# Euroopan unionin L 344/8. j

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 344 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta8. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 344

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta8. joulukuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)


   (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)

(
  1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 8.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 344/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä heinäkuuta 2006,

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3345)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/861/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä on direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan c alakohdan mukaan jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin.

| (2) | Direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaan osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE). |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaan osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” varten on laadittava yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).

| (3) | YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen. |
| --- | --- |

(3)

YTE:n laadinnan ensimmäinen vaihe on, että yhteiseksi edustuselimeksi nimetty Euroopan rautatiejärjestelmien yhteentoimivuuden liitto (AEIF) laatii YTE-esityksen.

| (4) | AEIF:lle on annettu toimeksi laatia osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”melua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja ”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia” koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien määrittelemisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/446/EY (2). |
| --- | --- |

(4)

AEIF:lle on annettu toimeksi laatia osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskeva YTE-esitys direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseisen YTE-esityksen perusparametrit hyväksyttiin direktiivissä 2001/16/EY tarkoitettujen ”melua”, ”tavaraliikenteen vaunuja” ja ”tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia” koskevien yhteentoimivuuden teknisten eritelmien perusparametrien määrittelemisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/446/EY (2).

| (5) | Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti. |
| --- | --- |

(5)

Perusparametrien pohjalta laadittuun YTE-esitykseen liittyi direktiivin 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti kustannus-hyötyanalyysin sisältävä alustava raportti.

| (6) | Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) perustettu ja direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa tarkoitettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen ottaen huomioon alustavan raportin. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/48/EY (3) perustettu ja direktiivin 2001/16/EY 21 artiklassa tarkoitettu komitea on tutkinut kyseisen YTE-esityksen ottaen huomioon alustavan raportin.

| (7) | Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita kannustetaan kuitenkin soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviä 2001/16/EY ja YTE:iä sovelletaan uudistamiseen muttei kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen. Jäsenvaltioita kannustetaan kuitenkin soveltamaan mahdollisuuksiensa mukaan YTE:iä myös kunnossapitoon liittyvään korvaamiseen, kun se on kunnossapitoon liittyvien töiden laajuuden vuoksi aiheellista.

| (8) | Uusien, uudistettujen tai parannettujen vaunujen käyttöönotossa on myös otettava kaikilta osin huomioon ympäristövaikutukset; tämä koskee myös meluvaikutuksia. Sen vuoksi on tärkeää, että tämän päätöksen kohteena oleva YTE otetaan käyttöön yhdessä melua koskevan YTE:n vaatimusten kanssa siltä osin kuin melua koskevaa YTE:ää sovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin. |
| --- | --- |

(8)

Uusien, uudistettujen tai parannettujen vaunujen käyttöönotossa on myös otettava kaikilta osin huomioon ympäristövaikutukset; tämä koskee myös meluvaikutuksia. Sen vuoksi on tärkeää, että tämän päätöksen kohteena oleva YTE otetaan käyttöön yhdessä melua koskevan YTE:n vaatimusten kanssa siltä osin kuin melua koskevaa YTE:ää sovelletaan tavaraliikenteen vaunuihin.

| (9) | YTE:n nykyisessä versiossa ei käsitellä kaikilta osin kaikkia yhteentoimivuuteen liittyviä näkökohtia; käsittelemättä jääneet kysymykset on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä JJ. Koska yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka on täytettävä liitteenä olevassa YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena. |
| --- | --- |

(9)

YTE:n nykyisessä versiossa ei käsitellä kaikilta osin kaikkia yhteentoimivuuteen liittyviä näkökohtia; käsittelemättä jääneet kysymykset on luokiteltu ”avoimiksi kohdiksi” YTE:n liitteessä JJ. Koska yhteentoimivuus on direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaan tarkastettava suhteessa YTE:n vaatimuksiin, on tarpeen vahvistaa ehdot, jotka on täytettävä liitteenä olevassa YTE:ssä nimenomaan mainittujen ehtojen lisäksi tämän päätöksen julkaisemisen ja liitteenä olevan YTE:n täydellisen käyttöönoton välisenä siirtymäkautena.

| (10) | Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivin 2001/16/EY periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan säännösten panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

(10)

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle kansallisista teknisistä säännöistä, joita käytetään yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja direktiivin 2001/16/EY olennaisten vaatimusten täyttämiseksi, ja elimistä, jotka se nimittää suorittamaan vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyn, sekä käytössä olevasta, direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdan mukaisesta osajärjestelmien yhteentoimivuuden tarkastusmenettelystä. Viimeksi mainittua tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava direktiivin 2001/16/EY periaatteita ja perusteita 16 artiklan 2 kohdan säännösten panemiseksi täytäntöön käyttämällä direktiivin 2001/16/EY 20 artiklan mukaisesti ilmoitettuja elimiä. Komission olisi analysoitava tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kansallisista säännöistä, menettelyistä, täytäntöönpanomenettelyistä vastaavista elimistä ja menettelyjen kestosta sekä tarvittaessa keskusteltava komitean kanssa lisätoimenpiteiden tarpeellisuudesta.

| (11) | Kyseisessä YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen. |
| --- | --- |

(11)

Kyseisessä YTE:ssä ei tulisi edellyttää erityisten tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden kannalta ehdottomasti tarpeen.

| (12) | YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tarvittaessa aloitetaan tarkastusmenettely tai ajantasaistamismenettely direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

YTE perustuu parhaisiin asiantuntijatietoihin, jotka olivat käytettävissä, kun sitä koskeva esitys laadittiin. Tätä YTE:ää voi olla tarpeen muuttaa tai täydentää tekniikan kehityksen tai toiminnallisten, turvallisuutta koskevien tai yhteiskunnallisten vaatimusten kehityksen vuoksi. Tarvittaessa aloitetaan tarkastusmenettely tai ajantasaistamismenettely direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (13) | Liitteenä olevaa YTE:ää olisi innovoinnin edistämiseksi ja saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi tarkistettava säännöllisesti. |
| --- | --- |

(13)

Liitteenä olevaa YTE:ää olisi innovoinnin edistämiseksi ja saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi tarkistettava säännöllisesti.

| (14) | Jos innovatiivisia ratkaisuja ehdotetaan, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat asianomaisesta YTE:n osasta. Euroopan rautatievirasto viimeistelee ratkaisun aiheelliset toiminnalliset ja rajapintaeritelmät ja kehittää arviointimenetelmät. |
| --- | --- |

(14)

Jos innovatiivisia ratkaisuja ehdotetaan, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeamat asianomaisesta YTE:n osasta. Euroopan rautatievirasto viimeistelee ratkaisun aiheelliset toiminnalliset ja rajapintaeritelmät ja kehittää arviointimenetelmät.

| (15) | Nykyään tavaraliikenteen vaunujen käyttöä säännellään voimassa olevilla kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio tutkii kyseiset sopimukset selvittääkseen, onko tässä päätöksessä esitettyä YTE:ää tarkistettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(15)

Nykyään tavaraliikenteen vaunujen käyttöä säännellään voimassa olevilla kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio tutkii kyseiset sopimukset selvittääkseen, onko tässä päätöksessä esitettyä YTE:ää tarkistettava vastaavasti.

| (16) | Sekaannusten välttämiseksi on tarpeen vahvistaa, että päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei enää sovelleta. |
| --- | --- |

(16)

Sekaannusten välttämiseksi on tarpeen vahvistaa, että päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei enää sovelleta.

| (17) | Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tämän päätöksen säännökset ovat direktiivin 96/48/EY 21 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio vahvistaa direktiivin 2001/16/EY 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto — tavaraliikenteen vaunut” koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (”YTE”).

YTE on tämän päätöksen liitteenä.

YTE:ää sovelletaan kaikilta osin direktiivin 2001/16/EY liitteessä I määriteltyihin Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tavaraliikenteen vaunuihin ottaen huomioon tämän päätöksen 2 ja 3 artikla.

2 artikla

1.   Kun on kyse YTE:n liitteessä JJ ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvalle osajärjestelmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

2.   Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta

| a) | luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä säännöistä; |
| --- | --- |

a)

luettelo 1 kohdassa mainituista sovellettavista teknisistä säännöistä;

| b) | vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava mainittujen sääntöjen soveltamisessa; |
| --- | --- |

b)

vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt, joita on noudatettava mainittujen sääntöjen soveltamisessa;

| c) | elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt. |
| --- | --- |

c)

elimet, jotka jäsenvaltio nimittää suorittamaan kyseiset vaatimustenmukaisuuden arviointi- ja tarkastusmenettelyt.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi seuraavantyyppiset sopimukset kuuden kuukauden kuluessa liitteenä olevan YTE:n voimaantulosta:

| a) | jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset, kahden- tai monenväliset sopimukset, jotka ovat suunnitellun liikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisen luonteen vuoksi välttämättömiä; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset, kahden- tai monenväliset sopimukset, jotka ovat suunnitellun liikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisen luonteen vuoksi välttämättömiä;

| b) | rautatieyritysten, infrastruktuurien haltijoiden tai turvallisuusviranomaisten kahdenväliset tai monenväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

b)

rautatieyritysten, infrastruktuurien haltijoiden tai turvallisuusviranomaisten kahdenväliset tai monenväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta;

| c) | yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset tai jäsenvaltioiden rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityksen tai infrastruktuurin haltijan väliset kansainväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

c)

yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset tai jäsenvaltioiden rautatieyritysten tai infrastruktuurien haltijoiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityksen tai infrastruktuurin haltijan väliset kansainväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta.

4 artikla

Päätöksen 2004/446/EY säännöksiä, jotka koskevat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän perusparametrejä, ei sovelleta enää tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on annettu tiedoksi.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2006.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/50/EY (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114, oikaisu EUVL L 220, 21.6.2004, s. 40).

1

(2)  EUVL L 155, 30.4.2004, s. 1, oikaisu EUVL L 193, 1.6.2004, s. 1.

2

(3)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.

3

---

YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNINEN ERITELMÄ

Osajärjestelmä: liikkuva kalusto soveltamisala: tavaravaunut

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Osajärjestelmän määritelmä/soveltamisala |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Olennaiset vaatimukset |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | YLEISET VAATIMUKSET |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Luotettavuus ja käyttökunto |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3 | Terveys |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4. | Ympäristönsuojelu |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Luotettavuus ja käyttökunto |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Terveys ja turvallisuus |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ympäristönsuojelu |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄÄ |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.2. | Energian osajärjestelmä |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | Ympäristönsuojelu |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.2.3 | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.6.2.3

| 3.6.3. | Liikenteenohjaus ja valvonta sekä opasteet/merkinanto |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.4. | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | Luotettavuus ja käyttökunto |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.4.3. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.6.4.3.

| 3.6.5. | Henkilö- ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | Tekninen yhteensopivuus |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | Luotettavuus ja käytettävyys |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.6.5.3. | Terveys |
| --- | --- |

3.6.5.3.

| 3.6.5.4. | Turvallisuus |
| --- | --- |

3.6.5.4.

| 4. | Osajärjestelmän kuvaus |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | JOHDANTO |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

| 4.2.2.1.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

| 4.2.2.1.2.1. | Puskimet |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.1.

| 4.2.2.1.2.2. | Vetolaitteet |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.2.

| 4.2.2.1.2.3. | Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.3.

| 4.2.2.2. | Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3 | Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

| 4.2.2.3.2. | Poikkeukselliset kuormitukset |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

| 4.2.2.3.2.1. | Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.1.

| 4.2.2.3.2.2. | Maksimipystykuorma |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.2.

| 4.2.2.3.2.3. | Kuormitusyhdistelmät |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.3.

| 4.2.2.3.2.4. | Nostaminen nosturilla tai tunkilla |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.4.

| 4.2.2.3.2.5. | Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli) |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.5.

| 4.2.2.3.2.6. | Muut poikkeukselliset kuormitukset |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.6.

| 4.2.2.3.3. | Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.

| 4.2.2.3.3.1. | Kuormituksen aiheuttajat |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.1.

| 4.2.2.3.3.2. | Väsymislujuuden osoittaminen |
| --- | --- |

4.2.2.3.3.2.

| 4.2.2.3.4. | Vaunun päärakenteen jäykkyys |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.

| 4.2.2.3.4.1. | Taipumat |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.1.

| 4.2.2.3.4.2. | Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet) |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.2.

| 4.2.2.3.4.3. | Vääntöjäykkyys |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.3.

| 4.2.2.3.4.4. | Laitteet |
| --- | --- |

4.2.2.3.4.4.

| 4.2.2.3.5. | Lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

4.2.2.3.5.

| 4.2.2.4. | Ovien sulkeminen ja lukitus |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Tavaravaunujen merkitseminen |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Säiliöitä koskeva lainsäädäntö |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | Kunnossapitoa koskevat säädökset |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.3. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | Sähkövastus |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | Kuumakäynti-ilmaisin |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.4. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.2.1. | Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

| 4.2.3.4.2.3. | Kunnossapitoa koskevat määräykset |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.3.

| 4.2.3.4.2.4. | Jousitus |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.4.

| 4.2.3.5. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.5.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.3.5.1.

| 4.2.3.5.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

| 4.2.4. | Jarrutus |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.4.1.1.

| 4.2.4.1.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.

| 4.2.4.1.2.1. | Ohjauskanava |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.1.

| 4.2.4.1.2.2. | Jarrutuskyvyn osatekijät |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.2.

| 4.2.4.1.2.3. | Mekaaniset osat |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.3.

| 4.2.4.1.2.4. | Energian varastointi |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.4.

| 4.2.4.1.2.5. | Energiarajat |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.5.

| 4.2.4.1.2.6. | Luistonestojärjestelmä |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.6.

| 4.2.4.1.2.7. | Paineilma |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.7.

| 4.2.4.1.2.8. | Seisontajarru |
| --- | --- |

4.2.4.1.2.8.

| 4.2.5. | Tiedonsiirto |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.5.2.1.

| 4.2.5.2.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.5.2.2.

| 4.2.5.2.3. | Kunnossapitoa koskevat määräykset |
| --- | --- |

4.2.5.2.3.

| 4.2.6. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.6.1. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

4.2.6.1.

| 4.2.6.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.6.1.1.

| 4.2.6.1.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.

| 4.2.6.1.2.1. | Korkeus merenpinnasta |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1.

| 4.2.6.1.2.2. | Lämpötila |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.2.

| 4.2.6.1.2.3. | Kosteus |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3.

| 4.2.6.1.2.4. | Tuuli |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.4.

| 4.2.6.1.2.5. | Sade |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5.

| 4.2.6.1.2.6. | Lumi, jää ja rakeet |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6.

| 4.2.6.1.2.7. | Auringon säteily |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7.

| 4.2.6.1.2.8. | Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8.

| 4.2.6.2. | Ilmavirran vaikutukset |
| --- | --- |

4.2.6.2.

| 4.2.6.3. | Sivutuulet |
| --- | --- |

4.2.6.3.

| 4.2.7. | Järjestelmän suojaus |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.7.1. | Hätätoimenpiteet |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.7.2.1.

| 4.2.7.2.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.

| 4.2.7.2.2.1. | Määritelmät |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.1.

| 4.2.7.2.2.2. | Standardiviitteet |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.2.

| 4.2.7.2.2.3. | Suunnittelusäännöksiä |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.3.

| 4.2.7.2.2.4. | Materiaalia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.4.

| 4.2.7.2.2.5. | Paloturvallisuuden ylläpito |
| --- | --- |

4.2.7.2.2.5.

| 4.2.7.3. | Sähköinen suojaus |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.7.3.1.

| 4.2.7.3.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.

| 4.2.7.3.2.1. | Tavaravaunujen maadoitus |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.1.

| 4.2.7.3.2.2. | Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus |
| --- | --- |

4.2.7.3.2.2.

| 4.2.7.4. | Loppuopastinten kiinnitys |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.4.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.

| 4.2.7.4.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.

| 4.2.7.4.2.1. | Ominaisuudet |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.1.

| 4.2.7.4.2.2. | Sijainti |
| --- | --- |

4.2.7.4.2.2.

| 4.2.7.5. | Tavaravaunujen hydraulisia/pneumaattisia laitteita koskevat säännökset |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.5.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.2.7.5.1.

| 4.2.7.5.2. | Toiminnalliset ja tekniset eritelmät |
| --- | --- |

4.2.7.5.2.

| 4.2.8. | Kunnossapito: huoltokansio |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.8.1. | Huoltokansion kuvaus, sen sisältö ja sitä koskevat arviointiperusteet |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.1.1. | Huoltokansio |
| --- | --- |

4.2.8.1.1.

| 4.2.8.1.2. | Huoltokansion hallinnointi |
| --- | --- |

4.2.8.1.2.

| 4.3. | LIITTYMÄKOHTIEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta) |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Pyörät |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin |
| --- | --- |

4.3.2.3.

| 4.3.2.4. | Jarrutus |
| --- | --- |

4.3.2.4.

| 4.3.2.4.1. | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

4.3.2.4.1.

| 4.3.3. | Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | Ovien sulkeminen ja lukitus |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.3.3. | Lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

4.3.3.3.

| 4.3.3.4. | Tavaravaunujen merkitseminen |
| --- | --- |

4.3.3.4.

| 4.3.3.5. | Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

4.3.3.5.

| 4.3.3.6. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

4.3.3.6.

| 4.3.3.7. | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

4.3.3.7.

| 4.3.3.8. | Tiedonsiirto |
| --- | --- |

4.3.3.8.

| 4.3.3.8.1. | Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä |
| --- | --- |

4.3.3.8.1.

| 4.3.3.9. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

4.3.3.9.

| 4.3.3.10. | Ilmavirran vaikutukset |
| --- | --- |

4.3.3.10.

| 4.3.3.11. | Sivutuulet |
| --- | --- |

4.3.3.11.

| 4.3.3.12. | Hätätoimenpiteet |
| --- | --- |

4.3.3.12.

| 4.3.3.13. | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

4.3.3.13.

| 4.3.4. | Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

4.3.5.8.

| 4.3.6. | Energian osajärjestelmä |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7 | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID) |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.7.1. | Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.8. | Tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskeva YTE |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.4. | KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | AMMATILLINEN PÄTEVYYS |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktuurirekisteri |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Liikkuvan kaluston rekisteri |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | Yhteentoimivuuden osatekijät |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | MÄÄRITELMÄ |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | INNOVATIIVISET RATKAISUT |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | OSATEKIJÖIDEN LUETTELO |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | Puskimet |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Vetolaitteet |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Merkintöjen siirtokuvat |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.1. | Teli ja pyörästö |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Pyöräkerrat |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Pyörät |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | Akselit |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | Jarrutus |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.3.1. | Toimintaventtiili |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | Luistonestojärjestelmä |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | Vivustonsäädin |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | Jarrusylinteri/käyttölaite |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | Letkukytkimet |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | Kytkinhana |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | Toimintaventtiilin sulkulaite |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | Jarrupala |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | Jarruanturat |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | Hätäjarrukiihdytin |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | Tiedonsiirto |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Järjestelmän suojaus |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.4. | OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.1.1. | Puskimet |
| --- | --- |

5.4.1.1.

| 5.4.1.2. | Vetolaitteet |
| --- | --- |

5.4.1.2.

| 5.4.1.3. | Merkintöjen siirtokuvat |
| --- | --- |

5.4.1.3.

| 5.4.2. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.2.1. | Teli ja pyörästö |
| --- | --- |

5.4.2.1.

| 5.4.2.2. | Pyöräkerrat |
| --- | --- |

5.4.2.2.

| 5.4.2.3. | Pyörät |
| --- | --- |

5.4.2.3.

| 5.4.2.4. | Akselit |
| --- | --- |

5.4.2.4.

| 5.4.3. | Jarrutus |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.3.1. | Tämän YTE:n julkaisuhetkellä hyväksytyt osatekijät |
| --- | --- |

5.4.3.1.

| 5.4.3.2. | Toimintaventtiili |
| --- | --- |

5.4.3.2.

| 5.4.3.3. | Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili |
| --- | --- |

5.4.3.3.

| 5.4.3.4. | Luistonestojärjestelmä |
| --- | --- |

5.4.3.4.

| 5.4.3.5. | Vivustonsäädin |
| --- | --- |

5.4.3.5.

| 5.4.3.6. | Jarrusylinteri/käyttölaite |
| --- | --- |

5.4.3.6.

| 5.4.3.7. | Letkukytkimet |
| --- | --- |

5.4.3.7.

| 5.4.3.8. | Kytkinhana |
| --- | --- |

5.4.3.8.

| 5.4.3.9. | Toimintaventtiilin sulkulaite |
| --- | --- |

5.4.3.9.

| 5.4.3.10. | Jarrupala |
| --- | --- |

5.4.3.10.

| 5.4.3.11. | Jarruanturat |
| --- | --- |

5.4.3.11.

| 5.4.3.12. | Hätäjarrukiihdytin |
| --- | --- |

5.4.3.12.

| 5.4.3.13. | Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde |
| --- | --- |

5.4.3.13.

| 6. | Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointi sekä osajärjestelmän tarkastus |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Arviointimenettelyt |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduulit |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat olemassa olevat ratkaisut |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.2.3. | Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat innovatiiviset ratkaisut |
| --- | --- |

6.1.2.3.

| 6.1.2.4. | Käyttöönsoveltuvuuden arviointi |
| --- | --- |

6.1.2.4.

| 6.1.3. | Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointia koskeva eritelmä |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.3.1. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

6.1.3.1.

| 6.1.3.1.1. | Puskimet |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

| 6.1.3.1.2. | Vetolaitteet |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

| 6.1.3.1.3. | Tavaravaunujen merkitseminen |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

| 6.1.3.2. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

6.1.3.2.

| 6.1.3.2.1. | Teli ja pyörästö |
| --- | --- |

6.1.3.2.1.

| 6.1.3.2.2. | Pyöräkerrat |
| --- | --- |

6.1.3.2.2.

| 6.1.3.2.3. | Pyörät |
| --- | --- |

6.1.3.2.3.

| 6.1.3.2.4. | Akselit |
| --- | --- |

6.1.3.2.4.

| 6.1.3.3. | Jarrutus |
| --- | --- |

6.1.3.3.

| 6.2. | TAVANOMAISTEN RAUTATEIDEN LIIKKUVAN KALUSTON TAVARAVAUNUJEN OSAJÄRJESTELMÄ |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Arviointimenettelyt |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Moduulit |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

6.2.2.1.

| 6.2.2.2. | Innovatiiviset ratkaisut |
| --- | --- |

6.2.2.2.

| 6.2.2.3. | Huollon arviointi |
| --- | --- |

6.2.2.3.

| 6.2.3. | Osajärjestelmän arviointia koskevat eritelmät |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.3.1. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

6.2.3.1.

| 6.2.3.1.1. | Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

| 6.2.3.2. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

6.2.3.2.

| 6.2.3.2.1. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.

| 6.2.3.2.1.1. | Osittaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltaminen |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.1.

| 6.2.3.2.1.2. | Uusien vaunujen varmentaminen |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.2.

| 6.2.3.2.1.3. | Vapautukset dynaamisen käyttäytymisen testistä vaunuille, jotka on rakennettu tai muunnettu kulkemaan nopeudella 100 km/t tai 120 km/t |
| --- | --- |

6.2.3.2.1.3.

| 6.2.3.2.2. | Sivupuskimin varustettuihin tavaravaunuihin vaikuttavat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

6.2.3.2.2.

| 6.2.3.2.3. | Tavaravaunujen mittaus |
| --- | --- |

6.2.3.2.3.

| 6.2.3.3. | Jarrutus |
| --- | --- |

6.2.3.3.

| 6.2.3.3.1. | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

6.2.3.3.1.

| 6.2.3.3.2. | Jarrujärjestelmän vähimmäistestaus |
| --- | --- |

6.2.3.3.2.

| 6.2.3.4. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

6.2.3.4.

| 6.2.3.4.1. | Lämpötila ja muut ympäristöolot |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.

| 6.2.3.4.1.1. | Lämpötila |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.1.

| 6.2.3.4.1.2. | Muut ympäristöolot |
| --- | --- |

6.2.3.4.1.2.

| 6.2.3.4.2. | Ilmavirran vaikutukset |
| --- | --- |

6.2.3.4.2.

| 6.2.3.4.3. | Sivutuulet |
| --- | --- |

6.2.3.4.3.

| 7. | Täytäntöönpano |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | YLEISTÄ |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | YTE:N TARKISTUS |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN UUTEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | NYKYINEN LIIKKUVA KALUSTO |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Tämän YTE:n soveltaminen nykyiseen liikkuvaan kalustoon |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Nykyisen liikkuvan kaluston parantaminen ja uudistaminen |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Vaunujen merkintää koskevat lisävaatimukset |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.5. | VAUNUT, JOIDEN KÄYTTÖÄ SÄÄTELEVÄT KANSALLISET, KAHDENVÄLISET, MONENVÄLISET TAI KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Voimassa olevat sopimukset |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Tulevat sopimukset |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | VAUNUJEN KÄYTTÖÖNOTTO |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | ERITYISTAPAUKSET |
| --- | --- |

7.7.

| 7.7.1. | Johdanto |
| --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | Erityistapausten luettelo |
| --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.2.1. | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

7.7.2.1.

| 7.7.2.1.1. | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin) |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.

| 7.7.2.1.1.1. | Raideleveys 1 524 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.1.

| 7.7.2.1.1.2. | Raideleveys 1 520 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.2.

| 7.7.2.1.1.3. | Raideleveys 1 520 mm / 1 524 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.3.

| 7.7.2.1.1.4. | Raideleveys 1 520 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.4.

| 7.7.2.1.1.5. | Raideleveys 1 668 mm — puskimien keskilinjojen välinen etäisyys |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.5.

| 7.7.2.1.1.6. | Vaunujen välinen liityntä |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.6.

| 7.7.2.1.1.7. | Yleinen erityistapaus: 1 000 mm:n tai kapeamman raideleveyden verkko |
| --- | --- |

7.7.2.1.1.7.

| 7.7.2.1.2. | Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.

| 7.7.2.1.2.1. | Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä — Irlanti ja Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.1.2.1.

| 7.7.2.1.3. | Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.

| 7.7.2.1.3.1. | Raideleveys 1 520 mm |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.1.

| 7.7.2.1.3.2. | Raideleveys 1 668 mm — nostaminen nosturilla ja tunkilla |
| --- | --- |

7.7.2.1.3.2.

| 7.7.2.2. | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

7.7.2.2.

| 7.7.2.2.1. | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.

| 7.7.2.2.1.1. | Kinemaattinen ulottuma — Iso-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.1.

| 7.7.2.2.1.2. | Raideleveydellä 1 520 mm ja 1 435 mm käytettävät vaunut |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.2.

| 7.7.2.2.1.3. | Kinemaattinen ulottuma — Suomi |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.3.

| 7.7.2.2.1.4. | Kinemaattinen ulottuma — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.4.

| 7.7.2.2.1.5. | Kinemaattinen ulottuma — Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.2.1.5.

| 7.7.2.2.2. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.1. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Suomi |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.1.

| 7.7.2.2.2.2. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Iso-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.2.

| 7.7.2.2.2.3. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Liettua, Latvia, Viro |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.3.

| 7.7.2.2.2.4. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Irlanti ja Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.2.2.4.

| 7.7.2.2.3. | Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin |
| --- | --- |

7.7.2.2.3.

| 7.7.2.2.4. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.

| 7.7.2.2.4.1. | Luettelo pyörän halkaisijoiden erityistapauksista, jotka liittyvät erilaisiin raideleveyksiin |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.1.

| 7.7.2.2.4.2. | Pyörien materiaali |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.2.

| 7.7.2.2.4.3. | Erityiskuormitukset |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.3.

| 7.7.2.2.4.4. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.4.

| 7.7.2.2.4.5. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Irlanti ja Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.2.4.5.

| 7.7.2.2.5. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.

| 7.7.2.2.5.1. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro |
| --- | --- |

7.7.2.2.5.1.

| 7.7.2.2.6. | Teli ja pyörästö |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.

| 7.7.2.2.6.1. | Teli ja pyörästö — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.1.

| 7.7.2.2.6.2. | Teli ja pyörästö — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.2.6.2.

| 7.7.2.3. | Jarrutus |
| --- | --- |

7.7.2.3.

| 7.7.2.3.1. | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.

| 7.7.2.3.1.1. | Jarrutuskyky — Iso-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.1.

| 7.7.2.3.1.2. | Jarrutuskyky — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.2.

| 7.7.2.3.1.3. | Jarrutuskyky — Suomi |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.3.

| 7.7.2.3.1.4. | Jarrutuskyky — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.4.

| 7.7.2.3.1.5. | Jarrutuskyky — Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.5.

| 7.7.2.3.1.6. | Jarrutuskyky — Irlanti ja Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.3.1.6.

| 7.7.2.3.2. | Seisontajarru |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.

| 7.7.2.3.2.1. | Seisontajarru — Iso-Britannia |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.1.

| 7.7.2.3.2.2. | Seisontajarru — Irlanti ja Pohjois-Irlanti |
| --- | --- |

7.7.2.3.2.2.

| 7.7.2.4. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

7.7.2.4.

| 7.7.2.4.1. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.

| 7.7.2.4.1.1. | Ympäristöolot — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.4.1.1.

| 7.7.2.4.2. | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.

| 7.7.2.4.2.1. | Paloturvallisuus — Espanja ja Portugali |
| --- | --- |

7.7.2.4.2.1.

| 7.7.2.4.3. | Sähköinen suojaus |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.

| 7.7.2.4.3.1. | Sähköinen suojaus — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro |
| --- | --- |

7.7.2.4.3.1.

| 7.7.3. | Taulukko erityistapauksista jäsenvaltioittain |
| --- | --- |

7.7.3.

Sisällysluettelo: liitteet

| Liite | Otsikko |
| --- | --- |
| A | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| B | Rakenteet ja mekaaniset osat, tavaravaunujen merkintä |
| C | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, kinemaattinen ulottuma |
| D | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| E | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden vaihteluvälit |
| F | Tiedonsiirto, vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä |
| G | Ympäristöolot, kosteus |
| H | Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: liikkuvan kaluston rekisteri |
| I | Jarruihin liittyvien yhteentoimivuuden osatekijöiden liittymäkohdat |
| J | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, teli ja pyörästö |
| K | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkerta |
| L | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyörät |
| M | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, akselit |
| N | Rakenteet ja mekaaniset osat, staattisten testimenetelmien sallitut jännitykset |
| O | Ympäristöolot, TRIV-vaatimukset |
| P | Jarrutuskyky, yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi |
| Q | Arviointimenettelyt, yhteentoimivuuden osatekijät |
| R | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| S | Jarrutus, jarrutuskyky |
| T | Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Iso-Britannia |
| U | Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, raideleveys 1 520 mm |
| V | Erityistapaukset, jarrutuskyky, Iso-Britannia |
| W | Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Suomi, staattinen ulottuma FIN1 |
| X | Erityistapaukset, jäsenvaltiot: Espanja ja Portugali |
| Y | Osatekijät, telit ja pyörästöt |
| Z | Rakenteet ja mekaaniset osat, törmäyskoe |
| AA | Arviointimenettelyt, osajärjestelmien tarkastus |
| BB | Rakenteet ja mekaaniset osat, loppuopastimien asennus |
| CC | Rakenteet ja mekaaniset osat, väsytyskuormituksen aiheuttajat |
| DD | Huoltojärjestelyjen arviointi |
| EE | Rakenteet ja mekaaniset osat, askelmat ja kädensijat |
| FF | Jarrutus, luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista |
| GG | Erityistapaukset, irlantilaiset kuormaulottumat |
| HH | Erityistapaukset, Irlanti ja Pohjois-Irlanti, vaunujen välinen liityntä |
| II | Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntää |
| JJ | Avoimet kohdat |
| KK | Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: infrastruktuurirekisteri |
| YY | Rakenteet ja mekaaniset osat, lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteille |
| ZZ | Rakenteet ja mekaaniset osat, venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitys |

Liite

Otsikko

A

Rakenteet ja mekaaniset osat

B

Rakenteet ja mekaaniset osat, tavaravaunujen merkintä

C

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, kinemaattinen ulottuma

D

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

E

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden vaihteluvälit

F

Tiedonsiirto, vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

G

Ympäristöolot, kosteus

H

Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: liikkuvan kaluston rekisteri

I

Jarruihin liittyvien yhteentoimivuuden osatekijöiden liittymäkohdat

J

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, teli ja pyörästö

K

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyöräkerta

L

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pyörät

M

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, akselit

N

Rakenteet ja mekaaniset osat, staattisten testimenetelmien sallitut jännitykset

O

Ympäristöolot, TRIV-vaatimukset

P

Jarrutuskyky, yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi

Q

Arviointimenettelyt, yhteentoimivuuden osatekijät

R

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

S

Jarrutus, jarrutuskyky

T

Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Iso-Britannia

U

Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, raideleveys 1 520 mm

V

Erityistapaukset, jarrutuskyky, Iso-Britannia

W

Erityistapaukset, kinemaattinen ulottuma, Suomi, staattinen ulottuma FIN1

X

Erityistapaukset, jäsenvaltiot: Espanja ja Portugali

Y

Osatekijät, telit ja pyörästöt

Z

Rakenteet ja mekaaniset osat, törmäyskoe

AA

Arviointimenettelyt, osajärjestelmien tarkastus

BB

Rakenteet ja mekaaniset osat, loppuopastimien asennus

CC

Rakenteet ja mekaaniset osat, väsytyskuormituksen aiheuttajat

DD

Huoltojärjestelyjen arviointi

EE

Rakenteet ja mekaaniset osat, askelmat ja kädensijat

FF

Jarrutus, luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista

GG

Erityistapaukset, irlantilaiset kuormaulottumat

HH

Erityistapaukset, Irlanti ja Pohjois-Irlanti, vaunujen välinen liityntä

II

Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntää

JJ

Avoimet kohdat

KK

Infrastruktuurirekisteri ja liikkuvan kaluston rekisteri: infrastruktuurirekisteri

YY

Rakenteet ja mekaaniset osat, lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteille

ZZ

Rakenteet ja mekaaniset osat, venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitys

EUROOPAN LAAJUINEN TAVANOMAINEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä Osajärjestelmä: liikkuva kalusto Soveltamisala: tavaravaunut

1.   JOHDANTO

1.1.   ASIAKIRJAN TEKNINEN SOVELTAMISALA

Tämä YTE koskee direktiivin 2001/16/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelon mukaista liikkuvan kaluston osajärjestelmää.

Liikkuvan kaluston osajärjestelmä määritellään jäljempänä 2 luvussa.

Tämä YTE koskee vain tavaravaunuja.

1.2.   ASIAKIRJAN MAANTIETEELLINEN SOVELTAMISALA

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 2001/16/EY liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä.

1.3.   TÄMÄN YTE:N SISÄLTÖ

Direktiivin 2001/16/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:

| a) | ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku |
| --- | --- |

a)

ilmoitetaan tarkoitettu soveltamisala (liitteessä I mainitun verkon tai liikkuvan kaluston osa; liitteessä II mainittu osajärjestelmä tai osajärjestelmän osa) — 2 luku

| b) | täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku |
| --- | --- |

b)

täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa oleville liitännöille — 3 luku

| c) | määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku |
| --- | --- |

c)

määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin liitteessä I mainittujen rataluokkien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan — 4 luku

| d) | määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku |
| --- | --- |

d)

määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi — 5 luku

| e) | ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku |
| --- | --- |

e)

ilmoitetaan kussakin käsiteltävässä tapauksessa vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointia koskevat menettelyt. Tämä tarkoittaa erityisesti päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleja tai tarvittaessa erityismenettelyjä, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa — 6 luku

| f) | ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku |
| --- | --- |

f)

ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on yleistä — 7 luku

| g) | ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku. |
| --- | --- |

g)

ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät — 4 luku.

Lisäksi voidaan 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten; ne on selostettu 7 luvussa.

Tämän YTE:n 4 lukuun sisältyvät myös edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja kunnossapitosäännöt.

2.   OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ/SOVELTAMISALA

2.1.   OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ

Tätä YTE:ää sovellettaessa liikkuvalla kalustolla tarkoitetaan tavaravaunuja, jotka todennäköisesti liikkuvat Euroopan laajuisella tavanomaisella rautatieverkolla tai sen osalla. Tavaravaunuksi katsotaan myös liikkuva kalusto, jota käytetään kuorma-autojen kuljetuksiin.

Tätä YTE:ää sovelletaan uusiin, parannettuihin tai uusittuihin tavaravaunuihin, jotka on otettu käyttöön sen jälkeen, kun tämä YTE on tullut voimaan.

YTE:ää ei sovelleta vaunuihin, joita koskeva sopimus on allekirjoitettu ennen YTE:n voimaantuloa.

YTE:n 7.3, 7.4 ja 7.5 kohdassa kuvataan YTE-vaatimusten noudattamisen ehdot ja poikkeukset.

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kattaa vaunujen rakenteen, jarrulaitteet, kytkentälaitteet ja pyörästöt (telit, akselit jne.), jousituksen, ovet ja tiedonsiirtojärjestelmät.

Tähän YTE:ään sisältyvät myös huoltotöiden menettelyt, jotka mahdollistavat pakollisten korjaavien ja ennalta ehkäisevien huoltotoimien toteuttamisen turvallisen käytön ja tarvittavan suorituskyvyn takaamiseksi. Ne määritellään 4.2.8 kohdassa.

Tavaravaunujen aiheuttamaan meluun liittyvät vaatimukset eivät huoltonäkökohtia lukuun ottamatta sisälly tähän YTE:ään, sillä tavaravaunujen, vetureiden, junayksiköiden ja matkustajavaunujen aiheuttamaa melua käsitellään erillisessä YTE:ssä.

2.2.   OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNOT

Tavaravaunut tukevat seuraavia toimintoja:

”Rahdin lastaus” — tavaravaunut tarjoavat keinon käsitellä ja kuljettaa rahtia turvallisesti.

”Liikkuvan kaluston siirto” — tavaravaunuja voidaan siirtää turvallisesti rataverkossa, ja ne auttavat junan jarruttamisessa.

”Liikkuvaa kalustoa, infrastruktuuria ja aikatauluja koskevien tietojen ylläpito ja tarjoaminen” — huoltokansion eritelmä ja huoltolaitosten sertifiointi mahdollistavat tavaravaunujen kunnossapidon valvonnan. Tavaravaunuja koskevat tiedot esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujen välisten sekä vaunujen ja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.

”Junan käyttö” — tavaravaunua voidaan käyttää turvallisesti kaikissa odotettavissa olevissa ympäristöoloissa ja joissakin odottamattomissa tilanteissa.

”Palvelujen tarjoaminen rahtiasiakkaille” — asiakkaille tarjottavien rahtipalvelujen tukemiseksi tavaravaunuun liittyviä tietoja esitetään liikkuvan kaluston rekisterissä, merkitään vaunuihin ja tarjotaan tarvittaessa vaunujen ja maan välisten tiedonsiirtolaitteiden avulla.

2.3.   OSAJÄRJESTELMÄN LIITÄNNÄT

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmällä on seuraavat liitännät muihin osajärjestelmiin:

Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä

| — | Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin






  — | kuumakäynti-ilmaisimet |
| --- | --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

—

kuumakäynti-ilmaisimet

| — | pyöräkerran sähköinen havainnointi |
| --- | --- |

—

pyöräkerran sähköinen havainnointi

| — | akselinlaskimet |
| --- | --- |

—

akselinlaskimet

| — | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| — | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä |
| --- | --- |

—

Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä

| — | Ovien sulkeminen ja lukitus |
| --- | --- |

—

Ovien sulkeminen ja lukitus

| — | Lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

—

Lastin kiinnittäminen

| — | Lastaussäännöt |
| --- | --- |

—

Lastaussäännöt

| — | Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

—

Vaaralliset aineet

| — | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

—

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

| — | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky

| — | Ilmavirran vaikutukset |
| --- | --- |

—

Ilmavirran vaikutukset

| — | Kunnossapito |
| --- | --- |

—

Kunnossapito

Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä

| — | Liikkuvan kaluston viitetietokannat |
| --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston viitetietokannat

| — | Vaunuja ja yhdistettyjen kuljetusten yksiköitä koskeva toiminnallinen tietokanta |
| --- | --- |

—

Vaunuja ja yhdistettyjen kuljetusten yksiköitä koskeva toiminnallinen tietokanta

Infrastruktuurin osajärjestelmä

| — | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä |
| --- | --- |

—

Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä

| — | Puskimet |
| --- | --- |

—

Puskimet

| — | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

—

Kinemaattinen ulottuma

| — | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

—

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

| — | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

—

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

| — | Jarrutuskyky |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky

| — | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

—

Paloturvallisuus

Energian osajärjestelmä

| — | Sähköinen suojaus |
| --- | --- |

—

Sähköinen suojaus

Melutaso

| — | Kunnossapito |
| --- | --- |

—

Kunnossapito

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID)

| — | Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

—

Vaaralliset aineet

3.   OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1.   YLEISTÄ

Tämän YTE:n soveltamisalalla niiden eritelmien noudattaminen, jotka on kuvattu

| — | osajärjestelmän osalta 4 luvussa |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän osalta 4 luvussa

| — | ja yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta 5 luvussa, |
| --- | --- |

—

ja yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta 5 luvussa,

mikä osoitetaan seuraavista arvioinneista saatavalla myönteisellä tuloksella:

| — | yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus

| — | ja 6 luvussa kuvattu osajärjestelmien tarkastus, |
| --- | --- |

—

ja 6 luvussa kuvattu osajärjestelmien tarkastus,

varmistaa tämän YTE:n 3 luvussa kuvattujen olennaisten vaatimusten täyttymisen.

Jos osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

| — | YTE:ssä olevat avoimet kohdat ja varaukset, |
| --- | --- |

—

YTE:ssä olevat avoimet kohdat ja varaukset,

| — | direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetty poikkeus, |
| --- | --- |

—

direktiivin 2001/16/EY 7 artiklan nojalla myönnetty poikkeus,

| — | tämän YTE:n 7.7 kohdassa kuvatut erityistapaukset, |
| --- | --- |

—

tämän YTE:n 7.7 kohdassa kuvatut erityistapaukset,

vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä asianomaisen jäsenvaltion vastuualueeseen kuuluvien menettelyjen mukaisesti.

Direktiivin 2001/16/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden, liitännät mukaan luettuina, on täytettävä direktiivin 2001/16/EY liitteen III mukaiset olennaiset vaatimukset.

3.2.   OLENNAISET VAATIMUKSET LIITTYVÄT

| — | turvallisuuteen |
| --- | --- |

—

turvallisuuteen

| — | luotettavuuteen ja käyttökuntoon |
| --- | --- |

—

luotettavuuteen ja käyttökuntoon

| — | terveyteen |
| --- | --- |

—

terveyteen

| — | ympäristönsuojeluun |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojeluun

| — | tekniseen yhteensopivuuteen. |
| --- | --- |

—

tekniseen yhteensopivuuteen.

Näihin vaatimuksiin sisältyvät sekä yleiset vaatimukset että kutakin osajärjestelmää koskevat erityisvaatimukset.

3.3.   YLEISET VAATIMUKSET

3.3.1.   TURVALLISUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.1 kohdan olennainen vaatimus

Turvallisuuden kannalta olennaisten komponenttien ja erityisesti junien liikkumiseen liittyvien laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvallisuustaso, joka vastaa rataverkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vajaatoimintatilanteissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

| — | 4.2.2.2 (turvallinen pääsy ja poistuminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (turvallinen pääsy ja poistuminen)

| — | 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

| — | 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

| — | 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

| — | 4.2.4 (jarrutus) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus)

| — | 4.2.6 (ympäristöolot) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (ympäristöolot)

| — | 4.2.7 (järjestelmän suojaus), paitsi 4.2.7.3 (sähköinen suojaus) |
| --- | --- |

—

4.2.7 (järjestelmän suojaus), paitsi 4.2.7.3 (sähköinen suojaus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.2 kohdan olennainen vaatimus

Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.3.2 (akselipaino ja pyöräkuormitus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (akselipaino ja pyöräkuormitus)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

| — | 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat). |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.3 kohdan olennainen vaatimus

Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

| — | 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

| — | 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

| — | 4.2.2.4 (ovien sulkeminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

| — | 4.2.2.6 (vaaralliset aineet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (vaaralliset aineet)

| — | 4.2.3.3.2 (kuumakäynti-ilmaisin) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 (kuumakäynti-ilmaisin)

| — | 4.2.4 (jarrutus) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus)

| — | 4.2.6 (ympäristöolot) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (ympäristöolot)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.4 kohdan olennainen vaatimus

Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa tulen ja savun syntymistä ja leviämistä sekä niiden vaikutuksia voidaan rajoittaa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.7.2 (paloturvallisuus). |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (paloturvallisuus).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.1.5 kohdan olennainen vaatimus

Käyttäjien käsiteltäviksi tarkoitetut laitteet on suunniteltava siten, etteivät ne vaaranna laitteiden turvallista käyttöä tai käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta, jos niitä käytetään ennakoitavissa olevalla tavalla ohjeiden vastaisesti.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

| — | 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

| — | 4.2.2.4 (ovien sulkeminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

| — | 4.2.4 (jarrutus). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus).

3.3.2.   LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.2 kohdan olennainen vaatimus

Junien liikkumiseen liittyvien kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne pysyvät toimintakuntoisina tarkoitetuissa olosuhteissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.1 (vaunujen välinen liityntä)

| — | 4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä)

| — | 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

| — | 4.2.2.4 (ovien sulkeminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (ovien sulkeminen)

| — | 4.2.2.5 (vaunujen merkitseminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (vaunujen merkitseminen)

| — | 4.2.2.6 (vaaralliset aineet) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 (vaaralliset aineet)

| — | 4.2.4.1 (jarrujärjestelmä) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1 (jarrujärjestelmä)

| — | 4.2.7.2.2.5 (paloturvallisuuden ylläpito) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2.2.5 (paloturvallisuuden ylläpito)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.3.3.   TERVEYS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.1 kohdan olennainen vaatimus

Materiaaleja, jotka voivat käyttötapansa takia vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.3.2 kohdan olennainen vaatimus

Materiaalit on valittava, ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.7.2 (paloturvallisuus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (paloturvallisuus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.3.4.   YMPÄRISTÖNSUOJELU

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.1 kohdan olennainen vaatimus

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän toteuttamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon järjestelmää suunniteltaessa voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.2 kohdan olennainen vaatimus

Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.7.2 (paloturvallisuus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 (paloturvallisuus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.3 kohdan olennainen vaatimus

Liikkuva kalusto ja energiansyöttöjärjestelmät on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne ovat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteensopivia sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.3.3 (tiedonsiirto vaunun ja maan välillä). |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (tiedonsiirto vaunun ja maan välillä).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.4 kohdan olennainen vaatimus

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.8 (kunnossapito) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen). |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen).

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.4.5 kohdan olennainen vaatimus

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se tavanomaisessa kunnossa ollessaan häiritsee liikaa infrastruktuurin lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.3.5.   TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 1.5 kohdan olennainen vaatimus

Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä liikkuvien junien ominaisuuksien kanssa.

Jos näiden ominaisuuksien noudattaminen osoittautuu vaikeaksi verkon tietyissä osissa, voidaan toteuttaa väliaikaisia ratkaisuja, joiden avulla taataan yhteensopivuus tulevaisuudessa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

| — | 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

| — | 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

| — | 4.2.4 (jarrutus) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.4.   LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN ERITYISVAATIMUKSET

3.4.1.   TURVALLISUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.1 kohdan olennainen vaatimus

Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liityntöjen rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toimintavarmuutta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Jarrutustekniikoiden ja -tehojen on oltava yhteensopivia raiteiden, teknisten rakenteiden ja opastejärjestelmien kanssa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

| — | 4.2.4 (jarrutus). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus).

On ryhdyttävä toimiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

| — | 4.2.7.3 (sähköinen suojaus) |
| --- | --- |

—

4.2.7.3 (sähköinen suojaus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

Vaaratilanteita varten on oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Käytössä on oltava hätäuloskäyntejä, ja ne on merkittävä.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Junissa on oltava riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla junahenkilökunta ja valvontakeskus voivat välittää viestejä matkustajille.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.4.2.   LUOTETTAVUUS JA KÄYTTÖKUNTO

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.2 kohdan olennainen vaatimus

Elintärkeät ajo-, veto- ja jarrutuslaitteet sekä ohjaus- ja valvontalaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vajaatoimintatilanteessa juna voi jatkaa matkaansa ilman, että siitä on haittaa käyttöön jääville laitteille.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.4.1.2.6 (luistonestojärjestelmä, ks. myös 5.3.3.3 kohta ja liite I) |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.6 (luistonestojärjestelmä, ks. myös 5.3.3.3 kohta ja liite I)

| — | 5.4.1.2 (vetolaitteet) |
| --- | --- |

—

5.4.1.2 (vetolaitteet)

| — | 5.4.2.1 (teli ja pyörästö) |
| --- | --- |

—

5.4.2.1 (teli ja pyörästö)

| — | 5.4.2.2 (pyöräkerta) |
| --- | --- |

—

5.4.2.2 (pyöräkerta)

| — | 5.4.3.8 (toimintaventtiilin sulkulaite). |
| --- | --- |

—

5.4.3.8 (toimintaventtiilin sulkulaite).

3.4.3.   TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.4.3 kohdan olennainen vaatimus

Sähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toiminnan kanssa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Jos vetovoima tuotetaan sähköllä, virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän energiansyöttöjärjestelmän avulla.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on oltava sellaisia, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä aiotaan käyttää.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (vaunun päärakenteen lujuus)

| — | 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma) |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

| — | 4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 (staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus)

| — | 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

| — | 4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen) |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 (vaunun dynaaminen käyttäytyminen)

| — | 4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat) |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 (pitkittäissuuntaiset puristusvoimat)

| — | 4.2.4 (jarrutus) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus)

| — | 4.2.6 (ympäristöolot) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (ympäristöolot)

| — | 4.2.8 (kunnossapito) |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito)

| — | 4.8.2 (liikkuvan kaluston rekisteri). |
| --- | --- |

—

4.8.2 (liikkuvan kaluston rekisteri).

3.5.   KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET

3.5.1.   TERVEYS JA TURVALLISUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.1 kohdan olennainen vaatimus

Keskuksissa käytettävien teknisten laitteiden ja menetelmien on taattava kyseisen osajärjestelmän turvallinen käyttö, eikä niistä saa aiheutua vaaraa terveydelle ja turvallisuudelle.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.5.2.   YMPÄRISTÖNSUOJELU

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.2 kohdan olennainen vaatimus

Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja.

Tätä olennaista vaatimusta ei täytetä toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.5.3.   TEKNINEN YHTEENSOPIVUUS

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.5.3 kohdan olennainen vaatimus

Tavanomaisessa liikkuvassa kalustossa käytettävien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turvallisuuteen, terveyteen ja mukavuuteen liittyvät toimet sille kalustolle, joita varten ne on suunniteltu.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.6.   MUIDEN OSAJÄRJESTELMIEN ERITYISVAATIMUKSET, JOTKA KOSKEVAT MYÖS LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄÄ

3.6.1.   INFRASTRUKTUURIN OSAJÄRJESTELMÄ

3.6.1.1.   Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.1.1 kohdan olennainen vaatimus

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta estetään pääsy tai asiaton tunkeutuminen laitteistoihin.

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin ihmisille aiheutuvan vaaraan rajoittamiseksi erityisesti junien kulkiessa asemien läpi.

Infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että rajoitetaan ihmisille aiheutuvia turvallisuusriskejä (infrastruktuurien vakaus, tulipalot, pääsytiet, evakuointi, laiturit jne.).

On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2.   ENERGIAN OSAJÄRJESTELMÄ

3.6.2.1.   Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.1 kohdan olennainen vaatimus

Energian syöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa junien eikä ihmisten (käyttäjät, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2.2.   Ympäristönsuojelu

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.2 kohdan olennainen vaatimus

Sähkö- tai lämpöenergiansyöttölaitteiden toiminnasta aiheutuvien ympäristöhaittojen on pysyttävä määritellyissä rajoissa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2.3.   Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.2.3 kohdan olennainen vaatimus

Sähkö- tai lämpöenergian syöttöjärjestelmien on

| — | mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot, |
| --- | --- |

—

mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot,

| — | sähkönsyöttöjärjestelmien osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

—

sähkönsyöttöjärjestelmien osalta sovittava yhteen juniin asennettujen virranottolaitteiden kanssa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.3.   LIIKENTEENOHJAUS JA VALVONTA SEKÄ OPASTEET/MERKINANTO

3.6.3.1.   Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.3.1 kohdan olennainen vaatimus

Käytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita. Ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien on edelleen mahdollistettava verkossa luvallisesti liikkuvien junien turvallinen liikkuminen määritellyssä vajaatoimintatilanteessa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.3.2.   Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.3.2 kohdan olennainen vaatimus

Uudet infrastruktuurit ja uusi liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön. Junien ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen käyttötoiminta määritellyissä olosuhteissa Euroopan laajuisessa tavanomaisessa rautatiejärjestelmässä.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.3.3.1 (sähkövastus) |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.1 (sähkövastus)

| — | 4.2.4 (jarrutus). |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus).

3.6.4.   KÄYTTÖTOIMINTA JA LIIKENTEEN HALLINTA

3.6.4.1.   Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.1 kohdan olennainen vaatimus

Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja lisäksi kuljettajilla sekä junien ja valvontakeskusten henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen käyttö, ottaen huomioon rajat ylittävien ja sisäisten palvelujen erilaiset vaatimukset.

Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean turvallisuustason.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdissa

| — | 4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (tavaravaunujen merkitseminen)

| — | 4.2.4 (jarrutus) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (jarrutus)

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.6.4.2.   Luotettavuus ja käyttökunto

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.2 kohdan olennainen vaatimus

Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan ja valvontakeskusten henkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden sekä asianomaisten liikenteenharjoittajien valvonta- ja huoltokeskuksissa käyttämän laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että ne takaavat korkean luotettavuus- ja käyttötason.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä kohdassa

| — | 4.2.8 (kunnossapito). |
| --- | --- |

—

4.2.8 (kunnossapito).

3.6.4.3.   Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.6.3 kohdan olennainen vaatimus

Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt sekä kuljettajilla, junahenkilökunnalla ja liikenteen hallinnasta vastaavalla henkilökunnalla riittävä pätevyys, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän tehokas käyttö, ottaen huomioon kotimaisten ja rajat ylittävien palvelujen erilaiset vaatimukset.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.   HENKILÖ- JA TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISET SOVELLUKSET

3.6.5.1.   Tekninen yhteensopivuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.1 kohdan olennainen vaatimus

Telemaattisten sovellusten olennaiset vaatimukset, joilla taataan palvelujen vähimmäislaatu matkustajille ja tavaraliikenteen asiakkaille, koskevat erityisesti teknistä yhteensopivuutta.

Näiden sovellusten osalta on varmistettava, että

| — | tietokannat, ohjelmat ja tiedonsiirtoprotokollat suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot. |
| --- | --- |

—

tietokannat, ohjelmat ja tiedonsiirtoprotokollat suunnitellaan siten, että niillä taataan suurin mahdollinen tietojenvaihto eri sovellusten ja eri liikenteenharjoittajien välillä sulkien pois liiketoimintaan liittyvät luottamukselliset tiedot.

| — | tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla. |
| --- | --- |

—

tiedot ovat helposti käyttäjien saatavilla.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.2.   Luotettavuus ja käytettävyys

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.2 kohdan olennainen vaatimus

Näiden tietokantojen, ohjelmien ja tiedonsiirtoprotokollien käyttö-, hallinta-, päivitys- ja ylläpitomenettelyjen on taattava näiden järjestelmien tehokkuus ja palvelujen laatu.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.3.   Terveys

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.3 kohdan olennainen vaatimus

Näiden järjestelmien käyttäjäliittymissä on noudatettava ergonomian ja työsuojelun vähimmäisvaatimuksia.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5.4.   Turvallisuus

Direktiivin 2001/16/EY liitteessä III olevan 2.7.4 kohdan olennainen vaatimus

On varmistettava riittävä yhtenäisyyden ja käyttövarmuuden taso turvallisuuteen liittyvien tietojen tallentamisessa ja siirrossa.

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

4.   OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS

4.1.   JOHDANTO

Euroopan laajuinen tavanomainen rautatiejärjestelmä, johon sovelletaan direktiiviä 2001/16/EY ja johon kuuluu liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, on integroitu järjestelmä, jonka vaatimustenmukaisuus on tarkastettava. Vaatimustenmukaisuus on tarkastettava erityisesti siltä osin, kuin on kyse osajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.

Osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka on kuvattu 4.2 ja 4.3 kohdassa, eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.2.3 ja 6.2.2.2 luvussa kuvaillun prosessin mukaisesti.

Liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä kuvataan tässä 4 luvussa kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset huomioiden.

4.2.   OSAJÄRJESTELMÄN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT

4.2.1.   YLEISTÄ

Edellä 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset huomioon ottaen liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

| — | rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

—

rakenteet ja mekaaniset osat

| — | vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

—

vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

| — | jarrutus |
| --- | --- |

—

jarrutus

| — | tiedonsiirto |
| --- | --- |

—

tiedonsiirto

| — | ympäristöolot |
| --- | --- |

—

ympäristöolot

| — | järjestelmän suojaus |
| --- | --- |

—

järjestelmän suojaus

| — | kunnossapito. |
| --- | --- |

—

kunnossapito.

Näiden otsikoiden alle kuuluvat seuraavat perusparametrit:

Rakenteet ja mekaaniset osat

vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)

turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

vaunun päärakenteen lujuus

lastin kiinnittäminen

ovien sulkeminen ja lukitus

tavaravaunujen merkitseminen

vaaralliset aineet

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

kinemaattinen ulottuma

staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

vaunun dynaaminen käyttäytyminen

pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

Jarrutus

jarrutuskyky

Tiedonsiirto

vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä

vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

Ympäristöolot

ympäristöolot

ilmavirran vaikutukset

sivutuulet

Järjestelmän suojaus

hätätoimenpiteet

paloturvallisuus

sähköinen suojaus

Kunnossapito

huoltokansio

Kunkin perusparametrin osalta esitellään käsiteltävät kohdat kohdassa ”Yleistä”.

Kyseisissä kohdissa tarkennetaan ehdot, jotka on täytettävä kohdassa ”Yleistä” esitettyjen vaatimusten noudattamiseksi.

4.2.2.   RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

4.2.2.1.   Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)

4.2.2.1.1.   Yleistä

Vaunuissa on oltava kestävät puskimet ja vetolaitteet molemmissa päissä.

Vaunuryhmiä, joita käytetään liikenteessä aina yksikkönä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta yhtenä vaununa. Näiden vaunujen välisissä liitynnöissä on oltava kestävä kytkinjärjestelmä, joka kykenee kestämään aiottujen käyttöolojen rasitukset.

Junia, joita käytetään liikenteessä aina yksikkökäytössä, pidetään tämän vaatimuksen soveltamisen kannalta yhtenä vaununa. Myös näissä junissa on oltava edellä mainitun kaltainen kestävä kytkinjärjestelmä. Jos tavanomaista ruuvikytkintä ja puskimia ei ole käytössä, on niiden molempiin päihin voitava asentaa hätäkytkin.

4.2.2.1.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.2.1.2.1.   Puskimet

Jos vaunuun on asennettu puskimet, on niiden oltava samanlaisia vaunun molemmissa päissä. Puskimien on oltava kokoonpainuvia. Puskimien keskilinjan on oltava 940–1 065 mm:n korkeudella kiskon tasosta mitattuna kaikilla erilaisilla kuormilla.

Puskimien keskilinjojen välisen nimellisen standardietäisyyden on oltava 1 750 mm, ja puskimien on sijaittava symmetrisesti tavaravaunun keskilinjaan nähden.

Puskimien on oltava kooltaan sellaisia, etteivät vaunujen puskimet voi juuttua yhteen kaarre- ja vastakaarre tapauksissa. Pienin hyväksyttävä peittoalue on 50 mm.

Infrastruktuurin YTE:ssä tarkennetaan pienimmän kaarre- ja vastakaarresäteen ominaisuudet.

Vaunuissa, joiden puskimien iskunpituus ylittää 105 mm, on aina oltava neljä (joustoltaan ja iskunpituudeltaan) identtistä puskinta, joilla on samat rakenteelliset ominaisuudet.

Jos puskimien on oltava vaihtokelpoisia, on päädyssä oltava vapaa tila kiinnityslevylle. Puskin on kiinnitettävä vaunun puskinpalkkiin neljällä lukitulla M24-ruuvilla, joiden lujuusluokan mukainen myötöraja on vähintään 640 N/mm2 (ks. liitteen A kuva A1).

| — | Puskimen ominaisuudet
  Puskimen iskunpituuden on oltava vähintään 105 mm 0
  –5 mm, ja niiden on kyettävä absorboimaan vähintään 30 kJ energiaa.
  Puskimissa on oltava kuperat päät, ja niiden kosketuspinnan kaarevuussäteen on oltava 2 750 mm ± 50 mm.
  Puskimen pään vähimmäiskorkeus on 340 mm tasavälisesti puskimen pituusakseliin nähden.
  Puskimissa on oltava tunnusmerkintä. Siitä on selvittävä ainakin puskimen iskunpituus millimetreinä sekä puskimen energian absorptiokyky. |
| --- | --- |

—

Puskimen ominaisuudet

Puskimen iskunpituuden on oltava vähintään 105 mm 0
  –5 mm, ja niiden on kyettävä absorboimaan vähintään 30 kJ energiaa.

Puskimissa on oltava kuperat päät, ja niiden kosketuspinnan kaarevuussäteen on oltava 2 750 mm ± 50 mm.

Puskimen pään vähimmäiskorkeus on 340 mm tasavälisesti puskimen pituusakseliin nähden.

Puskimissa on oltava tunnusmerkintä. Siitä on selvittävä ainakin puskimen iskunpituus millimetreinä sekä puskimen energian absorptiokyky.

4.2.2.1.2.2.   Vetolaitteet

Vaunujen välisten standardivetolaitteiden on oltava jaettua mallia, ja niissä on oltava koukkuun pysyvästi kiinnitetty ruuvikytkin, vetokoukku ja vetotanko joustolaitteineen.

Vetokoukun keskilinjan on oltava 950–1 045 mm:n korkeudella kiskon tasosta kaikilla erilaisilla kuormilla.

Vaunun kummassakin päässä on oltava ruuvikytkimen lepoteline käyttämättömälle ruuvikytkimelle. Mikään kytkimen osa ei saa olla 140 mm:ä lähempänä kiskojen yläpinnan tasoa, kun kytkimen keskilinja on alimmassa sallitussa asennossaan, kun huomioidaan kuluminen ja jousien liike.

| — | Vetolaitteen ominaisuudet
  Vetolaitteen jousituksen staattisen absorptiokyvyn on oltava 8 kJ.
  Vetokoukun ja -tangon on kestettävä katkeamatta 1 000 kN:n voima.
  Ruuvikytkimen on kestettävä katkeamatta 850 kN:n voima. Ruuvikytkimen murtolujuuden on oltava alhaisempi kuin muiden vetolaitteen osien.
  Ruuvikytkin on suunniteltava siten, etteivät junan sisäiset voimat voi aiheuttaa ruuvikytkimen kiertymistä auki tahattomasti.
  Ruuvikytkimen maksimipaino ei saa ylittää 36 kg.
  Ruuvikytkimien ja vetokoukkujen (ks. liitteen A kuva A6) mitat esitetään liitteen A kuvissa A2 ja A3. Ruuvikytkimen pituus mitattuna lenkin silmukan sisäpinnalta vetotangon tapin keskilinjaan:






  — | 986 mm +10
  -5 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty auki |
| --- | --- | --- |

—

Vetolaitteen ominaisuudet

Vetolaitteen jousituksen staattisen absorptiokyvyn on oltava 8 kJ.

Vetokoukun ja -tangon on kestettävä katkeamatta 1 000 kN:n voima.

Ruuvikytkimen on kestettävä katkeamatta 850 kN:n voima. Ruuvikytkimen murtolujuuden on oltava alhaisempi kuin muiden vetolaitteen osien.

Ruuvikytkin on suunniteltava siten, etteivät junan sisäiset voimat voi aiheuttaa ruuvikytkimen kiertymistä auki tahattomasti.

Ruuvikytkimen maksimipaino ei saa ylittää 36 kg.

Ruuvikytkimien ja vetokoukkujen (ks. liitteen A kuva A6) mitat esitetään liitteen A kuvissa A2 ja A3. Ruuvikytkimen pituus mitattuna lenkin silmukan sisäpinnalta vetotangon tapin keskilinjaan:

—

986 mm +10
  -5 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty auki

| — | 750 mm ± 10 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty kiinni. |
| --- | --- |

—

750 mm ± 10 mm, kun ruuvikytkin on kokonaan kierretty kiinni.

4.2.2.1.2.3.   Veto- ja puskinlaitteiden vuorovaikutus

Puskimien ja vetolaitteiden ominaisuuksien on oltava sellaiset, että juna kykenee turvallisesti kulkemaan kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.

Kun kaksi telivaunua, jotka on kytketty puskimet yhteen suoralla rataosuudella, kulkevat kaarteessa, jonka kaarevuussäde on 150 m, ei kosketuksessa olevien puskimien puristusvoima saa ylittää 250 kN:a.

Kaksiakselisille vaunuille ei ole määritelty vaatimuksia.

| — | Vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet:
  Vetokoukun kidan etureunan ja täysin ulostyöntyneen puskimen etureunan välisen etäisyyden on uutena oltava 355 mm + 45 / - 20 mm liitteen A kuvassa A4 esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

Vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet:

Vetokoukun kidan etureunan ja täysin ulostyöntyneen puskimen etureunan välisen etäisyyden on uutena oltava 355 mm + 45 / - 20 mm liitteen A kuvassa A4 esitetyllä tavalla.

