GBP pre Anglicko a Wales, sa spoločnosť BT odvolala proti tomuto rozhodnutiu k Zemskému orgánu. Pred vypočutím sa BT a VOA dohodli na ocenení vo výške 470 000 000 GBP, čo predstavuje 15-percentné zníženie v porovnaní s pôvodným ocenením. Vtesse predpokladá, že BT a VOA sa dohodli na konečnej sume a že VOA upravila čísla tak, aby vyhovovali dohodnutému výsledku.

| (35) | Vtesse predniesla nové prvky, ktoré dokazujú, že majetok spoločnosti BT je podľa metódy R&E podhodnotený. Takže predpokladajúc, že zdaniteľná hodnota celej siete spoločnosti BT (7) sa pripisovala jej sieti optických vlákien (7 300 000 km v roku 2005), ročná zdaniteľná hodnota na km vlákna by bola 74 GBP. Podľa spoločnosti Vtesse sa má táto hodnota porovnať s ročnými zdaniteľnými hodnotami vo výške 1 000 GBP a 1 200 GBP na km dvojice optických vlákien pre telekomunikačných operátorov, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Podobne, ak sa hodnota optického vlákna spoločnosti BT považuje za nulovú a vzhľadom na to, že BT má 29 miliónov pripojených koncových užívateľov, ročné nájomné za linku by bolo 18,57 GBP. Táto hodnota sa má porovnať s ročným poplatkom vo výške 122 GBP, ktorý platia telekomunikační operátori za prístup do neviazaných účastníckych vedení spoločnosti BT (8). |
| --- | --- |

(35)

Vtesse predniesla nové prvky, ktoré dokazujú, že majetok spoločnosti BT je podľa metódy R&E podhodnotený. Takže predpokladajúc, že zdaniteľná hodnota celej siete spoločnosti BT (7) sa pripisovala jej sieti optických vlákien (7 300 000 km v roku 2005), ročná zdaniteľná hodnota na km vlákna by bola 74 GBP. Podľa spoločnosti Vtesse sa má táto hodnota porovnať s ročnými zdaniteľnými hodnotami vo výške 1 000 GBP a 1 200 GBP na km dvojice optických vlákien pre telekomunikačných operátorov, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Podobne, ak sa hodnota optického vlákna spoločnosti BT považuje za nulovú a vzhľadom na to, že BT má 29 miliónov pripojených koncových užívateľov, ročné nájomné za linku by bolo 18,57 GBP. Táto hodnota sa má porovnať s ročným poplatkom vo výške 122 GBP, ktorý platia telekomunikační operátori za prístup do neviazaných účastníckych vedení spoločnosti BT (8).

| (36) | Vtesse ďalej pripomína, že v roku 2001 spoločnosť BT previedla prenajímaný nehnuteľný majetok (leasehold) a nehnuteľnosti v doživotnej držbe (freehold) väčšiny svojho majetkového portfólia na „Telereal“, spoločný podnik Land Securities a Williams Pears Group vo výške 2,4 miliardy GBP. Transakcia zahŕňala celkovo 5,5 milióna m2. Po tejto transakcii BT zaplatila v roku 2001 190 miliónov GBP vo forme ročného nájomného za nehnuteľnosti v doživotnej držbe plus 90 miliónov GBP za prenajímaný nehnuteľný majetok. Na základe tejto transakcie Vtesse dospela k záveru, že BT platí nájomné 35 GBP za meter štvorcový svojich budov, zatiaľ čo podľa spoločnosti Vtesse ostatní telekomunikační operátori platia v priemere 115 GBP za meter štvorcový svojho obchodného majetku. Vtesse tvrdí, že skutočné nájomné, ktoré BR v roku 2001 zaplatila za budovy spoločnosti Telereal, t. j. 280 miliónov GBP, predstavovalo viac ako 50 % jeho zdaniteľnej hodnoty toho roku, a to napriek skutočnosti, že väčšia časť tejto zdaniteľnej hodnoty sa má pripisovať hlavne jeho sieti a nie jeho budovám. Vtesse z toho vyvodzuje, že ide o dôkaz toho, že sieť spoločnosti BT je podľa metódy R&E podhodnotená. |
| --- | --- |

(36)

Vtesse ďalej pripomína, že v roku 2001 spoločnosť BT previedla prenajímaný nehnuteľný majetok (leasehold) a nehnuteľnosti v doživotnej držbe (freehold) väčšiny svojho majetkového portfólia na „Telereal“, spoločný podnik Land Securities a Williams Pears Group vo výške 2,4 miliardy GBP. Transakcia zahŕňala celkovo 5,5 milióna m2. Po tejto transakcii BT zaplatila v roku 2001 190 miliónov GBP vo forme ročného nájomného za nehnuteľnosti v doživotnej držbe plus 90 miliónov GBP za prenajímaný nehnuteľný majetok. Na základe tejto transakcie Vtesse dospela k záveru, že BT platí nájomné 35 GBP za meter štvorcový svojich budov, zatiaľ čo podľa spoločnosti Vtesse ostatní telekomunikační operátori platia v priemere 115 GBP za meter štvorcový svojho obchodného majetku. Vtesse tvrdí, že skutočné nájomné, ktoré BR v roku 2001 zaplatila za budovy spoločnosti Telereal, t. j. 280 miliónov GBP, predstavovalo viac ako 50 % jeho zdaniteľnej hodnoty toho roku, a to napriek skutočnosti, že väčšia časť tejto zdaniteľnej hodnoty sa má pripisovať hlavne jeho sieti a nie jeho budovám. Vtesse z toho vyvodzuje, že ide o dôkaz toho, že sieť spoločnosti BT je podľa metódy R&E podhodnotená.

| (37) | Podľa podkladov predložených spoločnosťou Vtesse rozpor medzi zdaniteľnou hodnotou rozličných komponentov siete spoločnosti BT a zdaniteľnou hodnotou rozličných komponentov ostatných telekomunikačných operátorov dokazuje, že výsledkom metódy R&E je nižšie ocenenie majetku spoločnosti BT, než by sa dosiahlo pomocou nájomnej metódy. |
| --- | --- |

(37)

Podľa podkladov predložených spoločnosťou Vtesse rozpor medzi zdaniteľnou hodnotou rozličných komponentov siete spoločnosti BT a zdaniteľnou hodnotou rozličných komponentov ostatných telekomunikačných operátorov dokazuje, že výsledkom metódy R&E je nižšie ocenenie majetku spoločnosti BT, než by sa dosiahlo pomocou nájomnej metódy.

| (38) | Vtesse poskytuje aj ďalšie prvky na porovnanie príslušného zaťaženia daňou z podnikania v prípade spoločnosti BT a v prípade ostatných telekomunikačných operátorov. Vtesse obhajuje pomer dane a príjmov, ktorý v roku 2004 údajne predstavoval v tomto prípade 13,46 %. Uvádza, že tento pomer sa musí upraviť, aby bolo možné priame porovnanie so spoločnosťou BT. Podľa Vtesse, keďže väčšina operátorov platí značné poplatky za pripojenie a ukončenie pripojenia a keďže tieto poplatky súvisiace s pripojením sa netýkajú ich zdaniteľného majetku, tieto poplatky by sa mali pri výpočte tohto pomeru daní a príjmov odpočítať od ich príjmov. Tento názor podporuje spoločnosť Gamma Telecom, ktorá z tých istých dôvodov tvrdí, že najvhodnejším pomerom na porovnanie príslušného zaťaženia daňou z podnikania má byť pomer daní a pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(38)

Vtesse poskytuje aj ďalšie prvky na porovnanie príslušného zaťaženia daňou z podnikania v prípade spoločnosti BT a v prípade ostatných telekomunikačných operátorov. Vtesse obhajuje pomer dane a príjmov, ktorý v roku 2004 údajne predstavoval v tomto prípade 13,46 %. Uvádza, že tento pomer sa musí upraviť, aby bolo možné priame porovnanie so spoločnosťou BT. Podľa Vtesse, keďže väčšina operátorov platí značné poplatky za pripojenie a ukončenie pripojenia a keďže tieto poplatky súvisiace s pripojením sa netýkajú ich zdaniteľného majetku, tieto poplatky by sa mali pri výpočte tohto pomeru daní a príjmov odpočítať od ich príjmov. Tento názor podporuje spoločnosť Gamma Telecom, ktorá z tých istých dôvodov tvrdí, že najvhodnejším pomerom na porovnanie príslušného zaťaženia daňou z podnikania má byť pomer daní a pridanej hodnoty.

| (39) | Okrem toho Vtesse porovnávala ceny veľkoobchodných služieb spoločnosti BT (Wholesale Extension Services – WES) s daňou, ktorú by mal operátor hodnotený podľa nájomnej metódy zaplatiť v prípade svetelných optických vlákien pre účely poskytovania rovnakých služieb. Vtesse uvádza, že v závislosti od kapacity a vzdialenosti WES by mal takýto operátor zaplatiť daň až vo výške 87 % ceny účtovanej spoločnosťou BT. Vtesse sa domnieva, že toto je ďalší dôkaz skutočnosti, že optická sieť spoločnosti BT je podhodnotená: ak by sa jej sieť hodnotila rovnako, BT by musela účtovať za svoje WES viac, aby pokryla skutočné náklady na miestnu daň z podnikania. |
| --- | --- |

(39)

Okrem toho Vtesse porovnávala ceny veľkoobchodných služieb spoločnosti BT (Wholesale Extension Services – WES) s daňou, ktorú by mal operátor hodnotený podľa nájomnej metódy zaplatiť v prípade svetelných optických vlákien pre účely poskytovania rovnakých služieb. Vtesse uvádza, že v závislosti od kapacity a vzdialenosti WES by mal takýto operátor zaplatiť daň až vo výške 87 % ceny účtovanej spoločnosťou BT. Vtesse sa domnieva, že toto je ďalší dôkaz skutočnosti, že optická sieť spoločnosti BT je podhodnotená: ak by sa jej sieť hodnotila rovnako, BT by musela účtovať za svoje WES viac, aby pokryla skutočné náklady na miestnu daň z podnikania.

| (40) | Vtesse sa ďalej sťažuje, že pomer daní a príjmov je pre také nové spoločnosti, ako Vtesse, príliš vysoký. Zavedenejšie firmy môžu zaťažiť káble natoľko, nakoľko je to možné, aby vykompenzovali náklady na nájomné a na dane prostredníctvom čo najvyššieho počtu zákazníkov. BT nie je podrobená takémuto tlaku, pretože údajne nie je zdaňovaná marginálne (prírastkovo). Znamená to, že pre etablované firmy bude pomer daní a príjmov z dlhodobého hľadiska klesať. |
| --- | --- |

(40)

Vtesse sa ďalej sťažuje, že pomer daní a príjmov je pre také nové spoločnosti, ako Vtesse, príliš vysoký. Zavedenejšie firmy môžu zaťažiť káble natoľko, nakoľko je to možné, aby vykompenzovali náklady na nájomné a na dane prostredníctvom čo najvyššieho počtu zákazníkov. BT nie je podrobená takémuto tlaku, pretože údajne nie je zdaňovaná marginálne (prírastkovo). Znamená to, že pre etablované firmy bude pomer daní a príjmov z dlhodobého hľadiska klesať.

| (41) | V otázke prírastkového zdaňovania spoločnosť Vtesse zdôrazňuje, že nevýhoda, ktorou je postihnutá, vychádza zo skutočnosti, že BT je zdaňovaná ako nedeliteľná sieť, zatiaľ čo Vtesse je zdaňovaná za každý jednotlivý meter zapojeného a oživeného optického kábla. Domnieva sa, že analytickou jednotkou by mala byť individuálna zmluva na trhu, na ktorom si Vtesse a BT konkurujú. Vtesse poskytuje presnejšie číselné informácie o účinkoch týchto rozdielov v marginálnom zdaňovaní zmlúv: uvádzajúc ako príklad ponuku spoločnosti Kent MAN na zabezpečenie hlavnej siete a prístupových telekomunikačných liniek Vtesse tvrdí, že jej daňová povinnosť pri tejto ponuke predstavovala 16 % jej príjmov. Pri tej istej ponuke Vtesse tvrdí, že spoločnosť BT nebola zdaňovaná prírastkovo, alebo bola zdaňovaná v priemere maximálne 2 percentami z príjmov, ktoré BT údajne zaplatila na daniach. Tento rozdiel by vysvetľoval, prečo nebola prijatá ponuka spoločnosti Vtesse na vstup do konzorcia, ktorého členom je aj spoločnosť BT. |
| --- | --- |

(41)

V otázke prírastkového zdaňovania spoločnosť Vtesse zdôrazňuje, že nevýhoda, ktorou je postihnutá, vychádza zo skutočnosti, že BT je zdaňovaná ako nedeliteľná sieť, zatiaľ čo Vtesse je zdaňovaná za každý jednotlivý meter zapojeného a oživeného optického kábla. Domnieva sa, že analytickou jednotkou by mala byť individuálna zmluva na trhu, na ktorom si Vtesse a BT konkurujú. Vtesse poskytuje presnejšie číselné informácie o účinkoch týchto rozdielov v marginálnom zdaňovaní zmlúv: uvádzajúc ako príklad ponuku spoločnosti Kent MAN na zabezpečenie hlavnej siete a prístupových telekomunikačných liniek Vtesse tvrdí, že jej daňová povinnosť pri tejto ponuke predstavovala 16 % jej príjmov. Pri tej istej ponuke Vtesse tvrdí, že spoločnosť BT nebola zdaňovaná prírastkovo, alebo bola zdaňovaná v priemere maximálne 2 percentami z príjmov, ktoré BT údajne zaplatila na daniach. Tento rozdiel by vysvetľoval, prečo nebola prijatá ponuka spoločnosti Vtesse na vstup do konzorcia, ktorého členom je aj spoločnosť BT.

| (42) | Vtesse ďalej pripomína, že BT nedávno prenajala približne 2 000 kilometrov optických vlákien siete od spoločnosti Geo, jedného z dodávateľov spoločnosti Vtesse, pravdepodobne za rovnakých obchodných podmienok ako Vtesse. Podľa názoru Vtesse sa má predpokladať, že BT vlastní tieto vlákna. Vtesse sa pýta, či sa toto rozšírenie siete BT zohľadnilo v jej ocenení, a navrhuje, aby sa BT hodnotilo za podobných podmienok ako Vtesse, keď prenajíma vlákna od toho istého prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

(42)

Vtesse ďalej pripomína, že BT nedávno prenajala približne 2 000 kilometrov optických vlákien siete od spoločnosti Geo, jedného z dodávateľov spoločnosti Vtesse, pravdepodobne za rovnakých obchodných podmienok ako Vtesse. Podľa názoru Vtesse sa má predpokladať, že BT vlastní tieto vlákna. Vtesse sa pýta, či sa toto rozšírenie siete BT zohľadnilo v jej ocenení, a navrhuje, aby sa BT hodnotilo za podobných podmienok ako Vtesse, keď prenajíma vlákna od toho istého prevádzkovateľa.

| (43) | Pracovná skupina Altnet, ktorá zastupuje niekoľkých telekomunikačných operátorov alternatívnych pevných liniek, uvádza, že metóda R&E sa má uplatňovať len na regulované monopoly s malým počtom porovnateľných dôkazov o prenájme. Domnieva sa, že VOA má dostatok dôkazov o nájomnej hodnote na to, aby ohodnotila majetok BT pomocou nájomnej metódy, ako sú napríklad veľkoobchodné sadzby BT za prenájom liniek alebo jej zverejnené ceny za produkty LLU (Local Loop Unbundling – rozpájanie účastníckych vedení), ktoré by sa mohli použiť pri ocenení nájomnej hodnoty jej medených káblov. Ďalej sa domnieva, že nájomná metóda má prírastkový účinok na daňovú povinnosť operátorov. V prípade metódy R&E sa žiadny takýto účinok neprejavuje, keďže hodnota infraštruktúry sa stanovuje v predstihu, a preto je rozhodnutie BT zapojiť neoživené optické vlákna fiškálne neutrálne. Podľa Altnetu sa účinky týchto skreslení ešte zhoršili skutočnosťou, že dohoda dosiahnutá medzi BT a VOA pretrvávala počas dvoch hodnotiacich období, čo spoločnosti BT poskytlo značnú výhodu vzhľadom na zvýšenú istotu, zatiaľ čo firmy Altnetu čelia finančne nákladným a dlho trvajúcim odvolaniam a rokovaniam. Alnet tvrdí, že BT znáša 74 % celkového daňového zaťaženia vo vzťahu k telekomunikačným sieťam, pričom jej podiel na trhu je minimálne 80 %. |
| --- | --- |

(43)

Pracovná skupina Altnet, ktorá zastupuje niekoľkých telekomunikačných operátorov alternatívnych pevných liniek, uvádza, že metóda R&E sa má uplatňovať len na regulované monopoly s malým počtom porovnateľných dôkazov o prenájme. Domnieva sa, že VOA má dostatok dôkazov o nájomnej hodnote na to, aby ohodnotila majetok BT pomocou nájomnej metódy, ako sú napríklad veľkoobchodné sadzby BT za prenájom liniek alebo jej zverejnené ceny za produkty LLU (Local Loop Unbundling – rozpájanie účastníckych vedení), ktoré by sa mohli použiť pri ocenení nájomnej hodnoty jej medených káblov. Ďalej sa domnieva, že nájomná metóda má prírastkový účinok na daňovú povinnosť operátorov. V prípade metódy R&E sa žiadny takýto účinok neprejavuje, keďže hodnota infraštruktúry sa stanovuje v predstihu, a preto je rozhodnutie BT zapojiť neoživené optické vlákna fiškálne neutrálne. Podľa Altnetu sa účinky týchto skreslení ešte zhoršili skutočnosťou, že dohoda dosiahnutá medzi BT a VOA pretrvávala počas dvoch hodnotiacich období, čo spoločnosti BT poskytlo značnú výhodu vzhľadom na zvýšenú istotu, zatiaľ čo firmy Altnetu čelia finančne nákladným a dlho trvajúcim odvolaniam a rokovaniam. Alnet tvrdí, že BT znáša 74 % celkového daňového zaťaženia vo vzťahu k telekomunikačným sieťam, pričom jej podiel na trhu je minimálne 80 %.

| (44) | Spoločnosť Global Crossing potvrdzuje, že prírastkové zdaňovanie (t. j. novo zapojených vlákien) zvýhodňuje BT, pretože keď Global Crossing oživí nové vlákno, prírastková daňová povinnosť sa vzťahuje na celú dĺžku obvodu od miesta jej zákazníka po jej hlavné sieťové uzly. Global Crossing uvádza, že je v nevýhode voči BT z dôvodu nepriaznivého zdaňovania. |
| --- | --- |

(44)

Spoločnosť Global Crossing potvrdzuje, že prírastkové zdaňovanie (t. j. novo zapojených vlákien) zvýhodňuje BT, pretože keď Global Crossing oživí nové vlákno, prírastková daňová povinnosť sa vzťahuje na celú dĺžku obvodu od miesta jej zákazníka po jej hlavné sieťové uzly. Global Crossing uvádza, že je v nevýhode voči BT z dôvodu nepriaznivého zdaňovania.

| (45) | Aj spoločnosti Thus plc. a Viatel (UK) Ltd. preto tvrdia, že čelia prírastkovej daňovej povinnosti v dôsledku pripájania nových zákazníkov k ich sieťam, pričom BT, ich hlavný konkurent, nemá takúto prírastkovú daňovú povinnosť. Spoločnosť Above Net predniesla rovnakú sťažnosť a uviedla, že je v nevýhode voči BT z dôvodu údajného nižšieho zdaňovania spoločnosti BT. |
| --- | --- |

(45)

Aj spoločnosti Thus plc. a Viatel (UK) Ltd. preto tvrdia, že čelia prírastkovej daňovej povinnosti v dôsledku pripájania nových zákazníkov k ich sieťam, pričom BT, ich hlavný konkurent, nemá takúto prírastkovú daňovú povinnosť. Spoločnosť Above Net predniesla rovnakú sťažnosť a uviedla, že je v nevýhode voči BT z dôvodu údajného nižšieho zdaňovania spoločnosti BT.

| (46) | UKCTA, obchodná asociácia zastupujúca záujmy komunikačných operátorov pevných liniek, ktorá je konkurentom BT v oblasti hlasových a dátových služieb, vyjadrila názor, že systém zdaňovania majetku je značne netransparentný, keďže sú preňho charakteristické dôverné dvojstranné transakcie dohodnuté medzi sieťovými operátormi a daňovými orgánmi. UKCTA sa domnieva, že dohoda, ktorú dosiahla spoločnosť BT, jej poskytla 10 rokov istoty a stability, pričom ostatní operátori nemali výhodu podobnej úrovne predpovedateľnosti. Pripomína, že systém zdaňovania majetku utvrdil dominantné postavenie spoločnosti BT, keďže zdaňovanie je finančne prístupnejšie pre BT, čím znižuje schopnosť nových podnikov podieľať sa na spravodlivej hospodárskej súťaži, a keďže BT na rozdiel od ostatných operátorov nečelí priamym nárastom povinnosti platiť miestnu daň z podnikania za pripájanie ďalších káblov. Na žiadosť Komisie však UKCTA uviedla, že nebolo možné určiť, aké dane by mali zaplatiť operátori Altnetu, keby boli hodnotení na rovnakom základe ako BT. |
| --- | --- |

(46)

UKCTA, obchodná asociácia zastupujúca záujmy komunikačných operátorov pevných liniek, ktorá je konkurentom BT v oblasti hlasových a dátových služieb, vyjadrila názor, že systém zdaňovania majetku je značne netransparentný, keďže sú preňho charakteristické dôverné dvojstranné transakcie dohodnuté medzi sieťovými operátormi a daňovými orgánmi. UKCTA sa domnieva, že dohoda, ktorú dosiahla spoločnosť BT, jej poskytla 10 rokov istoty a stability, pričom ostatní operátori nemali výhodu podobnej úrovne predpovedateľnosti. Pripomína, že systém zdaňovania majetku utvrdil dominantné postavenie spoločnosti BT, keďže zdaňovanie je finančne prístupnejšie pre BT, čím znižuje schopnosť nových podnikov podieľať sa na spravodlivej hospodárskej súťaži, a keďže BT na rozdiel od ostatných operátorov nečelí priamym nárastom povinnosti platiť miestnu daň z podnikania za pripájanie ďalších káblov. Na žiadosť Komisie však UKCTA uviedla, že nebolo možné určiť, aké dane by mali zaplatiť operátori Altnetu, keby boli hodnotení na rovnakom základe ako BT.

| (47) | GVA Grimley, poradenská firma v oblasti miestnych daní z podnikania pre telekomunikačné spoločnosti, kritizuje uplatňovanie upraveného mechanizmu na spoločnosť BT, pričom tento mechanizmus vyjadruje zmeny v podieloch na trhu a jeho uplatňovanie je neprehľadné. GVA Grimley tvrdí, že pre všetky ostatné majetky hodnotené podľa metódy R&E je bežnou praxou päťročné prehodnocovanie bez mechanizmu vyjadrujúceho podiel na trhu. Okrem toho sa pýta na spôsob, akým sa tento mechanizmus prispôsobený podielu na trhu uplatňuje na BT, pripomínajúc, že je nepochopiteľné, prečo mala zdaniteľná hodnota spoločnosti BT v rokoch 1995 až 1999 klesať za súčasného zvyšovania jej obratu a zisku. Tiež tvrdí, že VOA vyhlásila, že dvojica samostatných medených drôtov má zdaniteľnú hodnotu približne 50 GBP, pričom účastnícke vedenia spoločnosti BT sú ohodnotené na asi 16 GBP (po vydelení celkovej zdaniteľnej hodnoty BT počtom účastníckych vedení). Tento rozpor naznačuje, že sieť spoločnosti BT je podhodnotená. |
| --- | --- |

(47)

GVA Grimley, poradenská firma v oblasti miestnych daní z podnikania pre telekomunikačné spoločnosti, kritizuje uplatňovanie upraveného mechanizmu na spoločnosť BT, pričom tento mechanizmus vyjadruje zmeny v podieloch na trhu a jeho uplatňovanie je neprehľadné. GVA Grimley tvrdí, že pre všetky ostatné majetky hodnotené podľa metódy R&E je bežnou praxou päťročné prehodnocovanie bez mechanizmu vyjadrujúceho podiel na trhu. Okrem toho sa pýta na spôsob, akým sa tento mechanizmus prispôsobený podielu na trhu uplatňuje na BT, pripomínajúc, že je nepochopiteľné, prečo mala zdaniteľná hodnota spoločnosti BT v rokoch 1995 až 1999 klesať za súčasného zvyšovania jej obratu a zisku. Tiež tvrdí, že VOA vyhlásila, že dvojica samostatných medených drôtov má zdaniteľnú hodnotu približne 50 GBP, pričom účastnícke vedenia spoločnosti BT sú ohodnotené na asi 16 GBP (po vydelení celkovej zdaniteľnej hodnoty BT počtom účastníckych vedení). Tento rozpor naznačuje, že sieť spoločnosti BT je podhodnotená.

| (48) | Niektorí už spomínaní respondenti a iní, napr. Telewest Broadband, Cable and Wireless alebo Easynet, predniesli ďalšie otázky, ktoré sa týkajú dane z podnikania, ale pravdepodobne priamo nesúvisia so skutočnosťami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Napríklad niektoré z týchto firiem vyjadrili obavy z možného uplatňovania majetkovej dane v súvislosti s rozpájaním účastníckych vedení. Ďalej sa sťažovali na skutočnosť, že daň z podnikania je príliš vysoká (9), čo predstavuje prekážku pre investovanie, a že päťročné obdobie nie je v súlade so štruktúrou a tempom technologických zmien v telekomunikačnom odvetví (10). Jedna firma uviedla, že niektorí konkurenti nie sú zdaňovaní (11). |
| --- | --- |

(48)

Niektorí už spomínaní respondenti a iní, napr. Telewest Broadband, Cable and Wireless alebo Easynet, predniesli ďalšie otázky, ktoré sa týkajú dane z podnikania, ale pravdepodobne priamo nesúvisia so skutočnosťami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania. Napríklad niektoré z týchto firiem vyjadrili obavy z možného uplatňovania majetkovej dane v súvislosti s rozpájaním účastníckych vedení. Ďalej sa sťažovali na skutočnosť, že daň z podnikania je príliš vysoká (9), čo predstavuje prekážku pre investovanie, a že päťročné obdobie nie je v súlade so štruktúrou a tempom technologických zmien v telekomunikačnom odvetví (10). Jedna firma uviedla, že niektorí konkurenti nie sú zdaňovaní (11).

B.   Pripomienky spoločností BT a Kingston

| (49) | Spoločnosť BT najprv vysvetlila, že na rozdiel od toho, čo je uvedené v úvodnom rozhodnutí, neexistuje žiadna akceptovaná hierarchia medzi metódami hodnotenia a neexistuje žiadna zásada, že najvhodnejšou metódou je nájomná metóda, ak existuje dôkaz o prenájme. Metóda, ktorú použije VOA, je daná charakterom hodnoteného majetku a dostupnými dôkazmi. Preto VOA nemá žiadne právo voľného uváženia pri voľbe metódy. |
| --- | --- |

(49)

Spoločnosť BT najprv vysvetlila, že na rozdiel od toho, čo je uvedené v úvodnom rozhodnutí, neexistuje žiadna akceptovaná hierarchia medzi metódami hodnotenia a neexistuje žiadna zásada, že najvhodnejšou metódou je nájomná metóda, ak existuje dôkaz o prenájme. Metóda, ktorú použije VOA, je daná charakterom hodnoteného majetku a dostupnými dôkazmi. Preto VOA nemá žiadne právo voľného uváženia pri voľbe metódy.

| (50) | Hoci bola spoločnosť BT hodnotená inou metódou, neexistuje žiadna diskriminácia medzi BT a ostatnými daňovými poplatníkmi: zákonný test je rovnaký a cieľom všetkých metód je ohodnotenie hypotetického poplatku za prenájom, za ktorý možno podľa odhadu primerane očakávať, že sa príslušný obchodný majetok bude prenajímať z roka na rok. |
| --- | --- |

(50)

Hoci bola spoločnosť BT hodnotená inou metódou, neexistuje žiadna diskriminácia medzi BT a ostatnými daňovými poplatníkmi: zákonný test je rovnaký a cieľom všetkých metód je ohodnotenie hypotetického poplatku za prenájom, za ktorý možno podľa odhadu primerane očakávať, že sa príslušný obchodný majetok bude prenajímať z roka na rok.

| (51) | BT uvádza, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že zdaniteľná hodnota oceneného majetku spoločnosti BT jej poskytla výhodu vo forme zníženého daňového základu v porovnaní s konkurentmi. Jediný dôkaz, ktorý Komisia predložila na podporu tohto tvrdenia, je porovnanie zdaniteľných hodnôt vzhľadom na obraty. |
| --- | --- |

(51)

BT uvádza, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že zdaniteľná hodnota oceneného majetku spoločnosti BT jej poskytla výhodu vo forme zníženého daňového základu v porovnaní s konkurentmi. Jediný dôkaz, ktorý Komisia predložila na podporu tohto tvrdenia, je porovnanie zdaniteľných hodnôt vzhľadom na obraty.

| (52) | BT ďalej tvrdí, že VOA dospela k správnemu záveru, že metóda R&E bola jedinou vhodnou metódou pre stanovenie hodnoty siete BT, predovšetkým z dôvodu nedostatku dôkazov o prenájme pre účely odhadu zdaniteľnej hodnoty majetku BT ako celku. V čase ocenenia v rokoch 1995 a 2000 nebol k dispozícii ani dôkaz o účastníckych vedeniach (12), ani dôkaz o veľkoobchodnom prenájme (13). |
| --- | --- |

(52)

BT ďalej tvrdí, že VOA dospela k správnemu záveru, že metóda R&E bola jedinou vhodnou metódou pre stanovenie hodnoty siete BT, predovšetkým z dôvodu nedostatku dôkazov o prenájme pre účely odhadu zdaniteľnej hodnoty majetku BT ako celku. V čase ocenenia v rokoch 1995 a 2000 nebol k dispozícii ani dôkaz o účastníckych vedeniach (12), ani dôkaz o veľkoobchodnom prenájme (13).

| (53) | BT popiera akúkoľvek predpojatosť odvolacieho systému alebo jeho uplatňovania na BT. Každý má právo odvolať sa a možnosť dosiahnuť zmier. Ocenenie hodnoty siete spoločnosti BT bol predmetom odvolania v roku 1995. Dosiahnutie dohody s Hodnotiacim súdom nebolo nezvyčajné a nepredstavuje voľné uváženie zo strany VOA: možnosť dosiahnuť zmier neoslobodzuje VOA od jej zákonnej povinnosti určiť ročnú nájomnú hodnotu majetku na základe hypotetického prenájmu. Podľa BT je nesprávne aj tvrdenie, že ocenenie z roku 1995 slúžilo ako základ pre určenie hodnoty v roku 2000 a prinieslo spoločnosti BT desať rokov istoty: zmier v súvislosti s ocenením z roku 1995 nadobudol účinnosť až v roku 2000 z dôvodu oneskorení v súdnom konaní. Preto bola spoločnosť BT vystavená päťročnej neistote v súvislosti s ocenením z roku 1995. Zároveň sa dosiahla dohoda aj vo veci zoznamu v roku 2000. |
| --- | --- |

(53)

BT popiera akúkoľvek predpojatosť odvolacieho systému alebo jeho uplatňovania na BT. Každý má právo odvolať sa a možnosť dosiahnuť zmier. Ocenenie hodnoty siete spoločnosti BT bol predmetom odvolania v roku 1995. Dosiahnutie dohody s Hodnotiacim súdom nebolo nezvyčajné a nepredstavuje voľné uváženie zo strany VOA: možnosť dosiahnuť zmier neoslobodzuje VOA od jej zákonnej povinnosti určiť ročnú nájomnú hodnotu majetku na základe hypotetického prenájmu. Podľa BT je nesprávne aj tvrdenie, že ocenenie z roku 1995 slúžilo ako základ pre určenie hodnoty v roku 2000 a prinieslo spoločnosti BT desať rokov istoty: zmier v súvislosti s ocenením z roku 1995 nadobudol účinnosť až v roku 2000 z dôvodu oneskorení v súdnom konaní. Preto bola spoločnosť BT vystavená päťročnej neistote v súvislosti s ocenením z roku 1995. Zároveň sa dosiahla dohoda aj vo veci zoznamu v roku 2000.

| (54) | Spoločnosť BT vysvetlila, že v priebehu päťročného obdobia sa mohli uskutočňovať revízie ocenenia v prípade „podstatných zmien okolností“ (MCC – material changes in circumstances). Mechanizmus prispôsobenia podielu na trhu sa považoval za efektívny prostriedok vyjadrujúci čistý účinok týchto MCC (14) na ročnom základe. |
| --- | --- |

(54)