4.2.2.2.   Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

Vaunut on suunniteltava siten, että henkilöstö ei joudu tarpeettomasti alttiiksi vaaralle kytkiessään ja irrottaessaan vaunuja. Jos käytetään ruuvikytkimiä ja sivupuskimia, liitteen A kuvassa A5 näkyvissä tiloissa ei saa olla kiinteitä osia. Tässä tilassa saa olla liitinkaapeleita ja letkuja. Puskimien alla ei saa olla mitään laitteita, jotka vaikeuttavat pääsyä tähän tilaan.

Vetokoukun yläpuolella oleva vapaa tila esitetään liitteen A kuvassa A7.

Jos vaunussa on automaattikytkimen ja ruuvikytkimen yhdistelmä, automaattikytkimen pää saa tulla ns. ”Bernin suorakulmion” alueelle vasemmalle puolelle (ks. liitteen A kuva A5) silloin, kun automaattikytkimen sijasta käytetään ruuvikytkintä.

Jokaisen puskimen alla on oltava kädensija. Kädensijojen on oltava riittävän vahvat kestämään se, että järjestelyhenkilöstö ottaa niistä tukea mennessään puskimien väliin.

Vaunun päädyissä ei saa olla kiinteitä osia 40 mm:n etäisyydellä pystysuorasta tasosta, joka kulkee täysin sisäänpainuneiden puskimien etureunan kautta.

Ainoastaan kiinteäkytkentäisissä junissa käytettäviä vaunuja lukuun ottamatta vaunun molemmilla puolilla on oltava vähintään yksi järjestelyhenkilökunnan käyttöön tarkoitettu askelma ja kädensija. Askelmien yläpuolella ja ympärillä on oltava riittävästi tilaa järjestelyhenkilökunnan turvallisuuden takaamiseksi. Askelmien ja kädensijojen rakenteen on kestettävä järjestelyhenkilökunnan aiheuttama kuormitus. Askelmien on oltava vähintään 150 mm:n päässä täysin sisäänpainuneiden puskimien päiden kautta kulkevasta pystysuorasta tasosta. Askelmien sekä käytön, lastauksen ja purkamisen aikana tarvittavien kulkuteiden pintojen on oltava liukastumista estäviä (ks. liite EE).

Jokaisen sellaisen vaunun päässä, joka saattaa olla junan päässä, on oltava laitteet loppuopastimen asentamiseksi. Pääsyä on tarpeen mukaan helpotettava askelmin ja kädensijoin.

Kädensijat ja askelmat on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

4.2.2.3.   Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen

4.2.2.3.1.   Yleistä

Vaunujen rakennesuunnittelu on tehtävä standardin EN12663 3 osan vaatimusten mukaisesti, ja rakenteen on täytettävä mainitun standardin 3.4–3.6 kohtien vaatimukset.

Aiemmin selostettujen kriteerien lisäksi voidaan standardin EN12663 3.4.3 kohdassa määriteltyä varmuuskerrointa valittaessa ottaa huomioon materiaalin murtovenymä. Liitteessä ZZ kuvataan, miten varmuuskerroin ja sallittu jännitys määritellään.

Rakenteiden väsymislujuutta arvioitaessa on tärkeää varmistaa se, että käytetyt kuormitukset ovat aiotun käytön kannalta edustavia ja käytettävän suunnittelusäännöstön mukaisia. Kaikkia käytettävän suunnittelusäännöstön merkityksellisiä tulkintaohjeita on noudatettava.

Vaunujen rakenteissa käytettävien materiaalien sallitut jännitykset on määritettävä standardin EN12663 5 osassa määritellyllä tavalla.

Vaunun rakenne on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

Tässä osassa määritellään vaunujen kantavien rakenteiden vähimmäisvaatimukset ja liittymäkohdat laitteisiin ja hyötykuormaan.

Nämä vaatimukset kattavat seuraavat alueet:

| — | Poikkeukselliset kuormitukset:






  — | Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset |
| --- | --- | --- |

—

Poikkeukselliset kuormitukset:

—

Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset

| — | Maksimipystykuorma |
| --- | --- |

—

Maksimipystykuorma

| — | Kuormitusyhdistelmät |
| --- | --- |

—

Kuormitusyhdistelmät

| — | Nostaminen nosturilla tai tunkilla |
| --- | --- |

—

Nostaminen nosturilla tai tunkilla

| — | Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli) |
| --- | --- |

—

Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli)

| — | Muut poikkeukselliset kuormitukset |
| --- | --- |

—

Muut poikkeukselliset kuormitukset

| — | Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset:






  — | Kuormituksen aiheuttajat |
| --- | --- | --- |

—

Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset:

—

Kuormituksen aiheuttajat

| — | Hyötykuormien jakauma |
| --- | --- |

—

Hyötykuormien jakauma

| — | Radan aiheuttama kuormitus |
| --- | --- |

—

Radan aiheuttama kuormitus

| — | Veto ja jarrutus |
| --- | --- |

—

Veto ja jarrutus

| — | Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus |
| --- | --- |

—

Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus

| — | Väsyttävät kuormitukset liitynnöissä |
| --- | --- |

—

Väsyttävät kuormitukset liitynnöissä

| — | Rungon/telin liitos |
| --- | --- |

—

Rungon/telin liitos

| — | Laitteiden kiinnitys |
| --- | --- |

—

Laitteiden kiinnitys

| — | Kytkimien aiheuttama kuormitus |
| --- | --- |

—

Kytkimien aiheuttama kuormitus

| — | Väsyttävien kuormitusten yhdistelmät |
| --- | --- |

—

Väsyttävien kuormitusten yhdistelmät

| — | Vaunun päärakenteen jäykkyys






  — | Taipumat |
| --- | --- | --- |

—

Vaunun päärakenteen jäykkyys

—

Taipumat

| — | Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet) |
| --- | --- |

—

Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet)

| — | Vääntöjäykkyys |
| --- | --- |

—

Vääntöjäykkyys

| — | Laitteet |
| --- | --- |

—

Laitteet

| — | Lastin kiinnitys
  On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai osia siitä putoa tavaravaunusta käytön aikana. |
| --- | --- |

—

Lastin kiinnitys

On pidettävä huolta siitä, ettei lasti tai osia siitä putoa tavaravaunusta käytön aikana.

Kiinnitysjärjestelmiä tai -laitteita, kuten tappeja tai kiinnitysrenkaita, koskevat vaatimukset eivät ole pakollisia tämän YTE:n alalla.

4.2.2.3.2.   Poikkeukselliset kuormitukset

4.2.2.3.2.1.   Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset

Eri arvot koskevat erilaisia standardin EN12663 mukaan luokiteltuja tavaravaunuja, nimittäin:

| F-I | vaunut, joilla ei ole vaihtotyörajoituksia, |
| --- | --- |
| F-II | vaunut, jotka eivät saa kulkea laskumäen kautta eikä ilman saattamista. |

F-I

vaunut, joilla ei ole vaihtotyörajoituksia,

F-II

vaunut, jotka eivät saa kulkea laskumäen kautta eikä ilman saattamista.

Rakennetta koskevissa perusvaatimuksissa oletetaan, että edellä mainittuihin luokkiin kuuluvissa vaunuissa on niiden käytön edellyttämät puskimet ja kytkimet.

Rakenteen on oltava standardin EN12663 3.4 kohdan mukainen, kun siihen kohdistuu poikkeuksellisia kuormituksia.

Vaunujen rungon on täytettävä lujuusvaatimukset pitkittäiskuormitustapauksille, jotka on esitetty standardin EN12663 taulukoissa 1, 2, 3 ja 4, soveltuvin osin, niissä rakenteissa, missä pitkittäissuuntaisia kuormia esiintyy.

| HUOM. 1 | Vaunun päähän kohdistuvalla voimalla on oltava vastavoima (tukireaktio), joka kohdistuu vastaavaan kohtaan toisessa päässä. |
| --- | --- |
| HUOM. 2 | Voimat johdetaan vaakasuorassa kiinnityskohtien rakenteisiin, ja ne jaetaan tasan molempien puskimien sijoituskohtien akseleille tai kytkimen akselille. |
| HUOM. 3 | Jos törmäyskoetta (ks. liite Z) ei suoriteta, laskelmilla on osoitettava, että vaunun rakenne kestää käytössä odotettavissa olevat suurimmat mahdolliset törmäyskuormitukset. |

HUOM. 1

Vaunun päähän kohdistuvalla voimalla on oltava vastavoima (tukireaktio), joka kohdistuu vastaavaan kohtaan toisessa päässä.

HUOM. 2

Voimat johdetaan vaakasuorassa kiinnityskohtien rakenteisiin, ja ne jaetaan tasan molempien puskimien sijoituskohtien akseleille tai kytkimen akselille.

HUOM. 3

Jos törmäyskoetta (ks. liite Z) ei suoriteta, laskelmilla on osoitettava, että vaunun rakenne kestää käytössä odotettavissa olevat suurimmat mahdolliset törmäyskuormitukset.

4.2.2.3.2.2.   Maksimipystykuorma

Vaunun rungon on täytettävä standardin EN12663 taulukon 8 vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina jäljempänä huomautuksessa 1 esitetyllä tavalla.

Vaunun runko on myös suunniteltava kestämään lastaamisen ja purkamisen aikana esiintyvät enimmäiskuormitukset. Kuormitus voidaan määritellä joko voimana tai kiihtyvyytenä, joka kohdistuu lisättävään massaan sekä rungon ja entisen hyötykuorman yhteenlaskettuun massaan. Suunnittelun pohjaksi on otettava epäedullisimmat olot, joissa käyttäjä aikoo vaunua käyttää (mukaan luettuna ennustettavissa oleva väärinkäyttö).

| HUOM. 1 | Standardin EN12663 8 taulukossa esitetyn kertoimen 1,95 sijaan käytetään kerrointa 1,3, eikä huomautusta a sovelleta. |
| --- | --- |
| HUOM. 2 | Kuormat voidaan jakaa tasaisesti koko kuormaa kantavalle alalle, joko tietylle alalle tai tiettyihin paikkoihin. Suunnittelun pohjaksi on otettava vaativin tapaus. |
| HUOM. 3 | Jos vaunun lattialla on tarkoitus käyttää pyörillä varustettuja ajoneuvoja (kuten trukkeja tms.), rakenteessa on otettava huomioon tämän aiheuttamat paikalliset kuormitushuiput. |

HUOM. 1

Standardin EN12663 8 taulukossa esitetyn kertoimen 1,95 sijaan käytetään kerrointa 1,3, eikä huomautusta a sovelleta.

HUOM. 2

Kuormat voidaan jakaa tasaisesti koko kuormaa kantavalle alalle, joko tietylle alalle tai tiettyihin paikkoihin. Suunnittelun pohjaksi on otettava vaativin tapaus.

HUOM. 3

Jos vaunun lattialla on tarkoitus käyttää pyörillä varustettuja ajoneuvoja (kuten trukkeja tms.), rakenteessa on otettava huomioon tämän aiheuttamat paikalliset kuormitushuiput.

4.2.2.3.2.3.   Kuormitusyhdistelmät

Rakenteen on myös täytettävä standardin EN12663 3.4 kohdan vaatimukset silloin, kun siihen kohdistuvat standardin EN12663 4.4 kohdassa määritellyt mahdollisimman epäedulliset kuormitusyhdistelmät.

4.2.2.3.2.4.   Nostaminen nosturilla tai tunkilla

Vaunun rungossa on oltava nostokohdat, joista koko vaunua voidaan turvallisesti nostaa nosturilla tai tunkilla. Vaunun toinen pää on myös voitava nostaa (teleineen, pyöräkertoineen) niin, että toinen pää on tuettu toisen pyöräkerran tai telin varaan.

Standardin EN12663 4.3.2 kohdassa määritellyt kuormitustapaukset koskevat nostamista nosturilla tai tunkilla korjaamolla ja huoltotöiden yhteydessä.

Kun vaunua nostetaan raiteilta suistumisen tai muun epänormaalin tapahtuman vuoksi, jolloin rakenteelle voidaan sallia jonkinasteinen pysyvä muodonmuutos, taulukoiden 9 ja 10 kuormituskerrointa voidaan alentaa arvosta 1,1 arvoon 1,0.

Jos kelpuutustestissä käytetään kerrointa 1,0, yhdenmukaisuus korkeamman kertoimen kanssa osoitetaan ekstrapoloimalla mitatut jännitykset.

Nostaminen on tehtävä siihen tarkoitetuista nostokohdista. Nostokohtien sijainti on määriteltävä asiakkaan toimintavaatimuksissa.

4.2.2.3.2.5.   Laitteiden kiinnitys (mukaan luettuna runko/teli)

Laitteiden kiinnitys on suunniteltava

| — | kestämään standardin EN12663 4.5 osan taulukoissa 12, 13 ja 14 esitetyt kuormitukset |
| --- | --- |

—

kestämään standardin EN12663 4.5 osan taulukoissa 12, 13 ja 14 esitetyt kuormitukset

tai vaihtoehtoisesti

| — | se on kelpuutettava suorittamalla liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe. |
| --- | --- |

—

se on kelpuutettava suorittamalla liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe.

4.2.2.3.2.6.   Muut poikkeukselliset kuormitukset

Vaunun rungon rakenneosien, kuten sivu- ja päätyseinärakenteiden, ovien, pilarien ja lastin kiinnitysjärjestelmien, on oltava rakenteeltaan sellaiset, että ne kestävät niille suunnitellussa käytössä esiintyvät enimmäiskuormitukset. Kuormitustapaukset on määritettävä standardissa EN12663 esitettyjä rakennesuunnitteluperiaatteita käyttäen.

Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille vaunutyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.

Uusia vaunutyyppejä suunniteltaessa kuormitustapaukset on määritettävä annettuja vaatimuksia varten noudattaen standardissa EN12663 esitettyjä periaatteita.

4.2.2.3.3.   Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset

4.2.2.3.3.1.   Kuormituksen aiheuttajat

Kaikki syklistä kuormitusta aiheuttavat tekijät, jotka voivat aiheuttaa väsymismurtumia, on tunnistettava. Liitteessä N luetellut kuormituksen aiheuttajat on otettava huomioon standardin EN12663 4.6 kohdan mukaisesti, ja niitä on kuvattava ja yhdistettävä tavalla, joka on sopusoinnussa tavaravaunun suunnitellun käytön kanssa. Kuormituksen määritelmän on oltava sopusoinnussa myös standardin EN12663 5.2 kohdassa kuvaillun materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstön ja 6.3 kohdassa kuvaillun kelpuutusmenetelmän kanssa. Kun erilaiset väsyttävät kuormitukset vaikuttavat yhdessä, ne on otettava huomioon kuormitusten luonteen ja käytettävän suunnitteluanalyysin ja väsymislujuusmitoitussäännöstön mukaan.

Useimpien tavanomaisten vaunurakenteiden osalta standardin EN12663 taulukossa 16 määritellyn kuormituksen voidaan katsoa edustavan riittävän hyvin väsytyskuormitusjaksojen tosiasiallista kokonaisyhdistelmää.

Jos yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla, väsyttävän kuormituksen pääasialliset aiheuttajat määritellään liitteen CC avulla.

4.2.2.3.3.2.   Väsymislujuuden osoittaminen

Standardin EN12663 5.2 kohdan mukaan materiaalien käyttäytymisen väsytyskuormituksessa on noudatettava voimassa olevaa eurooppalaista standardia tai muita vastaavanlaisia lähteitä silloin, kun sellaisia on saatavilla. Hyväksyttäviä materiaalin väsymislujuusmitoitussäännöstöjä ovat Eurocode 3 ja Eurocode 9 sekä liitteessä N kuvailtu menetelmä.

4.2.2.3.4.   Vaunun päärakenteen jäykkyys

4.2.2.3.4.1.   Taipumat

Kuormitukset tai niiden yhdistelmät eivät saa aiheuttaa sellaisia taipumia, että vaunu tai sen lasti ylittää sallitun ulottuman (ks. liite C ja liite T).

Taipumat eivät myöskään saa heikentää koko vaunun tai siihen asennettujen osien tai järjestelmien toiminnallisuutta.

4.2.2.3.4.2.   Värähtelymuodot (ominaismuodot ja -taajuudet)

Suunnitteluprosessissa on otettava huomioon, että vaunun rungon ominaisvärähtelytaajuuksien on kaikilla kuormitusolettamuksilla riittävästi erottava jousituksen ominaisvärähtelytaajuuksista, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja (tai rungon ja jousituksen ominaisvärähtelyjen vaikutus on jollain muulla tavoin kytkettävä irti toisistaan). Asia on huomioitava kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunu mukaan luettuna.

4.2.2.3.4.3.   Vääntöjäykkyys

Vaunun rungon vääntöjäykkyyden on oltava sopusoinnussa jousituksen ominaisuuksien kanssa siten, että vaunun radalla pysymisen ehdot täyttyvät kaikilla kuormitusolettamuksilla, tyhjä vaunu mukaan luettuna.

4.2.2.3.4.4.   Laitteet

Laitteiden ominaisvärähtelyt kiinnikkeissään on riittävästi eristettävä tai muulla tavoin kytkettävä irti vaunun rungon tai jousituksen ominaisvärähtelyistä, jottei millään ajonopeuksilla esiinny ei-toivottavia resonansseja.

4.2.2.3.5.   Lastin kiinnittäminen

Liitteessä YY esitetään asianmukaiset suunnitteluvaatimukset yleisessä käytössä oleville tavanomaisille laitetyypeille. Niitä käytetään kuitenkin vain silloin, kun niitä voidaan soveltaa.

4.2.2.4.   Ovien sulkeminen ja lukitus

Tavaravaunujen ovet ja luukut on suunniteltava pidettäväksi suljettuna ja lukittuna. Tämä pätee myös vaunun ollessa osa liikkuvaa junaa (paitsi silloin, kun kyse on normaaliin lastin purkamiseen liittyvästä menettelystä). Tämän vuoksi on käytettävä lukituslaitteita, joista näkyy niiden tila (auki/kiinni) ja jotka näkyvät junan ulkopuolelle.

Lukituslaitteet on varmistettava niin, ettei niitä voi avata vahingossa junan liikkuessa. Sulkemis- ja lukitusjärjestelmät on suunniteltava sellaisiksi, ettei käyttöhenkilöstölle aiheudu tarpeetonta vaaraa.

Jokaisen lukituslaitteen lähelle kiinnitetään tarkoituksenmukaiset ja selkeät käyttöohjeet, jotka ovat käyttäjän näkyvillä.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään lastin aiheuttamat kuormitukset normaaleissa, tavanomaisissa oloissa ja kun lasti on siirtynyt ennakoitavalla tavalla.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on suunniteltava kestämään kuormitukset, joita esiintyy junien kohdatessa toisensa kaikissa oloissa, tunneleissa tapahtuvat kohtaamiset mukaan luettuina.

Sulkemis- ja lukituslaitteiden tulee olla avattavissa ja suljettavissa sellaisella voimalla, että käyttäjä ei tarvitse siihen työkaluja. Poikkeuksia tähän sallitaan tapauksissa, joissa työkalut ovat varta vasten saatavilla tai käytetään moottoroituja mekanismeja.

Sulkemis- ja lukituslaitteet on tarkastettava normaalien määräaikaishuoltojen yhteydessä, ja kaikki havaitut olennaiset vauriot, murtumat tai korroosiovauriot on korjattava.

4.2.2.5.   Tavaravaunujen merkitseminen

Vaunuissa olevilla merkinnöillä on seuraava tarkoitus:

| — | Ne yksilöivät jokaisen vaunun omalla numerollaan, joka annetaan liikenteen toimintaa ja hallintaa koskevan YTE:n mukaisesti ja tallennetaan rekisteriin. |
| --- | --- |

—

Ne yksilöivät jokaisen vaunun omalla numerollaan, joka annetaan liikenteen toimintaa ja hallintaa koskevan YTE:n mukaisesti ja tallennetaan rekisteriin.

| — | Ne antavat junansuorittamisessa vaadittavia tietoja, kuten jarrupaino, pituus puskimesta puskimeen, taarapaino, kuorman mukainen nopeustaulukko eri rataluokille. |
| --- | --- |

—

Ne antavat junansuorittamisessa vaadittavia tietoja, kuten jarrupaino, pituus puskimesta puskimeen, taarapaino, kuorman mukainen nopeustaulukko eri rataluokille.

| — | Ne antavat henkilöstölle tiedon käyttörajoituksista, kuten maantieteellisistä ja vaunujen vaihtamiseen liittyvistä rajoituksista. |
| --- | --- |

—

Ne antavat henkilöstölle tiedon käyttörajoituksista, kuten maantieteellisistä ja vaunujen vaihtamiseen liittyvistä rajoituksista.

| — | Ne antavat tärkeitä turvallisuuteen liittyviä tietoja käyttö- tai pelastushenkilöstölle, kuten jännitteellisistä ajolangoista ja sähkölaitteista varoittavat kyltit, nostokohdat ja vaunukohtaiset turvaohjeet.
  Nämä merkinnät luetellaan liitteessä B, ja niitä havainnollistetaan tarvittaessa kuvilla. Merkinnät on sijoitettava mahdollisimman korkealle vaunun rakenteeseen, ei kuitenkaan yli 1 600 mm:n korkeudelle kiskon tasosta mitattuna. Varoituskyltit sijoitetaan siten, että ne näkyvät ennen vaara-alueelle saapumista. Jos vaunussa ei ole +/- 10 asteen pystysuoria sivuja, merkinnät on tehtävä erityisiin tauluihin.
  Merkinnät voidaan tehdä maalaamalla tai siirtokuvia käyttäen.
  Vaarallisten aineiden merkintä tapahtuu direktiivin 96/49/EY voimassa olevan liitteen mukaisesti.
  Jos vaunussa tapahtuu muutoksia, jotka edellyttävät sen merkintöjen muuttamista, merkintöjen muutosten on oltava yhtäpitäviä liikkuvan kaluston rekisteriin tehtävien muutosten kanssa.
  Merkinnät on puhdistettava tai uusittava tarvittaessa, jotta ne pysyvät luettavina. |
| --- | --- |

—

Ne antavat tärkeitä turvallisuuteen liittyviä tietoja käyttö- tai pelastushenkilöstölle, kuten jännitteellisistä ajolangoista ja sähkölaitteista varoittavat kyltit, nostokohdat ja vaunukohtaiset turvaohjeet.

Nämä merkinnät luetellaan liitteessä B, ja niitä havainnollistetaan tarvittaessa kuvilla. Merkinnät on sijoitettava mahdollisimman korkealle vaunun rakenteeseen, ei kuitenkaan yli 1 600 mm:n korkeudelle kiskon tasosta mitattuna. Varoituskyltit sijoitetaan siten, että ne näkyvät ennen vaara-alueelle saapumista. Jos vaunussa ei ole +/- 10 asteen pystysuoria sivuja, merkinnät on tehtävä erityisiin tauluihin.

Merkinnät voidaan tehdä maalaamalla tai siirtokuvia käyttäen.

Vaarallisten aineiden merkintä tapahtuu direktiivin 96/49/EY voimassa olevan liitteen mukaisesti.

Jos vaunussa tapahtuu muutoksia, jotka edellyttävät sen merkintöjen muuttamista, merkintöjen muutosten on oltava yhtäpitäviä liikkuvan kaluston rekisteriin tehtävien muutosten kanssa.

Merkinnät on puhdistettava tai uusittava tarvittaessa, jotta ne pysyvät luettavina.

4.2.2.6.   Vaaralliset aineet

4.2.2.6.1.   Yleistä

Vaarallisia aineita kuljettavien vaunujen on täytettävä tämän YTE:n vaatimukset sekä lisäksi RID-asiakirjan vaatimukset.

Tätä koskevaa säännöstöä kehittää edelleen kansainvälinen työryhmä (RID-komitea), joka koostuu kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan yleissopimuksen (COTIF) allekirjoittajavaltioiden edustajista.

4.2.2.6.2.   Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettua liikkuvaa kalustoa koskeva lainsäädäntö

| Liikkuva kalusto | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan |
| --- | --- |
| Merkinnät | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan |
| Puskimet | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan |
| Kipinäsuojaus | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan |
| Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen vaunujen käyttäminen pitkissä tunneleissa | Euroopan komission valtuuttamien työryhmien (AEIF ja RID) tutkittavana |

Liikkuva kalusto

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

Merkinnät

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

Puskimet

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

Kipinäsuojaus

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen vaunujen käyttäminen pitkissä tunneleissa

Euroopan komission valtuuttamien työryhmien (AEIF ja RID) tutkittavana

4.2.2.6.3.   Säiliöitä koskeva lainsäädäntö

| Säiliö | Neuvoston direktiivi 1999/36/EY kuljetettavista painelaitteista (TPED) voimassa olevana versionaan |
| --- | --- |
| Säiliön testaus, tarkastus ja merkintä | EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien |

Säiliö

Neuvoston direktiivi 1999/36/EY kuljetettavista painelaitteista (TPED) voimassa olevana versionaan

Säiliön testaus, tarkastus ja merkintä

EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien

4.2.2.6.4.   Kunnossapitoa koskevat säädökset

Säiliö- ja tavaravaunujen kunnossapito on tehtävä seuraavan standardin ja neuvoston direktiivin mukaisesti:

| — | Testaus ja tarkastus |
| --- | --- |

—

Testaus ja tarkastus

EN 12972: vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut säiliöt: metallisten säiliöiden testaus, tarkastus ja merkitseminen huhtikuusta 2001 lähtien

| — | Säiliön ja sen laitteiden kunnossapito |
| --- | --- |

—

Säiliön ja sen laitteiden kunnossapito

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

| — | Keskinäiset sopimukset säiliöiden tarkastajista |
| --- | --- |

—

Keskinäiset sopimukset säiliöiden tarkastajista

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite voimassa olevina versioinaan

4.2.3.   VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

4.2.3.1.   Kinemaattinen ulottuma

Tässä osassa määritellään vaunujen suurimmat sallitut ulkomitat sen varmistamiseksi, että ne pysyvät aukean tilan ulottuman sisällä. Tämän vuoksi huomioon otetaan vaunun suurin mahdollinen sivuttaisliike. Tätä kutsutaan kinemaattiseksi ääriviivaksi.

Liikkuvan kaluston kinemaattinen ääriviiva määritellään vertailuprofiilin ja siihen liittyvien sääntöjen avulla. Se saadaan soveltamalla sääntöjä, jotka pienentävät viiteprofiilia ja joita liikkuvan kaluston eri osien on noudatettava.

Nämä pienennykset riippuvat seuraavista tekijöistä:

| — | kyseisen liikkuvan kaluston geometria, |
| --- | --- |

—

kyseisen liikkuvan kaluston geometria,

| — | poikkileikkauksen asema telikeskiöön tai akseleihin nähden, |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen asema telikeskiöön tai akseleihin nähden,

| — | tarkasteltavan kohdan korkeus radan pinnasta, |
| --- | --- |

—

tarkasteltavan kohdan korkeus radan pinnasta,

| — | rakenteelliset toleranssit, |
| --- | --- |

—

rakenteelliset toleranssit,

| — | suurin sallittu kuluma, |
| --- | --- |

—

suurin sallittu kuluma,

| — | jousituksen jousto-ominaisuudet. |
| --- | --- |

—

jousituksen jousto-ominaisuudet.

Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkasteltaessa on otettava huomioon liikkuvan kaluston sekä sivuttais- että pystysuuntaiset liikkeet, jotka lasketaan vaunun geometrian ja jousituksen ominaisuuksien perusteella erilaisissa kuormitusolosuhteissa.

Tietyllä rataosuudella kulkevan liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman on oltava asianmukaisen turvamarginaalin verran pienempi kuin kyseisen rataosuuden pienin aukean tilan ulottuma.

Liikkuvan kaluston ulottuma koostuu kahdesta perustekijästä: vertailuprofiilista ja sitä koskevista säännöistä. Sen avulla voidaan määrittää liikkuvan kaluston enimmäismitat ja radan kiinteiden rakenteiden sijainti.

Jotta liikkuvan kaluston ulottuma olisi sovellettavissa, sen seuraavat kolme osaa on määriteltävä:

| — | vertailuprofiili, |
| --- | --- |

—

vertailuprofiili,

| — | säännöt, joiden nojalla määritetään vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma, |
| --- | --- |

—

säännöt, joiden nojalla määritetään vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma,

| — | säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin ja rataan. |
| --- | --- |

—

säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin ja rataan.

Liitteessä C määritellään vertailuprofiili ja vaunujen suurinta rakenteellista ulottumaa koskevat säännöt.

Tähän liittyvät säännöt, joiden nojalla määritetään turvavälit rakenteisiin, on esitetty infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

Kaikki vaunujen sivu- ja korkeusmittoihin vaikuttavat laitteet ja osat on tarkastettava määräaikaishuoltojen yhteydessä.

Jotta vaunu pysyisi kinemaattisen ulottuman sisällä, huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset seuraavien kohtien tarkastamisesta:

| — | pyörien profiili ja kuluminen, |
| --- | --- |

—

pyörien profiili ja kuluminen,

| — | telin runko, |
| --- | --- |

—

telin runko,

| — | jouset, |
| --- | --- |

—

jouset,

| — | sivutyynyt, |
| --- | --- |

—

sivutyynyt,

| — | runkorakenne, |
| --- | --- |

—

runkorakenne,

| — | rakenteelliset välykset, |
| --- | --- |

—

rakenteelliset välykset,

| — | suurin kulumisvara, |
| --- | --- |

—

suurin kulumisvara,

| — | jousituksen jousto-ominaisuudet, |
| --- | --- |

—

jousituksen jousto-ominaisuudet,

| — | akseliohjainten kuluma, |
| --- | --- |

—

akseliohjainten kuluma,

| — | vaunun joustokertoimeen vaikuttavat tekijät, |
| --- | --- |

—

vaunun joustokertoimeen vaikuttavat tekijät,

| — | kallistuskeskiöön vaikuttavat tekijät, |
| --- | --- |

—

kallistuskeskiöön vaikuttavat tekijät,

| — | ulottumaan vaikuttavia liikkeitä aiheuttavat laitteet. |
| --- | --- |

—

ulottumaan vaikuttavia liikkeitä aiheuttavat laitteet.

4.2.3.2.   Staattinen akselipaino ja pitkittäissuuntainen kuormitus

Vaunujen akselipaino ja akseliväli määräävät niiden rataan kohdistaman pystysuuntaisen kvasistaattisen kuormituksen.

Vaunujen kuormitusrajoissa on otettu huomioon niiden geometria, paino akselia kohden ja paino pituuden metriä kohden.

Niiden on oltava jäljempänä olevassa taulukossa eri rataosuusluokille A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3 ja D4 määriteltyjen arvojen mukaiset.

Tässä YTE:ssä ei käsitellä 22,5 tonnia ylittäviä akselipainoja; radoilla, joilla näitä akselipainoja voidaan käyttää, sovelletaan edelleen olemassa olevia kansallisia säännöksiä.

| Luokitus | Massa akselia kohden = P |
| --- | --- |
| | A | B | C | D | E | F | G |
| Massa pituusyksikköä kohden = p | 16 t | 18 t | 20 t | 22,5 t | 25,0 t | 27,5 t | 30 t |
| 5,0 t/m | A | B1 | | | | | |
| 6,4 t/m | | B2 | C2 | D2 | | | |
| 7,2 t/m | | | C3 | D3 | | | |
| 8,0 t/m | | | C4 | D4 | E4 | | |
| 8,8 t/m | | | | | E5 | | |
| 10 t/m | | | | | | | |

Luokitus

Massa akselia kohden = P

A

B

C

D

E

F

G

Massa pituusyksikköä kohden = p

16 t

18 t

20 t

22,5 t

25,0 t

27,5 t

30 t

5,0 t/m

A

B1

6,4 t/m

B2

C2

D2

7,2 t/m

C3

D3

8,0 t/m

C4

D4

E4

8,8 t/m

E5

10 t/m

| p= | Massa pituusyksikköä kohden eli vaunun ja sen kuorman yhteenlaskettu massa jaettuna vaunun metreinä ilmaistulla pituudella, joka on mitattu puskimesta puskimeen niiden ollessa sisään painumattomina. |
| --- | --- |
| P= | Massa akselia kohden. |

p=

Massa pituusyksikköä kohden eli vaunun ja sen kuorman yhteenlaskettu massa jaettuna vaunun metreinä ilmaistulla pituudella, joka on mitattu puskimesta puskimeen niiden ollessa sisään painumattomina.

P=

Massa akselia kohden.

Radan luokitus määritetään käyttäen junaa, joka koostuu liitteen D taulukon D.1 mukaisesti vaunuista, joissa on kaksi kaksiakselista teliä.

Rata tai rataosuus on luokiteltava kuuluvaksi yhteen näistä luokista, kun se kykenee kantamaan rajoittamattoman määrän vaunuja, joilla on edellä olevan taulukon mukaiset vastaavat paino-ominaisuudet.

P:hen eli suurimpaan sallittuun massaan akselia kohden perustuva luokitus ilmaistaan isolla kirjaimella (A, B, C, D, E, F, G); p:hen eli suurimpaan sallittuun massaan pituusyksikköä kohden perustuva luokitus ilmaistaan arabialaisella numerolla (1, 2, 3, 4, 5, 6), paitsi luokan A kohdalla.

Tällä tavoin luokitelluilla radoilla voidaan käyttää seuraavia vaunuja:

| — | Kaksi- tai kolmeakseliset vaunut ja vaunut, joissa on kaksiakseliset telit, kun a- ja b-mitat ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin liitteen D taulukossa D.1 esitetyt arvot, mikäli P ja p eivät ylitä edellä olevassa taulukossa esitettyjä arvoja. |
| --- | --- |

—

Kaksi- tai kolmeakseliset vaunut ja vaunut, joissa on kaksiakseliset telit, kun a- ja b-mitat ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin liitteen D taulukossa D.1 esitetyt arvot, mikäli P ja p eivät ylitä edellä olevassa taulukossa esitettyjä arvoja.

| — | Vaunut, joissa on kaksi kaksiakselista teliä, kun a- ja b-mitat ovat pienemmät kuin liitteen D taulukossa D.2 esitetyt arvot, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukossa D.3 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja. |
| --- | --- |

—

Vaunut, joissa on kaksi kaksiakselista teliä, kun a- ja b-mitat ovat pienemmät kuin liitteen D taulukossa D.2 esitetyt arvot, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukossa D.3 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.

| — | Vaunut, joissa on kaksi teliä, joissa on kolme tai neljä akselia teliä kohden, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukoissa D.4 ja D.5 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja. |
| --- | --- |

—

Vaunut, joissa on kaksi teliä, joissa on kolme tai neljä akselia teliä kohden, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, että pienennetty massa Pr vastaa liitteen D taulukoissa D.4 ja D.5 a- ja b-mittojen yhteydessä annettuja arvoja.

| — | Vaunut, joissa on kolme tai neljä kaksiakselista teliä, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, ettei pienennetty massa Pr ylitä liitteen D taulukossa D.6 geometrian yhteydessä annettuja arvoja, ja mikäli ne ovat tällaisia vaunutyyppejä säätelevien erityissääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

—

Vaunut, joissa on kolme tai neljä kaksiakselista teliä, mikäli niiden massaa akselia kohden on pienennetty siten, ettei pienennetty massa Pr ylitä liitteen D taulukossa D.6 geometrian yhteydessä annettuja arvoja, ja mikäli ne ovat tällaisia vaunutyyppejä säätelevien erityissääntöjen mukaisia.

| HUOM.: | Poikkeuksellisesti voidaan 20 tonnin akselipainot ylittää enintään 0,5 tonnilla luokan C radoilla seuraavissa tapauksissa:






  — | hyötykuorman nostamiseksi 25 tonniin kaksiakselisilla vaunuilla, joiden pituus puskimesta puskimeen on 14,10–15,50 metriä; |
| --- | --- | --- |

HUOM.:

Poikkeuksellisesti voidaan 20 tonnin akselipainot ylittää enintään 0,5 tonnilla luokan C radoilla seuraavissa tapauksissa:

—

hyötykuorman nostamiseksi 25 tonniin kaksiakselisilla vaunuilla, joiden pituus puskimesta puskimeen on 14,10–15,50 metriä;

| — | 22,5 tonnin akselipainoille suunniteltujen vaunujen kohdalla kompensoimaan sitä vaunun painon lisääntymistä, joka on aiheutunut niiden rakentamisesta kestämään nämä akselipainot. |
| --- | --- |

—

22,5 tonnin akselipainoille suunniteltujen vaunujen kohdalla kompensoimaan sitä vaunun painon lisääntymistä, joka on aiheutunut niiden rakentamisesta kestämään nämä akselipainot.

Vaunut, joiden epäsäännöllinen akseliväli ei ole liitteen D kohtien D.3, D.4 ja D.5 mukainen, tarkastetaan lisäksi tekemällä laskelmia, joilla varmistetaan, etteivät minkään jännevälin yksittäiseen palkkiin kohdistuvat suurimmat taivutusmomentit ja leikkausvoimat ylitä vaunuille laskettuja arvoja, jotka on määritelty liitteen D osassa D.1. Tätä sovelletaan rajoittamattomaan määrään vaunuja.

Vaunun enimmäiskuormitus radan ja rakenteiden näkökulmasta on pienin arvo, joka saadaan seuraavilla kaavoilla:

X = n × P — T

Y = L × p — T

Z = n × Pr — T

joissa:

| n: | vaunun akselien lukumäärä |
| --- | --- |
| p: | massa pituusyksikköä kohden ilmaistuna tonneissa metriä kohden |
| L: | pituus puskimesta puskimeen ilmaistuna metreissä |
| T: | vaunun taara ilmaistuna tonneissa ja pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuudella |
| P: | massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa |
| Pr: | pienennetty massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa |

n:

vaunun akselien lukumäärä

p:

massa pituusyksikköä kohden ilmaistuna tonneissa metriä kohden

L:

pituus puskimesta puskimeen ilmaistuna metreissä

T:

vaunun taara ilmaistuna tonneissa ja pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuudella

P:

massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa

Pr:

pienennetty massa akselia kohden ilmaistuna tonneissa

Huomioitava taara on keskimääräinen taara, joka määritellään seuraaville vaunuryhmille kussakin merkittävässä valmistussarjassa:

| — | vaunut, joissa on paineilmajarru, |
| --- | --- |

—

vaunut, joissa on paineilmajarru,

| — | vaunut, joissa on paineilmajarru ja käsijarrulla varustettu ylikulku. |
| --- | --- |

—

vaunut, joissa on paineilmajarru ja käsijarrulla varustettu ylikulku.

Liitteessä II on lueteltu rajoitukset tavaravaunujen muutoksille, joille ei tarvitse hakea uutta hyväksyntää.

Liitteen D kohdissa D.6 ja D.7 annetaan vertailuihin pohjautuvat kuormitusrajat kaksiakselisille vaunuille ja tavanomaisimmille vaunuille, joissa on kaksi kaksiakselista teliä (a = 1,80 m, b = 1,50 m (ks. määritelmä liitteessä D)).

Vertailun pohjalta valittava X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään alaspäin joko lähimpään puoleen tonniin tai lähimpään tonnin kymmenykseen siten, että kukin sopimuspuoli voi valita vapaasti jommankumman näistä vaihtoehdoista vaunutyypin mukaan.

Lämpöeristettyjen, jäähdytettyjen tai jäähdytyskoneella varustettujen vaunujen, säiliövaunujen ja jauhemaisten aineiden kuljettamiseen käytettävien umpivaunujen osalta X-, Y- tai Z-arvo pyöristetään kuitenkin lähimpään tonnin kymmenykseen.

Vaunuun merkittävä arvo ei välttämättä vastaa edellä määriteltyä arvoa. Jos kuormitusraja on vaunun ominaisuuksien tai RID-säännösten (COTIF-sopimuksen liitteen D kohta D.3) johdosta alhaisempi, vaunuun merkitään tämä alhaisempi arvo.

Pyöräkertojen enimmäiskuormitukset vaunuille, joissa on

| yleensä vähintään kaksi akselia | 5,0 t |
| --- | --- |
| neljä akselia ja jarruanturat | 4,0 t |
| enemmän kuin neljä akselia ja jarruanturat | 3,5 t |

yleensä vähintään kaksi akselia

5,0 t

neljä akselia ja jarruanturat

4,0 t

enemmän kuin neljä akselia ja jarruanturat

3,5 t

Jos infrastruktuurirekisterissä sallitaan (ks. erityistapaus ”rollende Landstrasse”)

| kahdeksan akselia | 2,0 t |
| --- | --- |
| kaksitoista akselia | 1,3 t |

kahdeksan akselia

2,0 t

kaksitoista akselia

1,3 t

4.2.3.3.   Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.2.3.3.1.   Sähkövastus

Pyöräkertojen vierintäpintojen väliltä mitattu sähköinen vastus ei saa olla yli 0,01 ohmia uusilla pyöräkerroilla tai uusista osista uudelleen kootuilla pyöräkerroilla.

Nämä vastusmittaukset on tehtävä käyttäen 1,8–2,0 V:n tasajännitettä.

4.2.3.3.2.   Kuumakäynti-ilmaisin

Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

4.2.3.4.   Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

4.2.3.4.1.   Yleistä

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen vaikuttaa suuresti sen raiteilla pysymiseen ja kulun vakauteen. Vaunun dynaamisen käyttäytymisen määräävät seuraavat seikat:

| — | suurin nopeus |
| --- | --- |

—

suurin nopeus

| — | radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus sekä erilliset ja jaksoittaiset virheet) |
| --- | --- |

—

radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus sekä erilliset ja jaksoittaiset virheet)

| — | radan dynaamiset ominaisuudet (radan poikittais- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus) |
| --- | --- |

—

radan dynaamiset ominaisuudet (radan poikittais- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus)

| — | pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys) |
| --- | --- |

—

pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

| — | pyörien viat (lovet, epäpyöreys) |
| --- | --- |

—

pyörien viat (lovet, epäpyöreys)

| — | vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa ja hitausmomentti |
| --- | --- |

—

vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa ja hitausmomentti

| — | vaunujen jousituksen ominaisuudet |
| --- | --- |

—

vaunujen jousituksen ominaisuudet

| — | hyötykuorman jakauma. |
| --- | --- |

—

hyötykuorman jakauma.

Turvallisuuden ja kulun vakauden takaamiseksi on tehtävä mittauksia eri oloissa tai vertailevia tutkimuksia (kuten simulointeja tai laskelmia) hyväksi tunnetun rakenteen kanssa dynaamisen käyttäytymisen arvioimiseksi.

Liikkuvan kaluston ominaisuuksien on mahdollistettava vakaa kulku sallitulla enimmäisnopeudella.

4.2.3.4.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.3.4.2.1.   Raiteilla pysyminen ja kulun vakaus

Raiteilla pysymisen ja kulun vakauden takaamiseksi pyörän ja kiskon välisiä voimia on rajoitettava. Erityisesti kyseeseen tulevat poikittaiset voimat Y ja pystysuuntaiset voimat Q.

| — | Rataan vaikuttava poikittainen voima Y

  Raiteen siirtymisen estämiseksi on yhteentoimivan liikkuvan kaluston täytettävä Prud'hommen ehto suurimmalle poikittaisvoimalle.
  (ΣY)lim = α (10 + P / 3), jossa α = 0,85 ja P = suurin sallittu staattinen akselipaino
  tai
  (H2m)lim ((H2m) on akseliin vaikuttavan poikittaisvoiman liukuva keskiarvo 2 m:n matkalta mitattuna)
  Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.
  Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen poikittaisvoiman raja-arvo on
  Yqst, lim

  Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä. |
| --- | --- |

—

Rataan vaikuttava poikittainen voima Y

Raiteen siirtymisen estämiseksi on yhteentoimivan liikkuvan kaluston täytettävä Prud'hommen ehto suurimmalle poikittaisvoimalle.

(ΣY)lim = α (10 + P / 3), jossa α = 0,85 ja P = suurin sallittu staattinen akselipaino

tai

(H2m)lim ((H2m) on akseliin vaikuttavan poikittaisvoiman liukuva keskiarvo 2 m:n matkalta mitattuna)

Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen poikittaisvoiman raja-arvo on

Yqst, lim

Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

| — | Y- ja Q-voimien suhde

  Jotta pyörä ei kiipeäisi pois kiskolta, poikittaisvoiman Y ja pystysuuntaisen voiman Q suhde ei saa ylittää seuraavia arvoja:
  (Y/Q)lim = 0,8 laajoissa kaarteissa (R ≥ 250 m)
  (Y/Q)lim = 1,2 tiukoissa kaarteissa (R < 250 m) |
| --- | --- |

—

Y- ja Q-voimien suhde

Jotta pyörä ei kiipeäisi pois kiskolta, poikittaisvoiman Y ja pystysuuntaisen voiman Q suhde ei saa ylittää seuraavia arvoja:

(Y/Q)lim = 0,8 laajoissa kaarteissa (R ≥ 250 m)

(Y/Q)lim = 1,2 tiukoissa kaarteissa (R < 250 m)

| — | Pystysuuntainen voima

  Kiskoihin vaikuttavan dynaamisen pystysuuntaisen voiman suurin arvo on
  Qmax

  Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.
  Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen pystysuuntaisen voiman raja-arvo on
  Qqst, lim

  Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä. |
| --- | --- |

—

Pystysuuntainen voima

Kiskoihin vaikuttavan dynaamisen pystysuuntaisen voiman suurin arvo on

Qmax

Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

Kaarteissa ulompaan pyörään vaikuttavan kvasistaattisen pystysuuntaisen voiman raja-arvo on

Qqst, lim

Tämä arvo annetaan infrastruktuuria koskevassa YTE:ssä.

4.2.3.4.2.2.   Kiskoilla pysyminen ajettaessa kaarteisella radalla

Vaunut kykenevät kulkemaan kaarteisella radalla, kun suhde Y/Q kaarteessa, jonka kaarevuussäde R = 150 m, ei ylitä edellä 4.2.3.4.2.1 kohdassa esitettyjä arvoja ja kun kyseisellä kaarteisella radalla radan kierous on:

akselivälin ollessa 1,3 m ≤ 2a*

| — | g lim = 7 ‰, kun 2a+ < 4 m |
| --- | --- |

—

g lim = 7 ‰, kun 2a+ < 4 m

| — | g lim = 20/2a+ + 2, kun 2a+ > 4 m |
| --- | --- |

—

g lim = 20/2a+ + 2, kun 2a+ > 4 m

| — | g lim = 20/2a*+2, kun 2a* < 20 m |
| --- | --- |

—

g lim = 20/2a*+2, kun 2a* < 20 m

| — | g lim = 3 ‰, kun 2a* > 20 m |
| --- | --- |

—

g lim = 3 ‰, kun 2a* > 20 m

Akseliväli 2a* tarkoittaa kaksiakselisten vaunujen akselin väliä tai telivaunun telikeskiöväliä. Akseliväli 2a+ tarkoittaa telin akselin väliä.

4.2.3.4.2.3.   Kunnossapitoa koskevat määräykset

Seuraavista turvallisuuteen ja kulun vakauteen vaikuttavista tekijöistä on pidettävä huolta huoltosuunnitelman mukaisesti:

| — | jousituksen ominaisuudet |
| --- | --- |

—

jousituksen ominaisuudet

| — | rungon ja telin liitokset |
| --- | --- |

—

rungon ja telin liitokset

| — | pyörän kulkupinnan profiili. |
| --- | --- |

—

pyörän kulkupinnan profiili.

Standardiraideleveyttä koskevat pyöräkertojen ja pyörien enimmäis- ja vähimmäismitat esitetään liitteessä E.

Muita raideleveyksiä käsitellään luvussa 7.

4.2.3.4.2.4.   Jousitus

Tavaravaunujen jousitus on suunniteltava siten, että 4.2.2.1.2.2 ja 4.2.2.1.2.3 kohdassa määriteltyjä arvoja noudatetaan, kun vaunut ovat tyhjiä ja kun ne on lastattu kuormitusrajaan asti. Jousituslaskelmilla on osoitettava, ettei jousituksen taipumaa ylitetä, kun vaunut ovat täydessä kuormassa ja kun otetaan huomioon dynaamiset vaikutukset.

4.2.3.5.   Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

4.2.3.5.1.   Yleistä

Tässä parametrissa kuvaillaan suurimmat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, jotka voivat vaikuttaa yhteentoimivaan tavaravaunuun tai yhteentoimivan junan yksittäiseen vaunuun tai erityisesti kytkettyyn vaunuryhmään jarrutettaessa tai työnnettäessä ilman, että on vaaraa vaunun kiskoilta suistumisesta.

Vaunun kulun on pysyttävä turvallisena, vaikka siihen kohdistuu pitkittäissuuntaisia puristusvoimia. Jotta voidaan taata kiskoilla pysyminen, vaunu tai yhteen liitetty vaunujärjestelmä on arvioitava kokeiden tai laskelmien avulla tai vertaamalla hyväksyttyjen (todistuksen saaneiden) vaunujen ominaisuuksiin.

Vaunun on kiskoilta suistumatta kestettävä sen UIC-kytkimellä, hyväksytyllä keskuskytkimellä tai vetotangolla / lyhyellä kytkimellä varustetusta rakenteesta (kaksiakselinen, telivaunu, pysyvästi kytketty vaunuryhmä, Combirail, Road-RailerTM, jne.) riippuvaa raja-arvoa suurempi pitkittäissuuntainen voima.

Vaunujen, kiinteästi kytkettyjen vaunuryhmien ja kytkettyjen vaunuryhmien hyväksyntää koskevat ehdot esitetään 4.2.3.5.2 kohdassa.

Mm. seuraavat tekijät vaikuttavat siihen suurimpaan pitkittäissuuntaiseen puristusvoimaan, jonka vaunu kestää suistumatta kiskoilta:

| — | kallistusvajaus |
| --- | --- |

—

kallistusvajaus

| — | junan ja vaunun jarrujärjestelmä |
| --- | --- |

—

junan ja vaunun jarrujärjestelmä

| — | vaunujen ja erityisesti kytkettyjen vaunuryhmien vetolaite- ja puskinjärjestelmä |
| --- | --- |

—

vaunujen ja erityisesti kytkettyjen vaunuryhmien vetolaite- ja puskinjärjestelmä

| — | vaunun rakenneominaisuudet |
| --- | --- |

—

vaunun rakenneominaisuudet

| — | radan ominaisuudet |
| --- | --- |

—

radan ominaisuudet

| — | veturinkuljettajan toimet, erityisesti jarrutettaessa |
| --- | --- |

—

veturinkuljettajan toimet, erityisesti jarrutettaessa

| — | pyörän ja kiskon välisen kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys) |
| --- | --- |

—

pyörän ja kiskon välisen kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

| — | kuorman jakautuminen eri tavaravaunuissa. |
| --- | --- |

—

kuorman jakautuminen eri tavaravaunuissa.

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat vaikuttavat suuresti vaunun kiskoilla pysymiseen. Sen vuoksi on tehty mittauksia erilaisissa käyttöoloissa, jotta saataisiin selville, kuinka suuria pitkittäissuuntaisia puristusvoimia vaunuun voidaan kohdistaa ilman kiskoilta suistumisen vaaraa. Jotta vaunua ei tarvitsisi testata, sen on oltava ominaisuuksiltaan kansallisten turvallisuusviranomaisten hyväksymien tai niiden puolesta hyväksyttyjen vaunujen mukainen tai rakennettu vaunujen hyväksyttyjen rakenneominaisuuksien mukaiseksi ja varustettu hyväksytyillä osilla, kuten vaatimustenmukaisuustodistuksen saaneilla teleillä.

Vertailutesti esitetään 6.2 kohdassa. Eri vaunutyypeistä saadut kokemukset ovat johtaneet erilaisiin hyväksymismenettelyihin eri tekijöiden, kuten taarapainon, pituuden, akselivälin, pääty-ylityksen, telikeskiövälin jne. mukaan.

4.2.3.5.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Osajärjestelmän on kestettävä junaan kohdistuvia pitkittäissuuntaisia puristusvoimia ilman, että vaunu suistuu kiskoilta tai vaurioituu. Erityisesti seuraavat tekijät vaikuttavat asiaan:

| — | pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat poikittaisvoimat -Y- |
| --- | --- |

—

pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat poikittaisvoimat -Y-

| — | pystysuorat voimat -Q- |
| --- | --- |

—

pystysuorat voimat -Q-

| — | akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat -Hij— |
| --- | --- |

—

akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat -Hij—

| — | jarrutusvoimat (jotka aiheutuvat pyörän ja kiskon välisestä kosketuksesta, dynaamisesta jarrutuksesta sekä vaunujen ja junien eri jarrutusryhmistä) |
| --- | --- |

—

jarrutusvoimat (jotka aiheutuvat pyörän ja kiskon välisestä kosketuksesta, dynaamisesta jarrutuksesta sekä vaunujen ja junien eri jarrutusryhmistä)

| — | puskimien diagonaaliset ja pystysuuntaiset voimat |
| --- | --- |

—

puskimien diagonaaliset ja pystysuuntaiset voimat

| — | kytkinvoimat ±Z |
| --- | --- |

—

kytkinvoimat ±Z

| — | puskimien ja kytkimien voimien vaimennus |
| --- | --- |

—

puskimien ja kytkimien voimien vaimennus

| — | ruuvikytkimen kireyden vaikutus |
| --- | --- |

—

ruuvikytkimen kireyden vaikutus

| — | kytkimen välyksen vaikutus |
| --- | --- |

—

kytkimen välyksen vaikutus

| — | junan liikkeiden ja kytkinvälyksen aiheuttamat nykäisyt |
| --- | --- |

—

junan liikkeiden ja kytkinvälyksen aiheuttamat nykäisyt

| — | pyörän nousu |
| --- | --- |

—

pyörän nousu

| — | akseliohjainten taipuminen. |
| --- | --- |

—

akseliohjainten taipuminen.

Pitkittäissuuntaisiin puristusvoimiin vaikuttavat monet tekijät. Ne on esitetty vaunujen rakennetta ja käyttöoloja koskevissa asiakirjoissa, ja eri radoilla ja erilaisissa oloissa normaalissa liikenteessä käytettävät vaunut on hyväksyttävä ne huomioon ottaen.

Jotta vaunut voidaan hyväksyä sekalaiseen liikenteeseen Euroopan rataverkossa, erityisellä testiradalla tehtävien kokeiden avulla ja käyttämällä junia eri radoilla on todennettu, että vaunut kestävät tietyn pitkittäissuuntaisen vähimmäisvoiman kiskoilta suistumatta. Vaunuille on määritelty seuraavaa:

Vaunujen sekä vaunuryhmien (joissa vaunujen välissä on kytkintanko / lyhyt kytkin), joiden päissä on ruuvikytkimet ja sivupuskimet, on kestettävä vähintään seuraava vertailutestissä mitattu pitkittäissuuntainen voima:

| — | 200 kN, kun kyseessä on kaksiakselinen tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite |
| --- | --- |

—

200 kN, kun kyseessä on kaksiakselinen tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite

| — | 240 kN, kun kyseessä on kaksiakselisin telein varustettu tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite |
| --- | --- |

—

240 kN, kun kyseessä on kaksiakselisin telein varustettu tavaravaunu, jossa on UIC-vetolaite

| — | 500 kN, kun kyseessä on tavaravaunu, jossa on keskuskytkimet (kaikki mallit) ilman puskimia. |
| --- | --- |

—

500 kN, kun kyseessä on tavaravaunu, jossa on keskuskytkimet (kaikki mallit) ilman puskimia.

Muille kytkinjärjestelmille ei vielä ole määritelty raja-arvoja.

Puskimien päiden kitkakertoimen on täytettävä suurimmille poikittaisvoimille YTE:ssä asetetut vaatimukset.

Kunnossapitoa koskevat määräykset:

Jos puskimien päät on oikean kitkakertoimen saavuttamiseksi voideltava, huoltosuunnitelmassa on oltava määräykset kitkakertoimen pitämiseksi tällä tasolla.

4.2.4.   JARRUTUS

4.2.4.1.   Jarrutuskyky

4.2.4.1.1.   Yleistä

Junan jarrujärjestelmän tarkoitus on varmistaa, että junan nopeutta voidaan vähentää tai juna voidaan pysäyttää pisimmän sallitun jarrutusmatkan puitteissa. Tärkeimmät jarrutusprosessiin vaikuttavat tekijät ovat jarrutusvoima, junan massa, nopeus, sallittu jarrutusmatka, kitka ja radan kaltevuus.

Junan jarrutuskyky on tuloksena prosessista, jossa junan nopeutta hidastetaan määrätyissä rajoissa, sekä kaikista energian muuntamiseen ja pois johtamiseen liittyvistä tekijöistä, kuten junan kulkuvastuksesta. Yksittäisten vaunujen jarrutuskyky on määritelty siten, että koko junan jarrutuskyky voidaan johtaa niistä.

Vaunuissa on oltava läpikytkettävät itsetoimiset jarrut.

Jarrut ovat läpikytkettävät, kun signaalit ja energia voivat kulkea keskusohjausyksiköstä koko junaan.

Läpikytkettävät jarrut ovat itsetoimiset, jos ne toimivat automaattisesti kaikkialla koko junassa, mikäli jokin ohjauskanava, kuten jarrujohto, katkeaa.

Jos jarrujen tilaa ei voida muuten havaita, on vaunun molemmilla sivuilla oltava niiden tilan osoitin.

Jarrutukseen käytettävän energian varastoja (kuten itsetoimisen paineilmajarrujärjestelmän ilmasäiliöitä tai jarrujohdoissa olevaa ilmaa) tai jarruvoiman synnyttämiseen käytettävää energiaa (kuten itsetoimisen paineilmajarrujärjestelmän jarrusylintereistä purkautuvaa ilmaa) ei saa käyttää muuhun kuin jarruttamiseen.

4.2.4.1.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.4.1.2.1.   Ohjauskanava

Jarrutuksen ohjaussignaalin on kuljettava vähintään nopeudella 250 m/s.

4.2.4.1.2.2.   Jarrutuskyvyn osatekijät

Jarrutuskyvyssä on otettava huomioon keskimääräinen jarrujen kiinnittymisaika, hetkellinen hidastuvuus, massa ja lähtönopeus. Jarrutuskyky määritetään sekä hidastuvuusprofiilien että jarrupainoprosentin perusteella.

Hidastuvuusprofiili:

Hidastuvuusprofiili kuvaa joko yksittäisen vaunun tai koko junan ennustettua hetkellistä hidastuvuutta normaalioloissa.

Junan hidastuvuusprofiili voidaan laskea junan vaunujen yksittäisten hidastuvuusprofiilien perusteella.

Hidastuvuusprofiiliin vaikuttavat seuraavat tekijät:

| a) | jarrutustarpeen alkamisesta täyden jarrutusvoiman saavuttamiseen kuluva aika

  Te on ekvivalenttinen jarrutusvoiman kehittymisaika, joka määritellään seuraavasti:
  Te = t1 + (t2 / 2)
  Paineilmajarruille aikavälin t2 loppuhetki vastaa 95 %:a jarrusylinterin loppupaineesta. |
| --- | --- |

a)

jarrutustarpeen alkamisesta täyden jarrutusvoiman saavuttamiseen kuluva aika

Te on ekvivalenttinen jarrutusvoiman kehittymisaika, joka määritellään seuraavasti:

Te = t1 + (t2 / 2)

Paineilmajarruille aikavälin t2 loppuhetki vastaa 95 %:a jarrusylinterin loppupaineesta.

| b) | vastaava funktio (
  hidastuvuus = f(nopeus)
  ) määriteltynä sarjana tasaisen hidastuvuuden jaksoja

  Huom: Hetkellistä hidastuvuutta merkitään a:lla ja hetkellistä nopeutta V:llä. |
| --- | --- |

b)

vastaava funktio (
  hidastuvuus = f(nopeus)
  ) määriteltynä sarjana tasaisen hidastuvuuden jaksoja

Huom: Hetkellistä hidastuvuutta merkitään a:lla ja hetkellistä nopeutta V:llä.

Jarrupainoprosentti:

Jarrupainoprosentti (lambda) on yhteenlaskettujen jarrupainojen suhde vaunujen yhteenlaskettuun massaan.

Jarrupainoprosenttia kokonaismassasta käytetään edelleen hidastuvuusprofiileihin perustuvan menetelmän rinnalla; valmistajan on esitettävä nämä arvot. Tiedot on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

Yksittäisen vaunun jarrutusvoima on määritettävä hätäjarrutuksella kullekin vaunulle käytettävälle jarrulajille (joita ovat G, P, R, P ja Ep) käyttäen useita erilaisia kuormia, mukaan luettuina tyhjä ja täyteen lastattu vaunu.

G-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika.

P-jarrulaji: tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika sekä tietty jarrupainoprosentti.

R-jarrulaji: matkustajajunille ja nopeille tavarajunille käytettävä jarrulaji, jossa on tietty jarrujen kiinnitys- ja irrotusaika — kuten P-jarrulajissa — sekä tietty pienin jarrupainoprosentti.

Ep-jarrutus (itsetoiminen sähköpneumaattinen jarrutus): itsetoimista paineilmajarrua avustava järjestelmä, jossa käytetään sähköistä ohjausta ja vaunuissa olevia magneettiventtiilejä, joiden ansiosta jarrut toimivat nopeammin ja vähemmän nykien kuin tavanomaiset paineilmajarrut.

Hätäjarrutus: hätäjarrutus on jarrutuskomento, jonka avulla juna pysäytetään turvallisuussyistä ilman, että jarrujärjestelmä mitenkään vaurioituu.

G- ja P-jarrulajien jarrutuskyvyn on oltava vähintään seuraavassa taulukossa esitetyn mukainen:

| Jarrulaji
  —
  Te vaihteluväli (s) | Vaunu-tyyppi | Ohjaus-laite | Kuormitus | Vaatimus, kun ajonopeus on 100 km/t | Vaatimus, kun ajonopeus on 120 km/t |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Enintään | Vähintään | Enintään | Vähintään |
| P-jarrulaji 1,5 ≤ Te ≤ 3s | Kaikki | Kaikki | TYHJÄ | S = 480 m

  λ = 100 % (1)

  γ = 0,91m/s2
   (1) | Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2


  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | S = 700 m

  λ = 100 %
  γ = 0,88 m/s2 | Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:


  S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2


  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2 |
| | ”S1” (2) | Kuormavaihdeventtiili | Keskitason kuormitus | S = 810 m

  λ = 55 %
  γ = 0,5 m/s2 | Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:


  S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2


  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 | | |
| | | | KUOR-MATTU
  (enintään 22,5 t / akseli) | S = 700 m

  λ = 65 %
  γ = 0,60m/s2 | Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

  S = suurempi seuraavista (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16,5 kN akselia kohti
   (5).

  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | ”S2” (3) | Säädettävä releventtiili | KUOR-MATTU
  (enintään 22,5 t / akseli) | S = 700 m

  λ = 65 %
  γ = 0,60m/s2 | Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

  S = suurempi seuraavista (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16,5 kN akselia kohti
   (5).

  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 | | |
| | ”SS” (4) | Säädettävä releventtiili | KUOR-MATTU
  (enintään 22,5 t / akseli) | | | Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

  S = suurempi seuraavista (S=700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16 kN akselia kohti
   (6).

  Tapaus B — muut tapaukset:


  S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2 |
| G-jarrulaji 9 ≤ Te ≤ 15s | | | | Jarrutuskykyä ei erikseen arvioida G-jarrulajilla. Vaunun jarrupainon G-jarrulajilla pitää olla sama kuin P-jarrulajilla. | | |

Jarrulaji

—

Te vaihteluväli (s)

Vaunu-tyyppi

Ohjaus-laite

Kuormitus

Vaatimus, kun ajonopeus on 100 km/t

Vaatimus, kun ajonopeus on 120 km/t

Enintään

Vähintään

Enintään

Vähintään

P-jarrulaji 1,5 ≤ Te ≤ 3s

Kaikki

Kaikki

TYHJÄ

S = 480 m

λ = 100 % (1)

γ = 0,91m/s2
   (1)

Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

S = 700 m

λ = 100 %

γ = 0,88 m/s2

Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:

S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2

”S1” (2)

Kuormavaihdeventtiili

Keskitason kuormitus

S = 810 m

λ = 55 %

γ = 0,5 m/s2

Tapaus A — jarruanturat komposiittimateriaalista:

S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2

KUOR-MATTU

(enintään 22,5 t / akseli)

S = 700 m

λ = 65 %

γ = 0,60m/s2

Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

S = suurempi seuraavista (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16,5 kN akselia kohti
   (5).

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

”S2” (3)

Säädettävä releventtiili

KUOR-MATTU

(enintään 22,5 t / akseli)

S = 700 m

λ = 65 %

γ = 0,60m/s2

Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

S = suurempi seuraavista (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16,5 kN akselia kohti
   (5).

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2

”SS” (4)

Säädettävä releventtiili

KUOR-MATTU

(enintään 22,5 t / akseli)

Tapaus A — jarrutetaan vain pyörillä (jarruanturat):

S = suurempi seuraavista (S=700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) tai (S, joka on saatu keskimääräisellä hidastusvoimalla 16 kN akselia kohti
   (6).

Tapaus B — muut tapaukset:

S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2

G-jarrulaji 9 ≤ Te ≤ 15s

Jarrutuskykyä ei erikseen arvioida G-jarrulajilla. Vaunun jarrupainon G-jarrulajilla pitää olla sama kuin P-jarrulajilla.

Tämän taulukon tiedot perustuvat vertailunopeuteen 100 km/t ja akselipainoon 22,5 tonnia sekä nopeuteen 120 km/t ja akselipainoon 22,5 tonnia. Suurempia akselipainoja voidaan hyväksyä tietyissä oloissa kansallisten sääntöjen mukaisesti. Suurimman sallitun akselipainon on oltava infrastruktuurin vaatimusten mukainen.

Jos vaunu on varustettu luistonestojärjestelmällä, edellä mainittu teho on saavutettava ilman luistonestojärjestelmän aktivoitumista ja liitteessä S esitettyjen ehtojen mukaisesti.

Muut jarrulajit (esim. R-jarrulaji) hyväksytään kansallisten sääntöjen mukaisesti, ja luistonestojärjestelmän pakollista käyttöä käsitellään 4.2.4.1.2.6 kohdassa.

Hätäjarrukiihdytin

Jos vaunuun on asennettu erillinen hätäjarrukiihdytin, se on voitava eristää jarrujohdosta erityisellä laitteella. Tämä eristyslaite on merkittävä selkeästi vaunuun, tai laite on lukittava avoimeen asentoon lyijykkeellä.

4.2.4.1.2.3.   Mekaaniset osat

Jarrutusosien kokoonpanossa on pyrittävä ehkäisemään näiden osien osittainen tai täydellinen irtoaminen.

| — | Vivustonsäädin

  Laite, joka automaattisesti säilyttää suunnitellun välin kitkapintojen välillä, on pakollinen.
  Vivustonsäätimen ulkopintojen ja muiden komponenttien väliin on jäätävä vähintään 15 mm:n vapaa tila.
  Vivustonsäätimen ääripäille ja liittimille on varmistettava tarpeellinen vapaa tila kaikkina aikoina.
  Teliin asennetuille vivustonsäätimille ei ole määriteltyjä ulkomittoja. Kaikkien rakenteiden osalta on kuitenkin varmistettava, että vivustonsäätimen ja muiden osien väliin jää vähimmäistila estämään niiden joutuminen kosketuksiin. Jos vaadittu vapaa tila on pienempi, on osoitettava, miten kosketuksiin joutuminen on estetty. |
| --- | --- |

—

Vivustonsäädin

Laite, joka automaattisesti säilyttää suunnitellun välin kitkapintojen välillä, on pakollinen.

Vivustonsäätimen ulkopintojen ja muiden komponenttien väliin on jäätävä vähintään 15 mm:n vapaa tila.

Vivustonsäätimen ääripäille ja liittimille on varmistettava tarpeellinen vapaa tila kaikkina aikoina.

Teliin asennetuille vivustonsäätimille ei ole määriteltyjä ulkomittoja. Kaikkien rakenteiden osalta on kuitenkin varmistettava, että vivustonsäätimen ja muiden osien väliin jää vähimmäistila estämään niiden joutuminen kosketuksiin. Jos vaadittu vapaa tila on pienempi, on osoitettava, miten kosketuksiin joutuminen on estetty.

| — | Letkukytkimet

  Itsetoimisen paineilmajarrun kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna vasemmalla puolella. Pääsäiliön kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna oikealla puolella.
  Vaunuihin on asennettava laitteet, joilla käyttämättömät kytkimet voidaan ripustaa vähintään 140 mm:n korkeuteen kiskojen yläpuolelle vaurioiden ehkäisemiseksi ja sikäli kuin se on mahdollista, vieraiden esineiden pääsyn estämiseksi kytkimen sisäosiin. |
| --- | --- |

—

Letkukytkimet

Itsetoimisen paineilmajarrun kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna vasemmalla puolella. Pääsäiliön kytkinpään aukon on oltava vaunun perältä katsottuna oikealla puolella.

Vaunuihin on asennettava laitteet, joilla käyttämättömät kytkimet voidaan ripustaa vähintään 140 mm:n korkeuteen kiskojen yläpuolelle vaurioiden ehkäisemiseksi ja sikäli kuin se on mahdollista, vieraiden esineiden pääsyn estämiseksi kytkimen sisäosiin.

4.2.4.1.2.4.   Energian varastointi

Energiaa on oltava varastossa riittävästi, jotta vaunua voidaan sen kuormauksesta riippumatta jarruttaa maksimiteholla hätäjarrutuksen aikana ilman, että tarvitaan lisäenergiaa (esim. itsetoimisessa paineilmajarrujärjestelmässä tämä tarkoittaa, että jarrujohdossa oleva ilma riittää eikä pääsäiliöstä tarvita lisää ilmaa). Jos vaunussa on luistonestojärjestelmä, esitetty ehto koskee tilannetta, jossa se on täysin käytössä (ja näin ollen sen ilmankulutus otetaan huomioon).

4.2.4.1.2.5.   Energiarajat

Jarrujärjestelmä on suunniteltava siten, että vaunu kykenee toimimaan kaikilla Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän radoilla.

Jarrujärjestelmän on pysäytettävä lastattu vaunu ja pidettävä vaunun nopeus samana ilman mitään kuumenemisen aiheuttamia tai mekaanisia vaurioita seuraavissa tapauksissa:

| 1. | Kaksi perättäistä hätäjarrutusta maksiminopeudesta suoralla ja tasaisella radalla tyynellä säällä kiskojen ollessa kuivat. |
| --- | --- |

1.

Kaksi perättäistä hätäjarrutusta maksiminopeudesta suoralla ja tasaisella radalla tyynellä säällä kiskojen ollessa kuivat.

| 2. | Nopeuden säilyminen 80 km/t mäessä, jonka keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ ja pituus 46 km. (Vertailumäkenä käytetään St. Gotthardin radan etelärinnettä Airolon ja Biascan välillä.) |
| --- | --- |

2.

Nopeuden säilyminen 80 km/t mäessä, jonka keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ ja pituus 46 km. (Vertailumäkenä käytetään St. Gotthardin radan etelärinnettä Airolon ja Biascan välillä.)

4.2.4.1.2.6.   Luistonestojärjestelmä

Luistonestojärjestelmän tarkoitus on hyödyntää kitkaa parhaalla mahdollisella tavalla vuoroin vähentämällä ja lisäämällä jarrutusvoimaa hallitusti, jotta pyöräkerrat eivät lukkiudu ja liu'u hallitsemattomasti, ja täten lyhentää pysähtymisen vaatimaa matkaa. Luistonestojärjestelmä ei saa muuttaa jarrujen toiminnallisia ominaisuuksia. Vaunun paineilmalaitteet on mitoitettava siten, että luistonestojärjestelmän paineilman kulutus ei huononna paineilmajarrujen toimintaa. Luistonestojärjestelmän suunnittelussa on otettava huomioon, ettei järjestelmällä saa olla haitallisia vaikutuksia vaunun osiin (jarrulaitteisiin, pyörien kosketuspintoihin, akselien laakeripesiin jne.).

Seuraaviin vaunutyyppeihin on asennettava luistonestojärjestelmä:

| a) | Vaunuissa on valurautaiset tai sintratut jarruanturat, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (δ) on suurempi kuin 12 % (lambda ≥ 135 %). Suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys saadaan laskemalla erilaisilla sallituilla vaunun massoilla saavutettuja yksittäisiä jarrutusmatkoja vastaavat suurimmat keskimääräiset pitokyvyt (δ). Suure δ liittyy näin ollen jarrutuskyvyn määrittämisessä tarvittaviin mitattuihin jarrutusmatkoihin (δ = f(V, Te, jarrutusmatka)). |
| --- | --- |

a)

Vaunuissa on valurautaiset tai sintratut jarruanturat, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (δ) on suurempi kuin 12 % (lambda ≥ 135 %). Suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys saadaan laskemalla erilaisilla sallituilla vaunun massoilla saavutettuja yksittäisiä jarrutusmatkoja vastaavat suurimmat keskimääräiset pitokyvyt (δ). Suure δ liittyy näin ollen jarrutuskyvyn määrittämisessä tarvittaviin mitattuihin jarrutusmatkoihin (δ = f(V, Te, jarrutusmatka)).

| b) | Vaunuissa on vain levyjarrut, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (δ) on määritelty edellä) on suurempi kuin 11 % ja pienempi kuin 12 % (125 % < lambda ≤ 135 %). |
| --- | --- |

b)

Vaunuissa on vain levyjarrut, joilla saavutettava suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (suurin keskimääräinen pitokyvyn hyödynnettävyys (δ) on määritelty edellä) on suurempi kuin 11 % ja pienempi kuin 12 % (125 % < lambda ≤ 135 %).

| c) | Suurin sallittu ajonopeus ≥ 160 km/t. |
| --- | --- |

c)

Suurin sallittu ajonopeus ≥ 160 km/t.

4.2.4.1.2.7.   Paineilma

Tavaravaunut on suunniteltava siten, että ne kykenevät toimimaan paineilmalla, joka täyttää vähintään standardissa ISO 8573-1 määritellyn luokan 4.4.5 vaatimukset.

4.2.4.1.2.8.   Seisontajarru

Seisontajarrun tarkoitus on estää pysäköityä liikkuvaa kalustoa liikkumasta itsekseen tietyissä oloissa, joihin vaikuttavat paikka, tuuli, radan kaltevuus ja liikkuvan kaluston kunto.

Kaikkia vaunuja ei tarvitse varustaa seisontajarruin. Toimintasäännöt, joissa otetaan huomioon se, ettei kaikkia junan vaunuja ole varustettu näillä jarruilla, on esitetty käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Jos vaunussa on seisontajarru, sen on täytettävä seuraavassa esitetyt vaatimukset.

Seisontajarrun on saatava käyttövoimansa eri lähteestä kuin itsetoiminen käyttö- ja hätäjarru.

Seisontajarrun on vaikutettava ainakin puoleen vaunun pyöräkerroista, kuitenkin vähintään kahteen vaunun pyöräkertaan.

Jos seisontajarrun tilaa ei voi nähdä, vaunun molemmilla sivuilla on oltava sen tilan osoitin.

Vaunun seisontajarrua on voitava käyttää maasta tai vaunusta käsin. Seisontajarrua on käytettävä kahvan tai käsipyörän avulla, mutta maasta käsin käytettävien jarrujen on oltava käsipyörällä käytettäviä. Maasta käsin käytettävien seisontajarrujen on oltava käytettävissä vaunun molemmilta puolilta. Kahvan tai käsipyörän on kytkettävä jarrut päälle myötäpäivään käännettäessä.

Jos seisontajarrun hallintalaitteet ovat vaunun sisällä, niihin on oltava pääsy vaunun molemmilta puolilta. Jos seisontajarrua voidaan käyttää yhdessä muiden jarrujen kanssa joko liikkeellä tai pysähdyksissä ollessa, vaunun tai laitteiden on kyettävä kestämään syntyvät kuormitukset koko vaunun käyttöiän ajan.

Seisontajarru on voitava hätätilanteissa irrottaa manuaalisesti vaunun seistessä paikoillaan.

Seisontajarrujen on oltava seuraavassa taulukossa esitettyjen vaatimusten mukaiset:

| Vaunut, joita ei ole jäljempänä erikseen mainittu. | Vähintään 20 % junayhtiön kalustosta on varustettava vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) taikka maasta käsin käytettävällä seisontajarrulla. |
| --- | --- |
| Vaunut, jotka on rakennettu erityisesti seuraavien varotoimia edellyttävien lastien kuljettamiseen ja/tai neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID) mukaisten lastien kuljettamiseen:
  karja, helposti särkyvä lasti, paine- tai nestekaasut, palavia kaasuja veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät aineet, jotka aiheuttavat palamista, hapot, syövyttävät tai palavat nesteet, itsestään syttyvä, tulenarka tai helposti räjähtävä lasti. | Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden. |
| Vaunut, joiden erityisiä lastinkäsittelylaitteita on kohdeltava varoen, kuten koripulloja, ruukkuja tai tynnyreitä kuljettavat vaunut, alumiiniset säiliöt, kovakumilla tai emalilla vuoratut säiliöt, nosturivaunut (ja/tai neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID) mukaiset). | Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden. |
| Vaunut, joiden ylärakenteet on tehty varta vasten ajoneuvojen kuljettamiseen, mukaan luettuina monikerroksiset autonkuljetusvaunut. | Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden, ja 20 %:ssa näistä on seisontajarrun oltava käytettävissä myös vaunun lattialta käsin. |
| Vaunut vaakasuoraan siirrettävien vaihtorunkojen kuljettamiseen. | Yksi maasta käsin käytettävä jarru vaunua kohden. |
| Useista kiinteästi liitetyistä yksiköistä koostuvat vaunut. | Vähintään kahdella akselilla (yhdessä yksikössä). |

Vaunut, joita ei ole jäljempänä erikseen mainittu.

Vähintään 20 % junayhtiön kalustosta on varustettava vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) taikka maasta käsin käytettävällä seisontajarrulla.

Vaunut, jotka on rakennettu erityisesti seuraavien varotoimia edellyttävien lastien kuljettamiseen ja/tai neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID) mukaisten lastien kuljettamiseen:

karja, helposti särkyvä lasti, paine- tai nestekaasut, palavia kaasuja veden kanssa kosketuksiin joutuessaan kehittävät aineet, jotka aiheuttavat palamista, hapot, syövyttävät tai palavat nesteet, itsestään syttyvä, tulenarka tai helposti räjähtävä lasti.

Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden.

Vaunut, joiden erityisiä lastinkäsittelylaitteita on kohdeltava varoen, kuten koripulloja, ruukkuja tai tynnyreitä kuljettavat vaunut, alumiiniset säiliöt, kovakumilla tai emalilla vuoratut säiliöt, nosturivaunut (ja/tai neuvoston direktiivin 96/49/EY (RID) mukaiset).

Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden.

Vaunut, joiden ylärakenteet on tehty varta vasten ajoneuvojen kuljettamiseen, mukaan luettuina monikerroksiset autonkuljetusvaunut.

Yksi vaunusta (tasanteelta tai käytävältä) käsin käytettävä jarru vaunua kohden, ja 20 %:ssa näistä on seisontajarrun oltava käytettävissä myös vaunun lattialta käsin.

Vaunut vaakasuoraan siirrettävien vaihtorunkojen kuljettamiseen.

Yksi maasta käsin käytettävä jarru vaunua kohden.

Useista kiinteästi liitetyistä yksiköistä koostuvat vaunut.

Vähintään kahdella akselilla (yhdessä yksikössä).

Seisontajarru on suunniteltava siten, että täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikoillaan mäessä, jonka jyrkkyys on 4,0 %, kun suurin pitokyky on 0,15 ja on tyyntä.

4.2.5.   TIEDONSIIRTO

4.2.5.1.   Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä

Tätä parametria ei vielä sovelleta tavaravaunuihin.

4.2.5.2.   Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

4.2.5.2.1.   Yleistä

Tunnisteiden käyttö ei ole pakollista. Jos vaunussa on radiotaajuudella toimivat tunnistuslaitteet (RFID-tunniste), on noudatettava seuraavaa eritelmää.

4.2.5.2.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Vaunuun on asennettava kaksi passiivista tunnistetta, yksi vaunun kummallekin puolelle liitteen F kuvassa F.1 osoitetuille alueille siten, että vaunun yksilöllinen tunnusnumero voidaan lukea radan varrella olevan laitteen (tunnisteenlukija) avulla.

Radan varressa olevia laitteita (tunnisteenlukijat) käytettäessä niiden on kyettävä tulkitsemaan tunnisteiden tiedot vaunun ohittaessa paikan enintään 30 km/t:n nopeudella ja toimitettava nämä tiedot radan varrella olevaan tiedonsiirtojärjestelmään.

Liitteen F kuvassa F.2 esitetään tyypilliset asennusvaatimukset, joissa lukijan on oltava määritellyn kartion sisällä.

Lukulaitteen ja tunnisteen fyysisen vuorovaikutuksen, käytettävien protokollien ja komentojen sekä törmäystenselvitysmenettelyjen on oltava standardin ISO18000-6 tyypin A mukaisia.

Jos tunnisteenlukijoita käytetään, ne on asennettava sellaisiin lisäys- ja poistokohtiin, joissa junan kokoonpanoa voidaan muuttaa.

Tunnisteenlukijan on toimitettava kaikkien tiedonsiirtojärjestelmien liittymiin vähintään seuraavat tiedot:

| — | tunnisteenlukijan yksiselitteiset tunnistetiedot, joiden avulla se voidaan erottaa myös toisista samaan paikkaan asennetuista laitteista, jotta voidaan tunnistaa valvottava rata, |
| --- | --- |

—

tunnisteenlukijan yksiselitteiset tunnistetiedot, joiden avulla se voidaan erottaa myös toisista samaan paikkaan asennetuista laitteista, jotta voidaan tunnistaa valvottava rata,

| — | jokaisen ohi kulkevan vaunun yksilölliset tunnistetiedot, |
| --- | --- |

—

jokaisen ohi kulkevan vaunun yksilölliset tunnistetiedot,

| — | päivä ja kellonaika, jolloin kukin vaunu on kulkenut lukijan ohi. |
| --- | --- |

—

päivä ja kellonaika, jolloin kukin vaunu on kulkenut lukijan ohi.

Päiväyksen ja kellonajan on oltava riittävän tarkkoja, jotta tietojenkäsittelyjärjestelmä kykenee saamaan selville sen hetkisen junan kokoonpanon.

4.2.5.2.3.   Kunnossapitoa koskevat määräykset

Seuraavien asioiden tarkastaminen on sisällyttävä huoltosuunnitelmaan:

| — | tunnisteiden paikallaanolo, |
| --- | --- |

—

tunnisteiden paikallaanolo,

| — | oikea vastaussignaali, |
| --- | --- |

—

oikea vastaussignaali,

| — | prosessit, joilla varmistetaan, etteivät tunnisteet vahingoitu huoltotöitä tehtäessä. |
| --- | --- |

—

prosessit, joilla varmistetaan, etteivät tunnisteet vahingoitu huoltotöitä tehtäessä.

4.2.6.   YMPÄRISTÖOLOT

4.2.6.1.   Ympäristöolot

4.2.6.1.1.   Yleistä

Liikkuvan kaluston ja sen mukana kulkevien laitteiden suunnittelussa on otettava huomioon, että ne on voitava ottaa käyttöön ja niitä on voitava käyttää normaalisti niissä oloissa ja niillä ilmastovyöhykkeillä, joille laitteet on suunniteltu ja joilla liikkuvaa kalustoa todennäköisesti käytetään tässä YTE:ssä kuvatulla tavalla.

Ympäristöolot on ilmaistu lämpötila- ja muina luokkina, jolloin käyttäjä voi valita, hankkiiko tämä vaunun, joka soveltuu käytettäväksi kaikkialla Euroopassa, vai vaunun, joka soveltuu rajoitettuun käyttöön.

Infrastruktuurirekisterissä määritellään ne ympäristöolojen vaihtelurajat, jotka todennäköisesti pätevät eri radoille. Samoja vaihtelurajoja käytetään viitetietoina toimintasäännösten yhteydessä.

Vaihtelurajat on määritelty siten, että niiden ylittyminen tai alittuminen on hyvin epätodennäköistä. Kaikki määritellyt arvot ovat enimmäis- tai raja-arvoja. Ne voidaan saavuttaa, mutta vain satunnaisesti. Se, kuinka usein ne saavutetaan, vaihtelee tilanteen mukaan.

4.2.6.1.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.6.1.2.1.   Korkeus merenpinnasta

Vaunujen on toimittava vaaditulla tavalla aina 2 000 m:n korkeuteen saakka.

4.2.6.1.2.2.   Lämpötila

Kaikkien kansainväliseen liikenteeseen tarkoitettujen tavaravaunujen on oltava vähintään lämpötilaluokan TRIV vaatimusten mukaisia.

Luokka TRIV vastaa täysin kaikkien ennen tämän YTE:n voimaantuloa valmistettujen RIV-vaatimusten mukaisten vaunujen lämpötilakelpoisuutta. Luokan TRIV suunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä O.

Suunnitteluluokan TRIV lisäksi on olemassa ulkoilman lämpötilaluokat Ts ja Tn.

| Luokat | Suunnitteluluokat |
| --- | --- |
| | |
| TRIV | Osajärjestelmillä ja osilla on erilaiset lämpötilavaatimukset. Yksityiskohtaiset tiedot annetaan liitteessä O. |
| | |
| | Ulkoilman lämpötilan vaihtelurajat [ oC]: |
| Tn | - 40 + 35 |
| Ts | - 25 + 45 |

Luokat

Suunnitteluluokat

TRIV

Osajärjestelmillä ja osilla on erilaiset lämpötilavaatimukset. Yksityiskohtaiset tiedot annetaan liitteessä O.

Ulkoilman lämpötilan vaihtelurajat [ oC]:

Tn

- 40 + 35

Ts

- 25 + 45

TRIV-luokan vaunua voidaan käyttää seuraavasti:

| — | jatkuvassa käytössä Ts-luokan radoilla, |
| --- | --- |

—

jatkuvassa käytössä Ts-luokan radoilla,

| — | jatkuvassa käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan korkeampi kuin - 25 oC, |
| --- | --- |

—

jatkuvassa käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan korkeampi kuin - 25 oC,

| — | tilapäisessä käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan alhaisempi kuin - 25 oC. |
| --- | --- |

—

tilapäisessä käytössä Tn-luokan radoilla niinä vuodenaikoina, joina lämpötilan odotetaan olevan alhaisempi kuin - 25 oC.

Huomautus: hankintayksikkö voi valita vaunun lämpötilaluokituksen sen aiotun käytön mukaan (Tn, Ts, Tn + Ts tai pelkästään TRIV).

4.2.6.1.2.3.   Kosteus

On varauduttava seuraaviin ilman kosteusarvoihin:

Vuoden keskiarvo: ≤ 75 %:n suhteellinen kosteus.

30 päivänä vuodessa ilman suhteellinen kosteus yhtäjaksoisesti välillä 75–95 %,

muulloin satunnaisesti 95–100 %.

Suurin absoluuttinen kosteus: 30 g/m3 tunneleissa.

Käytön aikana harvoin tapahtuva vähäinen kosteuden tiivistyminen ei saa aiheuttaa toimintahäiriöitä tai vikoja.

Liitteen G kuvien G1 ja G2 kaavioissa määritellään kullekin lämpötilaluokalle sellaiset suhteellisen kosteuden vaihtelurajat, joita ei arvioida ylitettävän useammin kuin 30 päivänä vuodessa.

Jäähdytetyillä pinnoilla saattaa esiintyä 100 %:n suhteellista kosteutta, joka tiivistyy laitteiden osiin; tämä ei saa aiheuttaa toimintahäiriöitä tai vikoja.

Ilman lämpötilan äkilliset vaihtelut vaunun ympärillä voivat aiheuttaa veden tiivistymistä laitteiden osiin; lämpötila saattaa muuttua nopeudella 3 oC/s, ja suurin muutos voi olla 40 oC.

Nämä olot, joita esiintyy erityisesti tunneliin tultaessa ja sieltä poistuttaessa, eivät saa aiheuttaa laitteiden toimintahäiriöitä tai vikoja.

4.2.6.1.2.4.   Tuuli

Tavaravaunujen suunnittelussa huomioon otettavia tuulen nopeuksia käsitellään kohdassa ”Ilmavirran vaikutukset”.

4.2.6.1.2.5.   Sade

On varauduttava sateeseen, jonka voimakkuus on 6 mm/min. Sateen vaikutus on otettava laitteiden asennustavan mukaan huomioon yhdessä tuulen ja vaunun liikkeiden vaikutusten kanssa.

4.2.6.1.2.6.   Lumi, jää ja rakeet

Kaikentyyppisen lumen, jään ja/tai rakeiden vaikutukset on otettava huomioon. Rakeiden suurimpana halkaisijana on pidettävä 15 mm:ä; tätä suurempia saattaa esiintyä poikkeustapauksissa.

4.2.6.1.2.7.   Auringon säteily

Laitteita suunniteltaessa on varauduttava suoraan auringon säteilyyn, jonka teho on 1120 W/m2 enintään 8 tunnin ajan.

4.2.6.1.2.8.   Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan

Saasteiden ja epäpuhtauksien vaikutus on otettava laitteiden ja osien suunnittelussa huomioon. Vaikutukset vaihtelevat laitteiden sijainnin mukaan. Niitä voidaan vähentää tehokkaasti suojaamalla. Seuraavien saasteiden ja epäpuhtauksien vaikutukset on otettava huomioon:

| Kemiallisesti aktiiviset aineet | Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5C2 |
| --- | --- |
| Saastuttavat nesteet | Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F2 (sähkömoottori)
  Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F3 (lämpövoimakone) |
| Biologisesti aktiiviset aineet | Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5B2 |
| Pöly | Määritelty standardin EN 60721-3-5:1997 luokassa 5S2 |
| Kivet ja muut esineet | Radan aluspenkereen sepeli ja muut kivet, joiden halkaisija on enintään 15 mm |
| Heinäkasvit ja lehdet, siitepöly, lentävät hyönteiset, kuidut jne. | Otettava huomioon ilmanvaihtoputkistoa suunniteltaessa |
| Hiekka | Standardin EN 60721-3-5:1997 mukaan |
| Meriveden pärskeet | Standardin EN 60721-3-5:1997
  luokan 5C2 mukaan |

Kemiallisesti aktiiviset aineet

Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5C2

Saastuttavat nesteet

Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F2 (sähkömoottori)

Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5F3 (lämpövoimakone)

Biologisesti aktiiviset aineet

Standardin EN 60721-3-5:1997 luokka 5B2

Pöly

Määritelty standardin EN 60721-3-5:1997 luokassa 5S2

Kivet ja muut esineet

Radan aluspenkereen sepeli ja muut kivet, joiden halkaisija on enintään 15 mm

Heinäkasvit ja lehdet, siitepöly, lentävät hyönteiset, kuidut jne.

Otettava huomioon ilmanvaihtoputkistoa suunniteltaessa

Hiekka

Standardin EN 60721-3-5:1997 mukaan

Meriveden pärskeet

Standardin EN 60721-3-5:1997

luokan 5C2 mukaan

4.2.6.2.   Ilmavirran vaikutukset

Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

4.2.6.3.   Sivutuulet

Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

4.2.7.   JÄRJESTELMÄN SUOJAUS

4.2.7.1.   Hätätoimenpiteet

Tavaravaunujen hätäuloskäynneistä tai niihin liittyvistä opasteista ei ole säännöksiä. Onnettomuuksien varalta on kuitenkin oltava pelastussuunnitelma ja siihen liittyvät tiedotteet.

4.2.7.2.   Paloturvallisuus

4.2.7.2.1.   Yleistä

| — | Rakenteen on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä. |
| --- | --- |

—

Rakenteen on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä.

| — | Tässä YTE:ssä ei määritellä myrkyllisiä kaasuja koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Tässä YTE:ssä ei määritellä myrkyllisiä kaasuja koskevia vaatimuksia.

| — | Tavaravaunuissa kuljetettavaa lastia ei tarvitse ottaa huomioon sen enempää ensisijaisena palon sytyttäjänä kuin sen leviämisen aiheuttajanakaan. |
| --- | --- |

—

Tavaravaunuissa kuljetettavaa lastia ei tarvitse ottaa huomioon sen enempää ensisijaisena palon sytyttäjänä kuin sen leviämisen aiheuttajanakaan.

| — | Jos tavaravaunuissa kuljetetaan vaarallisia aineita, niihin on sovellettava kaikkia RID-liitteen paloturvallisuusohjeita. |
| --- | --- |

—

Jos tavaravaunuissa kuljetetaan vaarallisia aineita, niihin on sovellettava kaikkia RID-liitteen paloturvallisuusohjeita.

| — | Tavaravaunuissa olevat tavarat on suojattava ennakoitavissa olevia palon syttymisen syitä vastaan. |
| --- | --- |

—

Tavaravaunuissa olevat tavarat on suojattava ennakoitavissa olevia palon syttymisen syitä vastaan.

| — | Tavaravaunuissa käytettyjen materiaalien on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä sekä savun kehittymistä 3 minuutin ajan, kun tulen ensisijaisen syttymislähteen teho on enintään 7 kW. |
| --- | --- |

—

Tavaravaunuissa käytettyjen materiaalien on rajoitettava tulen syttymistä ja leviämistä sekä savun kehittymistä 3 minuutin ajan, kun tulen ensisijaisen syttymislähteen teho on enintään 7 kW.

| — | Näitä suunnittelusääntöjä on sovellettava kaikkiin vaunun kiinteisiin laitteisiin, jotka saattavat sytyttää tulipalon, kuten polttoainetta sisältäviin jäähdytyslaitteisiin. |
| --- | --- |

—

Näitä suunnittelusääntöjä on sovellettava kaikkiin vaunun kiinteisiin laitteisiin, jotka saattavat sytyttää tulipalon, kuten polttoainetta sisältäviin jäähdytyslaitteisiin.

| — | Jäsenvaltio ei saa vaatia savuhälyttimien asentamista tavaravaunuihin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio ei saa vaatia savuhälyttimien asentamista tavaravaunuihin.

| — | Joustavien peitteiden ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Joustavien peitteiden ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia.

| — | Lattiamateriaalien ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia, jos lattiat on suojattu 4.2.7.2.2.3 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Lattiamateriaalien ei tarvitse täyttää mitään paloturvallisuusvaatimuksia, jos lattiat on suojattu 4.2.7.2.2.3 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

4.2.7.2.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.7.2.2.1.   Määritelmät

Palokestoisuus:

Palokestoisuus on eristävän rakenne-elementin kyky estää liekkien, kuumien kaasujen ja muiden palon tuotosten pääsy elementin toiselle puolelle.

Lämpöeristys:

Lämpöeristys on eristävän rakenne-elementin kyky estää liiallinen lämmön siirtyminen.

4.2.7.2.2.2.   Standardiviitteet

| 1 | EN 1363-1
  lokakuu 1999 | Palokestoisuustestit
  Osa 1: Yleiset vaatimukset |
| --- | --- | --- |
| 2 | EN ISO 4589-2
  lokakuu 1998 | Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla
  Osa 2: Ympäristölämpötilatesti |
| 3 | ISO 5658-2
  1996-08-01 | Reagointi palokokeissa — Liekkien leviäminen
  Osa 2: Sivusuuntainen leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmateriaaleissa |
| 4 | EN ISO 5659-2
  lokakuu 1998 | Muovi — Savun kehittyminen
  Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammiotestin avulla |
| 5 | EN 50355
  marraskuu 2002 | Rautatiesovellukset — Rautateiden liikkuvan kaluston kaapelit, joilla on erityinen tulenkestävyys — Ohut- ja normaalipäällysteiset — Käyttöopas |

1

EN 1363-1

lokakuu 1999

Palokestoisuustestit

Osa 1: Yleiset vaatimukset

2

EN ISO 4589-2

lokakuu 1998

Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla

Osa 2: Ympäristölämpötilatesti

3

ISO 5658-2

1996-08-01

Reagointi palokokeissa — Liekkien leviäminen

Osa 2: Sivusuuntainen leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmateriaaleissa

4

EN ISO 5659-2

lokakuu 1998

Muovi — Savun kehittyminen

Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammiotestin avulla

5

EN 50355

marraskuu 2002

Rautatiesovellukset — Rautateiden liikkuvan kaluston kaapelit, joilla on erityinen tulenkestävyys — Ohut- ja normaalipäällysteiset — Käyttöopas

4.2.7.2.2.3.   Suunnittelusäännöksiä

Lasti on erikseen kipinäsuojattava, jos vaunun lattia ei anna tätä suojaa.

Jos kipinäsuojausta ei ole, vaunun lattian alapuoli on lämpöeristettävä ja palosuojattava kestämään paloa lämpökäyrän EN 1363-1 [1] mukaisesti 15 minuuttia kohdista, jotka ovat alttiina mahdollisille palonaiheuttajille.

4.2.7.2.2.4.   Materiaalia koskevat vaatimukset

Seuraavassa taulukossa on lueteltu vaatimuksien ja ominaisuuksien määrittelyssä käytettävät parametrit. Siinä mainitaan myös, onko esitetty numeroarvo pienin vai suurin sallittu arvo.

Tarkalleen vaadittua raja-arvoa vastaava testitulos katsotaan hyväksyttäväksi.

| Testimenetelmä | Parametri | Yksikkö | Vaadittu arvo |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % happea | pienin sallittu |
| ISO 5658 [3] | CFE | KWm-2 | pienin sallittu |
| EN ISO 5659-2 [4] | Ds max | Dimensioton | suurin sallittu |

Testimenetelmä

Parametri

Yksikkö

Vaadittu arvo

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

% happea

pienin sallittu

ISO 5658 [3]

CFE

KWm-2

pienin sallittu

EN ISO 5659-2 [4]

Ds max

Dimensioton

suurin sallittu

Testimenetelmien lyhyt selitys:

| — | EN ISO 4589-2 [2] Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla

  Tässä testissä tarkennetaan menetelmät, joilla määritellään pienin typen ja hapen seoksen happipitoisuus, joka ylläpitää pienten pystysuorien testikappaleiden palamista tietyissä testioloissa. Testin tulokset esitetään happi-indeksin arvoina tilavuusprosentteja kohden. |
| --- | --- |

—

EN ISO 4589-2 [2] Palokäyttäytymisen määritys happi-indeksin avulla

Tässä testissä tarkennetaan menetelmät, joilla määritellään pienin typen ja hapen seoksen happipitoisuus, joka ylläpitää pienten pystysuorien testikappaleiden palamista tietyissä testioloissa. Testin tulokset esitetään happi-indeksin arvoina tilavuusprosentteja kohden.

| — | ISO 5658 –2 [3] Reagointi palokokeissa — Liekkien leviäminen — Osa 2 Sivusuuntainen leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmateriaaleissa

  Tässä testissä tarkennetaan menetelmä, jolla mitataan liekin sivusuuntaista leviämistä pystysuoraan asennetun tuotteen pinnalla. Se tarjoaa tietoja, joiden perusteella voidaan verrata sellaisten olennaisesti litteiden materiaalien, yhdistelmien tai kokoonpanojen suorituskykyä, joita käytetään pääasiallisesti seinien palolle alttiina pintoina. |
| --- | --- |

—

ISO 5658 –2 [3] Reagointi palokokeissa — Liekkien leviäminen — Osa 2 Sivusuuntainen leviäminen pystysuoraan asennetuissa rakennusmateriaaleissa

Tässä testissä tarkennetaan menetelmä, jolla mitataan liekin sivusuuntaista leviämistä pystysuoraan asennetun tuotteen pinnalla. Se tarjoaa tietoja, joiden perusteella voidaan verrata sellaisten olennaisesti litteiden materiaalien, yhdistelmien tai kokoonpanojen suorituskykyä, joita käytetään pääasiallisesti seinien palolle alttiina pintoina.

| — | EN-ISO 5659-2 [4] Savun kehittyminen Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammiotestin avulla

  Tuotteen koekappale asennetaan vaakatasossa kammioon, ja sen yläpinta altistetaan lämpösäteilylle vakiosäteilyn 50 kW/m2 määritellyillä tasoilla ilman sytytysliekkiä. |
| --- | --- |

—

EN-ISO 5659-2 [4] Savun kehittyminen Osa 2: Optisen tiheyden määrittäminen yksikammiotestin avulla

Tuotteen koekappale asennetaan vaakatasossa kammioon, ja sen yläpinta altistetaan lämpösäteilylle vakiosäteilyn 50 kW/m2 määritellyillä tasoilla ilman sytytysliekkiä.

Vähimmäisvaatimukset

Osat tai materiaalipinnat, joiden pinta-ala on jäljempänä esitettyä luokittelua pienempi, on testattava vähimmäisvaatimusten mukaan.

| Testi-menetelmä | Parametri | Yksikkö | Vaatimus |
| --- | --- | --- | --- |
| EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % happea | ≥ 26 |

Testi-menetelmä

Parametri

Yksikkö

Vaatimus

EN ISO 4589-2 [2]

LOI

% happea

≥ 26

Pinnoitteina käytettäviä materiaaleja koskevat vaatimukset

| Menetelmä: Ehdot Parametri | Parametri | Yksikkö | Vaatimus |
| --- | --- | --- | --- |
| ISO 5658-2 [3]
  CFE | CFE | kWm-2 | ≥ 18 |
| EN ISO 5659-2 [4] 50kWm-2 | Ds max | Dimensioton | ≤ 600 |

Menetelmä: Ehdot Parametri

Parametri

Yksikkö

Vaatimus

ISO 5658-2 [3]

CFE

CFE

kWm-2

≥ 18

EN ISO 5659-2 [4] 50kWm-2

Ds max

Dimensioton

≤ 600

Pintojen luokitus

Kaikkien käytettävien materiaalien on täytettävä vähimmäisvaatimukset, kun niiden pinta-ala on vähemmän kuin 0,25m2 ja

sisäkatossa:

| — | pinnan suurin mitta mihin suuntaan tahansa on alle 1 m ja |
| --- | --- |

—

pinnan suurin mitta mihin suuntaan tahansa on alle 1 m ja

| — | o sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna vaakasuoraan mihin suuntaan tahansa); |
| --- | --- |

—

o sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna vaakasuoraan mihin suuntaan tahansa);

seinällä:

| — | pinnan suurin pystymitta on alle 1 m ja |
| --- | --- |

—

pinnan suurin pystymitta on alle 1 m ja

| — | sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna pystysuoraan). |
| --- | --- |

—

sen etäisyys toisesta pinnasta on suurempi kuin sen suurin mitta (mitattuna pystysuoraan).

Jos pinta-ala on suurempi kuin 0,25 m2, sovelletaan pinnoitteina käytettäviä materiaaleja koskevia vaatimuksia.

Kaapeleita koskevat vaatimukset

Tavaravaunujen sähköasennuksissa käytettävien kaapeleiden on oltava standardin EN 50355 [5] mukaisia. Paloturvallisuuden osalta on noudatettava vaaraluokan 3 vaatimuksia.

4.2.7.2.2.5.   Paloturvallisuuden ylläpito

Tavaravaunujen palonkestoisuuden ja lämpöeristyksen (kuten lattioiden suojauksen, pyörien kipinäsuojauksen) tila on tarkastettava kaikkien määräaikaishuoltojen yhteydessä sekä niiden välillä, kun käytettävä rakenne ja käytännön kokemus sitä edellyttävät.

4.2.7.3.   Sähköinen suojaus

4.2.7.3.1.   Yleistä

Kaikki ne tavaravaunun metalliosat, jotka ovat vaarassa joutua kosketuksiin korkeiden jännitteiden kanssa tai jotka saattavat aiheuttaa mistä hyvänsä syystä syntyneen sähkövarauksen aiheuttamia onnettomuuksia, on pidettävä kiskojen kanssa samassa potentiaalissa.

4.2.7.3.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.7.3.2.1.   Tavaravaunujen maadoitus

Metalliosien ja kiskon välinen sähkövastus ei tavaravaunuissa saa ylittää 0,15 ohmia.

Nämä arvot mitataan käyttäen 50 A:n tasavirtaa.

Jos näitä arvoja ei saavuteta materiaalien huonon sähkönjohtavuuden takia, vaunuihin on asennettava seuraavanlaiset maadoitusjohtimet:

| — | runko on yhdistettävä kehykseensä ainakin kahdesta kohdasta, |
| --- | --- |

—

runko on yhdistettävä kehykseensä ainakin kahdesta kohdasta,

| — | rungon kehys on yhdistettävä teliin ainakin yhdestä kohdasta. |
| --- | --- |

—

rungon kehys on yhdistettävä teliin ainakin yhdestä kohdasta.

Jokainen teli on maadoitettava luotettavasti ainakin yhteen laakeripesään.

Jos vaunussa ei ole telejä, tätä maadoitusta ei tarvita.

Kaikki maadoitusjohdotukset on tehtävä käyttäen joustavaa ja korroosionkestävää tai korroosiosuojattua materiaalia, jolla on vähintään käytetyn johdinmateriaalin edellyttämä poikkileikkaus (vertailukohtana 35 mm2 kuparijohtimille).

Erikoisvaunuissa, kuten katottomissa matkustajavaunuissa, joissa matkustajat ovat omissa autoissaan, ja vaarallisten aineiden kuljetukseen käytettävissä vaunuissa (jotka on lueteltu direktiivissä 96/49/EY ja sen voimassa olevassa RID-liitteessä), on suojaus tehtävä erityisen varmaksi.

4.2.7.3.2.2.   Tavaravaunun sähkölaitteiden maadoitus

Tavaravaunut, joissa on sähkölaitteita, on suojattava riittävän hyvin sähköiskuilta. Jos tavaravaunussa on sähkölaitteita, kaikki niiden kosketeltavat metalliosat on maadoitettava luotettavasti, jos niissä esiintyvä normaalijännite ylittää seuraavat arvot:

| — | 50 V:n tasajännite |
| --- | --- |

—

50 V:n tasajännite

| — | 24 V:n vaihtojännite |
| --- | --- |

—

24 V:n vaihtojännite

| — | 24 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapistettä ei ole maadoitettu |
| --- | --- |

—

24 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapistettä ei ole maadoitettu

| — | 42 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapiste on maadoitettu. |
| --- | --- |

—

42 V:n jännite vaiheiden välillä, kun nollapiste on maadoitettu.

Maadoitusjohtimen poikkipinnan on oltava sähkölaitteessa esiintyvien virtojen mukainen ja riittävä takaamaan suojalaitteiden toiminta vian sattuessa.

Kaikki tavaravaunujen ulkopuolelle asennetut antennit on täysin suojattava ajojohdon tai ajovirtakiskon jännitteeltä, ja järjestelmän on muodostettava erillinen yhdestä pisteestä maadoitettu yksikkönsä. Jos tavaravaunun ulkopuolelle asennettu antenni ei täytä näitä ehtoja, se on eristettävä.

4.2.7.4.   Loppuopastinten kiinnitys

4.2.7.4.1.   Yleistä

Kaikkien tavaravaunujen molemmissa päissä on oltava kaksi loppuopastinten pidikettä.

4.2.7.4.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.2.7.4.2.1.   Ominaisuudet

Loppuopastinten pidikkeillä on oltava liitteen BB kuvassa BB1 määritellyt kiinnitysaukot.

4.2.7.4.2.2.   Sijainti

Loppuopastinten pidikkeet sijoitetaan vaunun päätyihin siten, että

| — | ne sijaitsevat aina, kun se on mahdollista, puskimien ja vaunujen kulmien välissä, |
| --- | --- |

—

ne sijaitsevat aina, kun se on mahdollista, puskimien ja vaunujen kulmien välissä,

| — | niiden välinen etäisyys on yli 1 300 mm, |
| --- | --- |

—

niiden välinen etäisyys on yli 1 300 mm,

| — | aukon keskilinja on kohtisuorassa vaunun keskilinjaan nähden, |
| --- | --- |

—

aukon keskilinja on kohtisuorassa vaunun keskilinjaan nähden,

| — | loppuopastimen pidikkeen yläpuoli on alle 1 600 mm kiskon yläpinnasta. Jos vaunuun on asennettu kiinteät sähkötoimiset loppuopasteet, loppuopasteen keskilinja on alle 1 800 mm kiskon yläpinnasta, |
| --- | --- |

—

loppuopastimen pidikkeen yläpuoli on alle 1 600 mm kiskon yläpinnasta. Jos vaunuun on asennettu kiinteät sähkötoimiset loppuopasteet, loppuopasteen keskilinja on alle 1 800 mm kiskon yläpinnasta,

| — | loppuopastimen kokonaismitat noudattavat liitteen BB kuvassa BB2 annettuja mittoja. |
| --- | --- |

—

loppuopastimen kokonaismitat noudattavat liitteen BB kuvassa BB2 annettuja mittoja.

Loppuopastinten pidikkeet on sijoitettava siten, ettei opastin peity ja että sitä pääsee helposti käsittelemään.

4.2.7.5.   Tavaravaunujen hydraulisia/pneumaattisia laitteita koskevat säännökset

4.2.7.5.1.   Yleistä

Hydraulisten ja pneumaattisten laitteiden rakenteellisella lujuudella ja sopivien osien käytöllä varmistetaan, etteivät laitteet rikkoudu tavallisessa käytössä.

Laitteisiin asennetut hydrauliset järjestelmät suunnitellaan siten, ettei hydraulinesteen vuotoa ole havaittavissa.

4.2.7.5.2.   Toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Hydraulisten/pneumaattisten järjestelmien tahaton käynnistys on estettävä asianmukaisilla suojatoimenpiteillä.

Vaunussa on oltava ilmaisin, joka osoittaa, että hydraulisesti tai pneumaattisesti toimivat läppä-/luistiventtiilit on lukittu kunnolla.

4.2.8.   KUNNOSSAPITO: HUOLTOKANSIO

Kaikki liikkuvan kaluston huoltotoimet on toteutettava tämän YTE:n määräysten mukaisesti.

Huolto toteutetaan aina liikkuvaan kalustoon sovellettavan huoltokansion mukaisesti.

Huoltokansiota hallinnoidaan tässä YTE:ssä vahvistettujen määräysten mukaisesti.

Sen jälkeen kun toimittaja on luovuttanut liikkuvan kaluston ja se on hyväksytty, liikkuvan kaluston ylläpito ja huoltokansion hallinnointi siirtyy yhden yksikön vastuulle.

Kunkin jäsenvaltion pitämässä liikkuvan kaluston rekisterissä nimetään liikkuvan kaluston ylläpidosta ja huoltokansion hallinnoinnista vastaava yksikkö.

4.2.8.1.   Huoltokansion kuvaus, sen sisältö ja sitä koskevat arviointiperusteet

4.2.8.1.1.   Huoltokansio

Vaunun mukana toimitetaan huoltokansio, joka tarkastetaan tämän YTE:n 6.2.2.3 kohdan mukaisesti ennen vaunun käyttöönottoa.

Tässä kohdassa esitetään huoltokansion tarkastamisessa käytettävät arviointiperusteet.

Huoltokansio sisältää seuraavat asiakirjat:

| — | Huollon suunnittelun perustelut

  Huollon suunnittelun perusteluissa kuvaillaan menetelmät, joilla huolto on suunniteltu, kuvaillaan toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat, esitetään tähän tarkoitukseen käytetyt merkitykselliset tiedot ja perustellaan niiden alkuperä.
  Tiedosto sisältää seuraavat seikat:






  — | Huollon suunnittelusta vastaavan organisaation kuvaus |
| --- | --- | --- |

—

Huollon suunnittelun perustelut

Huollon suunnittelun perusteluissa kuvaillaan menetelmät, joilla huolto on suunniteltu, kuvaillaan toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat, esitetään tähän tarkoitukseen käytetyt merkitykselliset tiedot ja perustellaan niiden alkuperä.

Tiedosto sisältää seuraavat seikat:

—

Huollon suunnittelusta vastaavan organisaation kuvaus

| — | Vaunun huollon suunnittelussa käytettävät ennakkotapaukset, periaatteet ja menetelmät |
| --- | --- |

—

Vaunun huollon suunnittelussa käytettävät ennakkotapaukset, periaatteet ja menetelmät

| — | Käyttöprofiili (vaunun tavallisen käytön rajoitukset (km/kuukaudessa, ilmasto-olot, sallitut kuormitukset jne.), joka otetaan huomioon huollon suunnittelussa) |
| --- | --- |

—

Käyttöprofiili (vaunun tavallisen käytön rajoitukset (km/kuukaudessa, ilmasto-olot, sallitut kuormitukset jne.), joka otetaan huomioon huollon suunnittelussa)

| — | Toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat |
| --- | --- |

—

Toteutetut testit, tutkimukset ja laskelmat

| — | Huollon suunnittelussa käytetyt merkitykselliset tiedot ja niiden alkuperä (kokemukset, testien tulokset jne.) |
| --- | --- |

—

Huollon suunnittelussa käytetyt merkitykselliset tiedot ja niiden alkuperä (kokemukset, testien tulokset jne.)

| — | Suunnitteluprosessin vastuut ja jäljitettävyys (kunkin asiakirjan laatijan ja hyväksyjän nimi, pätevyys ja asema). |
| --- | --- |

—

Suunnitteluprosessin vastuut ja jäljitettävyys (kunkin asiakirjan laatijan ja hyväksyjän nimi, pätevyys ja asema).

| — | Huoltoasiakirjat

  Huoltoasiakirjoihin kuuluvat kaikki vaunun huollon hallinnoinnissa ja toteutuksessa tarvittavat asiakirjat.
  Huoltoasiakirjoihin sisältyvät seuraavat seikat:






  — | Rakenteellinen/toiminnallinen kuvaus (rakenteen erittely)
  Rakenteen erittelyssä rajataan tavaravaunun puitteet luettelemalla kaikki kyseisen tavaravaunun rakenteeseen kuuluvat osat ja erittelemällä liikkuvan kaluston eri osa-alueiden väliset suhteet käyttäen sopivaa määrää erillisiä tasoja. Kunkin haaran viimeinen osa on vaihdettava yksikkö. |
| --- | --- | --- |

—

Huoltoasiakirjat

Huoltoasiakirjoihin kuuluvat kaikki vaunun huollon hallinnoinnissa ja toteutuksessa tarvittavat asiakirjat.

Huoltoasiakirjoihin sisältyvät seuraavat seikat:

—

Rakenteellinen/toiminnallinen kuvaus (rakenteen erittely)

Rakenteen erittelyssä rajataan tavaravaunun puitteet luettelemalla kaikki kyseisen tavaravaunun rakenteeseen kuuluvat osat ja erittelemällä liikkuvan kaluston eri osa-alueiden väliset suhteet käyttäen sopivaa määrää erillisiä tasoja. Kunkin haaran viimeinen osa on vaihdettava yksikkö.

| — | Osaluettelo
  Luettelossa esitetään varaosien (vaihdettavien yksiköiden) tekninen kuvaus oikeiden varaosien tunnistusta ja hankintaa varten. |
| --- | --- |

—

Osaluettelo

Luettelossa esitetään varaosien (vaihdettavien yksiköiden) tekninen kuvaus oikeiden varaosien tunnistusta ja hankintaa varten.

| — | Turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkitykselliset raja-arvot
  Asiakirjassa esitetään turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkityksellisten komponenttien tai osien osalta mitattavat raja-arvot, jotka eivät saa ylittyä käytössä (käyttö vajaatoimintatilassa mukaan luettuna). |
| --- | --- |

—

Turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkitykselliset raja-arvot

Asiakirjassa esitetään turvallisuuden/yhteentoimivuuden kannalta merkityksellisten komponenttien tai osien osalta mitattavat raja-arvot, jotka eivät saa ylittyä käytössä (käyttö vajaatoimintatilassa mukaan luettuna).

| — | Lakisääteiset velvoitteet
  Joillekin komponenteille tai järjestelmille on vahvistettu lakisääteisiä velvoitteita (esim. jarrujen säiliöt, vaarallisten aineiden säiliöt). Nämä velvoitteet on lueteltava. |
| --- | --- |

—

Lakisääteiset velvoitteet

Joillekin komponenteille tai järjestelmille on vahvistettu lakisääteisiä velvoitteita (esim. jarrujen säiliöt, vaarallisten aineiden säiliöt). Nämä velvoitteet on lueteltava.

| — | Huoltosuunnitelma






  — | o suunniteltujen ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo, aikataulu ja arviointiperusteet, |
| --- | --- | --- |

—

Huoltosuunnitelma

—

o suunniteltujen ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo, aikataulu ja arviointiperusteet,

| — | o ehdollisten ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo ja arviointiperusteet, |
| --- | --- |

—

o ehdollisten ehkäisevien huoltotoimenpiteiden luettelo ja arviointiperusteet,

| — | o korjaavien huoltotoimenpiteiden luettelo, |
| --- | --- |

—

o korjaavien huoltotoimenpiteiden luettelo,

| — | o erityisten käyttöehtojen säätelemät huoltotoimenpiteet.
  Huoltotoimenpiteiden taso on kuvailtava. Myös rautatieyrityksen toteuttamat huoltotoimet (huollot, tarkastukset, jarrutuskokeet jne.) on kuvailtava.
  Huom: Jotkin huoltotoimenpiteet, kuten peruskorjaukset (4. taso) ja kunnostus, muuntaminen tai perusteelliset korjaukset (5. taso) voidaan määritellä vasta sen jälkeen, kun vaunu on otettu käyttöön. Tässä tapauksessa on kuvailtava näiden huoltotoimenpiteiden määrittelyn vastuut ja menettelyt. |
| --- | --- |

—

o erityisten käyttöehtojen säätelemät huoltotoimenpiteet.

Huoltotoimenpiteiden taso on kuvailtava. Myös rautatieyrityksen toteuttamat huoltotoimet (huollot, tarkastukset, jarrutuskokeet jne.) on kuvailtava.

Huom: Jotkin huoltotoimenpiteet, kuten peruskorjaukset (4. taso) ja kunnostus, muuntaminen tai perusteelliset korjaukset (5. taso) voidaan määritellä vasta sen jälkeen, kun vaunu on otettu käyttöön. Tässä tapauksessa on kuvailtava näiden huoltotoimenpiteiden määrittelyn vastuut ja menettelyt.

| — | Huolto-oppaat ja -lehtiset
  Huolto-oppaassa selitetään kunkin huoltosuunnitelmassa luetteloidun huoltotoimenpiteen yhteydessä toteutettavat tehtävät.
  Jotkin huoltotehtävät saattavat koskea useita erilaisia toimia tai erilaisia vaunuja. Nämä tehtävät selitetään erityisissä huoltolehtisissä.
  Oppaisiin ja lehtisiin sisältyvät seuraavat tiedot:






  — | erityiset työkalut ja laitteet |
| --- | --- | --- |

—

Huolto-oppaat ja -lehtiset

Huolto-oppaassa selitetään kunkin huoltosuunnitelmassa luetteloidun huoltotoimenpiteen yhteydessä toteutettavat tehtävät.

Jotkin huoltotehtävät saattavat koskea useita erilaisia toimia tai erilaisia vaunuja. Nämä tehtävät selitetään erityisissä huoltolehtisissä.

Oppaisiin ja lehtisiin sisältyvät seuraavat tiedot:

—

erityiset työkalut ja laitteet

| — | henkilöstön standardinmukaiset tai lakisääteiset erityispätevyydet (hitsaus, ainetta rikkomaton testaus jne.) |
| --- | --- |

—

henkilöstön standardinmukaiset tai lakisääteiset erityispätevyydet (hitsaus, ainetta rikkomaton testaus jne.)

| — | kone-, sähkö-, valmistus- ja muihin teknisiin taitoihin liittyvät yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

—

kone-, sähkö-, valmistus- ja muihin teknisiin taitoihin liittyvät yleiset vaatimukset

| — | työterveyttä ja -turvallisuutta ja käyttöturvallisuutta koskevat määräykset (mukaan luettuna muttei yksinomaan voimassa oleva lainsäädäntö, joka liittyy terveydelle ja turvallisuudelle vaarallisten aineiden valvottuun käyttöön) |
| --- | --- |

—

työterveyttä ja -turvallisuutta ja käyttöturvallisuutta koskevat määräykset (mukaan luettuna muttei yksinomaan voimassa oleva lainsäädäntö, joka liittyy terveydelle ja turvallisuudelle vaarallisten aineiden valvottuun käyttöön)

| — | ympäristömääräykset |
| --- | --- |

—

ympäristömääräykset

| — | tehtävää koskevat yksityiskohtaiset tiedot, joihin sisältyvät ainakin






  — | purku-/kokoamisohjeet |
| --- | --- | --- |

—

tehtävää koskevat yksityiskohtaiset tiedot, joihin sisältyvät ainakin

—

purku-/kokoamisohjeet

| — | huoltokriteerit |
| --- | --- |

—

huoltokriteerit

| — | tarkastukset ja testit |
| --- | --- |

—

tarkastukset ja testit

| — | tehtävän toteuttamiseen tarvittavat osat |
| --- | --- |

—

tehtävän toteuttamiseen tarvittavat osat

| — | tehtävän toteuttamiseen tarvittavat tavarat |
| --- | --- |

—

tehtävän toteuttamiseen tarvittavat tavarat

| — | testit ja menettelyt, jotka on toteutettava jokaisen huoltotoimen jälkeen ennen käyttöönottoa |
| --- | --- |

—

testit ja menettelyt, jotka on toteutettava jokaisen huoltotoimen jälkeen ennen käyttöönottoa

| — | jäljitettävyys ja tallenteet |
| --- | --- |

—

jäljitettävyys ja tallenteet

| — | Vianetsintäopas (vikojen määritys)
  Mukaan luettuina järjestelmien toiminta- ja kytkentäkaaviot. |
| --- | --- |

—

Vianetsintäopas (vikojen määritys)

Mukaan luettuina järjestelmien toiminta- ja kytkentäkaaviot.

4.2.8.1.2.   Huoltokansion hallinnointi

Jos rautatieyritys suorittaa käyttämänsä liikkuvan kaluston huollon, sen on varmistettava prosessit liikkuvan kaluston huollon ja toimintavarmuuden hallinnointiin, mukaan luettuina:

| — | tiedot liikkuvan kaluston rekisterissä |
| --- | --- |

—

tiedot liikkuvan kaluston rekisterissä

| — | omaisuudenhoito, mukaan luettuina tallenteet liikkuvalle kalustolle suoritetusta ja suoritettavasta huollosta (arkistoissa säilyttämisen erilaisille tasoille on tarkennetut aikarajat) |
| --- | --- |

—

omaisuudenhoito, mukaan luettuina tallenteet liikkuvalle kalustolle suoritetusta ja suoritettavasta huollosta (arkistoissa säilyttämisen erilaisille tasoille on tarkennetut aikarajat)

| — | ohjelmistot tarvittaessa |
| --- | --- |

—

ohjelmistot tarvittaessa

| — | vastaanotto- ja käsittelymenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille tiedoille, jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- tai huoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen |
| --- | --- |

—

vastaanotto- ja käsittelymenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille tiedoille, jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- tai huoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen

| — | tunnistus-, tuotanto- ja levitysmenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille tiedoille, jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- tai huoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen ja jotka tunnistetaan huoltotoiminnan yhteydessä |
| --- | --- |

—

tunnistus-, tuotanto- ja levitysmenettelyt liikkuvan kaluston toimintavarmuuteen liittyville erityisille tiedoille, jotka voivat olla peräisin erilaisista tilanteista, mukaan luettuina muttei yksinomaan toiminta- tai huoltotilanteet, jotka saattavat vaikuttaa liikkuvan kaluston turvallisuuteen ja jotka tunnistetaan huoltotoiminnan yhteydessä

| — | liikkuvan kaluston käyttöprofiilit (mukaan luettuina muttei yksinomaan tonnikilometrit ja kokonaiskilometrit) |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston käyttöprofiilit (mukaan luettuina muttei yksinomaan tonnikilometrit ja kokonaiskilometrit)

| — | näiden järjestelmien suojaamis- ja kelpuutusprosessit. |
| --- | --- |

—

näiden järjestelmien suojaamis- ja kelpuutusprosessit.

Direktiivin 2004/94 liitteen III mukaan rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmässä on osoitettava, että olennaisten vaatimusten ja YTE:n vaatimusten, myös huoltokansiota koskevien vaatimusten, noudattaminen on varmistettu asianmukaisilla huoltojärjestelyillä.

Jos muu yksikkö kuin liikkuvaa kalustoa käyttävä rautatieyritys vastaa liikkuvan kaluston huollosta, liikkuvaa kalustoa käyttävän rautatieyrityksen on varmistettava, että kaikki asianmukaiset huoltoprosessit on määritelty ja että niitä todella sovelletaan. Tämä on myös osoitettava rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmässä.

Vaunun huollosta vastaavan yksikön on varmistettava, että liikkuvaa kalustoa käyttävällä rautatieyrityksellä on käytössään luotettavaa tietoa huoltoprosesseista samoin kuin tiedot, jotka sille on YTE:n mukaan annettava, ja huollosta vastaavan yksikön on rautatieyrityksen pyynnöstä osoitettava, että näillä prosesseilla varmistetaan vaunun yhdenmukaisuus niiden olennaisten vaatimusten kanssa, jotka on esitetty direktiivissä 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.

4.3.   LIITTYMÄKOHTIEN TOIMINNALLISET JA TEKNISET ERITELMÄT

4.3.1.   YLEISTÄ

Edellä luvussa 3 esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen liittymäkohtien toiminnalliset ja tekniset eritelmät on järjestetty osajärjestelmittäin seuraavaan järjestykseen:

| — | Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä |
| --- | --- |

—

Liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä

| — | Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

—

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| — | Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä |
| --- | --- |

—

Tavaraliikenteen telemaattisten sovellusten osajärjestelmä

| — | Infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurin osajärjestelmä

| — | Energian osajärjestelmä.
  Seuraavaan neuvoston direktiiviin on lisäksi ylimääräinen liittymäkohta: |
| --- | --- |

—

Energian osajärjestelmä.

Seuraavaan neuvoston direktiiviin on lisäksi ylimääräinen liittymäkohta:

| — | Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID) |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen liite (RID)

Myös tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskevaan YTE:ään on liittymäkohta.

Eritelmät on kunkin liittymäkohdan osalta järjestetty samaan järjestykseen kuin 4.2 kohdassa seuraavasti:

| — | Rakenteet ja mekaaniset osat |
| --- | --- |

—

Rakenteet ja mekaaniset osat

| — | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat |
| --- | --- |

—

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

| — | Jarrutus |
| --- | --- |

—

Jarrutus

| — | Tiedonsiirto |
| --- | --- |

—

Tiedonsiirto

| — | Ympäristöolot |
| --- | --- |

—

Ympäristöolot

| — | Järjestelmän suojaus |
| --- | --- |

—

Järjestelmän suojaus

| — | Kunnossapito |
| --- | --- |

—

Kunnossapito

Seuraavassa luettelossa esitetään, millä osajärjestelmillä on liittymäkohta tämän YTE:n perusparametreihin:

| | Rakenteet ja mekaaniset osat (4.2.2 kohta): | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien väliset liitynnät (esim. kytkin): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

Rakenteet ja mekaaniset osat (4.2.2 kohta):

Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien väliset liitynnät (esim. kytkin): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä (4.2.2.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä (4.2.2.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Vaunun päärakenteen lujuus (4.2.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

Vaunun päärakenteen lujuus (4.2.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset (4.2.2.3.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia |
| --- | --- |

Käytön aikaiset (väsyttävät) kuormitukset (4.2.2.3.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia

| | Vaunun päärakenteen jäykkyys (4.2.2.3.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia |
| --- | --- |

Vaunun päärakenteen jäykkyys (4.2.2.3.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia

| | Lastin kiinnittäminen (4.2.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

Lastin kiinnittäminen (4.2.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Ovien sulkeminen ja lukitus (4.2.2.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia |
| --- | --- |

Ovien sulkeminen ja lukitus (4.2.2.4 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia

| | Tavaravaunujen merkitseminen (4.2.2.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

Tavaravaunujen merkitseminen (4.2.2.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Vaaralliset aineet (4.2.2.6 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen RID-liite |
| --- | --- |

Vaaralliset aineet (4.2.2.6 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja neuvoston direktiivi 96/49/EY ja sen RID-liite

| | Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat (4.2.3): | Kinemaattinen ulottuma (4.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat (4.2.3):

Kinemaattinen ulottuma (4.2.3.1 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin (4.2.3.3 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä |
| --- | --- |

Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin (4.2.3.3 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä

| | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen (4.2.3.4 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen (4.2.3.4 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat (4.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat (4.2.3.5 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Jarrutus (4.2.4 kohta): | Jarrutuskyky (4.2.4.1 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä ja käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

Jarrutus (4.2.4 kohta):

Jarrutuskyky (4.2.4.1 kohta): liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmä ja käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Tiedonsiirto (4.2.5 kohta): | Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä (4.2.5.1 kohta): ei sovelleta vielä tavaravaunuihin |
| --- | --- | --- |

Tiedonsiirto (4.2.5 kohta):

Vaunujen kyky siirtää tietoja vaunujen välillä (4.2.5.1 kohta): ei sovelleta vielä tavaravaunuihin

| | Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä (4.2.5.2 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia |
| --- | --- |

Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä (4.2.5.2 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia

| | Ympäristöolot (4.2.6 kohta): | Ympäristöolot (4.2.6.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

Ympäristöolot (4.2.6 kohta):

Ympäristöolot (4.2.6.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Ilmavirran vaikutukset (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

Ilmavirran vaikutukset (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Sivutuulet (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- |

Sivutuulet (4.2.6.2 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Järjestelmän suojaus (4.2.7 kohta): | Hätätoimenpiteet (4.2.7.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä |
| --- | --- | --- |

Järjestelmän suojaus (4.2.7 kohta):

Hätätoimenpiteet (4.2.7.1 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

| | Paloturvallisuus (4.2.7.2 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä |
| --- | --- |

Paloturvallisuus (4.2.7.2 kohta): infrastruktuurin osajärjestelmä

| | Sähköinen suojaus (4.2.7.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia |
| --- | --- |

Sähköinen suojaus (4.2.7.3 kohta): ei tunnistettuja liittymäkohtia

| | Kunnossapito | Huoltokansio (4.2.8 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja melua koskeva YTE |
| --- | --- | --- |

Kunnossapito

Huoltokansio (4.2.8 kohta): käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä ja melua koskeva YTE

4.3.2.   LIIKENTEENOHJAUKSEN JA VALVONNAN SEKÄ OPASTEIDEN/MERKINANNON OSAJÄRJESTELMÄ

4.3.2.1.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus (4.2.3.2 kohta)

Tämän YTE:n 4.2.3.2 kohdassa määritellään pienimmät akselipainot. Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa 3.1 kohdassa.

Liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevassa YTE:ssä määritellään raidevirtapiireille asetetun vaatimuksen täyttämiseen vaadittava suurin akseliväli. Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa 2.1 kohdassa.

4.3.2.2.   Pyörät

Pyörät määritellään 5.4.2.3 kohdassa. Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.11 kohdassa.