Spoločnosť BT vysvetlila, že v priebehu päťročného obdobia sa mohli uskutočňovať revízie ocenenia v prípade „podstatných zmien okolností“ (MCC – material changes in circumstances). Mechanizmus prispôsobenia podielu na trhu sa považoval za efektívny prostriedok vyjadrujúci čistý účinok týchto MCC (14) na ročnom základe.

| (55) | Spoločnosť BT preto vysvetlila, že rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo nesprávne v tvrdení, že sa nezohľadnil žiadny nárast hodnoty infraštruktúry BT: v skutočnosti bola BT podrobená revíziám smerom hore, ako aj dole v závislosti od toho, či faktory zvyšujúce hodnotu BT prevážili nad faktormi znižujúcimi jej hodnotu (15). |
| --- | --- |

(55)

Spoločnosť BT preto vysvetlila, že rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo nesprávne v tvrdení, že sa nezohľadnil žiadny nárast hodnoty infraštruktúry BT: v skutočnosti bola BT podrobená revíziám smerom hore, ako aj dole v závislosti od toho, či faktory zvyšujúce hodnotu BT prevážili nad faktormi znižujúcimi jej hodnotu (15).

| (56) | Podľa BT sa revízny systém uplatňovaný na Vtesse zdá byť založený na rovnakých zásadách, aj keď na rozdielnom spôsobe: novo používané vlákna sa stávajú ďalšou súčasťou jej majetku a sú hodnotené ako jeho časť. V prípade Vtesse nie je podiel na trhu vhodným prostriedkom na posudzovanie zmien zdaniteľnej hodnoty, keďže je pravdepodobné, že žiadna zmena nebude postrehnuteľná z dôvodu malého podielu spoločnosti Vtesse na trhu. |
| --- | --- |

(56)

Podľa BT sa revízny systém uplatňovaný na Vtesse zdá byť založený na rovnakých zásadách, aj keď na rozdielnom spôsobe: novo používané vlákna sa stávajú ďalšou súčasťou jej majetku a sú hodnotené ako jeho časť. V prípade Vtesse nie je podiel na trhu vhodným prostriedkom na posudzovanie zmien zdaniteľnej hodnoty, keďže je pravdepodobné, že žiadna zmena nebude postrehnuteľná z dôvodu malého podielu spoločnosti Vtesse na trhu.

| (57) | A nakoniec BT tvrdí, že ak by Komisia rozhodla o tom, že spoločnosti BT bola udelená štátna pomoc, nemôže nariadiť refundáciu z dôvodu zákonného predpokladu spoločnosti BT, že akákoľvek takáto pomoc je v súlade s právom alebo že predstavuje existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(57)

A nakoniec BT tvrdí, že ak by Komisia rozhodla o tom, že spoločnosti BT bola udelená štátna pomoc, nemôže nariadiť refundáciu z dôvodu zákonného predpokladu spoločnosti BT, že akákoľvek takáto pomoc je v súlade s právom alebo že predstavuje existujúcu pomoc.

| (58) | Kingston tvrdí, že Komisia nedokázala existenciu zvýhodnenia ani tým, že spoločnosti BT a Kingston mali prínos zo selektívnej redukcie daňového zaťaženia, ani tým, že ostatní operátori boli vystavení výnimočnému nárastu daňového zaťaženia. Pripomína, že v prípade spoločnosti Kingston Komisia nemá predstavu o tom, ako bola zdaňovaná. |
| --- | --- |

(58)

Kingston tvrdí, že Komisia nedokázala existenciu zvýhodnenia ani tým, že spoločnosti BT a Kingston mali prínos zo selektívnej redukcie daňového zaťaženia, ani tým, že ostatní operátori boli vystavení výnimočnému nárastu daňového zaťaženia. Pripomína, že v prípade spoločnosti Kingston Komisia nemá predstavu o tom, ako bola zdaňovaná.

| (59) | Spoločnosť Kingston sa domnieva, že jedným dôkazom o údajnom zvýhodnení spoločnosti BT je rozdiel v pomere daní a príjmov medzi spoločnosťami BT a Vtesse. Tento pomer je však v prípade majetkovej dane irelevantný, pretože nejde o daň z príjmov. Aby bol tento pomer relevantný, spoločnosti Vtesse a Kingston alebo BT by mali byť priamo porovnateľnými firmami, čo v tomto prípade neprichádza do úvahy vzhľadom na rozdiely vo veľkosti, obrate a hospodárskej činnosti. A nakoniec odhaduje pomer daní a príjmov spoločnosti Vtesse na 0,39 %, pričom jej vlastný pomer je údajne 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

Spoločnosť Kingston sa domnieva, že jedným dôkazom o údajnom zvýhodnení spoločnosti BT je rozdiel v pomere daní a príjmov medzi spoločnosťami BT a Vtesse. Tento pomer je však v prípade majetkovej dane irelevantný, pretože nejde o daň z príjmov. Aby bol tento pomer relevantný, spoločnosti Vtesse a Kingston alebo BT by mali byť priamo porovnateľnými firmami, čo v tomto prípade neprichádza do úvahy vzhľadom na rozdiely vo veľkosti, obrate a hospodárskej činnosti. A nakoniec odhaduje pomer daní a príjmov spoločnosti Vtesse na 0,39 %, pričom jej vlastný pomer je údajne 4,5 % (16).

| (60) | Popiera skutočnosť, že existencia viacerých metód poskytuje spoločnosti Kingston selektívnu výhodu. Podľa jej názoru VOA má do určitej miery právo vlastného úsudku v procese ocenenia, ale nejde o neobmedzený vlastný úsudok: jej voľbu určuje charakter majetku a charakter dôkazov, pričom túto voľbu ďalej obmedzuje značné množstvo judikátov. Nie je možné dokázať, že metóda R&E zvýhodňuje Kingston alebo BT, keďže nájomná metóda sa na ne nedá uplatniť, pričom metóda R&E sa nedá uplatniť na Vtesse, lebo nie je zisková. |
| --- | --- |

(60)

Popiera skutočnosť, že existencia viacerých metód poskytuje spoločnosti Kingston selektívnu výhodu. Podľa jej názoru VOA má do určitej miery právo vlastného úsudku v procese ocenenia, ale nejde o neobmedzený vlastný úsudok: jej voľbu určuje charakter majetku a charakter dôkazov, pričom túto voľbu ďalej obmedzuje značné množstvo judikátov. Nie je možné dokázať, že metóda R&E zvýhodňuje Kingston alebo BT, keďže nájomná metóda sa na ne nedá uplatniť, pričom metóda R&E sa nedá uplatniť na Vtesse, lebo nie je zisková.

| (61) | Ďalej uvádza, že neexistuje žiadny dôkaz o poškodzovaní hospodárskej súťaže, bez odkazu na iných operátorov, ktorí konkurujú spoločnosti Kingston. Ako vedľajší právny podklad vyhlasuje, že akákoľvek potenciálna pomoc poskytnutá prostredníctvom uplatňovania systému zdaňovania v Spojenom kráľovstve by bola existujúcou pomocou. |
| --- | --- |

(61)

Ďalej uvádza, že neexistuje žiadny dôkaz o poškodzovaní hospodárskej súťaže, bez odkazu na iných operátorov, ktorí konkurujú spoločnosti Kingston. Ako vedľajší právny podklad vyhlasuje, že akákoľvek potenciálna pomoc poskytnutá prostredníctvom uplatňovania systému zdaňovania v Spojenom kráľovstve by bola existujúcou pomocou.

IV.   PRIPOMIENKY SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA

| (62) | Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že systém zdaňovania je jednotným zákonným systémom uplatniteľným na celý majetok netýkajúci sa domácností v Anglicku a Walese, čoho cieľom je stanovenie jednotného štandardu, podľa ktorého sa odhaduje hodnota budov. Týmto štandardom je odhadovaný poplatok, za ktorý sa môže majetok pravdepodobne prenajímať z roka na rok za určitých zákonných predpokladov týkajúcich sa stavu majetku a podmienok hypotetického prenájmu. |
| --- | --- |

(62)

Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že systém zdaňovania je jednotným zákonným systémom uplatniteľným na celý majetok netýkajúci sa domácností v Anglicku a Walese, čoho cieľom je stanovenie jednotného štandardu, podľa ktorého sa odhaduje hodnota budov. Týmto štandardom je odhadovaný poplatok, za ktorý sa môže majetok pravdepodobne prenajímať z roka na rok za určitých zákonných predpokladov týkajúcich sa stavu majetku a podmienok hypotetického prenájmu.

| (63) | Túto hodnotu určuje VOA, ktorá zamestnáva profesionálne kvalifikovaných autorizovaných odborníkov a od ktorej sa zákonom požaduje nezávislé vykonávanie expertíz. Jej rozhodnutia sú podrobované nezávislému prešetrovaniu Hodnotiacim orgánom a vzostupne podliehajú Zemskému orgánu a Odvolaciemu súdu. |
| --- | --- |

(63)

Túto hodnotu určuje VOA, ktorá zamestnáva profesionálne kvalifikovaných autorizovaných odborníkov a od ktorej sa zákonom požaduje nezávislé vykonávanie expertíz. Jej rozhodnutia sú podrobované nezávislému prešetrovaniu Hodnotiacim orgánom a vzostupne podliehajú Zemskému orgánu a Odvolaciemu súdu.

| (64) | Orgány spojeného kráľovstva ďalej vysvetľujú, že pre účely stanovenia hodnoty tohto hypotetického poplatku za prenájom môže VOA použiť niekoľko metód. Tieto hodnotiace metódy majú rovnaký cieľ, konkrétne stanovenie hypotetického poplatku za prenájom, a správnym uplatňovaním majú prinášať rovnaké výsledky. Používaním viacerých metód sa má pokryť široký rozsah rozličných okolností, na ktoré sa uplatňujú sadzby daní. Výber vhodnej hodnotiacej metódy nie je ponechaný na voľné uváženie: závisí od charakteru majetku a od charakteru dostupných dôkazov. Takže ak napríklad neexistuje žiadny ziskový motív pre užívanie majetku (nemocnice, školy, ...), nemôže sa uplatňovať metóda R&E a VOA sa pravdepodobne rozhodne, že najvhodnejšou metódou je metóda dodávateľského základu. |
| --- | --- |

(64)

Orgány spojeného kráľovstva ďalej vysvetľujú, že pre účely stanovenia hodnoty tohto hypotetického poplatku za prenájom môže VOA použiť niekoľko metód. Tieto hodnotiace metódy majú rovnaký cieľ, konkrétne stanovenie hypotetického poplatku za prenájom, a správnym uplatňovaním majú prinášať rovnaké výsledky. Používaním viacerých metód sa má pokryť široký rozsah rozličných okolností, na ktoré sa uplatňujú sadzby daní. Výber vhodnej hodnotiacej metódy nie je ponechaný na voľné uváženie: závisí od charakteru majetku a od charakteru dostupných dôkazov. Takže ak napríklad neexistuje žiadny ziskový motív pre užívanie majetku (nemocnice, školy, ...), nemôže sa uplatňovať metóda R&E a VOA sa pravdepodobne rozhodne, že najvhodnejšou metódou je metóda dodávateľského základu.

4.1   Voľba metódy uplatňovanej na spoločnosti BT a Kingston

| (65) | Orgány Spojeného kráľovstva vysvetľujú, že metóda R&E bola jedinou, ktorá sa mohla uplatniť na ohodnotenie majetku spoločností BT a Kingston. Tvrdia, že nezávislí experti (17) tímu VOA, ktorí pracovali na ohodnotení ich majetku, dospeli pre všetky hodnotiace obdobia, vrátane obdobia rokov 2005-2010, k záveru, že neexistoval dostatok dôkazov na ocenenie zdaniteľnej hodnoty sietí spoločností BT a Kingston na základe nájomnej metódy. Takéto zistenie akceptoval hodnotiaci orgán v podobnom prípade (18). Ďalej uvádzajú, že táto metóda je jedinou metódou, ktorá by mohla vyjadriť jedinečnú výhodu „všadeprítomnosti“ spoločnosti BT. |
| --- | --- |

(65)

Orgány Spojeného kráľovstva vysvetľujú, že metóda R&E bola jedinou, ktorá sa mohla uplatniť na ohodnotenie majetku spoločností BT a Kingston. Tvrdia, že nezávislí experti (17) tímu VOA, ktorí pracovali na ohodnotení ich majetku, dospeli pre všetky hodnotiace obdobia, vrátane obdobia rokov 2005-2010, k záveru, že neexistoval dostatok dôkazov na ocenenie zdaniteľnej hodnoty sietí spoločností BT a Kingston na základe nájomnej metódy. Takéto zistenie akceptoval hodnotiaci orgán v podobnom prípade (18). Ďalej uvádzajú, že táto metóda je jedinou metódou, ktorá by mohla vyjadriť jedinečnú výhodu „všadeprítomnosti“ spoločnosti BT.

| (66) | Orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že nájomná metóda nebola na spoločnosti BT a Kingston uplatniteľná. V tejto súvislosti predovšetkým zdôrazňujú, že otázka dostupnosti dôkazu o prenájme sa mala posudzovať v čase, keď sa uskutočňovalo hodnotenie. Takže napríklad možnosť uplatnenia nájomnej metódy na obdobie rokov 1995-2000 prichádzala do úvahy len na základe informácií, ktoré boli dostupné k „dátumu predchádzajúceho ocenenia“, t. j. k 1. aprílu 1993. Preto orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že tretie strany a Komisia nesprávne predpokladali, že trhový dôkaz, ktorý je k dispozícii teraz, súvisí s otázkou, či sa zoznamy z rokov 1995 a 2000 mohli spracovať na základe nájomnej metódy. |
| --- | --- |

(66)

Orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že nájomná metóda nebola na spoločnosti BT a Kingston uplatniteľná. V tejto súvislosti predovšetkým zdôrazňujú, že otázka dostupnosti dôkazu o prenájme sa mala posudzovať v čase, keď sa uskutočňovalo hodnotenie. Takže napríklad možnosť uplatnenia nájomnej metódy na obdobie rokov 1995-2000 prichádzala do úvahy len na základe informácií, ktoré boli dostupné k „dátumu predchádzajúceho ocenenia“, t. j. k 1. aprílu 1993. Preto orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že tretie strany a Komisia nesprávne predpokladali, že trhový dôkaz, ktorý je k dispozícii teraz, súvisí s otázkou, či sa zoznamy z rokov 1995 a 2000 mohli spracovať na základe nájomnej metódy.

| (67) | Preto sa vo vzťahu k zoznamom z roku 1995 mohli zohľadňovať len informácie dostupné v roku 1993. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia navrhla dva možné zdroje dôkazov o prenájme: buď poplatok, ktorý dostávala spoločnosť BT za prenájom svojej vlastnej infraštruktúry alebo vnútropodnikové ceny transferu medzi maloobchodnými útvarmi BT a veľkoobchodnými útvarmi BT. Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že žiadny z týchto prístupov nebol pre VOA v roku 1993 dostupný. V roku 1993 spoločnosť BT neprenajímala žiadnu podstatnú časť svojej infraštruktúry a nebola štruktúrovaná takým spôsobom, ktorý by oddeľoval jej maloobchodné a veľkoobchodné útvary. |
| --- | --- |

(67)

Preto sa vo vzťahu k zoznamom z roku 1995 mohli zohľadňovať len informácie dostupné v roku 1993. Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia navrhla dva možné zdroje dôkazov o prenájme: buď poplatok, ktorý dostávala spoločnosť BT za prenájom svojej vlastnej infraštruktúry alebo vnútropodnikové ceny transferu medzi maloobchodnými útvarmi BT a veľkoobchodnými útvarmi BT. Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že žiadny z týchto prístupov nebol pre VOA v roku 1993 dostupný. V roku 1993 spoločnosť BT neprenajímala žiadnu podstatnú časť svojej infraštruktúry a nebola štruktúrovaná takým spôsobom, ktorý by oddeľoval jej maloobchodné a veľkoobchodné útvary.

| (68) | V súvislosti so zoznamom z roku 2000 založenom na informáciách dostupných v roku 1998 orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že k tomuto dátumu existovali len obmedzené dôkazy o prenájme sietí z optických vlákien, ktoré sa začali operátorom poskytovať na základe tzv. zmlúv o nezrušiteľných užívacích právach (IRU – Indefeasible Rights of Use). Tieto dôkazy však boli obmedzené a uplatňovali sa len na siete z optických vlákien používané na poskytovanie služieb vysokého objemu, a preto boli relevantné len pre mimoriadne obmedzenú časť majetku BT. Ďalej uznávajú, že v roku 1998 existoval samostatný maloobchodný úsek a samostatný veľkoobchodný úsek, ale prístupové služby, ktoré sú podstatnou časťou činnosti BT, sa poskytovali na základe metódy „z jedného konca na druhý“ bez akýchkoľvek transferov do iných útvarov. Preto sa platby transferu nemohli použiť na hodnotenie celej siete spoločnosti BT. |
| --- | --- |

(68)

V súvislosti so zoznamom z roku 2000 založenom na informáciách dostupných v roku 1998 orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že k tomuto dátumu existovali len obmedzené dôkazy o prenájme sietí z optických vlákien, ktoré sa začali operátorom poskytovať na základe tzv. zmlúv o nezrušiteľných užívacích právach (IRU – Indefeasible Rights of Use). Tieto dôkazy však boli obmedzené a uplatňovali sa len na siete z optických vlákien používané na poskytovanie služieb vysokého objemu, a preto boli relevantné len pre mimoriadne obmedzenú časť majetku BT. Ďalej uznávajú, že v roku 1998 existoval samostatný maloobchodný úsek a samostatný veľkoobchodný úsek, ale prístupové služby, ktoré sú podstatnou časťou činnosti BT, sa poskytovali na základe metódy „z jedného konca na druhý“ bez akýchkoľvek transferov do iných útvarov. Preto sa platby transferu nemohli použiť na hodnotenie celej siete spoločnosti BT.

| (69) | Na zoznam z roku 2005 sa uplatňujú rovnaké pripomienky. Orgány Spojeného kráľovstva takisto na rozdiel od názoru spoločnosti Altnet popierajú, že by sadzby za rozpájanie účastníckych vedení predstavovali akýkoľvek dôkaz o prenájme, na základe ktorého by bolo možné oceniť majetok spoločnosti BT. Napríklad sadzba za veľkoobchodný prenájom liniek (WLR – Wholesale Line Rental) bola k dispozícii od augusta 2002. Je to produkt, ktorý je spoločnosť BT povinná poskytovať ostatným telekomunikačným operátorom a ktorý im umožňuje poskytovať zákazníkom tak prenájom liniek, ako aj volania prostredníctvom lokálnej siete spoločnosti BT. Platba, ktorú zrealizuje poskytovateľ telekomunikačných služieb v prospech BT, však nie je dôkazom o prenájme lokálnej siete. Je to platba za služby, keďže BT musí okrem iného zabezpečovať aj údržbu liniek, pomoc pri výmene, fakturáciu, výskum a vývoj, opravy závad, párové zariadenia a energie. Preto orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že na rozdiel od predpokladu spoločností Vtesse a Altnet sa táto platba nemôže porovnávať s nájomným za linku pre účastnícke vedenia. K tomu istému názoru dospeli v súvislosti so sadzbou za hovory a prístup, ktoré boli predchodcom produktu WLR dostupným od roku 1998 a pokrývali rovnaké služby ako WLR. Okrem toho sadzbu za veľkoobchodný prenájom liniek a poplatok za rozpojenie účastníckych vedení reguluje OFCOM. Nie sú to poplatky za prenájom na otvorenom trhu, a preto tieto sadzby len málo zavážia ako dôkaz o nájomnej hodnote (19). VOA preto tvrdí, že nemá žiadny dôkaz o prenájme podstatnej časti sietí spoločností BT a Kingston, t. j. ich sietí lokálneho prístupu. |
| --- | --- |

(69)

Na zoznam z roku 2005 sa uplatňujú rovnaké pripomienky. Orgány Spojeného kráľovstva takisto na rozdiel od názoru spoločnosti Altnet popierajú, že by sadzby za rozpájanie účastníckych vedení predstavovali akýkoľvek dôkaz o prenájme, na základe ktorého by bolo možné oceniť majetok spoločnosti BT. Napríklad sadzba za veľkoobchodný prenájom liniek (WLR – Wholesale Line Rental) bola k dispozícii od augusta 2002. Je to produkt, ktorý je spoločnosť BT povinná poskytovať ostatným telekomunikačným operátorom a ktorý im umožňuje poskytovať zákazníkom tak prenájom liniek, ako aj volania prostredníctvom lokálnej siete spoločnosti BT. Platba, ktorú zrealizuje poskytovateľ telekomunikačných služieb v prospech BT, však nie je dôkazom o prenájme lokálnej siete. Je to platba za služby, keďže BT musí okrem iného zabezpečovať aj údržbu liniek, pomoc pri výmene, fakturáciu, výskum a vývoj, opravy závad, párové zariadenia a energie. Preto orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že na rozdiel od predpokladu spoločností Vtesse a Altnet sa táto platba nemôže porovnávať s nájomným za linku pre účastnícke vedenia. K tomu istému názoru dospeli v súvislosti so sadzbou za hovory a prístup, ktoré boli predchodcom produktu WLR dostupným od roku 1998 a pokrývali rovnaké služby ako WLR. Okrem toho sadzbu za veľkoobchodný prenájom liniek a poplatok za rozpojenie účastníckych vedení reguluje OFCOM. Nie sú to poplatky za prenájom na otvorenom trhu, a preto tieto sadzby len málo zavážia ako dôkaz o nájomnej hodnote (19). VOA preto tvrdí, že nemá žiadny dôkaz o prenájme podstatnej časti sietí spoločností BT a Kingston, t. j. ich sietí lokálneho prístupu.

| (70) | Orgány Spojeného kráľovstva ďalej vysvetlili, že dôkaz o prenájme používaný pri uplatňovaní nájomnej metódy na iných telekomunikačných operátorov, ako sú spoločnosti BT a Kingston, sa nemôže použiť na určenie hodnoty majetku týchto dvoch firiem. Spoločnosti BT a Kingston na jednej strane a ostatní telekomunikační operátori na strane druhej nie sú porovnateľné. Siete spoločností BT a Kingston sú v prvom rade sieťami lokálneho prístupu, ktoré slúžia miliónom osôb v prípade BT, pričom siete väčšiny ostatných telekomunikačných operátorov sú v prvom rade jadrovými sieťami slúžiacimi malému počtu zákazníkov vysokej hodnoty s vysokým objemom. Hodnotu majetku ovplyvňuje množstvo faktorov, vrátane jeho funkcií, fyzického rozloženia, jeho rozsahu a regulačného prostredia, v rámci ktorého pôsobí. Preto sa vzhľadom na rozdiely v majetku a vzhľadom na nedostatočnú porovnateľnosť nemôžu dôkazy o prenájme od telekomunikačných operátorov, napr. v prípade ich siete optických vlákien, uplatňovať priamo na BT/Kingston. Z tých istých dôvodov orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že na rozdiel od názoru Komisie vyjadreného v jej rozhodnutí o začatí konania, sa dôkaz o prenájme v prípade spoločností káblovej televízie nemôže uplatňovať na BT ani na Kingston. |
| --- | --- |

(70)

Orgány Spojeného kráľovstva ďalej vysvetlili, že dôkaz o prenájme používaný pri uplatňovaní nájomnej metódy na iných telekomunikačných operátorov, ako sú spoločnosti BT a Kingston, sa nemôže použiť na určenie hodnoty majetku týchto dvoch firiem. Spoločnosti BT a Kingston na jednej strane a ostatní telekomunikační operátori na strane druhej nie sú porovnateľné. Siete spoločností BT a Kingston sú v prvom rade sieťami lokálneho prístupu, ktoré slúžia miliónom osôb v prípade BT, pričom siete väčšiny ostatných telekomunikačných operátorov sú v prvom rade jadrovými sieťami slúžiacimi malému počtu zákazníkov vysokej hodnoty s vysokým objemom. Hodnotu majetku ovplyvňuje množstvo faktorov, vrátane jeho funkcií, fyzického rozloženia, jeho rozsahu a regulačného prostredia, v rámci ktorého pôsobí. Preto sa vzhľadom na rozdiely v majetku a vzhľadom na nedostatočnú porovnateľnosť nemôžu dôkazy o prenájme od telekomunikačných operátorov, napr. v prípade ich siete optických vlákien, uplatňovať priamo na BT/Kingston. Z tých istých dôvodov orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že na rozdiel od názoru Komisie vyjadreného v jej rozhodnutí o začatí konania, sa dôkaz o prenájme v prípade spoločností káblovej televízie nemôže uplatňovať na BT ani na Kingston.

| (71) | V súvislosti s predpokladom, že časť majetku BT by sa mohla ohodnotiť prostredníctvom odkazu na dôkaz o prenájme odvodený z iných sietí, pričom zvyšok by sa mal posudzovať na základe metódy R&E, orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že takýto prístup nebol realizovateľný. V prípade takéhoto prístupu by sa predpokladalo, že existujú rozdielne fyzické časti siete BT pre každý z jednotlivých podnikov, v ktorých je spoločnosť BT zaangažovaná. Orgány Spojeného kráľovstva však pripomínajú, že podľa britského judikatúry o uplatňovaní dane z podnikania (20), susediaci majetok v tom istom vlastníctve, napríklad siete spoločností BT a Kingston, sa musí hodnotiť ako samostatný majetok. Rozdelenie majetku do samostatných jednotiek by spôsobilo skreslenie ocenenia, keďže súhrnná hodnota častí majetku sa len zriedkavo rovná hodnote celistvého majetku. |
| --- | --- |

(71)

V súvislosti s predpokladom, že časť majetku BT by sa mohla ohodnotiť prostredníctvom odkazu na dôkaz o prenájme odvodený z iných sietí, pričom zvyšok by sa mal posudzovať na základe metódy R&E, orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že takýto prístup nebol realizovateľný. V prípade takéhoto prístupu by sa predpokladalo, že existujú rozdielne fyzické časti siete BT pre každý z jednotlivých podnikov, v ktorých je spoločnosť BT zaangažovaná. Orgány Spojeného kráľovstva však pripomínajú, že podľa britského judikatúry o uplatňovaní dane z podnikania (20), susediaci majetok v tom istom vlastníctve, napríklad siete spoločností BT a Kingston, sa musí hodnotiť ako samostatný majetok. Rozdelenie majetku do samostatných jednotiek by spôsobilo skreslenie ocenenia, keďže súhrnná hodnota častí majetku sa len zriedkavo rovná hodnote celistvého majetku.

| (72) | Konkrétnejšie povedané, rozdelenie základnej vysoko objemovej siete hlavných liniek z optických vlákien, ktorá konkuruje podnikaniu spoločnosti Vtesse a stanovenie jej zdaniteľnej hodnoty prostredníctvom odkazu na poplatky za prenájom, ktoré platia konkurenční poskytovatelia telekomunikačných služieb, nie je možné. A to preto, lebo rovnakú infraštruktúru používajú nízkoobjemové telefónne služby, ktoré sa poskytujú 29 miliónom zákazníkov spoločnosti BT v domácnostiach. Siete spoločností BT a Kingston nie je možné fyzicky rozdeliť na samostatné jednotky, ktoré by sa dali oddelene prenajímať alebo využívať, a to z dôvodu ich fyzickej a funkčnej integrácie. |
| --- | --- |

(72)

Konkrétnejšie povedané, rozdelenie základnej vysoko objemovej siete hlavných liniek z optických vlákien, ktorá konkuruje podnikaniu spoločnosti Vtesse a stanovenie jej zdaniteľnej hodnoty prostredníctvom odkazu na poplatky za prenájom, ktoré platia konkurenční poskytovatelia telekomunikačných služieb, nie je možné. A to preto, lebo rovnakú infraštruktúru používajú nízkoobjemové telefónne služby, ktoré sa poskytujú 29 miliónom zákazníkov spoločnosti BT v domácnostiach. Siete spoločností BT a Kingston nie je možné fyzicky rozdeliť na samostatné jednotky, ktoré by sa dali oddelene prenajímať alebo využívať, a to z dôvodu ich fyzickej a funkčnej integrácie.

| (73) | V každom prípade, aj keby bolo možné hodnotiť samostatné časti majetkov spoločností BT a Kingston a hodnotiť ich inou metódou ako metódou R&E, problémom by bolo, ako hodnotiť zvyšnú časť, keďže metódu R&E je možné uplatniť len v súvislosti s celou sieťou týchto podnikov. |
| --- | --- |

(73)

V každom prípade, aj keby bolo možné hodnotiť samostatné časti majetkov spoločností BT a Kingston a hodnotiť ich inou metódou ako metódou R&E, problémom by bolo, ako hodnotiť zvyšnú časť, keďže metódu R&E je možné uplatniť len v súvislosti s celou sieťou týchto podnikov.