4.3.2.3.   Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

| — | Kuumakäynti-ilmaisin (ks. 4.2.3.3.2 kohta) (tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä). Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.10 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Kuumakäynti-ilmaisin (ks. 4.2.3.3.2 kohta) (tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä). Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.10 kohdassa.

| — | Pyöräkerran sähköinen havainnointi (4.2.3.3.1 kohta). Pyöräkerran sähköistä havainnointia koskevat vaatimukset kuvaillaan liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa 3.5 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Pyöräkerran sähköinen havainnointi (4.2.3.3.1 kohta). Pyöräkerran sähköistä havainnointia koskevat vaatimukset kuvaillaan liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A lisäyksessä 1 olevassa 3.5 kohdassa.

| — | Liikkuvan kaluston yhteensopivuus junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien kanssa.
  Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.11 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston yhteensopivuus junien ilmaisuun käytettävien järjestelmien kanssa.

Vastaavat eritelmät esitetään liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n 4.2.11 kohdassa.

4.3.2.4.   Jarrutus

4.3.2.4.1.   Jarrutuskyky

Liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A luettelokohdassa 4 saatetaan määritellä hidastuvuuskäyrän vaiheiden enimmäismäärä (ks. 4.2.4.1.2.2 kohdan b alakohta).

4.3.3.   KÄYTTÖTOIMINNAN JA LIIKENTEEN HALLINNAN OSAJÄRJESTELMÄ

Liittymäkohtia käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään tarkastellaan vielä (viittaukset tähän YTE:ään ovat avoimia kysymyksiä).

4.3.3.1.   Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tai kansallisissa vaihtoliikettä koskevissa toimintasäännöissä määritellään vaihtoliikkeen nopeudet 4.2 kohdassa määritellyn puskimen energian absorptiokyvyn mukaan.

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä tarkennetaan junan enimmäismassa maantieteelliset olot huomioon ottaen 4.2 kohdassa määritellyn kytkimen lujuuden mukaan.

4.3.3.2.   Ovien sulkeminen ja lukitus

Ei liittymäkohtaa.

4.3.3.3.   Lastin kiinnittäminen

Lastaussäännöissä on tarkennettava, miten tavaravaunut on lastattava ottaen huomioon tapa, jolla tavaravaunussa on suunniteltu kuljetettavan tiettyjä tavaroita.

4.3.3.4.   Tavaravaunujen merkitseminen

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään vaunujen numerointiin liittyvät vaatimukset.

4.3.3.5.   Vaaralliset aineet

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä tarkennetaan, että kun junaan kuuluu vaarallisia aineita kuljettavia tavaravaunuja, junan kokoonpanon on täytettävä neuvoston direktiivin 96/49/EY ja sen liitteen voimassa olevassa versiossa asetetut vaatimukset.

4.3.3.6.   Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmää koskevassa YTE:ssä tarkennetaan pitkittäissuuntaisten puristusvoimien alalla toiminnalliset vaatimukset seuraaville:

| — | junien kuljettaminen |
| --- | --- |

—

junien kuljettaminen

| — | junien käsittely, mukaan luettuna jarrutus erilaisissa linjaolosuhteissa |
| --- | --- |

—

junien käsittely, mukaan luettuna jarrutus erilaisissa linjaolosuhteissa

| — | junien työntö tai vaihto linjojen ja verkkojen mukaan |
| --- | --- |

—

junien työntö tai vaihto linjojen ja verkkojen mukaan

| — | erityisten vaunutyyppien (Road-RailerTM, Kombirail) kytkentä ja käsittely |
| --- | --- |

—

erityisten vaunutyyppien (Road-RailerTM, Kombirail) kytkentä ja käsittely

| — | junaan hajautetut veturit. |
| --- | --- |

—

junaan hajautetut veturit.

4.3.3.7.   Jarrutuskyky

Uuden vaunun hidastuvuusprofiilin laskentamenetelmä kuvaillaan tässä YTE:ssä vaunun teknisiä parametreja käyttäen.

Menetelmä, jolla lasketaan junan jarrutusvoima käyttöoloissa, kuvaillaan käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä määritellään säännöt seuraavien aiheiden käsittelyyn:

| — | junien vaihtotyö |
| --- | --- |

—

junien vaihtotyö

| — | jarrun kytkeminen pois päältä, jarrujen vapauttaminen ja jarrulajin valinta |
| --- | --- |

—

jarrun kytkeminen pois päältä, jarrujen vapauttaminen ja jarrulajin valinta

| — | vaunujen pysäköintikeinojen ja -olojen tiedottaminen juna- ja maahenkilöstölle |
| --- | --- |

—

vaunujen pysäköintikeinojen ja -olojen tiedottaminen juna- ja maahenkilöstölle

| — | nopeuden vähentäminen linjan tosiasiallisten kitkaolosuhteiden mukaan |
| --- | --- |

—

nopeuden vähentäminen linjan tosiasiallisten kitkaolosuhteiden mukaan

| — | pysäytyskenkien asettaminen raiteiden viereen tarvittaessa; tavaravaunujen ei tarvitse kuljettaa pysäytyskenkiä |
| --- | --- |

—

pysäytyskenkien asettaminen raiteiden viereen tarvittaessa; tavaravaunujen ei tarvitse kuljettaa pysäytyskenkiä

| — | toiminta vajaatoimintatilassa, erityisesti lyhyiden junien osalta |
| --- | --- |

—

toiminta vajaatoimintatilassa, erityisesti lyhyiden junien osalta

| — | jarrujen testaus (toiminnallinen tarkastus) |
| --- | --- |

—

jarrujen testaus (toiminnallinen tarkastus)

| — | vaunun sellaisen jarrun sulkeminen, jonka hidastuvuus on liian suuri junan muihin osiin verrattuna. |
| --- | --- |

—

vaunun sellaisen jarrun sulkeminen, jonka hidastuvuus on liian suuri junan muihin osiin verrattuna.

4.3.3.8.   Tiedonsiirto

Ei liittymäkohtaa.

4.3.3.8.1.   Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

Ei liittymäkohtaa.

4.3.3.9.   Ympäristöolot

Kun tämän YTE:n 4.2.6.1.2 kohdassa määritelty ilmasto-olojen raja ylittyy, järjestelmä on vajaatoimintatilassa. Tällöin harkitaan käyttörajoituksia ja asiasta tiedotetaan rautatieyritykselle tai junan kuljettajalle. Liikkuvan kaluston rekisterissä ja infrastruktuurirekisterissä annetaan lämpötilan osalta arvot tavanomaista käyttöä varten.

4.3.3.10.   Ilmavirran vaikutukset

Tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

4.3.3.11.   Sivutuulet

Tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

4.3.3.12.   Hätätoimenpiteet

Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n mukaan on vahvistettava järjestelyt hätätilanteita varten ja laadittava pelastussuunnitelmat. Asiaan liittyviin ohjeisiin sisältyvät yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten vaunut nostetaan takaisin kiskoille ja miten vahingoittuneet vaunut saatetaan turvallisiksi kuljetusta varten. Rautatieyritysten on myös kiinnitettävä huomiota oman henkilöstönsä ja pelastusviranomaisten kouluttamiseen, käytännön simulointiharjoitukset mukaan luettuina.

Hätätilanteita varten laadittavissa ohjeissa on otettava huomioon pelastushenkilöstölle mahdollisesti aiheutuvat vaarat, ja niissä on esitettävä yksityiskohtaisesti, miten kyseiset vaarat hallitaan. Rautatieyritykselle annetaan yksityiskohtaiset tiedot tavaravaunun rakenteesta johtuvista riskeistä ja neuvoja näiden riskien vähentämiseksi, jotta tavaravaunun suunnittelija tai valmistaja voisi laatia tai sen puolesta voitaisiin laatia kattavat ohjeet.

Ohjeisiin on sisällyttävä myös luettelo vahingoittuneessa tai kiskoilta suistuneessa tavaravaunussa vajaatoimintatilanteessa tarkastettavista parametreista.

4.3.3.13.   Paloturvallisuus

| Infrastruktuurin hallinnon tiedotus kuljettajille | Toimintaa palon tapahtuessa koskevien sääntöjen ja pelastussuunnitelmien tarjoaminen |
| --- | --- |

Infrastruktuurin hallinnon tiedotus kuljettajille

Toimintaa palon tapahtuessa koskevien sääntöjen ja pelastussuunnitelmien tarjoaminen

4.3.4.   TAVARALIIKENTEEN TELEMAATTISTEN SOVELLUSTEN OSAJÄRJESTELMÄ

Näiden kahden osajärjestelmän välillä ei ole liittymäkohtia.

4.3.5.   INFRASTRUKTUURIN OSAJÄRJESTELMÄ

Määritellään myöhemmin, kun infrastruktuurin osajärjestelmää koskeva YTE on saatavilla.

| 4.3.5.1. | Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.5.5. | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

4.3.5.5.

| 4.3.5.6. | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

4.3.5.6.

| 4.3.5.7. | Ympäristöolot |
| --- | --- |

4.3.5.7.

| 4.3.5.8. | Paloturvallisuus |
| --- | --- |

4.3.5.8.

4.3.6.   ENERGIAN OSAJÄRJESTELMÄ

Näiden kahden osajärjestelmän välillä ei ole liittymäkohtia.

4.3.7.   NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/49/EY JA SEN LIITE (RID)

4.3.7.1.   Vaaralliset aineet

Kaikki vaarallisten aineiden kuljetusta koskevat erityissäännöt on vahvistettu neuvoston direktiivin 96/49/EY ja sen liitteen (RID) voimassa olevassa versiossa. Myös kaikki poikkeukset, rajoitukset ja vapautukset on luetteloitu neuvoston direktiivin 96/49/EY voimassa olevan version osassa II.

4.3.8.   TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN MELUA KOSKEVA YTE

Vaunuja on ylläpidettävä asianmukaisesti, jotta ne noudattaisivat tavanomaisen rautatiejärjestelmän melua koskevassa YTE:ssä asetettuja melutasoja (ks. mainitun YTE:n 4.5 kohta).

Edellä 4.2.8 kohdassa määriteltyyn huoltokansioon on sisällyttävä asianmukaiset toimenpiteet pyörien kosketuspintojen vikojen käsittelyyn.

4.4.   KÄYTTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

TRIV-luokan vaunujen osalta liikkuvan kaluston suunnitteluvaiheessa on otettava huolellisesti huomioon ympäristöolot (ks. tämän YTE:n 4.2.6.1 kohta), alhaiset lämpötilat (-25 oC — - 40 oC) ja/tai lumi-/jääolot. Käytön aikana on silti toisinaan hyväksyttävä ja hallittava alhaisempi toimivuustaso. Tämä kompensoidaan käyttöä koskevilla menettelyillä, joilla varmistetaan vastaava yleinen turvallisuustaso. On myös tärkeää, että käyttäjillä on tarvittava pätevyys tai taito toimia tällaisissa oloissa.

4.5.   KUNNOSSAPITOA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

Edellä 3 luvussa esitetyt olennaiset vaatimukset huomioon ottaen tämän YTE:n alaan kuuluvan liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän kunnossapitoa koskevat määräykset on kuvattu seuraavissa kohdissa:

| — | 4.2.2.2 Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

| — | 4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen

| — | 4.2.2.4 Ovien sulkeminen ja lukitus |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 Ovien sulkeminen ja lukitus

| — | 4.2.2.6 Vaaralliset aineet |
| --- | --- |

—

4.2.2.6 Vaaralliset aineet

| — | 4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

—

4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma

| — | 4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyttäytyminen |
| --- | --- |

—

4.2.3.4 Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

| — | 4.2.3.4.2.3 Kunnossapitoa koskevat määräykset |
| --- | --- |

—

4.2.3.4.2.3 Kunnossapitoa koskevat määräykset

| — | 4.2.3.5 Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat |
| --- | --- |

—

4.2.3.5 Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

| — | 4.2.5.2 Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

| — | 4.2.7.2 Paloturvallisuus |
| --- | --- |

—

4.2.7.2 Paloturvallisuus

ja erityisesti kohdassa

| — | 4.2.8 Kunnossapito. |
| --- | --- |

—

4.2.8 Kunnossapito.

Kunnossapitoa koskevien määräysten on oltava sellaiset, että vaunu voi täyttää 6 luvussa määritellyt arviointiperusteet koko käyttöikänsä ajan.

Edellä 4.2.8 kohdassa määritellyn huoltokansion hallinnasta vastaava taho määrittelee toleranssit ja aikavälit, joilla varmistetaan määräysten jatkuva noudattaminen. Se myös päättää käytönaikaiset arvot silloin, kun niitä ei ole määritelty tässä YTE:ssä.

Tämän YTE:n 6 luvussa kuvaillut arviointimenettelyt on siis läpäistävä tyyppihyväksyntää varten, eikä niitä välttämättä sovelleta kunnossapitoon. Kaikkia testejä ei voida tehdä jokaisen huollon yhteydessä, ja niille, jotka tehdään, voidaan sallia suuremmat toleranssit.

Edellä mainituilla määräyksillä varmistetaan, että vaunu täyttää olennaiset vaatimukset koko käyttöikänsä ajan.

4.6.   AMMATILLINEN PÄTEVYYS

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmän käytön edellyttämä ammatillinen pätevyys selostetaan käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä.

Tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmän huoltotöiden edellyttämä ammatillinen pätevyys on selostettava huoltosuunnitelmassa (ks. 4.2.8 kohta). Huoltotasoon 1 liittyvien toimintojen edellyttämää ammatillista pätevyyttä ei ole määritelty tässä liikkuvan kaluston YTE:ssä, sillä kyseiset toiminnat eivät kuulu sen soveltamisalaan, vaan ne kuuluvat käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n soveltamisalaan.

4.7.   TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT EHDOT

Huolto- ja käyttöhenkilöstön terveyttä ja turvallisuutta koskevien voimassa olevien eurooppalaisten säädösten ja niiden kanssa yhdenmukaisten kansallisten säädösten lisäksi ei ole muita vaatimuksia kuin ne, jotka määritellään tässä YTE:ssä huollon suunnittelun yhteydessä (ks. 4.2.8 kohta).

Huoltotasoon 1 liittyvät toiminnot eivät kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan, vaan ne kuuluvat käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n soveltamisalaan. Näihin toimintoihin liittyviä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia ehtoja ei määritellä tässä liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä.

4.8.   INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI

4.8.1.   INFRASTRUKTUURIREKISTERI

Infrastruktuurirekisteriin on sisällyttävä liitteessä KK luetteloidut pakolliset tiedot.

Vaatimukset, jotka koskevat tavanomaisten rautateiden infrastruktuurirekisterin sisältöä liikkuvan kaluston osajärjestelmän osalta, on määritelty 4.2.6.1 kohdassa (ympäristöolot). Infrastruktuurin hallinto vastaa infrastruktuurirekisteriin sisällytettävän tiedon paikkansapitävyydestä.

4.8.2.   LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI

Liikkuvan kaluston rekisteriin on sisällyttävä kaikkien tavaravaunujen osalta liitteessä H luetteloidut pakolliset tiedot, jotka ovat tämän YTE:n mukaisia.

Jos rekisteröintijäsenvaltio muuttuu, liikkuvan kaluston rekisterin kyseistä vaunua koskeva sisältö siirretään alkuperäisestä rekisteröintivaltiosta uuteen rekisteröintivaltioon.

Liikkuvan kaluston rekisteriin sisältyviä tietoja tarvitsee

| — | jäsenvaltio sen varmistamiseksi, että tavaravaunu täyttää vaatimukset tämän YTE:n mukaisesti; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltio sen varmistamiseksi, että tavaravaunu täyttää vaatimukset tämän YTE:n mukaisesti;

| — | infrastruktuurin hallinto sen varmistamiseksi, että tavaravaunu on yhteensopiva sen infrastruktuurin kanssa, jolla sitä on tarkoitus käyttää; |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin hallinto sen varmistamiseksi, että tavaravaunu on yhteensopiva sen infrastruktuurin kanssa, jolla sitä on tarkoitus käyttää;

| — | rautatieyritys sen varmistamiseksi, että tavaravaunu vastaa sen kuljetustarpeita. |
| --- | --- |

—

rautatieyritys sen varmistamiseksi, että tavaravaunu vastaa sen kuljetustarpeita.

Tavaravaunuihin, jotka tulevat EU:n ulkopuolisista naapurivaltioista tai menevät niihin, sovelletaan kaikkien jäsenvaltioiden alueella näissä naapurivaltioissa voimassa olevia vaatimuksia sekä lisävaatimuksia, jotka määrittelevät tavaravaunujen ja infrastruktuurin välisten liitäntöjen sekä näiden tavaravaunujen ja vetureiden liitäntöjen vähimmäisperusteet.

Jos näistä tavaravaunuista ei ole saatavilla kaikkia liikkuvan kaluston rekisteriin vaadittavia tietoja, rautatieyrityksen on luotava järjestelyt, joilla varmistetaan, että vaunuja on turvallista käyttää YTE:n mukaisella infrastruktuurilla.

5.   YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1.   MÄÄRITELMÄ

Direktiivin 2001/16/EY 2 artiklan d kohdan mukaan:

Yhteentoimivuuden osatekijät ovat ”sellaisessa osajärjestelmässä olevia tai siihen tarkoitettuja perusosia, perusosien ryhmiä, osakokonaisuuksia tai kokonaisuuksia, josta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatieverkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippuvainen. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.

Jäljempänä 5.3 kohdassa kuvaillut yhteentoimivuuden osatekijät ovat osatekijöitä, joiden tekniikka, rakenne, materiaali, valmistus- ja arviointiprosessit on määritelty siten, että niistä voidaan laatia eritelmä ja ne voidaan arvioida.

5.2.   INNOVATIIVISET RATKAISUT

Kuten tämän YTE:n 4.1 kohdassa mainitaan, innovatiiviset ratkaisut saattavat edellyttää uusia eritelmiä ja/tai uusia arviointimenetelmiä. Nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.2.3 (ja 6.2.2.2) kohdassa kuvaillun prosessin mukaan.

5.3.   OSATEKIJÖIDEN LUETTELO

Yhteentoimivuuden osatekijöihin sovelletaan direktiivin 2001/16/EY merkityksellisiä säännöksiä, ja ne on luetteloitu jäljempänä.

| 5.3.1. | RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT |
| --- | --- |

5.3.1.

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

| 5.3.1.1. | Puskimet |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Vetolaitteet |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Merkintöjen siirtokuvat |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT |
| --- | --- |

5.3.2.

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

| 5.3.2.1. | Teli ja pyörästö |
| --- | --- |

5.3.2.1.

| 5.3.2.2. | Pyöräkerrat |
| --- | --- |

5.3.2.2.

| 5.3.2.3. | Pyörät |
| --- | --- |

5.3.2.3.

| 5.3.2.4. | Akselit |
| --- | --- |

5.3.2.4.

| 5.3.3. | JARRUTUS |
| --- | --- |

5.3.3.

JARRUTUS

| 5.3.3.1. | Toimintaventtiili |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| 5.3.3.2. | Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili |
| --- | --- |

5.3.3.2.

| 5.3.3.3. | Luistonestojärjestelmä |
| --- | --- |

5.3.3.3.

| 5.3.3.4. | Vivustonsäädin |
| --- | --- |

5.3.3.4.

| 5.3.3.5. | Jarrusylinteri/käyttölaite |
| --- | --- |

5.3.3.5.

| 5.3.3.6. | Letkukytkimet |
| --- | --- |

5.3.3.6.

| 5.3.3.7. | Kytkinhana |
| --- | --- |

5.3.3.7.

| 5.3.3.8. | Toimintaventtiilin sulkulaite |
| --- | --- |

5.3.3.8.

| 5.3.3.9. | Jarrupala |
| --- | --- |

5.3.3.9.

| 5.3.3.10. | Jarruanturat |
| --- | --- |

5.3.3.10.

| 5.3.3.11. | Hätäjarrukiihdytin |
| --- | --- |

5.3.3.11.

| 5.3.3.12. | Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde |
| --- | --- |

5.3.3.12.

| 5.3.4. | TIEDONSIIRTO |
| --- | --- |

5.3.4.

TIEDONSIIRTO

| 5.3.5. | YMPÄRISTÖOLOT |
| --- | --- |

5.3.5.

YMPÄRISTÖOLOT

| 5.3.6. | JÄRJESTELMÄN SUOJAUS |
| --- | --- |

5.3.6.

JÄRJESTELMÄN SUOJAUS

5.4.   OSATEKIJÖIDEN SUORITUSTASOT JA ERITELMÄT

5.4.1.   RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

5.4.1.1.   Puskimet

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien puskimien eritelmät on kuvailtu puskimia koskevassa 4.2.2.1.2.1 kohdassa ”puskimien ominaisuudet”.

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien puskimien liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.3.1 kohdassa ja infrastruktuurin osajärjestelmään 4.3.5.1 kohdassa.

5.4.1.2.   Vetolaitteet

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien vetolaitteiden eritelmät on kuvailtu vetolaitteita koskevassa 4.2.2.1.2.2 kohdassa ”vetolaitteiden ominaisuudet” ja vetolaitteiden ja puskimien vuorovaikutuksia koskevassa 4.2.2.1.2.3 kohdassa ”vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet”.

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien vetolaitteiden liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.3.1 kohdassa ja infrastruktuurin osajärjestelmään 4.3.5.1 kohdassa.

5.4.1.3.   Merkintöjen siirtokuvat

Kun merkinnät tehdään siirtokuvilla, ne ovat yhteentoimivuuden osatekijöitä. Nämä merkinnät määritellään liitteessä B.

5.4.2.   VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

5.4.2.1.   Teli ja pyörästö

Telin ja pyörästön rakenteen eheys on tärkeä rautatiejärjestelmän turvallisen käytön kannalta.

Telin ja pyörästön kuormitusympäristön määrittelevät

| — | suurin nopeus |
| --- | --- |

—

suurin nopeus

| — | radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus, kiskojen epätasaisuudet) |
| --- | --- |

—

radan staattiset ominaisuudet (suoruus, raideleveys, raiteen kallistus, kiskon kallistus, kiskojen epätasaisuudet)

| — | radan dynaamiset ominaisuudet (radan vaaka- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus) |
| --- | --- |

—

radan dynaamiset ominaisuudet (radan vaaka- ja pystysuuntainen jäykkyys ja vaimennus)

| — | pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys) |
| --- | --- |

—

pyörän ja kiskon kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

| — | pyörien viat (esim. lovet, epäpyöreys) |
| --- | --- |

—

pyörien viat (esim. lovet, epäpyöreys)

| — | vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa, hitausmomentti ja jäykkyys |
| --- | --- |

—

vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa, hitausmomentti ja jäykkyys

| — | vaunujen jousituksen ominaisuudet |
| --- | --- |

—

vaunujen jousituksen ominaisuudet

| — | hyötykuorman jakauma |
| --- | --- |

—

hyötykuorman jakauma

| — | jarrutuskyky. |
| --- | --- |

—

jarrutuskyky.

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien telien ja pyörästöjen eritelmät on kuvailtu vaunun ja radan vuorovaikutusta sekä ulottumia koskevassa 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kohdassa.

Telejä voidaan käyttää muissa sovelluksissa ilman lisäkelpuutusta (testausta), mikäli sovellettavat parametrit (myös ne, jotka koskevat vaunun runkoa) pysyvät uudessa sovelluksessa aiempien tasolla.

Telien ja pyörästöjen turvallisen käytön varmistamiseksi ne on suunniteltava kestämään kuormitukset, joita niihin odotetaan kohdistuvan käytössä. Telien ja pyörästöjen on erityisesti täytettävä 6 luvussa määritellyt testivaatimukset.

Liitteessä Y esitetään luettelo telimalleista, joiden katsotaan julkaisuhetkellä täyttävän tämän YTE:n vaatimukset tiettyjen sovellusten osalta.

Yhteentoimivuuden osatekijöinä olevien telien ja pyörästöjen liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmään akselivälin osalta on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.

Tavaravaunut on suunniteltava siten, että ne voivat kulkea kaarteissa ja rampeilla ja pääsevät lautoille ilman, että teli joutuu kosketuksiin vaunun rungon kanssa. Telivaunujen sivutyynyillä on oltava riittävä peittoalue pienimmällä kaarteen säteellä, jolle vaunu on suunniteltu. Jos vaunu voidaan ajaa lauttaan vain alle 2,5 asteen kulmassa, siihen on asennettava liitteen B kuvan B25 mukainen merkintä. Jos vaunua voidaan käyttää vain yli 35 metrin kaarteen säteellä, siihen on asennettava liitteen B kuvan B24 mukainen merkintä.

5.4.2.2.   Pyöräkerrat

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat, jarrutusta koskeva 4.2.4.1.2.5 kohta ja järjestelmän suojausta koskeva 4.2.7.3.2.1 kohta.

Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan sähkövastusta koskevassa 4.2.3.3.1 kohdassa, energiarajoja (jarrutuksessa) koskevassa 4.2.4.1.2.5 kohdassa, liitteessä K ja liitteessä E, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyöräkerran kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyöräkerran liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.

5.4.2.3.   Pyörät

Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan liitteessä L, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja, ja liitteessä E.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyörän kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan pyörän liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.

5.4.2.4.   Akselit

Yksityiskohtainen eritelmä kuvaillaan liitteessä M, jossa esitetään joitakin malliratkaisuja.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevien akselien kattava toiminnallinen eritelmä laaditaan vasta tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevien akselien liittymäkohdat liikenteenohjauksen ja valvonnan sekä opasteiden/merkinannon osajärjestelmään on kuvailtu 4.3.2.1 kohdassa ”Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus”.

5.4.3.   JARRUTUS

5.4.3.1.   Tämän YTE:n julkaisuhetkellä hyväksytyt osatekijät

Liitteessä FF esitetään luettelo jarrujärjestelmien ja osatekijöinä olevien jarrujen malleista, joiden katsotaan julkaisuhetkellä täyttävän tämän YTE:n vaatimukset tiettyjen sovellusten osalta.

5.4.3.2.   Toimintaventtiili

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan toimintaventtiilin toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyvyn osatekijät” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.

Yhteentoimivuuden osatekijän liittymäkohdat kuvaillaan liitteessä I olevassa I.1 kohdassa.

5.4.3.3.   Säädettävä releventtiili/kuormavaihdeventtiili

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan säädettävän releventtiilin/kuormavaihdeventtiilin toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyvyn osatekijät” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.

Yhteentoimivuuden osatekijän liittymäkohdat kuvaillaan liitteessä I olevassa I.2 kohdassa.

5.4.3.4.   Luistonestojärjestelmä

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan luistonestojärjestelmän toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.6 kohdassa ”Luistonestojärjestelmä” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.3 kohdassa.

5.4.3.5.   Vivustonsäädin

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan vivustonsäätimen toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.3 kohdassa ”Mekaaniset osat”.

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.4 kohdassa.

5.4.3.6.   Jarrusylinteri/käyttölaite

Yhteentoimivuuden osatekijänä olevan jarrusylinterin/käyttölaitteen toiminnallinen eritelmä kuvaillaan 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyvyn osatekijät”, 4.2.4.1.2.8 kohdassa ”Seisontajarru”, 4.2.4.1.2.5 kohdassa ”Energiarajat” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”.

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.5 kohdassa.

5.4.3.7.   Letkukytkimet

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.6 kohdassa.

5.4.3.8.   Kytkinhana

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.7 kohdassa.

5.4.3.9.   Toimintaventtiilin sulkulaite

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.8 kohdassa.

5.4.3.10.   Jarrupala

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.9 kohdassa.

5.4.3.11.   Jarruanturat

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.10 kohdassa.

5.4.3.12.   Hätäjarrukiihdytin

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.11 kohdassa.

5.4.3.13.   Kuormajarruventtiili ja kuormavaihde

Yhteentoimivuuden osatekijän eritelmät kuvaillaan liitteessä I olevassa I.12 kohdassa.

6.   OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI SEKÄ OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1.   YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

6.1.1.   ARVIOINTIMENETTELYT

Yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettely perustuu eurooppalaisiin eritelmiin tai direktiivin 2001/16/EY mukaisesti hyväksyttyihin eritelmiin.

Käyttöönsoveltuvuuden osalta näissä eritelmissä esitetään kaikki mitattavat, seurattavat tai tarkkailtavat parametrit, ja niissä kuvaillaan asiaan liittyvät testimenetelmät ja mittausmenettelyt joko testipenkissä tehtävälle simuloinnille tai oikeassa rautatieympäristössä tehtävälle testaukselle.

Yhteentoimivuuden osatekijän valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus tai EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 13 artiklan 1 kohdan ja liitteen IV mukaisesti, ennen kuin yhteentoimivuuden osatekijä saatetaan markkinoille.

Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt on tehtävä käyttäen 6.1.2 kohdassa kuvailtuja moduuleja.

Ilmoitettu laitos, jolle valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja esittää asiaa koskevan pyynnön, suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnin, jos menettelyssä on näin määritelty.

Moduuleja voidaan yhdistellä ja käyttää valikoivasti osatekijästä riippuen.

Moduulit on kuvattu tämän YTE:n liitteessä Q.

Tämän YTE:n 5 luvussa määriteltyjen yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen vaiheet esitetään tämän YTE:n liitteessä Q olevassa taulukossa Q.1.

6.1.2.   MODUULIT

6.1.2.1.   Yleistä

Liikkuvan kaluston osajärjestelmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita seuraavat moduulit:

Joko

| a) | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan moduuliin: joko tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusmenettely (moduuli D) tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli F), |
| --- | --- |

a)

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli B) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan moduuliin: joko tuotantovaihetta koskeva tuotannon laadunvarmistusmenettely (moduuli D) tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli F),

tai vaihtoehtoisesti

| b) | kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen katselmus (moduuli H2) |
| --- | --- |

b)

kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen katselmus (moduuli H2)

tai

| c) | täydellinen laadunvarmistusmenettely (moduuli H1). |
| --- | --- |

c)

täydellinen laadunvarmistusmenettely (moduuli H1).

Moduuli D voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään valitsemansa ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Hitsausprosessien arviointi tehdään kansallisten sääntöjen mukaan.

Moduuli H1 tai H2 voidaan valita vain, jos valmistajalla on käytössään valitsemansa ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, tuotannon, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin on käsitettävä ne vaiheet ja ominaisuudet, jotka on merkitty X:llä tämän YTE:n liitteen Q taulukossa Q1.

6.1.2.2.   Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat olemassa olevat ratkaisut

Jos jokin yhteentoimivuuden osatekijää koskeva ratkaisu on Euroopan markkinoilla jo ennen tämän YTE:n voimaantuloa, sovelletaan seuraavaa menettelyä.

Valmistajan on osoitettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat läpäisseet testit ja tarkastukset aiempien hakemusten yhteydessä vastaavissa olosuhteissa. Tällöin nämä arvioinnit jäävät voimaan uuden hakemuksen osalta.

Tyyppi voidaan näin ollen katsoa hyväksytyksi, eikä sitä tarvitse enää arvioida.

Erilaisia yhdenmukaisuuden osatekijöitä koskevien arviointimenettelyjen mukaisesti valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja käyttää

| — | joko sisäistä tuotannonvalvontamenettelyä (moduuli A), |
| --- | --- |

—

joko sisäistä tuotannonvalvontamenettelyä (moduuli A),

| — | tai sisäistä suunnittelun valvontaa yhdessä tuotannon tarkastusmenettelyn kanssa (moduuli A1), |
| --- | --- |

—

tai sisäistä suunnittelun valvontaa yhdessä tuotannon tarkastusmenettelyn kanssa (moduuli A1),

| — | tai täydellistä laadunvarmistusmenettelyä (moduuli H1). |
| --- | --- |

—

tai täydellistä laadunvarmistusmenettelyä (moduuli H1).

Jos ratkaisun aiempaa hyväksyntää ei voida osoittaa, sovelletaan 6.1.2.1 kohtaa.

6.1.2.3.   Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat innovatiiviset ratkaisut

Kun yhteentoimivuuden osatekijäksi ehdotettu ratkaisu on 5.2 kohdan mukaisesti innovatiivinen, valmistajan on ilmoitettava poikkeama YTE:n asianmukaisesta kohdasta. Euroopan rautatievirasto vahvistaa osatekijöiden asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja laatii arviointimenettelyt.

Asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja arviointimenettelyt sisällytetään YTE:ään tarkistusprosessin kautta. Heti kun nämä asiakirjat on julkaistu, valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointimenettelyn 6.1.2.1 kohdan mukaisesti.

Sen jälkeen kun direktiivin 2001/16/EY 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös on tullut voimaan, innovatiivista ratkaisua voidaan käyttää, ennen kuin se on sisällytetty YTE:ään.

6.1.2.4.   Käyttöönsoveltuvuuden arviointi

Kun liikkuvan kaluston osajärjestelmään kuuluvan yhteentoimivuuden osatekijän arviointimenettely on käynnistetty käytössä saadun kokemuksen pohjalta, valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on käytettävä käyttökokemuksiin perustuvaa tyyppihyväksyntää (moduuli V).

6.1.3.   YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN ARVIOINTIA KOSKEVA ERITELMÄ

6.1.3.1.   Rakenteet ja mekaaniset osat

6.1.3.1.1.   Puskimet

Puskimet arvioidaan puskimia koskevaan 4.2.2.1.2.1 kohtaan ”Puskimien ominaisuudet” sisältyvää eritelmää vasten.

6.1.3.1.2.   Vetolaitteet

Vetolaitteet arvioidaan vetolaitteita koskevaan 4.2.2.1.2.2 kohtaan ”Vetolaitteiden ominaisuudet” ja vetolaitteiden ja puskimien vuorovaikutuksia koskevaan 4.2.2.1.2.3 kohtaan ”Vetolaitteiden ja puskimien ominaisuudet” sisältyvää eritelmää vasten.

6.1.3.1.3.   Tavaravaunujen merkitseminen

Merkintään käytettävät siirtokuvat arvioidaan liitteeseen B sisältyvää eritelmää vasten.

6.1.3.2.   Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

6.1.3.2.1.   Teli ja pyörästö

Rungon ja telin liitoksen, telin rungon, laakeripesän ja kaikkien asennettujen laitteiden rakenteen eheys on varmistettava. Varmistus tehdään käyttämällä riittäviä menetelmiä, joita ovat muun muassa osoittaminen penkkikokeilla, luotettava mallintaminen, vertailu kansallisen hyväksyntäjärjestelmän mukaisesti hyväksyttyyn rakenteeseen, joka on samankaltaisessa käytössä samankaltaisissa oloissa, tai muut menetelmät.

Normaaliraideleveyksisellä radalla nopeuden ja radan laadun suhteen tavanomaisissa olosuhteissa kulkevien telien testiolot määritellään liitteessä J. Nämä testiolot ovat kaikille erilaisille telien runkotyypeille tehtävien testien yhteinen osa.

Yleisluonteisia testejä on mahdotonta määritellä kullekin telin osalle, erityisesti laakeripesälle, telin ja rungon liitokselle, vaimentimille ja jarruille. Nämä testit laaditaan tapauskohtaisesti edellä määriteltyjen testien pohjalta. Tähän mennessä määriteltyjen testien tavoitteet ja parametrien määritelmät esitetään jäljempänä.

Tämä huomio koskee myös telien runkoja, joita on tarkoitus käyttää poikkeavalla raideleveydellä tai selkeästi poikkeavissa oloissa, sekä telejä, joiden rakenne on uudenlainen.

Liitteen J kohdissa J1, J2 ja J3 kuvaillun kolmen testin tavoitteena on

| — | optimoida telin rungon rakenne (paino, nopeus) |
| --- | --- |

—

optimoida telin rungon rakenne (paino, nopeus)

| — | täydentää laskelmista saatavia tietoja |
| --- | --- |

—

täydentää laskelmista saatavia tietoja

| — | varmistaa, että telien rungot kestävät käyttökuormitukset ilman, että niihin ilmestyy muodonmuutoksia tai murtumia, jotka saattavat heikentää turvallisuutta tai nostaa kunnossapitokustannuksia. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että telien rungot kestävät käyttökuormitukset ilman, että niihin ilmestyy muodonmuutoksia tai murtumia, jotka saattavat heikentää turvallisuutta tai nostaa kunnossapitokustannuksia.

Kokemus on osoittanut, että jos mitään vertailukelpoista ratkaisua ei ole saatavilla, tarvitaan kolme testiä: kaksi staattista testiä (liitteen J kohdat J1 ja J2) ja yksi dynaaminen testi (liitteen J kohta J3).

Kaksi staattista testiä suoritetaan ensin; niillä voidaan erityisesti hylätä kaikki telit, jotka eivät täytä lujuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia.

Dynaamisella testillä (väsytyskokeella) varmistetaan, onko telin rakenne oikea ja saattaako käytössä ilmetä väsymishalkeamia.

Testien määrittelyssä käytetyt kuormitusarvot on johdettu erityisesti käyttötesteistä.

Liitteen J kohdan J1 testien katsotaan edustavan enimmäiskuormituksia, joita käytössä saattaa ilmetä, ottamatta huomioon onnettomuuksista johtuvia kuormituksia.

Liitteen J kohtien J2 ja J3 testien katsotaan edustavan telin käyttöiän aikana ilmenevien vaihtelevien kuormitusten keskimääräistä kokonaismäärää.

Väsytyskokeen jaksojen määrä on valittu siten, että se simuloi käyttöä 30 vuoden ajan 100 000 kilometriä vuodessa. Jos tämä ei vastaa suunniteltua elinkaarta, kuormituksia on tarkistettava.

Jaksot on jaettu kolmeen erilliseen kuormitusvaiheeseen telien runkojen rakenteiden optimoimiseksi. Erityisesti halkeamien mahdollinen ilmeneminen viimeisessä kuormitusvaiheessa auttaa tunnistamaan alueet, joilla rasitus on voimakkain ja joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota valmistuksessa, tuotantovaiheen testauksessa ja huoltotoimissa.

Liitteen J kohdissa J1, J2 ja J3 määriteltyjen testien pätevyyden varmistamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden käytännön toteutukseen. Erityisesti:

Liitteen J kohtien J1 ja J2 staattisissa testeissä telien runkoihin kiinnitetään yksisuuntaiset venymäanturit niihin paikkoihin, joissa rasitusta ilmenee yhteen selkeästi määriteltyyn suuntaan; muissa paikoissa käytetään kolmisuuntaisia venymäantureita.

Näiden antureiden aktiivinen osa ei saa olla pitempi kuin 10 mm.

Venymäanturit kiinnitetään telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta ja erityisesti alueille, joihin rasitus keskittyy.

Testiasetelma määritellään siten, että se jäljittelee telin runkoon käytössä kohdistuvia voimia ja sen vääntymistä. Tietyissä tapauksissa useille elementeille (esim. telikeskiöille, jousille ja rajoittimille) jakautuvan pystysuoran ja vaakasuoran kuormituksen siirtoon on kiinnitettävä erityistä huomiota.

Staattiset testit tehdään jousituksella varustetulle täydelliselle telille. Käytännön syistä tätä järjestelyä ei useimmiten voida käyttää väsytyskokeisiin, vaan testiasetelman määrittelyä varten on suoritettava erillinen tutkimus.

Kolmeen testiin käytettävien telien runkojen on oltava täydellisiä kaikkine liitoselementteineen (mm. puskimia ja jarruja varten). Niiden on oltava täysin rakennepiirustusten mukaisia ja valmistettu samoissa oloissa kuin sarjavalmisteiset telien rungot.

Jos väsytyskokeessa ilmenee valmistusvirheestä johtuvia murtumia tai halkeamia, joita ei ole havaittu telin rungolle tehdyissä staattisissa testeissä, testi uusitaan toisella rungolla. Jos viat ilmenevät uudelleen, rakenteen ei katsota täyttävän vaatimuksia.

6.1.3.2.2.   Pyöräkerrat

Pyöräkerran arviointi kuvataan liitteessä K.

6.1.3.2.3.   Pyörät

Rakenteen ja tuotteen arviointi kuvataan liitteessä L.

6.1.3.2.4.   Akselit

Rakenteen ja tuotteen arviointi kuvataan liitteessä M.

6.1.3.3.   Jarrutus

Katso liite P.

6.2.   TAVANOMAISTEN RAUTATEIDEN LIIKKUVAN KALUSTON TAVARAVAUNUJEN OSAJÄRJESTELMÄ

6.2.1.   ARVIOINTIMENETTELYT

Ilmoitettu laitos tekee EY-tarkastuksen direktiivin 2001/16/EY liitteen VI mukaisesti hankintayksikön tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan pyynnöstä.

Jos hankintayksikkö voi osoittaa, että tavanomaisten rautateiden liikkuvan kaluston osajärjestelmään liittyvät testit ja tarkastukset ovat antaneet hyväksyttävän tuloksen jonkin aiemman hakemuksen yhteydessä, nämä arvioinnit otetaan huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa.

Liitteessä II esitettyjen rajojen puitteissa muutettujen tavaravaunujen vaatimustenmukaisuutta ei tarvitse arvioida uudelleen.

Painon muutosten vaikutuksia turvallisuuden kannalta olennaisiin komponentteihin, turvallisuuteen vaikuttaviin komponentteihin, infrastruktuurin ja tavaravaunun vuorovaikutukseen sekä 4.2.3.2 kohdan mukaiseen rataluokitukseen on aina tarkasteltava.

Tavanomaisten rautateiden liikkuvan kaluston osajärjestelmän EY-tarkastuksessa on otettava huomioon sen liittymäkohdat muihin tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmiin, sikäli kuin ne on määritelty tässä YTE:ssä.

Hankintayksikön on laadittava liikkuvan kaluston osajärjestelmän EY-tarkastusvakuutus direktiivin 2001/16/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen V mukaisesti.

6.2.2.   MODUULIT

6.2.2.1.   Yleistä

Tarkastusmenettelyissä käytettävät moduulit määritellään liitteessä AA.

Edellä 4 luvussa esitettyjen tavaravaunuja koskevien vaatimusten tarkastamiseksi hankintayksikkö tai tämän yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita seuraavat moduulit:

| a) | suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan moduuliin:






  — | joko tuotantovaiheen laadunvarmistusmenettely (moduuli SD) |
| --- | --- | --- |

a)

suunnittelu- ja kehitysvaihetta koskeva tyyppitarkastusmenettely (moduuli SB) yhdistettynä tuotantovaihetta koskevaan moduuliin:

—

joko tuotantovaiheen laadunvarmistusmenettely (moduuli SD)

| — | tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli SF) |
| --- | --- |

—

tai tuotteen tarkastusmenettely (moduuli SF)

tai

| b) | kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely (moduuli SH2). |
| --- | --- |

b)

kaikkia vaiheita koskeva täydellinen laadunvarmistus ja suunnitteluvaiheen tarkastusmenettely (moduuli SH2).

Moduuli SD voidaan valita vain, jos hankintayksiköllä tai mahdollisesti käytettävillä pääurakoitsijoilla on ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa valmistuksen, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen. Hitsausprosessien arviointi tehdään kansallisten sääntöjen mukaan.

Moduuli SH2 voidaan valita vain, jos hankintayksiköllä tai mahdollisesti käytettävillä pääurakoitsijoilla on ilmoitetun laitoksen hyväksymä ja valvoma laatujärjestelmä, joka kattaa suunnittelun, valmistuksen, tuotteen lopullisen tarkastuksen ja testauksen.

Moduulien käytössä on lisäksi otettava huomioon seuraavat vaatimukset:

| — | Moduuli SB: moduulin 4.3 kohdan osalta vaaditaan suunnittelun katselmus; |
| --- | --- |

—

Moduuli SB: moduulin 4.3 kohdan osalta vaaditaan suunnittelun katselmus;

| — | Tuotantovaiheen moduulit SD, SF ja SH2: näiden moduulien käytöllä mahdollistetaan vaunujen yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun hyväksytyn tyypin kanssa. Erityisesti niiden käyttämisellä osoitetaan, että valmistus ja kokoonpano on toteutettu samoja komponentteja ja teknisiä ratkaisuja käyttäen kuin hyväksytyssä tyypissä. |
| --- | --- |

—

Tuotantovaiheen moduulit SD, SF ja SH2: näiden moduulien käytöllä mahdollistetaan vaunujen yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun hyväksytyn tyypin kanssa. Erityisesti niiden käyttämisellä osoitetaan, että valmistus ja kokoonpano on toteutettu samoja komponentteja ja teknisiä ratkaisuja käyttäen kuin hyväksytyssä tyypissä.

6.2.2.2.   Innovatiiviset ratkaisut

Kun tavaravaunuun sisältyy 4.1 kohdassa määritelty innovatiivinen ratkaisu, valmistajan tai hankintayksikön on ilmoitettava poikkeama YTE:n asianmukaisesta kohdasta.

Euroopan rautatievirasto vahvistaa tämän ratkaisun asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja laatii arviointimenettelyt.

Asianmukaiset toiminnalliset ja liitäntää koskevat eritelmät ja arviointimenettelyt sisällytetään YTE:ään tarkistusprosessin kautta. Heti kun nämä asiakirjat on julkaistu, valmistaja tai hankintayksikkö tai sen yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja voi valita tavaravaunun arviointimenettelyn 6.2.2.1 kohdan mukaisesti.

Sen jälkeen kun direktiivin 2001/16/EY 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty komission päätös on tullut voimaan, innovatiivista ratkaisua voidaan käyttää, ennen kuin se on sisällytetty YTE:ään.

6.2.2.3.   Huollon arviointi

Direktiivin 2001/16/EY 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu laitos laatii tekniset asiakirjat, joihin kuuluu huoltokansio.

Huollon vaatimustenmukaisuuden arviointi on kunkin asianomaisen jäsenvaltion vastuulla. Liitteessä DD (joka on toistaiseksi avoin kohta) kuvataan menettely, jolla kukin jäsenvaltio varmistaa, että huoltojärjestely täyttää tämän YTE:n vaatimukset ja että osajärjestelmä on koko käyttöikänsä ajan perusparametrien ja olennaisten vaatimusten mukainen.

6.2.3.   OSAJÄRJESTELMÄN ARVIOINTIA KOSKEVAT ERITELMÄT

6.2.3.1.   Rakenteet ja mekaaniset osat

6.2.3.1.1.   Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen

Rakenteen kelpuutuksessa on noudatettava standardin EN12663 6 kohdan vaatimuksia.

Testiohjelmaan on sisällyttävä liitteessä Z kuvailtu törmäyskoe, ellei rakenteen törmäyksenkestävyyttä ole osoitettu laskelmilla.

Jos testit on tehty aiemmin samankaltaisille komponenteille tai osajärjestelmille, niitä ei tarvitse toistaa, mikäli aiempien testien soveltuvuus voidaan osoittaa selkeällä turvallisuusperustelulla.

6.2.3.2.   Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

6.2.3.2.1.   Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

6.2.3.2.1.1.   Osittaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltaminen

Hyväksytyn vaunun dynaamiseen käyttäytymiseen vaikuttavien tiettyjen ominaisuuksien (ks. 4.2.3.4.1 kohta) tai käyttöolojen muuttaminen saattaa edellyttää ylimääräistä testiä.

6.2.3.2.1.2.   Uusien vaunujen varmentaminen

Jos uusien vaunujen hyväksyntää varten on teetettävä testejä, nämä testit suoritetaan

| 1) | mittaamalla pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat voimat |
| --- | --- |

1)

mittaamalla pyöriin ja kiskoihin vaikuttavat voimat

tai

| 2) | mittaamalla kiihtyvyydet |
| --- | --- |

2)

mittaamalla kiihtyvyydet

tai

| 3) | luotettavalla mallintamisella |
| --- | --- |

3)

luotettavalla mallintamisella

tai

| 4) | vertailulla olemassa oleviin vaunuihin. |
| --- | --- |

4)

vertailulla olemassa oleviin vaunuihin.

Täsmälliset raja-arvot vaihtelevat testaus- ja analysointimenetelmän mukaan.

6.2.3.2.1.3.   Vapautukset dynaamisen käyttäytymisen testistä vaunuille, jotka on rakennettu tai muunnettu kulkemaan nopeudella 100 km/t tai 120 km/t

Tavaravaunut saavat kulkea nopeudella 100 km/t tai 120 km/t ilman, että niiden tarvitsee läpäistä dynaamisen käyttäytymisen testiä, jos ne täyttävät seuraavissa kohdissa määritellyt ehdot:

| — | pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, 4.2.3.5 kohta |
| --- | --- |

—

pitkittäissuuntaiset puristusvoimat, 4.2.3.5 kohta

| — | staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus, 4.2.3.2 kohta |
| --- | --- |

—

staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus, 4.2.3.2 kohta

ja jos niihin on asennettu jäljempänä lueteltu jousitus tai teli.

Kaksiakseliset vaunut

Tavaravaunut on varustettava liitteen Y kaksiakselisiin vaunuihin liittyvässä taulukossa luetteloidulla jousitustyypillä.

Kaksiakselisin telein varustetut vaunut

Tavaravaunut on varustettava telityypeillä tai variaatioilla sillä edellytyksellä, että perustyyppiin tehdyt muutokset koskevat vain elementtejä, jotka eivät vaikuta dynaamiseen käyttäytymiseen. Nämä telit on luetteloitu liitteen Y kahdessa taulukossa, jotka liittyvät kaksiakselisin telein varustettuihin vaunuihin.

Kolmiakselisin telein varustetut vaunut

Tavaravaunut on varustettava telityypeillä tai variaatioilla sillä edellytyksellä, että perustyyppiin tehdyt muutokset koskevat vain elementtejä, jotka eivät vaikuta dynaamiseen käyttäytymiseen. Nämä telit on luetteloitu liitteen Y taulukossa, joka liittyy kolmiakselisin telein varustettuihin vaunuihin.

6.2.3.2.2.   Sivupuskimin varustettuihin tavaravaunuihin vaikuttavat pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

Jos sallittava pitkittäissuuntainen puristusvoima on hyväksyttävä testeissä, ne on suoritettava liitteessä R kuvaillun menetelmän mukaisesti ainakin kyseisessä liitteessä määriteltyjen mittausalueiden osalta.

6.2.3.2.3.   Tavaravaunujen mittaus

Tavaravaunun alustojen ja telien mittauksella on todistettava, että poikkeamat nimellismitoista ovat sallituissa vaihteluväleissä (EN 13775 osat 1–3 ja prEN 13775 osat 4–6).

6.2.3.3.   Jarrutus

6.2.3.3.1.   Jarrutuskyky

Jarrutuskyvyn määrittelyn menetelmät on kuvailtu liitteessä S.

6.2.3.3.2.   Jarrujärjestelmän vähimmäistestaus

Jäljempänä esitettävät testit ja raja-arvot koskevat vaunuja, joissa on tavarajunien tavanomaiset paineilmajarrut.

Nämä testit suoritetaan vaunuille, jotka on varustettu vain jarrujohdolla. Myös järjestelmille, joissa apuilmasäiliötä täytetään jatkuvasti pääsäiliöjohdosta, on suoritettava testit sen osoittamiseksi, ettei jarrun toiminta heikenny.

Tavanomaisen paineilmajarrun normaali käyttöpaine on 5 baaria. Testit suoritetaan tällä paineella. Otostesteillä varmistetaan lisäksi, ettei jarrun toiminta heikenny, jos käyttöpaine laskee tai nousee enintään yhden baarin.

Testit tehdään P- ja G-jarrulajeille, jos vaunussa on sellaiset. Säädettävä jarrujärjestelmä tai kuormavaihdejarrujärjestelmä testataan ”kuormattu”- ja ”tyhjä”-asennossa sen varmistamiseksi, ettei jarrun toiminta heikkene ja että se on tämän YTE:n vaatimusten mukainen.

Jarrua voidaan ohjata sähköisesti tai muilla tavoin, kunhan tämän YTE:n periaatteita noudatetaan. Turvallisuuden säilyminen vaaditulla tasolla on osoitettava.

Seuraavassa taulukossa luetteloidut testit tehdään paikallaan seisovalle erilliselle vaunulle tai junalle.

Yksittäisten yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelun ja tuotteen arviointi on kuvailtu liitteessä P.

| Paineilmajarrun ominaisuudet |
| --- |
| Nro | Ominaisuus | Raja-arvo |
| 1 | Jarrusylinterin täyttymisaika 95 %:iin enimmäispaineesta | P-jarrulaji

  3–5 sekuntia (3–6 sekuntia kuormavaihdejarrun osalta)

  G-jarrulaji

  18–30 sekuntia |
| 2 | Jarrusylinterin tyhjentymisaika 0,4 baarin paineeseen | P-jarrulaji

  15–20 sekuntia
  Kun kokonaispaino on vähintään 70 tonnia, tyhjentymisaika voi olla 15–25 sekuntia.

  G-jarrulaji

  45–60 sekuntia
  Sellaisten jarrujen, joissa on paineilmakäyttöinen laite jarruvoiman muunteluun, tyhjentymisaika on aika, joka kuluu, ennen kuin releen ohjauskammiossa näkyy 0,4 baarin paine (esiohjauspaine). |
| 3 | Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseen tarvittava jarrujohdon paineen alennus | 1,5±0,1 baaria |
| 4 | Jarrusylinterin enimmäispaine | 3,8±0,1 baaria |
| 5 | Herkkyys/epäherkkyys
  Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei jarru kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.
  Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemiseen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa. | Jarru ei kiinnity, jos paine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.
  Jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos paine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa. |
| 6 | Jarrujohdon vuoto 5 baarin lähtöpaineesta | Enintään 0,2 baarin painehäviö viidessä minuutissa. |
| 7 | Jarrusylinterin, apuilmasäiliön ja ohjaussäiliön vuoto jarrusylinterin 3,8 +/– 0,1 baarin lähtöpaineesta, kun jarrujohdon paine on 0 baaria. | Enintään 0,15 baarin painehäviö viidessä minuutissa varasäiliössä mitattuna. |
| 8 | Itsetoimisen paineilmajarrun manuaalinen irrotus | Jarru irrottuu |
| 9 | Jarrujohdon paineen kiinnitys- ja irrotusvariaatioiden porrastettavuus | Enintään 0,1 baaria |
| 10 | Täyttöasentoon palautumista jarrun irrotuksen aikaan vastaava paine | Jarrujohto:
  0,15 baaria alle todellisen käyttöpaineen
  Jarrusylinteri:
  < 0,3 baaria |
| 11 | Itsetoimisen paineilmajarrun ilmaisin | Ilmaisimen on osoitettava jarrujen tila — kiinnitetty tai irrotettu |
| 12 | Vivustonsäädin testataan luomalla liian suuri jarrun kitkaparin väli ja osoittamalla, että toistuvilla kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea väli | Kitkaparin jarrupalan/-anturan väli on ohjeen mukainen |
| 13 | Jarrupalan/-anturan kuormituksen vaatimustenmukaisuus | Jarrupalan/-anturan kuormituksen on oltava ohjearvon mukainen |
| 14 | Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti ja sallittava jarrupalojen/-kenkien vapauttaa jarrulevyt/pyörät irrotustilassa alentamatta kiinnitysvoimia alle ohjearvojen. | Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti |
| 15 | Seisontajarrun komponenttien on liikuttava vapaasti, ja niiden on tarvittaessa oltava voidellut. | Vapaa liikkuminen: jarru kiinnittyy ja irrottuu takertelematta. |
| 16 | Seisontajarrun ohjauksen ja tehon on oltava sellaiset, että jos jarruvivun päähän tai käsipyörän kehään kohdistuu 500 N:n voima, seisontajarru kiinnittyy täydellisesti. | 500 N:n käyttövoima |
| 17 | Seisontajarrun manuaalinen irrotus | Seisontajarru irrottuu |
| 18 | Seisontajarrun ilmaisimen on osoitettava jarrun tila. | Ilmaisimen on osoitettava jarrun tila — kiinnitetty tai irrotettu |

Paineilmajarrun ominaisuudet

Nro

Ominaisuus

Raja-arvo

1

Jarrusylinterin täyttymisaika 95 %:iin enimmäispaineesta

P-jarrulaji

3–5 sekuntia (3–6 sekuntia kuormavaihdejarrun osalta)

G-jarrulaji

18–30 sekuntia

2

Jarrusylinterin tyhjentymisaika 0,4 baarin paineeseen

P-jarrulaji

15–20 sekuntia

Kun kokonaispaino on vähintään 70 tonnia, tyhjentymisaika voi olla 15–25 sekuntia.

G-jarrulaji

45–60 sekuntia

Sellaisten jarrujen, joissa on paineilmakäyttöinen laite jarruvoiman muunteluun, tyhjentymisaika on aika, joka kuluu, ennen kuin releen ohjauskammiossa näkyy 0,4 baarin paine (esiohjauspaine).

3

Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseen tarvittava jarrujohdon paineen alennus

1,5±0,1 baaria

4

Jarrusylinterin enimmäispaine

3,8±0,1 baaria

5

Herkkyys/epäherkkyys

Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei jarru kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.

Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemiseen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa.

Jarru ei kiinnity, jos paine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.

Jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos paine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa.

6

Jarrujohdon vuoto 5 baarin lähtöpaineesta

Enintään 0,2 baarin painehäviö viidessä minuutissa.

7

Jarrusylinterin, apuilmasäiliön ja ohjaussäiliön vuoto jarrusylinterin 3,8 +/– 0,1 baarin lähtöpaineesta, kun jarrujohdon paine on 0 baaria.

Enintään 0,15 baarin painehäviö viidessä minuutissa varasäiliössä mitattuna.

8

Itsetoimisen paineilmajarrun manuaalinen irrotus

Jarru irrottuu

9

Jarrujohdon paineen kiinnitys- ja irrotusvariaatioiden porrastettavuus

Enintään 0,1 baaria

10

Täyttöasentoon palautumista jarrun irrotuksen aikaan vastaava paine

Jarrujohto:

0,15 baaria alle todellisen käyttöpaineen

Jarrusylinteri:

< 0,3 baaria

11

Itsetoimisen paineilmajarrun ilmaisin

Ilmaisimen on osoitettava jarrujen tila — kiinnitetty tai irrotettu

12

Vivustonsäädin testataan luomalla liian suuri jarrun kitkaparin väli ja osoittamalla, että toistuvilla kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea väli

Kitkaparin jarrupalan/-anturan väli on ohjeen mukainen

13

Jarrupalan/-anturan kuormituksen vaatimustenmukaisuus

Jarrupalan/-anturan kuormituksen on oltava ohjearvon mukainen

14

Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti ja sallittava jarrupalojen/-kenkien vapauttaa jarrulevyt/pyörät irrotustilassa alentamatta kiinnitysvoimia alle ohjearvojen.

Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti

15

Seisontajarrun komponenttien on liikuttava vapaasti, ja niiden on tarvittaessa oltava voidellut.

Vapaa liikkuminen: jarru kiinnittyy ja irrottuu takertelematta.

16

Seisontajarrun ohjauksen ja tehon on oltava sellaiset, että jos jarruvivun päähän tai käsipyörän kehään kohdistuu 500 N:n voima, seisontajarru kiinnittyy täydellisesti.

500 N:n käyttövoima

17

Seisontajarrun manuaalinen irrotus

Seisontajarru irrottuu

18

Seisontajarrun ilmaisimen on osoitettava jarrun tila.

Ilmaisimen on osoitettava jarrun tila — kiinnitetty tai irrotettu

Huomioita edellä olevasta taulukosta:

| 1. | Ajat mitataan yhden vaunun hätäjarrutuksesta. Sen jälkeen kun paine on noussut nopeasti noin 10 %:iin lopullisesta jarrusylinterin paineesta, se nousee porrastetusti. Täyttymisaika alkaa, kun ilmaa alkaa kulkea sylinteriin, ja se päättyy, kun paine yltää 95 %:iin lopullisesta arvosta; sen on vastattava ilmoitettua arvoa. |
| --- | --- |
| 2. | Kun erillisen vaunun jarru irrottuu täydellisesti ja pysyvästi hätäjarrutuksen jälkeen, jarrusylinterin paineen on laskettava porrastetusti. Tyhjennysaika alkaa, kun ilma alkaa poistua sylinteristä, ja se päättyy, kun paine on 0,4 baaria; sen on vastattava ilmoitettua arvoa. |
| 3. | Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseksi jarrujohdon painetta on alennettava 1,4–1,6 baaria normaalista käyttöpaineesta. |
| 4. | Jarrusylinterin enimmäispaineen, joka saadaan alentamalla jarrujohdon painetta 1,4–1,6 baaria, on oltava 3,7–3,9 baaria. |
| 5. | Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei jarru kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.
  Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemiseen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa. |
| 6. | Kun jarrujohdon paine on nostettu 5 baariin, jarrujohto suljetaan, paineen annetaan tasoittua ja sen jälkeen varmistetaan, ettei vuoto ylitä raja-arvoa. |
| 7. | Kun jarrujohdon paine on hätäjarrutuksen jälkeen 0 baaria, paineen annetaan tasoittua ja sen jälkeen varmistetaan mittaamalla, ettei vuoto kokonaisuudessaan ylitä raja-arvoa. |
| 8. | Jarrussa on oltava laite, jolla se voidaan irrottaa manuaalisesti. |
| 9. | Jarrun on oltava sellainen, että jarrusylinterin paine vastaa jatkuvasti jarrujohdon paineen vaihteluja. Jarrujohdon paineen +/- 0,1 baarin vaihtelun on saatava toimintaventtiili muuttamaan vastaavasti jarrusylinterin painetta.
  Jarrusylinterin paine ei saa vaihdella kutakin jarrujohdon paineen arvoa kohti enempää kuin 0,1 baaria kiinnityksen ja irrotuksen aikana. (Jarrutettaessa paineilmatoimisilla releventtiileillä jarruvoiman vaihtelua varten esiohjauspaineeseen sovelletaan 0,1 baarin arvoa.) |
| 10. | Jarruissa, joissa on releventtiilit jarruvoiman vaihtelua varten, 0,3 baarin paine vastaa painetta paineilmatoimisessa releventtiilissä (ohjaussäiliössä). |
| 11. | Vaunut, joissa itsetoimisen paineilmajarrun kiinnitettyä/irrotettua tilaa ei voida tarkistaa menemättä vaunun alle (esim. vaunut, joissa on akseleihin kiinnitetyt levyjarrut), on varustettava itsetoimisen jarrun tilan ilmaisimella. |
| 12. | Vivustonsäätimen kunnollinen toiminta varmistetaan luomalla liian suuri jarrun kitkaparin väli ja osoittamalla, että toistuvilla kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea väli. |
| 13. | Vaunusarjan ensimmäisessä vaunussa mitataan jarrupalan tai -anturan kiinnitysvoima ja varmistetaan, että se on ohjearvon mukainen. |
| 14. | Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti siten, että jarrupalat tai -anturat voivat vapauttaa jarrulevyt/pyörät, kun jarrut irrotetaan, eivätkä kiinnitysvoimat laske alle ohjearvojen. |
| 15. | Seisontajarrun komponenttien, vivuston, johtoruuvien ja muttereiden yms. on liikuttava vapaasti ja niiden on oltava voideltuja, jos niin vaaditaan. |
| 16. | Vaunusarjan ensimmäisen vaunun hidastusvoima mitataan, kun jarruvivun päähän tai käsipyörän kehään kohdistetaan 500 N:n voima. Mitatun voiman on oltava ohjearvon mukainen. |
| 17. | Seisontajarru kiinnitetään ja irrotetaan manuaalisesti ilman, että tämä vaikuttaa kielteisesti kitkaparin väliin irrotetussa tilassa. |
| 18. | Seisontajarrulla on oltava ilmaisin, joka osoittaa, onko seisontajarru kiinnitetty vai irrotettu. |

1.

Ajat mitataan yhden vaunun hätäjarrutuksesta. Sen jälkeen kun paine on noussut nopeasti noin 10 %:iin lopullisesta jarrusylinterin paineesta, se nousee porrastetusti. Täyttymisaika alkaa, kun ilmaa alkaa kulkea sylinteriin, ja se päättyy, kun paine yltää 95 %:iin lopullisesta arvosta; sen on vastattava ilmoitettua arvoa.

2.

Kun erillisen vaunun jarru irrottuu täydellisesti ja pysyvästi hätäjarrutuksen jälkeen, jarrusylinterin paineen on laskettava porrastetusti. Tyhjennysaika alkaa, kun ilma alkaa poistua sylinteristä, ja se päättyy, kun paine on 0,4 baaria; sen on vastattava ilmoitettua arvoa.

3.

Jarrusylinterin enimmäispaineen saavuttamiseksi jarrujohdon painetta on alennettava 1,4–1,6 baaria normaalista käyttöpaineesta.

4.

Jarrusylinterin enimmäispaineen, joka saadaan alentamalla jarrujohdon painetta 1,4–1,6 baaria, on oltava 3,7–3,9 baaria.

5.

Jarrun epäherkkyyden jarrujohdon paineen hitaaseen alenemiseen on oltava sellainen, ettei jarru kiinnity, jos normaali käyttöpaine laskee 0,3 baaria yhdessä minuutissa.

Jarrun herkkyyden jarrujohdon paineen alenemiseen on oltava sellainen, että jarru kiinnittyy 1,2 sekunnissa, jos normaali käyttöpaine laskee 0,6 baaria kuudessa sekunnissa.

6.

Kun jarrujohdon paine on nostettu 5 baariin, jarrujohto suljetaan, paineen annetaan tasoittua ja sen jälkeen varmistetaan, ettei vuoto ylitä raja-arvoa.

7.

Kun jarrujohdon paine on hätäjarrutuksen jälkeen 0 baaria, paineen annetaan tasoittua ja sen jälkeen varmistetaan mittaamalla, ettei vuoto kokonaisuudessaan ylitä raja-arvoa.

8.

Jarrussa on oltava laite, jolla se voidaan irrottaa manuaalisesti.

9.

Jarrun on oltava sellainen, että jarrusylinterin paine vastaa jatkuvasti jarrujohdon paineen vaihteluja. Jarrujohdon paineen +/- 0,1 baarin vaihtelun on saatava toimintaventtiili muuttamaan vastaavasti jarrusylinterin painetta.

Jarrusylinterin paine ei saa vaihdella kutakin jarrujohdon paineen arvoa kohti enempää kuin 0,1 baaria kiinnityksen ja irrotuksen aikana. (Jarrutettaessa paineilmatoimisilla releventtiileillä jarruvoiman vaihtelua varten esiohjauspaineeseen sovelletaan 0,1 baarin arvoa.)

10.

Jarruissa, joissa on releventtiilit jarruvoiman vaihtelua varten, 0,3 baarin paine vastaa painetta paineilmatoimisessa releventtiilissä (ohjaussäiliössä).

11.

Vaunut, joissa itsetoimisen paineilmajarrun kiinnitettyä/irrotettua tilaa ei voida tarkistaa menemättä vaunun alle (esim. vaunut, joissa on akseleihin kiinnitetyt levyjarrut), on varustettava itsetoimisen jarrun tilan ilmaisimella.

12.

Vivustonsäätimen kunnollinen toiminta varmistetaan luomalla liian suuri jarrun kitkaparin väli ja osoittamalla, että toistuvilla kiinnitys-/irrotusjaksoilla palautetaan oikea väli.

13.

Vaunusarjan ensimmäisessä vaunussa mitataan jarrupalan tai -anturan kiinnitysvoima ja varmistetaan, että se on ohjearvon mukainen.

14.

Jarruvivuston on voitava liikkua vapaasti siten, että jarrupalat tai -anturat voivat vapauttaa jarrulevyt/pyörät, kun jarrut irrotetaan, eivätkä kiinnitysvoimat laske alle ohjearvojen.

15.

Seisontajarrun komponenttien, vivuston, johtoruuvien ja muttereiden yms. on liikuttava vapaasti ja niiden on oltava voideltuja, jos niin vaaditaan.

16.

Vaunusarjan ensimmäisen vaunun hidastusvoima mitataan, kun jarruvivun päähän tai käsipyörän kehään kohdistetaan 500 N:n voima. Mitatun voiman on oltava ohjearvon mukainen.

17.

Seisontajarru kiinnitetään ja irrotetaan manuaalisesti ilman, että tämä vaikuttaa kielteisesti kitkaparin väliin irrotetussa tilassa.

18.

Seisontajarrulla on oltava ilmaisin, joka osoittaa, onko seisontajarru kiinnitetty vai irrotettu.

Testimenetelmien on oltava eurooppalaisten standardien mukaisia.

R-jarrulajilla varustetuille tavaravaunuille tehdään erityiset testit. Testien on oltava eurooppalaisten standardien mukaisia.

6.2.3.4.   Ympäristöolot

6.2.3.4.1.   Lämpötila ja muut ympäristöolot

6.2.3.4.1.1.   Lämpötila

Kaikki komponentit ja komponenttiryhmät on testattava 4.2 kohdassa ja 6 luvussa esitettyjen vaatimusten sekä mainittujen eurooppalaisten standardien mukaisesti siten, että otetaan huomioon 4.2.6.1.2.2 kohdassa määritelty lämpötilaluokka, johon vaunu hyväksytään.

6.2.3.4.1.2.   Muut ympäristöolot

Toimittajalta vaaditaan vain vaatimustenmukaisuusvakuutus, josta ilmenee, miten seuraavissa kohdissa käsitellyt ympäristöolot on otettu huomioon vaunun suunnittelussa:

| | 4.2.6.1.2.1 (Korkeus merenpinnasta) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.1 (Korkeus merenpinnasta)

| | 4.2.6.1.2.3 (Kosteus) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.3 (Kosteus)

| | 4.2.6.1.2.5 (Sade) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.5 (Sade)

| | 4.2.6.1.2.6 (Lumi, jää ja rakeet) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.6 (Lumi, jää ja rakeet)

| | 4.2.6.1.2.7 (Auringon säteily) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.7 (Auringon säteily)

| | 4.2.6.1.2.8 (Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan) |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.8 (Kestävyys saasteita ja epäpuhtauksia vastaan)

Ilmoitettu laitos tarkistaa, että vakuutus on annettu ja että sen sisältö on kelvollinen.

Tämä ei vaikuta 4 tai 6 luvussa esitettyihin ympäristöoloja koskeviin erityisiin testivaatimuksiin. Ne on täytettävä ja varmistettava. Testit on mainittava vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa.

6.2.3.4.2.   Ilmavirran vaikutukset

Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

6.2.3.4.3.   Sivutuulet

Avoin kohta, joka tarkennetaan tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

7.   TÄYTÄNTÖÖNPANO

7.1.   YLEISTÄ

YTE:iä täytäntöön pantaessa on otettava huomioon tavanomaisen rautatieverkon kehittäminen kokonaisuutena kohti täyttä yhteentoimivuutta.

Tämän kehityksen tukemiseksi YTE:issä sallitaan vaiheittain tapahtuva eteneminen ja muiden YTE:ien kanssa koordinoitu täytäntöönpano.

Tämän YTE:n täytäntöönpano koordinoidaan tiivisti melua koskevan YTE:n kanssa.

7.2.   YTE:N TARKISTUS

Direktiivin 2001/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 6 artiklan 3 kohdan mukaan Euroopan rautatievirasto vastaa YTE:ien tarkistuksen ja ajan tasalle saattamisen valmistelusta. Lisäksi rautatievirasto antaa asianmukaiset suositukset direktiivin 21 artiklassa mainitulle komitealle, jotta tekninen kehitys tai sosiaaliset vaatimukset otetaan huomioon. Myös toisten YTE:ien vähitellen tapahtuvalla käyttöönotolla ja tarkistuksella voi olla vaikutuksia tähän YTE:ään. Tähän YTE:ään ehdotetut muutokset tarkistetaan perusteellisesti, ja ajan tasalle saatetut YTE:t julkaistaan periaatteessa kolmen vuoden välein.

Rautatievirastolle on ilmoitettava kaikista tarkasteltavina olevista innovatiivisista ratkaisuista, jotta se voisi päättää niiden sisällyttämisestä YTE:ään.

7.3.   TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN UUTEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON

Edellä esitetyt 2 ja 6 luku sekä jäljempänä 7.7 kohdassa olevat erityiset määräykset koskevat käyttöön otettavia tavaravaunuja seuraavin poikkeuksin:

| — | 4.2.4.1.2.2 kohdan (jarrutuskyvyn osatekijät) määräykset, jotka koskevat jarrutusvoiman hidastuvuusprofiilia ja joiden täytäntöönpanon ajankohta vahvistetaan YTE:n tulevissa tarkistuksissa. |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.2 kohdan (jarrutuskyvyn osatekijät) määräykset, jotka koskevat jarrutusvoiman hidastuvuusprofiilia ja joiden täytäntöönpanon ajankohta vahvistetaan YTE:n tulevissa tarkistuksissa.

YTE:ää ei sovelleta vaunuihin, joita koskeva sopimus on allekirjoitettu tai joita koskeva tarjouskilpailumenettely on loppuvaiheessa ennen YTE:n voimaantuloa.

7.4.   NYKYINEN LIIKKUVA KALUSTO

7.4.1.   TÄMÄN YTE:N SOVELTAMINEN NYKYISEEN LIIKKUVAAN KALUSTOON

Nykyisillä tavaravaunuilla tarkoitetaan tavaravaunuja, jotka on otettu käyttöön ennen tämän YTE:n voimaantuloa.

Tätä YTE:ää ei sovelleta nykyiseen liikkuvaan kalustoon, ellei sitä uudisteta tai paranneta.

7.4.2.   NYKYISEN LIIKKUVAN KALUSTON PARANTAMINEN JA UUDISTAMINEN

Parannettujen ja uudistettujen tavaravaunujen, joille on hankittava uusi käyttöönottolupa direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on oltava yhdenmukaisia seuraavien kanssa:

| — | 4.2, 5.3, 6.1.1 ja 6.2 kohta sekä jäljempänä 7.7 kohdassa olevat erityiset määräykset heti, kun tämä YTE tulee voimaan, ja |
| --- | --- |

—

4.2, 5.3, 6.1.1 ja 6.2 kohta sekä jäljempänä 7.7 kohdassa olevat erityiset määräykset heti, kun tämä YTE tulee voimaan, ja

seuraavin poikkeuksin:

| — | 4.2.3.3.2 kuumakäynti-ilmaisin (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä); |
| --- | --- |

—

4.2.3.3.2 kuumakäynti-ilmaisin (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);

| — | 4.2.4.1.2.2 jarrutusvoiman hidastuvuusprofiili; |
| --- | --- |

—

4.2.4.1.2.2 jarrutusvoiman hidastuvuusprofiili;

| — | 4.2.6 ympäristöolot; |
| --- | --- |

—

4.2.6 ympäristöolot;

| — | 4.2.6.2 ilmavirran vaikutukset (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä); |
| --- | --- |

—

4.2.6.2 ilmavirran vaikutukset (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);

| — | 4.2.6.3 sivutuulet (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä); |
| --- | --- |

—

4.2.6.3 sivutuulet (määritellään tämän YTE:n seuraavan tarkistuksen yhteydessä);

| — | 4.2.8 huoltokansio. |
| --- | --- |

—

4.2.8 huoltokansio.

Näiden poikkeusten osalta sovelletaan kansallisia sääntöjä.

Jäljempänä 7.5 kohdassa määriteltyjen sopimusten puitteissa liikennöivien vaunujen uudistamiseen tai parantamiseen sovelletaan kyseisissä sopimuksissa mahdollisesti mainittuja ehtoja. Ellei tällaisia ehtoja ole, sovelletaan tätä YTE:ää.

7.4.3.   VAUNUJEN MERKINTÄÄ KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET

Edellä esitettyjen parannettuja tai uudistettuja tavaravaunuja koskevien yleisten vaatimusten lisäksi kaikkien nykyisten yhteentoimivien tavaravaunujen on täytettävä tässä YTE:ssä vaunujen merkitsemisen osalta kuvaillut vaatimukset, kun vaunut seuraavan kerran maalataan kokonaan uudelleen. Tämä ei edellytä ilmoitetulta laitokselta mitään toimia. Jäsenvaltio voi määritellä tämän vaatimuksen täyttämiselle aikaisemman määräajan.

7.5.   VAUNUT, JOIDEN KÄYTTÖÄ SÄÄTELEVÄT KANSALLISET, KAHDENVÄLISET, MONENVÄLISET TAI KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

7.5.1.   VOIMASSA OLEVAT SOPIMUKSET

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän YTE:n voimaantulosta seuraavat sopimukset, jotka koskevat tämän YTE:n soveltamisalaan (tämän YTE:n 2 luvussa määriteltyjen vaunujen rakentaminen, uudistaminen, parantaminen, käyttöönotto, käyttö ja hallinta) kuuluvia tavaravaunuja:

| — | jäsenvaltioiden ja rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen välillä tehdyt kansalliset, kahdenväliset tai monenväliset sopimukset, jotka on tehty joko toistaiseksi voimassaoleviksi tai määräajaksi ja jotka ovat välttämättömiä aiotun kuljetuspalvelun erityisluonteen vuoksi |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden ja rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen välillä tehdyt kansalliset, kahdenväliset tai monenväliset sopimukset, jotka on tehty joko toistaiseksi voimassaoleviksi tai määräajaksi ja jotka ovat välttämättömiä aiotun kuljetuspalvelun erityisluonteen vuoksi

| — | rautatieyhtiöiden, infrastruktuurin hallintojen tai turvallisuusviranomaisten välillä tehdyt kahden- tai monenväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästi parannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta |
| --- | --- |

—

rautatieyhtiöiden, infrastruktuurin hallintojen tai turvallisuusviranomaisten välillä tehdyt kahden- tai monenväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästi parannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta

| — | yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan välillä tehdyt tai jäsenvaltioiden rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyhtiön tai infrastruktuurin hallinnon välillä tehdyt kansainväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästi parannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

—

yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan välillä tehdyt tai jäsenvaltioiden rautatieyhtiöiden tai infrastruktuurin hallintojen ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyhtiön tai infrastruktuurin hallinnon välillä tehdyt kansainväliset sopimukset, joiden avulla merkittävästi parannetaan paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta.

Sopimusten soveltamisalaan kuuluvien vaunuja käyttöä/kunnossapitoa voidaan jatkaa, kunhan ne ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia.

Näiden sopimusten yhteensopivuutta EU:n lainsäädännön kanssa, myös niiden syrjimättömyyttä ja erityisesti yhteensopivuutta tämän YTE:n kanssa, arvioidaan, ja komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin, joita voivat esimerkiksi olla tämän YTE:n tarkistukset, joilla siihen sisällytetään mahdollisia erikoistapauksia tai siirtymätoimenpiteitä.

RIV-sopimuksesta ja COTIF-asiakirjoista ei ilmoiteta.

7.5.2.   TULEVAT SOPIMUKSET

Kaikissa tulevissa sopimuksissa tai voimassa olevien sopimusten muutoksissa on otettava huomioon EU:n lainsäädäntö ja erityisesti tämä YTE. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista sopimuksista tai sopimusten muutoksista. Tällöin sovelletaan 7.5.1 kohdan mukaista menettelyä.

7.6.   VAUNUJEN KÄYTTÖÖNOTTO

Direktiivin 2001/16/EY 16 artiklan 1 kohdan mukaan EY-tarkastusvakuutus, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt tämän YTE:n vaatimukset täyttävälle tavaravaunulle, on tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

Hakiessaan direktiivin 2004/49/EY 10 artiklan mukaista turvallisuustodistusta (todistuksen osa B) tai direktiivin 2001/16/EY 14 artiklan 1 kohdan mukaista käyttöönottolupaa rautatieyritykset voivat hakea todistusta tai käyttöönottolupaa vaunuryhmälle. Vaunut voidaan ryhmitellä sarjan tai tyypin mukaan.

Kun vaunuryhmälle on myönnetty yhdessä jäsenvaltiossa turvallisuustodistus tai käyttöönottolupa, se on tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta turvallisuusviranomaisten ei tarvitsisi tarkistaa turvallisuutta ja yhteentoimivuutta useaan kertaan.

Tämän YTE:n sisältämien avoimien kohtien osalta käyttöönottolupa on tunnustettava vastavuoroisesti liitteessä JJ määriteltyjä poikkeuksia lukuun ottamatta.

On kuitenkin varmistettava, että vaunuja käytetään yhteensopivilla infrastruktuureilla. Tämä voidaan tehdä infrastruktuurirekisterin ja liikkuvan kaluston rekisterin avulla.

7.7.   ERITYISTAPAUKSET

7.7.1.   JOHDANTO

Seuraavat erityismääräykset koskevat jäljempänä esitettyjä erityistapauksia.

Erityistapaukset jakaantuvat kahteen ryhmään: tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa pysyvästi (tapaus ”P”) ja tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa tilapäisesti (tapaus ”T”). Tilapäisesti voimassa olevien määräysten osalta on suositeltavaa, että asianomaiset jäsenvaltiot saattaisivat kyseisen osajärjestelmän vaatimusten mukaiseksi joko vuoteen 2010 mennessä (tapaus ”T1”) yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY mukaisesti tai vuoteen 2020 mennessä (tapaus ”T2”).

7.7.2.   ERITYISTAPAUSTEN LUETTELO

Yleinen erityistapaus: 1 524 mm:n raideleveyden verkko

Jäsenvaltio: Suomi

Tapaus ”P”:

Suomen alueella ja Ruotsin rajanylitysasemalla Haaparannassa (1 524 mm) telit, pyöräkerrat ja muut raideleveyden liitäntöihin liittyvät yhteentoimivuuden osatekijät ja/tai osajärjestelmät, jotka on rakennettu 1 524 mm:n raideleveyden verkolle, hyväksytään vain, jos ne ovat yhdenmukaisia seuraavien raideleveyden liitäntöjä koskevien suomalaisten erityistapausten kanssa. Kaikki yhteentoimivuuden osatekijät ja/tai osajärjestelmät, jotka täyttävät 1 435 mm:n raideleveyttä koskevat YTE-vaatimukset, hyväksytään Suomen rajanylitysasemalla Torniossa (1 435 mm) ja 1 435 mm:n raideleveyden junalauttasatamissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainittua rajoitusta (1 524 mm:n raideleveys).

7.7.2.1.   Rakenteet ja mekaaniset osat

7.7.2.1.1.   Vaunujen, vaunuyhdistelmien ja junien välinen liityntä (esim. kytkin)

7.7.2.1.1.1.   Raideleveys 1 524 mm

Jäsenvaltio: Suomi

Tapaus ”P”

Suomessa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys saa olla 1 830 mm. Tällaiset vaunut voidaan vaihtoehtoisesti varustaa SA-3-kytkimillä tai SA-3-yhteensopivilla kytkimillä sivupuskimien kanssa tai ilman niitä.

Jos puskimien keskilinjojen välinen etäisyys Suomessa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa on 1 790 mm, puskinlaattaa on levennettävä ulospäin 40 mm.

7.7.2.1.1.2.   Raideleveys 1 520 mm

Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro, Unkari

Tapaus ”P”

Kaikkien vaunujen, joita on tarkoitus käyttää satunnaisesti 1 520 mm:n raideleveydellä Puolassa ja Slovakiassa tietyillä 1 520 mm:n raiteilla sekä Liettuassa, Latviassa ja Virossa, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Kaikki vaunut, jotka ovat tämän YTE:n mukaisia raideleveyksillä 1 520 mm ja 1 435 mm, on varustettava sekä automaattisella kytkimellä että ruuvikytkimellä käyttäen yhtä seuraavista ratkaisuista:

| — | kytkinlajia voidaan vaihtaa 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n verkkojen välisellä rajalla, |
| --- | --- |

—

kytkinlajia voidaan vaihtaa 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n verkkojen välisellä rajalla,

tai

| — | vaunu voidaan varustaa puskimilla ja SA3-tyyppisellä automaattisella kytkimellä ja apukytkimellä, |
| --- | --- |

—

vaunu voidaan varustaa puskimilla ja SA3-tyyppisellä automaattisella kytkimellä ja apukytkimellä,

tai

| — | vaunu voidaan varustaa piilopuskimilla ja automaattikytkimellä; kun puskimet ovat esillä, vaunua on voitava käyttää ruuvikytkimellä tai apukytkimellä. |
| --- | --- |

—

vaunu voidaan varustaa piilopuskimilla ja automaattikytkimellä; kun puskimet ovat esillä, vaunua on voitava käyttää ruuvikytkimellä tai apukytkimellä.

Puskimet ja vetolaitteet — versio C

Image

Kytkin — versio D

Image

Image

Puskin ja kytkin – versio D

Vaarallisten aineiden säiliövaunut on varustettava kytkimien iskunvaimentimilla, jotka ovat seuraavien parametrien mukaiset:

| — | dynaaminen absorptio vähintään 130 kJ |
| --- | --- |

—

dynaaminen absorptio vähintään 130 kJ

| — | puristusvoima kvasistaattisessa kuormituksessa vähintään 1 000 kN. |
| --- | --- |

—

puristusvoima kvasistaattisessa kuormituksessa vähintään 1 000 kN.

7.7.2.1.1.3.   Raideleveys 1 520 mm / 1 524 mm

Jäsenvaltio: Liettua, Latvia, Viro, Suomi ja Puola

Tapaus ”P”

Tämän YTE:n 4 ja 5 lukua ei sovelleta vaunuihin, joita käytetään tai joita on tarkoitus käyttää pysyvästi jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten valtioiden välisessä kahdenvälisessä liikenteessä 1 520 mm:n / 1 524 mm:n raiteilla.

7.7.2.1.1.4.   Raideleveys 1 520 mm

Jäsenvaltio: Liettua, Latvia ja Viro.

Tapaus ”T”

Tämän YTE:n 4 ja 5 lukua ei sovelleta vaunuihin, joita käytetään jäsenvaltioiden välillä pysyvästi 1 520 mm:n raiteilla, ennen tämän YTE:n seuraavaa tarkistusta. Seuraavassa tarkistuksessa otetaan huomioon tämän YTE:n 7.5.1 kohdassa esitetyn prosessin mukaisesti yksilöidyt erityistapaukset.

7.7.2.1.1.5.   Raideleveys 1 668 mm — puskimien keskilinjojen välinen etäisyys

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Espanjassa tai Portugalissa liikennöitäviksi tarkoitetuissa vaunuissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys saa olla 1 850 mm (± 10 mm). Tällöin on osoitettava yhteensopivuus puskimien kanssa standardijärjestelyssä.

Puskinlaattojen mitat kaksiakselisissa vaunuissa ja telivaunuissa:

Espanjassa tai Portugalissa liikennöitäviksi tarkoitettujen vaunujen puskinlaattojen yhdistetyn leveyden (kun keskilinjojen välinen etäisyys on 1 850 mm) on oltava 550 mm tai 650 mm sovellettavissa kansallisissa säädöksissä määriteltyjen vaunujen ominaisuuksien mukaan.

7.7.2.1.1.6.   Vaunujen välinen liityntä

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Irlannissa puskimien keskilinjojen välinen etäisyys on 1 905 mm, ja puskimien ja vetolaitteiden keskilinjojen on oltava vähintään 1 067 mm:n ja enintään 1 092 mm:n korkeudella raiteesta, kun vaunua ei ole kuormattu. Tavaravaunuissa voidaan sallia ”Instantor”-nivelkytkimet vaunujen liitännän ja irrottamisen helpottamiseksi vaihtoliikkeessä (ks. liite HH).

7.7.2.1.1.7.   Yleinen erityistapaus: 1 000 mm:n tai kapeamman raideleveyden verkko

Jäsenvaltio: Kreikka

Tapaus ”T1”

Kansallisia sääntöjä sovelletaan olemassa olevaan erilliseen rautatiehen, jonka raideleveys on 1 000 mm ja joka ei kuulu tämän YTE:n soveltamisalaan.

7.7.2.1.2.   Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä

7.7.2.1.2.1.   Turvallinen pääsy liikkuvaan kalustoon ja pois siitä — Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Irlannissa vaatimuksena on, että mahdollisia askelmia ja kädensijoja saa käyttää ainoastaan vaunusta nousemiseen ja poistumiseen, eikä järjestelyhenkilöstö saa käyttää niitä matkustaakseen vaunun ulkopuolella.

Liitettä EE ei sovelleta Irlannissa eikä Pohjois-Irlannissa.

7.7.2.1.3.   Vaunun päärakenteen lujuus ja lastin kiinnittäminen

7.7.2.1.3.1.   Raideleveys 1 520 mm

Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro, Unkari

Tapaus ”P”

Vaunujen, joita on tarkoitus käyttää pysyvästi tai satunnaisesti 1 520 mm:n raideleveydellä, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Mitoituskuormitukset

Pitkittäissuuntaiset mitoituskuormitukset

| Luokka | Vähimmäisarvot [kN] |
| --- | --- |
| Puristusvoima automaattikytkimen tasolla | 3 000 |
| Vetovoima automaattikytkimen tasolla | 2 500 |
| Puristusvoima kunkin puskimen keskilinjassa | 1 000 |
| Puristusvoima epäkeskeisesti (50 mm) kohdennettuna kunkin puskimen keskilinjasta | 750 |
| Puristusvoima kohdennettuna diagonaalisesti sivupuskimien kautta (jos sellaiset on) | 400 |

Luokka

Vähimmäisarvot [kN]

Puristusvoima automaattikytkimen tasolla

3 000

Vetovoima automaattikytkimen tasolla

2 500

Puristusvoima kunkin puskimen keskilinjassa

1 000

Puristusvoima epäkeskeisesti (50 mm) kohdennettuna kunkin puskimen keskilinjasta

750

Puristusvoima kohdennettuna diagonaalisesti sivupuskimien kautta (jos sellaiset on)

400

Vaunuja, jotka täyttävät nämä vaatimukset, voidaan järjestellä rajoituksitta.

| — | Maksimipystykuorma

  Vaunun kuormitus rakenteen äärioloissa, jotka ovat 150 % enimmäiskuormituksesta, ei saa aiheuttaa pysyvää muodonmuutosta.
  Pysähdyksissä olevan vaunun rungon taipuma ei saa olla suurempi kuin 3 ‰ kuningaspultin aluslevystä. |
| --- | --- |

—

Maksimipystykuorma

Vaunun kuormitus rakenteen äärioloissa, jotka ovat 150 % enimmäiskuormituksesta, ei saa aiheuttaa pysyvää muodonmuutosta.

Pysähdyksissä olevan vaunun rungon taipuma ei saa olla suurempi kuin 3 ‰ kuningaspultin aluslevystä.

| — | Kuormitusyhdistelmät

  Rakenteen on täytettävä kuormitusyhdistelmien vaatimukset hankalimmassa tapauksessa, jossa pystysuora kuormitus on yhdistetty 3 000 kN:n puristusvoimaan automaattikytkimessä ja jokaisen puskimen keskilinjaan kohdistuu voimia.
  Pystysuora dynaaminen ylijäämä, joka johtuu vaunun ja sen vaakasuorien komponenttien runkoon vaikuttavan kuormituksen hitausvoiman reagoimisesta poikittain raiteisiin, selvitetään laskelmalla.
  Säiliövaunujen osalta otetaan lisäksi huomioon sisäinen paine, osittainen tyhjiö ja hydraulisen iskun aiheuttama paine. |
| --- | --- |

—

Kuormitusyhdistelmät

Rakenteen on täytettävä kuormitusyhdistelmien vaatimukset hankalimmassa tapauksessa, jossa pystysuora kuormitus on yhdistetty 3 000 kN:n puristusvoimaan automaattikytkimessä ja jokaisen puskimen keskilinjaan kohdistuu voimia.

Pystysuora dynaaminen ylijäämä, joka johtuu vaunun ja sen vaakasuorien komponenttien runkoon vaikuttavan kuormituksen hitausvoiman reagoimisesta poikittain raiteisiin, selvitetään laskelmalla.

Säiliövaunujen osalta otetaan lisäksi huomioon sisäinen paine, osittainen tyhjiö ja hydraulisen iskun aiheuttama paine.

| — | Kuormitus nostamisen aikana

  Vaunun on kestettävä nostamisen aikaiset voimat ilman, että se venyy pysyvästi. Vaunuille, joita käytetään 1 520 mm:n raiteilla, tulisi harkita ylimääräisiä tukipisteitä. |
| --- | --- |

—

Kuormitus nostamisen aikana

Vaunun on kestettävä nostamisen aikaiset voimat ilman, että se venyy pysyvästi. Vaunuille, joita käytetään 1 520 mm:n raiteilla, tulisi harkita ylimääräisiä tukipisteitä.

Automaattikytkimeen kohdistuvia dynaamisia voimia koskevat vaatimukset

| — | Yleistä

  Kuormatun ja tyhjän tavaravaunun on kestettävä törmäysvaunun isku. Tämä osoitetaan suoralla raiteella tehtävällä testillä. Törmäysvaunun painon on oltava vähintään yhtä suuri kuin testattavan vaunun paino. Kaksiakselisten vaunujen testeihin suositellaan 100 ± 3 t:n törmäysvaunua.
  Törmäysvaunu on varustettava SA3-tyyppisellä automaattikytkimellä ja kytkimen iskunvaimentimella. Automaattikytkimien akseleiden välinen ero ei saa olla suurempi kuin 50 mm.
  Testin on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  — | yksittäinen testivaunu ei jarruta |
| --- | --- | --- |

—

Yleistä

Kuormatun ja tyhjän tavaravaunun on kestettävä törmäysvaunun isku. Tämä osoitetaan suoralla raiteella tehtävällä testillä. Törmäysvaunun painon on oltava vähintään yhtä suuri kuin testattavan vaunun paino. Kaksiakselisten vaunujen testeihin suositellaan 100 ± 3 t:n törmäysvaunua.

Törmäysvaunu on varustettava SA3-tyyppisellä automaattikytkimellä ja kytkimen iskunvaimentimella. Automaattikytkimien akseleiden välinen ero ei saa olla suurempi kuin 50 mm.

Testin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

—

yksittäinen testivaunu ei jarruta

| — | ryhmäksi kootun kolmen tai neljän vaunun vastakappaleen massa on vähintään 300 t. |
| --- | --- |

—

ryhmäksi kootun kolmen tai neljän vaunun vastakappaleen massa on vähintään 300 t.

Kohdistuva voima kuormatussa tilassa on 3 000 kN ± 10 %.

Vastakappaleena toimivan vaunuryhmän vieriminen estetään käsijarrulla tai jarruanturoilla.

| — | Isku kuormittamattomana

  Törmäysvaunun nopeus on 12 km/t. Testattavaa vaunua ei jarruteta.
  Kuormitus ei saa aiheuttaa mitään pysyvää muodonmuutosta. Jännitykset tietyissä kriittisissä kohdissa, kuten telin ja kehyksen liitoksissa ja kehyksen ja vaunun rungon ja päällysrakenteen liitoksissa, mitataan. |
| --- | --- |

—

Isku kuormittamattomana

Törmäysvaunun nopeus on 12 km/t. Testattavaa vaunua ei jarruteta.

Kuormitus ei saa aiheuttaa mitään pysyvää muodonmuutosta. Jännitykset tietyissä kriittisissä kohdissa, kuten telin ja kehyksen liitoksissa ja kehyksen ja vaunun rungon ja päällysrakenteen liitoksissa, mitataan.

| — | Isku kuormitettuna

  Testattava vaunu kuormitetaan enimmäiskuormituksella.
  Törmäysvaunun suurin sallittu nopeus on 12 km/t. Törmäyskokeessa nopeutta nostetaan portaittain aloittamalla nopeudella 2–3 km/t.
  Koe suoritetaan seuraavilla nopeusalueilla:






  — | enintään 5km/t, |
| --- | --- | --- |

—

Isku kuormitettuna

Testattava vaunu kuormitetaan enimmäiskuormituksella.

Törmäysvaunun suurin sallittu nopeus on 12 km/t. Törmäyskokeessa nopeutta nostetaan portaittain aloittamalla nopeudella 2–3 km/t.

Koe suoritetaan seuraavilla nopeusalueilla:

—

enintään 5km/t,

| — | 5–10 km/t, |
| --- | --- |

—

5–10 km/t,

| — | yli 10 km/t. |
| --- | --- |

—

yli 10 km/t.

Kullakin nopeusalueella tehdään vähintään viisi törmäystä. Lisäksi tehdään kolme törmäystä, joissa puristusvoiman isku on 3 000 kN. Tämä iskuvoima osoitetaan laskelmalla.

Iskun puristusvoima ei testissä saa ylittää raja-arvoa yli 10 %:lla. Jos raja-arvo 3 000 kN ± 10 % saavutetaan, kun nopeus on hieman alle 12 km/t, nopeutta ei saa lisätä.

Pitkän aikavälin kestävyyden simuloimiseksi tehdään lisäksi 40 törmäyskoetta, joissa joko nopeus on 12 km/t tai iskun puristusvoima on 3 000 kN:n.

Kuormitus ei saa aiheuttaa mitään pysyvää muodonmuutosta.

| — | Dynaaminen lujuus vaunujen käytön aikana

  Vaunujen on kestettävä 1 000 kN:n pitkittäissuuntaiset puristusvoimat ja vetovoimat nopeudessa 120 km/t. |
| --- | --- |

—

Dynaaminen lujuus vaunujen käytön aikana

Vaunujen on kestettävä 1 000 kN:n pitkittäissuuntaiset puristusvoimat ja vetovoimat nopeudessa 120 km/t.

7.7.2.1.3.2   Raideleveys 1 668 mm — nostaminen nosturilla ja tunkilla

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Kaksiakseliset vaunut:

| — | Jousen laskeutumista vaunun noston yhteydessä on rajoitettava.
  Liitteen X kuvassa 3 esitetään ratkaisuesimerkki. |
| --- | --- |

—

Jousen laskeutumista vaunun noston yhteydessä on rajoitettava.

Liitteen X kuvassa 3 esitetään ratkaisuesimerkki.

| — | Tunkilla tapahtuvaa nostamista varten (joka on rajoitettu liittimiin) kukin vaunu varustetaan neljällä pohjalevyllä — kaksi kunkin alustan pitkittäisparrun alla –, jotka asetetaan symmetrisesti suhteessa vaunun poikittaisakseliin.
  Tämä järjestely saattaa soveltua myös uuden akselin vaihtoon (mukaan luettuina vaunuryhmät tai -yhdistelmät, joiden yksiköiden määrää ei ole rajoitettu).
  Pohjalevyjen mitat:






  — | vaunun pituussuunnassa: enintään 150 mm |
| --- | --- | --- |

—

Tunkilla tapahtuvaa nostamista varten (joka on rajoitettu liittimiin) kukin vaunu varustetaan neljällä pohjalevyllä — kaksi kunkin alustan pitkittäisparrun alla –, jotka asetetaan symmetrisesti suhteessa vaunun poikittaisakseliin.

Tämä järjestely saattaa soveltua myös uuden akselin vaihtoon (mukaan luettuina vaunuryhmät tai -yhdistelmät, joiden yksiköiden määrää ei ole rajoitettu).

Pohjalevyjen mitat:

—

vaunun pituussuunnassa: enintään 150 mm

| — | vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm |
| --- | --- |

—

vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm

| — | paksuus: 15 mm. |
| --- | --- |

—

paksuus: 15 mm.

Pohjalevyjen on oltava ristiinuritetut siten, että urat ovat yhdensuuntaiset ja kohtisuoraan vaunun pitkittäisakseliin nähden:

| — | urien syvyys: noin 5–7 mm. |
| --- | --- |

—

urien syvyys: noin 5–7 mm.

| — | urien leveys: noin 4–6 mm. |
| --- | --- |

—

urien leveys: noin 4–6 mm.

Vaunun perusrakenteen on oltava sellainen, että pyöräkerroille jää vapaata tilaa, kun levyt ovat nostetussa tilassa (tunkin normaali liikkuma on 800 mm) enintään 1 550 mm:n korkeudella kiskojen yläpinnasta.

Liitteen X kuvassa 6 esitetään tilat, jotka vaunuissa on jätettävä vapaiksi tunkin päiden kiinnittämistä varten.

Telivaunut:

| — | Telit, joissa on vaihdettavat akselit, on varustettava laitteella, joka rajoittaa jousien laskeutumista, kun vaunuja nostetaan teleineen.
  Tässä suositellaan käytettäväksi liitteen X kuvassa 10 esitettyä laitetta. |
| --- | --- |

—

Telit, joissa on vaihdettavat akselit, on varustettava laitteella, joka rajoittaa jousien laskeutumista, kun vaunuja nostetaan teleineen.

Tässä suositellaan käytettäväksi liitteen X kuvassa 10 esitettyä laitetta.

| — | Vaunun enimmäispituus puskimesta puskimeen mitattuna ei saa olla suurempi kuin 24,486 m. Alustan rakenteen on kestettävä telien runkojen paino noston aikana seuraavassa kappaleessa määritellyissä oloissa. |
| --- | --- |

—

Vaunun enimmäispituus puskimesta puskimeen mitattuna ei saa olla suurempi kuin 24,486 m. Alustan rakenteen on kestettävä telien runkojen paino noston aikana seuraavassa kappaleessa määritellyissä oloissa.

| — | Tunkit on sijoitettava työmailla liitteen X kuvassa 13 esitetyn kaavion mukaisesti.
  Järjestely soveltuu kaikille vaunuille, joiden kokonaispituus ei ole suurempi kuin 24,480 m.
  Vaunujen nosto toteutetaan siten, että alustaa ja telien runkoja nostetaan samanaikaisesti. Vaunut on varustettava kaapeleilla, joilla telien rungot kiinnitetään vaunun runkoon nostotoimenpiteiden ajaksi. Liitteen X kuvassa 14 esitetään laitteet, jotka on kiinnitetty teleihin neljästä kohdasta ja vaunun alustaan kahdeksasta kohdasta, jotta nosto voidaan varmistaa ja kaapelit voivat olla syrjässä, kun niitä ei käytetä.
  Vaunujen alustat on varustettava pohjalevyillä, joiden mitat ovat:






  — | pituus vaunun pituussuunnassa: vähintään 250 mm, |
| --- | --- | --- |

—

Tunkit on sijoitettava työmailla liitteen X kuvassa 13 esitetyn kaavion mukaisesti.

Järjestely soveltuu kaikille vaunuille, joiden kokonaispituus ei ole suurempi kuin 24,480 m.

Vaunujen nosto toteutetaan siten, että alustaa ja telien runkoja nostetaan samanaikaisesti. Vaunut on varustettava kaapeleilla, joilla telien rungot kiinnitetään vaunun runkoon nostotoimenpiteiden ajaksi. Liitteen X kuvassa 14 esitetään laitteet, jotka on kiinnitetty teleihin neljästä kohdasta ja vaunun alustaan kahdeksasta kohdasta, jotta nosto voidaan varmistaa ja kaapelit voivat olla syrjässä, kun niitä ei käytetä.

Vaunujen alustat on varustettava pohjalevyillä, joiden mitat ovat:

—

pituus vaunun pituussuunnassa: vähintään 250 mm,

| — | leveys vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm, |
| --- | --- |

—

leveys vaunun poikittaissuunnassa: 100 mm,

| — | paksuus: 15 mm. |
| --- | --- |

—

paksuus: 15 mm.

Pohjalevyjen kosketuspinta on uritettava edellä kaksiakselisia vaunuja koskevassa kohdassa esitettyjen ohjeiden mukaisesti.

Pohjalevyjen sijainti vaunun alustassa ja tunkeille jätettävät vapaat tilat esitetään liitteen X kuvassa 15. Sijoitus soveltuu uusien akselien vaihtoon (mukaan luettuina vaunuryhmät tai -yhdistelmät, joiden yksiköiden määrää ei ole rajoitettu).

Vaunun perusrakenteen on oltava sellainen, että pyöräkerroille jää vapaata tilaa, kun pohjalevyt ovat nostetussa tilassa (tunkin normaali liikkuma on 900 mm) enintään 1 650 mm:n korkeudella kiskojen yläpinnasta.

7.7.2.2.   Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

7.7.2.2.1.   Kinemaattinen ulottuma

7.7.2.2.1.1.   Kinemaattinen ulottuma — Iso-Britannia

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Tapaus ”P”

Ison-Britannian rataverkolla käytettäviä vaunuja käsitellään liitteessä T.

7.7.2.2.1.2.   Raideleveydellä 1 520 mm ja 1 435 mm käytettävät vaunut

Jäsenvaltio: Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

Tapaus ”P”

Vaunuja, joita käytetään 1 520 mm:n ja 1 453 mm:n raideleveydellä, käsitellään liitteessä U.

7.7.2.2.1.3.   Kinemaattinen ulottuma — Suomi

Jäsenvaltio: Suomi

Tapaus ”P”

Yksinomaan Suomessa ja Ruotsin rajanylitysasemalla Haaparannassa (1 524 mm) liikennöivien vaunujen ulottuma ei saa olla suurempi kuin liitteessä W määritelty FIN 1 -ulottuma.

7.7.2.2.1.4.   Kinemaattinen ulottuma — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Pystysuorien siirtymäkaarien (mukaan luettuina järjestelyratapihojen laskumäet) sekä jarrutus-, järjestely- tai pysäytyslaitteiden ohitus.

Telien on voitava kulkea lauttoihin nousukulmassa, joka on 2o 30' vaakatasoon nähden 120 metrin kaarteessa.

Kulku kaarteessa.

Vaunujen on voitava kulkea kaarteessa, jonka säde on avovaunuille 60 m ja muille vaunutyypeille 75 m normaaliraideleveyksisellä radalla, sekä kaarteessa, jonka säde on 120 m leveäraiteisella radalla.

7.7.2.2.1.5.   Kinemaattinen ulottuma — Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Vaunun dynaaminen kuormaulottuma:

Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä kulkevien tavaravaunujen on täytettävä Iarnród Éireannin vaunujen dynaamista kuormaulottumaa koskevat vaatimukset ja Pohjois-Irlannin (GNR) vaunujen dynaamista kuormaulottumaa koskevat vaatimukset, jotka esitetään yhdistettyä ulottumaa koskevassa liitteen HH piirroksessa nro 07000/121. Myös piirroksessa esitettyjä staattisen vaunun ulottuman mittoja on noudatettava.

Vaunun rakenteellinen ulottuma:

Vaunujen suurin rakenteellinen ulottuma määritellään kansallisten sääntöjen mukaan.

7.7.2.2.2.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

7.7.2.2.2.1.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Suomi

Jäsenvaltio: Suomi

Tapaus ”P”

Suomessa liikennöitäviksi tarkoitettujen vaunujen suurin sallittu akselipaino on 22,5 tonnia, kun suurin sallittu nopeus on 120 km/t, ja 25 tonnia, kun suurin sallittu nopeus on 100 km/t, pyörien halkaisijan ollessa 920–840 mm.

7.7.2.2.2.2.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Iso-Britannia

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Tapaus ”P”

Radat ja rataosuudet luokitellaan Isossa-Britanniassa ilmoitetun kansallisen standardin (Railway Group Standard GE/RT8006 ”Interface between Rail Vehicle Weights and Underline Bridges”) mukaan. Vaunut, joita on tarkoitus käyttää Isossa-Britanniassa, luokitellaan tämän standardin mukaisesti.

Vaunun luokitus määräytyy sen geometrian ja kunkin akselin painon mukaan.

7.7.2.2.2.3.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Liettua, Latvia, Viro

Jäsenvaltio: Liettua, Latvia, Viro.

Tapaus ”P”

Vaunun ulottumaan sovelletaan kansallisia sääntöjä.

7.7.2.2.2.4.   Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus — Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Vaunujen staattisen akselipainon raja-arvo on 15,75 tonnia Irlannin rataverkossa, mutta tietyillä reiteillä voidaan käyttää telivaunuja, joiden akselipaino on 18,8 tonnia.

7.7.2.2.3.   Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

7.7.2.2.4.   Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

Luokka ”P” — pysyvä

7.7.2.2.4.1.   Luettelo pyörän halkaisijoiden erityistapauksista, jotka liittyvät erilaisiin raideleveyksiin

| Nimitys | Pyörän halkaisija (mm) | Raideleveys (mm) | Vähimmäisarvo (mm) | Enimmäisarvo (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laipan ulkopintojen välinen etäisyys (SR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 487 | 1 509 |
| 1 524 | 1 487 | 1 514 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 643 | 1 659 |
| Laipan sisäpintojen välinen etäisyys (AR) | ≥ 840 | 1 520 | 1 437 | 1 443 |
| 1 524 | 1 442 | 1 448 |
| 1 602 | | |
| 1 668 | 1 590 | 1 596 |
| Kehän leveys (BR) | ≥ 330 | 1 520 | 133 | 140 (7) |
| Laipan paksuus (Sd) | ≥ 840 | 1 520 | 24 | 33 |
| < 840 ja = 330 | muut | 27,5 | 33 |
| Laipan korkeus (Sh) | ≥ 760 | | 28 | 36 |
| < 760 ja = 630 | | 30 | 36 |
| < 630 ja = 330 | | 32 | 36 |
| Laipan pinta (QR) | ≥ 330 | | 6.5 | |
| Edellä esitetyt koot on ilmaistu kiskon yläpinnan korkeuden funktiona, ja ne koskevat sekä tyhjiä että täysiä vaunuja.
  Pysyvästi 1 520 mm:n raideleveydellä kulkevien tavaravaunujen pyöräkerrat mitataan 1 520 mm:n rataverkkojen tavaravaunuille määritellyn pyöräkerran mittausmenettelyn mukaan. |

Nimitys

Pyörän halkaisija (mm)

Raideleveys (mm)

Vähimmäisarvo (mm)

Enimmäisarvo (mm)

Laipan ulkopintojen välinen etäisyys (SR)

≥ 840

1 520

1 487

1 509

1 524

1 487

1 514

1 602

1 668

1 643

1 659

Laipan sisäpintojen välinen etäisyys (AR)

≥ 840

1 520

1 437

1 443

1 524

1 442

1 448

1 602

1 668

1 590

1 596

Kehän leveys (BR)

≥ 330

1 520

133

140 (7)

Laipan paksuus (Sd)

≥ 840

1 520

24

33

< 840 ja = 330

muut

27,5

33

Laipan korkeus (Sh)

≥ 760

28

36

< 760 ja = 630

30

36

< 630 ja = 330

32

36

Laipan pinta (QR)

≥ 330

6.5

Edellä esitetyt koot on ilmaistu kiskon yläpinnan korkeuden funktiona, ja ne koskevat sekä tyhjiä että täysiä vaunuja.

Pysyvästi 1 520 mm:n raideleveydellä kulkevien tavaravaunujen pyöräkerrat mitataan 1 520 mm:n rataverkkojen tavaravaunuille määritellyn pyöräkerran mittausmenettelyn mukaan.

7.7.2.2.4.2.   Pyörien materiaali

Pohjoismaiden ilmasto-olojen takia Suomessa ja Norjassa käytetään yleensä erityistä pyörämateriaalia. Se on samankaltainen kuin ER8, mutta se sisältää enemmän mangaania ja piitä, jotka parantavat sen ominaisuuksia halkeilemista vastaan. Tätä materiaalia voidaan käyttää kotimaan liikenteessä, jos osapuolet niin sopivat.

7.7.2.2.4.3.   Erityiskuormitukset

Jos radan parametrit tuottavat korkeampia voimia, käytetään ylimääräisiä voimia

(esim. tiukat kaarteet).

7.7.2.2.4.4.   Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Kehän leveys.

Akseleina, jotka on suunniteltu 22,5 tonnin kuormalle, voidaan käyttää sellaisia, joiden piirrokset esitetään liitteen X kuvassa 1 ja jotka on mukautettu ERRI-standardiakselin mallista. Joissakin tapauksissa tarvitaan lisäjärjestelyjä tässä YTE:ssä esitettyjen akselin pyörien laippojen aktiivisten pintojen kokoa koskevien vaatimusten noudattamiseksi.

7.7.2.2.4.5.   Vaunun dynaaminen käyttäytyminen — Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Liikkuva kalusto tulisi suunnitella siten, että se kulkee turvallisesti, kun raiteen kierous on enintään 17 o/oo akselivälin ollessa 2,7 m ja enintään 4 o/oo akselivälin ollessa 11,2 m.

SR:n ja AR:n enimmäis- ja vähimmäisarvot ovat seuraavat:

| SR | Kaikki pyörien halkaisijat | vähintään 1 571 mm | enintään 1 588 mm |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Kaikki pyörien halkaisijat | vähintään 1 523 mm | enintään 1 524 mm |
| BR | Kaikki pyörien halkaisijat | vähintään 127 mm | enintään 135 mm |
| Sd | Kaikki pyörien halkaisijat | vähintään 24 mm | enintään 32 mm |
| Sh | Kaikki pyörien halkaisijat | vähintään 30,5 mm | enintään 38 mm |
| QR | Kaikki pyörien halkaisijat | 6,5 | |

SR

Kaikki pyörien halkaisijat

vähintään 1 571 mm

enintään 1 588 mm

AR

Kaikki pyörien halkaisijat

vähintään 1 523 mm

enintään 1 524 mm

BR

Kaikki pyörien halkaisijat

vähintään 127 mm

enintään 135 mm

Sd

Kaikki pyörien halkaisijat

vähintään 24 mm

enintään 32 mm

Sh

Kaikki pyörien halkaisijat

vähintään 30,5 mm

enintään 38 mm

QR

Kaikki pyörien halkaisijat

6,5

7.7.2.2.5.   Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

7.7.2.2.5.1.   Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Tapaus ”P”

Raideleveydellä 1 520 mm käytettäviä vaunuja koskevia vaatimuksia sovelletaan raideleveydellä 1 435 mm kulkeviin vaunuihin, jotta ne voisivat kulkea 1 520 mm:n rautatieverkossa.

Maat: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro.

Automaattikytkimillä varustettujen vaunujen on kestettävä 1 000 kN:n pitkittäissuuntaisia puristusvoimia ja vetovoimia nopeudessa 120 km/t.

7.7.2.2.6.   Teli ja pyörästö

7.7.2.2.6.1.   Teli ja pyörästö — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Tapaus ”P”

Puolassa ja Slovakiassa tietyillä 1 520 mm:n radoilla sekä Liettuassa, Latviassa ja Virossa 1 520 mm:n rautatieverkossa käytettäviä vaunuja, joiden pyörästön raideleveyttä voidaan vaihtaa 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n välillä, koskevat seuraavat vaatimukset.

| a) | Yleistä
  Kaksiakselisten telien pyöräkertojen välinen etäisyys saa olla 1 800–2 400 mm.
  Pyörästöjen, joita on tarkoitus käyttää 1 520 mm:n eurooppalaisessa rautatieverkossa, on kestettävä käytössä - 40 oC — + 40 oC lämpötila. Aasian 1 520 mm:n verkossa pyörästön on kestettävä - 60 oC — + 45 o lämpötila ja 0–100 %:n suhteellinen kosteus. |
| --- | --- |

a)

Yleistä

Kaksiakselisten telien pyöräkertojen välinen etäisyys saa olla 1 800–2 400 mm.

Pyörästöjen, joita on tarkoitus käyttää 1 520 mm:n eurooppalaisessa rautatieverkossa, on kestettävä käytössä - 40 oC — + 40 oC lämpötila. Aasian 1 520 mm:n verkossa pyörästön on kestettävä - 60 oC — + 45 o lämpötila ja 0–100 %:n suhteellinen kosteus.

| b) | Pyörästön kehys
  Pyörästön kehys voi olla hitsattu tai valettu. Kehyksessä käytettävää terästä on voitava hitsata ilman esikuumennusta, ja sen vetolujuuden on oltava vähintään 370 N/mm
  2
  . Lovi-iskukokeessa (ISO-testille määritelty V-koe) saatavat vähimmäisarvot esitetään seuraavassa taulukossa:







  Lovi-iskulujuus [J] |
| --- | --- |
| - 20 oC | - 40 oC | - 60 oC |
| 27 | 27 | 21 |

b)

Pyörästön kehys

Pyörästön kehys voi olla hitsattu tai valettu. Kehyksessä käytettävää terästä on voitava hitsata ilman esikuumennusta, ja sen vetolujuuden on oltava vähintään 370 N/mm

. Lovi-iskukokeessa (ISO-testille määritelty V-koe) saatavat vähimmäisarvot esitetään seuraavassa taulukossa:

Lovi-iskulujuus [J]

- 20 oC

- 40 oC

- 60 oC

27

27

21

Näyttöä vaaditaan vain käyttöön 1 520 mm:n verkossa.

7.7.2.2.6.2.   Teli ja pyörästö — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Telin äärimitat

Vaihdettavilla akseleilla varustettujen telien akselivälin on oltava vähintään 1,80 m ja kannatintasojen välisen etäisyyden on oltava 2,170 m. Telin äärimitat esitetään liitteen X kuvassa 7. Määritellyt äärimitat koskevat teliä, joka soveltuu S-jarrutukseen. Ranskan ja Espanjan kansallisia viranomaisia on kuultava SS-jarrutuksen osalta.

Telikeskiöiden korkeuden on oltava 925 mm raidetason yläpuolella, ja vaappulaakerin säteen on oltava 190 mm, kuten normaaliraideleveyksisten telien kohdalla. Keskiön on oltava liitteen X kuvan 8 mukainen.

Telivaunujen laakeripesä

Laakeripesien on oltava liitteen X kuvan 9 mukaisia.

Sisäänvedettävä turvalaite, joka liittää akselin telin runkoon

Akselipesään on kuuluttava turvajärjestelmä, jolla akselit voidaan kiinnittää telin runkoon. Tällainen liitteen X kuvassa 11 esitetty laite on voitava vetää sisään akselin vaihto-operaatioiden yhteydessä.

Pyörät

Kaksiakseliset vaunut:

Uusien pyörien kulkukehän halkaisija saa olla enintään 1 000 mm.

Telivaunut:

Uusien pyörien kulkukehän halkaisija saa olla enintään 920 mm.

Pyöräkerrat

Pyöräkerroissa on oltava sarjanumero, tyyppinumero ja omistajan tunnus.

Nämä merkinnät samoin kuin pyöräkerran viimeisen huollon ajankohta (kuukausi ja vuosi), omistavan tai rekisteröineen rautatieyrityksen koodi-indeksi ja huollon suorittaneen paikan indeksi, on esitettävä akselin varteen kiinnitetyssä liikkuvassa renkaassa.

Omistavan tai rekisteröineen rautatieyrityksen koodinumero ja viimeisen huollon ajankohta (kuukausi ja vuosi) on merkittävä valkoisella maalilla kunkin laakeripesän etuosaan.

Laakeripesä ja suojalevyt

Laakeripesät, akselien suojukset ja jousien siteet on suunniteltava siten, että ne noudattavat kuvassa 2 esitettyjä ohjeita (laakeripesän yläosassa olevan aukon halkaisijan on oltava sellainen, että jousituksen mukautukseen voidaan käyttää rengasta tai pidäkettä liitteessä X esitetyllä tavalla).

Leveäraiteisen akselin pyörät ovat melko lähellä vaunun alustaa, joten 14 tai 10 mm:n akselin suojukselle on käytettävä kiinnitintä, ks. kuva 18.

Akselien suojusten kiinnittämiseen suositellaan tukia, jotka voidaan poistaa ja koota nopeasti. Ne on kiinnitettävä kahdella M-20 × 55 pultilla, jotka on varustettu aluslevyillä. Rakenteessa aukkojen keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava 483 +1/0 mm.

Pyöräkertojen kokonaispinta-ala

Vaunujen alustoissa on oltava täysin esteetön tila kunkin pyörän tasolla, kuten kuvassa 4 esitetään.

Akselin rakenne

Akselien on kestettävä enimmäiskuormitus, joka on määritelty 20 tonnin akselikuormille (luokan C radat) tai 22,5 tonnin akselikuormille (luokan D radat) soveltuville radoille. Ne on varustettava rulla-akselilaakereilla, ja ne on voitava vaihtaa nykyisten akselien kanssa. Uudet akselit on suunniteltava tässä YTE:ssä esitettyjen määräysten mukaisesti. Automaattisesti säädettävän raideleveyden pyöräkertoja, jotka soveltuvat sekä 1 435 mm:n että 1 668 mm:n radoille, voidaan käyttää Espanjan ja Ranskan kautta kulkevaan kansainväliseen liikenteeseen vain kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla.

7.7.2.3.   Jarrutus

7.7.2.3.1.   Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.1.   Jarrutuskyky — Iso-Britannia

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Tapaus ”P”

Ison-Britannian rataverkossa käytettäviä tavaravaunuja käsitellään liitteen V osassa V2.

7.7.2.3.1.2.   Jarrutuskyky — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Tapaus ”P”

| — | Toimintaventtiilit

  Jotta raideleveydelle 1 435 mm tarkoitettuja yhteentoimivia vaunuja voitaisiin käyttää raideleveydellä 1 520 mm, ne on varustettava ylimääräisillä jarrujärjestelmillä seuraavien vaatimusten mukaisesti:
  Vaihtoehto 1: vaunuun asennetaan kaksi toimintaventtiiliä ja vaihtolaite






  — | 1 435 mm raideleveydelle: liitteen I mukainen toimintaventtiili |
| --- | --- | --- |

—

Toimintaventtiilit

Jotta raideleveydelle 1 435 mm tarkoitettuja yhteentoimivia vaunuja voitaisiin käyttää raideleveydellä 1 520 mm, ne on varustettava ylimääräisillä jarrujärjestelmillä seuraavien vaatimusten mukaisesti:

Vaihtoehto 1: vaunuun asennetaan kaksi toimintaventtiiliä ja vaihtolaite

—

1 435 mm raideleveydelle: liitteen I mukainen toimintaventtiili

| — | 1 520 mm raideleveydelle: 483-tyypin toimintaventtiili. |
| --- | --- |

—

1 520 mm raideleveydelle: 483-tyypin toimintaventtiili.

Vaihtoehto 2: vaunuun asennetaan standarditoimintaventtiili tai hyväksytty KE/483 toimintaventtiiliyhdistelmä, joka täyttää jarrutuksen tekniset vaatimukset sekä 1 435 mm:n että 1 520 mm:n raideleveyksisillä rautateillä, ja vaihtolaite, jolla järjestelmä voidaan vaihtaa oikeaan toimintamalliin.

Vaihtoehdossa 1 vaunun jarrulaitteeseen on sisällyttävä ”jarru auki-suljettu”- ja ”G-P”-vaihtolaitteet sekä ”kuormattu-tyhjä”-laite, ellei vaunussa ole liitteessä I esitettyä automaattista kuormajarrua, sekä ”jarru auki-suljettu”- ja ”tyhjä — osittain kuormattu — kuormattu” -laite, joka täyttää 1 520 mm:n raiteiden standardit ja RF-pajoissa rakennettujen vaunujen jarrulaitteiden tekniset vaatimukset (”Technical Requirements for the Brake Equipment of Wagons built in RF Workshops”).

Kullakin toimintaventtiilillä on oltava oma irrotusventtiili irrotusvetimineen vaunun molemmilla puolilla.

Vaihtoehdossa 2 toimintaventtiiliä olisi hyvä käyttää yhdessä automaattisen kuormajarrun kanssa. Kun jarruasento kytketään manuaalisesti kuormituksen mukaan, jarrutusvoimalle on oltava ainakin kaksi porrastettua asentoa.

| — | Kuormajarru, jarrutusvoima ja jarrutuskyky

  Vaunun jarrujen on taattava, etteivät jarrupainon ja teoreettisen jarrutusvoiman kertoimen raja-arvot ylity, kun vaunu kulkee 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raiteilla suurimmalla sallitulla nopeudella.
  Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 435 mm:n raiteilla, se on varustettava joko käsikäyttöisellä kuormajarruasettimella tai automaattisella kuormajarrulla, joka täyttää liitteessä I esitetyt vaatimukset.
  Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 520 mm:n raiteilla, se on varustettava joko automaattisella kuormajarrulla tai käsikäyttöisellä kuormajarruasettimella, jossa on vähintään kaksi asentoa. Automaattisen järjestelmän käytössä ja sen asetusten määrittämisessä 1 520 mm:n raiteille on otettava huomioon telin rakenne ja raideleveyden vaihtotapa.
  Jarrutuskyky lasketaan tavara- ja kylmävaunujen tavallisen jarrutuksen laskelmaohjeen (”Standard Braking Calculation for Freight and Refrigerator Wagons”) pohjalta. Vaunun jarruanturan voimalle jarrutusjärjestelmän ollessa 1 520 mm:n raideleveyden asennossa laskettavan teoreettisen kertoimen on noudatettava seuraavia raja-arvoja:






  — | K-jarruanturat (komposiittimateriaalista): vähintään 0,14 ja enintään 0,31 täydessä kuormassa olevalle vaunulle, ja vähintään 0,22 ja enintään 0,37 tyhjälle vaunulle; |
| --- | --- | --- |

—

Kuormajarru, jarrutusvoima ja jarrutuskyky

Vaunun jarrujen on taattava, etteivät jarrupainon ja teoreettisen jarrutusvoiman kertoimen raja-arvot ylity, kun vaunu kulkee 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raiteilla suurimmalla sallitulla nopeudella.

Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 435 mm:n raiteilla, se on varustettava joko käsikäyttöisellä kuormajarruasettimella tai automaattisella kuormajarrulla, joka täyttää liitteessä I esitetyt vaatimukset.

Jotta vaunua voitaisiin käyttää 1 520 mm:n raiteilla, se on varustettava joko automaattisella kuormajarrulla tai käsikäyttöisellä kuormajarruasettimella, jossa on vähintään kaksi asentoa. Automaattisen järjestelmän käytössä ja sen asetusten määrittämisessä 1 520 mm:n raiteille on otettava huomioon telin rakenne ja raideleveyden vaihtotapa.

Jarrutuskyky lasketaan tavara- ja kylmävaunujen tavallisen jarrutuksen laskelmaohjeen (”Standard Braking Calculation for Freight and Refrigerator Wagons”) pohjalta. Vaunun jarruanturan voimalle jarrutusjärjestelmän ollessa 1 520 mm:n raideleveyden asennossa laskettavan teoreettisen kertoimen on noudatettava seuraavia raja-arvoja:

—

K-jarruanturat (komposiittimateriaalista): vähintään 0,14 ja enintään 0,31 täydessä kuormassa olevalle vaunulle, ja vähintään 0,22 ja enintään 0,37 tyhjälle vaunulle;

| — | GG-jarruanturat (valuraudasta): vähintään 0,36 ja enintään 0,70 täydessä kuormassa olevalle vaunulle, ja vähintään 0,62 ja enintään 0,81 tyhjälle vaunulle.
  Erilaiset vaunujen jarrutusvoimat, jotka on määritelty 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raideleveyttä koskevissa standardeissa, voidaan sovittaa säätämällä jarruvivustoa tai jarrusylinteriä. |
| --- | --- |

—

GG-jarruanturat (valuraudasta): vähintään 0,36 ja enintään 0,70 täydessä kuormassa olevalle vaunulle, ja vähintään 0,62 ja enintään 0,81 tyhjälle vaunulle.

Erilaiset vaunujen jarrutusvoimat, jotka on määritelty 1 435 mm:n ja 1 520 mm:n raideleveyttä koskevissa standardeissa, voidaan sovittaa säätämällä jarruvivustoa tai jarrusylinteriä.

| — | Vaihtolaite, jolla vaihdetaan raideleveys 1 435 mm:stä 1 520 mm:iin

  Vaihto jakojärjestelmältä toiselle tapahtuu raideleveyden vaihto-operaation yhteydessä käyttäen 1 435 mm / 1 520 mm vaihtolaitetta. Tämän laitteen käynnistämisen on oltava mahdollisimman vaivatonta, ja sen on pysyttävä luotettavasti loppuasennossaan. Valitun loppuasennon on vastattava vain yhtä jarrujärjestelmää ja estettävä toisen jarrujärjestelmän käyttö. Kun jarrujärjestelmä pettää, on voitava käyttää toista jarrujärjestelmää, mikäli vaunussa on kaksi erillistä toimintaventtiiliä.
  Jarrujärjestelmää on voitava vaihtaa vain raideleveyden vaihdon yhteydessä joko manuaalisesti (erityisellä laitteella) tai automaattisesti.
  Valitun jarrujärjestelmän on oltava selkeästi osoitettu silloinkin, kun vaihto tapahtuu automaattisesti.
  Jos vaihto tapahtuu automaattisesti, olisi parasta käyttää automaattista kuormajarrua. |
| --- | --- |

—

Vaihtolaite, jolla vaihdetaan raideleveys 1 435 mm:stä 1 520 mm:iin

Vaihto jakojärjestelmältä toiselle tapahtuu raideleveyden vaihto-operaation yhteydessä käyttäen 1 435 mm / 1 520 mm vaihtolaitetta. Tämän laitteen käynnistämisen on oltava mahdollisimman vaivatonta, ja sen on pysyttävä luotettavasti loppuasennossaan. Valitun loppuasennon on vastattava vain yhtä jarrujärjestelmää ja estettävä toisen jarrujärjestelmän käyttö. Kun jarrujärjestelmä pettää, on voitava käyttää toista jarrujärjestelmää, mikäli vaunussa on kaksi erillistä toimintaventtiiliä.

Jarrujärjestelmää on voitava vaihtaa vain raideleveyden vaihdon yhteydessä joko manuaalisesti (erityisellä laitteella) tai automaattisesti.

Valitun jarrujärjestelmän on oltava selkeästi osoitettu silloinkin, kun vaihto tapahtuu automaattisesti.

Jos vaihto tapahtuu automaattisesti, olisi parasta käyttää automaattista kuormajarrua.

7.7.2.3.1.3.   Jarrutuskyky — Suomi

Jäsenvaltio: Suomi

Tapaus ”P”

Yksinomaan 1 524 mm:n raideleveydellä käytettävien vaunujen jarrutuskyky määritellään vähintään 1 200 m välimatkalla opastimien välillä Suomen rautatieverkossa. Pienin sallittu jarrupainoprosentti on 55 %, kun nopeus on 100 km/t, ja 85 %, kun nopeus on 120 km/t.

Energiarajoja koskevat vaatimukset, jotka liittyvät mäkeen, jonka keskimääräinen kaltevuus on 21 ‰ ja pituus 46 km (St. Gotthardin radan mäki), eivät koske vaunuja, joita käytetään yksinomaan 1 524 mm:n raideleveydellä.

Yksinomaan 1 524 mm:n raideleveydellä käytettävien vaunujen seisontajarru on suunniteltava siten, että täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikallaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun suurin pitokyky on 0,15 ja on tyyntä. Ajoneuvojen kuljettamiseen tarkoitetuissa vaunuissa seisontajarrua käytetään maasta käsin.

7.7.2.3.1.4.   Jarrutuskyky — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Jarruanturoiden asettelu.

Kaksiakseliset vaunut:

Jarruanturat asetellaan piirroksessa 5 esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Myös telivaunuille voidaan käyttää piirroksessa 12 esitettyä asettelua.

Telivaunut:

Jarruanturat asetellaan piirroksessa 12 esitettyjen määräysten mukaisesti.

7.7.2.3.1.5.   Jarrutuskyky — Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua

Jäsenvaltio: Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua

Tapaus ”T1”

Nykyisten UIC-määreiden ja testimenetelmien pohjalta hyväksyttyjen komposiittimateriaaleista valmistettujen jarruanturoiden käytöstä tässä YTE:ssä esitetyt vaatimukset eivät yleensä ole voimassa Suomessa, Norjassa, Ruotsissa, Virossa eivätkä Liettuassa.

Komposiittimateriaaleista valmistetut jarruanturat arvioidaan kansallisesti talviolosuhteet huomioon ottaen.