4.2   Uplatňovanie metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston

| (74) | Orgány Spojeného kráľovstva poskytli podrobné vysvetlenie spôsobu, akým sa metóda R&E uplatňuje na spoločnosti BT a Kingston. |
| --- | --- |

(74)

Orgány Spojeného kráľovstva poskytli podrobné vysvetlenie spôsobu, akým sa metóda R&E uplatňuje na spoločnosti BT a Kingston.

| (75) | Ocenenia vykonávajú nezávislí odborníci v súlade so všeobecnými pravidlami uplatňovania metódy R&E (21). Hoci sú tvorba modelu a výsledné výpočty komplikované, nasledujúce odseky poskytujú stručný prehľad toho, ako sa uskutočnilo ocenenie za obdobie rokov 1995 – 2000. |
| --- | --- |

(75)

Ocenenia vykonávajú nezávislí odborníci v súlade so všeobecnými pravidlami uplatňovania metódy R&E (21). Hoci sú tvorba modelu a výsledné výpočty komplikované, nasledujúce odseky poskytujú stručný prehľad toho, ako sa uskutočnilo ocenenie za obdobie rokov 1995 – 2000.

| (76) | Pri ocenení podľa metódy R&E sa berú do úvahy očakávané príjmy, ktoré súvisia so zdaniteľnou držbou majetku spoločnosti BT, a od nich sa odpočítajú príslušné výdavky. VOA poverila odborných konzultantov z Národnej asociácie pre hospodársky výskum (NERA – National Economic Research Associates) vypracovaním modelu poskytujúceho odhad budúcich príjmov a prevádzkových nákladov v priebehu päťročného obdobia vyplývajúci z držby nehnuteľného majetku spoločnosti BT registrovaného v centrálnom zozname v Anglicku a Walese, spolu so zvyšnou časťou siete v Škótsku a Severnom Írsku. Súhrnný opis modelu NERA a príslušné účtovné osnovy oceňovania za roky 1995, 2000 a 2005 predložili orgány Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(76)

Pri ocenení podľa metódy R&E sa berú do úvahy očakávané príjmy, ktoré súvisia so zdaniteľnou držbou majetku spoločnosti BT, a od nich sa odpočítajú príslušné výdavky. VOA poverila odborných konzultantov z Národnej asociácie pre hospodársky výskum (NERA – National Economic Research Associates) vypracovaním modelu poskytujúceho odhad budúcich príjmov a prevádzkových nákladov v priebehu päťročného obdobia vyplývajúci z držby nehnuteľného majetku spoločnosti BT registrovaného v centrálnom zozname v Anglicku a Walese, spolu so zvyšnou časťou siete v Škótsku a Severnom Írsku. Súhrnný opis modelu NERA a príslušné účtovné osnovy oceňovania za roky 1995, 2000 a 2005 predložili orgány Spojeného kráľovstva.

| (77) | Cieľom modelu NERA bolo predpovedať príjmy a prevádzkové náklady, ktoré pravdepodobne vyplynú zo siete BT v celom Spojenom kráľovstve v súvislosti s hypotézou zdaňovania v priebehu päťročného obdobia. Táto hypotéza predpokladá prenájom zdaniteľnej časti siete BT k 1. aprílu 1993, ale s ohľadom na jej fyzický stav a na stav konkurenčných sietí a zvyšnej časti fyzického prostredia k 1. aprílu 1995. Model NERA vychádza zo základu skutočných príjmov a prevádzkových nákladov vzniknutých v roku, ktorý predchádzal dátumu predchádzajúceho ocenenia, keďže tieto by mali byť známe uchádzačom o hypotetický prenájom. Na odvodenie pružných výsledkov sa použili pozorovania dlhodobej série štatistík z minulosti, pričom tieto výsledky sa použili na predpoveď pohybov na celkovom telekomunikačnom trhu a podielu BT v priebehu päťročného obdobia. |
| --- | --- |

(77)

Cieľom modelu NERA bolo predpovedať príjmy a prevádzkové náklady, ktoré pravdepodobne vyplynú zo siete BT v celom Spojenom kráľovstve v súvislosti s hypotézou zdaňovania v priebehu päťročného obdobia. Táto hypotéza predpokladá prenájom zdaniteľnej časti siete BT k 1. aprílu 1993, ale s ohľadom na jej fyzický stav a na stav konkurenčných sietí a zvyšnej časti fyzického prostredia k 1. aprílu 1995. Model NERA vychádza zo základu skutočných príjmov a prevádzkových nákladov vzniknutých v roku, ktorý predchádzal dátumu predchádzajúceho ocenenia, keďže tieto by mali byť známe uchádzačom o hypotetický prenájom. Na odvodenie pružných výsledkov sa použili pozorovania dlhodobej série štatistík z minulosti, pričom tieto výsledky sa použili na predpoveď pohybov na celkovom telekomunikačnom trhu a podielu BT v priebehu päťročného obdobia.

| (78) | V prípade BT sa VOA rozhodla použiť predpoveď nákladov a príjmov v priebehu päťročného obdobia, namiesto zvyčajného jednoročného obdobia. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že za určitých okolností môže uplatňovanie metódy R&E zahŕňať zohľadnenie úrovne ziskovosti v priebehu niekoľkých budúcich rokov, ak výkonnosť v priebehu jedného roku je pravdepodobne netypická pre budúcnosť. V prípade BT VOA predpokladala, že z pohľadu dátumu predchádzajúceho ocenenia (AVD – antecedent valuation date) by bol budúci vzor ziskovosti ovplyvnený vyhliadkou vzrastajúcej hospodárskej súťaže, regulačnej kontroly cien, značným nárastom sietí konkurentov a zmenami druhov ponúkaných služieb. Z týchto dôvodov bol potrebný prístup založený na predpokladanej ziskovosti v priebehu päťročného obdobia, aby sa stanovil poplatok za prenájom, ktorý by bol z pohľadu AVD ochotný zaplatiť hypotetický nájomník za sieť BT počas tohto obdobia (22). |
| --- | --- |

(78)

V prípade BT sa VOA rozhodla použiť predpoveď nákladov a príjmov v priebehu päťročného obdobia, namiesto zvyčajného jednoročného obdobia. Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že za určitých okolností môže uplatňovanie metódy R&E zahŕňať zohľadnenie úrovne ziskovosti v priebehu niekoľkých budúcich rokov, ak výkonnosť v priebehu jedného roku je pravdepodobne netypická pre budúcnosť. V prípade BT VOA predpokladala, že z pohľadu dátumu predchádzajúceho ocenenia (AVD – antecedent valuation date) by bol budúci vzor ziskovosti ovplyvnený vyhliadkou vzrastajúcej hospodárskej súťaže, regulačnej kontroly cien, značným nárastom sietí konkurentov a zmenami druhov ponúkaných služieb. Z týchto dôvodov bol potrebný prístup založený na predpokladanej ziskovosti v priebehu päťročného obdobia, aby sa stanovil poplatok za prenájom, ktorý by bol z pohľadu AVD ochotný zaplatiť hypotetický nájomník za sieť BT počas tohto obdobia (22).

| (79) | Po stanovení predpokladaných príjmov a prevádzkových nákladov za päť rokov ďalšou etapou v stanovení ocenenia metódou R&E je odpočítanie odhadovaných investičných výdavkov hypotetického nájomníka za päťročné obdobie prognózy vydaných na položky, ktoré netvoria súčasť majetku, ale ktoré sú potrebné pre získavanie predpovedaných príjmov. Tieto položky sa delia do dvoch kategórií: (a) nezdaniteľné prevádzky a stroje, ktoré sa musia obstarať počas päťročného obdobia, buď ako náhrada existujúceho zariadenia alebo iné, a (b) dodatky k sieti neexistujúce k 1. aprílu 1995, ale ktoré sa predpokladajú na budúce päťročné obdobie. |
| --- | --- |

(79)

Po stanovení predpokladaných príjmov a prevádzkových nákladov za päť rokov ďalšou etapou v stanovení ocenenia metódou R&E je odpočítanie odhadovaných investičných výdavkov hypotetického nájomníka za päťročné obdobie prognózy vydaných na položky, ktoré netvoria súčasť majetku, ale ktoré sú potrebné pre získavanie predpovedaných príjmov. Tieto položky sa delia do dvoch kategórií: (a) nezdaniteľné prevádzky a stroje, ktoré sa musia obstarať počas päťročného obdobia, buď ako náhrada existujúceho zariadenia alebo iné, a (b) dodatky k sieti neexistujúce k 1. aprílu 1995, ale ktoré sa predpokladajú na budúce päťročné obdobie.

| (80) | Ďalším krokom je predpovedaná zmena obežného kapitálu za každý z piatich rokov obdobia prognózy. Ročná zmena sa odpočíta z príjmov znížených o výdavky a investičné náklady uvedené vyššie. Tak sa dosiahne deliteľný zostatok predstavujúci celkový poplatok za prenájom a požadovaný nájomníkov tok hotovosti. Ďalším krokom je odhad požadovaného nájomníkovho hotovostného toku. |
| --- | --- |

(80)

Ďalším krokom je predpovedaná zmena obežného kapitálu za každý z piatich rokov obdobia prognózy. Ročná zmena sa odpočíta z príjmov znížených o výdavky a investičné náklady uvedené vyššie. Tak sa dosiahne deliteľný zostatok predstavujúci celkový poplatok za prenájom a požadovaný nájomníkov tok hotovosti. Ďalším krokom je odhad požadovaného nájomníkovho hotovostného toku.

| (81) | Toto je požadovaný výnos z nájomníkovho kapitálu na začiatku roku, upravený o zmenu tohto kapitálu v priebehu roku. Nájomníkov kapitál na začiatku hypotetického prenájmu pozostáva z pracovného kapitálu a z hnuteľného majetku, konkrétne z nezdaniteľných strojov a zariadení. Zmena celkového nájomníkovho kapitálu sa odhaduje na každý rok. Zmeny hodnoty hnuteľného majetku sa prejavujú každý rok v dôsledku zmien reprodukčných nákladov, odpisov existujúceho majetku a získavania nového majetku alebo náhradného majetku, pričom tieto zmeny sa predpovedajú na päťročné obdobie. |
| --- | --- |

(81)

Toto je požadovaný výnos z nájomníkovho kapitálu na začiatku roku, upravený o zmenu tohto kapitálu v priebehu roku. Nájomníkov kapitál na začiatku hypotetického prenájmu pozostáva z pracovného kapitálu a z hnuteľného majetku, konkrétne z nezdaniteľných strojov a zariadení. Zmena celkového nájomníkovho kapitálu sa odhaduje na každý rok. Zmeny hodnoty hnuteľného majetku sa prejavujú každý rok v dôsledku zmien reprodukčných nákladov, odpisov existujúceho majetku a získavania nového majetku alebo náhradného majetku, pričom tieto zmeny sa predpovedajú na päťročné obdobie.

| (82) | Požadované nájomníkove výnosy sa stanovili na 16,2 % v menovitej hodnote (23). Je to odhad vážených priemerných kapitálových nákladov (WACC – weighted average cost of capital) spoločnosti BT v menovitej hodnote pred zdanením k 1. aprílu 1993 – k príslušnému dátumu predchádzajúceho ocenenia. Takýmto spôsobom sa vypočíta nájomníkov požadovaný tok hotovosti ku koncu roku. Keďže počas roku vznikajú príjmy, výdavky a investičné náklady, pričom nájomné je splatné v priebehu roku, požadovaný tok hotovosti ku koncu roku sa vyjadrí v hodnote zo stredu roku uplatnením faktora súčasnej hodnoty za šesť mesiacov pri 16,2 %. |
| --- | --- |

(82)

Požadované nájomníkove výnosy sa stanovili na 16,2 % v menovitej hodnote (23). Je to odhad vážených priemerných kapitálových nákladov (WACC – weighted average cost of capital) spoločnosti BT v menovitej hodnote pred zdanením k 1. aprílu 1993 – k príslušnému dátumu predchádzajúceho ocenenia. Takýmto spôsobom sa vypočíta nájomníkov požadovaný tok hotovosti ku koncu roku. Keďže počas roku vznikajú príjmy, výdavky a investičné náklady, pričom nájomné je splatné v priebehu roku, požadovaný tok hotovosti ku koncu roku sa vyjadrí v hodnote zo stredu roku uplatnením faktora súčasnej hodnoty za šesť mesiacov pri 16,2 %.

| (83) | Požadovaný nájomníkov hotovostný tok sa odpočíta od deliteľného zostatku, pričom sa ponechá zvyšný tok hotovosti za každý rok, keďže tento tok hotovosti vzniká z transakcií realizovaných v priebehu roku. Potom sa spočíta súčasná hodnota toku hotovosti za každý rok (pri 16,2 %) a vydelí sa sumou faktorov súčasnej hodnoty (rovnajúcej sa 5-ročnému nákupu pri 16,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Požadovaný nájomníkov hotovostný tok sa odpočíta od deliteľného zostatku, pričom sa ponechá zvyšný tok hotovosti za každý rok, keďže tento tok hotovosti vzniká z transakcií realizovaných v priebehu roku. Potom sa spočíta súčasná hodnota toku hotovosti za každý rok (pri 16,2 %) a vydelí sa sumou faktorov súčasnej hodnoty (rovnajúcej sa 5-ročnému nákupu pri 16,2 %).

| (84) | Výsledok 700 636 855 GBP vyjadruje odhadovanú ponuku poplatku za prenájom, ktorú by si mohol hypotetický nájomník dovoliť, a pritom zachovať výnosy z kapitálových investícií vo výške 16,2 %, ktoré by nevyhnutne potreboval na zabezpečenie príjmov, na základe ktorých by sa predpovedala ponuka. Predposledná etapa ocenenia predstavuje pridelenie „cumulo“ hodnoty Spojeného kráľovstva vo výške viac ako 700 miliónov GBP Anglicku a Walesu. Za neexistencie akéhokoľvek priameho dôkazu o telekomunikačných službách v jednotlivých krajinách Spojeného kráľovstva sa predpokladalo, že pridelenie bude najpresnejšie, ak sa pri ňom zohľadní rozdelenie hospodárskej činnosti medzi jednotlivé časti Spojeného kráľovstva. Na základe tohto dôkazu sa Anglicku pridelilo 84,8 % „cumulo“ hodnoty Spojeného kráľovstva a Walesu 4,2 %. |
| --- | --- |

(84)

Výsledok 700 636 855 GBP vyjadruje odhadovanú ponuku poplatku za prenájom, ktorú by si mohol hypotetický nájomník dovoliť, a pritom zachovať výnosy z kapitálových investícií vo výške 16,2 %, ktoré by nevyhnutne potreboval na zabezpečenie príjmov, na základe ktorých by sa predpovedala ponuka. Predposledná etapa ocenenia predstavuje pridelenie „cumulo“ hodnoty Spojeného kráľovstva vo výške viac ako 700 miliónov GBP Anglicku a Walesu. Za neexistencie akéhokoľvek priameho dôkazu o telekomunikačných službách v jednotlivých krajinách Spojeného kráľovstva sa predpokladalo, že pridelenie bude najpresnejšie, ak sa pri ňom zohľadní rozdelenie hospodárskej činnosti medzi jednotlivé časti Spojeného kráľovstva. Na základe tohto dôkazu sa Anglicku pridelilo 84,8 % „cumulo“ hodnoty Spojeného kráľovstva a Walesu 4,2 %.

| (85) | Výsledné hodnoty zahŕňajú aj majetok, ktorý vlastní a používa BT, ale ktorý nie je uvedený v centrálnom zozname hnuteľného majetku. Hodnotu tohto majetku bolo možné oceniť priamo na základe nájomnej metódy a bol samostatne ocenený na 149 167 870 GBP v Anglicku a 3 822 485 GBP vo Walese. Posledná etapa ocenenia predstavuje odpočítanie týchto samostatne ocenených zdaniteľných hodnôt, aby sa získala konečná zdaniteľná hodnota majetku v centrálnom zozname, ktorá predstavovala 445 miliónov GBP v Anglicku a 25 miliónov GBP vo Walese. |
| --- | --- |

(85)

Výsledné hodnoty zahŕňajú aj majetok, ktorý vlastní a používa BT, ale ktorý nie je uvedený v centrálnom zozname hnuteľného majetku. Hodnotu tohto majetku bolo možné oceniť priamo na základe nájomnej metódy a bol samostatne ocenený na 149 167 870 GBP v Anglicku a 3 822 485 GBP vo Walese. Posledná etapa ocenenia predstavuje odpočítanie týchto samostatne ocenených zdaniteľných hodnôt, aby sa získala konečná zdaniteľná hodnota majetku v centrálnom zozname, ktorá predstavovala 445 miliónov GBP v Anglicku a 25 miliónov GBP vo Walese.

| (86) | Rovnaká metóda sa uplatnila na nasledujúce dve hodnotiace obdobia, pričom ako základ pre obdobie rokov 2000-2005 sa použili skutočné výkazy spoločnosti BT za roky 1997/98 a pre obdobie rokov 2005-2010 sa použili výkazy za roky 2002/03. VOA použila na obdobie rokov 2000-2005 hodnotu požadovaných nájomníkových výnosov z kapitálových investícií vo výške 14,25 % a na obdobie rokov 2005-2010 požadované výnosy vo výške 12,25 %, pričom tento pokles vyjadruje vývoj inflácie. |
| --- | --- |

(86)

Rovnaká metóda sa uplatnila na nasledujúce dve hodnotiace obdobia, pričom ako základ pre obdobie rokov 2000-2005 sa použili skutočné výkazy spoločnosti BT za roky 1997/98 a pre obdobie rokov 2005-2010 sa použili výkazy za roky 2002/03. VOA použila na obdobie rokov 2000-2005 hodnotu požadovaných nájomníkových výnosov z kapitálových investícií vo výške 14,25 % a na obdobie rokov 2005-2010 požadované výnosy vo výške 12,25 %, pričom tento pokles vyjadruje vývoj inflácie.

| (87) | Výsledkom uplatnenia metódy R&E na spoločnosť BT boli tieto zdaniteľné hodnoty od roku 1995:







  Zoznam | Anglicko | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 – 2000 | 445 miliónov GBP | 25 miliónov GBP |
| 2000 – 2005 | 467 miliónov GBP | 26 miliónov GBP |
| 2005 – 2010 | 530 miliónov GBP | 24 miliónov GBP |

(87)

Výsledkom uplatnenia metódy R&E na spoločnosť BT boli tieto zdaniteľné hodnoty od roku 1995:

Zoznam

Anglicko

Wales

1995 – 2000

445 miliónov GBP

25 miliónov GBP

2000 – 2005

467 miliónov GBP

26 miliónov GBP

2005 – 2010

530 miliónov GBP

24 miliónov GBP

| (88) | Pokiaľ ide o konkrétne ocenenie za roky 1995 – 2000 orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že uplatnenie metódy R&E na spoločnosť BT pre toto obdobie bolo predmetom zmieru po viac ako piatich rokoch súdnych konaní a následných rokovaní. VOA má právo dohodnúť sa, čo je bežným postupom pri uplatňovaní majetkovej dane (24). Nemôže dosiahnuť dohodu na základe, ktorý nepredstavuje správnu zdaniteľnú hodnotu príslušného majetku. Orgány Spojeného kráľovstva zdôrazňujú, že zmier dosiahnutý so spoločnosťou BT potvrdil skutočnosť, že jej majetok sa mal oceniť na základe metódy R&E a nie podľa metódy dodávateľského základu, ktorú presadzovala BT, a že výsledkom bola zdaniteľná hodnota značne prevyšujúca hodnotu, o ktorú viedla BT spor. |
| --- | --- |

(88)

Pokiaľ ide o konkrétne ocenenie za roky 1995 – 2000 orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že uplatnenie metódy R&E na spoločnosť BT pre toto obdobie bolo predmetom zmieru po viac ako piatich rokoch súdnych konaní a následných rokovaní. VOA má právo dohodnúť sa, čo je bežným postupom pri uplatňovaní majetkovej dane (24). Nemôže dosiahnuť dohodu na základe, ktorý nepredstavuje správnu zdaniteľnú hodnotu príslušného majetku. Orgány Spojeného kráľovstva zdôrazňujú, že zmier dosiahnutý so spoločnosťou BT potvrdil skutočnosť, že jej majetok sa mal oceniť na základe metódy R&E a nie podľa metódy dodávateľského základu, ktorú presadzovala BT, a že výsledkom bola zdaniteľná hodnota značne prevyšujúca hodnotu, o ktorú viedla BT spor.

| (89) | V súvislosti s tvrdením spoločnosti Vtesse, že po rozhodnutí Hodnotiaceho orgánu (25) sa VOA a BT dohodli na zdaniteľnej hodnote siete BT, ktorá bola o 15 % nižšia ako počiatočné ocenenie, ktoré stanovila VOA, orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že rozdiel sa dá objasniť skutočnosťou, že ocenenie, ktoré sa stanovilo po vynesení rozhodnutia Hodnotiaceho orgánu, bolo výsledkom dôslednejšej analýzy. Počas určovania prvého ocenenia, ktoré bolo predložené Hodnotiacemu orgánu, VOA a jej ekonomickí poradcovia z asociácie NERA neboli schopní získať úplné informácie o minulých príjmoch, cenách, objemoch a nákladoch spoločnosti BT, predovšetkým preto, lebo nemali žiadne nástroje, ktorými by prinútili BT k poskytnutiu týchto informácií. Spoločnosť BT sa proti tomuto rozhodnutiu odvolala k zemskému orgánu. Zemský orgán uskutočňuje vypočúvanie odznova (26). Okrem toho, v tejto etape konania mohla VOA vydať informačný súdny príkaz a vyžiadať si poskytnutie príslušných informácií od spoločnosti BT. Predovšetkým pre odhad za rok 2000 boli VOA a NERA schopné získať dôležité údaje, ktoré nemali k dispozícii v roku 1997, napríklad kompletný prehľad príjmov a nákladov BT v rokoch 1992/3, päťročný plán BT zostavený pred AVD a historické údaje o objemoch a cenách liniek a volaní a o objemoch a cenách prenajatých liniek. Tieto nové informácie ovplyvnili všetky hlavné časti odhadu, vrátane predpovede príjmov a prevádzkových nákladov, budúcich investičných výdavkov a požadovaných výnosov hypotetického nájomníka. |
| --- | --- |

(89)

V súvislosti s tvrdením spoločnosti Vtesse, že po rozhodnutí Hodnotiaceho orgánu (25) sa VOA a BT dohodli na zdaniteľnej hodnote siete BT, ktorá bola o 15 % nižšia ako počiatočné ocenenie, ktoré stanovila VOA, orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že rozdiel sa dá objasniť skutočnosťou, že ocenenie, ktoré sa stanovilo po vynesení rozhodnutia Hodnotiaceho orgánu, bolo výsledkom dôslednejšej analýzy. Počas určovania prvého ocenenia, ktoré bolo predložené Hodnotiacemu orgánu, VOA a jej ekonomickí poradcovia z asociácie NERA neboli schopní získať úplné informácie o minulých príjmoch, cenách, objemoch a nákladoch spoločnosti BT, predovšetkým preto, lebo nemali žiadne nástroje, ktorými by prinútili BT k poskytnutiu týchto informácií. Spoločnosť BT sa proti tomuto rozhodnutiu odvolala k zemskému orgánu. Zemský orgán uskutočňuje vypočúvanie odznova (26). Okrem toho, v tejto etape konania mohla VOA vydať informačný súdny príkaz a vyžiadať si poskytnutie príslušných informácií od spoločnosti BT. Predovšetkým pre odhad za rok 2000 boli VOA a NERA schopné získať dôležité údaje, ktoré nemali k dispozícii v roku 1997, napríklad kompletný prehľad príjmov a nákladov BT v rokoch 1992/3, päťročný plán BT zostavený pred AVD a historické údaje o objemoch a cenách liniek a volaní a o objemoch a cenách prenajatých liniek. Tieto nové informácie ovplyvnili všetky hlavné časti odhadu, vrátane predpovede príjmov a prevádzkových nákladov, budúcich investičných výdavkov a požadovaných výnosov hypotetického nájomníka.

| (90) | Niektoré zmeny mali tendenciu zvyšovať zdaniteľnú hodnotu. Išlo o tieto faktory:






  — | VOA konečne použila nájomníkove požadované výnosy vo výške 12,27 % v skutočnej hodnote namiesto hodnoty 12,5 %, ktorú pôvodne prijala Hodnotiaca komisia, |
| --- | --- | --- |

(90)

Niektoré zmeny mali tendenciu zvyšovať zdaniteľnú hodnotu. Išlo o tieto faktory:

—

VOA konečne použila nájomníkove požadované výnosy vo výške 12,27 % v skutočnej hodnote namiesto hodnoty 12,5 %, ktorú pôvodne prijala Hodnotiaca komisia,

| — | investičné výdavky na nájomníkov nezdaniteľný majetok sa ukázali ako výrazne nižšie, predovšetkým vďaka informáciám získaným z obchodného plánu BT na rok 1993, ktorý nebol k dispozícii v roku 1997, |
| --- | --- |

—

investičné výdavky na nájomníkov nezdaniteľný majetok sa ukázali ako výrazne nižšie, predovšetkým vďaka informáciám získaným z obchodného plánu BT na rok 1993, ktorý nebol k dispozícii v roku 1997,

| — | náklady na drobné položky za roky 1992/1993 sa znížili z 50 000 GBP na 33 900 GBP. |
| --- | --- |

—

náklady na drobné položky za roky 1992/1993 sa znížili z 50 000 GBP na 33 900 GBP.

| (91) | Faktorom s hlavným znižujúcim účinkom na zdaniteľnú hodnotu bola zmena predpovede budúcich príjmov a nákladov. Zrevidovaná verzia predpovedala vyššie zisky v prvom roku, ale nižšie v nasledujúcich rokoch v porovnaní s predpoveďami použitými pri ocenení v roku 1997. Presnejšie povedané, tieto zmeny sa dajú pripisovať týmto prvkom:






  — | faktor X v cenovom limite (27) z rokov 1997/8 sa zmenil z –4,5 % na –7,5 %, keďže prechod na –4,5 %, ktorý sa uskutočnil v roku 1997 a bol použitý v ocenení z roku 1997, sa nemohol reálne predpokladať k AVD, |
| --- | --- | --- |

(91)

Faktorom s hlavným znižujúcim účinkom na zdaniteľnú hodnotu bola zmena predpovede budúcich príjmov a nákladov. Zrevidovaná verzia predpovedala vyššie zisky v prvom roku, ale nižšie v nasledujúcich rokoch v porovnaní s predpoveďami použitými pri ocenení v roku 1997. Presnejšie povedané, tieto zmeny sa dajú pripisovať týmto prvkom:

—

faktor X v cenovom limite (27) z rokov 1997/8 sa zmenil z –4,5 % na –7,5 %, keďže prechod na –4,5 %, ktorý sa uskutočnil v roku 1997 a bol použitý v ocenení z roku 1997, sa nemohol reálne predpokladať k AVD,

| — | predpoveď pre ročnú redukciu príspevku prístupového deficitu za minútu (28) sa zvýšila z –3 % na –12 %, keďže predpoveď z roku 1997 dostatočne nezohľadňovala redukciu veľkosti prístupového deficitu, keďže ceny štátnych liniek rástli rýchlejšie ako náklady, |
| --- | --- |

—

predpoveď pre ročnú redukciu príspevku prístupového deficitu za minútu (28) sa zvýšila z –3 % na –12 %, keďže predpoveď z roku 1997 dostatočne nezohľadňovala redukciu veľkosti prístupového deficitu, keďže ceny štátnych liniek rástli rýchlejšie ako náklady,

| — | pri určovaní ocenenia z roku 1997 VOA a NERA predpokladali, že ceny vnútrozemských prenajatých liniek by mali rásť zároveň s infláciou. Tento predpoklad nebol podložený údajmi o historických cenách prenajatých liniek, ktoré následne opätovne prenajala BT, a predpokladalo sa, že tieto ceny zostali v súvislosti s ocenením z roku 2000 konštantné, |
| --- | --- |

—

pri určovaní ocenenia z roku 1997 VOA a NERA predpokladali, že ceny vnútrozemských prenajatých liniek by mali rásť zároveň s infláciou. Tento predpoklad nebol podložený údajmi o historických cenách prenajatých liniek, ktoré následne opätovne prenajala BT, a predpokladalo sa, že tieto ceny zostali v súvislosti s ocenením z roku 2000 konštantné,

| — | pri určovaní ocenenia z roku 2000 sa poskytla zľava pre účely dodatočných mimozdrojových nákladov. |
| --- | --- |

—

pri určovaní ocenenia z roku 2000 sa poskytla zľava pre účely dodatočných mimozdrojových nákladov.

| (92) | Kombinovaný účinok týchto faktorov spôsobil, že konečné ocenenie bolo nižšie ako ocenenie, ktoré pôvodne stanovila VOA v roku 1997. |
| --- | --- |

(92)

Kombinovaný účinok týchto faktorov spôsobil, že konečné ocenenie bolo nižšie ako ocenenie, ktoré pôvodne stanovila VOA v roku 1997.

| (93) | Nakoniec k otázke, ktorú nastolila Komisia v svojom rozhodnutí o začatí konania, či metóda R&E správne zohľadňuje možnú neefektívnosť a nižšiu ziskovosť firiem, na ktoré sa táto metóda uplatňuje, orgány Spojeného kráľovstva odpovedali, že ocenenie bolo založené na predpoklade priemernej úrovne efektívnosti. Ak existuje dôkaz o menej než priemernej efektívnosti, odhadca používajúci metódu R&E musí urobiť úpravy v odhadovaných priemerných príjmoch a výdavkoch. Orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že existuje dôkaz o tom, že spoločnosť BT dosahovala priemernú úroveň efektívnosti (29) a nepovažovalo sa za potrebné robiť akékoľvek úpravy, aby bolo ocenenie jej majetku správne. K otázke záväzkov univerzálnych služieb (USO – universal service obligations) a spôsobu, akým sa zohľadnili pri oceňovaní BT orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že pre takéto USO nebola stanovená žiadna zľava. Náklady na USO boli zahrnuté do celkových predpovedaných investičných výdavkov na rastúcu sieť a do celkových prevádzkových výdavkov. Zvýšené príjmy vyplývajúce zo služieb zákazníkov v rámci USO a zo šírenia dobrého mena súvisiaceho s USO, ak existuje, sú súčasťou predpokladaných príjmov. |
| --- | --- |

(93)

Nakoniec k otázke, ktorú nastolila Komisia v svojom rozhodnutí o začatí konania, či metóda R&E správne zohľadňuje možnú neefektívnosť a nižšiu ziskovosť firiem, na ktoré sa táto metóda uplatňuje, orgány Spojeného kráľovstva odpovedali, že ocenenie bolo založené na predpoklade priemernej úrovne efektívnosti. Ak existuje dôkaz o menej než priemernej efektívnosti, odhadca používajúci metódu R&E musí urobiť úpravy v odhadovaných priemerných príjmoch a výdavkoch. Orgány Spojeného kráľovstva tvrdia, že existuje dôkaz o tom, že spoločnosť BT dosahovala priemernú úroveň efektívnosti (29) a nepovažovalo sa za potrebné robiť akékoľvek úpravy, aby bolo ocenenie jej majetku správne. K otázke záväzkov univerzálnych služieb (USO – universal service obligations) a spôsobu, akým sa zohľadnili pri oceňovaní BT orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že pre takéto USO nebola stanovená žiadna zľava. Náklady na USO boli zahrnuté do celkových predpovedaných investičných výdavkov na rastúcu sieť a do celkových prevádzkových výdavkov. Zvýšené príjmy vyplývajúce zo služieb zákazníkov v rámci USO a zo šírenia dobrého mena súvisiaceho s USO, ak existuje, sú súčasťou predpokladaných príjmov.

| (94) | Podobný, ale omnoho jednoduchší prístup k metóde R&E sa uplatňoval na spoločnosť Kingston. Nebol zostavený žiadny model predpovedajúci výnosy pravdepodobne vyplývajúce z užívania majetku v priebehu päťročného obdobia. Dôvodom je skutočnosť, že v mestskej oblasti Hullu neexistujú žiadne siete slúžiace obyvateľstvu, ktoré by konkurovali spoločnosti Kingston, žiadna káblová televízia a len slabá konkurencia v oblasti komerčných liniek. Vzhľadom na stabilnejšie postavenie spoločnosti Kingston na trhu v Hulle sa rozhodlo, že päťročný model nie je potrebný. |
| --- | --- |

(94)

Podobný, ale omnoho jednoduchší prístup k metóde R&E sa uplatňoval na spoločnosť Kingston. Nebol zostavený žiadny model predpovedajúci výnosy pravdepodobne vyplývajúce z užívania majetku v priebehu päťročného obdobia. Dôvodom je skutočnosť, že v mestskej oblasti Hullu neexistujú žiadne siete slúžiace obyvateľstvu, ktoré by konkurovali spoločnosti Kingston, žiadna káblová televízia a len slabá konkurencia v oblasti komerčných liniek. Vzhľadom na stabilnejšie postavenie spoločnosti Kingston na trhu v Hulle sa rozhodlo, že päťročný model nie je potrebný.

| (95) | Namiesto toho sa pre obdobie rokov 1995-2000 bral do úvahy skutočný obrat a prevádzkové náklady za tri roky pred AVD a na tomto základe sa predpokladalo, že hypotetický nájomník by mohol reálne očakávať čistý príjem vo výške približne 9,5 milióna GBP za rok pred prenájmom. Požadovaný nájomníkov výnos sa stanovil na 12,5 % z hodnoty nezdaniteľného majetku (predpokladalo sa 64 miliónov GBP), čo prinieslo výnos vo výške 8 miliónov GBP, ktoré sa majú odpočítať z čistého príjmu. Zvyšok 1,5 milióna GBP je dostupný na prenájom a bol stanovený ako zdaniteľná hodnota spoločnosti Kingston za toto obdobie. Rovnakou metódou sa pomocou hodnôt dostupných v rokoch 1998 a 2003 získala zdaniteľná hodnota vo výške 5,1 milióna GBP za obdobie rokov 2000 – 2005, resp. 7 miliónov GBP na obdobie rokov 2005 – 2010. |
| --- | --- |

(95)

Namiesto toho sa pre obdobie rokov 1995-2000 bral do úvahy skutočný obrat a prevádzkové náklady za tri roky pred AVD a na tomto základe sa predpokladalo, že hypotetický nájomník by mohol reálne očakávať čistý príjem vo výške približne 9,5 milióna GBP za rok pred prenájmom. Požadovaný nájomníkov výnos sa stanovil na 12,5 % z hodnoty nezdaniteľného majetku (predpokladalo sa 64 miliónov GBP), čo prinieslo výnos vo výške 8 miliónov GBP, ktoré sa majú odpočítať z čistého príjmu. Zvyšok 1,5 milióna GBP je dostupný na prenájom a bol stanovený ako zdaniteľná hodnota spoločnosti Kingston za toto obdobie. Rovnakou metódou sa pomocou hodnôt dostupných v rokoch 1998 a 2003 získala zdaniteľná hodnota vo výške 5,1 milióna GBP za obdobie rokov 2000 – 2005, resp. 7 miliónov GBP na obdobie rokov 2005 – 2010.