Tämä erityistapaus on voimassa siihen asti, kunnes eritelmiä ja arviointimenetelmiä on kehitetty ja ne on todistettu riittäviksi pohjoismaisiin talvioloihin.

Tämä ei estä muista jäsenvaltioista peräisin olevien tavaravaunujen käyttöä Pohjoismaissa ja Baltian maissa.

7.7.2.3.1.6.   Jarrutuskyky — Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Käyttöjarru: Suoralla ja tasaisella radalla Irlannin rautatieverkossa kulkevan uuden vaunun jarrutusmatka ei saa olla pidempi kuin

jarrutusmatka = (v2/(2 × 0,55) m

(jossa v = vaunun suurin sallittu nopeus Irlannin rautatieverkossa ilmaistuna metreinä sekunnissa)

Suurin sallittu nopeus saa olla enintään 120 km/t. Nämä ehdot on täytettävä kaikissa kuormitusoloissa.

7.7.2.3.2.   Seisontajarru

7.7.2.3.2.1.   Seisontajarru — Iso-Britannia

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

Tapaus ”P”

Ison-Britannian rataverkossa käytettäviä tavaravaunuja käsitellään liitteen V osassa V1.

7.7.2.3.2.2.   Seisontajarru — Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Jäsenvaltio: Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Tapaus ”P”

Yksinomaan Irlannin rataverkossa käytettävät uudet vaunut on varustettava seisontajarrulla, joka pitää täyteen lastatun vaunun paikallaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun pitokyky on enintään 10 % ja on tyyntä.

Irlanti pyytää, että vaatimuksesta, jonka mukaan seisontajarrua on käytettävä vaunusta käsin, voitaisiin poiketa vaatimalla, että seisontajarrua on voitava käyttää joko vaunusta tai maasta käsin.

7.7.2.4.   Ympäristöolot

7.7.2.4.1.   Ympäristöolot

7.7.2.4.1.1.   Ympäristöolot — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Espanjassa ja Portugalissa ulkolämpötilan yläraja on 4.2.6.1.2.2 kohdassa lämpötilaluokalle Ts määritellyn + 45 asteen sijasta + 50 astetta.

7.7.2.4.2.   Paloturvallisuus

7.7.2.4.2.1.   Paloturvallisuus — Espanja ja Portugali

Jäsenvaltio: Espanja ja Portugali

Tapaus ”P”

Kipinäsuojaus.

Luokka ”P” — pysyvä

Kaksiakseliset vaunut:

Kipinäsuojukset on valmistettava ja sijoitettava kuvan 16 mukaisesti.

Suojusten ulkopinta on suunnattava alaspäin, ja niiden yläosan on oltava kaareva.

Niiden yläosan leveyden on oltava 415 +5/0 mm, ja niiden sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava 1 120 mm.

Suojusten pystysuoran osan on oltava 115 mm korkea, ja sen on osoitettava alaspäin 32 mm 30 asteen kulmassa. Suojusten etäisyyden lattiasta on oltava 20 mm, ja kaarevan osan säteen on oltava 1 800 mm. Ranskan ja Espanjan väliseen liikenteeseen hyväksyttyjen akselivaunujen, joissa kuljetetaan RID-luokkiin 1a ja 1b kuuluvia vaarallisia aineita, jarrut on eristettävä ajon ajaksi.

Telivaunut:

| — | Kipinäsuojukset on valmistettava ja sijoitettava kuvan 17 mukaisesti.






  — | Niiden on oltava sileitä ja 500 mm leveitä. |
| --- | --- | --- |

—

Kipinäsuojukset on valmistettava ja sijoitettava kuvan 17 mukaisesti.

—

Niiden on oltava sileitä ja 500 mm leveitä.

| — | Niiden sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava 1 100 mm ± 10. |
| --- | --- |

—

Niiden sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava 1 100 mm ± 10.

| — | Suojusten vähimmäisetäisyys lattiasta on 80 mm. |
| --- | --- |

—

Suojusten vähimmäisetäisyys lattiasta on 80 mm.

7.7.2.4.3.   Sähköinen suojaus

7.7.2.4.3.1.   Sähköinen suojaus — Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Jäsenvaltio: Puola ja Slovakia tietyillä 1 520 mm:n radoilla, Liettua, Latvia ja Viro

Tapaus ”P”

1 520 mm:n ja 1 435 mm:n raideleveydellä kulkevien vaunujen on täytettävä lisävaatimuksia, jotta niitä voitaisiin käyttää 1 520 m:n rataverkossa.

7.7.3.   TAULUKKO ERITYISTAPAUKSISTA JÄSENVALTIOITTAIN

| Maa | Kohta | Parametri | Erityistapaus | Luokka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki maat | 4.2.3.4 | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen | 7.7.2.2.4.1. | P |
| Suomi | 4.2.2.1 | Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin) | 7.7.2.1.1.1 | P |
| Suomi | 4.2.3.1 | Kinemaattinen ulottuma | 7.7.2.2.1.3 | P |
| Suomi | 4.2.3.2 | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus | 7.7.2.2.2.1 | P |
| Suomi | 4.2.4.1 | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.3 | P |
| Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua | 6.2.3.3 (liite P) | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.5 | T1 |
| Suomi, Viro, Latvia, Liettua ja Puola | 4 ja 5 luku | Osajärjestelmän kuvaus ja yhteentoimivuuden osatekijät | 7.7.2.1.1.3 | P |
| Suomi ja Norja | 5.3.2.3 | Pyörät | 7.7.2.2.4.2 | P |
| Iso-Britannia | 4.2.3.1 | Kinemaattinen ulottuma | 7.7.2.2.1.1 | P |
| Iso-Britannia | 4.2.3.2 | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus | 7.7.2.2.2.2 | P |
| Iso-Britannia | 4.2.4.1.2.2 | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.1 | P |
| Iso-Britannia | 4.2.4.1.2.8 | Seisontajarru | 7.7.2.3.2 | P |
| Kreikka | 4.2.3.4 | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen | 7.7.2.1.1.6 | T1 |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.2.1 | Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin) | 7.7.2.1.1.2 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.2.3 | Vaunun päärakenteen lujuus | 7.7.2.1.3.1 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.3.1 | Kinemaattinen ulottuma | 7.7.2.2.1.2 | P |
| Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.3 | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus | 7.7.2.2.2.3 | P |
| Liettua, Latvia ja Viro | 4 ja 5 luku | Osajärjestelmän kuvaus ja yhteentoimivuuden osatekijät | 7.7.2.1.1.4 | T |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.3.4 | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen | 7.7.2.2.4 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.3.5 | Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat | 7.7.2.2.5.1 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 5.3.2.1 | Teli ja pyörästö | 7.7.2.2.6.1 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.4.1 | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.2 | P |
| Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro | 4.2.7.3 | Sähköinen suojaus | 7.7.2.4.3.1 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.1 | Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin) | 7.7.2.1.1.5 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.2.2 | Turvallinen pääsy ja poistuminen | 7.7.2.1.2.1 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.3 | Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus | 7.7.2,2.2.4 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.3.4 | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen | 7.7.2.2.4.5 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.4.1 | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.5 | P |
| Irlanti ja Pohjois-Irlanti | 4.2.4.1.2.8 | Seisontajarru | 7.7.2.3.2.2 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.2.1 | Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin) | 7..2.1.1.4 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.2.3 | Vaunun päärakenteen lujuus | 7.7.2.1.3.2 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.3.1 | Kinemaattinen ulottuma | 7.7.2.2.1.4 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.3.4 | Vaunun dynaaminen käyttäytyminen | 7.7.2.2.4.4 | P |
| Espanja ja Portugali | 5.3.2.1 | Teli ja pyörästö | 7.7.2.2.6.2 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.4.1 | Jarrutuskyky | 7.7.2.3.1.4 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.6.1.2.2 | Ympäristöolot | 7.7.2.4.1.1 | P |
| Espanja ja Portugali | 4.2.7.2 | Paloturvallisuus | 7.7.2.4.2.1 | P |

Maa

Kohta

Parametri

Erityistapaus

Luokka

Kaikki maat

4.2.3.4

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

7.7.2.2.4.1.

P

Suomi

4.2.2.1

Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin)

7.7.2.1.1.1

P

Suomi

4.2.3.1

Kinemaattinen ulottuma

7.7.2.2.1.3

P

Suomi

4.2.3.2

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

7.7.2.2.2.1

P

Suomi

4.2.4.1

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.3

P

Suomi, Ruotsi, Norja, Viro, Latvia ja Liettua

6.2.3.3 (liite P)

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.5

T1

Suomi, Viro, Latvia, Liettua ja Puola

4 ja 5 luku

Osajärjestelmän kuvaus ja yhteentoimivuuden osatekijät

7.7.2.1.1.3

P

Suomi ja Norja

5.3.2.3

Pyörät

7.7.2.2.4.2

P

Iso-Britannia

4.2.3.1

Kinemaattinen ulottuma

7.7.2.2.1.1

P

Iso-Britannia

4.2.3.2

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

7.7.2.2.2.2

P

Iso-Britannia

4.2.4.1.2.2

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.1

P

Iso-Britannia

4.2.4.1.2.8

Seisontajarru

7.7.2.3.2

P

Kreikka

4.2.3.4

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

7.7.2.1.1.6

T1

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.2.1

Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin)

7.7.2.1.1.2

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.2.3

Vaunun päärakenteen lujuus

7.7.2.1.3.1

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.3.1

Kinemaattinen ulottuma

7.7.2.2.1.2

P

Liettua, Latvia ja Viro

4.2.3

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

7.7.2.2.2.3

P

Liettua, Latvia ja Viro

4 ja 5 luku

Osajärjestelmän kuvaus ja yhteentoimivuuden osatekijät

7.7.2.1.1.4

T

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.3.4

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

7.7.2.2.4

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.3.5

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

7.7.2.2.5.1

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

5.3.2.1

Teli ja pyörästö

7.7.2.2.6.1

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.4.1

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.2

P

Puola, Slovakia, Liettua, Latvia ja Viro

4.2.7.3

Sähköinen suojaus

7.7.2.4.3.1

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.1

Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin)

7.7.2.1.1.5

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.2.2

Turvallinen pääsy ja poistuminen

7.7.2.1.2.1

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.3

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

7.7.2,2.2.4

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.3.4

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

7.7.2.2.4.5

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.4.1

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.5

P

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

4.2.4.1.2.8

Seisontajarru

7.7.2.3.2.2

P

Espanja ja Portugali

4.2.2.1

Vaunujen välinen liityntä (esim. kytkin)

7..2.1.1.4

P

Espanja ja Portugali

4.2.2.3

Vaunun päärakenteen lujuus

7.7.2.1.3.2

P

Espanja ja Portugali

4.2.3.1

Kinemaattinen ulottuma

7.7.2.2.1.4

P

Espanja ja Portugali

4.2.3.4

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen

7.7.2.2.4.4

P

Espanja ja Portugali

5.3.2.1

Teli ja pyörästö

7.7.2.2.6.2

P

Espanja ja Portugali

4.2.4.1

Jarrutuskyky

7.7.2.3.1.4

P

Espanja ja Portugali

4.2.6.1.2.2

Ympäristöolot

7.7.2.4.1.1

P

Espanja ja Portugali

4.2.7.2

Paloturvallisuus

7.7.2.4.2.1

P

---

(1)  S perustuu liitteeseen S, ”λ” = ((C/S)-D) liitteen S mukaisesti, ”γ” = ((nopeus (km/t))/3,6)2)/(2×(S-((Te)×(nopeus (km/t)/3,6)))), kun Te = 2 sek.

(2)  S1-vaunu on vaunu, jossa on kuormavaihdeventtiili

(3)  S2-vaunu on vaunu, jossa on säädettävä releventtiili

(4)  SS-vaunu on varustettu säädettävällä releventtiilillä.

(5)  Suurin hyväksytty keskimääräinen hidastusvoima (ajonopeudelle 100 km/t) on 18 × 0,91 = 16,5 kN/akseli. Tämä arvo perustuu kaksipuolisella jarrulla varustetun pyörän, jonka nimellishalkaisija uutena on [920 mm ; 1 000 mm], jarrutukseen käytettävään suurimpaan sallittuun energiapanokseen jarrutuksen aikana (jarrupaino on rajoitettu 18 tonniin). Pyörät, joiden nimellishalkaisija uutena on pienempi kuin 920 mm ja/tai joissa on yksipuoliset jarrut, hyväksytään kansallisten sääntöjen mukaisesti.

(6)  Suurin hyväksytty keskimääräinen hidastusvoima (ajonopeudelle 120 km/t) on 18 × 0,88 = 16 kN/akseli. Tämä arvo perustuu kaksipuolisella jarrulla varustetun pyörän, jonka nimellishalkaisija uutena on [920 mm ; 1 000 mm], jarrutukseen käytettävään suurimpaan sallittuun energiapanokseen jarrutuksen aikana (jarrupaino on rajoitettu 18 tonniin). Pyörät, joiden nimellishalkaisija uutena on pienempi kuin 920 mm ja/tai joissa on yksipuoliset jarrut, hyväksytään kansallisten sääntöjen mukaisesti.

(7)  Ulkonema mukaan luettuna

Pysyvästi 1 520 mm:n raideleveydellä kulkevien tavaravaunujen pyöräkerrat mitataan 1 520 mm:n rataverkkojen tavaravaunuille määritellyn pyöräkerran mittausmenettelyn mukaan.

LIITE A

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

A.1   Puskimet

Kuva A1

Puskimen kiinnityslevy

Image

A.2   Vetolaitteet

Kuva A2

Vetokoukku — mitat

Image

Kuva A3

Ruuvikytkimen sanka

Image

Kuva A4

Yhdistetty veto- ja puskinlaite

Image

Kuva A5

Bernin suorakulmio

Image

VAUNUN ÄÄRIPISTEISTÄ MITATUT VAPAAT TILAT

Kuva A6

Ruuvikytkin ja vetokoukut

Image

Kuva A7

Vaunun ääripisteistä mitatut vapaat tilat vetokoukun yläpuolella

Image

LIITE B

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

TAVARAVAUNUJEN MERKINTÄ

| B.1. | VAUNUN YKSILÖNUMERO |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | VAUNUN TAARAPAINO |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | VAUNUN KUORMITUSTAULUKKO |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | PITUUS PUSKIMINEEN |
| --- | --- |

B.4.

| B.5. | ISOON-BRITANNIAAN SUUNTAUTUVAN LIIKENTEEN TUNNUKSET |
| --- | --- |

B.5.

| B.6. | ERI RAIDELEVEYKSIÄ KÄYTTÄVIEN MAIDEN VÄLISEEN LIIKENTEESEEN VALMISTETUT VAUNUT |
| --- | --- |

B.6.

| B.7. | AUTOMAATTISESTI ERI RAIDELEVEYKSILLE SÄÄDETTÄVÄT PYÖRÄKERRAT |
| --- | --- |

B.7.

| B.8. | VAIHTOTYÖ KIELLETTY NIISSÄ LASKUMÄISSÄ, JOISSA MÄEN PYSTYKAARRESÄDE ON PIENEMPI KUIN ALLA OLEVASSA KUVASSA |
| --- | --- |

B.8.

| B.9. | TELIVAUNUT, JOISSA AKSELEIDEN VÄLI ON YLI 14 000 MM JA JOILLA VAIHTOTYÖ ON SALLITTU LASKUMÄESSÄ |
| --- | --- |

B.9.

| B.10. | VAUNUT, JOILLA EI OLE SALLITTUA OHITTAA RAIDEJARRUJA TAI MUITA PYSÄYTINLAITTEITA KÄYTTÖTILASSA. |
| --- | --- |

B.10.

| B.11. | HUOLTOAIKATAULU |
| --- | --- |

B.11.

| B.12. | SUURJÄNNITEVAROITUS |
| --- | --- |

B.12.

| B.13. | NOSTOKOHTIEN SIJAINTI |
| --- | --- |

B.13.

| B.14. | VAUNUN ENIMMÄISKUORMITUS |
| --- | --- |

B.14.

| B.15. | SÄILIÖVAUNUN KAPASITEETTI |
| --- | --- |

B.15.

| B.16. | KONTTIENKULJETUSVAUNUN LATTIAKORKEUS |
| --- | --- |

B.16.

| B.17. | PIENIN KAARRESÄDE |
| --- | --- |

B.17.

| B.18. | MERKINTÄ TELIVAUNUILLE, JOILLA VOIDAAN AJAA VAIN SELLAISILLE JUNALAUTTOJEN RAMPEILLE, JOIDEN SUURIN MUUTOSKULMA ON 2o30’ |
| --- | --- |

B.18.

| B.19. | YKSITYISVAUNUJEN MERKINNÄT |
| --- | --- |

B.19.

| B.20. | TAVARAVAUNUN ERITYISRISKEIHIN LIITTYVÄT MERKINNÄT |
| --- | --- |

B.20.

| B.21. | KUORMIEN SIJOITTAMINEN: AVOVAUNUT |
| --- | --- |

B.21.

| B.22. | ULOMMAISTEN PYÖRÄKERTOJEN TAI TELIKESKIÖIDEN VÄLISET ETÄISYYDET |
| --- | --- |

B.22.

| B.23. | VAUNUT, JOISSA VAIHTOTYÖ VAATII ERITYSTÄ HUOLELLISUUTTA (ESIM. BI MODAL UNIT) |
| --- | --- |

B.23.

| B.24. | KÄSIKÄYTTÖINEN SEISONTAJARRU |
| --- | --- |

B.24.

| B.25. | KÄYTTÖ- JA TURVAOHJEET ERIKOISLAITTEITA VARTEN |
| --- | --- |

B.25.

| B.26. | PYÖRÄKERTOJEN NUMEROINTI |
| --- | --- |

B.26.

| B.27. | VAUNUJEN JARRUMERKINNÄT |
| --- | --- |

B.27.

| B.27.1. | Paineilmajarrutyypin osoittavat merkinnät |
| --- | --- |

B.27.1.

| B.27.2. | Kaluston jarrupainon merkintä |
| --- | --- |

B.27.2.

| B.27.2.1. | Vaunut, joissa ei ole kuormajarruasettimia |
| --- | --- |

B.27.2.1.

| B.27.2.2. | Käsikäyttöisillä asetinlaitteilla varustetut vaunut |
| --- | --- |

B.27.2.2.

| B.27.2.3. | Kalusto, jossa on kahdet tai useammat jarrulaitteet ja erilliset kuormajarrulaitteet |
| --- | --- |

B.27.2.3.

| B.27.2.4. | Kalusto, jossa on automaattinen jatkuvasti tai portaattaisesti säätyvä kuormajarru |
| --- | --- |

B.27.2.4.

| B.27.2.5. | Vaunut, joissa on automaattiset kuormajarrun ohjauslaitteet |
| --- | --- |

B.27.2.5.

| B.27.3. | Muut jarrumerkinnät |
| --- | --- |

B.27.3.

| B.27.3.1. | Merkintä, joka osoittaa, että kalustoon on asennettu suurnopeusjarrujärjestelmä, jossa on ”R”-jarrulaji |
| --- | --- |

B.27.3.1.

| B.27.3.2. | Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat |
| --- | --- |

B.27.3.2.

| B.27.3.3. | Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on levyjarrut |
| --- | --- |

B.27.3.3.

| B.28. | VAUNU, JOSSA ON OSSHD-STANDARDIN MUKAINEN AUTOMAATTIKYTKIN |
| --- | --- |

B.28.

| B.29. | ”KÄYTTÖ SALLITTU 1 520 MM:N RAITEILLA” -KYLTTI |
| --- | --- |

B.29.

| B.30. | VAUNU, JOSSA ON ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUT PYÖRÄKERRAT |
| --- | --- |

B.30.

| B.31. | ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUILLA PYÖRÄKERROILLA VARUSTETTUJEN TELIEN MERKINTÄ |
| --- | --- |

B.31.

| B.32. | ULOTTUMA-ARVOJA GA, GB TAI GC VARTEN VALMISTETTUJEN VAUNUJEN MERKINTÄ |
| --- | --- |

B.32.

B.1.   VAUNUN YKSILÖNUMERO

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Vaunun numeron on oltava vähintään 80 mm korkea ja sen on sijaittava enintään 2 m korkeudella kiskon yläpinnasta. Numero on sijoitettava niin, ettei se peity vaunua peittävään suojapeitteeseen.

Lisätietoja löytyy eurooppalaisesta standardista, jota on pyydetty.

B.2.   VAUNUN TAARAPAINO

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Kuva B1

Vaunun taarapaino, kun vaunua ei ole varustettu käsijarrulla

Image

Kuva B2

Vaunujen taarapainon ja jarrupainon merkintä, kun vaunut on varustettu käsijarruilla.

Image

Jos käsijarru on maan tasalta käytettävä, jälkimmäisen numeron on oltava punaisissa kehyksissä.

Jos vaunuun on asennettu enemmän kuin yksi jarru ja jarrut ovat yksittäistoimisia, jarrujen määrä on merkittävä jarrupainon eteen (esim. 2 x 0,00 t ).

B.3.   VAUNUN KUORMITUSTAULUKKO

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Kuva B3

Image

Kuva B4

Image

Kuva B5

Image

Kuvissa olevat viitenumerot:

| 1) | Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 100 km/t |
| --- | --- |

1)

Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 100 km/t

| 2) | Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 120 km/t |
| --- | --- |

2)

Vaunujen suurin hyötykuorma tonneina junissa, joiden suurin nopeus on 120 km/t

| 3) | Vaunut, joiden suurin nopeus on 120 km/t vain tyhjänä. |
| --- | --- |

3)

Vaunut, joiden suurin nopeus on 120 km/t vain tyhjänä.

| 4) | Vaunuihin, joita voidaan ajaa samalla kuormituksella kuin S-liikenteessä nopeudella 120 km/t, on merkittävä ”* *” enimmäiskuormitusmerkinnän oikealle puolelle. ”**” -merkinnän soveltamisala (vain parannetut/uudistetut vaunut vai uudet ja parannetut/uudistetut vaunut) on vielä avoin kohta.
  HUOM:
  D-ratatyypin merkintöjä voidaan käyttää vain vaunuissa, joissa D-tyypille sallitaan suurempi akselipaino kuin C-tyypille. |
| --- | --- |

4)

Vaunuihin, joita voidaan ajaa samalla kuormituksella kuin S-liikenteessä nopeudella 120 km/t, on merkittävä ”* *” enimmäiskuormitusmerkinnän oikealle puolelle. ”**” -merkinnän soveltamisala (vain parannetut/uudistetut vaunut vai uudet ja parannetut/uudistetut vaunut) on vielä avoin kohta.

D-ratatyypin merkintöjä voidaan käyttää vain vaunuissa, joissa D-tyypille sallitaan suurempi akselipaino kuin C-tyypille.

Kuva B6

Kuormitustaulukon mitat

Image

Image

B.4.   PITUUS PUSKIMINEEN

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Kuva B7

Image

B.5.   ISOON-BRITANNIAAN SUUNTAUTUVAN LIIKENTEEN TUNNUKSET

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Kuva B8

Junalautalle hyväksytyt vaunut

Image

Kuva B9

Kanaalin tunneliin hyväksytyt vaunut

Image

Kuva B10

Junalautoille ja Kanaalin tunneliin hyväksytyt vaunut

Image

B.6.   ERI RAIDELEVEYKSIÄ KÄYTTÄVIEN MAIDEN VÄLISEEN LIIKENTEESEEN VALMISTETUT VAUNUT

(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)

Kuva B11

Image

B.7.   AUTOMAATTISESTI ERI RAIDELEVEYKSILLE SÄÄDETTÄVÄT PYÖRÄKERRAT

(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)

Pyörästö, jossa automaattinen raideleveyden vaihto-ominaisuus 1 435 – 1 668 mm leveyksille

Kuva B12

Image

B.8.   VAIHTOTYÖ KIELLETTY NIISSÄ LASKUMÄISSÄ, JOISSA MÄEN PYSTYKAARRESÄDE ON PIENEMPI KUIN ALLA OLEVASSA KUVASSA

(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)

Kuva B14

Image

Merkinnästä näkyy, mikä on pienin kulkukelpoinen huipun tai notkon pystysuuntainen kaarevuussäde vaunuilla, jotka ovat rakenteeltaan sellaisia, että ne todennäköisesti vaurioituisivat kulkiessaan sellaisen laskumäen yli, jonka kaarevuussäde on 250 m.

B.9.   TELIVAUNUT, JOISSA AKSELEIDEN VÄLI ON YLI 14 000 MM JA JOILLA VAIHTOTYÖ ON SALLITTU LASKUMÄESSÄ

(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)

Merkintää käytetään telivaunuissa, joissa kahden peräkkäisen akselin väli on yli 14 000 mm.

Siinä ilmoitetaan peräkkäisten akselien suurin etäisyys.

Kuva B14

Image

B.10.   VAUNUT, JOILLA EI OLE SALLITTUA OHITTAA RAIDEJARRUJA TAI MUITA PYSÄYTINLAITTEITA KÄYTTÖTILASSA.

(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)

Kuva B15

Image

Merkintä tarkoittaa vaunuja, jotka rakenteensa takia eivät saa kulkea raidejarrujen tai muiden ohjaus- ja jarrulaitteiden läpi ollessaan käyttötilassa.

B.11.   HUOLTOAIKATAULU

(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)

Huoltojärjestelmän on mahdollistettava se, että huoltokilvessä olevat tiedot voidaan osoittaa paikkansapitäviksi.

Kuva B16

Image

| 1) | Huoltolevyn voimassaoloaika |
| --- | --- |

1)

Huoltolevyn voimassaoloaika

| 2) | Sen konepajan tunnus, joka vastaa huollosta ja voi muuttaa voimassaoloaikaa |
| --- | --- |

2)

Sen konepajan tunnus, joka vastaa huollosta ja voi muuttaa voimassaoloaikaa

| 3) | Huoltotyön suorituspäivä (päivä, kuukausi, vuosi) |
| --- | --- |

3)

Huoltotyön suorituspäivä (päivä, kuukausi, vuosi)

| 4) | Lisämerkintöjä. Tätä saa käyttää vain omistajayhtiö. |
| --- | --- |

4)

Lisämerkintöjä. Tätä saa käyttää vain omistajayhtiö.

B.12.   SUURJÄNNITEVAROITUS

Kuva B17

Merkintä 1.1.1987 jälkeen valmistetussa kalustossa

Image

Tämä merkintä on vaunuissa, joissa on astinlautoja yli 2 000 mm:n korkeudella kiskon yläpinnasta tai portaita, joiden yläpää on tällä korkeudella näiden laitteiden vieressä. Se on sijoitettu niin, että se näkyy ennen kuin ollaan varsinaisesti vaaravyöhykkeellä.

B.13.   NOSTOKOHTIEN SIJAINTI

Tämä merkintä on kummankin runkopalkin vasemmalla ja oikealla puolella nostokohdan korkeudella.

Kuva B17

Merkintä 1.1.1987 jälkeen valmistetussa kalustossa

Image

Kuva B19

Nosto neljästä kohdasta pyörästön kanssa tai ilman sitä.

Image

Kuva B20

Nosto pyörästön kanssa tai ilman sitä tai kiskoillenosto vain toisesta päästä tai toisen pään lähellä olevasta kohdasta

Image

B.14.   VAUNUN ENIMMÄISKUORMITUS

(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)

Merkintä on tarkoitettu vaunuille, joiden kuormatila on suurempi kuin merkitty suurin enimmäiskuormitus, ja vaunuille, joissa ei ole enimmäiskuormitusmerkintää. Siitä näkyy kyseisen vaunun suurin sallittu kuormitus.

Kuva B21

Image

B.15.   SÄILIÖVAUNUN KAPASITEETTI

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Mm. säiliövaunuissa on alla oleva merkintä, joka osoittaa kuormitettavuuden kuutiometreissä, hehtolitroissa tai litroissa.

Kuva B22

Image

B.16.   KONTTIENKULJETUSVAUNUN LATTIAKORKEUS

(Sijainti: oikealla, kummallakin puolella)

Kuva B23

Image

Tämä merkintä on konttienkuljetusvaunuissa, jotka on tarkoitettu suurten konttien ja/tai vaihtokuormatilojen kuljetukseen. Siinä ilmoitetaan vaunun kuormaustason korkeus millimetreinä, kun vaunussa ei ole kuormaa.

B.17.   PIENIN KAARRESÄDE

(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)

Merkintä on tarkoitettu telivaunuille, jotka pystyvät kulkemaan vain kaarteista, joiden säde on yli 35 m, ja se osoittaa pienimmän sallitun kaarevuussäteen.

Kuva B24

Image

B.18.   MERKINTÄ TELIVAUNUILLE, JOILLA VOIDAAN AJAA VAIN SELLAISILLE JUNALAUTTOJEN RAMPEILLE, JOIDEN SUURIN MUUTOSKULMA ON 2°30’

(Sijainti: kummankin runkopalkin vasemmalla puolella)

Merkintä on tarkoitettu telivaunuille, joilla voidaan ajaa vain sellaisen junalauttarampin yli, jonka kulma on alle 2°30’. Merkintä tarkoittaa suurinta sallittua rampin kulmaa kyseiselle vaunulle.

Kuva B25

Image

B.19.   YKSITYISVAUNUJEN MERKINNÄT

(Sijainti: vasemmalla, kummallakin puolella)

Yksityisiin tavaravaunuihin on merkittävä rekisteröidyn omistajan nimi ja osoite.

B.20.   TAVARAVAUNUN ERITYISRISKEIHIN LIITTYVÄT MERKINNÄT

| (a) | Jos vaunun kuormatilat (päällysrakenteet) liikkuvat helposti suhteessa alustaan (iskunvaimentimilla varustetut vaunut jne.), osiin, joihin vaikutus todennäköisesti ulottuu, on maalattava mustat vinoviivat keltaiselle pohjalle vaaravyöhykkeiden osoittamiseksi. |
| --- | --- |

(a)

Jos vaunun kuormatilat (päällysrakenteet) liikkuvat helposti suhteessa alustaan (iskunvaimentimilla varustetut vaunut jne.), osiin, joihin vaikutus todennäköisesti ulottuu, on maalattava mustat vinoviivat keltaiselle pohjalle vaaravyöhykkeiden osoittamiseksi.

| (b) | Yli 150 mm ulos työntyvien kaapelikoukkujen aiheuttaman vaaran välttämiseksi koukut on maalattava seuraavasti:






  — | kaapelikoukku ja suojalaite: keltainen |
| --- | --- | --- |

(b)

Yli 150 mm ulos työntyvien kaapelikoukkujen aiheuttaman vaaran välttämiseksi koukut on maalattava seuraavasti:

—

kaapelikoukku ja suojalaite: keltainen

| — | kaapelikoukkujen kannattimet |
| --- | --- |

—

kaapelikoukkujen kannattimet

| — | 250 mm tai sitä vähemmän ulos työntyvä kannatin: keltainen |
| --- | --- |

—

250 mm tai sitä vähemmän ulos työntyvä kannatin: keltainen

| — | yli 250 mm ulos työntyvä kannatin: mustat vinoviivat keltaisella pohjalla. |
| --- | --- |

—

yli 250 mm ulos työntyvä kannatin: mustat vinoviivat keltaisella pohjalla.

B.21.   KUORMIEN SIJOITTAMINEN: AVOVAUNUT

(Sijainti: kummankin runkopalkin keskellä)

Avovaunuissa, joiden käytettävissä oleva lattiapituus on yli 10 metriä, ja avoimissa korkealaitaisissa vaunuissa, jotka on valmistettu 1. tammikuuta 1968 jälkeen, lastien enimmäiskorkeus, kun ne on kuormattu vähintään kolmelle eri pituiselle kantopinnalle, on merkittävä kuten kuvassa B28 tai B29.

Muissa vaunuissa tämä tieto on vapaaehtoinen.

Merkintä on vapaaehtoinen kaikissa muissa vaunuissa, joihin voidaan tarvittaessa kiinnittää kuvien B26, B27, B28 tai B29 mukainen merkintä.

Kuva B26

Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia ja kahden erillisen tuen päällä olevia kuormia (kantoleveys ≥ 2 m)

Image

Kuva B27

Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia ja kahden erillisen tuen päällä olevia kuormia (kantoleveys ≥ 1,20 m)

Image

Kuva B28

Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia (kantoleveys ≥ 2 m)

Image

Kuva B29

Esimerkki, jossa on eripituisille kantopinnoille kuormattuja keskitettyjä kuormia (kantoleveys ≥ 1,20 m)

Image

B.22.   ULOMMAISTEN PYÖRÄKERTOJEN TAI TELIKESKIÖIDEN VÄLISET ETÄISYYDET

(Sijainti: kummankin runkopalkin oikealla puolella)

Muissa kuin telivaunuissa takimmaisten pyöräkertojen ja telivaunuissa telikeskiöiden välinen etäisyys on merkittävä alla olevassa kuvassa osoitetulla tavalla.

Kuva B30

Image

B.23.   VAUNUT, JOISSA VAIHTOTYÖ VAATII ERITYSTÄ HUOLELLISUUTTA (ESIM. BI MODAL UNIT)

Vaunuissa, joissa vaihtotyö vaatii erityistä huolellisuutta, tai intermodaaliliikenteen päätyteleissä alla oleva merkintä tarkoittaa:

| — | tasamaavaihto ja laskumäkitoiminta eivät ole sallittuja |
| --- | --- |

—

tasamaavaihto ja laskumäkitoiminta eivät ole sallittuja

| — | saatettava vetoyksiköllä |
| --- | --- |

—

saatettava vetoyksiköllä

| — | ei saa heittää - saattaen vaihdettava. |
| --- | --- |

—

ei saa heittää - saattaen vaihdettava.

Käsikäyttöinen seisontajarru

Image

B.24.   KÄSIKÄYTTÖINEN SEISONTAJARRU

Kuva B32

Image

B.25.   KÄYTTÖ- JA TURVAOHJEET ERIKOISLAITTEITA VARTEN

Vaunuissa, joissa on erikoislaitteita (automaattinen tyhjennys, avautuva katto jne.), on oltava laitteen käyttöä koskevia ohjeita ja varoituksia, jotka on sijoitettava näkyvälle paikalle ja mikäli mahdollista usealla kielellä. Ohjeita voidaan selventää kuvin.

B.26.   PYÖRÄKERTOJEN NUMEROINTI

Vaunun runkopalkkiin on merkittävä kunkin laakeripesän yläpuolelle akselin numero, joka määräytyy sen mukaan, kuinka mones akseli on tietyn vaunun päästä lukien kasvavassa järjestyksessä.

B.27.   VAUNUJEN JARRUMERKINNÄT

B.27.1.   Paineilmajarrutyypin osoittavat merkinnät

Vaunuissa olevien junajarrun tyyppiä osoittavien merkintöjen on oltava alla olevien lyhenteiden mukaisia. Katso näiden jarrulajien merkitys YTE:n 4.2.4.1.2.2 kohdasta.

| Jarrulaji | G |
| --- | --- |
| Jarrulaji | P |
| Jarrulaji | R |
| GP-jarrulajiasetin | GP |
| PR-jarrulajiasetin | PR |
| G/P/R-jarrulajiasetin | GPR |
| Automaattinen jatkuvasti tai portaattain säätyvä kuormajarru | A |

Jarrulaji

G

Jarrulaji

P

Jarrulaji

R

GP-jarrulajiasetin

GP

PR-jarrulajiasetin

PR

G/P/R-jarrulajiasetin

GPR

Automaattinen jatkuvasti tai portaattain säätyvä kuormajarru

A

B.27.2.   Kaluston jarrupainon merkintä

Seuraavissa kuvissa kirjain ”x” tarkoittaa painoa ja kirjain ”y” vaihtopainoa. Kirjain Image kehyksissä tarkoittaa muuttuvia jarrupainoja, jotka näkyvät ikkunoissa.

B.27.2.1.   Vaunut, joissa ei ole kuormajarruasettimia

Jarrupaino on merkittävä runkopalkkeihin lähelle jarrujärjestelmän merkintää kuten kuvassa B33.

Kuva B33

Image

B.27.2.2.   Käsikäyttöisillä asetinlaitteilla varustetut vaunut

| — | G/P-jarrulajiasetin ”tavara-matkustajajuna” |
| --- | --- |

—

G/P-jarrulajiasetin ”tavara-matkustajajuna”

Jos kalusto on varustettu G/P-jarrulajiasettimella (tavara-matkustajajuna), vaihto jarrulajista toiseen on tehtävä kuvan B34 mukaisesti asetinta käyttämällä.

G-jarrulajilla (tavarajuna) asetin osoittaa vinosti ylös vasemmalle.

P-jarrulajilla (matkustajajuna) asetin osoittaa vinosti ylös oikealle.

Jarrupainot on merkitty asettimen takana olevaan levyyn kummankin asennon, G (tavarajuna) tai P (matkustajajuna), viereen.

Kuva B34

Image

| — | Kuormavaihteella varustetut vaunut. |
| --- | --- |

—

Kuormavaihteella varustetut vaunut.

Jarrupainot ja vaihtopainot on ilmoitettava kuormavaihdekilvissä. Jarrupainoja ei saa merkitä muiden asettimien lähelle.

Jos kalustossa on vain kuormavaihde ja ainoastaan kaksi asettimen asentoa (”tyhjä”-asento ja vain yksi ”kuormattu”-asento), jarrupainot on merkittävä sen levyn keskiviivan oikealle ja vasemmalle puolelle, jossa asetinta liikutellaan, kummankin asennon kohdalle. Vaihtopainon on oltava näkyvillä asettimen akselin alla tai kahden edellä mainitun jarrupainon merkinnän välissä. (ks. kuva B35).

Kuva B35

Image

Jos kalustossa on vain kuormavaihde ja useita asettimen asentoja (”tyhjä”-asento ja useita ”kuormattu”-asentoja), asettimen kutakin asentoa vastaavan jarrupainon on oltava nähtävissä ikkunassa, joka on ylhäällä keskellä levyä, jonka takana asetin liikkuu. (ks. kuva B36).

Kuva B36

Image

Myös kuvassa B37 näkyvää laitetta voidaan käyttää, eli jarrupainot ovat jatkuvasti näkyvissä asettimen vieressä vastaavassa asennossa.

Kuva B37

Image

Vaihtopainot on merkittävä levyyn asettimen akselin alle. Asettimeen asennettu osoitin näyttää asettimen liikkuessa sen asentoa vastaavan vaihtopainon. (ks. kuvat B36 ja B37).

B.27.2.3.   Kalusto, jossa on kahdet tai useammat jarrulaitteet ja erilliset kuormajarrulaitteet

Kunkin kuormajarrulaitteen kummassakin levyssä on oltava merkittynä kyseisen laitteen valvomaan laitteiston osaan liittyvä jarrupaino ja koko kaluston vaihtopaino kohdan B.27.2.2 mukaisesti.

B.27.2.4.   Kalusto, jossa on automaattinen jatkuvasti tai portaattaisesti säätyvä kuormajarru

Kalustossa on kunkin asettimen lähellä oltava kuvan B38 mukainen merkintä.

Kuva B38

Image

Vaunuissa, joissa on useampia toimintaventtiilejä (esim. vaunuyksiköt), toimintaventtiilikohtainen jarrupaino on ilmoitettava suluissa koko jarrupainon jäljessä (esim. jos toimintaventtiilejä on kolme: MAX 203t (80t + 43t + 80t)).

Jokaisessa toimintaventtiilin sulkuhanassa on oltava merkittynä kyseistä toimintaventtiiliä vastaava jarrupaino sekä ”ilmajarru käytössä” -tunnus, ks. kuva B39.

Kuva B39

Image

Lisäksi toimintaventtiilin sulkuhanaa vastaavat jarrutetun akselin numerot on merkittävä kehyksiin, ks. kuva B40.

Kuva B40

Image

B.27.2.5.   Vaunut, joissa on automaattiset kuormajarrun ohjauslaitteet

Jarrupainot ja vaihtopaino on ilmoitettava erityisessä kilvessä tai runkopalkissa: ylhäällä vasemmalla:

| | tyhjän vaunun jarrupaino |
| --- | --- |

tyhjän vaunun jarrupaino

| | ylhäällä oikealla: kuormitetun vaunun jarrupaino |
| --- | --- |

ylhäällä oikealla: kuormitetun vaunun jarrupaino

| | alhaalla keskellä: vaihtopaino. |
| --- | --- |

alhaalla keskellä: vaihtopaino.

Jos vaunun jarrupaino on erilainen G-asennossa (tavarajuna) kuin P-asennossa (matkustajajuna), tämä on ilmoitettava G-P-asettimen kummankin asennon kohdalla. Ks. kuva B41.

Kuva B41

Image

Jos vaunun jarrupaino on sama G-asennossa (tavarajuna) kuin P-asennossa (matkustajajuna), merkinnän G-P-asettimen lähellä on oltava kuvan B42 mukainen.

Kuva B42

Image

Jos vaunussa on vain G-asento (tavarajuna) tai P-asento (matkustajajuna), se merkitään kuvan B43 osoittamalla tavalla.

Kuva B43

Image

B.27.3.   Muut jarrumerkinnät

Kummankin runkopalkin keskellä on oltava seuraavat merkinnät.

B.27.3.1.   Merkintä, joka osoittaa, että kalustoon on asennettu suurnopeusjarrujärjestelmä, jossa on ”R”-jarrulaji

Kuva B44

Image

B.27.3.2.   Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat

Kuva B45

Image

B.27.3.3.   Merkintä, joka osoittaa, että kalustossa on levyjarrut

Jarrujen kunnon tarkastukseen on annettava ohjeet.

Kuva B46

Image

B.28.   VAUNU, JOSSA ON OSSHD-STANDARDIN MUKAINEN AUTOMAATTIKYTKIN

Kuva B47

Image

B.29.   ”KÄYTTÖ SALLITTU 1 520 MM:N RAITEILLA” -KYLTTI

Kuva B48

Image

B.30.   VAUNU, JOSSA ON ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUT PYÖRÄKERRAT

Kuva B49

Image

B.31.   ERI RAIDELEVEYKSILLE (1 435 MM/1 520 MM) TARKOITETUILLA PYÖRÄKERROILLA VARUSTETTUJEN TELIEN MERKINTÄ

Kuva B50

Image

B.32.   ULOTTUMA-ARVOJA GA, GB TAI GC VARTEN VALMISTETTUJEN VAUNUJEN MERKINTÄ.

Jää avoimeksi

LIITE C

Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

| C.1. | SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

C.1.

| C.2. | YLEINEN OSA |
| --- | --- |

C.2.

| C.2.1. | Käytetyt merkinnät |
| --- | --- |

C.2.1.

| C.2.2. | Määritelmät |
| --- | --- |

C.2.2.

| C.2.2.1. | Normaalikoordinaatit |
| --- | --- |

C.2.2.1.

| C.2.2.2. | Vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.2.2.2.

| C.2.2.3. | Geometrinen ylitys |
| --- | --- |

C.2.2.3.

| C.2.2.4. | Kallistuskeskiö C |
| --- | --- |

C.2.2.4.

| C.2.2.5. | Epäsymmetria |
| --- | --- |

C.2.2.5.

| C.2.2.6. | Liikkuvan kaluston suurin rakenteellinen ulottuma |
| --- | --- |

C.2.2.6.

| C.2.2.7. | Kinemaattinen ulottuma |
| --- | --- |

C.2.2.7.

| C.2.2.8. | Kvasistaattiset liikkeet z |
| --- | --- |

C.2.2.8.

| C.2.2.9. | Projektiot S (kuva C5) |
| --- | --- |

C.2.2.9.

| C.2.2.10. | Kavennukset Ei tai Ea |
| --- | --- |

C.2.2.10.

| C.2.2.11. | Radan varren aukean tilan ulottuma |
| --- | --- |

C.2.2.11.

| C.2.3. | Yleisiä kommentteja menetelmästä, jolla liikkuvan kaluston suurin sallittu rakenteellinen ulottuma lasketaan |
| --- | --- |

C.2.3.

| C.2.3.1. | Eri ulottumien keskinäiset asemat |
| --- | --- |

C.2.3.1.

| C.2.4. | Liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelevää vertailuprofiilia koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.2.4.

| C.2.4.1. | Pystysuuntaiset liikkeet |
| --- | --- |

C.2.4.1.

| C.2.4.1.1. | Kiskon pinnan yläpuolella olevien vähimmäiskorkeuksien määrittely |
| --- | --- |

C.2.4.1.1.

| C.2.4.1.2. | Pystysuuntaisten siirtymäkaarien (myös järjestelyratapihojen laskumäkien) sekä jarru-, vaihto- ja pysäytinlaitteiden ylitys |
| --- | --- |

C.2.4.1.2.

| C.2.4.1.3. | Kiskon pinnan yläpuolella olevien suurimpien sallittujen korkeuksien määrittely |
| --- | --- |

C.2.4.1.3.

| C.2.4.2. | Sivuttaisliikkeet (D) |
| --- | --- |

C.2.4.2.

| C.2.4.2.1. | Vaunun ajoasento radalla ja siirtymiskerroin (A) |
| --- | --- |

C.2.4.2.1.

| C.2.4.2.2. | Suuntaa vaihtavalla ohjaamolla (ohjausvaunu) varustettuja junayksiköitä ja henkilövaunuja koskevat erityistapaukset |
| --- | --- |

C.2.4.2.2.

| C.2.4.2.3. | Kvasistaattinen liike (z) |
| --- | --- |

C.2.4.2.3.

| C.2.5 | Kavennusten määrittely laskemalla |
| --- | --- |

C.2.5

| C.2.5.1. | Liikkeiden (D) laskennassa huomioon otetut termit |
| --- | --- |

C.2.5.1.

| C.2.5.1.1. | Termit, jotka koskevat vaunun ajoasentoa kaarteessa (geometrinen ylitys) |
| --- | --- |

C.2.5.1.1.

| C.2.5.1.2. | Sivusuuntaista välystä koskevien termien ryhmä |
| --- | --- |

C.2.5.1.2.

| C.2.5.1.3. | Kvasistaattiset liikkeet (termi koskee vaunun [vaunujen] taipumaa jousituksen varaan ja vaunun epäsymmetriaa, kun taipuma on suurempi kuin 1o) |
| --- | --- |

C.2.5.1.3.

| C.3. | ULOTTUMA G1 |
| --- | --- |

C.3.

| C.3.1. | Staattisen ulottuman G1 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.3.1.

| C.3.1.1. | Kavennuskaavat |
| --- | --- |

C.3.1.1.

| C.3.2. | Kinemaattisen ulottuman G1 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.3.2.

| C.3.2.1. | Kaikille vaunuille yhteinen osa |
| --- | --- |

C.3.2.1.

| C.3.2.2. | Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka ei saa ylittää laskumäkiä, raidejarruja tai muita toiminnassa olevia vaihto- ja pysäytyslaitteita |
| --- | --- |

C.3.2.2.

| C.3.2.3. | Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka saa ylittää laskumäet, raidejarrut tai muut toiminnassa olevat vaihto- ja pysäytyslaitteet |
| --- | --- |

C.3.2.3.

| C.3.2.3.1. | Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella |
| --- | --- |

C.3.2.3.1.

| C.3.3. | Sallitut projektiot So (S) |
| --- | --- |

C.3.3.

| C.3.4. | Kavennuskaavat |
| --- | --- |

C.3.4.

| C.3.4.1. | Moottoroiduissa vaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.3.4.1.

| C.3.4.2. | Junayksiköissä sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.3.4.2.

| C.3.4.3. | Matkustajavaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.3.4.3.

| C.3.4.4. | Tavaravaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.3.4.4.

| C.3.5. | Virroittimien ja katolla olevien eristämättömien jännitteisten virtapiirin osien vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.3.5.

| C.3.6. | Liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman määrittämiseen käytettävää vertailuprofiilia koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.3.6.

| C.3.6.1. | Virroittimin varustetut junayksiköt |
| --- | --- |

C.3.6.1.

| C.3.6.2. | Virroittimin varustetut moottorivaunut: |
| --- | --- |

C.3.6.2.

| C.3.6.3. | Virroittimet ala-asennossa |
| --- | --- |

C.3.6.3.

| C.3.6.4. | 25 kV:n virransyötön eristystä koskeva turvamarginaali |
| --- | --- |

C.3.6.4.

| C.4. | VAUNUJEN ULOTTUMAT GA, GB, GC |
| --- | --- |

C.4.

| C.4.1. | Staattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt |
| --- | --- |

C.4.1.

| C.4.1.1. | Staattiset ulottumat GA ja GB |
| --- | --- |

C.4.1.1.

| C.4.1.2. | Staattinen ulottuma GC |
| --- | --- |

C.4.1.2.

| C.4.2. | Kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt |
| --- | --- |

C.4.2.

| C.4.2.1. | Vetoyksiköt (paitsi moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut) |
| --- | --- |

C.4.2.1.

| C.4.2.1.1. | Kinemaattiset ulottumat GA ja GB |
| --- | --- |

C.4.2.1.1.

| C.4.2.1.2. | Kinemaattinen ulottuma GC |
| --- | --- |

C.4.2.1.2.

| C.4.2.2. | Moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut |
| --- | --- |

C.4.2.2.

| C.4.2.2.1. | Kinemaattiset ulottumat GA ja GB |
| --- | --- |

C.4.2.2.1.

| C.4.2.2.2. | Kinemaattinen ulottuma GC |
| --- | --- |

C.4.2.2.2.

| C.4.2.3. | Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut |
| --- | --- |

C.4.2.3.

| C.4.2.3.1. | Kinemaattiset ulottumat GA ja GB |
| --- | --- |

C.4.2.3.1.

| C.4.2.3.2. | Kinemaattinen ulottuma GC |
| --- | --- |

C.4.2.3.2.

| C.4.2.4. | Tavaravaunut |
| --- | --- |

C.4.2.4.

| C.4.2.4.1. | Kinemaattiset ulottumat GA ja GB |
| --- | --- |

C.4.2.4.1.

| C.4.2.4.2. | Kinemaattinen ulottuma GC |
| --- | --- |

C.4.2.4.2.

| C.5. | KAHDEN- TAI MONENVÄLISIÄ SOPIMUKSIA VAATIVAT RAIDEVÄLIT |
| --- | --- |

C.5.

| C.5.1. | Ulottuma G2 |
| --- | --- |

C.5.1.

| C.5.1.1. | Staattisen ulottuman G2 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.5.1.1.

| C.5.1.2. | Kinemaattisen ulottuman G2 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.5.1.2.

| C.5.2. | Ulottumat GB1 ja GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.

| C.5.2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

C.5.2.1.

| C.5.2.2. | Staattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 (kuormaulottumat) |
| --- | --- |

C.5.2.2.

| C.5.2.3. | Staattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.5.2.3.

| C.5.2.4. | Kinemaattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 |
| --- | --- |

C.5.2.4.

| C.5.2.5. | Kinemaattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.5.2.5.

| C.5.3. | Ulottuma 3.3 |
| --- | --- |

C.5.3.

| C.5.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

C.5.3.1.

| C.5.3.2. | Kinemaattisen ulottuman 3.3 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.5.3.2.

| C.5.3.3. | Rakenteellisen ulottuman määrittämiseen vaadittavaa vertailuprofiilia koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.5.3.3.

| C.5.3.3.1. | Sallitut projektiot So (S) |
| --- | --- |

C.5.3.3.1.

| C.5.3.3.2. | Kvasistaattiset siirtymät z. |
| --- | --- |

C.5.3.3.2.

| C.5.3.4. | Kavennuskaavat |
| --- | --- |

C.5.3.4.

| C.5.3.4.1. | Vetoyksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.5.3.4.1.

| C.5.3.4.2. | Junayksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)* |
| --- | --- |

C.5.3.4.2.

| C.5.3.4.3. | Matkustajavaunuihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä) |
| --- | --- |

C.5.3.4.3.

| C.5.4. | Ulottuma GB-M6 |
| --- | --- |

C.5.4.

| C.5.4.1. | Yleistä |
| --- | --- |

C.5.4.1.

| C.5.4.2. | Kinemaattisen ulottuman GB.M6 vertailuprofiili |
| --- | --- |

C.5.4.2.

| C.5.4.3. | Kavennuskaavat |
| --- | --- |

C.5.4.3.

| C.5.4.3.1. | Vetävät vaunut |
| --- | --- |

C.5.4.3.1.

| C.5.4.3.2. | Vedettävät vaunut |
| --- | --- |

C.5.4.3.2.

| C.6. | LIITE 1 |
| --- | --- |

C.6.

| C.6.1. | Liikkuvan kaluston kuormaulottuma |
| --- | --- |

C.6.1.

| C.6.1.1. | Ovia, portaita ja astinlautoja koskevat ehdot |
| --- | --- |

C.6.1.1.

| C.7. | LIITE 2 |
| --- | --- |

C.7.

| C.7.1. | Liikkuvan kaluston kuormaulottuma |
| --- | --- |

C.7.1.

| C.7.1.1. | Tukiristikon B, C ja D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen |
| --- | --- |

C.7.1.1.

| C.8. | LIITE 3 LIIKKUVAN KALUSTON KUORMAULOTTUMA |
| --- | --- |

C.8.

| C.8.1. | Kallistuvien vaunujen kuormaulottuman laskeminen |
| --- | --- |

C.8.1.

| C.8.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

C.8.1.1.

| C.8.1.2. | Tarkoitus |
| --- | --- |

C.8.1.2.

| C.8.1.3. | Soveltamisala |
| --- | --- |

C.8.1.3.

| C.8.1.4. | Taustaa |
| --- | --- |

C.8.1.4.

| C.8.1.5. | Turvallisuuteen liittyvät ehdot |
| --- | --- |

C.8.1.5.

| C.8.1.6. | Käytetyt tunnusmerkit |
| --- | --- |

C.8.1.6.

| C.8.2. | TBV-vaunujen kuormaulottuman määrittelyn perusehdot |
| --- | --- |

C.8.2.

| C.8.2.1. | Korin kallistusjärjestelmien tyypit |
| --- | --- |

C.8.2.1.

| C.8.3. | Kaavojen analyysi |
| --- | --- |

C.8.3.

| C.8.3.1. | Peruskaavat |
| --- | --- |

C.8.3.1.

| C.8.3.2. | Kaavoihin TBV-vaunuja varten tehtävät muutokset |
| --- | --- |

C.8.3.2.

| C.8.3.2.1. | Sivusuuntaisten välysten arvoja kallistuneessa korissa koskeva lauseke |
| --- | --- |

C.8.3.2.1.

| C.8.3.2.2. | TBV:n kvasistaattiset siirtymät |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.

| C.8.3.2.2.1. | Kaarteen sisäreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva lauseke |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.1.

| C.8.3.2.2.2. | Kaarteen ulkoreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva lauseke |
| --- | --- |

C.8.3.2.2.2.

| C.8.3.2.3. | AKTIIVISET järjestelmät: korin väännöstä johtuvat siirtymät |
| --- | --- |

C.8.3.2.3.

| C.8.4. | Kaavoja koskevat säännöt |
| --- | --- |

C.8.4.

| C.8.5. | Huomautuksia |
| --- | --- |

C.8.5.

| C.8.5.1. | Taipuman korjausta koskeva ehto (aktiivisella järjestelmällä varustetut TBV-junat) |
| --- | --- |

C.8.5.1.

| C.8.5.2. | TBV-vaunujen nopeutta koskeva ehto |
| --- | --- |

C.8.5.2.

| C.8.6. | Liite 4 Liikkuvan kaluston kuormaulottuma |
| --- | --- |

C.8.6.

C.1.   SOVELTAMISALA

Eri maissa käytettävissä olevat kuormaulottumat on luokiteltu seuraavasti:

| — | Ulottuma sallittu ilman rajoituksia: G1
  Tavoitearvo, käytettävissä kaikilla radoilla (paitsi Yhdistynyt kuningaskunta, ks. liite T) |
| --- | --- |

—

Ulottuma sallittu ilman rajoituksia: G1

Tavoitearvo, käytettävissä kaikilla radoilla (paitsi Yhdistynyt kuningaskunta, ks. liite T)

| — | Ulottuma, jota voidaan käyttää vapaasti vain tietyillä tarkkaan määritellyillä reiteillä: Ulottumat GA, GB, GC |
| --- | --- |

—

Ulottuma, jota voidaan käyttää vapaasti vain tietyillä tarkkaan määritellyillä reiteillä: Ulottumat GA, GB, GC

| — | Ulottumat, joiden käyttö edellyttää infrastruktuurista vastaavien tahojen välistä sopimusta: Ulottumat G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2 jne. |
| --- | --- |

—

Ulottumat, joiden käyttö edellyttää infrastruktuurista vastaavien tahojen välistä sopimusta: Ulottumat G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2 jne.

| — | Vaunuissa kuljetettavat kuormat
  Kun vaunuissa kuljetetaan kuormaa, vain liitteessä 6 mainitut kuormausprofiilit ja -menetelmät hyväksytään. |
| --- | --- |

—

Vaunuissa kuljetettavat kuormat

Kun vaunuissa kuljetetaan kuormaa, vain liitteessä 6 mainitut kuormausprofiilit ja -menetelmät hyväksytään.

| — | Yhdistetty kuljetus
  Yhdistetyn kuljetuksen liikenteen tarpeisiin, volyymiltään tarkkaan määriteltyjen kuormayksiköiden (vaihtokuormatilat, kontit ja puoliperävaunut) käyttö määritellyissä vaunuissa (viite PTU, 3.2.1 kohta). |
| --- | --- |

—

Yhdistetty kuljetus

Yhdistetyn kuljetuksen liikenteen tarpeisiin, volyymiltään tarkkaan määriteltyjen kuormayksiköiden (vaihtokuormatilat, kontit ja puoliperävaunut) käyttö määritellyissä vaunuissa (viite PTU, 3.2.1 kohta).

| — | Yhteentoimivat suurnopeusjunavaunut
  Suurnopeusjunien vaunujen, jotka ovat yhteentoimivia Euroopan yhteisön alueella, on kuormaulottumaltaan oltava liikkuvan kaluston YTE:n 4.1.4 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

—

Yhteentoimivat suurnopeusjunavaunut

Suurnopeusjunien vaunujen, jotka ovat yhteentoimivia Euroopan yhteisön alueella, on kuormaulottumaltaan oltava liikkuvan kaluston YTE:n 4.1.4 kohdan mukaisia.

| — | Liikkuva kalusto, jossa on kallistuksen vajauksen kompensointijärjestelmä
  Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 3 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

—

Liikkuva kalusto, jossa on kallistuksen vajauksen kompensointijärjestelmä

Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 3 kuvatulla menetelmällä.

| — | Virroittimet
  Virroittimien ja katolle asennettavan laitteiston viemän tilan ääriviivat on tarkastettava kohdan 4.2.2.5 mukaan. |
| --- | --- |

—

Virroittimet

Virroittimien ja katolle asennettavan laitteiston viemän tilan ääriviivat on tarkastettava kohdan 4.2.2.5 mukaan.

| — | OSSJD-maiden kuormaulottumat
  OSSJD:n jäsenvaltiot käyttävät tiettyjä kuormaulottumia. Kun tekniset ja sovellusasiakirjat ovat saatavilla, niiden tiedoista tehdään liite 7. |
| --- | --- |

—

OSSJD-maiden kuormaulottumat

OSSJD:n jäsenvaltiot käyttävät tiettyjä kuormaulottumia. Kun tekniset ja sovellusasiakirjat ovat saatavilla, niiden tiedoista tehdään liite 7.

| — | Ovet ja portaat
  Ovia ja portaita koskevat säännöt on esitetty liitteessä 1. |
| --- | --- |

—

Ovet ja portaat

Ovia ja portaita koskevat säännöt on esitetty liitteessä 1.

| — | Tukiristikon B — C — D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen
  Tätä koskevat säännöt on esitetty liitteessä 2. |
| --- | --- |

—

Tukiristikon B — C — D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen

Tätä koskevat säännöt on esitetty liitteessä 2.

| — | Infrastruktuurin tarjoamien marginaalien hyväksikäyttö vaunuissa, joissa on määritellyt parametrit
  Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 4 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurin tarjoamien marginaalien hyväksikäyttö vaunuissa, joissa on määritellyt parametrit

Kyseinen liikkuva kalusto on tarkastettava liitteessä 4 kuvatulla menetelmällä.

C.2.   YLEINEN OSA

C.2.1.   Käytetyt merkinnät

| A | : telin kääntymäkulmakerroin |
| --- | --- |
| a | : yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai telivaunujen telikeskiöiden välinen etäisyys (ks. huomautukset) |
| b | : vaunun puolileveys (ks. kaavio liitteessä 2) |
| b1 | : primääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2) |
| b2 | : sekundääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2) |
| bG | : sivutukien välinen puolietäisyys |
| bw | : virroittimen kaaren puolileveys |
| C | : kallistuskeskiö (ks. kuva 3) |
| d | : pyörän laippojen ulkoetäisyys mitattuna kohdasta, joka on 10 mm kosketuspintojen alapuolella, kun laipat ovat kuluneet sallittuun rajaan asti absoluuttisen rajan ollessa 1,410 m; raja voi vaihdella tarkasteltavan vaunun kunnossapitokriteerien mukaan |
| dga | : ylitys ulkokaarteessa |
| dgi | : ylitys sisäkaarteessa |
| D | : sivuttaisliike |
| Ea | : ulkoinen kavennus |
| Ei | : sisäinen kavennus |
| E'a | : ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen |
| E'i | : sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen |
| E"a | : ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen |
| E"i | : sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen |
| ea | : ulkoinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa |
| ei | : sisäinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa |
| f | : pystysuuntainen riippuma (ks. liite 2) |
| h | : korkeus kiskon pinnasta |
| hc | : vaunun poikittaisen poikkileikkauksen kallistuskeskiön korkeus kiskon pinnasta |
| ht | : virroittimen alemman nivelen asennuskorkeus kiskon pinnasta |
| J | : sivutukien välys |
| J'a, J'i | : laskennan tuloksena saatujen liikkeiden ja välyksen vaikutuksesta johtuvien liikkeiden välinen ero |
| l | : raideleveys |
| n | : tarkasteltavan osan ja sen vieressä olevan päätypyöräkerran tai lähimmän telikeskiön välinen etäisyys (ks. huomautus) |
| na | : n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden ulkopuolella |
| ni | : n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden välissä |
| nμ | : tarkastellun osan etäisyys junayksikön vetotelin telikeskiöstä (ks. huomautus) |
| p | : telin akseliväli |
| p' | : junayksiköiden vetotelin akseliväli |
| q | : sivuttaisvälys akselin ja telin rungon välissä tai akselin ja vaunun korin välissä, jos kyse on akselivaunusta |
| R | : tasamaalla olevan kaarteen säde |
| Rv | : pyöristyssäde |
| s | : vaunun joustokerroin |
| S | : projektio |
| So | : suurin sallittu projektio |
| t | : virroittimen joustoindeksi: metreinä ilmoitetut sivuttaisliikkeet, joihin kaari joutuu mukautumaan, kun se on 6,50 m:n korkeudella ja siihen vaikuttaa 300 N:n sivusuuntainen voima |
| w | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys |
| w∞ | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys suoralla radalla |
| wa | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla |
| wi | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla |
| wa(R) | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla, kun kaarteen säde on R |
| wi(R) | : telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla, kun kaarteen säde on R |

A

: telin kääntymäkulmakerroin

a

: yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai telivaunujen telikeskiöiden välinen etäisyys (ks. huomautukset)

b

: vaunun puolileveys (ks. kaavio liitteessä 2)

b1

: primääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2)

b2

: sekundääriripustusjousten välinen puolietäisyys (ks. kaavio liitteessä 2)

bG

: sivutukien välinen puolietäisyys

bw

: virroittimen kaaren puolileveys

C

: kallistuskeskiö (ks. kuva 3)

d

: pyörän laippojen ulkoetäisyys mitattuna kohdasta, joka on 10 mm kosketuspintojen alapuolella, kun laipat ovat kuluneet sallittuun rajaan asti absoluuttisen rajan ollessa 1,410 m; raja voi vaihdella tarkasteltavan vaunun kunnossapitokriteerien mukaan

dga

: ylitys ulkokaarteessa

dgi

: ylitys sisäkaarteessa

D

: sivuttaisliike

Ea

: ulkoinen kavennus

Ei

: sisäinen kavennus

E'a

: ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen

E'i

: sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen ylemmän tarkastuspisteen (6,5 m) sallittuun liikkeeseen

E"a

: ulkoinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen

E"i

: sisäinen poikkeama verrattuna virroittimen alemman tarkastuspisteen (5,0 m) sallittuun liikkeeseen

ea

: ulkoinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa

ei

: sisäinen pystysuuntainen kavennus vaunujen alaosissa

f

: pystysuuntainen riippuma (ks. liite 2)

h

: korkeus kiskon pinnasta

hc

: vaunun poikittaisen poikkileikkauksen kallistuskeskiön korkeus kiskon pinnasta

ht

: virroittimen alemman nivelen asennuskorkeus kiskon pinnasta

J

: sivutukien välys

J'a, J'i

: laskennan tuloksena saatujen liikkeiden ja välyksen vaikutuksesta johtuvien liikkeiden välinen ero

l

: raideleveys

n

: tarkasteltavan osan ja sen vieressä olevan päätypyöräkerran tai lähimmän telikeskiön välinen etäisyys (ks. huomautus)

na

: n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden ulkopuolella

ni

: n, kun osat sijaitsevat akselien tai telikeskiöiden välissä

nμ

: tarkastellun osan etäisyys junayksikön vetotelin telikeskiöstä (ks. huomautus)

p

: telin akseliväli

p'

: junayksiköiden vetotelin akseliväli

q

: sivuttaisvälys akselin ja telin rungon välissä tai akselin ja vaunun korin välissä, jos kyse on akselivaunusta

R

: tasamaalla olevan kaarteen säde

Rv

: pyöristyssäde

s

: vaunun joustokerroin

S

: projektio

So

: suurin sallittu projektio

t

: virroittimen joustoindeksi: metreinä ilmoitetut sivuttaisliikkeet, joihin kaari joutuu mukautumaan, kun se on 6,50 m:n korkeudella ja siihen vaikuttaa 300 N:n sivusuuntainen voima

w

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys

w∞

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys suoralla radalla

wa

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla

wi

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla

wa(R)

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen ulkoreunalla, kun kaarteen säde on R

wi(R)

: telin ja vaunun korin välinen sivusuuntainen välys kaarteen sisäreunalla, kun kaarteen säde on R

w'∞ — w'a — w'i — w'a(R) — w'i(R) ovat samat junayksiköiden vetoteleissä.

| xa | : lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden ulkopuolella |
| --- | --- |
| xi | : lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden välissä |
| y | : etäisyys telin tehollisesta telikeskiöstä geometriseen telikeskiöön (ks. huomautus) |
| z | : kvasistaattisesta taipumasta ja epäsymmetriasta johtuva poikkeama verrattuna mediaaniasemaan |
| z' | : virroittimen ylemmän tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman ero |
| z" | : virroittimen alemman tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman ero |
| α | : sivutukien välyksestä johtuva vaunun korin lisätaipuma |
| δ | : kallistetun raiteen taipuma (ks. kuva 3) |
| ηο | : rakenteellisista toleransseista, jousituksen korjauksesta ja epätasaisesti jakaantuneesta lastista johtuva vaunun epäsymmetrisyyskulma |
| θ | : jousituksen korjauksen toleranssi: vaunun korin mahdollinen jousituksen korjauksen puutteista johtuva taipuma vaunun ollessa tyhjänä tasaisella maalla olevalla radalla (radiaaneissa) |
| μ | : kiskon ja pyörän kitkakerroin |
| τ | : virroittimen rakenteellinen ja asennustoleranssi: poikkeama, joka sallitaan vaunun korin keskiviivan ja kaaren keskustan välillä, kun kaari on 6,5 m:n korkeudessa eikä siinä ole sivusuuntaista rasitusta |
| Huom. | Jos vaunuissa ei ole kiinteitä telikeskiöitä, a- ja n-arvot määritellään siten, että telin pitkittäissuuntaisen keskiviivan ja vaunun korin pitkittäissuuntaisen keskiviivan yhtymiskohtaa pidetään kuvitteellisena telikeskiönä, joka on määritelty graafisesti, kun vaunu on säteeltään 150 m:n kaarteessa, välysten vaikutukset ovat jakaantuneet tasaisesti ja akselit on keskitetty raiteelle. Jos y on kuvitteellisen telikeskiön etäisyys telin geometrisesta keskikohdasta (yhtä kaukana taka-akseleista), kaavoissa p2korvataan lausekkeella ja p'2 lausekkeella (). |

xa

: lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden ulkopuolella

xi

: lisäkavennus erikoispitkissä vaunuissa telikeskiöiden välissä

y

: etäisyys telin tehollisesta telikeskiöstä geometriseen telikeskiöön (ks. huomautus)

z

: kvasistaattisesta taipumasta ja epäsymmetriasta johtuva poikkeama verrattuna mediaaniasemaan

z'

: virroittimen ylemmän tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman ero

z"

: virroittimen alemman tarkistuspisteen laskelmiin perustuvan sivusuuntaisen taipuman ja todellisen taipuman ero

α

: sivutukien välyksestä johtuva vaunun korin lisätaipuma

δ

: kallistetun raiteen taipuma (ks. kuva 3)

ηο

: rakenteellisista toleransseista, jousituksen korjauksesta ja epätasaisesti jakaantuneesta lastista johtuva vaunun epäsymmetrisyyskulma

θ

: jousituksen korjauksen toleranssi: vaunun korin mahdollinen jousituksen korjauksen puutteista johtuva taipuma vaunun ollessa tyhjänä tasaisella maalla olevalla radalla (radiaaneissa)

μ

: kiskon ja pyörän kitkakerroin

τ

: virroittimen rakenteellinen ja asennustoleranssi: poikkeama, joka sallitaan vaunun korin keskiviivan ja kaaren keskustan välillä, kun kaari on 6,5 m:n korkeudessa eikä siinä ole sivusuuntaista rasitusta

Huom.

Jos vaunuissa ei ole kiinteitä telikeskiöitä, a- ja n-arvot määritellään siten, että telin pitkittäissuuntaisen keskiviivan ja vaunun korin pitkittäissuuntaisen keskiviivan yhtymiskohtaa pidetään kuvitteellisena telikeskiönä, joka on määritelty graafisesti, kun vaunu on säteeltään 150 m:n kaarteessa, välysten vaikutukset ovat jakaantuneet tasaisesti ja akselit on keskitetty raiteelle. Jos y on kuvitteellisen telikeskiön etäisyys telin geometrisesta keskikohdasta (yhtä kaukana taka-akseleista), kaavoissa p2korvataan lausekkeella Formula ja p'2 lausekkeella (Formula).

C.2.2.   Määritelmät

C.2.2.1.   Normaalikoordinaatit

Ilmaisua ”normaalikoordinaatit” käytetään ortogonaalisista akseleista, jotka on määritelty tasonormaalissa radan keskiviivaan nimellisasemassa. Toinen näistä akseleista, joskus horisontaaliseksi kutsuttu, on määritellyn tason ja kiskon pinnan leikkausviiva, toinen on kohtisuorassa tähän leikkausviivaan nähden oleva akseli, joka on yhtä kaukana kiskoista.

Laskennallisista syistä on oletettava, että tämä keskiviiva ja vaunun keskiviiva kohtaavat toisensa, jotta voitaisiin verrata toisiinsa vaunun rakenteellista ulottumaa ja radan varren aukean tilan ulottumien raja-arvoja, jotka kumpikin on laskettu käyttäen kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilia, joka on molemmille yhteinen.

Kuva C1

Image

C.2.2.2.   Vertailuprofiili

Normaalikoordinaatteihin liittyvä profiili, johon aina kuuluvat määräykset, joita käytetään liikkuvassa kalustossa vaunun suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelyä varten.

C.2.2.3.   Geometrinen ylitys

Kaarteessa, jonka säde on R, sijaitsevan vaunun osan geometrinen ylitys tarkoittaa kyseisen vaunun osan ja radan keskipisteen etäisyyden ja toisaalta suoralla radalla olevan vaunun osan ja radan keskipisteen etäisyyden eroavuutta. Akselit ovat kummassakin tapauksessa mediaaniasemassa radalla, välys on jakaantunut tasaisesti ja vaunu symmetrinen eikä kallistunut jousitusten päälle. Toisin sanoen geometrinen ylitys on se vaunun osan poikkeama, joka johtuu radan kaarevuudesta.

Kaikilla samalla puolella radan keskiviivaa olevilla pisteillä, jotka ovat vaunun korin samalla poikkileikkauksella, on sama geometrinen ylitys.

Kuva C2

Image

C.2.2.4.   Kallistuskeskiö C

Kun vaunun koriin vaikuttaa kiskon pinnan suuntainen sivuttainen voima (painovoimakomponentti, ks. kuva 3a, tai keskipakoisvoima, ks. kuva 3b), se kallistuu jousituksen varaan.

Jos vaunun sivuttainen välys ja vaimentimiin kohdistuva vaikutus ovat saavuttaneet raja-arvon tässä tilanteessa, sivuttaisen leikkauksen keskiviiva XX' siirtyy asemaan X1X'1.

Tavallisesti vaunun liikkuessa sivulle pisteen C asema ei riipu sivuttaisliikkeen määrästä. Pistettä C kutsutaan vaunun kallistuskeskiöksi ja sen etäisyyttä hc kiskon pinnasta kallistuskeskiön korkeudeksi.

Arvo hc voidaan mitata tai laskea. Jos vaunu tai teli on ääriasemassa suurinta rakenteellista ulottumaa laskettaessa, korkeus hc on laskettava kyseessä olevasta vaunun korin tai telin töyssyvaimentimesta (keskellä olevasta tai kääntyvästä); ellei sitä voida mitata tai laskea, hc on yhtä kuin 0,5 m.

Kuva C3

Image

C.2.2.5.   Epäsymmetria

Vaunun epäsymmetria on kulma ηo, joka muodostuu tasaisella maalla olevalla raiteella paikallaan seisovan vaunun pystysuoran viivan ja keskiviivan välille, kun kitkaa ei ole (ks. kuva 3c).

Epäsymmetrian syynä voivat olla rakenteelliset viat, epätasaisesti säädetty jousitus (jarrukiilat, sivutuet, pneumaattiset tasoitusventtiilit jne.) ja epätasaisesti jakaantuneesta lastista.

2.2.6   Joustokerroin s (ks. kuva C3)

Aina, kun vaunu seisoo kallistetulla raiteella kiskon pinnan ollessa kulmassa δ vaakatasoon nähden, vaunun kori on jousitustensa varassa ja muodostaa kulman η raiteen yläpintaan nähden kohtisuoran viivan kanssa. Vaunun joustokerroin s määritellään seuraavasti:

Formula

Suhde voidaan laskea tai mitata (ks. UIC-määrelehti 505-5). Se riippuu erityisesti vaunun kuormituksesta.

Vakiopainoiset vetoyksiköt: Veturit ym.: ajokunnossa ilman lastia

Ei-vakiopainoiset vaunut: Junayksiköt, matkustajavaunut, tavaravaunut, ohjaamolla varustetut matkustajavaunut jne.

Ilman lastia ajokunnossa ja poikkeuksellisesti kuormattuna (suurin sallittu kuorma)

Ei-vakiopainoiset vaunut: Tavaravaunut: ilman lastia ajokunnossa ja suurimmalla sallitulla kuormalla lastattuna

C.2.2.6.   Liikkuvan kaluston suurin rakenteellinen ulottuma

Suurin sallittu rakenteellinen ulottuma on suurin sallittu profiili, joka on saatu soveltamalla liikkuvan kaluston eri osissa noudatettavia, vertailuprofiiliin verrattuna tehtäviä kavennuksia koskevia sääntöjä. Nämä kavennukset riippuvat kyseisen liikkuvan kaluston geometrisista ominaisuuksista, poikkileikkauksen asemasta telikeskiöön tai akseleihin nähden, tarkasteltavan kohdan korkeudesta verrattuna kiskon pintaan, rakenteellisesta välyksestä, suurimmasta sallitusta kulumasta ja jousituksen jousto-ominaisuuksista.

Tehollisen rakenteellisen ulottuman käyttöön (askelmien, kädensijojen ym. asentamiseen) tarvitaan yleensä vain osaa suurimman rakenteellisen ulottuman sisäpuolella olevasta viivoittamattomasta alueesta.

Kuva C4

Image

C.2.2.7.   Kinemaattinen ulottuma

Kinemaattinen ulottuma käsittää uloimmat asemat, joihin liikkuvan kaluston eri osat todennäköisesti ulottuvat verrattuna normaalikoordinaattien keskikohtiin, kun otetaan huomioon akselien kaikkein epäedullisimmat asennot radalla, sivuttaissuuntaiset välykset ja kvasistaattiset liikkeet, jotka johtuvat liikkuvasta kalustosta ja radasta.

Kinemaattisessa ulottumassa ei oteta huomioon tiettyjä satunnaistekijöitä (heilahtelu, epäsymmetria, jos ηo ≤ 1o). Näin ollen vaunujen jousitetut osat voivat ylittää kinemaattisen ulottuman vaunun heilahdellessa. Radan kunnossapito-osasto ottaa huomioon nämä liikkeet.

C.2.2.8.   Kvasistaattiset liikkeet z

”z” on se osa sivuttaisliikkeestä, joka johtuu liikkuvasta kalustosta (kun kallistuksen vajaus on 50 mm) ja on seurausta jousitusten tekniikasta ja jousto-ominaisuuksista (joustokerroin s). Vaunu on alttiina keskipakovoiman vaikutukselle, jota kallistus ei kompensoi, tai kallistusta on liikaa (ks. kuva 3a tai 3b), ja vaunuun vaikuttaa epäsymmetria ηo (ks. kuva 3c). Tämä arvo riippuu kyseessä olevan kohdan korkeudesta h.

C.2.2.9.   Projektiot S (kuva C5)

Vertailuprofiilin ulkopuolella oleva osa, kun vaunu on kaarteessa ja/tai radalla, jonka raideleveys on suurempi kuin 1,435 m.

Vaunun puolileveys plus D-liikkeet miinus vertailuprofiilin puolileveys samalla tasolla on yhtä kuin todellinen projektion S suhde vertailuprofiiliin.

Katso myös 3.3 kohta ”Sallitut projektiot”.

C.2.2.10.   Kavennukset Ei tai Ea

Sen varmistamiseksi, ettei raiteella oleva vaunu ylitä ”vaunun aseman raja-arvoa” D-liikkeiden takia, puolileveysmittoja on kavennettava arvolla Ei tai Ea suhteessa vertailuprofiiliin, jolloin:

Ei tai Ea ≥ D - So.

Arvojen ero on seuraava:

| — | Ei: | vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen välissä tai telivaunujen telikeskiöiden välissä |
| --- | --- | --- |
| — | Ea: | vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen ulkopuolella tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella |

—

Ei:

vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen välissä tai telivaunujen telikeskiöiden välissä

—

Ea:

vertailuprofiilin puolileveysmittojen kavennusarvo osissa, jotka sijaitsevat yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen ulkopuolella tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella

C.2.2.11.   Radan varren aukean tilan ulottuma

Suhteessa radan normaalikoordinaattien akseleihin määritelty profiili, jonka sisälle mikään rakenne ei saa ulottua huolimatta radan joustavista tai joustamattomista liikkeistä.

C.2.3.   Yleisiä kommentteja menetelmästä, jolla liikkuvan kaluston suurin sallittu rakenteellinen ulottuma lasketaan

Suurinta rakenteellista ulottumaa tarkasteltaessa otetaan huomioon liikkuvan kaluston sekä sivuttais- että pystysuuntaiset liikkeet, jotka lasketaan vaunun geometrian ja jousitusominaisuuksien perusteella erilaisilla kuormauksilla.

Vaunun suurin sallittu rakenteellinen ulottuma määritellään yleensä ni- tai na-arvoilla, jotka vastaavat vaunun ja puskinpalkin keskikohtaa. Tarkistettava on tietenkin kaikki projektiokohdat sekä ne kohdat, jotka sijaintinsa vuoksi todennäköisesti joutuvat vaunun suurimman sallitun rakenteellisen ulottuman läheisyyteen tarkastellussa osassa.

Vastaavasti, kun otetaan huomioon vaunun korin liikkeet, jotka on laskettu osassa ni- tai na sijaitsevasta kohdasta korkeudella h kiskon pinnasta, vaunun suurimman rakenteellisen ulottuman puolileveyksien on oltava mahdollisimman yhtä suuret kuin vertailuprofiilin vastaavat kullekin vaunutyypille ominaiset puolileveydet, joita on kavennettu arvoilla Ei tai Ea.

Kavennusten on oltava suhteen Ei tai Ea ≥ D - So mukainen, jossa:

| — | D tarkoittaa niitä liikkeitä, joiden arvot on laskettu 1.4.2 kohdassa annettujen kaavojen mukaan. |
| --- | --- |

—

D tarkoittaa niitä liikkeitä, joiden arvot on laskettu 1.4.2 kohdassa annettujen kaavojen mukaan.

| — | So tarkoittaa suurimpia sallittuja projektioita, joiden arvot esitetään 3.3 kohdassa ”Sallitut projektiot”. |
| --- | --- |

—

So tarkoittaa suurimpia sallittuja projektioita, joiden arvot esitetään 3.3 kohdassa ”Sallitut projektiot”.

C.2.3.1.   Eri ulottumien keskinäiset asemat

Kuvassa C5 näkyvät eri ulottumien keskinäiset asemat sekä liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelemiseen vaikuttavat päätekijät.

Kuva C5

Image

C.2.4.   Liikkuvan kaluston suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelevää vertailuprofiilia koskevat säännöt

Vaunun suurimman rakenteellisen ulottuman määrittelyyn tarvittavien vertailuprofiilien säännöissä on otettava huomioon seuraavat asiat:

| — | pystysuuntaiset liikkeet |
| --- | --- |

—

pystysuuntaiset liikkeet

| — | poikittaiset liikkeet. |
| --- | --- |

—

poikittaiset liikkeet.

Rakenteelliset toleranssit on otettu osittain huomioon epäsymmetrialaskuissa.

Vaunun nimellisleveyden arvo saadaan suurimman rakenteellisen profiilin ulottuvuuksista.

Toleranssiarvoja ei saa käyttää systemaattisesti vaunun ulottuvuuksien suurentamiseksi.

C.2.4.1.   Pystysuuntaiset liikkeet

Näiden liikkeiden avulla voidaan määritellä vaunun tai sen osan pienin ja suurin sallittu korkeus kiskon pinnan yläpuolella. Tämä koskee erityisesti seuraavia osia:

| — | ulottuman alemman osan lähellä olevat osat (alaosat) |
| --- | --- |

—

ulottuman alemman osan lähellä olevat osat (alaosat)

| — | porras 1 170 mm:n korkeudella kiskon pinnasta vertailuprofiililla |
| --- | --- |

—

porras 1 170 mm:n korkeudella kiskon pinnasta vertailuprofiililla

| — | vaunujen yläosassa olevat osat. |
| --- | --- |

—

vaunujen yläosassa olevat osat.

On huomattava, että yli 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevien osien kvasistaattisten liikkeiden pystysuuntaista komponenttia ei oteta huomioon.

C.2.4.1.1.   Kiskon pinnan yläpuolella olevien vähimmäiskorkeuksien määrittely

Kiskon pinnan yläpuolella olevat vähimmäiskorkeudet osille, jotka sijaitsevat ulottuman alaosan lähellä (1 170 mm:n korkeudella ja sitä alempana), määritellään ottaen huomioon pystysuuntaiset liikkeet, joita kuvataan seuraavissa kohdissa.

Tutkittaessa vaununkorien riippumaa (ks. myös liite 2) on otettava huomioon seuraavassa kaaviossa esitetty jako.

Kuva C6

Image

Riippumat, joihin kuormitus ja jousituksen tila eivät vaikuta

Taipumia on tarkasteltava kaikkien vaunun korin alueiden (A, B, C ja D) osalta, ja tarkasteltavina ovat seuraavat osat:

| — | pyörät : | kaikkien vaunutyyppien suurin sallittu kuluma |
| --- | --- | --- |
| — | eri osat : | suurin sallittu kuluma — esimerkkejä: sivutuet, jarruvivusto jne. kussakin vaunussa ja kunkin erityisasennuksen osalta |
| — | laakeripesät : | kuluma jätetään huomiotta |
| — | telin runko : | valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään huomiotta |
| — | korirakenteet : | valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään huomiotta kaikissa tavanomaisissa ja erikoisvaunuissa. |

—

pyörät :

kaikkien vaunutyyppien suurin sallittu kuluma

—

eri osat :

suurin sallittu kuluma — esimerkkejä: sivutuet, jarruvivusto jne. kussakin vaunussa ja kunkin erityisasennuksen osalta

—

laakeripesät :

kuluma jätetään huomiotta

—

telin runko :

valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään huomiotta

—

korirakenteet :

valmistusta koskevat toleranssit, jotka aiheuttavat taipumista verrattuna nimellismittoihin: jätetään huomiotta kaikissa tavanomaisissa ja erikoisvaunuissa.

Taipuma, joka riippuu vaunujen kuormituksesta ja jousituksen tilasta

1 –   Rakenteellinen kierous: riippumat kaikkien vaunun korin alueiden (A, B, C ja D) osalta.

| — | akselit |
| --- | --- |

—

akselit

Taipumaa ei oteta huomioon

| — | telin runko |
| --- | --- |

—

telin runko

Taipumaa ei oteta huomioon

| — | kori |
| --- | --- |

—

kori

Poikittainen taipuma,

jätetään huomiotta

Kiertyminen,

jätetään huomiotta

Pituussuuntainen taipuma,

jätetään huomiotta kaikissa vaunuissa, paitsi niissä, joissa pituussuuntainen riippuma on otettava huomioon kinemaattisten rasitusten vuoksi, kun enimmäiskuorma kasvaa 30 prosenttia.

2 —   Jousitusten taipuma

Jousityypit:

Primääri- ja sekundääriripustuksiin kuuluu erityyppisiä jousia, joiden taipuma on otettava huomioon:

| — | teräsjousi |
| --- | --- |

—

teräsjousi

taipuma staattisella kuormalla,

lisätaipuma kinemaattisessa rasituksessa,

jouston toleransseista johtuva taipuma.

| — | kumijousi |
| --- | --- |

—

kumijousi

samat taipumat kuin teräsjousissa

| — | pneumaattinen |
| --- | --- |

—

pneumaattinen

jousi täydellinen taipuma, kun tyynyt tyhjenevät (myös varajousitus, jos sellainen kuuluu varustukseen)

| — | Jousituksen taipumia koskevat ehdot






  — | yhtä suuret ja samanaikaiset taipumat jousituksessa (alueilla A, B, C ja D) |
| --- | --- | --- |

—

Jousituksen taipumia koskevat ehdot

—

yhtä suuret ja samanaikaiset taipumat jousituksessa (alueilla A, B, C ja D)

| — | ”tavanomaiset” vaunut: täydellinen taipuma (pohjaaminen). |
| --- | --- |

—

”tavanomaiset” vaunut: täydellinen taipuma (pohjaaminen).

| — | erikoisvaunut: | taipuma, joka johtuu jousitetun painon 30 prosentin ylikuormituksesta (tarkoituksena on hyödyntää ulottumaa mahdollisimman paljon erityisesti silloin, kun on kyseessä yhdistetty kuljetus tai tilaa vievät lastit), tai täydellinen taipuma (pohjaaminen). |
| --- | --- | --- |

—

erikoisvaunut:

taipuma, joka johtuu jousitetun painon 30 prosentin ylikuormituksesta (tarkoituksena on hyödyntää ulottumaa mahdollisimman paljon erityisesti silloin, kun on kyseessä yhdistetty kuljetus tai tilaa vievät lastit), tai täydellinen taipuma (pohjaaminen).

| — | muut taipumat, | ks. liite 3. |
| --- | --- | --- |

—

muut taipumat,

ks. liite 3.

C.2.4.1.2.   Pystysuuntaisten siirtymäkaarien (myös järjestelyratapihojen laskumäkien) sekä jarru-, vaihto- ja pysäytinlaitteiden ylitys

a)   Vaunut, joiden vertailuprofiili (130 mm:n alapuolella oleva osa) on C.3.2.3 kohdan mukainen

Pystysuuntaisten kavennusten ei tai ea normaaliarvot, jotka on otettava huomioon tyhjissä henkilövaunuissa, tyhjissä tai kuormatuissa vaunuissa ja tavaravaunuissa.

Kun näissä vaunuissa on laskumäkitoiminta sallittu, niiden on pystyttävä ylittämään toiminnassa olevat raidejarrut ja muut vaihto- tai pysäytinlaitteet, jotka sijaitsevat radalla, joka ei ole pystysuuntaisesti kaareva, ja ulottuvat 115 mm:n ja 125 mm:n korkeudelle kiskon pinnasta, viimeistään 3 m ennen kuperan siirtymäkaaren päättymistä, kun siirtymäkaaren säde on Rv ≥ 250 m (mitta d).

Niiden pitää myös pystyä ylittämään kyseiset laitteet, jotka sijaitsevat siirtymäkaaren sisäpuolella tai lähellä, kun siirtymäkaaren säde on Rv ≥ 300 m.

Kun näitä ehtoja sovelletaan, vaunujen alaosien korkeuden, kun on otettu huomioon 1.4.1 kohdan mukaisesti arvioidut pystysuuntaiset liikkeet, on oltava kiskon pinnasta vähintään yhtä kuin 115 mm tai 125 mm plus seuraavat ei- tai ea-arvot:

Kuva C7

Image

| ei tai ea: | liikkuvan kaluston laitteiston alaosan pystysuuntainen kavennus verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm. |
| --- | --- |
| ev: | raidejarrujen alaslasku verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm. |

ei tai ea:

liikkuvan kaluston laitteiston alaosan pystysuuntainen kavennus verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm.

ev:

raidejarrujen alaslasku verrattuna mittoihin 115 mm tai 125 mm.

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat (normaaliarvot metreinä) ei- ja e'i-arvoihin lisätyn tunnusluvun tarkoituksena on erottaa normaaliarvot kavennetuista arvoista:

Formula kun Formula ja Formula

Formula kun Formula ja Formula
   (1)

Formula kun Formula ja Formula

Formula kun Formula ja Formula
   (1)

Kun tyhjissä henkilövaunuissa ja tyhjissä tai kuormatuissa tavaravaunuissa on sallittu vaihtotyö laskumäen yli, niiden on myös pystyttävä ylittämään kupera siirtymäkaari, jonka säde on ≥ 250 m, ilman että muu osa kuin pyörän laippa laskee kiskon pinnan alapuolelle.

Tämä ehto, joka koskee vaunujen keskiosaa, on otettava huomioon niiden ehtojen lisäksi, jotka johtuvat pitkiä vaunuja koskevista ei -kaavoista.

Kuva C8

Image

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat (arvot metreinä)

Kuva C9

Image

Pienennetyt arvot, kun ei suurenee (päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat), jotka on otettava huomioon tietyissä vaunuissa ylitettäessä kaltevia siirtymäkaaria, myös laskumäkiä.

Näitä pienennettyjä arvoja voidaan käyttää vain tietyissä vaunutyypeissä, koska ne vaativat enemmän tilaa kuin normaaliarvoja käyttäen määritelty tila. Niitä ovat esimerkiksi yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävät syvennyksillä varustetut vaunut sekä muut samanlaiset tai samantyyppiset mallit.

Näiden pienennettyjen arvojen käyttö voi vaatia joillakin järjestelyratapihoilla erityisiä varotoimia laskumäen alla olevien jarrujen suhteen.

Näissä vaunuissa ulottuvuuden d arvo on 5 m.

Kuva C10

Image

(pienennetyt arvot metreinä)

Formula kun Formula ja Formula

Formula kun Formula ja Formula

Formula kun Formula ja Formula

Formula si Formula et Formula
   (2)

Kun vaunuille on sallittu vaihtotyö laskumäen yli, niiden on myös pystyttävä ylittämään kupera siirtymäkaari, jonka säde on suurempi tai yhtä suuri kuin 250 m, ilman että muu osa kuin pyörän laippa laskee kiskon pinnan alapuolelle.

Tämä ehto, joka koskee vaunujen keskiosaa, on otettava huomioon niiden ehtojen lisäksi, jotka johtuvat pitkiä vaunuja koskevista ei -kaavoista.

Kuva C11

Image

Teleissä a = p.

Taulukko C1, jossa arvot Ei ja e'i on esitetty millimetreinä ja arvot a ja n metreinä.

Image

b)   Vaunut, joilla vaihtotyö laskumäen yli on kielletty vaunun pituuden takia

Tyhjien henkilövaunujen, kansainväliseen liikenteeseen sopivien vaunujen ja tyhjien tai kuormattujen vaunujen, joilla järjestelyratapihojen laskumäkien ylitys on kiellettyä vaunujen pituuden takia, on kuitenkin noudatettava C.3.2.3 kohdassa esitettyä profiilia, kun ne sijoitetaan radalle, joka ei ole pystysuuntaan kaareva, jotta vaihto- ja pysäytinlaitteita voidaan käyttää.

c)   Kaikki vaunut

Kaikkien vaunujen on pystyttävä ylittämään kuperat ja koverat siirtymäkaaret, joiden säde Rv ≥ 500 m, ilman että muu osa kuin pyörän laippa laskee kiskon pinnan alapuolelle.

Tämä voi koskea pääradan kalustoa, jonka

| — | akseliväli on yli 17,8 m |
| --- | --- |

—

akseliväli on yli 17,8 m

| — | korinylitys on yli 3,4 m |
| --- | --- |

—

korinylitys on yli 3,4 m

d)   Erityistapaukset

Seuraavat erityistapaukset on otettava huomioon:

| — | pystysuuntaiset siirtymäkaaret, kun vaunussa on automaattikytkin. |
| --- | --- |

—

pystysuuntaiset siirtymäkaaret, kun vaunussa on automaattikytkin.

| — | junalautoilla käytettävien vaunujen taipumakulma. |
| --- | --- |

—

junalautoilla käytettävien vaunujen taipumakulma.

C.2.4.1.3.   Kiskon pinnan yläpuolella olevien suurimpien sallittujen korkeuksien määrittely

Liikkuvan kaluston, jonka h ≥ 3 250 mm, yläosien pystysuuntaisten liikkeiden huomioon otettava arvo määritellään siten, että otetaan huomioon ajokunnossa olevan kulumattoman tyhjän liikkuvan kaluston ylöspäin suuntautuvat kinemaattiset liikkeet.

Vaunun tämä osa tulee lähelle vertailuprofiilia, mikä johtuu

| 1) | heilahtelusta ylöspäin |
| --- | --- |

1)

heilahtelusta ylöspäin

| 2) | kvasistaattisen taipuman pystysuuntaisesta komponentista |
| --- | --- |

2)

kvasistaattisen taipuman pystysuuntaisesta komponentista

| 3) | poikittaisista liikkeistä. |
| --- | --- |

3)

poikittaisista liikkeistä.

Siitä seuraa, että vertailuprofiilin pystysuuntaisia mittoja on pienennettävä näiden liikkeiden synnyttämillä arvoilla ξ, jos ne voidaan laskea, tai muutoin kiinteällä arvolla, joka on 15 mm per jousituksen vaihe.

On kuitenkin huomattava, että kun vaunuun kohdistuu kvasistaattista taipumaa, taipuman vastakkainen puoli nousee, mutta samanaikaisesti siirtyy kauemmas vertailuprofiilista niin, ettei kosketuksen pelkoa ole. Käänteisesti taipuman puoleinen sivu laskee ja kompensoi näin osan ylöspäin suuntautuvista liikkeistä.

Kun liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus on 50 mm, vertailuprofiilin pystysuora kavennus ΔV(h) nimelliskorkeuksien ollessa suurempia kuin h=3,25 m ilmaistaan likiarvona:

Formula

jossa:

| | on vertailuprofiilin puolileveys |
| --- | --- |

Formula on vertailuprofiilin puolileveys

| | Ei tai Ea ovat poikittaissuuntaisia kavennuksia |
| --- | --- |

Ei tai Ea ovat poikittaissuuntaisia kavennuksia

| | s on vaunun joustokerroin |
| --- | --- |

s on vaunun joustokerroin

| | ξ on vaunun joustavuus (kiinteä tai laskettu termi) |
| --- | --- |

ξ on vaunun joustavuus (kiinteä tai laskettu termi)

Esimerkki: vaunulle, jonka kavennus Ei otai Ea on 217 mm korkeuden ollessa h = 3,25 m, saadaan:

kavennukset pois leikatuissa sivuissa vertailuprofiilin yläosassa.

Kuva C12

Image

Image

C.2.4.2.   Sivuttaisliikkeet (D)

Nämä liikkeet ovat seuraavien liikkeiden summa:

| — | geometriset liikkeet, jotka johtuvat vaunun kulkemisesta kaarteissa ja suoralla radalla (projektiot, sivusuuntainen välys jne.), joissa vaunun keskiviivan katsotaan olevan kohtisuoraan kiskon pintaan nähden |
| --- | --- |

—

geometriset liikkeet, jotka johtuvat vaunun kulkemisesta kaarteissa ja suoralla radalla (projektiot, sivusuuntainen välys jne.), joissa vaunun keskiviivan katsotaan olevan kohtisuoraan kiskon pintaan nähden

| — | kvasistaattiset liikkeet, jotka johtuvat painovoiman (kallistettu rata) ja/tai keskipakoisvoiman lisäämän vauhdin (kaarre) aiheuttamasta jousitettujen osien taipumisesta |
| --- | --- |

—

kvasistaattiset liikkeet, jotka johtuvat painovoiman (kallistettu rata) ja/tai keskipakoisvoiman lisäämän vauhdin (kaarre) aiheuttamasta jousitettujen osien taipumisesta

| — | vaunun korin sivusuuntaista riippumaa ei yleensä oteta huomioon, paitsi erikoisvaunuissa tai raskaassa lastissa olevissa vaunuissa, joissa nämä arvot ovat erityisen suuria. |
| --- | --- |

—

vaunun korin sivusuuntaista riippumaa ei yleensä oteta huomioon, paitsi erikoisvaunuissa tai raskaassa lastissa olevissa vaunuissa, joissa nämä arvot ovat erityisen suuria.

C.2.4.2.1.   Vaunun ajoasento radalla ja siirtymiskerroin (A)

Vaunun eri ajoasentoihin radalla vaikuttaa vaunun korin ja radan välisten osien poikittainen välys sekä pyörästön kokoonpano.

Sen vuoksi on tarpeen tarkastella eri asemia, joissa vaunu voi olla radalla, jotta voitaisiin ottaa huomioon siirtymiskertoimet A, joita sovelletaan sisäisten Ei ja ulkoisten Ea kavennusten laskemisessa käytettävien peruskaavojen tiettyihin termeihin.

Siirtymiskerroin ja vaunun ajoasento radalla on esitetty seuraavassa taulukossa. Jos jotakin akselin kokoonpanoa ei ole esitetty taulukossa, on otettava huomioon kaikkein epäedullisimmat olosuhteet ajoasennon suhteen.

Jos kyseessä on nivelvaunu, on suositeltavaa tarkastella tavanomaisten kaksitelisten vaunujen ajoasentoa.

Taulukko 2 Siirtymiskerroin ja vaunun asema radalla

Image

Image

Kuva C13

Image

C.2.4.2.2.   Suuntaa vaihtavalla ohjaamolla (ohjausvaunu) varustettuja junayksiköitä ja henkilövaunuja koskevat erityistapaukset

Tässä liikkuvassa kalustossa telit luokitellaan käynnistyksen kitkakertoimen μ mukaan.

| Jos μ ≥ 0,2, | teli on tarkoitettu | vetoteliksi |
| --- | --- | --- |
| Jos 0 < μ < 0,2, | teli katsotaan vedettäväksi | teliksi |
| Jos μ = 0, | teli on vedettävä | teli. |

Jos μ ≥ 0,2,

teli on tarkoitettu

vetoteliksi

Jos 0 < μ < 0,2,

teli katsotaan vedettäväksi

teliksi

Jos μ = 0,

teli on vedettävä

teli.

C.2.4.2.3.   Kvasistaattinen liike (z)

Nämä liikkeet otetaan huomioon laskettaessa arvoja Ei tai Ea. Ne riippuvat joustokertoimesta s, tarkastellun kohdan korkeudesta h kiskon pinnasta ja kallistuskeskiön hc korkeudesta.

Radan kunnossapito-osaston on määriteltävä radan varren kulkuvälys korkeudella h > 0,5 m, kun tehollinen liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus radalla on yli 0,05 m, siten, että lasketaan tavanomaisella tavalla ylimääräinen kvasistaattinen taipuma liikkuvalle kalustolle, jonka joustokerroin on 0,4 ja kallistuskeskiön korkeus 0,5 m.

Liikkuvasta kalustosta vastaavan osaston on määriteltävä Ei ja Ea ottaen huomioon:

| — | liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,05 m |
| --- | --- |

—

liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,05 m

| — | tarvittaessa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,2 m, kun arvot s ja hc johtavat siihen, että radan kunnossapito-osaston määrittelemä ulottuma ylitetään (ks. seuraavassa oleva kuva ja 1.5.1.3 kohta) |
| --- | --- |

—

tarvittaessa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,2 m, kun arvot s ja hc johtavat siihen, että radan kunnossapito-osaston määrittelemä ulottuma ylitetään (ks. seuraavassa oleva kuva ja 1.5.1.3 kohta)

| — | suunnittelun ja säätöjen (1) toleransseista (sivutukien välys) ja normaalin kuorman epätasaisesta jakautumisesta johtuvan epäsymmetrian vaikutus, jos se on yli 1o; alle 1o epäsymmetrian vaikutus otetaan huomioon radan varren kulkuvälyksessä, samoin satunnaiset sivusuuntaiset heilahdukset, jotka johtuvat sekä liikkuvaan kalustoon että rataan liittyvistä syistä (erityisesti resonanssi-ilmiöistä). |
| --- | --- |

—

suunnittelun ja säätöjen (1) toleransseista (sivutukien välys) ja normaalin kuorman epätasaisesta jakautumisesta johtuvan epäsymmetrian vaikutus, jos se on yli 1o; alle 1o epäsymmetrian vaikutus otetaan huomioon radan varren kulkuvälyksessä, samoin satunnaiset sivusuuntaiset heilahdukset, jotka johtuvat sekä liikkuvaan kalustoon että rataan liittyvistä syistä (erityisesti resonanssi-ilmiöistä).

| Suora rata | Yhtälö | Johda viereisistä yhtälöistä pituudet alla oleville janoille, joiden arvot näkyvät myös 8.1.3 kohdassa Erityistapauksia |
| --- | --- | --- |
| CoN | | Liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus = 0,05 m |
| |
| | |
| CN'1 | | Liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus = 0,2 m |
| CoP | | |
| CQ
  CQ"} | | |

Suora rata

Yhtälö

Johda viereisistä yhtälöistä pituudet alla oleville janoille, joiden arvot näkyvät myös 8.1.3 kohdassa Erityistapauksia

CoN

Formula

Liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus = 0,05 m

Formula

Formula

Formula

CN'1

Formula

Liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus = 0,2 m

Formula

CoP

Formula

CQ

CQ"}

(yllä olevissa kaavoissa mitat ovat metreinä)

C.2.5.   Kavennusten määrittely laskemalla

Kavennukset Ei ja Ea määritellään seuraavan perussuhteen avulla:

Kavennus Ei tai Ea = liike Di tai Da — projektio So

Sisäiset kavennukset

Formula

ja ulkoiset kavennukset

Formula

Näissä kaavoissa:

| — | siirtymiskerroin A kuvaa akseleiden asentoa radalla; A:n arvot on annettu C.2.4.2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

—

siirtymiskerroin A kuvaa akseleiden asentoa radalla; A:n arvot on annettu C.2.4.2.1 kohdassa.

| — | Di tai Da on seuraavassa kappaleessa määriteltyjen liikkeiden summa. |
| --- | --- |

—

Di tai Da on seuraavassa kappaleessa määriteltyjen liikkeiden summa.

| — | So on suurin sallittu projektio. |
| --- | --- |

—

So on suurin sallittu projektio.

xi ja xa ovat erikoistermejä niitä vaunuja varten, joiden akseliväli on erittäin suuri.

C.2.5.1.   Liikkeiden (D) laskennassa huomioon otetut termit

Vaunutyyppien erityispiirteiden vuoksi on tarpeen lisätä termejä, ja jotkut parametrit voivat muuttaa seuraavia termejä:

C.2.5.1.1.   Termit, jotka koskevat vaunun ajoasentoa kaarteessa (geometrinen ylitys)

Formula = Tietyn osan geometrinen ylitys kohti sisäkaarretta, kun kaarteen säde on R (probleema, jossa vaunun korin osat sijaitsevat telikeskiöiden tai akseleiden sisäpuolella).

Formula = Tietyn osan geometrinen ylitys kohti ulkokaarretta, kun kaarteen säde on R (probleema, jossa vaunun korin osat sijaitsevat telikeskiöiden tai akseleiden ulkopuolella).

Huom. Jos kyseessä ovat erityisteleillä varustetut erikoisvaunut, kaavoja on mahdollisesti mukautettava.

C.2.5.1.2.   Sivusuuntaista välystä koskevien termien ryhmä

Kaikkien näiden välysten arvo mitataan akseleihin tai telikeskiöihin nähden kohtisuoraan, kun kaikki osat ovat kuluneet maksimirajaan asti.

Kohdassa 7.2.2 esitettyjen vaunun ajoasentojen avulla voidaan välykset ottaa huomioon kaavoissa ja määritellä sovellettavan siirtymiskertoimen arvo, jolloin voidaan laskea välysten vaikutus tarkasteltuun osaan.

Formula = akselin välys radalla

| q | = akseleiden ja alustan välinen ja/tai akselin ja vaunun korin välinen välys. Toisin sanoen akselien laakeripesien ja akselitappien välinen sivusuuntainen liike plus alustan ja laakeripesien välinen sivusuuntainen liike verrattuna keskiasemaan kummallakin puolella. |
| --- | --- |
| w | = telikeskiöiden tai keskiöpalkkien välys. Tämä on telikeskiöiden ja keskiöpalkkien mahdollinen sivusuuntainen liike keskiasemaan nähden kummallakin puolella, tai jos kyseessä ovat vaunut, joissa ei ole telikeskiöitä, vaunun korin mahdollinen sivusuuntainen liike suhteessa telin runkoon, laskettuna keskiasennosta sekä kaarteen säteen ja liikkeen suunnan mukaan. |

q

= akseleiden ja alustan välinen ja/tai akselin ja vaunun korin välinen välys. Toisin sanoen akselien laakeripesien ja akselitappien välinen sivusuuntainen liike plus alustan ja laakeripesien välinen sivusuuntainen liike verrattuna keskiasemaan kummallakin puolella.

w

= telikeskiöiden tai keskiöpalkkien välys. Tämä on telikeskiöiden ja keskiöpalkkien mahdollinen sivusuuntainen liike keskiasemaan nähden kummallakin puolella, tai jos kyseessä ovat vaunut, joissa ei ole telikeskiöitä, vaunun korin mahdollinen sivusuuntainen liike suhteessa telin runkoon, laskettuna keskiasennosta sekä kaarteen säteen ja liikkeen suunnan mukaan.

Jos w:n arvo vaihtelee kaarteen säteen mukaan:

| — | wi(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on sisäkaarre |
| --- | --- |

—

wi(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on sisäkaarre

| — | wa(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on ulkokaarre |
| --- | --- |

—

wa(R) tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan säteen ollessa R, ja niin, että kyseessä on ulkokaarre

| — | w∞ tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan suoralla radalla. |
| --- | --- |

—

w∞ tarkoittaa, että arvoa w tarkastellaan suoralla radalla.

Vaunutyypin erikoisominaisuuksien mukaan termiä on mahdollista vuorotella: w', wi, w'i, jne. Se voi myös olla yhtä kuin joidenkin näiden merkintöjen summa: wi + wa, jne., ja näihin termeihin voi vaikuttaa vastaava siirtymiskerroin.

C.2.5.1.3.   Kvasistaattiset liikkeet (termi koskee vaunun [vaunujen] taipumaa jousituksen varaan ja vaunun epäsymmetriaa, kun taipuma on suurempi kuin 1o)

Kohdassa C.2.4.2.3. ”Kvasistaattiset liikkeet” on piirros, jossa esitetään termin z muodostavat osat

z = poikkeama radan keskiasemasta; tämä poikkeama on yhtä kuin kahden termin summa:

| — | : termi, joka tarkoittaa jousituksesta johtuvaa taipumaa (jousituksen joustosta johtuva sivuttaisliike, johon vaikuttaa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,5 m) |
| --- | --- |

—

Formula : termi, joka tarkoittaa jousituksesta johtuvaa taipumaa (jousituksen joustosta johtuva sivuttaisliike, johon vaikuttaa liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,5 m)

Formula : termi, joka tarkoittaa epäsymmetriaa, (sivuttaisliike, joka johtuu siitä osasta epäsymmetriaa, joka ylittää arvon 1)

Summaan voidaan lisätä:

Formula: termi, johon sisältyy liiallinen kallistus tai kallistuksen vajaus 0,2 m ja jota voidaan soveltaa 1.4.2.3 kohdassa määritellyin ehdoin.

Korkeudella h sijaitseville jousitetuille osille saadaan kaavasta arvo:

Formula

a)   Erityistapaukset

| — | kun |
| --- | --- |

—

kun

{

Formula

Formula

Formula

}

Formula

| — | kun |
| --- | --- |

—

kun

{

Formula

Formula

ja hc:lla ja s:llä on mikä tahansa arvo

}

Formula

| — | kun |
| --- | --- |

—

kun

h = hc

z = 0

Jousittamattomissa osissa z = 0.

b)   Sivutukien välyksen vaikutus teleillä varustetuissa vaunuissa

| — | Teleillä varustetuissa vaunuissa, joiden sivutukien välys on 5 mm tai sen alle, 1o epäsymmetriakulman katsotaan kattavan tämän välyksen, ja tällöin on sovittu käytettäväksi kaavaa η0 = 1o.
  Termin ”z” kaava, jossa otetaan huomioon sivutukien 5 mm:n tai sitä pienempi välys, on seuraava:



  ja edellä mainitut erityistapaukset on otettava huomioon. |
| --- | --- |

—

Teleillä varustetuissa vaunuissa, joiden sivutukien välys on 5 mm tai sen alle, 1o epäsymmetriakulman katsotaan kattavan tämän välyksen, ja tällöin on sovittu käytettäväksi kaavaa η0 = 1o.

Termin ”z” kaava, jossa otetaan huomioon sivutukien 5 mm:n tai sitä pienempi välys, on seuraava:

Formula

ja edellä mainitut erityistapaukset on otettava huomioon.

| — | Kun teleillä varustettujen vaunujen sivutukien välys on yli 5 mm, huomioon on otettava vaunun korin lisätaipuma α, joka ilmaistaan seuraavasti:



  Lisätaipuma α aiheuttaa jousituksen kokoonpuristumista, joka kerrottuna joustokertoimella s ilmaistaan vaunun korin vääntönä: αs (jossa s on joustokerroin).
  Koko lisätaipuma voidaan ilmaista seuraavasti:
  α (1 + s)
  Jos termissä z otetaan huomioon sivutukien välys, joka on suurempi kuin 5 mm, saadaan: |
| --- | --- |

—

Kun teleillä varustettujen vaunujen sivutukien välys on yli 5 mm, huomioon on otettava vaunun korin lisätaipuma α, joka ilmaistaan seuraavasti:

Formula

Lisätaipuma α aiheuttaa jousituksen kokoonpuristumista, joka kerrottuna joustokertoimella s ilmaistaan vaunun korin vääntönä: αs (jossa s on joustokerroin).

Koko lisätaipuma voidaan ilmaista seuraavasti:

α (1 + s)

Jos termissä z otetaan huomioon sivutukien välys, joka on suurempi kuin 5 mm, saadaan:

Formula

Huom.: Formula tarkoittaa, että hakasulkeiden välissä oleva lauseke tulisi ottaa huomioon omana arvonaan, jos arvo on positiivinen, tai nollana, jos arvo on negatiivinen tai nolla.

η’0 = epäsymmetria, kun sivutukien välys on 5 mm.

c)   Erikoistermit xi ja xa

Termit, jotka ilmaisevat korjauksia, joita on tehtävä tiettyihin kaavoihin laskettaessa kavennuksia Ei ja Ea telikeskiöistä etäällä oleville osille, kun vaunussa on erittäin leveä raideväli ja/tai suuri korinylitys. Tarkoituksena on pienentää tilan tarvetta kaarteissa, joiden säde on 250–150 m:

On huomattava että

| — | xi sopii kaavoihin vain, jos > 100, eli likimääräinen arvo, kun a on 20 m |
| --- | --- |

—

xi sopii kaavoihin vain, jos Formula > 100, eli likimääräinen arvo, kun a on 20 m

| — | arvoa xa sovelletaan vain, jos (poikkeustapaus) |
| --- | --- |

—

arvoa xa sovelletaan vain, jos Formula (poikkeustapaus)

Arvoa xa koskeva erityisehto:

Termiä xa ei käytetä sellaisiin vaunuihin sovellettavissa kavennuslaskelmissa, joiden korinylitys noudattaa automaattikytkimelle määrättyjä ehtoja.

C.3.   ULOTTUMA G1

Vuonna 1991 päätettiin, ettei staattista ulottumaa koskevia määräyksiä tulisi enää käyttää vaunujen valmistuksessa.

Tämän vuoksi staattista ulottumaa koskevia määräyksiä sovelletaan vain erityisesti kuormitusta varten määriteltyihin ulottumiin, kuten ulottumiin GA, GB, GB1, GB2 ja GC.

Jäljempänä mainittuihin staattista ulottumaa koskeviin määräyksiin kuuluvat:

| 1. | vertailuprofiili (yläosat) |
| --- | --- |

1.

vertailuprofiili (yläosat)

| 2. | tähän profiiliin liittyvät kavennuskaavat. |
| --- | --- |

2.

tähän profiiliin liittyvät kavennuskaavat.

C.3.1.   Staattisen ulottuman G1 vertailuprofiili

Kuva C14

Image

C.3.1.1.   Kavennuskaavat

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat

Formula

jossa: Formula jos Formula

Formula jos tämä suure > 7,5

Formula

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

Formula

jossa: Formula jos Formula

Formulajos tämä suure > 7,5

Formula

C.3.2.   Kinemaattisen ulottuman G1 vertailuprofiili

C.3.2.1.   Kaikille vaunuille yhteinen osa

Kuva C15

Image

Kinemaattisessa vertailuprofiilissa G1 otetaan huomioon Manner-Euroopan kaikkein rajoittavimmat radan varren rakenteiden asemat ja raiteiden keskipisteiden etäisyydet.

Se on jaettu kahteen osaan, joista toinen on 400 mm:n rajan yläpuolella ja toinen sen alapuolella, mikä on myös projektioiden laskennan raja:

| — | yläosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason yläpuolella; määritelmä on yhteinen kaikille vaunuille |
| --- | --- |

—

yläosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason yläpuolella; määritelmä on yhteinen kaikille vaunuille

| — | alaosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason kohdalla tai sen alapuolella; alaosa on erilainen sen mukaan, onko kaluston ylitettävä laskumäkien töyssyjä, raidejarruja ja muita toiminnassa olevia vaihto- tai pysäytinlaitteita (alle 130 mm korkeudella oleva osa). |
| --- | --- |

—

alaosaksi määritellään osa, joka on 400 mm:n korkeudella kiskon pinnasta olevan tason kohdalla tai sen alapuolella; alaosa on erilainen sen mukaan, onko kaluston ylitettävä laskumäkien töyssyjä, raidejarruja ja muita toiminnassa olevia vaihto- tai pysäytinlaitteita (alle 130 mm korkeudella oleva osa).

Alle 130 mm korkeudella oleva osa on erilainen vaunutyypin mukaan.

Kuormatuissa matkustajavaunuissa on noudatettava C.3.2.2 kohdan ehtoja, kun ne ajavat radalla, jossa ei ole pystysuuntaista kaarretta.

Tavaravaunujen on tyhjänä ja kuormattuna noudatettava C.3.2.3 kohdan määräyksiä, lukuun ottamatta kaivosvaunuja ja tiettyjä yhdistettyjä kuljetusvaunuja.

Kun kyseessä ovat vaunut, jotka on tarkoitettu Suomen rataverkon transitoliikenteeseen, alaosien ulottumien on oltava erityisstandardien mukaiset.

Vaunuissa, joilla ei ylitetä laskumäkiä, joiden kaarteen säde on 250 m, tai raidejarruja ja muita vaihto- ja pysäytyslaitteita

| — | ei saa olla RIV-merkintää, ellei standardeissa niin erikseen määrätä |
| --- | --- |

—

ei saa olla RIV-merkintää, ellei standardeissa niin erikseen määrätä

| — | on oltava asianmukainen merkintä. |
| --- | --- |

—

on oltava asianmukainen merkintä.

C.3.2.2.   Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka ei saa ylittää laskumäkiä, raidejarruja tai muita toiminnassa olevia vaihto- ja pysäytyslaitteita

Akseleista kohtisuoraan mitatussa ulottumassa on otettava huomioon tiettyjä rajoituksia silloin, kun vaunut ovat lattiatason alle sijoitetun pyöräsorvin päällä pyörien profiilin korjaamista varten.

Kuva C16

Image

| a) | alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten |
| --- | --- |
| b) | alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita varten |
| c) | alue kontaktiluiskan harjaa varten |
| d) | alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia osia varten |
| e) | alue vain pyöriä varten |
| 1) | Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää paukkuopasteiden yli ajettaessa. Tämä raja voidaan kuitenkin ylittää pyörien välissä sijaitsevien osien osalta edellyttäen, että ne ovat kokonaan pyörien sisäpuolella. |
| 2) | Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla. |
| 3) | Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin tehollinen raja-asema. |
| 4) | Vaunun ollessa mielivaltaisessa asennossa kaarteessa, jonka säde R = 250 m (pienin säde, johon kontaktiluiska voidaan asentaa) radalla, jonka raideväli on 1 465 mm, ei kontaktiharjan lisäksi mikään vaunun osa, joka saattaa laskeutua 100 mm:ä lähemmäksi kiskojen yläpinnasta, saa olla 125 mm:ä lähempänä radan keskiviivaa.
  Telien sisäpuolella sijaitseville osille tämä mitta on 150 mm. |
| 5) | Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta muuttuu raidevälin kasvaessa. |

a)

alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten

b)

alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita varten

c)

alue kontaktiluiskan harjaa varten

d)

alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia osia varten

e)

alue vain pyöriä varten

1)

Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää paukkuopasteiden yli ajettaessa. Tämä raja voidaan kuitenkin ylittää pyörien välissä sijaitsevien osien osalta edellyttäen, että ne ovat kokonaan pyörien sisäpuolella.

2)

Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla.

3)

Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin tehollinen raja-asema.

4)

Vaunun ollessa mielivaltaisessa asennossa kaarteessa, jonka säde R = 250 m (pienin säde, johon kontaktiluiska voidaan asentaa) radalla, jonka raideväli on 1 465 mm, ei kontaktiharjan lisäksi mikään vaunun osa, joka saattaa laskeutua 100 mm:ä lähemmäksi kiskojen yläpinnasta, saa olla 125 mm:ä lähempänä radan keskiviivaa.

Telien sisäpuolella sijaitseville osille tämä mitta on 150 mm.

5)

Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta muuttuu raidevälin kasvaessa.

C.3.2.3.   Vaunujen 130 mm:ä alempana oleva osa, joka saa ylittää laskumäet, raidejarrut tai muut toiminnassa olevat vaihto- ja pysäytyslaitteet

Kuva C17

Image

| a) | alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten |
| --- | --- |
| b) | alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita varten |
| c) | alue standardoitujen jarrukenkien ulostyöntymistä varten |
| d) | alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia laitteita varten |
| e) | alue vain pyöriä varten |
| f) | alue irrotettuna olevia raidejarruja varten |
| (1) | Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää paukkuopasteiden yli ajettaessa. |
| (2) | Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla. |
| (3) | Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin ulottuma. |
| (4) | Tämä mitta osoittaa myös liikkuvan kaluston kiilaukseen tai hidastukseen käytettävien jarrukenkien suurimman mahdollisen korkeuden. |
| (5) | Mikään osa liikkuvasta kalustosta ei saa ulottua tälle alueelle. |
| (6) | Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta muuttuu raidevälin kasvaessa. |
| (7) | Katso kohta ”Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella”. |

a)

alue etäällä pyöristä olevia laitteita varten

b)

alue pyörien välittömässä läheisyydessä olevia laitteita varten

c)

alue standardoitujen jarrukenkien ulostyöntymistä varten

d)

alue pyöriä ja muita kiskojen kanssa kosketuksiin tulevia laitteita varten

e)

alue vain pyöriä varten

f)

alue irrotettuna olevia raidejarruja varten

(1)

Akselinpäiden ulkopuolelle sijoitettujen laitteiden (kärkiaura, hiekoitin jne.) sijainnin raja, jota ei saa ylittää paukkuopasteiden yli ajettaessa.

(2)

Laipan profiilin suurin teoreettinen paksuus vastakiskojen kohdalla.

(3)

Pyörän ja siihen liittyvien osien ulkopinnan suurin ulottuma.

(4)

Tämä mitta osoittaa myös liikkuvan kaluston kiilaukseen tai hidastukseen käytettävien jarrukenkien suurimman mahdollisen korkeuden.

(5)

Mikään osa liikkuvasta kalustosta ei saa ulottua tälle alueelle.

(6)

Pyörän sisäpinnan tehollinen raja-asento, kun akseli on painunut vastakkaisen kiskon suuntaan. Tämä mitta muuttuu raidevälin kasvaessa.

(7)

Katso kohta ”Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella”.

C.3.2.3.1.   Vaihtolaitteiden käyttö kaartuvalla raideosuudella

Raidejarrut ja muut vaihto- ja pysäytyslaitteet, jotka ollessaan toiminnassa voivat ulottua 115 tai 125 mm:n korkeuteen, erityisesti 125 mm korkeat jarrukengät, voidaan sijoittaa kaarteisiin, joiden säde R ≥ 150 m.

Kuva C18

Image

Tästä seuraa, että 115 mm:n tai 125 mm:n ulottuvuuksien soveltamisen raja, joka on vakioetäisyydellä (80 mm) kiskon sisäreunasta, on vaihtelevalla etäisyydellä D vaunun keskiviivasta, kuten kuvassa 17 on esitetty.

Tästä voidaan laskea: (1) (arvot metreinä)

Formula

Formula

HUOM: (1) Vaihtolaitteiden käyttöä koskevassa erityistapauksessa välysten q + w vaikutuksen voidaan katsoa olevan mitätön.

C.3.3.   Sallitut projektiot So (S)

Teholliset projektiot S eivät saa ylittää seuraavassa taulukossa olevia arvoja So.

Projektioarvot So

   (3)

| Vaunutyypit | Rata | Ei laskelma (5) | Ea laskelma (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien tai telivaunujen telikeskiöiden välissä olevat osat | Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat |
| h ≤ 0,400 | h > 0,400 | h ≤ 0,400 | h > 0,400 |
| Kaikki moottoroidut tai hinaavat vaunut | suora | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 |
| Moottorivaunut taka-akselivaunut
  Teli yksinään ja siihen liittyvät osat | kaarre 250 | 0,025 | 0,030 | 0,025 | 0,030 |
| kaarre 150 | | | | |
| Takatelillä varustettu kalusto tai vastaava | kaarre 250 | 0,010 | 0,015 | 0,025 | 0,030 |
| kaarre 150 | | | | |

Vaunutyypit

Rata

Ei laskelma (5)

Ea laskelma (5)

Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien tai telivaunujen telikeskiöiden välissä olevat osat

Yksittäisakselisten vaunujen päätyakselien tai telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

h ≤ 0,400

h > 0,400

h ≤ 0,400

h > 0,400

Kaikki moottoroidut tai hinaavat vaunut

suora

0,015

0,015

0,015

0,015

Moottorivaunut taka-akselivaunut

Teli yksinään ja siihen liittyvät osat

kaarre 250

0,025

0,030

0,025

0,030

kaarre 150

Formula

Formula

Formula

Formula

Takatelillä varustettu kalusto tai vastaava

kaarre 250

0,010

0,015

0,025

0,030

kaarre 150

Formula

Formula

Formula

Formula

C.3.4.   Kavennuskaavat

Huom. Seuraavassa esitettyjä kaavoja on käytettävä laskettaessa sellaisten nivelöityjen vaunujen ulottumia, joiden pyöräkertojen tai telien keskiviivat ovat vaunujen korien nivelten keskiviivojen kanssa kohdakkain. Jos nivelöidyn vaunun rakenne on toisenlainen, kaavat pitää mukauttaa todellisiin geometrisiin ominaisuuksiin.

C.3.4.1.   Moottoroiduissa vaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

Moottoroidut vaunut, joissa välys w ei riipu radan asemasta tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

Sisäiset kavennukset Ei
  (jossa n = ni)

Yksittäisakselisten moottoroitujen vaunujen päätypyöräkertojen tai moottoroitujen telivaunujen telien telikeskiöiden välissä olevat osat.

kun Formula

asema suoralla radalla vallitseva:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

kun Formula

asema kaarteessa vallitseva:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

| jossa | (103) |
| --- | --- |

jossa Formula

(103)

Ulkoiset kavennukset Ea
  (jossa n = na)

Yksittäisakselisten moottoroitujen vaunujen päätypyöräkertojen tai moottoroitujen telivaunujen telien keskiöiden ulkopuolella olevat osat.

kun Formula

asema suoralla radalla vallitseva:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

kun Formula

asema kaarteessa vallitseva:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

| jossa | (108) |
| --- | --- |

jossa Formula

(108)

Moottoroidut yksiköt, joissa liikevara w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan (poikkeustapaus)

| — | Toisin kuin kaarteissa, joiden säde R on 150 m ja 250 m, joiden osalta kaavat (104), (105) ja (109), (110) ovat identtiset kaavojen (101), (102) ja (106), (107) kanssa, kaavoja (104), (105), (109) ja (110) on sovellettava sillä R:n arvolla, jolle w:n vaihtelu funktiona osoittaa jatkumattomuutta, toisin sanoen sillä R:n arvolla, josta lähtien vaihtelevat pysäytykset vaikuttavat. |
| --- | --- |

—

Toisin kuin kaarteissa, joiden säde R on 150 m ja 250 m, joiden osalta kaavat (104), (105) ja (109), (110) ovat identtiset kaavojen (101), (102) ja (106), (107) kanssa, kaavoja (104), (105), (109) ja (110) on sovellettava sillä R:n arvolla, jolle w:n vaihtelu funktiona Formula osoittaa jatkumattomuutta, toisin sanoen sillä R:n arvolla, josta lähtien vaihtelevat pysäytykset vaikuttavat.

| — | Moottoroidun yksikön kullekin osalle saatava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa kaavoja, joissa käytettävä R:n arvo on se, joka antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle. |
| --- | --- |

—

Moottoroidun yksikön kullekin osalle saatava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa kaavoja, joissa käytettävä R:n arvo on se, joka antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle.

Sisäinen kavennus Ei (jossa n = ni)

kun ∞ > R ≥ 250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

kun 250 > R ≥ 150

| | (105) (10) |
| --- | --- |

Formula

(105) (10)

Ulkoinen kavennus Ea (jossa n = na)

kun ∞ > R ≥ 250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

kun 250> R ≥ 150

| | (110) (10) |
| --- | --- |

Formula

(110) (10)

C.3.4.2.   Junayksiköissä sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

Junayksiköt, joissa on yksi vetoteli ja yksi vedettävä teli (ks. seuraava taulukko)

| Junayksiköt, joissa on: | μ:n arvo kussakin telissä | Ajoasennot § 2.4.2.2 | Kavennuskaavat |
| --- | --- | --- | --- |
| kaksi vetoteliä | μ ≥ 0,2 | tapaukset 2 ja 5 | 3.4.1 kohta |
| kaksi vedettäväksi tarkoitettua teliä | 0 < μ < 0,2 | tapaukset 2 ja 7 | 3.4.3 kohta |
| yksi vedettäväksi tarkoitettu teli
  ja yksi vedettävä teli | 0 < μ < 0,2
  μ = 0 | | |
| yksi vetoteli ja
  yksi vedettävä teli
  tai vedettäväksi tarkoitettu teli | μ ≥ 0,2
  μ = 0
  0 < μ < 0,2 | tapaukset 3 ja 6 | 3.4.2 kohta (11)

  tai
  3.4.1 kohta (11) |

Junayksiköt, joissa on:

μ:n arvo kussakin telissä

Ajoasennot § 2.4.2.2

Kavennuskaavat

kaksi vetoteliä

μ ≥ 0,2

tapaukset 2 ja 5

3.4.1 kohta

kaksi vedettäväksi tarkoitettua teliä

0 < μ < 0,2

tapaukset 2 ja 7

3.4.3 kohta

yksi vedettäväksi tarkoitettu teli

ja yksi vedettävä teli

0 < μ < 0,2

μ = 0

yksi vetoteli ja

yksi vedettävä teli

tai vedettäväksi tarkoitettu teli

μ ≥ 0,2

μ = 0

0 < μ < 0,2

tapaukset 3 ja 6

3.4.2 kohta (11)

tai

3.4.1 kohta (11)

Sisäiset kavennukset Ei

   (12)

Telikeskiöiden väliset osat

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |
| jossa | (103a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

jossa Formula

(103a)

Ulkoiset kavennukset Ea

   (13)
  , vetotelin pää (ajosuunnassa edessä)

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)

| | (106a) |
| --- | --- |

Formula

(106a)

| | (107a) |
| --- | --- |

Formula

(107a)

| jossa | (108a) |
| --- | --- |

jossa Formula

(108a)

Ulkoiset kavennukset Ea

   (13)
  , vedettävän telin pää (ajosuunnassa edessä)

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)

| | (106b) |
| --- | --- |

Formula

(106b)

| | (107b) |
| --- | --- |

Formula

(107b)

| jossa | (108b) |
| --- | --- |

jossa Formula

(108b)

C.3.4.3.   Matkustajavaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

a)   Telimatkustajavaunut, poikkeuksena itse telit ja niihin liittyvät osat

Matkustajavaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

Huom. Seuraavassa esitettyjä kaavoja on käytettävä myös akseleilla varustettujen matkustajavaunujen ulottumissa.

Sisäiset kavennukset E
  i

Telikeskiöiden väliset osat (jossa n = ni)

Kun Formula

asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

Kun Formula

asema kaarteessa on vallitseva:

| | (202) |
| --- | --- |

Formula

(202)

| jossa | (203) |
| --- | --- |

jossa Formula

(203)

Ulkoiset kavennukset Ea

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)

KunFormula

asema suoralla radalla on vallitseva:

Formula

si Formula

asema kaarteessa on vallitseva:

Formula

jossa

Formula

Matkustajavaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan

Suoralla radalla kavennukset lasketaan kaavoilla 201 ja 206.

Kaarteissa kavennukset lasketaan säteillä R = 150 m ja R = 250 m käyttäen kaavoja (204), (205), (209) ja (210).