4.3   Mechanizmus revízií

| (96) | Orgány Spojeného kráľovstva poskytli vysvetlenie aj v oblasti revízneho mechanizmu uplatňovaného na spoločnosť BT. Vysvetlili, že podľa dodatku 6 zákona LGFA z roku 1988 má BT, tak ako každý daňový poplatník, právo na zmenu zdaniteľnej hodnoty, ak sa v priebehu päťročného hodnotiaceho obdobia prejaví výrazná zmena okolností (MCC – material change in circumstances). MCC sa zohľadňuje vtedy, ak sa prejavila k dátumu predchádzajúceho hodnotenia. V prípade BT sa MCC prejavujú každý deň, buď z dôvodu rozširovanie siete BT (vzostupný účinok) alebo z dôvodu presunov v konkurenčných sieťach (zostupné účinky) (30). Teoreticky by sa mohlo ocenenie vykonávať pomocou metódy R&E každý rok zohľadňujúc skutočnosť, ako mohli tieto MCC zmeniť päťročný plán spoločnosti BT v okamihu dátumu predchádzajúceho ocenenia. Namiesto tejto komplikovanej metódy sa orgány Spojeného kráľovstva a spoločnosť BT dohodli na náhradnej metóde úprav založenej na vývoji podielu BT na trhu v porovnaní s jej podielom na trhu v roku predchádzajúcom zostaveniu daňového zoznamu, a s použitím údajov, ktoré zverejnil OFCOM. |
| --- | --- |

(96)

Orgány Spojeného kráľovstva poskytli vysvetlenie aj v oblasti revízneho mechanizmu uplatňovaného na spoločnosť BT. Vysvetlili, že podľa dodatku 6 zákona LGFA z roku 1988 má BT, tak ako každý daňový poplatník, právo na zmenu zdaniteľnej hodnoty, ak sa v priebehu päťročného hodnotiaceho obdobia prejaví výrazná zmena okolností (MCC – material change in circumstances). MCC sa zohľadňuje vtedy, ak sa prejavila k dátumu predchádzajúceho hodnotenia. V prípade BT sa MCC prejavujú každý deň, buď z dôvodu rozširovanie siete BT (vzostupný účinok) alebo z dôvodu presunov v konkurenčných sieťach (zostupné účinky) (30). Teoreticky by sa mohlo ocenenie vykonávať pomocou metódy R&E každý rok zohľadňujúc skutočnosť, ako mohli tieto MCC zmeniť päťročný plán spoločnosti BT v okamihu dátumu predchádzajúceho ocenenia. Namiesto tejto komplikovanej metódy sa orgány Spojeného kráľovstva a spoločnosť BT dohodli na náhradnej metóde úprav založenej na vývoji podielu BT na trhu v porovnaní s jej podielom na trhu v roku predchádzajúcom zostaveniu daňového zoznamu, a s použitím údajov, ktoré zverejnil OFCOM.

| (97) | Tento podiel na trhu sa vypočítal ako podiel súčtu všetkých kategórií príslušných príjmov spoločnosti BT a súčtu všetkých zodpovedajúcich kategórií trhových príjmov Spojeného kráľovstva pre pevné telefónne linky. Tieto príslušné kategórie sú: (a) miestne hovory; (b) medzimestské hovory; (c) medzinárodné hovory; (d) volania na mobily; (e) iné volania; (f) pripojenia štátnych liniek; (g) prenájom štátnych liniek; (h) vnútrozemské súkromné prenájmy (táto kategória zahŕňa trh, na ktorom si konkurujú spoločnosti BT a Vtesse); (i) vnútrozemské súkromné prípojky; (j) medzinárodné súkromné prenajaté obvody; (k) vzájomné prepojenia; a (l) telex (len v zozname z roku 1995). |
| --- | --- |

(97)

Tento podiel na trhu sa vypočítal ako podiel súčtu všetkých kategórií príslušných príjmov spoločnosti BT a súčtu všetkých zodpovedajúcich kategórií trhových príjmov Spojeného kráľovstva pre pevné telefónne linky. Tieto príslušné kategórie sú: (a) miestne hovory; (b) medzimestské hovory; (c) medzinárodné hovory; (d) volania na mobily; (e) iné volania; (f) pripojenia štátnych liniek; (g) prenájom štátnych liniek; (h) vnútrozemské súkromné prenájmy (táto kategória zahŕňa trh, na ktorom si konkurujú spoločnosti BT a Vtesse); (i) vnútrozemské súkromné prípojky; (j) medzinárodné súkromné prenajaté obvody; (k) vzájomné prepojenia; a (l) telex (len v zozname z roku 1995).

| (98) | Ak za príklad zoberieme zoznam za obdobie rokov 2000-2005, takto vypočítaný podiel spoločnosti BT na trhu predstavoval v roku 2000 68,47 %. Zdaniteľná hodnota jeho majetku bola dosahovala v roku 2000 467 miliónov GBP v Anglicku a 26 miliónov GBP vo Walese. V nasledujúcom roku podiel spoločnosti BT na trhu klesol na 65,03 %. Zdaniteľná hodnota na rok 2001 bola preto stanovená ako 467 miliónov GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 miliónov GBP pre Anglicko a 26 miliónov GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milióna GBP pre Wales. V nasledujúcom roku údaje OFCOMu naznačovali malý pokles jeho podielu na trhu, čo však neviedlo k žiadnej redukcii zdaniteľnej hodnoty BT. V rokoch 2003/4 a 2004/5 podiel spoločnosti BT na trhu vzrástol na 67,6 %, resp. na 68,0 %. V porovnaní s orientačným podielom na trhu v roku 2000 (31) to viedlo k zdaniteľným hodnotám vo výške 447,5 milióna GBP, resp. 450,6 milióna GBP (32). |
| --- | --- |

(98)

Ak za príklad zoberieme zoznam za obdobie rokov 2000-2005, takto vypočítaný podiel spoločnosti BT na trhu predstavoval v roku 2000 68,47 %. Zdaniteľná hodnota jeho majetku bola dosahovala v roku 2000 467 miliónov GBP v Anglicku a 26 miliónov GBP vo Walese. V nasledujúcom roku podiel spoločnosti BT na trhu klesol na 65,03 %. Zdaniteľná hodnota na rok 2001 bola preto stanovená ako 467 miliónov GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 miliónov GBP pre Anglicko a 26 miliónov GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milióna GBP pre Wales. V nasledujúcom roku údaje OFCOMu naznačovali malý pokles jeho podielu na trhu, čo však neviedlo k žiadnej redukcii zdaniteľnej hodnoty BT. V rokoch 2003/4 a 2004/5 podiel spoločnosti BT na trhu vzrástol na 67,6 %, resp. na 68,0 %. V porovnaní s orientačným podielom na trhu v roku 2000 (31) to viedlo k zdaniteľným hodnotám vo výške 447,5 milióna GBP, resp. 450,6 milióna GBP (32).

| (99) | Táto metóda priniesla za obdobia rokov 1995-2000 a 2000-2005 tieto výsledky:








  BT | Zoznam | Anglicko | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.04.1995 | 1995 | 445 miliónov GBP | 25 miliónov GBP |
| 01.04.1996 | 1995 | 412 miliónov GBP | 23 miliónov GBP |
| 1.4.1997 | 1995 | 392 miliónov GBP | 22 miliónov GBP |
| 1.4.1998 | 1995 | 366 miliónov GBP | 20 miliónov GBP |
| 1.4.1999 | 1995 | 347 miliónov GBP | 19 miliónov GBP |
| 1.4.2000 | 2000 | 467 miliónov GBP | 26 miliónov GBP |
| 1.4.2001 | 2000 | 443,5 milióna GBP | 24,7 milióna GBP |
| 1.4.2002 | 2000 | 443,5 milióna GBP | 24,7 milióna GBP |
| 1.4.2003 | 2000 | 447,5 milióna GBP | 24,9 milióna GBP |
| 1.4.2004 | 2000 | 450,6 milióna GBP | 25,1 milióna GBP |

(99)

Táto metóda priniesla za obdobia rokov 1995-2000 a 2000-2005 tieto výsledky:

BT

Zoznam

Anglicko

Wales

01.04.1995

1995

445 miliónov GBP

25 miliónov GBP

01.04.1996

1995

412 miliónov GBP

23 miliónov GBP

1.4.1997

1995

392 miliónov GBP

22 miliónov GBP

1.4.1998

1995

366 miliónov GBP

20 miliónov GBP

1.4.1999

1995

347 miliónov GBP

19 miliónov GBP

1.4.2000

2000

467 miliónov GBP

26 miliónov GBP

1.4.2001

2000

443,5 milióna GBP

24,7 milióna GBP

1.4.2002

2000

443,5 milióna GBP

24,7 milióna GBP

1.4.2003

2000

447,5 milióna GBP

24,9 milióna GBP

1.4.2004

2000

450,6 milióna GBP

25,1 milióna GBP

| (100) | Za obdobie rokov 2005 – 2010 orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že z dôvodu nedostatku dostupných údajov od OFCOMu sa revízny mechanizmus uplatňovaný na prvé dve obdobia preruší (33). Namiesto pôvodného systému majú orgány Spojeného kráľovstva v úmysle v plnej miere každoročne uplatňovať metódu R&E, čím sa vyjadria všetky fyzické zmeny, vrátane nových zapojených vlákien, ale v súvislosti s hospodárskymi podmienkami jestvujúcimi k dátumu predchádzajúceho ocenenia (34). Tento systém ešte stále nie je dokončený. |
| --- | --- |

(100)

Za obdobie rokov 2005 – 2010 orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že z dôvodu nedostatku dostupných údajov od OFCOMu sa revízny mechanizmus uplatňovaný na prvé dve obdobia preruší (33). Namiesto pôvodného systému majú orgány Spojeného kráľovstva v úmysle v plnej miere každoročne uplatňovať metódu R&E, čím sa vyjadria všetky fyzické zmeny, vrátane nových zapojených vlákien, ale v súvislosti s hospodárskymi podmienkami jestvujúcimi k dátumu predchádzajúceho ocenenia (34). Tento systém ešte stále nie je dokončený.

| (101) | V prípade spoločnosti Kingston sa neuplatňoval žiadny revízny mechanizmus. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva sa v daňových zoznamoch pre roky 1995 a 2000 nerobili žiadne úpravy, pretože žiadni konkurenti spoločnosti Kingston nebudovali siete v mestskej oblasti Hullu a Kingston už má takmer 100-percentné pokrytie siete v tejto oblasti, takže nerozširoval svoju sieť. |
| --- | --- |

(101)

V prípade spoločnosti Kingston sa neuplatňoval žiadny revízny mechanizmus. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva sa v daňových zoznamoch pre roky 1995 a 2000 nerobili žiadne úpravy, pretože žiadni konkurenti spoločnosti Kingston nebudovali siete v mestskej oblasti Hullu a Kingston už má takmer 100-percentné pokrytie siete v tejto oblasti, takže nerozširoval svoju sieť.

4.4   Existencia zvýhodnenia

| (102) | Orgány Spojeného kráľovstva predovšetkým zdôraznili, že všetky hodnotiace metódy by mali dospieť k rovnakému výsledku: k hypotetickému poplatku za prenájom majetku. Preto skutočnosť, že sa na spoločnosti BT a Kingston na jednej strane uplatňovali rozdielne hodnotiace metódy ako na ostatných telekomunikačných operátorov na strane druhej, neznamená, že spoločnosti BT a Kingston mohli byť zvýhodnené. |
| --- | --- |

(102)

Orgány Spojeného kráľovstva predovšetkým zdôraznili, že všetky hodnotiace metódy by mali dospieť k rovnakému výsledku: k hypotetickému poplatku za prenájom majetku. Preto skutočnosť, že sa na spoločnosti BT a Kingston na jednej strane uplatňovali rozdielne hodnotiace metódy ako na ostatných telekomunikačných operátorov na strane druhej, neznamená, že spoločnosti BT a Kingston mohli byť zvýhodnené.

| (103) | Zastávajú názor, že existujú dva spôsoby, ako by sa mohla dokázať existencia selektívneho zvýhodnenia:






  a) | buď dokázaním skutočnosti, že výsledkom ocenenia majetku telekomunikačných operátorov iných ako BT a Kingston vykonaného pomocou metódy R&E by bola nižšia zdaniteľná hodnota ako tá, ktorá bola výsledkom nájomnej metódy, čo znamená dokázať, že metóda R&E je závadná alebo systematicky skresľuje hodnoty, |
| --- | --- | --- |

(103)

Zastávajú názor, že existujú dva spôsoby, ako by sa mohla dokázať existencia selektívneho zvýhodnenia:

a)

buď dokázaním skutočnosti, že výsledkom ocenenia majetku telekomunikačných operátorov iných ako BT a Kingston vykonaného pomocou metódy R&E by bola nižšia zdaniteľná hodnota ako tá, ktorá bola výsledkom nájomnej metódy, čo znamená dokázať, že metóda R&E je závadná alebo systematicky skresľuje hodnoty,

| b) | alebo dokázaním skutočnosti, že použitím správnych a relevantných porovnaní ostatní telekomunikační operátori dosiahli neúmerne vyššiu zdaniteľnú hodnotu v porovnaní so spoločnosťami BT a Kingston. |
| --- | --- |

b)

alebo dokázaním skutočnosti, že použitím správnych a relevantných porovnaní ostatní telekomunikační operátori dosiahli neúmerne vyššiu zdaniteľnú hodnotu v porovnaní so spoločnosťami BT a Kingston.

| (104) | V snahe dokázať bod a), bolo by potrebné uskutočniť ocenenie pomocou metódy R&E u ostatných telekomunikačných operátorov, aby sa zistilo, či sa dosiahli porovnateľné výsledky metódou R&E a nájomnou metódou. Žiadny z telekomunikačných operátorov takúto procedúru nepodstúpil a orgány Spojeného kráľovstva predpokladajú, že ak by bolo ocenenie ich siete skutočne nižšie podľa metódy R&E, členovia Altnetu a spoločnosť Vtesse by na to upozornili (35). Čo sa týka VOA, tá nemá k dispozícii obchodné plány týchto telekomunikačných operátorov. Preto nemôže zistiť ich predpokladané príjmy a výdavky vyplývajúce z užívania ich siete a určiť poplatok za prenájom, ktorý by platili na základe metódy R&E. |
| --- | --- |

(104)

V snahe dokázať bod a), bolo by potrebné uskutočniť ocenenie pomocou metódy R&E u ostatných telekomunikačných operátorov, aby sa zistilo, či sa dosiahli porovnateľné výsledky metódou R&E a nájomnou metódou. Žiadny z telekomunikačných operátorov takúto procedúru nepodstúpil a orgány Spojeného kráľovstva predpokladajú, že ak by bolo ocenenie ich siete skutočne nižšie podľa metódy R&E, členovia Altnetu a spoločnosť Vtesse by na to upozornili (35). Čo sa týka VOA, tá nemá k dispozícii obchodné plány týchto telekomunikačných operátorov. Preto nemôže zistiť ich predpokladané príjmy a výdavky vyplývajúce z užívania ich siete a určiť poplatok za prenájom, ktorý by platili na základe metódy R&E.

| (105) | V súvislosti s bodom b) orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že Vtesse a Komisia navrhli porovnanie percentuálneho podielu zaplateného na daniach spoločnosťou Vtesse a percentuálnych podielov zaplatených spoločnosťami BT a Kingston. Orgány Spojeného kráľovstva predovšetkým argumentujú, že tento pomer je irelevantný. Tvrdia, že tieto dane sú daňami z hodnoty majetku a nie daňami z príjmov, ziskov alebo kapitálových ziskov. Hodnota majetku nezávisí od obratu príslušného užívateľa: dva podniky môžu užívať rovnaký majetok, ale ich obrat môže byť veľmi rozdielny v závislosti od charakteru a úspešnosti podnikania. Dokonca aj nájomníci v tej istej oblasti podnikania môžu mať výrazne rozdielne obraty v závislosti od ich efektívnosti. Z toho vyplýva, že príjmy nie sú takým indikátorom nájomného, ktorý by mohol vstúpiť do „trhového jednania sa“ a prisudzovanie akejkoľvek vážnosti údajným rozporom medzi percentuálnymi podielmi príjmov použitých na dane je nesprávne. |
| --- | --- |

(105)

V súvislosti s bodom b) orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že Vtesse a Komisia navrhli porovnanie percentuálneho podielu zaplateného na daniach spoločnosťou Vtesse a percentuálnych podielov zaplatených spoločnosťami BT a Kingston. Orgány Spojeného kráľovstva predovšetkým argumentujú, že tento pomer je irelevantný. Tvrdia, že tieto dane sú daňami z hodnoty majetku a nie daňami z príjmov, ziskov alebo kapitálových ziskov. Hodnota majetku nezávisí od obratu príslušného užívateľa: dva podniky môžu užívať rovnaký majetok, ale ich obrat môže byť veľmi rozdielny v závislosti od charakteru a úspešnosti podnikania. Dokonca aj nájomníci v tej istej oblasti podnikania môžu mať výrazne rozdielne obraty v závislosti od ich efektívnosti. Z toho vyplýva, že príjmy nie sú takým indikátorom nájomného, ktorý by mohol vstúpiť do „trhového jednania sa“ a prisudzovanie akejkoľvek vážnosti údajným rozporom medzi percentuálnymi podielmi príjmov použitých na dane je nesprávne.

| (106) | V každom prípade orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že správny pomer daní a príjmov (36) pre spoločnosti BT a Kingston bol takýto: | 1995/96 | 2000/01 | 2005/06 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

V každom prípade orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že správny pomer daní a príjmov (36) pre spoločnosti BT a Kingston bol takýto:

1995/96

2000/01

2005/06

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že rozdiel medzi pomerom, ktorý získali pre spoločnosť BT, a pomerom, ktorý pre BT vypočítala spoločnosť Vtesse (2 %) sa dá vysvetliť skutočnosťou, že Vtesse porovnávala príjmy BT v Spojenom kráľovstve so zdaniteľnou hodnotou jej siete v Anglicku a Walese. Vtesse zabudla zohľadniť samostatne hodnotený majetok a zdaniteľnú hodnotu majetku BT v Škótsku a Severnom Írsku. Rozdiel medzi pomerom poskytnutým spoločnosťou Vtesse a pomerom poskytnutým orgánmi Spojeného kráľovstva sa dá ďalej vysvetliť skutočnosťou, že orgány Spojeného kráľovstva vypočítali pomer daní a príjmov prostredníctvom zrevidovaných príjmov pre spoločnosti BT a Kingston, ktoré boli upravené tak, aby sa zohľadnili nerelevantné príjmy, a ktoré boli normalizované pre účely vyjadrenia plánovaných budúcich trendov. |
| --- | --- |

(107)

Orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že rozdiel medzi pomerom, ktorý získali pre spoločnosť BT, a pomerom, ktorý pre BT vypočítala spoločnosť Vtesse (2 %) sa dá vysvetliť skutočnosťou, že Vtesse porovnávala príjmy BT v Spojenom kráľovstve so zdaniteľnou hodnotou jej siete v Anglicku a Walese. Vtesse zabudla zohľadniť samostatne hodnotený majetok a zdaniteľnú hodnotu majetku BT v Škótsku a Severnom Írsku. Rozdiel medzi pomerom poskytnutým spoločnosťou Vtesse a pomerom poskytnutým orgánmi Spojeného kráľovstva sa dá ďalej vysvetliť skutočnosťou, že orgány Spojeného kráľovstva vypočítali pomer daní a príjmov prostredníctvom zrevidovaných príjmov pre spoločnosti BT a Kingston, ktoré boli upravené tak, aby sa zohľadnili nerelevantné príjmy, a ktoré boli normalizované pre účely vyjadrenia plánovaných budúcich trendov.

| (108) | Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že v každom prípade, aj keby postup využívajúci percentuálny podiel príjmov nemal žiadnu platnosť, hodnoty, ktoré poskytla spoločnosť Vtesse a ktoré použila Komisia v svojom rozhodnutí o začatí konania, nedokazujú existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT. Naopak, upozorňujú na to, že keď sa porovnajú všetci telekomunikační operátori Altnetu ako celok so spoločnosťou BT, percentuálny podiel príjmov ukáže, že BT neplatí menej ako operátori Altnet. V konečnom roku zoznamu z roku 2000 pripadalo na spoločnosť BT približne 70 % celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikácií a asi 71,6 % príjmov z hovorov a prístupov a menšie percento ostatných pevných trhových príjmov. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva tieto hodnoty dokazujú, že v oceneniach v zoznamoch z roku 1995 a 2000 neexistuje žiadny systematický problém. |
| --- | --- |

(108)

Orgány Spojeného kráľovstva uvádzajú, že v každom prípade, aj keby postup využívajúci percentuálny podiel príjmov nemal žiadnu platnosť, hodnoty, ktoré poskytla spoločnosť Vtesse a ktoré použila Komisia v svojom rozhodnutí o začatí konania, nedokazujú existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT. Naopak, upozorňujú na to, že keď sa porovnajú všetci telekomunikační operátori Altnetu ako celok so spoločnosťou BT, percentuálny podiel príjmov ukáže, že BT neplatí menej ako operátori Altnet. V konečnom roku zoznamu z roku 2000 pripadalo na spoločnosť BT približne 70 % celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikácií a asi 71,6 % príjmov z hovorov a prístupov a menšie percento ostatných pevných trhových príjmov. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva tieto hodnoty dokazujú, že v oceneniach v zoznamoch z roku 1995 a 2000 neexistuje žiadny systematický problém.

| (109) | V otázke marginálneho zdaňovania orgány Spojeného kráľovstva popierajú, že by rozličné spôsoby zdaňovania dodatočných káblov prinášalo spoločnostiam BT alebo Kingston akékoľvek zvýhodnenie. Káble (vlákna) telekomunikačných operátorov sa podľa nájomnej metódy stávajú zdaniteľnými vtedy, keď sa zapoja a oživia. Nové káble sa podľa metódy R&E v prípade spoločností BT/Kingston zohľadňujú iným spôsobom. |
| --- | --- |

(109)

V otázke marginálneho zdaňovania orgány Spojeného kráľovstva popierajú, že by rozličné spôsoby zdaňovania dodatočných káblov prinášalo spoločnostiam BT alebo Kingston akékoľvek zvýhodnenie. Káble (vlákna) telekomunikačných operátorov sa podľa nájomnej metódy stávajú zdaniteľnými vtedy, keď sa zapoja a oživia. Nové káble sa podľa metódy R&E v prípade spoločností BT/Kingston zohľadňujú iným spôsobom.

| (110) | Pri metóde R&E sa odhadujú príjmy a výdavky na obdobie nasledujúcich piatich rokov. Káble potrebné pre podnikanie spoločnosti BT v priebehu päťročného obdobia sa zohľadňujú v stanovení zdaniteľnej hodnoty, pretože príjmy z týchto káblov sú súčasťou ocenenia podľa metódy R&E. Daň z podnikania sa preto platí vzhľadom na optické vlákna od počiatočného dátumu daňového zoznamu, a nielen odo dňa ich zapojenia a oživenia. Fyzické dodatky k majetku BT sa ďalej zohľadňujú prostredníctvom ročného revízneho mechanizmu, ktorý je založený na vývoji podielov BT na trhu uvedených v odôvodneniach 96 až 100. |
| --- | --- |

(110)

Pri metóde R&E sa odhadujú príjmy a výdavky na obdobie nasledujúcich piatich rokov. Káble potrebné pre podnikanie spoločnosti BT v priebehu päťročného obdobia sa zohľadňujú v stanovení zdaniteľnej hodnoty, pretože príjmy z týchto káblov sú súčasťou ocenenia podľa metódy R&E. Daň z podnikania sa preto platí vzhľadom na optické vlákna od počiatočného dátumu daňového zoznamu, a nielen odo dňa ich zapojenia a oživenia. Fyzické dodatky k majetku BT sa ďalej zohľadňujú prostredníctvom ročného revízneho mechanizmu, ktorý je založený na vývoji podielov BT na trhu uvedených v odôvodneniach 96 až 100.

| (111) | Orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že hodnotiace metódy nevyhnutne vyžadujú rozličný prístup k zapájaniu a oživovaniu dodatočných káblov, ale zdôrazňujú skutočnosť, že konečným výsledkom ocenenia v obidvoch prípadoch je, že sa hodnota káblov pre používateľa prejaví v zdaniteľnej hodnote. |
| --- | --- |

(111)

Orgány Spojeného kráľovstva uznávajú, že hodnotiace metódy nevyhnutne vyžadujú rozličný prístup k zapájaniu a oživovaniu dodatočných káblov, ale zdôrazňujú skutočnosť, že konečným výsledkom ocenenia v obidvoch prípadoch je, že sa hodnota káblov pre používateľa prejaví v zdaniteľnej hodnote.

V.   PRIPOMIENKY OFCOMU

| (112) | OFCOM je nezávislý regulačný orgán v oblasti hospodárskej súťaže pre telekomunikačné odvetvie Spojeného kráľovstva. Pripomienky orgánov Spojeného kráľovstva predkladalo orgány ústrednej štátnej správy Spojeného kráľovstva a nepredstavujú názory OFCOMu. V dôsledku toho Komisia požiadala listom z 26. júla 2005 OFCOM o predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. OFCOM zaslal pripomienky listom z 21. septembra 2005. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM je nezávislý regulačný orgán v oblasti hospodárskej súťaže pre telekomunikačné odvetvie Spojeného kráľovstva. Pripomienky orgánov Spojeného kráľovstva predkladalo orgány ústrednej štátnej správy Spojeného kráľovstva a nepredstavujú názory OFCOMu. V dôsledku toho Komisia požiadala listom z 26. júla 2005 OFCOM o predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. OFCOM zaslal pripomienky listom z 21. septembra 2005.

| (113) | OFCOM posudzoval rozsah, v akom môžu mať rozdiely v metodike a postupoch vplyv na podmienky hospodárskej súťaže. Jeho všeobecným záverom bolo, že systém zdaňovania majetku netýkajúceho sa domácností v súčasnosti nemá nepriaznivý vplyv na podmienky hospodárskej súťaže na telekomunikačnom trhu. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM posudzoval rozsah, v akom môžu mať rozdiely v metodike a postupoch vplyv na podmienky hospodárskej súťaže. Jeho všeobecným záverom bolo, že systém zdaňovania majetku netýkajúceho sa domácností v súčasnosti nemá nepriaznivý vplyv na podmienky hospodárskej súťaže na telekomunikačnom trhu.

| (114) | Vo veci pomeru daní a príjmov je OFCOM toho názoru, že tento pomer nie je použiteľný na hodnotenie spravodlivosti daňového systému. Zdôrazňuje, že dane súvisia s očakávanými prenájmami na trhu, čo skôr vyjadruje efektívne využívanie majetku. Ak firma nevyužíva majetok efektívne, dane môžu predstavovať značnú časť z jej príjmov. Napríklad pomer daní a príjmov pre optickú sieť rozličných spoločností môže takto jednoducho vyjadrovať rozdiely v hodnote služieb, ktoré poskytujú zákazníkom prostredníctvom podobného zdaniteľného majetku. |
| --- | --- |

(114)

Vo veci pomeru daní a príjmov je OFCOM toho názoru, že tento pomer nie je použiteľný na hodnotenie spravodlivosti daňového systému. Zdôrazňuje, že dane súvisia s očakávanými prenájmami na trhu, čo skôr vyjadruje efektívne využívanie majetku. Ak firma nevyužíva majetok efektívne, dane môžu predstavovať značnú časť z jej príjmov. Napríklad pomer daní a príjmov pre optickú sieť rozličných spoločností môže takto jednoducho vyjadrovať rozdiely v hodnote služieb, ktoré poskytujú zákazníkom prostredníctvom podobného zdaniteľného majetku.

| (115) | Okrem toho OFCOM vypočítal pomer daní a príjmov pre niekoľko telekomunikačných operátorov v Spojenom kráľovstve: | Daňová povin-nosť v roku 2005 (milióny GBP) | Príjmy v roku 2005
  (milióny GBP) | Dane/príjmy
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

Okrem toho OFCOM vypočítal pomer daní a príjmov pre niekoľko telekomunikačných operátorov v Spojenom kráľovstve:

Daňová povin-nosť v roku 2005 (milióny GBP)

Príjmy v roku 2005

(milióny GBP)

Dane/príjmy

( %)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM vypočítal tento pomer aj pre spoločnosť Vtesse za rok 2003, jediný rok, za ktorý mal dostupné údaje. Pomer dosiahol hodnotu 2,1 %. Tieto hodnoty dokazujú, že pomer daní a príjmov sa výrazne líši, pričom nejestvuje jednoznačná súvislosť s objemom príjmov. OFCOM dospel k záveru, že tento pomer je nielen chybnou metodikou pre určovanie spravodlivosti systému zdaňovania majetku netýkajúceho sa domácností, ale aj tvrdenie, že spoločnosť BT vo všeobecnosti platí na daniach menšie sumy v porovnaní so svojimi príjmami než jej konkurenti, sa zdá byť nesprávne. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM vypočítal tento pomer aj pre spoločnosť Vtesse za rok 2003, jediný rok, za ktorý mal dostupné údaje. Pomer dosiahol hodnotu 2,1 %. Tieto hodnoty dokazujú, že pomer daní a príjmov sa výrazne líši, pričom nejestvuje jednoznačná súvislosť s objemom príjmov. OFCOM dospel k záveru, že tento pomer je nielen chybnou metodikou pre určovanie spravodlivosti systému zdaňovania majetku netýkajúceho sa domácností, ale aj tvrdenie, že spoločnosť BT vo všeobecnosti platí na daniach menšie sumy v porovnaní so svojimi príjmami než jej konkurenti, sa zdá byť nesprávne.

| (117) | OFCOM zdôrazňuje náročnosť vhodných porovnaní medzi veľmi rozdielnymi telekomunikačnými operátormi (napr. priemerná zdaniteľná hodnota kilometra trasy vláknovej (optickej) siete môže byť značne rozdielna v závislosti od vlastností siete, do ktorej patrí, a od počtu vlákien zapojených a oživených na tejto trase). Napriek tomu navrhol niekoľko alternatívnych spôsobov porovnania zdaňovania BT s jej konkurentmi. Napríklad vypočítal pomer zdaniteľnej hodnoty a pripojenia pre spoločnosť BT a pre tri spoločnosti, ktoré sú jej najviac podobné vzhľadom na lokálnu prístupovú sieť, t.j. Kingston, NTL a Telewest. Všetky štyri spoločnosti sú predovšetkým poskytovateľmi lokálneho prístupu. BT a Kingston sú hodnotené na základe metódy R&E a NTL a Telewest sú hodnotené pomocou metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Výsledky výpočtov OFCOMu sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. Podľa názoru OFCOMu sa tento pomer zdaniteľných hodnôt na pripojenie veľmi nelíši medzi jednotlivými operátormi. | Zdaniteľná hodnota/pripojenie |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

OFCOM zdôrazňuje náročnosť vhodných porovnaní medzi veľmi rozdielnymi telekomunikačnými operátormi (napr. priemerná zdaniteľná hodnota kilometra trasy vláknovej (optickej) siete môže byť značne rozdielna v závislosti od vlastností siete, do ktorej patrí, a od počtu vlákien zapojených a oživených na tejto trase). Napriek tomu navrhol niekoľko alternatívnych spôsobov porovnania zdaňovania BT s jej konkurentmi. Napríklad vypočítal pomer zdaniteľnej hodnoty a pripojenia pre spoločnosť BT a pre tri spoločnosti, ktoré sú jej najviac podobné vzhľadom na lokálnu prístupovú sieť, t.j. Kingston, NTL a Telewest. Všetky štyri spoločnosti sú predovšetkým poskytovateľmi lokálneho prístupu. BT a Kingston sú hodnotené na základe metódy R&E a NTL a Telewest sú hodnotené pomocou metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Výsledky výpočtov OFCOMu sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. Podľa názoru OFCOMu sa tento pomer zdaniteľných hodnôt na pripojenie veľmi nelíši medzi jednotlivými operátormi.

Zdaniteľná hodnota/pripojenie

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | Preto OFCOM dospel k záveru, že vo všeobecnosti existuje len málo dôkazov na podporu argumentu, že spoločnosť BT platí výrazne menej ako operátori hlavných optických sietí. |
| --- | --- |

(118)

Preto OFCOM dospel k záveru, že vo všeobecnosti existuje len málo dôkazov na podporu argumentu, že spoločnosť BT platí výrazne menej ako operátori hlavných optických sietí.

| (119) | OFCOM analyzoval aj to, či daňový systém nezavádza neprípustnú asymetriu vzhľadom na marginálnu daňovú povinnosť. V tejto súvislosti OFCOM pripomína, že metóda R&E používa plánované hodnoty príjmov a nákladov, a preto koncepčne zahŕňa akúkoľvek výstavbu siete potrebnú na splnenie týchto obchodných plánov. Základ R&E nie je obmedzený na stav siete spoločnosti BT na začiatku päťročného obdobia, ale vyjadruje nevyhnutné zmeny, ktoré sa v ňom uskutočnia v priebehu nasledujúcich piatich rokov, s každoročným prehodnocovaním, aby sa zachytili a zdanili podstatné zmeny majetku spoločnosti BT. Podľa názoru OFCOMu, hoci prírastkové zdaňovanie je očividnejšie u menších operátorov, keďže zapojenie a oživenie každého vlákna vedie k osobitnému dodatočnému zdaňovaniu, neznamená to, že zdaniteľná hodnota spoločnosti BT nezahŕňa čiastky pre podobné zmeny. OFCOM dospel k záveru, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že na rozdiel od telekomunikačných operátorov hodnotených pomocou nájomnej metódy, BT neplatí žiadnu dodatočnú daň za pripojené a oživené vlákna. Zdá sa, že systém zabezpečuje z dlhodobého hľadiska v každom prípade v podstate symetrické výsledky, hoci rozličnými spôsobmi a s nízkou úrovňou transparentnosti. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM analyzoval aj to, či daňový systém nezavádza neprípustnú asymetriu vzhľadom na marginálnu daňovú povinnosť. V tejto súvislosti OFCOM pripomína, že metóda R&E používa plánované hodnoty príjmov a nákladov, a preto koncepčne zahŕňa akúkoľvek výstavbu siete potrebnú na splnenie týchto obchodných plánov. Základ R&E nie je obmedzený na stav siete spoločnosti BT na začiatku päťročného obdobia, ale vyjadruje nevyhnutné zmeny, ktoré sa v ňom uskutočnia v priebehu nasledujúcich piatich rokov, s každoročným prehodnocovaním, aby sa zachytili a zdanili podstatné zmeny majetku spoločnosti BT. Podľa názoru OFCOMu, hoci prírastkové zdaňovanie je očividnejšie u menších operátorov, keďže zapojenie a oživenie každého vlákna vedie k osobitnému dodatočnému zdaňovaniu, neznamená to, že zdaniteľná hodnota spoločnosti BT nezahŕňa čiastky pre podobné zmeny. OFCOM dospel k záveru, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že na rozdiel od telekomunikačných operátorov hodnotených pomocou nájomnej metódy, BT neplatí žiadnu dodatočnú daň za pripojené a oživené vlákna. Zdá sa, že systém zabezpečuje z dlhodobého hľadiska v každom prípade v podstate symetrické výsledky, hoci rozličnými spôsobmi a s nízkou úrovňou transparentnosti.

VI.   PRÁVNE HODNOTENIE

| (120) | Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES „každá pomoc, ktorú kedykoľvek poskytne členský štát alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá poškodzuje alebo hrozí poškodením hospodárskej súťaže zvýhodňovaním určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru, je, pokiaľ vplýva na obchodovanie“ medzi členskými štátmi, nezlučiteľná so spoločným trhom. Takže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak spĺňa tieto štyri kritériá:






  — | udeľuje selektívnu výhodu príjemcovi (príjemcom), |
| --- | --- | --- |

(120)

Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES „každá pomoc, ktorú kedykoľvek poskytne členský štát alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá poškodzuje alebo hrozí poškodením hospodárskej súťaže zvýhodňovaním určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru, je, pokiaľ vplýva na obchodovanie“ medzi členskými štátmi, nezlučiteľná so spoločným trhom. Takže opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak spĺňa tieto štyri kritériá:

—

udeľuje selektívnu výhodu príjemcovi (príjemcom),

| — | je udelená štátom prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- |

—

je udelená štátom prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | poškodzuje alebo hrozí poškodením hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

poškodzuje alebo hrozí poškodením hospodárskej súťaže,

| — | je pravdepodobné, že ovplyvní obchodovanie medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

je pravdepodobné, že ovplyvní obchodovanie medzi členskými štátmi.

| (121) | Aby sa určilo, či výsledkom uplatňovania majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston nebolo ekonomické zvýhodňovanie týchto dvoch firiem, musí byť analýza Komisie dvojnásobná:






  — | musí určiť, či predpisy týkajúce sa majetkovej dane boli správne uplatňované na spoločnosti BT a Kingston, a predovšetkým či uplatňovanie metódy R&E bolo opodstatnené a správne použité, |
| --- | --- | --- |

(121)

Aby sa určilo, či výsledkom uplatňovania majetkovej dane na spoločnosti BT a Kingston nebolo ekonomické zvýhodňovanie týchto dvoch firiem, musí byť analýza Komisie dvojnásobná:

—

musí určiť, či predpisy týkajúce sa majetkovej dane boli správne uplatňované na spoločnosti BT a Kingston, a predovšetkým či uplatňovanie metódy R&E bolo opodstatnené a správne použité,

| — | ďalej sa musí posúdiť, či sa uplatnením metódy R&E zvýhodnili spoločnosti BT a Kingston v porovnaní s ich konkurentmi, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. |
| --- | --- |

—

ďalej sa musí posúdiť, či sa uplatnením metódy R&E zvýhodnili spoločnosti BT a Kingston v porovnaní s ich konkurentmi, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou.

6.1   Správne uplatňovanie predpisov o dani z nehnuteľnosti na spoločnosti BT a Kingston

6.1.1   Voľba metódy uplatňovanej na spoločnosti BT a Kingston

| (122) | Prvým posudzovaným bodom je, či orgány Spojeného kráľovstva vhodne uplatnili na spoločnosti BT a Kingston metódu R&E namiesto nájomnej metódy, ktorá sa zdá byť všeobecne uplatňovanou metódou v sektore telekomunikácií. Otázkou je, či existoval dostatok dôkazov o poplatkoch za prenájom na ohodnotenie sietí spoločností BT a Kingston pri zohľadnení dôkazov o poplatkoch za prenájom za obdobia rokov 1995 – 2000, 2000 – 2005 a 2005 -2010. |
| --- | --- |

(122)

Prvým posudzovaným bodom je, či orgány Spojeného kráľovstva vhodne uplatnili na spoločnosti BT a Kingston metódu R&E namiesto nájomnej metódy, ktorá sa zdá byť všeobecne uplatňovanou metódou v sektore telekomunikácií. Otázkou je, či existoval dostatok dôkazov o poplatkoch za prenájom na ohodnotenie sietí spoločností BT a Kingston pri zohľadnení dôkazov o poplatkoch za prenájom za obdobia rokov 1995 – 2000, 2000 – 2005 a 2005 -2010.

| (123) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia navrhla, aby vnútropodnikové ceny medzi maloobchodnými prevádzkami spoločnosti BT a jej veľkoobchodnými útvarmi, ako aj poplatky, ktoré obdržala BT za prenájom svojej vlastnej infraštruktúry poskytovali základ pre uplatňovanie nájomnej metódy. Spomedzi tretích strán, ktoré pripomienkovali toto rozhodnutie, pracovná skupina Altnetu navrhla osobitné zdroje dôkazov o prenájme, napríklad sadzby za veľkoobchodný prenájom liniek BT alebo jej zverejnené ceny pre neviazané účastnícke vedenia, ktoré by sa mohli použiť na stanovenie nájomnej hodnoty medených káblov. |
| --- | --- |

(123)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia navrhla, aby vnútropodnikové ceny medzi maloobchodnými prevádzkami spoločnosti BT a jej veľkoobchodnými útvarmi, ako aj poplatky, ktoré obdržala BT za prenájom svojej vlastnej infraštruktúry poskytovali základ pre uplatňovanie nájomnej metódy. Spomedzi tretích strán, ktoré pripomienkovali toto rozhodnutie, pracovná skupina Altnetu navrhla osobitné zdroje dôkazov o prenájme, napríklad sadzby za veľkoobchodný prenájom liniek BT alebo jej zverejnené ceny pre neviazané účastnícke vedenia, ktoré by sa mohli použiť na stanovenie nájomnej hodnoty medených káblov.

| (124) | V tejto súvislosti BT a orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že nájomná metóda sa nemohla uplatniť pri oceňovaní majetku spoločností BT a Kingston. Po prvé, dôkaz, ktorého použitie navrhla Komisia alebo Altnet, nebol k dispozícii pre prvé dve hodnotiace obdobia (t. j. pre roky 1995 – 2000 a 2000 – 2005). Je to prípad sadzieb za prenájom LLU, ktoré sa uplatňovali od 31. mája 2001, alebo súboru regulačných účtov, ktoré vyjadrovali vnútropodnikové poplatky pre prístupové služby BT. Okrem toho, aj keď tieto informácie boli k dispozícii, napríklad pre posledné hodnotiace obdobie rokov 2005-2010, neboli relevantné a nemohli sa použiť na ocenenie veľmi špecifických sietí spoločností BT a Kingston. Orgány Spojeného kráľovstva napríklad vysvetlili, že veľkoobchodné sadzby za prenájom liniek alebo sadzby pre LLU sú platbami za služby a podľa platnej judikatúry týkajúcej sa majetkovej dane sa nemôžu považovať za dôkaz o prenájme na účely ocenenia príslušnej časti siete BT. Navyše sú to tarify, ktoré reguluje OFCOM a ako také nepredstavujú „poplatky za prenájom na otvorenom trhu“. Preto sa týmto poplatkom ako dôkazom o zdaniteľnej hodnote môže prisudzovať len malá váha. Z týchto dôvodov neexistuje žiadny skutočný trhový dôkaz o začlenení a dostupnosti časti sietí spoločností BT alebo Kingston, ktorá je jedinečnou charakteristikou ich sietí. |
| --- | --- |

(124)

V tejto súvislosti BT a orgány Spojeného kráľovstva vysvetlili, že nájomná metóda sa nemohla uplatniť pri oceňovaní majetku spoločností BT a Kingston. Po prvé, dôkaz, ktorého použitie navrhla Komisia alebo Altnet, nebol k dispozícii pre prvé dve hodnotiace obdobia (t. j. pre roky 1995 – 2000 a 2000 – 2005). Je to prípad sadzieb za prenájom LLU, ktoré sa uplatňovali od 31. mája 2001, alebo súboru regulačných účtov, ktoré vyjadrovali vnútropodnikové poplatky pre prístupové služby BT. Okrem toho, aj keď tieto informácie boli k dispozícii, napríklad pre posledné hodnotiace obdobie rokov 2005-2010, neboli relevantné a nemohli sa použiť na ocenenie veľmi špecifických sietí spoločností BT a Kingston. Orgány Spojeného kráľovstva napríklad vysvetlili, že veľkoobchodné sadzby za prenájom liniek alebo sadzby pre LLU sú platbami za služby a podľa platnej judikatúry týkajúcej sa majetkovej dane sa nemôžu považovať za dôkaz o prenájme na účely ocenenia príslušnej časti siete BT. Navyše sú to tarify, ktoré reguluje OFCOM a ako také nepredstavujú „poplatky za prenájom na otvorenom trhu“. Preto sa týmto poplatkom ako dôkazom o zdaniteľnej hodnote môže prisudzovať len malá váha. Z týchto dôvodov neexistuje žiadny skutočný trhový dôkaz o začlenení a dostupnosti časti sietí spoločností BT alebo Kingston, ktorá je jedinečnou charakteristikou ich sietí.

| (125) | Navyše sa javí, že aj keď existujú dôkazy o prenájme odvodené od ostatných telekomunikačných operátorov, napríklad v prípade optických vlákien, rozdiel medzi používaním optických vlákien týmito operátormi a ich používaním spoločnosťami BT a Kingston znamená, že tento dôkaz o prenájme nie je plne relevantný pre ocenenie majetku spoločnosti Kingston. Nájomné za optické káble, ktoré stanovuje Vtesse, je založené ma trhovom dôkaze pre medzimestské siete slúžiace malému počtu zákazníkov s vysokou hodnotou a s veľkým objemom. Siete spoločností BT a Kingston sú hlavne siete s lokálnym prístupom slúžiace miliónom osôb v prípade BT. Úloha ich optických sietí spočíva predovšetkým v tom, že vzájomne prepájajú ich účastnícke vedenia. Preto sú ich siete jedinečné a nemôžu sa porovnávať so žiadnou inou sieťou v Spojenom kráľovstve, vrátane veľkých sietí, napríklad Cable & Wireless. Je pravda, že časti siete BT môže spoločnosť BT používať na poskytovanie služieb, ktoré konkurujú Vtesse, ale fyzicky a funkčne zostávajú neschopnými oddeliť sa od celej siete BT. Preto vo všeobecnosti tieto dva typy sietí nevykonávajú rovnaké funkcie a je nepravdepodobné, že budú mať rovnakú nájomnú hodnotu. Tento názor potvrdil najmä OFCOM, ktorý zdôraznil, že priemerná hodnota kilometra trasy optickej siete môže byť veľmi rozdielna v závislosti od charakteristík siete, ku ktorej patrí, a že je pravdepodobné, že základná topológia siete BT sa výrazne líši od topológie operátora hlavnej siete slúžiaceho podnikateľskému trhu. |
| --- | --- |

(125)

Navyše sa javí, že aj keď existujú dôkazy o prenájme odvodené od ostatných telekomunikačných operátorov, napríklad v prípade optických vlákien, rozdiel medzi používaním optických vlákien týmito operátormi a ich používaním spoločnosťami BT a Kingston znamená, že tento dôkaz o prenájme nie je plne relevantný pre ocenenie majetku spoločnosti Kingston. Nájomné za optické káble, ktoré stanovuje Vtesse, je založené ma trhovom dôkaze pre medzimestské siete slúžiace malému počtu zákazníkov s vysokou hodnotou a s veľkým objemom. Siete spoločností BT a Kingston sú hlavne siete s lokálnym prístupom slúžiace miliónom osôb v prípade BT. Úloha ich optických sietí spočíva predovšetkým v tom, že vzájomne prepájajú ich účastnícke vedenia. Preto sú ich siete jedinečné a nemôžu sa porovnávať so žiadnou inou sieťou v Spojenom kráľovstve, vrátane veľkých sietí, napríklad Cable & Wireless. Je pravda, že časti siete BT môže spoločnosť BT používať na poskytovanie služieb, ktoré konkurujú Vtesse, ale fyzicky a funkčne zostávajú neschopnými oddeliť sa od celej siete BT. Preto vo všeobecnosti tieto dva typy sietí nevykonávajú rovnaké funkcie a je nepravdepodobné, že budú mať rovnakú nájomnú hodnotu. Tento názor potvrdil najmä OFCOM, ktorý zdôraznil, že priemerná hodnota kilometra trasy optickej siete môže byť veľmi rozdielna v závislosti od charakteristík siete, ku ktorej patrí, a že je pravdepodobné, že základná topológia siete BT sa výrazne líši od topológie operátora hlavnej siete slúžiaceho podnikateľskému trhu.

| (126) | Pokiaľ ide o možnosť uplatňovania nájomnej metódy na časti majetku spoločností BT a Kingston, pre ktoré by sa dali získať dôkazy o prenájme, a metódy R&E na zvyšok, aj túto možnosť VOA vylúčila. Dôvodom je, že metóda R&E sa môže uplatňovať len na celý majetok a nie je možné oddeliť časti majetkov týchto firiem, napríklad ich optické siete, pretože majetok sa má posudzovať podľa britského precedenčného práva ako celok, keďže tieto časti sú plne integrované so zvyškom siete (37). |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o možnosť uplatňovania nájomnej metódy na časti majetku spoločností BT a Kingston, pre ktoré by sa dali získať dôkazy o prenájme, a metódy R&E na zvyšok, aj túto možnosť VOA vylúčila. Dôvodom je, že metóda R&E sa môže uplatňovať len na celý majetok a nie je možné oddeliť časti majetkov týchto firiem, napríklad ich optické siete, pretože majetok sa má posudzovať podľa britského precedenčného práva ako celok, keďže tieto časti sú plne integrované so zvyškom siete (37).

| (127) | Nezávislí odborníci VOA preto dospeli k záveru, že nájomná metóda sa nemôže uplatňovať na spoločnosti BT a Kingston. Záver, že metóda R&E bola správnou metódou, potvrdil Hodnotiaci orgán (38). Komisia sa domnieva, že neexistuje žiadny preukazný dôkaz dokazujúci opak. Komisia preto dospela k záveru, že neexistovali dôkazy o prenájme postačujúce na ocenenie sietí spoločností BT a Kingston v posudzovaných obdobiach a že uplatnenie metódy R&E na určenie zdaniteľnej hodnoty ich sietí bolo plne odôvodnené. |
| --- | --- |

(127)

Nezávislí odborníci VOA preto dospeli k záveru, že nájomná metóda sa nemôže uplatňovať na spoločnosti BT a Kingston. Záver, že metóda R&E bola správnou metódou, potvrdil Hodnotiaci orgán (38). Komisia sa domnieva, že neexistuje žiadny preukazný dôkaz dokazujúci opak. Komisia preto dospela k záveru, že neexistovali dôkazy o prenájme postačujúce na ocenenie sietí spoločností BT a Kingston v posudzovaných obdobiach a že uplatnenie metódy R&E na určenie zdaniteľnej hodnoty ich sietí bolo plne odôvodnené.

6.1.2   Správne uplatňovanie metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston

| (128) | Ďalšou otázkou je, či sa metóda R&E uplatňovala správne na spoločnosti BT a Kingston. Na základe rozšírených vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva a ktoré sú uvedené v odôvodneniach 74 až 93, sa Komisia domnieva, že sa táto metóda uplatňovala v súlade so všeobecnými pravidlami metódy R&E stanovenými v usmerňujúcich pokynoch RICS týkajúcich sa metódy R&E pre zdaňovanie majetku mimo domácností (39). Použitie predpokladaných príjmov a nákladov v priebehu päťročného obdobia v prípade BT nie je výslovne uvedené v usmerňujúcich pokynoch RICS. Tieto pokyny sa však zaoberajú odhadovanou budúcou ziskovosťou pri zohľadnení ponuky hypotetického nájomcu z hľadiska cyklických hospodárskych zmien, ktoré sú predpovedateľné k AVD. Okrem toho sa metóda založená na predpokladaných príjmoch a nákladoch v priebehu určitého počtu rokov použila aj pri určovaní zdaniteľnej hodnoty majetkov plynárenských a elektrárenských prevádzkovateľov, a preto nie je špecifická pre BT. V prípade BT je vzhľadom na prognózu zintenzívnenia hospodárskej súťaže a výrazného rastu sietí konkurentov, ktorý charakterizuje telekomunikačný sektor, použitie predpokladaných príjmov a nákladov v priebehu piatich rokov primeranou metódou na určenie hypotetického nájomného, ktoré by bol za sieť spoločnosti BT ochotný zaplatiť nájomník v reálnymi vyhliadkami na jej neustále užívanie. Na druhej strane stabilita trhu, na ktorom pôsobí spoločnosť Kingston a pre ktorý je charakteristická obmedzená hospodárska súťaž, odôvodňuje skutočnosť, že päťročná prognóza sa nepovažovala za nevyhnutnú. |
| --- | --- |

(128)

Ďalšou otázkou je, či sa metóda R&E uplatňovala správne na spoločnosti BT a Kingston. Na základe rozšírených vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva a ktoré sú uvedené v odôvodneniach 74 až 93, sa Komisia domnieva, že sa táto metóda uplatňovala v súlade so všeobecnými pravidlami metódy R&E stanovenými v usmerňujúcich pokynoch RICS týkajúcich sa metódy R&E pre zdaňovanie majetku mimo domácností (39). Použitie predpokladaných príjmov a nákladov v priebehu päťročného obdobia v prípade BT nie je výslovne uvedené v usmerňujúcich pokynoch RICS. Tieto pokyny sa však zaoberajú odhadovanou budúcou ziskovosťou pri zohľadnení ponuky hypotetického nájomcu z hľadiska cyklických hospodárskych zmien, ktoré sú predpovedateľné k AVD. Okrem toho sa metóda založená na predpokladaných príjmoch a nákladoch v priebehu určitého počtu rokov použila aj pri určovaní zdaniteľnej hodnoty majetkov plynárenských a elektrárenských prevádzkovateľov, a preto nie je špecifická pre BT. V prípade BT je vzhľadom na prognózu zintenzívnenia hospodárskej súťaže a výrazného rastu sietí konkurentov, ktorý charakterizuje telekomunikačný sektor, použitie predpokladaných príjmov a nákladov v priebehu piatich rokov primeranou metódou na určenie hypotetického nájomného, ktoré by bol za sieť spoločnosti BT ochotný zaplatiť nájomník v reálnymi vyhliadkami na jej neustále užívanie. Na druhej strane stabilita trhu, na ktorom pôsobí spoločnosť Kingston a pre ktorý je charakteristická obmedzená hospodárska súťaž, odôvodňuje skutočnosť, že päťročná prognóza sa nepovažovala za nevyhnutnú.

| (129) | V osobitnej otázke zmieru týkajúceho sa obdobia rokov 1995 – 2000 orgány Spojeného kráľovstva poskytli podrobné vysvetlenie dôvodov, prečo bola konečná zdaniteľná hodnota (445 miliónov GBP v Anglicku, 25 miliónov GBP vo Walese) nižšia ako zdaniteľná hodnota, ktorú pôvodne stanovil Hodnotiaci orgán vo svojom rozhodnutí z 19. marca 1998 (523 miliónov GBP pre Anglicko a 30 miliónov GBP vo Walese). Toto vysvetlenie, ktoré je zhrnuté v odôvodneniach 88 až 92 tohto rozhodnutia, dokazuje, že konečná nižšia zdaniteľná hodnota siete BT nebola dohodnutá medzi VOA a BT, ako uviedla spoločnosť Vtesse, ale dospelo sa k nej pomocou použitia zrevidovaných a presnejších údajov, ktoré poskytla spoločnosť BT po vynesení rozhodnutia Hodnotiacej komisie a ktoré neboli k dispozícii v čase ocenenia v roku 1997, a pomocou použitia presnejších hodnotiacich metód po vynesení rozhodnutia Hodnotiaceho orgánu. |
| --- | --- |

(129)

V osobitnej otázke zmieru týkajúceho sa obdobia rokov 1995 – 2000 orgány Spojeného kráľovstva poskytli podrobné vysvetlenie dôvodov, prečo bola konečná zdaniteľná hodnota (445 miliónov GBP v Anglicku, 25 miliónov GBP vo Walese) nižšia ako zdaniteľná hodnota, ktorú pôvodne stanovil Hodnotiaci orgán vo svojom rozhodnutí z 19. marca 1998 (523 miliónov GBP pre Anglicko a 30 miliónov GBP vo Walese). Toto vysvetlenie, ktoré je zhrnuté v odôvodneniach 88 až 92 tohto rozhodnutia, dokazuje, že konečná nižšia zdaniteľná hodnota siete BT nebola dohodnutá medzi VOA a BT, ako uviedla spoločnosť Vtesse, ale dospelo sa k nej pomocou použitia zrevidovaných a presnejších údajov, ktoré poskytla spoločnosť BT po vynesení rozhodnutia Hodnotiacej komisie a ktoré neboli k dispozícii v čase ocenenia v roku 1997, a pomocou použitia presnejších hodnotiacich metód po vynesení rozhodnutia Hodnotiaceho orgánu.

| (130) | V súvislosti s bodom naneseným v rozhodnutí o začatí konania Komisia je potrebné tiež pripomenúť, že uplatnením metódy R&E orgány Spojeného kráľovstva zohľadnili úroveň ziskovosti spoločnosti BT. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 93, ocenenie vykonané podľa metódy R&E musí vychádzať z predpokladu priemernej úrovne efektívnosti, pričom orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že spoločnosť BT spĺňa toto kritérium. Komisia tiež pripomína, že sa správne zohľadňujú aj záväzky univerzálnych služieb, keďže do celkového ocenenia sú zahrnuté náklady aj príjmy vyplývajúce z takýchto záväzkov. |
| --- | --- |

(130)

V súvislosti s bodom naneseným v rozhodnutí o začatí konania Komisia je potrebné tiež pripomenúť, že uplatnením metódy R&E orgány Spojeného kráľovstva zohľadnili úroveň ziskovosti spoločnosti BT. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 93, ocenenie vykonané podľa metódy R&E musí vychádzať z predpokladu priemernej úrovne efektívnosti, pričom orgány Spojeného kráľovstva uviedli, že spoločnosť BT spĺňa toto kritérium. Komisia tiež pripomína, že sa správne zohľadňujú aj záväzky univerzálnych služieb, keďže do celkového ocenenia sú zahrnuté náklady aj príjmy vyplývajúce z takýchto záväzkov.

| (131) | Informácie získané v súvislosti s uplatňovaním revízneho mechanizmu založeného na vývoji podielu na trhu, ktorý je popísaný v odôvodneniach 96 až 99 a ktorý bol prerušený v roku 2005, naznačujú, že išlo o mechanizmus úprav ad-hoc. Podľa Komisie je zrejmé, že podľa dodatku 6 zákona LGFA je VOA zo zákona povinná zmeniť zdaniteľnú hodnotu podniku, ak nastala podstatná zmena okolností (MCC – material change in circumstances), a zohľadniť túto MCC tak, ako keby sa udiala k dátumu predchádzajúceho ocenenia. Vzhľadom na veľkosť siete spoločnosti BT a na podmienky telekomunikačného trhu, so vzrastajúcim rozvojom konkurenčných sietí, sa uznáva, že MCC vznikajú každý deň, a preto je ťažké ich zohľadniť, predovšetkým v súvislosti s uplatňovaním metódy R&E. Predpokladá sa, že tento mechanizmus založený na podieloch na trhu vyjadruje fyzické rozširovanie siete spoločnosti BT (čoho výsledkom môže byť nárast jej podielov na trhu) a uvoľnenie sietí jeho konkurentov (čoho výsledkom môže byť pokles jej podielov na trhu). Preto sa tento revízny mechanizmus zdá byť rozumným spôsobom, ako zohľadniť MCC, a môže byť odôvodnený charakteristikami siete BT a telekomunikačných trhov. |
| --- | --- |

(131)

Informácie získané v súvislosti s uplatňovaním revízneho mechanizmu založeného na vývoji podielu na trhu, ktorý je popísaný v odôvodneniach 96 až 99 a ktorý bol prerušený v roku 2005, naznačujú, že išlo o mechanizmus úprav ad-hoc. Podľa Komisie je zrejmé, že podľa dodatku 6 zákona LGFA je VOA zo zákona povinná zmeniť zdaniteľnú hodnotu podniku, ak nastala podstatná zmena okolností (MCC – material change in circumstances), a zohľadniť túto MCC tak, ako keby sa udiala k dátumu predchádzajúceho ocenenia. Vzhľadom na veľkosť siete spoločnosti BT a na podmienky telekomunikačného trhu, so vzrastajúcim rozvojom konkurenčných sietí, sa uznáva, že MCC vznikajú každý deň, a preto je ťažké ich zohľadniť, predovšetkým v súvislosti s uplatňovaním metódy R&E. Predpokladá sa, že tento mechanizmus založený na podieloch na trhu vyjadruje fyzické rozširovanie siete spoločnosti BT (čoho výsledkom môže byť nárast jej podielov na trhu) a uvoľnenie sietí jeho konkurentov (čoho výsledkom môže byť pokles jej podielov na trhu). Preto sa tento revízny mechanizmus zdá byť rozumným spôsobom, ako zohľadniť MCC, a môže byť odôvodnený charakteristikami siete BT a telekomunikačných trhov.

| (132) | Výsledok uplatnenia tohto revízneho mechanizmu viedol k výkyvom vo vývoji zdaniteľnej hodnoty spoločnosti BT. Napríklad v roku 1999, teda v poslednom roku obdobia 1995-2000, bola zdaniteľná hodnota BT v Anglicku a Walese 366 miliónov GBP. V roku 2000, teda v prvom roku obdobia 2000-2005 (40) bola jej zdaniteľná hodnota stanovená na 493 miliónov GBP. Tieto výkyvy sa dajú vysvetliť charakteristikami majetkovej dane a hospodárskou situáciou telekomunikačného sektora v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(132)

Výsledok uplatnenia tohto revízneho mechanizmu viedol k výkyvom vo vývoji zdaniteľnej hodnoty spoločnosti BT. Napríklad v roku 1999, teda v poslednom roku obdobia 1995-2000, bola zdaniteľná hodnota BT v Anglicku a Walese 366 miliónov GBP. V roku 2000, teda v prvom roku obdobia 2000-2005 (40) bola jej zdaniteľná hodnota stanovená na 493 miliónov GBP. Tieto výkyvy sa dajú vysvetliť charakteristikami majetkovej dane a hospodárskou situáciou telekomunikačného sektora v Spojenom kráľovstve.

| (133) | V prvom rade treba pripomenúť, že podľa zákonných požiadaviek bola sieť spoločnosť BT v rámci ocenenia z roku 1995 ocenená tak, ako fyzicky existovala k 1. aprílu 1995, ale za predpokladu, že v takom stave existovala za hospodárskych podmienok z 1. apríla 1993. Predpokladalo sa teda, že podstatné zmeny okolností nastali 1. apríla 1993. Pre ocenenie v roku 2000 sa použil rovnaký postup, ale zohľadnil sa predpoklad, že majetok bol prenajatý v hospodárskych súvislostiach z 1. apríla 1998. To isté platí aj pre spoločnosť Kingston. |
| --- | --- |

(133)

V prvom rade treba pripomenúť, že podľa zákonných požiadaviek bola sieť spoločnosť BT v rámci ocenenia z roku 1995 ocenená tak, ako fyzicky existovala k 1. aprílu 1995, ale za predpokladu, že v takom stave existovala za hospodárskych podmienok z 1. apríla 1993. Predpokladalo sa teda, že podstatné zmeny okolností nastali 1. apríla 1993. Pre ocenenie v roku 2000 sa použil rovnaký postup, ale zohľadnil sa predpoklad, že majetok bol prenajatý v hospodárskych súvislostiach z 1. apríla 1998. To isté platí aj pre spoločnosť Kingston.

| (134) | To znamená, že zdaniteľná hodnota z roku 1999 je hodnota majetku, ktorý fyzicky existoval v roku 1999, ale v hospodárskych súvislostiach roku 1993, t. j. pri úrovni cien z roku 1993 a na telekomunikačnom trhu s veľkosťou z roku 1993. Zdaniteľná hodnota v nasledujúcom roku, t. j. v roku 2000, sa však počítala vo vzťahu k hospodárskym podmienkam, úrovni cien a veľkosti telekomunikačného trhu z roku 1998. Podobne zdaniteľná hodnota v roku 2004 sa stanovila vo vzťahu k hospodárskym podmienkam trhu z roku 1998, pričom ocenenie v roku 2005 sa stanovilo vo vzťahu k trhovým podmienkam z roku 2003 (41). |
| --- | --- |

(134)

To znamená, že zdaniteľná hodnota z roku 1999 je hodnota majetku, ktorý fyzicky existoval v roku 1999, ale v hospodárskych súvislostiach roku 1993, t. j. pri úrovni cien z roku 1993 a na telekomunikačnom trhu s veľkosťou z roku 1993. Zdaniteľná hodnota v nasledujúcom roku, t. j. v roku 2000, sa však počítala vo vzťahu k hospodárskym podmienkam, úrovni cien a veľkosti telekomunikačného trhu z roku 1998. Podobne zdaniteľná hodnota v roku 2004 sa stanovila vo vzťahu k hospodárskym podmienkam trhu z roku 1998, pričom ocenenie v roku 2005 sa stanovilo vo vzťahu k trhovým podmienkam z roku 2003 (41).

| (135) | Orgány Spojeného kráľovstva zdôraznili, že hospodárske podmienky v telekomunikačnom sektore boli v rokoch 1993, 1998 a 2003 výrazne rozdielne. Predovšetkým sa v rokoch 1993 až 1998 a v rokoch 1998 až 2003 výrazne rozrástol telekomunikačný trh. Preto sa fyzická sieť spoločnosti BT v roku 2000 zohľadňovala na trhu väčšom, ako bol trh, na ktorom sa zohľadňovala fyzická sieť BT v roku 1999. To nevyhnutne znamená, že jej zdaniteľná hodnota v roku 2000 bola pravdepodobne výrazne vyššia ako v roku 1999. Okrem toho, v roku 1993 sa telekomunikačný sektor nachádzal v procese otvárania sa nevídanej konkurencii a účinok na obchodné postavenie BT bol výrazný. Potvrdila to aj skutočnosť, že podiel spoločnosti BT na trhu klesol v tomto období z 87 % pod 70 %. Tento predpoklad mal zostupný účinok na zdaniteľnú hodnotu spoločnosti BT v každom roku tohto obdobia. Na druhej strane, v roku 1998, sa dala očakávať slabšia hospodárska súťaž, čo sa opätovne potvrdilo relatívne stabilným podielom spoločnosti BT na trhu vo výške približne 70 % v priebehu obdobia rokov 2000-2005. Tento predpoklad mal pravdepodobne vzostupný účinok na ocenenie majetku BT v priebehu tohto obdobia. |
| --- | --- |

(135)

Orgány Spojeného kráľovstva zdôraznili, že hospodárske podmienky v telekomunikačnom sektore boli v rokoch 1993, 1998 a 2003 výrazne rozdielne. Predovšetkým sa v rokoch 1993 až 1998 a v rokoch 1998 až 2003 výrazne rozrástol telekomunikačný trh. Preto sa fyzická sieť spoločnosti BT v roku 2000 zohľadňovala na trhu väčšom, ako bol trh, na ktorom sa zohľadňovala fyzická sieť BT v roku 1999. To nevyhnutne znamená, že jej zdaniteľná hodnota v roku 2000 bola pravdepodobne výrazne vyššia ako v roku 1999. Okrem toho, v roku 1993 sa telekomunikačný sektor nachádzal v procese otvárania sa nevídanej konkurencii a účinok na obchodné postavenie BT bol výrazný. Potvrdila to aj skutočnosť, že podiel spoločnosti BT na trhu klesol v tomto období z 87 % pod 70 %. Tento predpoklad mal zostupný účinok na zdaniteľnú hodnotu spoločnosti BT v každom roku tohto obdobia. Na druhej strane, v roku 1998, sa dala očakávať slabšia hospodárska súťaž, čo sa opätovne potvrdilo relatívne stabilným podielom spoločnosti BT na trhu vo výške približne 70 % v priebehu obdobia rokov 2000-2005. Tento predpoklad mal pravdepodobne vzostupný účinok na ocenenie majetku BT v priebehu tohto obdobia.

| (136) | Navyše najhodnotnejšie časti sietí spoločností BT a Kingston pozostávajú z ich sietí s lokálnym prístupom, ktorých hodnota výrazne vzrástla s nástupom využívania širokopásmovej technológie DSL. Tento vývoj, ktorý sa nedal plne očakávať v roku 1993, vytvoril vzostupný účinok na ocenenia sietí BT a Kingston a môže vysvetliť, prečo ich ocenenia v rokoch 2000 a 2005 výrazne stúpli. |
| --- | --- |

(136)

Navyše najhodnotnejšie časti sietí spoločností BT a Kingston pozostávajú z ich sietí s lokálnym prístupom, ktorých hodnota výrazne vzrástla s nástupom využívania širokopásmovej technológie DSL. Tento vývoj, ktorý sa nedal plne očakávať v roku 1993, vytvoril vzostupný účinok na ocenenia sietí BT a Kingston a môže vysvetliť, prečo ich ocenenia v rokoch 2000 a 2005 výrazne stúpli.

| (137) | Komisia ďalej upozorňuje na to, že skutočnosťou, ktorou sa v hospodárskych súvislostiach AVD môžu zohľadňovať len fyzické zmeny, sa dá vysvetliť, prečo zdaniteľná hodnota spoločnosti BT klesla po dobu platnosti zoznamov z období rokov 1995-2000 a 2000-2005 napriek tomu, že jej príjmy lebo zisky boli stabilné alebo stúpajúce. V skutočnosti také prvky, ako rast trhu, zvýšenie úrovne cien, technologické zmeny alebo zmeny v modeli dopytu, ktoré sú faktormi pozitívne vplývajúcimi na výsledky BT, nemôže VOA zohľadňovať v rámci svojich každoročných revízií daňového zoznamu. |
| --- | --- |

(137)

Komisia ďalej upozorňuje na to, že skutočnosťou, ktorou sa v hospodárskych súvislostiach AVD môžu zohľadňovať len fyzické zmeny, sa dá vysvetliť, prečo zdaniteľná hodnota spoločnosti BT klesla po dobu platnosti zoznamov z období rokov 1995-2000 a 2000-2005 napriek tomu, že jej príjmy lebo zisky boli stabilné alebo stúpajúce. V skutočnosti také prvky, ako rast trhu, zvýšenie úrovne cien, technologické zmeny alebo zmeny v modeli dopytu, ktoré sú faktormi pozitívne vplývajúcimi na výsledky BT, nemôže VOA zohľadňovať v rámci svojich každoročných revízií daňového zoznamu.

| (138) | Komisia si plne uvedomuje, že nový ročný revízny systém, ktorý sa bude uplatňovať na obdobie rokov 2005 – 2010, už nie je založený na vývoji podielov na trhu, ale bude pozostávať z uplatňovania celoročného ocenenia podľa R&E. Orgány Spojeného kráľovstva naznačili, že tento systém v plnej miere odzrkadľuje všetky fyzické zmeny, vrátane novo zapojených a oživených vlákien. Ale keďže tento revízny systém nie je doteraz dokončený, Komisia nemala príležitosť podrobiť ho analýze, a jej konečné závery v tomto rozhodnutí budú preto obmedzené na obdobie rokov 1995 – 2005. |
| --- | --- |

(138)

Komisia si plne uvedomuje, že nový ročný revízny systém, ktorý sa bude uplatňovať na obdobie rokov 2005 – 2010, už nie je založený na vývoji podielov na trhu, ale bude pozostávať z uplatňovania celoročného ocenenia podľa R&E. Orgány Spojeného kráľovstva naznačili, že tento systém v plnej miere odzrkadľuje všetky fyzické zmeny, vrátane novo zapojených a oživených vlákien. Ale keďže tento revízny systém nie je doteraz dokončený, Komisia nemala príležitosť podrobiť ho analýze, a jej konečné závery v tomto rozhodnutí budú preto obmedzené na obdobie rokov 1995 – 2005.

| (139) | Komisia dospela k záveru, že orgány Spojeného kráľovstva uplatňovali na spoločnosti BT a Kingston vhodnú hodnotiacu metódu a že dodržiavali všeobecné zásady týkajúce sa uplatňovania metódy R&E pri uplatňovaní tejto metódy na spoločnosti BT a Kingston. |
| --- | --- |

(139)

Komisia dospela k záveru, že orgány Spojeného kráľovstva uplatňovali na spoločnosti BT a Kingston vhodnú hodnotiacu metódu a že dodržiavali všeobecné zásady týkajúce sa uplatňovania metódy R&E pri uplatňovaní tejto metódy na spoločnosti BT a Kingston.

6.2   Spôsobuje metóda R&E zvýhodnenie v porovnaní s nájomnou metódou?

6.2.1   Je výsledkom metódy R&E celkové podhodnotenie sietí spoločností BT a Kingston?

| (140) | Ďalším bodom, ktorý sa má posúdiť, je, či sa uplatňovaním metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston zvýhodnili tieto firmy v porovnaní s ich konkurentmi, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Otázkou je, či tento rozdielny prístup môže viesť k iným výsledkom než takým, ktoré by sa dosiahli, keby sa ocenenie týchto firiem vykonávalo rovnakou metódou. V súlade s pripomienkami orgánov Spojeného kráľovstva Komisia zastáva názor, že existencia zvýhodnenia spoločností BT a Kingston by sa dala preukázať týmito spôsobmi:






  a) | preukázaním, že uplatnenie nájomnej metódy na spoločnosti BT a Kingston by bolo možné a jeho výsledkom by bola vyššia zdaniteľná hodnota než v prípade metódy R&E, alebo |
| --- | --- | --- |

(140)

Ďalším bodom, ktorý sa má posúdiť, je, či sa uplatňovaním metódy R&E na spoločnosti BT a Kingston zvýhodnili tieto firmy v porovnaní s ich konkurentmi, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Otázkou je, či tento rozdielny prístup môže viesť k iným výsledkom než takým, ktoré by sa dosiahli, keby sa ocenenie týchto firiem vykonávalo rovnakou metódou. V súlade s pripomienkami orgánov Spojeného kráľovstva Komisia zastáva názor, že existencia zvýhodnenia spoločností BT a Kingston by sa dala preukázať týmito spôsobmi:

a)

preukázaním, že uplatnenie nájomnej metódy na spoločnosti BT a Kingston by bolo možné a jeho výsledkom by bola vyššia zdaniteľná hodnota než v prípade metódy R&E, alebo

| b) | preukázaním, že uplatnenie metódy R&E na ostatných telekomunikačných operátorov by bolo možné a jeho systematickým výsledkom by bola nižšia zdaniteľná hodnota než hodnota získaná nájomnou metódou, alebo |
| --- | --- |

b)

preukázaním, že uplatnenie metódy R&E na ostatných telekomunikačných operátorov by bolo možné a jeho systematickým výsledkom by bola nižšia zdaniteľná hodnota než hodnota získaná nájomnou metódou, alebo

| c) | použitím iných správnych a relevantných porovnaní dokázaním toho, že telekomunikační operátori hodnotení nájomnou metódou sú v porovnaní so spoločnosťami BT a Kingston zdaňovaní viac. |
| --- | --- |

c)

použitím iných správnych a relevantných porovnaní dokázaním toho, že telekomunikační operátori hodnotení nájomnou metódou sú v porovnaní so spoločnosťami BT a Kingston zdaňovaní viac.

| (141) | Preukázanie existencie možného zvýhodnenia spoločností BT a Kingston na základe odôvodnenia podľa bodu a) predpokladá, že nájomná metóda je na spoločnosti BT a Kingston uplatniteľná. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 124 až 127 neexistuje dostatok dôkazov o prenájme na to, aby sa dala oceniť zdaniteľná hodnota ich majetkov. Následne Komisia dospela k záveru, že nie je možné stanoviť, že zdaniteľné hodnoty spoločností BT a Kingston by boli vyššie, keby sa na ne uplatňovala nájomná metóda. |
| --- | --- |

(141)

Preukázanie existencie možného zvýhodnenia spoločností BT a Kingston na základe odôvodnenia podľa bodu a) predpokladá, že nájomná metóda je na spoločnosti BT a Kingston uplatniteľná. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 124 až 127 neexistuje dostatok dôkazov o prenájme na to, aby sa dala oceniť zdaniteľná hodnota ich majetkov. Následne Komisia dospela k záveru, že nie je možné stanoviť, že zdaniteľné hodnoty spoločností BT a Kingston by boli vyššie, keby sa na ne uplatňovala nájomná metóda.

| (142) | Preukázanie existencie zvýhodnenia spoločností BT a Kingston na základe odôvodnenia podľa bodu b) by znamenalo uplatnenie metódy R&E na reprezentatívnu vzorku telekomunikačných operátorov, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Komisia nemá možnosť sama vypracovať tieto ocenenia. VOA ďalej vysvetlila, že bez obchodných plánov týchto firiem nemôže uskutočniť ich ocenenia podľa metódy R&E. Takisto sa pripomína, že žiadna z tretích strán nepredložila dôkaz o tom, že by výsledkom uplatňovania metódy R&E boli nižšie ocenenia ich majetkov: vo svojom podaní UKCTA uviedla, že nemôže vypočítať, koľko by jej členovia zaplatili na daniach podľa metódy R&E. |
| --- | --- |

(142)

Preukázanie existencie zvýhodnenia spoločností BT a Kingston na základe odôvodnenia podľa bodu b) by znamenalo uplatnenie metódy R&E na reprezentatívnu vzorku telekomunikačných operátorov, ktorí boli hodnotení nájomnou metódou. Komisia nemá možnosť sama vypracovať tieto ocenenia. VOA ďalej vysvetlila, že bez obchodných plánov týchto firiem nemôže uskutočniť ich ocenenia podľa metódy R&E. Takisto sa pripomína, že žiadna z tretích strán nepredložila dôkaz o tom, že by výsledkom uplatňovania metódy R&E boli nižšie ocenenia ich majetkov: vo svojom podaní UKCTA uviedla, že nemôže vypočítať, koľko by jej členovia zaplatili na daniach podľa metódy R&E.

| (143) | Na základe týchto skutočností musí Komisia dospieť k záveru, že sa metóda bodu b) nedá použiť na dokázanie existencie možného zvýhodnenia spoločností BT a Kingston. |
| --- | --- |

(143)

Na základe týchto skutočností musí Komisia dospieť k záveru, že sa metóda bodu b) nedá použiť na dokázanie existencie možného zvýhodnenia spoločností BT a Kingston.

| (144) | Metóda navrhovaná v bode c) by mala využívať relevantné porovnania na stanovenie toho, že dane spoločností BT a Kingston sú podľa metódy R&E podhodnotené. Túto metódu navrhla Komisia v rozhodnutí o začatí konania: podľa informácií, ktoré boli vtedy k dispozícii BT platila na majetkovej dani 2 % zo svojich príjmov, pričom spoločnosť Vtesse platila dvojnásobne až trojnásobne viac. |
| --- | --- |

(144)

Metóda navrhovaná v bode c) by mala využívať relevantné porovnania na stanovenie toho, že dane spoločností BT a Kingston sú podľa metódy R&E podhodnotené. Túto metódu navrhla Komisia v rozhodnutí o začatí konania: podľa informácií, ktoré boli vtedy k dispozícii BT platila na majetkovej dani 2 % zo svojich príjmov, pričom spoločnosť Vtesse platila dvojnásobne až trojnásobne viac.

| (145) | Ako úvodnú poznámku k používaniu a uplatňovaniu pomeru daní a príjmov Komisia uvádza, že podľa pripomienok spoločnosti Vtesse sa majú príjmy telekomunikačných operátorov upraviť tak, aby bolo nožné priame porovnanie pomeru daní a príjmov spoločnosti BT s týmto pomerom ostatných telekomunikačných operátorov. Vtesse tvrdí, že väčšina operátorov platí spoločnosti BT výrazné poplatky za poskytovanie a ukončovanie služieb a že tieto poplatky nesúvisia so zdaniteľným majetkom týchto operátorov, a preto sa nemôžu použiť v žiadnom porovnaní daňového zaťaženia. |
| --- | --- |

(145)

Ako úvodnú poznámku k používaniu a uplatňovaniu pomeru daní a príjmov Komisia uvádza, že podľa pripomienok spoločnosti Vtesse sa majú príjmy telekomunikačných operátorov upraviť tak, aby bolo nožné priame porovnanie pomeru daní a príjmov spoločnosti BT s týmto pomerom ostatných telekomunikačných operátorov. Vtesse tvrdí, že väčšina operátorov platí spoločnosti BT výrazné poplatky za poskytovanie a ukončovanie služieb a že tieto poplatky nesúvisia so zdaniteľným majetkom týchto operátorov, a preto sa nemôžu použiť v žiadnom porovnaní daňového zaťaženia.

| (146) | Tento argument sa nedá akceptovať. Pomery, ktoré sa majú porovnávať, by mali klásť dane do vzťahu buď s hrubými príjmami alebo s čistými príjmami. „Polovičný“ prístup, ktorý navrhuje spoločnosť Vtesse a ktorý znamená odpočítanie určitých osobitných nákladov, napríklad poplatkov za vzájomné prepojenie, ale nie iných, sa nezdá byť presným. Po prvé, nie je správne tvrdiť, ako to robí Vtesse, že poplatky za poskytovanie a ukončovanie služieb nesúvisia so zdaniteľným majetkom príslušného operátora: naopak, tieto poplatky sú potrebné pre začatie a ukončenie poskytovania služieb prostredníctvom ich sietí, a preto priamo súvisia s prevádzkou týchto sietí. Po druhé, tieto poplatky majú priamy vplyv na hypotetické nájomné, ktoré by bol ochotný zaplatiť prípadný nájomca za príslušnú sieť, keďže sú súčasťou nákladov súvisiacich s užívaním tejto siete. A nakoniec, tieto poplatky za vzájomné prepojenie sú významnou súčasťou príjmov spoločnosti BT a v dôsledku toho majú jednoznačný vzostupný účinok na zdaniteľnú hodnotu BT. Keďže tieto poplatky vplývajú na hypotetické nájomné a na zdaniteľnú hodnotu všetkých dotknutých telekomunikačných operátorov, nie je dôvod odpočítať ich z príjmov získaných telekomunikačnými operátormi pri porovnávaní pomerov daní a príjmov. |
| --- | --- |

(146)

Tento argument sa nedá akceptovať. Pomery, ktoré sa majú porovnávať, by mali klásť dane do vzťahu buď s hrubými príjmami alebo s čistými príjmami. „Polovičný“ prístup, ktorý navrhuje spoločnosť Vtesse a ktorý znamená odpočítanie určitých osobitných nákladov, napríklad poplatkov za vzájomné prepojenie, ale nie iných, sa nezdá byť presným. Po prvé, nie je správne tvrdiť, ako to robí Vtesse, že poplatky za poskytovanie a ukončovanie služieb nesúvisia so zdaniteľným majetkom príslušného operátora: naopak, tieto poplatky sú potrebné pre začatie a ukončenie poskytovania služieb prostredníctvom ich sietí, a preto priamo súvisia s prevádzkou týchto sietí. Po druhé, tieto poplatky majú priamy vplyv na hypotetické nájomné, ktoré by bol ochotný zaplatiť prípadný nájomca za príslušnú sieť, keďže sú súčasťou nákladov súvisiacich s užívaním tejto siete. A nakoniec, tieto poplatky za vzájomné prepojenie sú významnou súčasťou príjmov spoločnosti BT a v dôsledku toho majú jednoznačný vzostupný účinok na zdaniteľnú hodnotu BT. Keďže tieto poplatky vplývajú na hypotetické nájomné a na zdaniteľnú hodnotu všetkých dotknutých telekomunikačných operátorov, nie je dôvod odpočítať ich z príjmov získaných telekomunikačnými operátormi pri porovnávaní pomerov daní a príjmov.

| (147) | K otázke relevantnosti pomeru daní a príjmov Komisia pripomína, že podľa názoru VOA a OFCOMu nie je pomer daní a príjmov vhodný na posudzovanie daňového zaťaženia rozličných operátorov. Na základe ich pripomienok a námietok Komisia môže súhlasiť s tým, že tento pomer nie je správnym nástrojom na posudzovanie spravodlivosti systému zdaňovania, keďže ide o daň z hodnoty majetku a nie o daň z príjmov alebo z pridanej hodnoty (42). Ako tvrdil najmä OFCOM, zdá sa, že tento pomer sa bude meniť v závislosti od hodnoty služieb, ktoré operátori poskytujú zákazníkom prostredníctvom podobne zdaniteľných majetkov a v závislosti od toho, nakoľko efektívne využívajú svoj majetok. Komisia teda môže dospieť k záveru, že tento pomer je prinajlepšom indikatívny a nedá sa z neho vyvodiť žiadny spoľahlivý záver. |
| --- | --- |

(147)

K otázke relevantnosti pomeru daní a príjmov Komisia pripomína, že podľa názoru VOA a OFCOMu nie je pomer daní a príjmov vhodný na posudzovanie daňového zaťaženia rozličných operátorov. Na základe ich pripomienok a námietok Komisia môže súhlasiť s tým, že tento pomer nie je správnym nástrojom na posudzovanie spravodlivosti systému zdaňovania, keďže ide o daň z hodnoty majetku a nie o daň z príjmov alebo z pridanej hodnoty (42). Ako tvrdil najmä OFCOM, zdá sa, že tento pomer sa bude meniť v závislosti od hodnoty služieb, ktoré operátori poskytujú zákazníkom prostredníctvom podobne zdaniteľných majetkov a v závislosti od toho, nakoľko efektívne využívajú svoj majetok. Komisia teda môže dospieť k záveru, že tento pomer je prinajlepšom indikatívny a nedá sa z neho vyvodiť žiadny spoľahlivý záver.

| (148) | Okrem toho aj keby sa tento pomer bral do úvahy, neumožňuje vyvodiť žiadny použiteľný záver. Podľa číselných údajov, ktoré poskytol OFCOM za dvanásť telekomunikačných operátorov, sa pomer daní a príjmov pohybuje od 0,59 % pre Your Communication po 2,32 % pre Fibernet, pričom BT dosiahla hodnotu 1,28 % a Kingston 0,92 %. Zdá sa, že ani BT ani Kingston neplatili výrazne menšiu časť zo svojich príjmov na dani z podnikania v porovnaní s väčšinou ostatných telekomunikačných operátorov. K tejto otázke je potrebné ďalej uviesť, že existuje určitá nezhoda vo výpočte pomeru daní a príjmov spoločnosti Vtesse. Pre rok 2004 Vtesse uvádza tento pomer vo výške 13,46 %. Tento číselný údaj vychádzal zo zdaniteľnej hodnoty 429 000 GBP (čo znamená daň vo výške 195 624 GBP) a z „opakovaných príjmov“ vo výške 1 453 146 GBP. Avšak podľa orgánov Spojeného kráľovstva sa zdaniteľná hodnota spoločnosti Vtesse v roku 2004 následne znížila na 145 000 GBP (čo vyplýva z dane vo výške 66 120GBP), keďže sa zistilo, že majetok v Hounslowe ocenený na 284 000 GBP sa v skutočnosti neužíval. Navyše zo správy a finančných výkazov spoločnosti Vtesse za rok končiaci 31. decembrom 2004 vyplýva, že jej celkový obrat v roku 2004 bol 4 744 228 GBP. Na základe jej celkového obratu, ktorého hodnotu použil OFCOM pri porovnávaní v prípade ostatných telekomunikačných operátorov, klesol pomer daní a obratu spoločnosti Vtesse v roku 2004 na 1,4 % alebo 2,2 %, ak sa zohľadnia dane zaplatené spoločnosťou Vtesse z jej pobočiek, ktorých ocenenie sa určilo samostatne. Tieto číselné údaje sú viac v súlade so závermi OFCOMu, ktorý zistil, že spoločnosť Vtesse zaplatila na daniach v roku 2003 2,1 % svojich príjmov. Na základe týchto číselných údajov neexistuje žiadny jednoznačný rozdiel medzi daňovým zaťažením spoločnosti BT a daňovým zaťažením spoločnosti Vtesse. |
| --- | --- |

(148)

Okrem toho aj keby sa tento pomer bral do úvahy, neumožňuje vyvodiť žiadny použiteľný záver. Podľa číselných údajov, ktoré poskytol OFCOM za dvanásť telekomunikačných operátorov, sa pomer daní a príjmov pohybuje od 0,59 % pre Your Communication po 2,32 % pre Fibernet, pričom BT dosiahla hodnotu 1,28 % a Kingston 0,92 %. Zdá sa, že ani BT ani Kingston neplatili výrazne menšiu časť zo svojich príjmov na dani z podnikania v porovnaní s väčšinou ostatných telekomunikačných operátorov. K tejto otázke je potrebné ďalej uviesť, že existuje určitá nezhoda vo výpočte pomeru daní a príjmov spoločnosti Vtesse. Pre rok 2004 Vtesse uvádza tento pomer vo výške 13,46 %. Tento číselný údaj vychádzal zo zdaniteľnej hodnoty 429 000 GBP (čo znamená daň vo výške 195 624 GBP) a z „opakovaných príjmov“ vo výške 1 453 146 GBP. Avšak podľa orgánov Spojeného kráľovstva sa zdaniteľná hodnota spoločnosti Vtesse v roku 2004 následne znížila na 145 000 GBP (čo vyplýva z dane vo výške 66 120GBP), keďže sa zistilo, že majetok v Hounslowe ocenený na 284 000 GBP sa v skutočnosti neužíval. Navyše zo správy a finančných výkazov spoločnosti Vtesse za rok končiaci 31. decembrom 2004 vyplýva, že jej celkový obrat v roku 2004 bol 4 744 228 GBP. Na základe jej celkového obratu, ktorého hodnotu použil OFCOM pri porovnávaní v prípade ostatných telekomunikačných operátorov, klesol pomer daní a obratu spoločnosti Vtesse v roku 2004 na 1,4 % alebo 2,2 %, ak sa zohľadnia dane zaplatené spoločnosťou Vtesse z jej pobočiek, ktorých ocenenie sa určilo samostatne. Tieto číselné údaje sú viac v súlade so závermi OFCOMu, ktorý zistil, že spoločnosť Vtesse zaplatila na daniach v roku 2003 2,1 % svojich príjmov. Na základe týchto číselných údajov neexistuje žiadny jednoznačný rozdiel medzi daňovým zaťažením spoločnosti BT a daňovým zaťažením spoločnosti Vtesse.

| (149) | OFCOM a orgány Spojeného kráľovstva navrhli ďalšie spôsoby porovnania daňového zaťaženia rozličných telekomunikačných operátorov. OFCOM navrhol, že by sa mal porovnať pomer zdaniteľnej hodnoty a pripojení pre spoločnosti BT, Kingston, NTL a Telewest. Tento pomer je pre tieto štyri spoločnosti veľmi podobný. V skutočnosti je spoločnosť Kingston ohodnotená trochu vyššie ako ostatní operátori, čo sa dá vysvetliť tým, že táto spoločnosť je výrazne menšia ako ostatné a nemá rovnaké úspory z masovej činnosti. Porovnanie, ktoré navrhol OFCOM, je ešte relevantnejšie, vzhľadom na podobné črty týchto štyroch spoločností, keďže lokálne sprístupňované sieťové služby sú významnou súčasťou ich celkového podnikania. Je však pravda, že spoločnosti NTL a Telewest sú hodnotené na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Preto tento pomer nie je priamo vhodný na posudzovanie údajných rozporov medzi oceneniami uskutočnenými na základe nájomnej metódy a oceneniami uskutočnenými podľa metódy R&E. Napriek tomu to dokazuje, že použitie rozličných metodík a porovnanie spoločností BT a Kingston s firmami, ktoré sú viac priamo porovnateľné ako Vtesse, vedie k podobným výsledkom, ktoré majú tendenciu podporiť tvrdenie VOA, že v zásade všetky hodnotiace metódy majú viesť k rovnakému výsledku. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM a orgány Spojeného kráľovstva navrhli ďalšie spôsoby porovnania daňového zaťaženia rozličných telekomunikačných operátorov. OFCOM navrhol, že by sa mal porovnať pomer zdaniteľnej hodnoty a pripojení pre spoločnosti BT, Kingston, NTL a Telewest. Tento pomer je pre tieto štyri spoločnosti veľmi podobný. V skutočnosti je spoločnosť Kingston ohodnotená trochu vyššie ako ostatní operátori, čo sa dá vysvetliť tým, že táto spoločnosť je výrazne menšia ako ostatné a nemá rovnaké úspory z masovej činnosti. Porovnanie, ktoré navrhol OFCOM, je ešte relevantnejšie, vzhľadom na podobné črty týchto štyroch spoločností, keďže lokálne sprístupňované sieťové služby sú významnou súčasťou ich celkového podnikania. Je však pravda, že spoločnosti NTL a Telewest sú hodnotené na základe metódy odvodenej z metódy dodávateľského základu. Preto tento pomer nie je priamo vhodný na posudzovanie údajných rozporov medzi oceneniami uskutočnenými na základe nájomnej metódy a oceneniami uskutočnenými podľa metódy R&E. Napriek tomu to dokazuje, že použitie rozličných metodík a porovnanie spoločností BT a Kingston s firmami, ktoré sú viac priamo porovnateľné ako Vtesse, vedie k podobným výsledkom, ktoré majú tendenciu podporiť tvrdenie VOA, že v zásade všetky hodnotiace metódy majú viesť k rovnakému výsledku.

| (150) | Pokiaľ ide o orgány Spojeného kráľovstva, tie naznačili, že podľa číselných údajov OFCOMu (43) v záverečnom roku zoznamu z roku 2000 spoločnosť BT predstavovala približne 70 % celkovej zdaniteľnej hodnoty v telekomunikačnom sektore pevných liniek a približne 71,6 % príjmov z hovorov na pevných linkách a z prístupu na pevné linky. Komisia súhlasí s tým, že porovnanie spoločnosti BT so všetkými členmi Altnetu spolu môže poskytnúť vhodnejšie závery než individuálne porovnanie spoločnosti BT s malými operátormi, napríklad s Vtesse. Na tomto základe sa zdá, že BT platí takú časť z celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikačného sektora pevných liniek, ktorá je veľmi podobná jej podielu na telekomunikačnom trhu pevných liniek. Treba však pripomenúť, že opätovne ide o porovnanie medzi daňami a príjmami, ktorých relevantnosť je obmedzená a prinajlepšom len indikatívna. |
| --- | --- |

(150)

Pokiaľ ide o orgány Spojeného kráľovstva, tie naznačili, že podľa číselných údajov OFCOMu (43) v záverečnom roku zoznamu z roku 2000 spoločnosť BT predstavovala približne 70 % celkovej zdaniteľnej hodnoty v telekomunikačnom sektore pevných liniek a približne 71,6 % príjmov z hovorov na pevných linkách a z prístupu na pevné linky. Komisia súhlasí s tým, že porovnanie spoločnosti BT so všetkými členmi Altnetu spolu môže poskytnúť vhodnejšie závery než individuálne porovnanie spoločnosti BT s malými operátormi, napríklad s Vtesse. Na tomto základe sa zdá, že BT platí takú časť z celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikačného sektora pevných liniek, ktorá je veľmi podobná jej podielu na telekomunikačnom trhu pevných liniek. Treba však pripomenúť, že opätovne ide o porovnanie medzi daňami a príjmami, ktorých relevantnosť je obmedzená a prinajlepšom len indikatívna.

| (151) | Treba pripomenúť, že spoločnosť Vtesse navrhuje, aby sa namiesto trhového podielu BT na celkových príjmoch z hovorov aj prístupov zohľadňoval len trhový podiel BT na príjmoch z prístupov. Na tomto trhu sa BT podieľa viac ako 80 percentami. Podľa názoru spoločnosti Vtesse je to ďalší dôkaz toho, že majetok BT je podhodnotený, keďže BT predstavuje len 70 % z celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikačného sektora pevných liniek. Komisia nemôže súhlasiť s týmto argumentom. Po prvé sa zdá, že podiel BT na celkových príjmoch z prístupov a hovorov je vhodnejším orientačným bodom pre účely posúdenia zaťaženia daňou z podnikania: príjmy z hovorov predstavujú väčší podiel na celkových príjmoch BT než príjmy z prístupov (44). Preto majú príjmy z hovorov veľmi výrazný vplyv na hypotetické nájomné a na zdaniteľnú hodnotu siete spoločnosti BT a majú sa zohľadňovať pri každom porovnávaní príjmov a zdaniteľných hodnôt. Po druhé, aj keby sa použil len podiel BT na príjmoch z prístupov, rozdiel medzi týmto podielom (80 %) a podielom BT na celkovej zdaniteľnej hodnote telekomunikačného sektora pevných liniek (70 %) v špecifickom časovom okamihu nepostačuje na spochybnenie výšky zdaniteľnej hodnoty BT, predovšetkým vzhľadom na obmedzenú hodnotu akéhokoľvek porovnania medzi daňami a príjmami. |
| --- | --- |

(151)

Treba pripomenúť, že spoločnosť Vtesse navrhuje, aby sa namiesto trhového podielu BT na celkových príjmoch z hovorov aj prístupov zohľadňoval len trhový podiel BT na príjmoch z prístupov. Na tomto trhu sa BT podieľa viac ako 80 percentami. Podľa názoru spoločnosti Vtesse je to ďalší dôkaz toho, že majetok BT je podhodnotený, keďže BT predstavuje len 70 % z celkovej zdaniteľnej hodnoty telekomunikačného sektora pevných liniek. Komisia nemôže súhlasiť s týmto argumentom. Po prvé sa zdá, že podiel BT na celkových príjmoch z prístupov a hovorov je vhodnejším orientačným bodom pre účely posúdenia zaťaženia daňou z podnikania: príjmy z hovorov predstavujú väčší podiel na celkových príjmoch BT než príjmy z prístupov (44). Preto majú príjmy z hovorov veľmi výrazný vplyv na hypotetické nájomné a na zdaniteľnú hodnotu siete spoločnosti BT a majú sa zohľadňovať pri každom porovnávaní príjmov a zdaniteľných hodnôt. Po druhé, aj keby sa použil len podiel BT na príjmoch z prístupov, rozdiel medzi týmto podielom (80 %) a podielom BT na celkovej zdaniteľnej hodnote telekomunikačného sektora pevných liniek (70 %) v špecifickom časovom okamihu nepostačuje na spochybnenie výšky zdaniteľnej hodnoty BT, predovšetkým vzhľadom na obmedzenú hodnotu akéhokoľvek porovnania medzi daňami a príjmami.

| (152) | Vtesse navrhuje inú metódu dokazujúcu existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT. Spočíva v zdôraznení údajného rozporu medzi zdaniteľnými hodnotami na jednotku rozdielnych komponentov (napríklad optické vlákna, pripojenia, budovy) siete BT a ostatných telekomunikačných operátorov. Na tomto základe spoločnosť Vtesse dospela k záveru, že výsledkom metódy R&E je nižšie ocenenie majetku BT, než by sa dosiahol pomocou nájomnej metódy. Vtesse napríklad zdôrazňuje, že spoločnosť BT je zdaňovaná 34 GBP na meter štvorcový budov v porovnaní so 115 GBP na meter štvorcový v prípade ostatných telekomunikačných operátorov, 74 GBP na kilometer optického vlákna v porovnaní s 1 000/1 200 GBP na dvojicu optických vlákien v prípade ostatných operátorov a 19 GBP na pripojenie a rok v porovnaní s ročným poplatkov vo výške 122GBP, ktorý skutočne platia operátori za neviazané účastnícke vedenia. |
| --- | --- |

(152)

Vtesse navrhuje inú metódu dokazujúcu existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT. Spočíva v zdôraznení údajného rozporu medzi zdaniteľnými hodnotami na jednotku rozdielnych komponentov (napríklad optické vlákna, pripojenia, budovy) siete BT a ostatných telekomunikačných operátorov. Na tomto základe spoločnosť Vtesse dospela k záveru, že výsledkom metódy R&E je nižšie ocenenie majetku BT, než by sa dosiahol pomocou nájomnej metódy. Vtesse napríklad zdôrazňuje, že spoločnosť BT je zdaňovaná 34 GBP na meter štvorcový budov v porovnaní so 115 GBP na meter štvorcový v prípade ostatných telekomunikačných operátorov, 74 GBP na kilometer optického vlákna v porovnaní s 1 000/1 200 GBP na dvojicu optických vlákien v prípade ostatných operátorov a 19 GBP na pripojenie a rok v porovnaní s ročným poplatkov vo výške 122GBP, ktorý skutočne platia operátori za neviazané účastnícke vedenia.

| (153) | Tento prístup nie je uspokojivý z viacerých dôvodov. Predovšetkým orgány Spojeného kráľovstva presvedčivo argumentovali tým, že ak sú tieto číselné údaje správne, nie sú priamo porovnateľné. Z dôvodov už uvedených v odôvodnení 125 je povaha optických sietí spoločností BT a Kingston rozdielna v porovnaní s optickými sieťami ostatných operátorov a nie sú s nimi porovnateľné. Preto nie je možné uplatňovať dôkaz o prenájme odvodený z optických sietí ostatných operátorov na spoločnosti BT alebo Kingston. V každom prípade sú výpočty a porovnania spoločnosti Vtesse chybné. |
| --- | --- |

(153)

Tento prístup nie je uspokojivý z viacerých dôvodov. Predovšetkým orgány Spojeného kráľovstva presvedčivo argumentovali tým, že ak sú tieto číselné údaje správne, nie sú priamo porovnateľné. Z dôvodov už uvedených v odôvodnení 125 je povaha optických sietí spoločností BT a Kingston rozdielna v porovnaní s optickými sieťami ostatných operátorov a nie sú s nimi porovnateľné. Preto nie je možné uplatňovať dôkaz o prenájme odvodený z optických sietí ostatných operátorov na spoločnosti BT alebo Kingston. V každom prípade sú výpočty a porovnania spoločnosti Vtesse chybné.

| (154) | Po prvé, pre správne porovnanie by bolo potrebné zohľadniť len zapojené a oživené optické káble spoločnosti BT, keďže len takéto káble sa zdaňujú. Ešte dôležitejšie je, že spoločnosť Vtesse porovnávala priemernú zdaniteľnú hodnotu kilometra optického vlákna spoločnosti BT so zdaniteľnou hodnotou dvojice vlákien na jednej trase. V skutočnosti sa bude nájomná hodnota optického vlákna, ktorú uplatňuje VOA líšiť v závislosti od počtu optických vlákien na trase. Čím viac optických vlákien je na trase, tým nižšia bude ich nájomná hodnota (45). Takže použijúc zásadu prenájmu zapojených a oživených vlákien uplatňovanú od roku 2005 to znamená, že nájomná hodnota dvoch optických vlákien (t.j. jedného páru vlákien) na km trasy pre siete nad 3 000 km (46) bude 450 GBP (47). Nájomná hodnota troch optických vlákien na km trasy bude 540 GBP, t.j.180 GBP na jedno optické vlákno (48). A nakoniec nájomná hodnota 48 optických vlákien na km trasy bude 1 728 GBP, t. j. 36 GBP za optické vlákno (49). VOA tvrdí, že tieto hodnoty vychádzajú z trhu (50). |
| --- | --- |

(154)

Po prvé, pre správne porovnanie by bolo potrebné zohľadniť len zapojené a oživené optické káble spoločnosti BT, keďže len takéto káble sa zdaňujú. Ešte dôležitejšie je, že spoločnosť Vtesse porovnávala priemernú zdaniteľnú hodnotu kilometra optického vlákna spoločnosti BT so zdaniteľnou hodnotou dvojice vlákien na jednej trase. V skutočnosti sa bude nájomná hodnota optického vlákna, ktorú uplatňuje VOA líšiť v závislosti od počtu optických vlákien na trase. Čím viac optických vlákien je na trase, tým nižšia bude ich nájomná hodnota (45). Takže použijúc zásadu prenájmu zapojených a oživených vlákien uplatňovanú od roku 2005 to znamená, že nájomná hodnota dvoch optických vlákien (t.j. jedného páru vlákien) na km trasy pre siete nad 3 000 km (46) bude 450 GBP (47). Nájomná hodnota troch optických vlákien na km trasy bude 540 GBP, t.j.180 GBP na jedno optické vlákno (48). A nakoniec nájomná hodnota 48 optických vlákien na km trasy bude 1 728 GBP, t. j. 36 GBP za optické vlákno (49). VOA tvrdí, že tieto hodnoty vychádzajú z trhu (50).

| (155) | Je jasné, že hlavná sieť spoločnosti BT má v priemere tucty zapojených a oživených vlákien na každej trase. Znamená to, že zdaniteľná hodnota spoločnosti BT na kilometer optického vlákna sa má porovnávať s najnižšou hodnotou zoznamu sadzieb, ktorý použila VOA. Na tomto základe sa zdá, že na rozdiel od toho, čo tvrdila spoločnosť Vtesse, porovnanie medzi zdaniteľnou hodnotou BT na kilometer optického vlákna nájomnou hodnotou, ktorú použila VOA, nevykazuje výrazné rozpory, ani nenaznačuje podhodnotenie siete BT. |
| --- | --- |

(155)

Je jasné, že hlavná sieť spoločnosti BT má v priemere tucty zapojených a oživených vlákien na každej trase. Znamená to, že zdaniteľná hodnota spoločnosti BT na kilometer optického vlákna sa má porovnávať s najnižšou hodnotou zoznamu sadzieb, ktorý použila VOA. Na tomto základe sa zdá, že na rozdiel od toho, čo tvrdila spoločnosť Vtesse, porovnanie medzi zdaniteľnou hodnotou BT na kilometer optického vlákna nájomnou hodnotou, ktorú použila VOA, nevykazuje výrazné rozpory, ani nenaznačuje podhodnotenie siete BT.

| (156) | V súvislosti s porovnaním medzi sadzbou za LLU a zdaniteľnou hodnotou BT na pripojenie sa pripomína, po prvé, že podľa orgánov Spojeného kráľovstva sadzba za LLU nie je to isté ako nájomné za zdaniteľný majetok, keďže značná časť tejto sadzby súvisí s nákladmi na systém a údržbu, s fakturáciou a s nákladmi na používanie nezdaniteľných strojov a zariadení BT. Preto nie je priamo porovnateľná so zákonným vymedzením pojmu zdaniteľnej hodnoty. Po druhé, orgány Spojeného kráľovstva naznačili, že niektoré účastnícke vedenia budú mať v skutočnosti vysokú hodnotu, niektoré nízku hodnotu a niektoré môžu mať aj zápornú hodnotu. Na druhej strane podľa OFCOMu je poskytovanie služieb LLU zamerané na stimulovanie hospodárskej súťaže v oblasti širokopásmových služieb (51). Rozpájanie účastníckych vedení je teda ovplyvňované aj dopytom po širokopásmových službách, pričom v mnohých účastníckych vedeniach spoločnosti BT, ktoré sa používajú len pre telefónne spojenie, nie je žiadny dopyt po širokopásmových službách. Preto sadzba za LLU nevyjadruje priemernú hodnotu všetkých pripojení BT a z porovnania zdaniteľnej hodnoty pripojení BT a sadzby LLU sa nedá vyvodiť žiadny záver. Ako dokázal OFCOM vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania, tento pomer je takmer rovnaký pre spoločnosti BT, NTL a Telewest napriek skutočnosti, že na posledné dve spoločnosti sa uplatňovala iná hodnotiaca metóda. Z vyššie uvedených dôvodov sa zdá, že pomer pre NTL a Telewest je vhodnejším orientačným bodom ako sadzba za LLU, ktorú navrhla spoločnosť Vtesse, a porovnanie týchto pomerov nevykazuje žiadne rozpory medzi rozličnými operátormi. Ďalej treba pripomenúť, že VOA sa na základe svojho hodnotenia rozhodla uplatňovať zdaniteľnú hodnotu v rozsahu 15-20 GBP na neviazané účastnícke vedenie (52), čo je opätovne v súlade s oceneniami zdaniteľnej hodnoty pripojení BT. |
| --- | --- |

(156)

V súvislosti s porovnaním medzi sadzbou za LLU a zdaniteľnou hodnotou BT na pripojenie sa pripomína, po prvé, že podľa orgánov Spojeného kráľovstva sadzba za LLU nie je to isté ako nájomné za zdaniteľný majetok, keďže značná časť tejto sadzby súvisí s nákladmi na systém a údržbu, s fakturáciou a s nákladmi na používanie nezdaniteľných strojov a zariadení BT. Preto nie je priamo porovnateľná so zákonným vymedzením pojmu zdaniteľnej hodnoty. Po druhé, orgány Spojeného kráľovstva naznačili, že niektoré účastnícke vedenia budú mať v skutočnosti vysokú hodnotu, niektoré nízku hodnotu a niektoré môžu mať aj zápornú hodnotu. Na druhej strane podľa OFCOMu je poskytovanie služieb LLU zamerané na stimulovanie hospodárskej súťaže v oblasti širokopásmových služieb (51). Rozpájanie účastníckych vedení je teda ovplyvňované aj dopytom po širokopásmových službách, pričom v mnohých účastníckych vedeniach spoločnosti BT, ktoré sa používajú len pre telefónne spojenie, nie je žiadny dopyt po širokopásmových službách. Preto sadzba za LLU nevyjadruje priemernú hodnotu všetkých pripojení BT a z porovnania zdaniteľnej hodnoty pripojení BT a sadzby LLU sa nedá vyvodiť žiadny záver. Ako dokázal OFCOM vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania, tento pomer je takmer rovnaký pre spoločnosti BT, NTL a Telewest napriek skutočnosti, že na posledné dve spoločnosti sa uplatňovala iná hodnotiaca metóda. Z vyššie uvedených dôvodov sa zdá, že pomer pre NTL a Telewest je vhodnejším orientačným bodom ako sadzba za LLU, ktorú navrhla spoločnosť Vtesse, a porovnanie týchto pomerov nevykazuje žiadne rozpory medzi rozličnými operátormi. Ďalej treba pripomenúť, že VOA sa na základe svojho hodnotenia rozhodla uplatňovať zdaniteľnú hodnotu v rozsahu 15-20 GBP na neviazané účastnícke vedenie (52), čo je opätovne v súlade s oceneniami zdaniteľnej hodnoty pripojení BT.

| (157) | Pokiaľ ide o údajné rozdiely zdaniteľnej hodnoty na štorcový meter budov, Komisia v prvom rade pripomína, že správny číselný údaj odvodený z transakcie so spoločnosťou Telereal (53) nie je 35 GBP za meter štvorcový, ako uviedla spoločnosť Vtesse, ale uplatnením výpočtu podobného výpočtu Vtesse, 51 GBP za meter štvorcový. Okrem toho Vtesse porovnáva tento číselný údaj s údajnou hodnotou 115 GBP za meter štvorcový pre ostatných telekomunikačných operátorov. Keďže základ a porovnateľnosť tohto číselného údaja nie sú jasné, nevyjadruje rozdiely, ktoré pravdepodobne existujú predovšetkým ako dôsledok, najmä príslušnej zemepisnej polohy telekomunikačných operátorov. Orgány Spojeného kráľovstva zdôraznili, že majetkové portfólio spoločnosti BT pokrýva celé Spojené kráľovstvo, vrátane jeho najzanedbanejších a najizolovanejších oblastí, čo má zostupný účinok na priemernú nájomnú hodnotu jej majetku. |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o údajné rozdiely zdaniteľnej hodnoty na štorcový meter budov, Komisia v prvom rade pripomína, že správny číselný údaj odvodený z transakcie so spoločnosťou Telereal (53) nie je 35 GBP za meter štvorcový, ako uviedla spoločnosť Vtesse, ale uplatnením výpočtu podobného výpočtu Vtesse, 51 GBP za meter štvorcový. Okrem toho Vtesse porovnáva tento číselný údaj s údajnou hodnotou 115 GBP za meter štvorcový pre ostatných telekomunikačných operátorov. Keďže základ a porovnateľnosť tohto číselného údaja nie sú jasné, nevyjadruje rozdiely, ktoré pravdepodobne existujú predovšetkým ako dôsledok, najmä príslušnej zemepisnej polohy telekomunikačných operátorov. Orgány Spojeného kráľovstva zdôraznili, že majetkové portfólio spoločnosti BT pokrýva celé Spojené kráľovstvo, vrátane jeho najzanedbanejších a najizolovanejších oblastí, čo má zostupný účinok na priemernú nájomnú hodnotu jej majetku.

| (158) | Ešte dôležitejšie je, že treba pripomenúť, že budovy BT určené pre všeobecné účely, napríklad kancelárie alebo sklady, ktoré nesúvisia so sieťou, sa oceňujú lokálne alebo samostatne na základe nájomnej metódy. V roku 2000 dosiahli zdaniteľnú hodnotu vo výške 180 miliónov GBP. Prevádzkové a špecializované budovy, napríklad telefónne ústredne sa považujú za súčasť siete spoločnosti BT a podliehajú centrálnemu oceneniu, ktorý vykonáva VOA pomocou metódy R&E. Nájomné, ktoré zaplatila spoločnosť BT spoločnosti Telereal v rámci transakcie, predstavovalo 280 miliónov GBP. Celková zdaniteľná hodnota budov BT zahŕňa zdaniteľnú hodnotu samostatne posudzovaných budov BT, ktorá v roku 2000 predstavovala približne 180 miliónov GBP, a zdaniteľnú hodnotu budov začlenených do celkového ocenenia jej siete, ktorú nie je možné špecificky identifikovať, ale ktorá predstavuje značnú časť zo zdaniteľnej hodnoty siete BT v Spojenom kráľovstve 560 miliónov GBP. Tieto číselné údaje nedokazujú žiadne rozpory medzi skutočnou trhovou hodnotou budov BT vyjadrenou transakciou s Telerealom (54) a ich zdaniteľnou hodnotou, ktorú vypočítala VOA (55). Preto tieto číselné údaje neposkytujú žiadny dôkaz o podhodnotení tejto zdaniteľnej hodnoty. |
| --- | --- |

(158)

Ešte dôležitejšie je, že treba pripomenúť, že budovy BT určené pre všeobecné účely, napríklad kancelárie alebo sklady, ktoré nesúvisia so sieťou, sa oceňujú lokálne alebo samostatne na základe nájomnej metódy. V roku 2000 dosiahli zdaniteľnú hodnotu vo výške 180 miliónov GBP. Prevádzkové a špecializované budovy, napríklad telefónne ústredne sa považujú za súčasť siete spoločnosti BT a podliehajú centrálnemu oceneniu, ktorý vykonáva VOA pomocou metódy R&E. Nájomné, ktoré zaplatila spoločnosť BT spoločnosti Telereal v rámci transakcie, predstavovalo 280 miliónov GBP. Celková zdaniteľná hodnota budov BT zahŕňa zdaniteľnú hodnotu samostatne posudzovaných budov BT, ktorá v roku 2000 predstavovala približne 180 miliónov GBP, a zdaniteľnú hodnotu budov začlenených do celkového ocenenia jej siete, ktorú nie je možné špecificky identifikovať, ale ktorá predstavuje značnú časť zo zdaniteľnej hodnoty siete BT v Spojenom kráľovstve 560 miliónov GBP. Tieto číselné údaje nedokazujú žiadne rozpory medzi skutočnou trhovou hodnotou budov BT vyjadrenou transakciou s Telerealom (54) a ich zdaniteľnou hodnotou, ktorú vypočítala VOA (55). Preto tieto číselné údaje neposkytujú žiadny dôkaz o podhodnotení tejto zdaniteľnej hodnoty.

| (159) | Spoločnosť Vtesse predložila ďalší druhotný argument na základe argumentu spoločnosti Telereal. Vtesse navrhuje, aby nájomné, ktoré zaplatila BT Telerealu za jeho budovy predstavovalo približne 50 % zdaniteľnej hodnoty v roku 2001 napriek skutočnosti, že väčšia časť tejto zdaniteľnej hodnoty sa má pripisovať predovšetkým jej sieti, a nie budovám. Zdá sa, že Vtesse z toho vyvodzuje záver, že sieť spoločnosti BT je očividne podhodnotená. Tento argument je však založený na nesprávnych predpokladoch, keďže časť majetku začlenená do transakcie s Telerealom je tá, ktorá bola samostatne ocenená na 180 miliónov GBP. Celková zdaniteľná hodnota BT pre celé Spojené kráľovstvo v čase transakcie sa teda rovnala 560 miliónom GBP za sieť a s ňou súvisiaci majetok plus 180 miliónov GBP za samostatne hodnotené budovy, čo dáva spolu 740 miliónov GBP. Nájomné vo výške 280 miliónov GBP, ktoré zaplatila BT Telerealu predstavuje 38 % z jej celkovej zdaniteľnej hodnoty. Z týchto číselných údajov sa nedá vyvodiť žiadny použiteľný záver. |
| --- | --- |

(159)

Spoločnosť Vtesse predložila ďalší druhotný argument na základe argumentu spoločnosti Telereal. Vtesse navrhuje, aby nájomné, ktoré zaplatila BT Telerealu za jeho budovy predstavovalo približne 50 % zdaniteľnej hodnoty v roku 2001 napriek skutočnosti, že väčšia časť tejto zdaniteľnej hodnoty sa má pripisovať predovšetkým jej sieti, a nie budovám. Zdá sa, že Vtesse z toho vyvodzuje záver, že sieť spoločnosti BT je očividne podhodnotená. Tento argument je však založený na nesprávnych predpokladoch, keďže časť majetku začlenená do transakcie s Telerealom je tá, ktorá bola samostatne ocenená na 180 miliónov GBP. Celková zdaniteľná hodnota BT pre celé Spojené kráľovstvo v čase transakcie sa teda rovnala 560 miliónom GBP za sieť a s ňou súvisiaci majetok plus 180 miliónov GBP za samostatne hodnotené budovy, čo dáva spolu 740 miliónov GBP. Nájomné vo výške 280 miliónov GBP, ktoré zaplatila BT Telerealu predstavuje 38 % z jej celkovej zdaniteľnej hodnoty. Z týchto číselných údajov sa nedá vyvodiť žiadny použiteľný záver.

| (160) | V každom prípade sa metodika, ktorá spočíva v oddelení častí majetku BT a v ich osobitnom posudzovaní, zdá byť pochybná. Ako potvrdila britská judikatúra, VOA musí posudzovať majetky telekomunikačných operátorov ako celok. Toto pravidlo sa uplatňuje bez diskriminácie na všetkých operátorov. Podstatnou vlastnosťou všetkých typov ocenení majetku je, že trhové nájomné celého majetku sa väčšinou líši od súčtu trhového nájomného častí tohto majetku: často je nižšie (56), ale za určitých okolností môže byť aj vyššie. Preto je pravdepodobné, že trhové nájomné portfólia izolovaného majetku BT bude iné ako jeho hodnota, keď je začlenený do majetku BT. |
| --- | --- |

(160)

V každom prípade sa metodika, ktorá spočíva v oddelení častí majetku BT a v ich osobitnom posudzovaní, zdá byť pochybná. Ako potvrdila britská judikatúra, VOA musí posudzovať majetky telekomunikačných operátorov ako celok. Toto pravidlo sa uplatňuje bez diskriminácie na všetkých operátorov. Podstatnou vlastnosťou všetkých typov ocenení majetku je, že trhové nájomné celého majetku sa väčšinou líši od súčtu trhového nájomného častí tohto majetku: často je nižšie (56), ale za určitých okolností môže byť aj vyššie. Preto je pravdepodobné, že trhové nájomné portfólia izolovaného majetku BT bude iné ako jeho hodnota, keď je začlenený do majetku BT.

| (161) | Preto neexistuje jednoznačný dôkaz o tom, že výsledkom metódy R&E by bola vo všeobecnosti nižšia zdaniteľná hodnota ako nájomná hodnota alebo že VOA sa dopustila chyby, keď na spoločnosti BT a Kingston uplatňovala metódu R&E, a podhodnotila zdaniteľnú hodnotu ich majetkov. |
| --- | --- |

(161)

Preto neexistuje jednoznačný dôkaz o tom, že výsledkom metódy R&E by bola vo všeobecnosti nižšia zdaniteľná hodnota ako nájomná hodnota alebo že VOA sa dopustila chyby, keď na spoločnosti BT a Kingston uplatňovala metódu R&E, a podhodnotila zdaniteľnú hodnotu ich majetkov.

6.2.2   Udeľuje metóda R&E výhodu pri prírastkovom zdaňovaní?

| (162) | Na úvod je potrebné konštatovať, že otázka prírastkového zdaňovania, t. j. zdaňovania novo zapojených a oživených káblov, je relevantná len v súvislosti s posudzovaním zdaňovania spoločnosti BT, ale nie spoločnosti Kingston. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, Kingston vlastní dcérsku spoločnosť Torch Communications Ltd., ktorá prevádzkuje hlavnú optickú sieť mimo siete spoločnosti Kingston s lokálnym prístupom a ktorá je hodnotená na základe nájomnej metódy. Preto sú novo zapojené a oživené optické vlákna spoločnosti Torch Communications Ltd. plne zdaňované. Metóda R&E sa uplatňuje len na tú časť siete spoločnosti Kingston, ktorá je v zásade sieťou s lokálnym prístupom. Ako už bolo vysvetlené (57), jej majetok nepodlieha revíznemu mechanizmu. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva je tým vyjadrená skutočnosť, že žiadny konkurent nevybudoval sieť v mestskej oblasti Hullu a spoločnosť Kingston už má v tejto oblasti takmer 100-percentné sieťové pokrytie, takže nerozširuje svoju sieť. Preto nedošlo k žiadny podstatným zmenám okolností, ktoré by mohli výrazne zmeniť zdaniteľnú hodnotu siete spoločnosti Kingston. Komisia akceptuje tento argument a pripomína, že žiadna tretia strana sa nesťažovala, že by bola spoločnosť Kingston zvýhodňovaná na marginálnej úrovni. |
| --- | --- |

(162)

Na úvod je potrebné konštatovať, že otázka prírastkového zdaňovania, t. j. zdaňovania novo zapojených a oživených káblov, je relevantná len v súvislosti s posudzovaním zdaňovania spoločnosti BT, ale nie spoločnosti Kingston. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, Kingston vlastní dcérsku spoločnosť Torch Communications Ltd., ktorá prevádzkuje hlavnú optickú sieť mimo siete spoločnosti Kingston s lokálnym prístupom a ktorá je hodnotená na základe nájomnej metódy. Preto sú novo zapojené a oživené optické vlákna spoločnosti Torch Communications Ltd. plne zdaňované. Metóda R&E sa uplatňuje len na tú časť siete spoločnosti Kingston, ktorá je v zásade sieťou s lokálnym prístupom. Ako už bolo vysvetlené (57), jej majetok nepodlieha revíznemu mechanizmu. Podľa orgánov Spojeného kráľovstva je tým vyjadrená skutočnosť, že žiadny konkurent nevybudoval sieť v mestskej oblasti Hullu a spoločnosť Kingston už má v tejto oblasti takmer 100-percentné sieťové pokrytie, takže nerozširuje svoju sieť. Preto nedošlo k žiadny podstatným zmenám okolností, ktoré by mohli výrazne zmeniť zdaniteľnú hodnotu siete spoločnosti Kingston. Komisia akceptuje tento argument a pripomína, že žiadna tretia strana sa nesťažovala, že by bola spoločnosť Kingston zvýhodňovaná na marginálnej úrovni.

| (163) | V prípade BT však skutočnosť, že nejestvuje žiadny dôkaz o existencii zvýhodňovania na úrovni celkového zdaňovania jej majetku, nemusí nevyhnutne zahŕňať aj možnosť zvýhodňovania tejto firmy pri marginálnom zdaňovaní, t. j. pri ocenení novo zapojených a oživených vlákien. V skutočnosti pripomienky, ktoré predniesli viaceré tretie stany, naznačujú, že rozdielny spôsob zdaňovania BT a ostatných telekomunikačných operátorov pri zapájaní a oživovaní nových vlákien môže spôsobiť poškodenie hospodárskej súťaže v prípade, ak tieto firmy súťažia o rovnakú zmluvu. Tento problém vyvoláva všeobecnejšiu otázku revízií zdaniteľných hodnôt, ktoré každoročne uskutočňuje VOA. |
| --- | --- |

(163)

V prípade BT však skutočnosť, že nejestvuje žiadny dôkaz o existencii zvýhodňovania na úrovni celkového zdaňovania jej majetku, nemusí nevyhnutne zahŕňať aj možnosť zvýhodňovania tejto firmy pri marginálnom zdaňovaní, t. j. pri ocenení novo zapojených a oživených vlákien. V skutočnosti pripomienky, ktoré predniesli viaceré tretie stany, naznačujú, že rozdielny spôsob zdaňovania BT a ostatných telekomunikačných operátorov pri zapájaní a oživovaní nových vlákien môže spôsobiť poškodenie hospodárskej súťaže v prípade, ak tieto firmy súťažia o rovnakú zmluvu. Tento problém vyvoláva všeobecnejšiu otázku revízií zdaniteľných hodnôt, ktoré každoročne uskutočňuje VOA.

| (164) | Ako už bolo uvedené, keď telekomunikačný operátor, na ktorého sa uplatňuje nájomná metóda, zapojí a oživí nové vlákno, jeho zdaniteľná hodnota sa zvýši o zdaniteľnú hodnotu tohto nového vlákna. Opačný proces prebieha, keď sa vlákno vypne a odpojí: zdaniteľná hodnota týchto vlákien sa potom odpočíta. Telekomunikační operátori, ktorí sú posudzovaní na základe metódy R&E nepodliehajú tomuto typu presných úprav. V prípade BT sú ročné revízie založené na trhovom mechanizme úprav: predpokladá sa, že zmeny podielu BT na trhu odzrkadľujú zmeny hodnoty jeho siete. Otázka teda spočíva v tom, či je pravdepodobné, že rozdielny spôsob zohľadňovania zmien v sieti, napríklad zapájania a oživovania nových vlákien, môže spoločnosť BT zvýhodniť. |
| --- | --- |

(164)

Ako už bolo uvedené, keď telekomunikačný operátor, na ktorého sa uplatňuje nájomná metóda, zapojí a oživí nové vlákno, jeho zdaniteľná hodnota sa zvýši o zdaniteľnú hodnotu tohto nového vlákna. Opačný proces prebieha, keď sa vlákno vypne a odpojí: zdaniteľná hodnota týchto vlákien sa potom odpočíta. Telekomunikační operátori, ktorí sú posudzovaní na základe metódy R&E nepodliehajú tomuto typu presných úprav. V prípade BT sú ročné revízie založené na trhovom mechanizme úprav: predpokladá sa, že zmeny podielu BT na trhu odzrkadľujú zmeny hodnoty jeho siete. Otázka teda spočíva v tom, či je pravdepodobné, že rozdielny spôsob zohľadňovania zmien v sieti, napríklad zapájania a oživovania nových vlákien, môže spoločnosť BT zvýhodniť.

| (165) | Komisia je toho názoru, že na základe obchodných plánov, ktoré predložila spoločnosť BT, VOA stanovuje hypotetické nájomné, ktoré sa dá očakávať z prenájmu majetku BT na základe predpokladaných príjmov a výdavkov odvodených z užívania tohto majetku. Ocenenie preto zahŕňa akékoľvek rozšírenie siete, vrátane zapájania a oživovania nových optických vlákien, ktoré bude potrebné pre účely uspokojenia predpokladaného dopytu. VOA teda predpokladá zapájanie a oživovanie nových optických vlákien, ktoré má BT prenajaté alebo ich skutočne vlastní (58), a zohľadňuje ho. V skutočnosti z dôvodu tejto hodnotiacej metódy a na rozdiel od telekomunikačných operátorov, ktorí sú hodnotení nájomnou metódou, u spoločnosti BT sa zdaňujú aj neoživené optické vlákna za predpokladu, že niektoré z týchto neoživených vlákien sa oživia v priebehu hodnotiaceho obdobia nasledujúcich piatich rokov. A nakoniec, každoročné prehodnocovanie na základe posudzovania podielu spoločnosti BT na trhu má za cieľ zachytiť podstatné zmeny siete BT (59). |
| --- | --- |

(165)

Komisia je toho názoru, že na základe obchodných plánov, ktoré predložila spoločnosť BT, VOA stanovuje hypotetické nájomné, ktoré sa dá očakávať z prenájmu majetku BT na základe predpokladaných príjmov a výdavkov odvodených z užívania tohto majetku. Ocenenie preto zahŕňa akékoľvek rozšírenie siete, vrátane zapájania a oživovania nových optických vlákien, ktoré bude potrebné pre účely uspokojenia predpokladaného dopytu. VOA teda predpokladá zapájanie a oživovanie nových optických vlákien, ktoré má BT prenajaté alebo ich skutočne vlastní (58), a zohľadňuje ho. V skutočnosti z dôvodu tejto hodnotiacej metódy a na rozdiel od telekomunikačných operátorov, ktorí sú hodnotení nájomnou metódou, u spoločnosti BT sa zdaňujú aj neoživené optické vlákna za predpokladu, že niektoré z týchto neoživených vlákien sa oživia v priebehu hodnotiaceho obdobia nasledujúcich piatich rokov. A nakoniec, každoročné prehodnocovanie na základe posudzovania podielu spoločnosti BT na trhu má za cieľ zachytiť podstatné zmeny siete BT (59).

| (166) | Preto nie je správne tvrdenie, že na spoločnosť BT sa nevzťahuje žiadna prírastková daňová povinnosť, ako to uviedol navrhovateľ alebo tretie strany, napr. Altnet. Je jasné, že pri sieti tvoriacej majetok v Anglicku, ktorá má v súčasnosti ako celok zdaniteľnú hodnotu 530 000 000 GBP, má malá prírastková zmena, napríklad dodatočné oživenie optického vlákna, menej zrejmý účinok na BT než na malého operátora, akým je napríklad Vtesse. Okrem toho je nárast hodnoty siete BT kompenzovaný faktormi spôsobujúcimi pokles tejto hodnoty, napríklad uvoľnením konkurenčnej kapacity. Tým sa stáva účinok oživenia nových optických vlákien spoločnosťou BT ešte menej viditeľným. To však neznamená, že tieto novo zapojené a oživené optické vlákna nie sú zdaňované. |
| --- | --- |

(166)

Preto nie je správne tvrdenie, že na spoločnosť BT sa nevzťahuje žiadna prírastková daňová povinnosť, ako to uviedol navrhovateľ alebo tretie strany, napr. Altnet. Je jasné, že pri sieti tvoriacej majetok v Anglicku, ktorá má v súčasnosti ako celok zdaniteľnú hodnotu 530 000 000 GBP, má malá prírastková zmena, napríklad dodatočné oživenie optického vlákna, menej zrejmý účinok na BT než na malého operátora, akým je napríklad Vtesse. Okrem toho je nárast hodnoty siete BT kompenzovaný faktormi spôsobujúcimi pokles tejto hodnoty, napríklad uvoľnením konkurenčnej kapacity. Tým sa stáva účinok oživenia nových optických vlákien spoločnosťou BT ešte menej viditeľným. To však neznamená, že tieto novo zapojené a oživené optické vlákna nie sú zdaňované.

| (167) | Vtesse ďalej uvádza, že v rámci typickej ponuky, napríklad na zabezpečenie hlavnej siete a prístupových telekomunikačných liniek pre spoločnosť Kent MAN (60), jej daňová povinnosť predstavovala 16 % z očakávaných opakovaných príjmov. Tvrdí, že pri tej istej ponuke bola spoločnosť BT zdanená maximálne 2 percentami, čo je údajný priemerný pomer daní a príjmov. Spoločnosť Vtesse dospela k záveru, že BT je výrazne menej zdaňovaná pri porovnateľnej a v tomto prípade identickej transakcii, a teda je jednoznačne zvýhodňovaná. |
| --- | --- |

(167)

Vtesse ďalej uvádza, že v rámci typickej ponuky, napríklad na zabezpečenie hlavnej siete a prístupových telekomunikačných liniek pre spoločnosť Kent MAN (60), jej daňová povinnosť predstavovala 16 % z očakávaných opakovaných príjmov. Tvrdí, že pri tej istej ponuke bola spoločnosť BT zdanená maximálne 2 percentami, čo je údajný priemerný pomer daní a príjmov. Spoločnosť Vtesse dospela k záveru, že BT je výrazne menej zdaňovaná pri porovnateľnej a v tomto prípade identickej transakcii, a teda je jednoznačne zvýhodňovaná.

| (168) | Tento prístup je neprípustný. Predovšetkým nie je správne predpokladať, že keďže má BT priemerný pomer daní a príjmov 2 % (61), tak bola aj zdaňovaná pri tejto ponuke 2 percentami. Tento pomer bol vypočítaný na základe celkovej zdaniteľnej hodnoty spoločnosti BT, ku ktorej bola pridaná hodnota vlákien oživených spoločnosťou BT po uzavretí zmluvy so spoločnosťou Kent MAN, buď ako predpoklad alebo na základe revízneho mechanizmu vychádzajúceho z podielu na trhu. Aby sa urobilo primerané a správne porovnanie s daňovou povinnosťou spoločnosti Vtesse vo veci tejto ponuky, bolo by potrebné určiť nakoľko príslušná zmluva zvýšila zdaniteľnú hodnotu siete BT, buď ako predpoklad alebo na základe ročného revízneho mechanizmu. Výsledkom predpokladaného ocenenia je celkové hodnotenie, z ktorého nie je možné identifikovať jednotlivé zmluvy. Preto nie je možné určiť, nakoľko zmluva so spoločnosťou Kent Man zvýšila zdaniteľnú hodnotu siete BT. V každom prípade by to neviedlo k definitívnym záverom týkajúcim sa možnej existencie zvýhodnenia, a teda existencie štátnej pomoci. Daňová povinnosť spoločnosti Vtesse pri tejto ponuke sa nedá považovať za orientačný bod, na základe ktorého je možné posúdiť existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto daňová povinnosť sa môže v skutočnosti zmeniť v závislosti od zvoleného technického riešenia, štruktúry nákladov firiem predkladajúcich ponuku, dĺžky siete optických vlákien, ktorú operátori použijú na poskytovanie služieb, a čo je najdôležitejšie, bude závisieť od rozsahu, v akom budú musieť oživovať nové vlákna (62). Takže podľa nájomnej metódy telekomunikačný operátor, ktorý poskytol službu prostredníctvom už zapojených a oživených vlákien, by nečelil žiadnemu zvýšeniu daní (63). |
| --- | --- |

(168)

Tento prístup je neprípustný. Predovšetkým nie je správne predpokladať, že keďže má BT priemerný pomer daní a príjmov 2 % (61), tak bola aj zdaňovaná pri tejto ponuke 2 percentami. Tento pomer bol vypočítaný na základe celkovej zdaniteľnej hodnoty spoločnosti BT, ku ktorej bola pridaná hodnota vlákien oživených spoločnosťou BT po uzavretí zmluvy so spoločnosťou Kent MAN, buď ako predpoklad alebo na základe revízneho mechanizmu vychádzajúceho z podielu na trhu. Aby sa urobilo primerané a správne porovnanie s daňovou povinnosťou spoločnosti Vtesse vo veci tejto ponuky, bolo by potrebné určiť nakoľko príslušná zmluva zvýšila zdaniteľnú hodnotu siete BT, buď ako predpoklad alebo na základe ročného revízneho mechanizmu. Výsledkom predpokladaného ocenenia je celkové hodnotenie, z ktorého nie je možné identifikovať jednotlivé zmluvy. Preto nie je možné určiť, nakoľko zmluva so spoločnosťou Kent Man zvýšila zdaniteľnú hodnotu siete BT. V každom prípade by to neviedlo k definitívnym záverom týkajúcim sa možnej existencie zvýhodnenia, a teda existencie štátnej pomoci. Daňová povinnosť spoločnosti Vtesse pri tejto ponuke sa nedá považovať za orientačný bod, na základe ktorého je možné posúdiť existenciu zvýhodnenia spoločnosti BT v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Táto daňová povinnosť sa môže v skutočnosti zmeniť v závislosti od zvoleného technického riešenia, štruktúry nákladov firiem predkladajúcich ponuku, dĺžky siete optických vlákien, ktorú operátori použijú na poskytovanie služieb, a čo je najdôležitejšie, bude závisieť od rozsahu, v akom budú musieť oživovať nové vlákna (62). Takže podľa nájomnej metódy telekomunikačný operátor, ktorý poskytol službu prostredníctvom už zapojených a oživených vlákien, by nečelil žiadnemu zvýšeniu daní (63).

| (169) | Rovnaké odôvodnenie sa dá uplatniť na argument spoločnosti Vtesse založený na porovnaní medzi cenami veľkoobchodných služieb spoločnosti BT (WES – Wholesale Extension Services) a daňou, ktorú by musel zaplatiť operátor, ktorý je hodnotený nájomnou metódou, ak by šlo o zapojenie a oživenie optických vlákien pre účely poskytovania rovnakých služieb. Vtesse tvrdí, že v závislosti od kapacity a vzdialeností WES by mal takýto operátor platiť dane vo výške 87 % ceny, ktorú účtuje BT, a považuje to sa ďalší dôkaz skutočnosti, že optická sieť BT je podhodnotená alebo nesprávne prírastkovo zdaňovaná. Tento argument je však založený na predpoklade, že tento hypotetický operátor by mal samostatnú dvojicu zapojených a oživených vlákien na tej istej trase, akú by si zvolila BT. Ak však tento operátor používa na poskytovanie WES už zapojené a oživené vlákno, zvýšenie nákladov na dane bude podľa nájomnej metódy nulové. Okrem toho ak zapojí a oživí nové vlákna na trase, na ktorej sa už nachádza viac zapojených a oživených optických vlákien, potom budú prírastkové prevádzkové náklady omnoho nižšie, keďže platí, že čím viac je optických vlákien na trase, tým nižšia je daň z vlákna. A opätovne nie je možné vyvodiť žiadny záver k tomuto argumentu. |
| --- | --- |

(169)

Rovnaké odôvodnenie sa dá uplatniť na argument spoločnosti Vtesse založený na porovnaní medzi cenami veľkoobchodných služieb spoločnosti BT (WES – Wholesale Extension Services) a daňou, ktorú by musel zaplatiť operátor, ktorý je hodnotený nájomnou metódou, ak by šlo o zapojenie a oživenie optických vlákien pre účely poskytovania rovnakých služieb. Vtesse tvrdí, že v závislosti od kapacity a vzdialeností WES by mal takýto operátor platiť dane vo výške 87 % ceny, ktorú účtuje BT, a považuje to sa ďalší dôkaz skutočnosti, že optická sieť BT je podhodnotená alebo nesprávne prírastkovo zdaňovaná. Tento argument je však založený na predpoklade, že tento hypotetický operátor by mal samostatnú dvojicu zapojených a oživených vlákien na tej istej trase, akú by si zvolila BT. Ak však tento operátor používa na poskytovanie WES už zapojené a oživené vlákno, zvýšenie nákladov na dane bude podľa nájomnej metódy nulové. Okrem toho ak zapojí a oživí nové vlákna na trase, na ktorej sa už nachádza viac zapojených a oživených optických vlákien, potom budú prírastkové prevádzkové náklady omnoho nižšie, keďže platí, že čím viac je optických vlákien na trase, tým nižšia je daň z vlákna. A opätovne nie je možné vyvodiť žiadny záver k tomuto argumentu.

| (170) | Z týchto skutočností vyplýva, že obvinenie, že BT nie je prírastkovo zdaňovaná, je nesprávne. Aj keby, ako uviedla spoločnosť Vtesse, bolo jednotkou analýzy zdaňovanie zmlúv, o ktoré súťažia Vtesse a BT, zdá sa, že neexistuje očividné zvýhodnenie spoločnosti BT: je zdaňovaná z novo zapojených a oživených vlákien, hoci iným spôsobom a menej transparentne. Komisia tiež pripomína, že keďže metóda R&E je založená na predpokladaných príjmoch, BT má zdaňované neoživené optické vlákna za predpokladu, že tieto vlákna sa oživia, aby sa vyhovelo predpokladanému dopytu. Preto, na rozdiel od ostatných telekomunikačných operátorov, ktorí sú zdaňovaní až vtedy, keď kábel oživia, má spoločnosť BT zdaňované aj neoživené optické káble. |
| --- | --- |

(170)

Z týchto skutočností vyplýva, že obvinenie, že BT nie je prírastkovo zdaňovaná, je nesprávne. Aj keby, ako uviedla spoločnosť Vtesse, bolo jednotkou analýzy zdaňovanie zmlúv, o ktoré súťažia Vtesse a BT, zdá sa, že neexistuje očividné zvýhodnenie spoločnosti BT: je zdaňovaná z novo zapojených a oživených vlákien, hoci iným spôsobom a menej transparentne. Komisia tiež pripomína, že keďže metóda R&E je založená na predpokladaných príjmoch, BT má zdaňované neoživené optické vlákna za predpokladu, že tieto vlákna sa oživia, aby sa vyhovelo predpokladanému dopytu. Preto, na rozdiel od ostatných telekomunikačných operátorov, ktorí sú zdaňovaní až vtedy, keď kábel oživia, má spoločnosť BT zdaňované aj neoživené optické káble.

| (171) | Preto môže Komisia súhlasiť s OFCOMom, ktorý tvrdí, že „sa zdá, že [revízny] systém poskytuje v každom prípade v podstate symetrické výsledky z dlhodobého pohľadu, hoci sa dosahujú rozdielnymi spôsobmi a s nižšou úrovňou transparentnosti.“ |
| --- | --- |

(171)

Preto môže Komisia súhlasiť s OFCOMom, ktorý tvrdí, že „sa zdá, že [revízny] systém poskytuje v každom prípade v podstate symetrické výsledky z dlhodobého pohľadu, hoci sa dosahujú rozdielnymi spôsobmi a s nižšou úrovňou transparentnosti.“

| (172) | Neexistencia akéhokoľvek očividného problému súvisiaceho s hospodárskou súťažou sa ďalej potvrdzuje aj zohľadňovaním podielov na trhu pre poskytovanie vysoko širokopásmových služieb firemným zákazníkom, na ktorom si spoločnosti BT a Vtesse priamo konkurujú (64). Podľa číselných údajov, ktoré poskytla spoločnosť BT, je jej podiel na tomto trhu 12 % a je len štvrtým najväčším účastníkom trhu. Podľa číselných údajov, ktoré poskytol OFCOM, má BT [10-15] (65) % na trhu v poskytovaní tradičných prenajímaných liniek s kapacitou 622 Mbit/s a vyššou (66). Napriek tomu, že je BT poprednou firmou v telekomunikačnom sektore, zdá sa, že má relatívne malý podiel na tomto špecifickom trhu. Dalo by sa predpokladať, že keby BT bola skutočne natoľko zvýhodnená vo forme oslobodenia od marginálneho zdaňovania nových optických vlákien, jej podiel na trhu by mal byť výrazne vyšší. Údaje dostupné pre Komisiu teda nepotvrdzujú tvrdenie, že BT užíva konkurenčnú výhodu, ktorá by mala ostatným telekomunikačným operátorom výrazne skomplikovať hospodársku súťaž na tomto špecifickom trhu (67). |
| --- | --- |

(172)

Neexistencia akéhokoľvek očividného problému súvisiaceho s hospodárskou súťažou sa ďalej potvrdzuje aj zohľadňovaním podielov na trhu pre poskytovanie vysoko širokopásmových služieb firemným zákazníkom, na ktorom si spoločnosti BT a Vtesse priamo konkurujú (64). Podľa číselných údajov, ktoré poskytla spoločnosť BT, je jej podiel na tomto trhu 12 % a je len štvrtým najväčším účastníkom trhu. Podľa číselných údajov, ktoré poskytol OFCOM, má BT [10-15] (65) % na trhu v poskytovaní tradičných prenajímaných liniek s kapacitou 622 Mbit/s a vyššou (66). Napriek tomu, že je BT poprednou firmou v telekomunikačnom sektore, zdá sa, že má relatívne malý podiel na tomto špecifickom trhu. Dalo by sa predpokladať, že keby BT bola skutočne natoľko zvýhodnená vo forme oslobodenia od marginálneho zdaňovania nových optických vlákien, jej podiel na trhu by mal byť výrazne vyšší. Údaje dostupné pre Komisiu teda nepotvrdzujú tvrdenie, že BT užíva konkurenčnú výhodu, ktorá by mala ostatným telekomunikačným operátorom výrazne skomplikovať hospodársku súťaž na tomto špecifickom trhu (67).

| (173) | Komisia na záver v otázke revízií vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania obavu, že „hoci BT používa zostupný revízny mechanizmus, zdá sa, že neexistuje podobné systematické preskúmanie trhových podmienok pre jej konkurentov“. V dôsledku vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva a BT, Komisia je spokojná, že tieto obavy sú nepodložené. BT nepodlieha len zostupnému revíznemu mechanizmu: ako už bolo vysvetlené, revízny mechanizmus uplatňovaný na BT je založený na vývoji jej podielov na trhu. Je pravda, že po dobu niekoľkých rokov jej podiely na trhu, a teda aj jej zdaniteľná hodnota, klesali, čo vyjadrovalo stratu hodnoty vzhľadom na rozrastajúcu sa konkurenciu. V rokoch 2003 a 2004 však jej zdaniteľná hodnota stúpla o 4 milióny GBP, resp. 7,1 milióna GBP. Čo sa týka konkurentov, môžu využívať a skutočne využívali zostupné revízie: napríklad dostali 15-percentnú zľavu zo zdaniteľnej hodnoty ich optických sietí od 1. apríla 2001 a od 1. apríla 2002 25-percentnú zľavu, čím bola vyjadrená nadmerná ponuka v tomto sektore. V dôsledku toho zdaniteľná hodnota dvojice optických vlákien klesla z 1 000 GBP na km mimo Londýna v roku 2000 na 850 GBP na km v roku 2001 a na 750 GBP v rokoch 2002 až 2004. Podľa zoznamu na obdobie rokov 2005-2010 zdaniteľná hodnota km dvojice optických vlákien ďalej klesala na 500 GBP. Znamená to, že operátor, ktorého optická sieť zostala v tomto období stabilná užíval 50-percenté zníženie svojej zdaniteľnej hodnoty. |
| --- | --- |

(173)

Komisia na záver v otázke revízií vyjadrila vo svojom rozhodnutí o začatí konania obavu, že „hoci BT používa zostupný revízny mechanizmus, zdá sa, že neexistuje podobné systematické preskúmanie trhových podmienok pre jej konkurentov“. V dôsledku vysvetlení, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva a BT, Komisia je spokojná, že tieto obavy sú nepodložené. BT nepodlieha len zostupnému revíznemu mechanizmu: ako už bolo vysvetlené, revízny mechanizmus uplatňovaný na BT je založený na vývoji jej podielov na trhu. Je pravda, že po dobu niekoľkých rokov jej podiely na trhu, a teda aj jej zdaniteľná hodnota, klesali, čo vyjadrovalo stratu hodnoty vzhľadom na rozrastajúcu sa konkurenciu. V rokoch 2003 a 2004 však jej zdaniteľná hodnota stúpla o 4 milióny GBP, resp. 7,1 milióna GBP. Čo sa týka konkurentov, môžu využívať a skutočne využívali zostupné revízie: napríklad dostali 15-percentnú zľavu zo zdaniteľnej hodnoty ich optických sietí od 1. apríla 2001 a od 1. apríla 2002 25-percentnú zľavu, čím bola vyjadrená nadmerná ponuka v tomto sektore. V dôsledku toho zdaniteľná hodnota dvojice optických vlákien klesla z 1 000 GBP na km mimo Londýna v roku 2000 na 850 GBP na km v roku 2001 a na 750 GBP v rokoch 2002 až 2004. Podľa zoznamu na obdobie rokov 2005-2010 zdaniteľná hodnota km dvojice optických vlákien ďalej klesala na 500 GBP. Znamená to, že operátor, ktorého optická sieť zostala v tomto období stabilná užíval 50-percenté zníženie svojej zdaniteľnej hodnoty.

| (174) | Na záver je potrebné pripomenúť, že miestna daň z podnikania predstavuje daň z hodnoty príslušného majetku. Nie je to daň zo ziskov alebo príjmov. Zvyčajne sa uplatňuje na celý majetok mimo domácností, a preto sa uplatňuje na všetky telekomunikačné siete. Podľa britského precedenčného práva sa všetky telekomunikačné siete oceňujú ako celok. Existuje niekoľko metód oceňovania tohto majetku. Ak možno uplatniť všetky metódy, ich výsledkom by malo byť rovnaké ocenenie. Používanie konkrétnej metódy ocenenia závisí od okolností prípadu. |
| --- | --- |

(174)

Na záver je potrebné pripomenúť, že miestna daň z podnikania predstavuje daň z hodnoty príslušného majetku. Nie je to daň zo ziskov alebo príjmov. Zvyčajne sa uplatňuje na celý majetok mimo domácností, a preto sa uplatňuje na všetky telekomunikačné siete. Podľa britského precedenčného práva sa všetky telekomunikačné siete oceňujú ako celok. Existuje niekoľko metód oceňovania tohto majetku. Ak možno uplatniť všetky metódy, ich výsledkom by malo byť rovnaké ocenenie. Používanie konkrétnej metódy ocenenia závisí od okolností prípadu.

| (175) | Javí sa, že VOA uplatňovala na spoločnosti BT a Kingston všeobecné pravidlá týkajúce sa miestnych daní z podnikania stanovené v právnych predpisoch a v judikatúre. Je jasné, že ocenenie majetkov spoločností BT a Kingston, ako aj revízie týchto zdaniteľných hodnôt, sa vykonávajú na základe rozdielnych metód než v prípade ich konkurentov. Komisia však môže dospieť k záveru, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že použitie tejto rozdielnej metódy nie je opodstatnené objektívnymi rozdielmi medzi týmito firmami a ich konkurentmi a rozsahom dôkazov dostupných pre VOA. |
| --- | --- |

(175)

Javí sa, že VOA uplatňovala na spoločnosti BT a Kingston všeobecné pravidlá týkajúce sa miestnych daní z podnikania stanovené v právnych predpisoch a v judikatúre. Je jasné, že ocenenie majetkov spoločností BT a Kingston, ako aj revízie týchto zdaniteľných hodnôt, sa vykonávajú na základe rozdielnych metód než v prípade ich konkurentov. Komisia však môže dospieť k záveru, že neexistuje žiadny dôkaz o tom, že použitie tejto rozdielnej metódy nie je opodstatnené objektívnymi rozdielmi medzi týmito firmami a ich konkurentmi a rozsahom dôkazov dostupných pre VOA.

| (176) | Neexistuje žiadny dôkaz o tom, že výsledkom uplatňovania rozdielnej hodnotiacej metódy na spoločnosti BT a Kingston je zvýhodnenie týchto firiem v porovnaní s ich konkurentmi. Keďže neexistuje žiadny dôkaz o zvýhodnení, Komisia môže dospieť k záveru, že systém zdaňovanie majetku mimo domácností neposkytol spoločnostiam BT a/alebo Kingston štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES počas obdobia posudzovaného Komisiou, t. j. 1995 – 2005, |
| --- | --- |

(176)

Neexistuje žiadny dôkaz o tom, že výsledkom uplatňovania rozdielnej hodnotiacej metódy na spoločnosti BT a Kingston je zvýhodnenie týchto firiem v porovnaní s ich konkurentmi. Keďže neexistuje žiadny dôkaz o zvýhodnení, Komisia môže dospieť k záveru, že systém zdaňovanie majetku mimo domácností neposkytol spoločnostiam BT a/alebo Kingston štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES počas obdobia posudzovaného Komisiou, t. j. 1995 – 2005,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Uplatňovanie dane z majetku mimo domácností Spojeným kráľovstvom na spoločnosti BT plc. a Kingston Communications plc. od roku 1995 do konca roku 2005 nepredstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

V Bruseli, 12 de octubre de 2006.

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 062, 12.3.2005, s. 10.

1

(2)  Pozri poznámku 1.

2

(3)  K dispozícii na adrese http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm.

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  Nájomná hodnota optických vlákien v rokoch 2005 – 2010, ktorú stanovila VOA, je predmetom odvolania, a ak bude odvolanie úspešné, táto hodnota by sa mala znížiť.

5

(6)  V skutočnosti sú hodnotení podľa zdaniteľnej hodnoty na každý pripojený dom. Táto metóda je založená na dodávateľskom hodnotení, ktoré zahŕňa dekapitalizované náklady s konečnými zľavami vyjadrujúcimi mieru prieniku.

6

(7)  554 100 000 GBP v roku 2005 pre Anglicko a Wales.

7

(8)  Účastnícke vedenie je posledná míľa pripojenia koncových užívateľov k miestnej telefónnej ústredni. BT má poskytovať prístup do týchto účastníckych vedení svojim konkurentom za regulovaných podmienok.

8

(9)  Pripomienky spoločností Cable and Wireless, Telewest a Viatel.

9

(10)  Pripomienky spoločnosti Telewest.

10

(11)  Pripomienky spoločnosti Easynet.

11

(12)  Prvá sadzba nájomného neviazaného účastníckeho vedenia sa začala uplatňovať 31. mája 2001, dostatočne dlho po dátumoch predchádzajúceho ocenenia 1. apríla 1993 a 1. apríla 1998.

12

(13)  Prvý súbor regulačných výkazov, ktoré vyjadrovali zmeny v prístupových službách spoločnosti BT, bol vypracovaný na rok 2001/2002.

13

(14)  Podrobnosti o tomto mechanizme založenom na podiele na trhu sú uvedené v popise pripomienok od orgánov Spojeného kráľovstva.

14

(15)  Preto zdaniteľná hodnota BT v Anglicku vzrástla v roku 2003 zo 443,5 milióna GBP na 447,5 milióna GBP. V roku 2004 stúpla v Anglicku na 450,6 milióna GBP.

15

(16)  Majetok spoločnosti Kingston v mestskej oblasti Hull, ktorý bol hodnotený pomocou metódy R&E, bol v roku 2000 odhadnutý na 5,1 milióna GBP. Kingston tvrdí, že obrat získaný z tejto oblasti bol približne 50 miliónov GBP. Uplatnením vhodného multiplikátora vo výške 44 % by sa získal výsledný pomer daní a príjmov približne v hodnote 4,5 %.

16

(17)  Medzi nich patrili odborní konzultanti z Národnej asociácie pre hospodársky výskum (NERA – National Economic Research Associates), ktorých poverila VOA vypracovaním modelu poskytujúceho odhad budúcich príjmov a prevádzkových nákladov spoločnosti BT.

17

(18)  Britské telekomunikácie proti Ústrednému hodnotiacemu úradu, 19. marec 1998.

18

(19)  Orgány Spojeného kráľovstva citujú prípad Poplar Union Assessment Committee proti Roberts [1922] 2 AC 93.

19

(20)  Pozri napríklad vec Brewin (VO) proti Railway Executive (1952) 45 R&IT 553.

20

Brewin (VO) proti Railway Executive

(21)  Metóda príjmov a výdavkov používaná pri odhadovaní pre účely zdaňovania majetku netýkajúceho sa domácností, Usmernenia – júl 1997. Vydala Kráľovská inštitúcia autorizovaných daňových inšpektorov.

21

(22)  Treba mať na pamäti, že hoci sa hypotetický prenájom počíta z roku na rok, nemusí sa predpokladať, že bude trvať len jeden rok. Naopak, musí sa predpokladať, že existuje reálna perspektíva jeho pokračovania. Pozri R proti South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD 359 pri 370.

22

R proti South Staffordshire Waterworks Co

(23)  12,27 % v reálnej hodnote.

23

(24)  Napríklad pre odhady daní na obdobie rokov 2000 – 2005 bolo podaných viac ako 1,17 miliónov odvolaní, z čoho 845 000 bolo stiahnutých alebo sa ukončili zmierom.

24

(25)  Pozri poznámku 18.

25

(26)  Odvolanie sa k Zemskému orgánu znamená úplne nové vypočúvanie v priebehu 13 týždňov pred skupinou dvoch daňových inšpektorov a QC. Na rozdiel od neho Hodnotiaci orgán využíva laickú porotu a vypočúvanie trvá len štyri týždne.

26

(27)  Hlavné maloobchodné telekomunikačné služby spoločnosti BT boli predmetom regulačnej cenovej kontroly. V danom roku nesmela zmena cien regulovaných maloobchodných služieb spoločnosti BT prekročiť RPI-x, kde RPI je ročná percentuálna zmena v indexe maloobchodných cien celého hospodárstva. Faktor X stanovil OFCOM. V roku 1992 OFCOM určil, že hodnota faktora X by mala byť 7,5 % v každom roku od rokov 1993/4 po roky 1996/7.

27

(28)  Prístupový deficit spoločnosti BT je strata, ktorú utrpí pri zabezpečovaní štátnych liniek.

28

(29)  Orgány Spojeného kráľovstva zohľadnili dôkazy vyplývajúce zo štúdií naznačujúcich, že spoločnosť BT je efektívna. Napríklad v porovnaní s americkými prevádzkovateľmi lokálnych štátnych liniek, ktorí sa vo všeobecnosti považujú za reálne efektívne a ktorých podrobné údaje o nákladoch a objemoch sú k dispozícii, je spoločnosť BT porovnateľná v oblasti efektívnosti.

29

(30)  Skutočnosti, ktoré sa môžu považovať za podstatné zmeny okolností sú uvedené v odseku 2(7) dodatku 6. Medzi tieto skutočnosti patria predovšetkým „skutočnosti ovplyvňujúce fyzický stav alebo fyzické užívanie majetku“ a „skutočnosti ovplyvňujúce fyzický stav lokality, v ktorej sa majetok nachádza“.

30

(31)  Pomocou zrevidovaného podielu BT na trhu v roku 2000 a na základe nových údajov, ktoré poskytol OFCOM, tento podiel na trhu predstavoval 70,5 %.

31

(32)  VOA tvrdí, že strata súvisiaca s mobilnými telefónmi nie je podstatnou zmenou v rámci daňového zoznamu na rok 2000.

32

(33)  Keďže sa postavenie spoločnosti BT na trhu zmenilo, OFCOM už nemá rovnaké kompetencie ako pred zhromažďovaním príslušných údajov o trhu.

33

(34)  Znamená to, že predpoveď sa bude týkať skutočností, ktoré sa očakávali od 1. apríla 2003, ale za predpokladu, že fyzické prostredie (vrátane fyzického rozsahu siete spoločnosti BT aj ostatných operátorov) bolo v rovnakom stave ako na začiatku roku, v ktorom sa revízia uskutočnila.

34

(35)  Orgány Spojeného kráľovstva upozorňujú na to, že Altnet vo svojom návrhu uviedol, že odhad podľa metódy R&E pre jeho siete a pre zoznam z roku 2000 by mal byť nulový. Orgány Spojeného kráľovstva mu odpovedali, že to nie je v súlade s poplatkami za prenájom, ktoré boli skutočne zaplatené a s obchodnými plánmi, na základe ktorých sa tieto skutočné poplatky za prenájom majú odôvodňovať.

35

(36)  Výška príjmov použitá v týchto odhadoch predstavuje hodnotu prispôsobenú Spojenému kráľovstvu, ktorá vylučuje nerelevantné príjmy.

36

(37)  Pozri vysvetlenia uvedené v odôvodneniach 70 až 72, ktoré poskytli orgány Spojeného kráľovstva.

37

(38)  British Telecommunications PLC proti Central Valuation Officer, 19. marec 1998.

38

(39)  Pozri poznámku 21.

39

(40)  Zdaniteľné hodnoty telekomunikačných operátorov, ktorých majetok sa oceňuje nájomnou metódou, neprejavujú takéto výkyvy. Treba však uviesť, že akékoľvek porovnanie by bolo pravdepodobne zavádzajúce, keďže ich siete sa rýchlo rozrastajú, zatiaľ čo siete spoločností BT a Kingston sú relatívne stabilné. V každom prípade zaznamenali títo telekomunikační operátori výrazný pokles svojich zdaniteľných hodnôt, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 173.

40

(41)  Tým sa vysvetľuje, prečo napriek argumentu predneseného spoločnosťou BT VOA neakceptovala skutočnosť, že zdaniteľná hodnota BT v rokoch 2003 a 2004 má byť ovplyvnená rastúcou obľúbenosťou mobilných telefónov. VOA sa domnieva, že v zozname z rokov 2000-2005 sa prejavujú hospodárske zmeny, ktoré sa nemôžu považovať za podstatné zmeny okolností zohľadňované tak, ako keby sa udiali v hospodárskom prostredí roku 1998. Podobne sa VOA domnieva, že by nebolo správne zohľadňovať opačný, vzostupný účinok následného mimoriadneho dopytu po prístupe na internet, ktorý sa nepredpokladal v roku 1998. Obidva hospodárske javy by sa mohli zohľadňovať len v súvislosti so zostavovaním zoznamu na roky 2005-2010.

41

(42)  Tento bod postačuje na to, aby sa zamietol návrh, ktorý predniesla spoločnosť Gamma Telecom vo svojich pripomienkach, že príslušné zaťaženie daňou z podnikania sa má posudzovať na základe porovnania medzi pomerom daní a pridanej hodnoty spoločnosti BT a jej konkurentov.

42

(43)  K dispozícii na stránke http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/.

43

(44)  V roku 2004 príjmy z hovorov predstavovali 59,5 % celkových príjmov BT z hovorov a prístupov.

44

(45)  Vyjadruje to všeobecnú zásadu, že nájomné za meter štvorcový veľkej budovy prenajatej ako celok bude nižšie ako v prípade malej budovy. OFCOM vo svojich pripomienkach na základe dostupných informácií potvrdil, že nájomné ceny vlákien káblov sú nižšie tam, kde sa prenajíma viac vlákien.

45

(46)  Ako bolo vysvetlené vyššie, siete nad 3 000 km majú výhodu 10-percentnej redukcie, ktorá je založená na trhovom dôkaze. Je to vhodný orientačný bod pre porovnanie so sieťou BT vzhľadom na jej veľkosť.

46

(47)  500 GBP v oblasti Londýna.

47

(48)  720 GBP, resp. 240 GBP v oblasti Londýna.

48

(49)  2 256 GBP, resp. 47 GBP v oblasti Londýna.

49

(50)  Podľa Komisie je zrejmé, že VOA nemá žiadny priamy dôkaz nad 12 vlákien, a preto je vrchol stupnice založený na dekapitalizovaných nákladoch, t.j. na predpoklade, že operátor by predložil svoju maximálnu ponuku za prenájom siete s 13 a viac vláknami v maximálnej výške dekapitalizovaných nákladov na vybudovanie samotnej siete.

50

(51)  Konzultačný dokument OFCOMu: „Osamostatnenie účastníckych vedení: stanovenie limitu plne osamostatneného poplatku za prenájom a menšie zmeny v podmienkach SMP“, 7. september 2005.

51

(52)  Spoločnosť GVA Grimley vo svojich predložených podkladoch uviedla, že VOA zastávala názor, že dvojica osamostatnených medených drôtov má mať zdaniteľnú hodnotu približne 50 GBP. V skutočnosti v čase predbežnej etapy analýzy VOA navrhla, aby sa táto zdaniteľná hodnota pohybovala v rozsahu od 12 do 50 GBP.

52

(53)  Pozri odôvodnenie 36.

53

(54)  Transakcia s Telerealom pokryla takmer celé portfólio spoločnosti BT: len 220 zo 6 700 majetkových položiek zostalo vo vlastníctve spoločnosti BT.

54

(55)  Zohľadniť sa musí aj skutočnosť, že skutočná nájomná hodnota majetku nemusí nevyhnutne zodpovedať jeho hypotetickej zdaniteľnej hodnote.

55

(56)  Trhový dôkaz väčšinou vyjadruje skutočnosť, že čím väčší je majetok, tým menšia je jednotková cena. Túto zásadu zohľadňuje aj VOA, keďže na základe trhového dôkazu poskytla 10-percentnú zľavu pre siete s dĺžkou väčšou ako 3,000 kilometrov vlákien.

56

(57)  Pozri odôvodnenie 98.

57

(58)  Spoločnosť Vtesse uviedla, že BT údajne prenajala približne 2 000 km optických vlákien od spoločnosti GEO, jedného z dodávateľov spoločnosti Vtesse, a pýtala sa, či toto rozšírenie jej siete bolo správne posúdené. VOA získala od spoločnosti GEO potvrdenie, že prenajala spoločnosti BT 1 717 km trasy optických vlákien. V tejto etape nie je jasné, či vlákna prenajaté spoločnosti BT boli oživené, či sú náhradou za nadbytočné vlákna BT alebo či sú to nové trasy. Čo sa týka spôsobu, akým sa tieto optické vlákna zohľadňujú v preskúmaní zdaniteľnej hodnoty BT, VOA vysvetlila, že jestvujúci odhad podľa metódy R&E ja založený na modeli, ktorý predpokladá prísun budúcich príjmov, a v rámci preskúmania zohľadní tok príjmov očakávaný z optických vlákien, ktoré BT prenajala od spoločnosti GEO. Toto preskúmanie sa uskutoční na základe nového revízneho mechanizmu, ktorý ešte nie je dokončený.

58

(59)  Orgány spojeného kráľovstva potvrdili, že príjmy zo širokopásmových služieb sa zohľadňovali v ročnej revíznej metóde uplatňovanej na BT a vychádzajúcej z podielov na trhu.

59

(60)  Pozri odôvodnenie 41.

60

(61)  Ako už bolo vysvetlené, presný pomer pre BT sa mení v závislosti od hodnotení a pohybuje sa od hodnoty 1,28 % (OFCOM) cez 2 % (Vtesse) po 3 % (orgány Spojeného kráľovstva). Rozpor medzi číselnými údajmi predloženými spoločnosťou Vtesse a orgánmi Spojeného kráľovstva bol vysvetlený v bode 107. Nižšia číselná hodnota získaná OFCOMom sa môže vysvetľovať skutočnosťou, že použil celkový obrat skupiny BT, vrátane obratu z jej činností mimo Spojeného kráľovstva.

61

(62)  Technicky realizovateľné je použitie už zapojených a oživených vlákien za účelom poskytovania vysoko širokopásmových služieb pre firemných zákazníkov. V takom prípade nedôjde na základe nájomnej hodnotiacej metódy k žiadnemu zvýšeniu zdaniteľnej hodnoty siete telekomunikačného operátora.

62

(63)  Operátor by musel zaplatiť dane len z podložiek spájajúcich vlákna s budovami zákazníkov.

63

(64)  Spoločnosť Vtesse samu seba popisuje ako poskytovateľa veľmi vysoko kapacitných služieb (až do 66 Gigabitov za sekundu).

64

(65)  Dôverné informácie

65

(66)  Je užitočné zdôrazniť, že sa OFCOM domnieva, že pre nižší širokopásmový segment BT nemá dostatočnú trhovú silu na maloobchodnom trhu prenajatých liniek s kapacitou 8 Mbit/s a vyššou. Pozri http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/.

66

(67)  Spoločnosť Vtesse skutočne vyhrala v roku 2004 v súťaži s BT veľkú zmluvu na poskytovanie širokopásmových služieb pre spoločnosť Lloyds TSB.

67

---