On huomattava, että kun säde R = 250 m, kaavat (204) ja (209) ovat identtiset kaavojen (202) ja (207) kanssa.

Lisäksi kaavoja (204), (205) ja (209), (210) on sovellettava niillä R:n arvoilla, joilla w:n vaihtelu funktiona Formula osoittaa jatkumattomuutta (askelmuutos), toisin sanoen niillä R:n arvoilla, joista lähtien vaihtelevat pysäytykset alkavat vaikuttaa.

atkustajavaunun kullekin osalle valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainittuja kaavoja, joissa on käytettävä sitä R:n arvoa, joka antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle.

Sisäiset kavennukset Ei (jossa n = ni)

Kun ∞ > R ≥ 250

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

Kun 250 > R ≥ 150

| | (205) (22) |
| --- | --- |

Formula

(205) (22)

Ulkoiset kavennukset Ea (jossa n = na)

Kun ∞ > R ≥ 250

| | (209) |
| --- | --- |

Formula

(209)

Kun 250 > R ≥ 150

| | (210) (22) |
| --- | --- |

Formula

(210) (22)

b)   Telit ja niihin liittyvät osat

Sovellettavat kavennuskaavat on esitetty 4.2.1.8.2 kohdassa. Useimmissa tapauksissa pääty pyöräkertojen ja telien etäisyydet ovat kuitenkin sellaiset, että voidaan soveltaa kaavoja (201) ja (206), jotka ovat identtisiä kaavojen (101) ja (106) kanssa.

C.3.4.4.   Tavaravaunuissa sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

a)   Erillisakseliset vaunut ja itse telit sekä niihin liittyvät osat (w = 0)

Kaksiakselisissa vaunuissa ja vain niissä osissa, jotka sijaitsevat alle 1,17 m korkeudella kiskon pinnasta, voidaan termiä Z kaavoissa (301) — (307) pienentää 0,005 metriä, kun (z-0,005) > 0. Se on katsottava nollaksi, kun (z-0,005) ≤ 0.

| 1) | Sisäiset kavennukset Ei — päätypyöräkertojen väliset osat (jossa n = ni)
  Kun la position sur voie en alignement est prépondérante: | (301) |
| --- | --- | --- |

1)

Sisäiset kavennukset Ei — päätypyöräkertojen väliset osat (jossa n = ni)

Kun Formula la position sur voie en alignement est prépondérante:

Formula

(301)

Kun Formula, asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (302) |
| --- | --- |

Formula

(302)

| 2) | Ulkoiset kavennukset Ea — päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat (jossa n = na)
  Kun asema suoralla radalla on vallitseva: | (306) |
| --- | --- | --- |

2)

Ulkoiset kavennukset Ea — päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat (jossa n = na)

Kun Formula asema suoralla radalla on vallitseva:

Formula

(306)

Kun Formula asema kaarteessa on vallitseva:

| | (307) |
| --- | --- |

Formula

(307)

b)   Telivaunut

Telivaunut, joissa välyksen katsotaan olevan vakio paitsi itse teleissä ja niihin liittyvissä osissa.

Erityishuomautus z:n laskemiseen: ks. 1.5.1.3 kohta.

| 1) | - Sisäiset kavennukset Ei — telikeskiöiden väliset osat (jossa n = ni)
  Kun , asema suoralla radalla on vallitseva: | (311) |
| --- | --- | --- |

1)

- Sisäiset kavennukset Ei — telikeskiöiden väliset osat (jossa n = ni)

Kun Formula, asema suoralla radalla on vallitseva:

Formula

(311)

Kun Formula, asema kaarteessa on vallitseva:

| | (312) |
| --- | --- |

Formula

(312)

| jossa | (313) |
| --- | --- |

jossa Formula

(313)

| 2) | Ulkoiset kavennukset Ea — telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat (jossa n = na)
  Kun , asema suoralla radalla on vallitseva: | (316) |
| --- | --- | --- |

2)

Ulkoiset kavennukset Ea — telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat (jossa n = na)

Kun Formula, asema suoralla radalla on vallitseva:

Formula

(316)

Kun Formula, asema kaarteessa on vallitseva:

| | (317) |
| --- | --- |

Formula

(317)

| jossa | (318) |
| --- | --- |

jossa Formula

(318)

C.3.5.   Virroittimien ja katolla olevien eristämättömien jännitteisten virtapiirin osien vertailuprofiili

Kuva C19

Image

Huom. Sähköistetyillä radoilla käytettävissä vaunuissa varjostettuja alueita voidaan käyttää ala-asennossa olevan virroittimen kaaren ulottumaan.

Sähköistämättömillä radoilla samaa mahdollisuutta voidaan käyttää, jos rautatieviranomaiset ovat tehneet asiasta erityisen tutkimuksen.

C.3.6.   Liikkuvan kaluston rakenteellisen ulottuman määrittämiseen käytettävää vertailuprofiilia koskevat säännöt

C.3.6.1.   Virroittimin varustetut junayksiköt

Virroitin virranottoasennossa

Tämä standardi perustuu sellaisten virroittimien ominaisuuksiin, jotka on asennettu normaalilla raideleveydellä toimiviin junayksiköihin.

Jotta virroittimin varustetut junayksiköt noudattaisivat vertailuprofiilista johtuvaa raja-asentoa, kyseisten vaunujen ominaisuuksien (virroitinta kantavan osan välys ja joustokerroin) ja virroittimen aseman akseleihin nähden on oltava sellainen, että suureet E'i ja E'a (kun virroittimet on nostettu 6,5 metriin kiskon pinnasta) sekä E"i ja E"a (virroittimet nostettu 5 metriin kiskon pinnasta) ovat negatiiviset tai nolla.

Ehto täyttyy, jos virroittimen kaaren toiminta-alue on sijoitettu lähelle telien poikittaista keskiviivaa eli jos n on hyvin pieni tai nolla.

Raja-asento määritetään sitten katolla olevia laitteita koskevan vertailuprofiilin avulla, joka on esitetty 2.5 kohdassa. Se vastaa virroittimen kaaren suurinta sallittua geometrista ylitystä Formula.

| a) | Alustavat laskelmat
  Arvojen E'i, E'a, E"i and E"a laskemiseksi tarvitaan seuraavat alustavat laskelmat (27):
  j'i = q + wi-0,0375 (28)



   (28)

  kun s ≤ 0,225 (yleensä)



  mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa



  kun s ≤ 0,225 (yleensä)



  mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa |
| --- | --- |

a)

Alustavat laskelmat

Arvojen E'i, E'a, E"i and E"a laskemiseksi tarvitaan seuraavat alustavat laskelmat (27):

j'i = q + wi-0,0375 (28)

Formula
   (28)

kun s ≤ 0,225 (yleensä)

Formula

mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa

Formula

kun s ≤ 0,225 (yleensä)

Formula

mutta jos s > 0,225, se edellyttää arvoa

Formula

| b) | Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat
  Lausekkeet suureille E'i ja E"i (jossa n = ni)
  Kun, asema suoralla radalla on vallitseva:







  h = 6,5 m | E'i = j'i + z' | (111) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | E''i = j'i + z'' | (115) |

b)

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden väliset osat

Lausekkeet suureille E'i ja E"i (jossa n = ni)

KunFormula, asema suoralla radalla on vallitseva:

h = 6,5 m

E'i = j'i + z'

(111)

h = 5 m

E''i = j'i + z''

(115)

Kun Formula asema suoralla radalla on vallitseva:

| h = 6,5 m | | (112) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (116) |

h = 6,5 m

Formula

(112)

h = 5 m

Formula

(116)

| c) | Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
  Lausekkeet suureille E'a ja E"a (jossa n = na)
  Kun asema suoralla radalla on vallitseva:







  h = 6,5 m | | (113) |
| --- | --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (117) |

c)

Päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

Lausekkeet suureille E'a ja E"a (jossa n = na)

Kun Formula asema suoralla radalla on vallitseva:

h = 6,5 m

Formula

(113)

h = 5 m

Formula

(117)

Kun Formula asema suoralla radalla on vallitseva:

| h = 6,5 m | | (114) |
| --- | --- | --- |
| h = 5 m | | (118) |

h = 6,5 m

Formula

(114)

h = 5 m

Formula

(118)

C.3.6.2.   Virroittimin varustetut moottorivaunut:

Virrottimien raja-asento moottorivaunussa, jossa on yksi vetoteli ja yksi vedettävä teli, on määriteltävä olettaen, että molemmat telit ovat identtiset sen telin kanssa, jonka yläpuolelle virroitin on sijoitettu.

C.3.6.3.   Virroittimet ala-asennossa

Alas lasketun virroittimen, johon tarvittaessa sovelletaan eristystä koskevia ehtoja, on sijoituttava kokonaan määritellyn ulottuman sisäpuolelle.

C.3.6.4.   25 kV:n virransyötön eristystä koskeva turvamarginaali

25 kV:n virransyöttöä käyttävien vaunujen kaikki eristämättömät osat, joissa voi olla jännitettä, on suunniteltava siten, että ne sijoittuvat 0,170 m:n vertailuprofiilin sisäpuolelle.

C.4.   VAUNUJEN ULOTTUMAT GA, GB, GC

Verrattuna ulottumaan G1 ulottumat GA, GB ja GC ovat suurempia vaunun yläosassa.

Suurennettujen ulottumien GA, GB tai GC mukaisten kuormien ja vaunujen käyttö on sallittava vain ulottumien mukaisiksi levennetyillä radoilla. Kyseiset radat on lueteltu infrastruktuurirekisterissä. Kaikkea GA-, GB- ja GC-liikennettä radoilla, joita ei ole mainittu kyseisessä luettelossa, on käsiteltävä erikoisrahtiliikenteenä.

Ulottumien GA, GB tai GC mukaisesti valmistetut tavara- ja matkustajavaunut on voitava tunnistaa merkinnästä, joka on määritelty liitteessä B 32.

C.4.1.   Staattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt

Staattisten ulottumien GA GB ja GC vertailuprofiileja (ks. kuva 20) ja niihin liittyviä sääntöjä sovelletaan yksinomaan määriteltäessä suurimpia sallittuja kuormausprofiileja edellyttäen, että vaunun ja sen kuorman joustokerroin ei ole suurempi kuin tarkastellun tyypillisen kuorman joustokerroin, kun kuorman ominaisuudet ovat seuraavat:

q+w=0,023m; p = 1,8m; d = 1,41m;

J = 0,005 m η0 < 1o hC = 0,5 m

s = 0,3

pystysuuntaiset heilahtelut 0,03m (GA, GB), 0,05m (GC)

Kun katsotaan keskityksen toleransseja, puolileveyksien olisi oltava mahdollisimman yhtä kuin vertailuprofiilien puolileveydet kavennettuina seuraavilla arvoilla Ei ja Ea.

STAATTISTEN ULOTTUMIEN GA, GB JA GC VERTAILUPROFIILIT (kuormaulottumat)

Kuva C20

Image

Huom. Ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

C.4.1.1.   Staattiset ulottumat GA ja GB

| — | Korkeus h ≤ 3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat Ei ja Ea ovat staattiseen ulottumaan G1 liittyvät kaavat. |
| --- | --- |

—

Korkeus h ≤ 3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat Ei ja Ea ovat staattiseen ulottumaan G1 liittyvät kaavat.

| — | Korkeus h > 3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat Ei ja Ea ovat seuraavat:






  a) | Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat

  Kun Δi = 7,5 + 32,5k
  Kun | (601) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Korkeus h > 3,22 m. Sovellettavat kavennuskaavat Ei ja Ea ovat seuraavat:

a)

Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat

Kun Formula Δi = 7,5 + 32,5k

Kun Formula
  Formula

Formula

(601)

jossa Formula;

k = (ks. taulukko 1)

| b) | Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat

  Kun


  Kun | (602) |
| --- | --- | --- |

b)

Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat

Kun Formula
  Formula

Kun Formula
  Formula

Formula

(602)

jossa Formula;

k = (ks. taulukko 1)

TAULUKKO 1:

ULOTTUMA GA

jos 3,22<h<3,85m, Formula

jos h ≥ 3,85 m, k = 1

ULOTTUMA GB

jos 3,22<h<4,08 m, Formula

jos h ≥ 4,08 m, k = 1

C.4.1.2   Staattinen ulottuma GC

Sovellettavat kavennuskaavat Ei ja Ea ovat staattiseen ulottumaan G1 liittyvät kaavat lukuun ottamatta h:n arvoa.

C.4.2   Kinemaattisen ulottuman vertailuprofiilit ja niihin liittyvät säännöt

Kinemaattisten ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiilien (ks. kuva 21) ja niihin liittyvien sääntöjen avulla voidaan määritellä suurin sallittu rakenteellinen profiili vaunuille samalla tavoin kuin käyttäen ulottumaa G1.

Kinemaattisten laskelmien sääntöjä voidaan soveltaa selvästi määriteltyihin kuormiin.

”Selvästi määritelty kuorma” on ymmärrettävä seuraavasti: geometrialtaan tunnetut siirrettävät kuormayksiköt, kuten kontit ja vaihtokuormatilat, joita kuljetetaan kuormien sijoittamiseen tarvittavilla laitteilla varustetuissa kuljetusvaunuissa, sekä puoliperävaunut, joissa on ilmajousitus tai mekaaninen jousitus ja tunnettu kallistuman joustokerroin ja joita kuljetetaan syvennyksellä varustetuissa vaunuissa.

Jos näitä ehtoja noudatetaan, vaunun ja sen kuorman yhdistelmää voidaan käsitellä tavanomaisena yksittäisvaununa.

Kinemaattisten ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiilit

Kuva C21

Image

Huom. Ulottumien GA, GB ja GC vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

C.4.2.1.   Vetoyksiköt (paitsi moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut)

C.4.2.1.1.   Kinemaattiset ulottumat GA ja GB

| — | Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja. |
| --- | --- |

—

Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.

| — | Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.






  a) | Vaunut, joissa välys w ei riipu kiskon aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.







  1) | Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat
  Kun | (603) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.

a)

Vaunut, joissa välys w ei riipu kiskon aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

1)

Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen välissä olevat osat

Kun Formula

Formula

(603)

Kun Formula

| | (604) |
| --- | --- |

Formula

(604)

jossa Formula

k ja z = (ks. taulukko 2)

| 2) | Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat
  Kun | (605) |
| --- | --- | --- |

2)

Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat

Kun Formula

Formula

(605)

Kun

| | (606) |
| --- | --- |

Formula

(606)

jossa

k ja z = (ks. taulukko 2)

| b) | Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan







  1) | Telikeskiöiden tai yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen välissä olevat osat
  Kussakin vaunun osassa valittava Ei:n arvo on
  suurin, joka saadaan sovellettaessa:






  — | edellä olevaa kaavaa (603) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan

1)

Telikeskiöiden tai yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen välissä olevat osat

Kussakin vaunun osassa valittava Ei:n arvo on

suurin, joka saadaan sovellettaessa:

—

edellä olevaa kaavaa (603)

| — | seuraavassa olevista kaavoista (607) ja (608) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden |
| --- | --- |

—

seuraavassa olevista kaavoista (607) ja (608) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden

| | (607) |
| --- | --- |

Formula

(607)

jossa ∞ > R ≥ 250 m

| | (608) |
| --- | --- |

Formula

(608)

jossa 250 > R ≥ 150 m

k ja z = (ks. taulukko 2)

| 2) | Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat
  Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa






  — | edellä olevaa kaavaa (605) |
| --- | --- | --- |

2)

Yksittäisakselisten vaunujen telikeskiöiden tai päätypyöräkertojen ulkopuolella olevat osat

Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa

—

edellä olevaa kaavaa (605)

| — | seuraavassa olevista kaavoista (609) ja (610) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden. |
| --- | --- |

—

seuraavassa olevista kaavoista (609) ja (610) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden.

| | (609) |
| --- | --- |

Formula

(609)

jossa ∞ > R ≥ 250 m

| | (610) |
| --- | --- |

Formula

(610)

jossa 250 > R ≥ 150 m

k ja z = (ks. taulukko 2)

TAULUKKO 2:

ULOTTUMA GA

jos 3,25<h<3,88, Formula

jos h ≥ 3,88 m, k = 1

ULOTTUMA GB

jos 3,25<h<4,11, Formula

jos h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.1.2.   Kinemaattinen ulottuma GC

Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.

C.4.2.2.   Moottorivaunut ja junayksikön moottoroidut matkustajavaunut

Huom. Moottorivaunujen ja junayksikön moottoroitujen matkustajavaunujen, joiden telejä voidaan pitää joko vetoteleinä tai vedettävinä teleinä, ulottumien ominaisuuksia kuvataan 3.4.2 kohdassa.

C.4.2.2.1.   Kinemaattiset ulottumat GA ja GB

| — | Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja. |
| --- | --- |

—

Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.

| — | Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena seuraavat kaavat: |
| --- | --- |

—

Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena seuraavat kaavat:

| — | moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joiden kaikki telit katsotaan vetäviksi: kaavat on annettu 3.4.1 kohdassa (Vetoyksiköt) |
| --- | --- |

—

moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joiden kaikki telit katsotaan vetäviksi: kaavat on annettu 3.4.1 kohdassa (Vetoyksiköt)

| — | moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joissa katsotaan olevan vain vedettäviä telejä: kaavat on annettu 3.4.3 kohdassa (Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut) |
| --- | --- |

—

moottorivaunut ja junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut, joissa katsotaan olevan vain vedettäviä telejä: kaavat on annettu 3.4.3 kohdassa (Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut)

| — | moottorivaunut, joissa on vetoteli ja vedettävä teli: 3.4.1 kohdassa annettuja kavennuskaavoja voidaan soveltaa sellaisinaan tai voidaan käyttää seuraavia kaavoja, jotka tarjoavat valmistajille pieniä etuja vaunun korin keskiosan ja päätyjen osalta.






  a) | Telikeskiöiden välissä (29) | (603a) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (604a) |

—

moottorivaunut, joissa on vetoteli ja vedettävä teli: 3.4.1 kohdassa annettuja kavennuskaavoja voidaan soveltaa sellaisinaan tai voidaan käyttää seuraavia kaavoja, jotka tarjoavat valmistajille pieniä etuja vaunun korin keskiosan ja päätyjen osalta.

a)

Telikeskiöiden välissä (29)

Formula

(603a)

Formula

(604a)

jossa Formula

k ja z = (ks. taulukko 2)

| b) | Telikeskiöiden ulkopuolella vetotelin puolella (29) | (605b) |
| --- | --- | --- |
| | (606b) |

b)

Telikeskiöiden ulkopuolella vetotelin puolella (29)

Formula

(605b)

Formula

(606b)

jossa

k ja z = (ks. taulukko 2)

C.4.2.2.2.   Kinemaattinen ulottuma GC

Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.

C.4.2.3.   Matkustajavaunut ja matkatavaravaunut

C.4.2.3.1.   Kinemaattiset ulottumat GA ja GB

| — | Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja. |
| --- | --- |

—

Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.

| — | Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.






  a) | Vaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.






  1) | Telikeskiöiden välissä olevat osat
  Kun ≤ | (611) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.

a)

Vaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

1)

Telikeskiöiden välissä olevat osat

Kun Formula≤Formula

Formula

(611)

Kun Formula>Formula

| | (612) |
| --- | --- |

Formula

(612)

jossa Formula

k ja z = (ks. taulukko 3)

| 2) | Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
  Kun | (613) |
| --- | --- | --- |

2)

Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

Kun

Formula

(613)

Kun

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

jossa Formula

k ja z = (ks. taulukko 3)

| b) | Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan







  1) | Telikeskiöiden välissä olevat osat
  Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ei on suurin, joka saadaan sovellettaessa






  — | edellä olevaa kaavaa (611) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan

1)

Telikeskiöiden välissä olevat osat

Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ei on suurin, joka saadaan sovellettaessa

—

edellä olevaa kaavaa (611)

| — | seuraavassa olevista kaavoista (615) ja (616) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden. |
| --- | --- |

—

seuraavassa olevista kaavoista (615) ja (616) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden.

| | (615) |
| --- | --- |

Formula

(615)

jossa ∞ > R ≥ 250 m

| | (616) |
| --- | --- |

Formula

(616)

jossa 250 > R ≥ 150 m

k ja z = (ks. taulukko 3)

| 2) | Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat
  Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa






  — | edellä olevaa kaavaa (613) |
| --- | --- | --- |

2)

Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

Kussakin vaunun kohdassa valittava arvo Ea on suurin, joka saadaan sovellettaessa

—

edellä olevaa kaavaa (613)

| — | seuraavassa olevista kaavoista (617) ja (618) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden. |
| --- | --- |

—

seuraavassa olevista kaavoista (617) ja (618) sitä, jossa valittava R:n arvo maksimoi hakasulkeissa olevan osuuden.

| | (617) |
| --- | --- |

Formula

(617)

jossa ∞ > R ≥ 250 m

| | (618) |
| --- | --- |

Formula

(618)

jossa 250 > R ≥ 150 m

k ja z= (ks. taulukko 3)

TAULUKKO 3:

ULOTTUMA GA

jos 3,25<h<3,88 m, Formula

jos h ≥ 3,88 m, k = 1

ULOTTUMA GB

jos 3,25<h<4,11 m, Formula

jos h ≥ 4,11 m, k = 1

C.4.2.3.2.   Kinemaattinen ulottuma GC

Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.

C.4.2.4.   Tavaravaunut

C.4.2.4.1.   Kinemaattiset ulottumat GA ja GB

| — | Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja. |
| --- | --- |

—

Korkeus h ≤ 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja.

| — | Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.






  a) | Yksittäisakseliset vaunut
  Päätypyöräkertojen väliset osat
  Kun an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k | (619) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Korkeus h > 3,25m. Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja, poikkeuksena alla kohdissa a) ja b) annetut kaavat.

a)

Yksittäisakseliset vaunut

Päätypyöräkertojen väliset osat

Kun an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

Formula

(619)

Kun an -n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (620) |
| --- | --- |

Formula

(620)

k ja z = (ks. taulukko 4)

Päätypyöräkertojen ulkopuoliset osat

Kun an + n2 ≤ 7,5 + 32,5 k

| | (621) |
| --- | --- |

Formula

(621)

Kun an + n2 > 7,5 + 32,5 k

| | (622) |
| --- | --- |

Formula

(622)

k ja z = (ks. taulukko 4)

| b) | Telivaunut
  Telikeskiöiden välissä olevat osat
  Kun | (623) |
| --- | --- | --- |

b)

Telivaunut

Telikeskiöiden välissä olevat osat

Kun Formula

Formula

(623)

Kun Formula

| | (624) |
| --- | --- |

Formula

(624)

jossa Formula

k ja z = (ks. taulukko 4)

Telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

Kun Formula

| | (625) |
| --- | --- |

Formula

(625)

Kun Formula

| | (614) |
| --- | --- |

Formula

(614)

jossa Formula

k ja z= (ks. taulukko 4)

TAULUKKO 4:

ULOTTUMA GA

jos 3,25<h<3,88 m, Formula

jos h≥3,88 m, k=1

ULOTTUMA GB

jos 3,25<h<4,11 m, Formula

jos h≥4,11 m, k = 1

C.4.2.4.2.   Kinemaattinen ulottuma GC

Sovelletaan G1-profiiliin liittyviä kaavoja lukuun ottamatta arvoa h.

C.5.   KAHDEN- TAI MONENVÄLISIÄ SOPIMUKSIA VAATIVAT RAIDEVÄLIT

Eri maiden infrastruktuurista vastaavat henkilöt voivat tehdä vapaasti keskenään kahden- tai monenvälisiä sopimuksia, joilla sallitaan muiden kuin G1-, GA-, GB- tai GC-profiilien mukaisten vaunujen kulku kaikilla maan radoilla tai tietyillä rataosuuksilla.

Sopimusten tekemiseen riittää, että määritellään radan kinemaattinen vertailuprofiili ja annetaan siihen liittyvät säännöt.

C.5.1.   Ulottuma G2

C.5.1.1.   Staattisen ulottuman G2 vertailuprofiili

Jotkut rautatieyhtiöt (30) sallivat junien, jotka kuljettavat seuraavassa esitettyyn, staattisen ulottuman G1 sääntöjä soveltavaan vertailuprofiiliin sopivia kuormia, kulkevan radoillaan.

Kuva C22

Image

Staattista ulottumaa koskevia sääntöjä on sovellettava.

C.5.1.2.   Kinemaattisen ulottuman G2 vertailuprofiili

Seuraavaa kinemaattista vertailuprofiilia on pidettävä vastaavan arvoisena sovellettaessa kinemaattisiin profiileihin liittyviä standardeja.

Kuva C23

Image

C.5.2.   Ulottumat GB1 ja GB2

C.5.2.1.   Yleistä

Ulottumat GB1 ja GB2 kehitettiin tiettyjen yhdistettyjen kuljetusten yhteydessä vuonna 1989 ilmenneiden tarpeiden perusteella.

Ulottumien GB1 ja GB2 käyttö edellyttää infrastruktuurista vastaavien tekemiä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia.

C.5.2.2.   Staattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2 (kuormaulottumat)

Staattinen vertailuprofiili GB1

Kuva C24

Image

Huom. Ulottuman GB1 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

Staattinen vertailuprofiili GB1

Kuva C25

Image

Huom. Ulottuman GB2 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

C.5.2.3.   Staattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt

Sovelletaan GB-ulottuman sääntöjä paitsi taulukossa 1 annettua kerrointa k, jonka arvo annetaan seuraavassa taulukossa:

ULOTTUMAT GB1 JA GB2

jos 3,22<h<4,18 m, Formula

jos h ≥ 4,18 m, k = 1

C.5.2.4.   Kinemaattiset vertailuprofiilit GB1 ja GB2

Kinemaattinen vertailuprofiili GB1

Kuva C26

Image

Huom. Ulottuman GB1 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

Kinemaattinen vertailuprofiili GB1

Kuva C27

Image

Huom. Ulottuman GB2 vertailuprofiili on sama kuin ulottuman G1 vertailuprofiili 3 220 mm:n korkeuteen asti.

C.5.2.5.   Kinemaattisia vertailuprofiileja GB1 ja GB2 koskevat säännöt

Sovelletaan GB-ulottuman sääntöjä paitsi taulukoissa 2, 3 ja 4 annettua kerrointa k, jonka annetaan seuraavassa taulukossa:

ULOTTUMAT GB1 ja GB2

jos 3,25<h<4,21 m, Formula

jos h ≥ 4,21 m, k = 1

C.5.3.   Ulottuma 3.3

C.5.3.1.   Yleistä

Kinemaattista ulottumaa 3.3 voidaan käyttää Ranskan rataverkoston liikenteessä (Réseau Ferré National — RFN).

Tässä ulottumassa on ylöspäin enemmän tilaa verrattuna ulottumaan G1. Sitä voivat käyttää vaunut (esimerkiksi kaksikerrosvaunut), jotka kulkevat vain radoilla, joiden ulottuma on 3.3.

Ulottuma 3.3 koskee vain vertailuprofiilin yli 3,25 metrin korkeudessa olevaa yläosaa alaosan ollessa yhteinen ulottuman G1 kanssa. Kuten muutkin ulottumat, se on yhteydessä vertailuprofiiliin ja siihen liittyviin sääntöihin.

C.5.3.2.   Kinemaattisen ulottuman 3.3 vertailuprofiili

Kuva C28

Image

C.5.3.3.   Rakenteellisen ulottuman määrittämiseen vaadittavaa vertailuprofiilia koskevat säännöt

Ulottuman 3.3 vertailuprofiilin säännöt ovat samanlaiset kuin ulottuman G1 vertailuprofiilissa, paitsi seuraavissa erikoistapauksissa:

| — | sallitut projektiot So (S) |
| --- | --- |

—

sallitut projektiot So (S)

| — | kvasistaattiset siirtymät z. |
| --- | --- |

—

kvasistaattiset siirtymät z.

C.5.3.3.1.   Sallitut projektiot So (S)

| — | Osissa, jotka ovat yli 3 500 m korkeudella kiskon pinnasta, huomioon otettava projektion arvo So kaarteen funktiona kavennusten Ei ja Ea laskemiseksi on riippumatta vaunutyypistä. |
| --- | --- |

—

Osissa, jotka ovat yli 3 500 m korkeudella kiskon pinnasta, huomioon otettava projektion arvo So kaarteen funktiona kavennusten Ei ja Ea laskemiseksi on Formula riippumatta vaunutyypistä.

| — | Näin ollen teholliset projektiot S eivät saa ylittää seuraavia So :n arvoja:






  — | 0,15 m kaarteissa, joiden säde on 250 m |
| --- | --- | --- |

—

Näin ollen teholliset projektiot S eivät saa ylittää seuraavia So :n arvoja:

—

0,15 m kaarteissa, joiden säde on 250 m

| — | 0,15 m kaarteissa, joiden säde on 150 m. |
| --- | --- |

—

0,15 m kaarteissa, joiden säde on 150 m.

Lisäksi suoralla radalla (tangentti) So:n arvoksi määritellään 0,015 m.

| — | Osien, jotka ovat yli 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta mutta alempana kuin 3,500 m, eli vertailuprofiilin tasojen A ja B välissä olevien osien suurimman projektion arvon So määrittelyä koskevia sääntöjä ei ole. Näiden kahden tason välinen rakenteellinen ulottuma määritellään yhdistämällä tasoa A vastaavan suurimman rakenteellisen ulottuman piste, joka saadaan laskemalla kavennukset ulottuman G1sääntöjen mukaisista projektioista, tasoa B vastaavan suurimman rakenteellisen ulottuman pisteeseen, joka saadaan laskemalla kavennukset edellä mainituista projektioista. |
| --- | --- |

—

Osien, jotka ovat yli 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta mutta alempana kuin 3,500 m, eli vertailuprofiilin tasojen A ja B välissä olevien osien suurimman projektion arvon So määrittelyä koskevia sääntöjä ei ole. Näiden kahden tason välinen rakenteellinen ulottuma määritellään yhdistämällä tasoa A vastaavan suurimman rakenteellisen ulottuman piste, joka saadaan laskemalla kavennukset ulottuman G1sääntöjen mukaisista projektioista, tasoa B vastaavan suurimman rakenteellisen ulottuman pisteeseen, joka saadaan laskemalla kavennukset edellä mainituista projektioista.

| — | Osiin, jotka ovat alle 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta, sovelletaan ulottuman G1 yleistä sääntöä. |
| --- | --- |

—

Osiin, jotka ovat alle 3,250 m korkeudella kiskon pinnasta, sovelletaan ulottuman G1 yleistä sääntöä.

C.5.3.3.2.   Kvasistaattiset siirtymät z.

Korkeudella h sijaitseville jousitetuille osille saadaan z:n arvo seuraavalla kaavalla:

Formula

C.5.3.4.   Kavennuskaavat

Seuraavassa esitetään kavennuskaavat, joita voidaan soveltaa

| — | vetokalustoon (veturit, vetovaunut) |
| --- | --- |

—

vetokalustoon (veturit, vetovaunut)

C.5.3.4.1 kohta

| — | junayksiköihin |
| --- | --- |

—

junayksiköihin

C.5.3.4.2 kohta

| — | matkustajavaunuihin |
| --- | --- |

—

matkustajavaunuihin

C.5.3.4.3 kohta

C.5.3.4.1.   Vetoyksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

Vetoyksiköt, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

Sisäiset kavennukset Ei
  (jossa n = ni)

Yksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai telikeskiöiden välissä olevat osat

kun Formula, asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (101) |
| --- | --- |

Formula

(101)

kun Formula, asema kaarteessa on vallitseva:

| | (102) |
| --- | --- |
| jossa | (103) |

Formula

(102)

jossa Formula

(103)

Ulkoiset kavennukset Ea
  (jossa n = na)

y ksittäisakselisten vaunujen päätypyöräkertojen tai vetävien telivaunujen telikeskiöiden ulkopuolella olevat osat

kun Formula, asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

kun Formula, asema kaarteessa on vallitseva:

| | (107) |
| --- | --- |
| jossa | (108) |

Formula

(107)

jossa Formula

(108)

Vetävät vaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan (poikkeustapaus)

Vetävän vaunun kussakin osassa valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainituista kaavoista sitä, jossa käytettävä R:n arvo antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle, ja kaavaa (191) tai (196).

Sisäiset kavennukset Ei
  (jossa n = ni)

Kun ∞ > R ≥ 250

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Kun 250 > R ≥ 150

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

Käytännössä kaavoilla (105) ja (110) ei ole vaikutusta, koska välyksen w vaihtelu, joka johtuu vaihtelevista pysäytyksistä, alkaa vaikuttaa vasta, kun R>250 m.

Kun ∞ > R ≥ 250

Formula

Kun 250 > R ≥ 150

Formula

Ulkoiset kavennukset Ea
  (jossa n = na)

Kun ∞ > R ≥ 250

| | (109) |
| --- | --- |

Formula

(109)

Kun 250> R ≥ 150

| | (110) |
| --- | --- |

Formula

(110)

C.5.3.4.2.   Junayksiköihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)*

Junayksiköt, joissa on vetoteli ja vedettävä teli (ks. ulottuman G1 taulukko):

Sisäiset kavennukset Ei

  (1)

Telikeskiöiden väliset osat

| | (101a) |
| --- | --- |
| | (102a) |

Formula

(101a)

Formula

(102a)

jossa

| | (103a) |
| --- | --- |

Formula

(103a)

Ulkoiset kavennukset Ea

  (2)
  , vetotelin pää (ajosuunnassa edessä)

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (joissa n = na)

| | (106a) |
| --- | --- |
| | (107a) |

Formula

(106a)

Formula

(107a)

jossa

| | (108a) |
| --- | --- |

Formula

(108a)

| (1), (2) | Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:






  — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- | --- |

(1), (2)

Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a). |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a).

Ulkoiset kavennukset Ea

  (1)
  , vedettävän telin pää (ajosuunnassa edessä)

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (joissa n = na)

| | (106b) |
| --- | --- |
| | (107b) |
| | (108b) |

Formula

(106b)

Formula

(107b)

Formula

(108b)

| (1) | Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:
  (106 b) tai (107 b) ja (108 b). |
| --- | --- |

(1)

Tietylle arvolle n sovellettava kavennus on suurin seuraavista kaavoista saatava kavennus:

(106 b) tai (107 b) ja (108 b).

C.5.3.4.3.   Matkustajavaunuihin sovellettavat kavennuskaavat (mitat metreinä)

Telihenkilövaunut, poikkeuksena itse telit ja niihin liittyvät osat

Matkustajavaunut, joissa välys w ei riipu radan aseman säteestä tai vaihtelee lineaarisesti kaarteen mukaan.

Sisäiset kavennukset E
  i

Telikeskiöiden väliset osat (jossa n = ni)

kun Formula

asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (201) |
| --- | --- |

Formula

(201)

kun Formula

asema kaarteessa on vallitseva:

| | (202) |
| --- | --- |
| jossa | (203) |

Formula

(202)

jossa Formula

(203)

Ulkoiset kavennukset Ea

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat (jossa n = na)

Kun Formula

asema suoralla radalla on vallitseva:

| | (206) |
| --- | --- |

Formula

(206)

kun Formula

asema kaarteessa on vallitseva:

| | (207) |
| --- | --- |
| jossa | (208) |

Formula

(207)

jossa Formula

(208)

Matkustajavaunut, joissa välys w vaihtelee epälineaarisesti kaarteen mukaan.

Vetävän vaunun kussakin osassa valittava kavennus on suurin niistä, jotka saadaan sovellettaessa edellä mainituista kaavoista sitä, jossa käytettävä R:n arvo antaa suurimman arvon hakasulkeiden välissä olevalle osalle, ja kaavaa (201) tai (206).

Sisäiset kavennukset Ei (jossa n = ni)

Kun ∞ > R ≥ 150

| | (204) |
| --- | --- |

Formula

(204)

Ulkoiset kavennukset Ea (jossa n = na)

Kun ∞ > R ≥ 250

Formula

Kun 250 > R ≥ 150

Formula

C.5.4.   Ulottuma GB-M6

C.5.4.1.   Yleistä

Kinemaattista ulottumaa GB-M6 voidaan käyttää Belgian rataverkoston liikenteessä (SNCB).

Kinemaattinen ulottuma GB-M6 perustuu samoihin periaatteisiin kuin ulottuma G1. Se on mukautettu SNCB:n infrastruktuuriin. Myös sen kavennuskaavoja on mukautettu tarkastussäteiden ja kaarteessa sallittujen projektioiden osalta.

Sallitut projektiot ovat väljempiä kuin ulottumalla G1 ja mahdollistavat siksi liikennöinnin leveämmillä vaunuilla.

SNCB-infrastruktuuriin hyväksytään UIC 505-1 -sääntöjen mukaisten 1 950 mm leveillä virroittimilla varustettujen vaunujen lisäksi myös 1 760 mm leveillä virroittimilla varustetut vaunut, jotka ovat joustavampia ja joiden ominaisuudet ovat: s ≤ 0,4 ja (q + w) ≤ 0,065 m.

Tämän ulottuman mukaisesti rakennettujen vaunujen telien ja niiden apulaitteiden on noudatettava tarkasti ulottumaa G1.

Jousitetut osat, jotka sijaitsevat alle 100 mm:n korkeudella kiskon pinnasta tai jotka voivat pystysuuntaisten siirtymien johdosta laskeutua näin alas, lasketaan ulottuman G1 sääntöjen mukaan.

Jos lähellä korkeutta 1 170 mm sijaitseva osa voi pystysuuntaisten liikkeiden johdosta nousta tämän tason yläpuolelle tai laskea sen alle, on tarpeen ottaa huomioon pienin sallittu leveys käyttämällä joko 1 170 mm:n yläpuolella olevia osia koskevia kaavoja tai 1 170 mm:n korkeudella ja sen alapuolella olevia osia koskevia kaavoja.

Valinta vetoyksiköiden ja vedettävien vaunujen kaavojen välissä tehdään samoin kuin ulottumassa G1 sen mukaan, mikä on kitkakerroin käynnistettäessä.

C.5.4.2.   Kinemaattisen ulottuman GB.M6 vertailuprofiili

Kuva C29

Image

C.5.4.3.   Kavennuskaavat

C.5.4.3.1.   Vetävät vaunut

| a) | Kavennuskaavat, kun h >1 170 mm.
  Telikeskiöiden väliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  jossa

  Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  jossa |
| --- | --- |

a)

Kavennuskaavat, kun h >1 170 mm.

Telikeskiöiden väliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

jossa Formula

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

jossa Formula

| c) | Kavennuskaavat, kun 100 < h ≤1 170 mm.
  Telikeskiöiden väliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
  Kun




  Kun




  jossa |
| --- | --- |

c)

Kavennuskaavat, kun 100 < h ≤1 170 mm.

Telikeskiöiden väliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

C.5.4.3.2.   Vedettävät vaunut

| a) | Kavennuskaavat, kun korkeus h >1 170 mm.
  Telikeskiöiden väliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  jossa

  Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  jossa |
| --- | --- |

a)

Kavennuskaavat, kun korkeus h >1 170 mm.

Telikeskiöiden väliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

jossa Formula

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

jossa Formula

| b) | Kavennuskaavat korkeuksille 100 < h ≤ 1 170 mm.

  Telikeskiöiden väliset osat
  Kun




  Kun




  jossa

  Telikeskiöiden ulkopuoliset osat
  Kun




  Kun




  jossa |
| --- | --- |

b)

Kavennuskaavat korkeuksille 100 < h ≤ 1 170 mm.

Telikeskiöiden väliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa Formula

Telikeskiöiden ulkopuoliset osat

Kun Formula

Formula

Kun Formula

Formula

jossa

Formula

C.6.   LIITE 1

C.6.1.   Liikkuvan kaluston kuormaulottuma

C.6.1.1.   Ovia, portaita ja astinlautoja koskevat ehdot

1.   Vaunun ovet

| a) | Ollessaan avoinna vaunun ovet, joiden alareuna on vähintään 1 050 mm:n korkeudella kiskojen pinnasta vaunun puskurien ollessa alimmassa sallitussa asennossa, saavat ulottua enintään 200 mm vaunun kavennetun kulkuvälin ulkopuolelle.
  Ovien on täytettävä tämä vaatimus myös silloin, kun ovi avataan, jos vaunu on valmistettu 1. tammikuuta 1986 jälkeen.
  Vaatimus ei koske ennen 1. tammikuuta 1980 valmistettujen vaunujen saranoituja ovia. |
| --- | --- |

a)

Ollessaan avoinna vaunun ovet, joiden alareuna on vähintään 1 050 mm:n korkeudella kiskojen pinnasta vaunun puskurien ollessa alimmassa sallitussa asennossa, saavat ulottua enintään 200 mm vaunun kavennetun kulkuvälin ulkopuolelle.

Ovien on täytettävä tämä vaatimus myös silloin, kun ovi avataan, jos vaunu on valmistettu 1. tammikuuta 1986 jälkeen.

Vaatimus ei koske ennen 1. tammikuuta 1980 valmistettujen vaunujen saranoituja ovia.

| b) | Kun vaihtonopeus on korkeintaan noin 30 km/t, sivusuuntainen välys ei yleensä ylitä 0,02 m.
  Kun kyseessä on telikeskiöiden ulkopuolella korin sivussa oleva ovi, jonka alareuna on alle 1 050 mm kiskon yläpinnasta, ulottuman kavennusta, joka tarvitaan puskurin ollessa alimmassa sallitussa korkeudessa (980 mm), voidaan vähentää






  — | oven avaamista ja |
| --- | --- | --- |

b)

Kun vaihtonopeus on korkeintaan noin 30 km/t, sivusuuntainen välys ei yleensä ylitä 0,02 m.

Kun kyseessä on telikeskiöiden ulkopuolella korin sivussa oleva ovi, jonka alareuna on alle 1 050 mm kiskon yläpinnasta, ulottuman kavennusta, joka tarvitaan puskurin ollessa alimmassa sallitussa korkeudessa (980 mm), voidaan vähentää

—

oven avaamista ja

| — | auki olemista varten |
| --- | --- |

—

auki olemista varten

enintään Formula

Tätä sovelletaan vain, jos wa > 0,02 m

Sekä a) että b) kohdan vaatimukset täyttävien ovien käyttö on sallittava. Tällöin a) kohdan vaatimusten on täytyttävä myös ovea avattaessa.

2.   Portaat ja astinlaudat

Jos alin askelma on sisäänvedettävä, kuormaulottuman vaatimaa kavennusta voidaan alentaa ajettaessa askelma alhaalla enintään seuraavasti:

Formula

C.7.   LIITE 2

C.7.1.   Liikkuvan kaluston kuormaulottuma

C.7.1.1.   Tukiristikon B, C ja D ulkopuolella olevien alueiden jousitusten kokoonpuristuminen

| | Koko kalustossa ja erityisesti tavaravaunuissa voi olla tarpeen ottaa huomioon vaunun korin taipuman (kallistus, nyökkäily) aiheuttamat pystysuuntaiset liikkeet fz, joita voi esiintyä esimerkiksi kuorman ollessa toispuoleinen tai pneumaattisen jousituksen tyhjentyessä.
  Nämä lisäpuristukset voi laskea seuraavassa olevilla yksinkertaistetuilla kaavoilla:






  — | Sivusuuntainen puristus: koskee alueita B ja C
  Puristus kohdistuu samavaiheisesti kahteen teliin ja yhteen kiskoon. |
| --- | --- | --- |

Koko kalustossa ja erityisesti tavaravaunuissa voi olla tarpeen ottaa huomioon vaunun korin taipuman (kallistus, nyökkäily) aiheuttamat pystysuuntaiset liikkeet fz, joita voi esiintyä esimerkiksi kuorman ollessa toispuoleinen tai pneumaattisen jousituksen tyhjentyessä.

Nämä lisäpuristukset voi laskea seuraavassa olevilla yksinkertaistetuilla kaavoilla:

—

Sivusuuntainen puristus: koskee alueita B ja C

Puristus kohdistuu samavaiheisesti kahteen teliin ja yhteen kiskoon.

Image

| — | Pitkittäissuuntainen puristus: koskee alueita C ja D
  Puristus kohdistuu yhteen teliin tai akseliin. |
| --- | --- |

—

Pitkittäissuuntainen puristus: koskee alueita C ja D

Puristus kohdistuu yhteen teliin tai akseliin.

Image

| — | Primääri- ja sekundääriripustusjousten taipuma tai pneumaattisen jousituksen tyhjentyminen
  (alueen C laskentaperiaate) |
| --- | --- |

—

Primääri- ja sekundääriripustusjousten taipuma tai pneumaattisen jousituksen tyhjentyminen

(alueen C laskentaperiaate)

Taipuma (alkuvaihe)

Image

C.8.   LIITE 3 LIIKKUVAN KALUSTON KUORMAULOTTUMA

C.8.1.   Kallistuvien vaunujen kuormaulottuman laskeminen

C.8.1.1.   Yleistä

Liikkuvan kaluston, johon on asennettu kallistuvan korin mahdollistavia järjestelmiä, hyväksyminen kansainväliseen liikenteeseen edellyttää kyseisten rautatieyhtiöiden kahden- tai monenvälisiä sopimuksia.

C.8.1.2.   Tarkoitus

Tässä liitteessä käsitellään kallistuvakoristen vaunujen, joita jäljempänä kutsutaan lyhenteellä TBV, kuormaulottuman laskemismenetelmää.

Kohdissa 2, 3 ja 4 käsitellään TBV-vaunujen kuormaulottumien laskentaa koskevaa teknistä analyysiä.

Kohdassa 5 käsitellään TBV-kaluston kallistamista ja nopeutta koskevia ehtoja.

C.8.1.3.   Soveltamisala

TBV määritellään vaunuksi, jonka kori voi kallistua suhteessa pyörästöön, kun vaunu kulkee kaarteessa. Kallistuksen tarkoitus on kompensoida keskipakoisvoiman lisäämää vauhtia.

Kun vaunuja, joihin on asennettu kallistuvan korin mahdollistavia järjestelmiä, aletaan liikennöidä kansainvälisessä liikenteessä, on tavanomaisten vaunujen kuormaulottumalaskelmia koskeviin sääntöihin tehtävä tiettyjä muutoksia.

Tässä liitteessä käsitellään sääntöjä, joilla lasketaan TBV-vaunujen suurin sallittu kuormaulottuma ottaen huomioon vaunujen rakenne.

C.8.1.4.   Taustaa

TBV-konseptia alettiin kehittää useissa Euroopan maissa vuosina 1970–80, jotta voitaisiin ajaa suuremmilla nopeuksilla sen aikaisilla radoilla ilman, että matkustajien mukavuus kärsii.

Rautatievaunujen nopeutta kaarteissa rajoittaa poikittaiskiihtyvyys, koska se vaikuttaa matkustajiin: tämä kompensoimattoman kiihtyvyyden raja on luokkaa 1 - 1,3 ms-2.

Varsinkin aktiivisilla järjestelmillä varustetut TBV-yksiköt voivat ajaa korkeammilla kompensoimattoman kiihtyvyyden arvoilla (esimerkiksi FIAT ETR 450 -junassa arvo on 1,82 ms-2, mikä vastaa 278 mm:n kallistuksen vajausta), koska matkustajien kokemaa poikittaiskiihtyvyyttä voidaan vähentää korin kallistuksen avulla.

C.8.1.5.   Turvallisuuteen liittyvät ehdot

TBV-vaunujen valmistajien on osoitettava, että vaunut ovat kuormaulottumaa koskevien vaatimusten mukaiset kaikissa suunnitelluissa käyttötapauksissa.

Valmistajan on kuormaulottuman laskemisen lisäksi toimitettava raportti käytetyistä arvosteluperusteista ja turvallisuuden takeena olevista laitteista, joiden on oltava vikatilanteissa turvallisia.

Valmistajan on tutkittava vikatapaukset, joita TBV-junissa mahdollisesti ilmenee niiden ylittäessä vertailuprofiilin. Vikojen vakavuuden mukaan rautatieyhtiöiden on ryhdyttävä erityistoimiin, jotka voivat koskea rautatieliikennettä, hälytyksiä, kuljettajalle annettavia varoituksia jne.

Valmistajan on myös varmistettava, että kallistusjärjestelmä on suunnittelultaan sellainen, ettei juna voi ajaa kallistusjärjestelmän mahdollisesti rikkoonnuttua korkeammilla kompensoimattoman kiihtyvyyden arvoilla kuin tavanomaisille vaunuille on sallittua.

C.8.1.6.   Käytetyt tunnusmerkit

Tässä liitteessä käytetään entisten lisäksi seuraavia tunnusmerkkejä:

| IP | = TBV-vaunuissa huomioon otettava kallistuksen vajauksen arvo |
| --- | --- |
| IC | = rataosaston sallima suurin kallistuksen vajauksen arvo (31) |
| E | = kallistuksen arvo |
| zP | = TBV-vaunujen vaatimusten mukaan määritellyt kvasistaattiset siirtymät |

IP

= TBV-vaunuissa huomioon otettava kallistuksen vajauksen arvo

IC

= rataosaston sallima suurin kallistuksen vajauksen arvo (31)

E

= kallistuksen arvo

zP

= TBV-vaunujen vaatimusten mukaan määritellyt kvasistaattiset siirtymät

C.8.2.   TBV-vaunujen kuormaulottuman määrittelyn perusehdot

Kun lasketaan TBV-junien kuormaulottumia, kaikki ajamista koskevat ehdot on tutkittava sekä kallistusjärjestelmän ollessa aktiivinen että sen ollessa passiivinen.

On tutkittava pahimmat mahdolliset tilanteet, erityisesti seuraavat:

| TILANNE 1: | vaunu ajaa kaarteesta, jossa on suurin sallittu kallistuksen vajaus (korin enimmäiskallistus) |
| --- | --- |
| TILANNE 2: | vaunu on liikkumattomana kaarteessa. Kun TBV, jonka kallistusjärjestelmä on aktiivinen, pysähtyy kaarteessa, sen asema ei poikkea tavanomaisen vaunun asennosta, ja siksi tilanteessa voidaan käyttää tavanomaiseen vaunuun sovellettavia periaatteita ja kaavoja. |

TILANNE 1:

vaunu ajaa kaarteesta, jossa on suurin sallittu kallistuksen vajaus (korin enimmäiskallistus)

TILANNE 2:

vaunu on liikkumattomana kaarteessa. Kun TBV, jonka kallistusjärjestelmä on aktiivinen, pysähtyy kaarteessa, sen asema ei poikkea tavanomaisen vaunun asennosta, ja siksi tilanteessa voidaan käyttää tavanomaiseen vaunuun sovellettavia periaatteita ja kaavoja.

On huomattava, että joissakin passiivisella järjestelmällä varustetuissa TBV-vaunuissa, kuten TALGOssa, ei ole joustavuudesta johtuvaa kvasistaattista taipumaa z, eli s = 0.

C.8.2.1.   Korin kallistusjärjestelmien tyypit

Edellisen lisäksi kallistusjärjestelmien eri mallit voidaan jakaa ryhmiin korin kallistusmenetelmän mukaan. Kallistus voidaan toteuttaa joko luonnollisella tai sitä vastaavalla kallistusliikkeellä (passiivinen kallistus), kun korin vääntöpiste on korien asemien painopisteen yläpuolella, kuten TALGO-järjestelmässä, tai kallistamalla tunkeilla koria kaarteen säteen ja nopeuden mukaan (aktiivinen kallistusliike, kuten FIAT-järjestelmässä).

Seuraavassa tarkastellaan erilaisten korinkallistusjärjestelmien aiheuttamia korin taipumia:

Jos TBV-vaunuihin on asennettu AKTIIVISET järjestelmät, koreihin kohdistuu kvasistaattinen kallistus, joka johtuu kompensoimattomasta kiihdytyksestä. Tämä ei kuitenkaan ole samaa kuin järjestelmän erikseen ilmaisema korin kallistus. Kuvassa 1a on esitetty sellaisen vaunun taipuman periaate, jossa on aktiivinen kallistusjärjestelmä.

Kuva C30

Image

Todelliset liikkeet voidaan jakaa kallistuksesta johtuvaan vääntöön (liike 1) ja vääntöön, jonka aktiivinen järjestelmä aiheuttaa tämän lisäksi (liike 2).

PASSIIVISISSA järjestelmissä kori kallistuu luonnollisesti keskipakovoiman vaikutuksesta, joka on verrannollinen kallistuksen vajaukseen.

Kuvassa 1b on esitetty sellaisen vaunun taipuman periaate, jossa on luonnollinen eli passiivinen kallistusjärjestelmä.

Kuva C31

Image

C.8.3.   Kaavojen analyysi

C.8.3.1.   Peruskaavat

Tarkasteltavien TBV-tyyppien (matkustajavaunut, vetovaunut tai junayksiköiden moottoroidut matkustajavaunut) mukaan käytetään ulottuman G1 vastaavia kaavoja, joihin on tehtävä tässä liitteessä esitetyt muutokset.

C.8.3.2.   Kaavoihin TBV-vaunuja varten tehtävät muutokset

TBV-vaunujen kaavoissa on otettava huomioon suurinta sallittua kallistuksen vajausta vastaava korin enimmäiskallistus IP. Tämän vuoksi kavennuskaavoissa on muutettava seuraavat termit:

| a) | Sivusuuntaiset välykset: (1,465-d)/2, q ja w (32)

  Sivusuuntaisia siirtymiä koskevassa merkissä olisi yleensä otettava huomioon keskipakovoiman vaikutus.
  Muutoksia käsitellään 8.3.2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

a)

Sivusuuntaiset välykset: (1,465-d)/2, q ja w (32)

Sivusuuntaisia siirtymiä koskevassa merkissä olisi yleensä otettava huomioon keskipakovoiman vaikutus.

Muutoksia käsitellään 8.3.2.1 kohdassa.

| b) | Kvasistaattiset siirtymät ”z”.
  Termi z on voimassa edellyttäen, että vaunut eivät kulkiessaan ylitä kallistuksen vajauksen arvoa IP = 200 mm.
  Koska TBV-vaunut voivat ylittää tämän arvon ja koska ne yleensä saavat kulkea suuremmilla kallistuksen vajauksen arvoilla IP kuin mitä rataosasto on määritellyt (IC), kaavaan on tehtävä joitakin muutoksia, joita käsitellään 8.3.2.2 kohdassa. |
| --- | --- |

b)

Kvasistaattiset siirtymät ”z”.

Termi z on voimassa edellyttäen, että vaunut eivät kulkiessaan ylitä kallistuksen vajauksen arvoa IP = 200 mm.

Koska TBV-vaunut voivat ylittää tämän arvon ja koska ne yleensä saavat kulkea suuremmilla kallistuksen vajauksen arvoilla IP kuin mitä rataosasto on määritellyt (IC), kaavaan on tehtävä joitakin muutoksia, joita käsitellään 8.3.2.2 kohdassa.

| c) | Joissakin, erityisesti aktiivisella järjestelmällä varustetuissa TBV-tyypeissä, on kavennusten laskentakaavaan lisättävä vielä termi, jolla otetaan huomioon järjestelmän ilmaisema korin kallistus (ks. 8.3.2.3 kohta). |
| --- | --- |

c)

Joissakin, erityisesti aktiivisella järjestelmällä varustetuissa TBV-tyypeissä, on kavennusten laskentakaavaan lisättävä vielä termi, jolla otetaan huomioon järjestelmän ilmaisema korin kallistus (ks. 8.3.2.3 kohta).

C.8.3.2.1.   Sivusuuntaisten välysten arvoja kallistuneessa korissa koskeva lauseke

Korin enimmäiskallistus toteutuu vain silloin, kun vaunu ajaa kaarteesta, jonka IP -arvo on suurin sallittu.

Koska vaunuun kohdistuu hyvin suuri keskipakovoima, joka työntää sitä kaarteen ulkoreunaa kohti, sivusuuntaisten siirtymien termit on muutettava.

| — | Välys w on mitattava läheltä kaarteen ulkoreunaa. |
| --- | --- |

—

Välys w on mitattava läheltä kaarteen ulkoreunaa.

| — | Välyksiä (1,465 - d)/2 ja q laskettaessa on erotettava toisistaan telivaunut ja vaunut, joissa on erilliset pyörät. |
| --- | --- |

—

Välyksiä (1,465 - d)/2 ja q laskettaessa on erotettava toisistaan telivaunut ja vaunut, joissa on erilliset pyörät.

Telivaunut, välyksen laskeminen kaarteen sisäreunassa:

Radan varrella tehdyt testit ovat osoittaneet, että telivaunujen jotkut akselit kulkevat kaarteesta siten, että laippa koskettaa ulompaan kiskoon, ja jotkut akselit taas eivät ole jatkuvasti kosketuksissa kiskoon. Tämän vuoksi ja turvallisuuden takaamiseksi edellä mainittujen välysten on oltava yhtä kuin nolla.

Telivaunut, välyksen laskeminen kaarteen ulkoreunassa:

Välykset (1,465 - d)/2 ja q on mitattava niin ikään turvallisuussyistä kaarteen ulkoreunasta.

Vaunut, joissa on erilliset pyörät:

Testit ovat osoittaneet, että välyksiä (1,465 - d)/2 ja q esiintyy lähellä kaarteen ulkoreunaa.

C.8.3.2.2.   TBV:n kvasistaattiset siirtymät

Jotta rakenteille saadaan tarpeeksi vapaata väliä, rataosaston on lisättävä vertailuprofiilin ulottuvuuksiin joitakin termejä. Vaunujen kvasistaattiset siirtymät lasketaan seuraavalla kaavalla:

Formula

Suurin sallittu arvo E tai I on 200 mm.

Jokaisen infrastruktuurista vastaavan tahon on vahvistettava omien ratojensa suurin sallittu arvo I. Käytettävät arvot ovat yleensä 90–180 mm.

Vaunut eivät saa ajon aikana ylittää tätä enimmäisarvoa.

Toisaalta on muistettava, että TBV:t voivat ylittää tämän arvon. Tämä tarkoittaa, että niiden mitat on tarkistettava toisella laskelmalla kvasistaattisten siirtymien osalta.

Aivan kuten tavanomaisissakin vaunuissa, kallistuksen vajauksen vaikutus aiheuttaa TBV-vaunuissa korin kallistumisen pitkittäisakselin ympäri. Vääntö johtuu jousitusjärjestelmän joustosta. Kaavoissa tätä vääntöä vastaavat kvasistaattiset siirtymät otetaan huomioon termissä ”z”. Koska TBV:t voivat kulkea kallistuksen vajauksen ollessa jopa Ip, termin (zP) laskemista on tarkasteltava uudelleen. On aiheellista ottaa käyttöön tämä uusi termi zP, joka on muodostettu ottaen huomioon arvosta IP johtuva kvasistaattinen kokonaiskallistus verrattuna rataosaston huomioon ottamaan arvoon IC (ks. 3.2.2.1 ja 3.2.2.2 kohdat).

Lisäksi aktiivisissa kallistusjärjestelmissä on otettava huomioon yksi lisätermi (ks. 3.2.3 kohta), koska korin kallistus, joka kompensoi keskipakovoiman aiheuttamaa kiihtyvyyttä, ei ole riippuvainen väännön aiheuttamasta kallistuksesta.

C.8.3.2.2.1.   Kaarteen sisäreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva lauseke

Kun IP -arvot ovat suuremmat kuin 0, niihin liittyvän sivusuuntaisen kiihtyvyyden vaikuttaessa vaunun kori kallistuu jousitusten vuoksi kohti kaarteen ulkoreunaa, jos käytetään aktiivista kallistusta, ja kohti kaarteen sisäreunaa, jos käytetään passiivista kallistusta. Seuraavissa kuvissa esitetään tämän tyyppinen siirtymä asemasta I = 0. Koska kallistustavat ovat erilaisia, aktiivisen kallistusjärjestelmän siirtymät ovat suurimmat vaunun korin yläosassa, kun taas passiivisen kallistusjärjestelmän siirtymät ovat suurimmat vaunun korin alaosassa.

Kuva C32:

AKTIIVINEN järjestelmä

Image

Huom. Järjestelmän ilmaisemaa kallistusta ei esitetä tässä.

| — | Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>hc, siirtyvät kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen.
  Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < hc. |
| --- | --- |

—

Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>hc, siirtyvät kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen.

Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < hc.

Kuva C33:

PASSIIVINEN järjestelmä

Image

| — | Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen. |
| --- | --- |

—

Koska vertailuprofiilia tarkastellaan sisäkaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät kauemmas profiilista. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa miinusmerkkinen.

| — | Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > hc. |
| --- | --- |

—

Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > hc.

Kuvissa 2a ja 2b esitettyjä erilaisia kallistuksia vastaavat siirtymät käsitellään seuraavassa.

Aktiivisella kallistusjärjestelmällä varustetussa TBV-vaunussa, joka ajaa kaarteessa, jonka kallistuksen vajaus on IP, kvasistaattiset siirtymät ovat:

Formula

Passiivisella kallistusjärjestelmällä varustetussa TBV-vaunussa, johon vaikuttaa kallistuksen vajaus IP, kvasistaattiset siirtymät ovat:

Formula

On tarpeen huomioida, että s:n arvo riippuu laskettavasta tilanteesta, minkä vuoksi korin kallistusjärjestelmän toiminta voi vaikuttaa siihen.

C.8.3.2.2.2.   Kaarteen ulkoreunan kavennusten kvasistaattisia siirtymiä zP koskeva lauseke

Vaunun kori kallistuu aktiivisessa TBV-järjestelmässä sivusuuntaisen kiihtyvyyden vaikutuksesta (kun arvot IP>0) jousitusten vuoksi kohti kaarteen ulkoreunaa ja passiivisessa järjestelmässä kohti kaarteen sisäreunaa.

Kuten kuvissa 2a ja 2b, myös kuvissa 3a ja 3b esitetään tämän tyyppinen siirtymä verrattuna asemaan I = 0.

Kuva C34:

AKTIIVINEN järjestelmä

Image

Huom. Järjestelmän ilmaisemaa kallistusta ei esitetä tässä.

| — | Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>hc, siirtyvät lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen. |
| --- | --- |

—

Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h>hc, siirtyvät lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen.

| — | Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < hc. |
| --- | --- |

—

Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h < hc.

Kuva C35:

PASSIIVINEN järjestelmä

Image

| — | Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen. |
| --- | --- |

—

Koska vertailuprofiilia tarkastellaan ulkokaarteen kannalta, vaunun kohdat, jotka ovat korkeudella h<hc, siirtyvät lähemmäs profiilia. Tämän siirtymän arvo on laskelmassa plusmerkkinen.

| — | Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > hc. |
| --- | --- |

—

Asia on päinvastoin kohdissa, jotka sijaitsevat korkeudella h > hc.

Kun vaunut ajavat kaarteessa, ne siirtyvät (niiden ulkosivu siirtyy) lähemmäs vertailuprofiilia verrattuna arvoon IP. Jos ehto IP >IC on voimassa, rataosaston määrittelemät etäisyydet esteisiin eivät riitä. Koska esteiden sijaintia ei voida asettaa kyseenalaiseksi, vaunuille laskettavia kavennuksia on tarvittaessa lisättävä arvolla, joka vastaa arvosta IP johtuvien kvasistaattisten siirtymien ja rataosaston huomioon ottamien arvojen välistä eroa, tai:

Aktiivinen järjestelmä

Formula

Passiivinen järjestelmä

Formula

On muistettava, että

| — | sovelletaan kaavoja, joissa IP > IC |
| --- | --- |

—

sovelletaan kaavoja, joissa IP > IC

| — | sovellusvaiheessa, joka vastaa todellista tilannetta, on löydettävä yhdistelmä, jossa IP ja IC antavat mahdollisimman suuren kavennuksen antavan arvon zp: |
| --- | --- |

—

sovellusvaiheessa, joka vastaa todellista tilannetta, on löydettävä yhdistelmä, jossa IP ja IC antavat mahdollisimman suuren kavennuksen antavan arvon zp:

| — | vaunun kallistusjärjestelmän on varmistettava, että seuraava toteutuu IP:n väliarvoilla (merkitään IP'), joita vastaavat kallistuksen vajauksen väliarvot Ic': |
| --- | --- |

—

vaunun kallistusjärjestelmän on varmistettava, että seuraava toteutuu IP:n väliarvoilla (merkitään IP'), joita vastaavat kallistuksen vajauksen väliarvot Ic':

Formula

Lisäksi 5.1 kohdassa annettujen ehtojen on täytyttävä.

C.8.3.2.3.   AKTIIVISET järjestelmät: korin väännöstä johtuvat siirtymät

Kun aktiivisella järjestelmällä varustettu TBV ajaa kaarteessa nopeudella, jossa IP>0 mitattuna tiettyjen parametrien (nopeus, kallistuksen jyrkkyys, kaarteen säde) arvoista, kallistusjärjestelmä aiheuttaa koriin kallistuskulman β.

Kulma β ei ole riippuvainen jousitusten jouston aiheuttamasta kallistuksesta.

Kuva C36

Image

Kuvassa 4 on esitetty seuraavat arvot:

| ho: | järjestelmän määräämä korin vääntöpisteen korkeus. |
| --- | --- |
| β: | korin kallistuskulman arvo suhteessa järjestelmän kannatinalustaan. Tämä järjestelmän määräämä arvo riippuu kallistuksen vajauksesta IP. |

ho:

järjestelmän määräämä korin vääntöpisteen korkeus.

β:

korin kallistuskulman arvo suhteessa järjestelmän kannatinalustaan. Tämä järjestelmän määräämä arvo riippuu kallistuksen vajauksesta IP.

Koska kulma β voi olla jopa 10o, siirtymän pystysuuntaista komponenttia ei voi jättää huomiotta, vaan se on otettava huomioon todellisia tapauksia laskettaessa. Jos tarkastellaan ainoastaan sivusiirtymiä, likiarvot saadaan seuraavasta kaavasta:

Tämä termi on järjestelmän määräämän vääntösuunnan huomioon ottaen

tan β (h - h0)

Tämä termi on järjestelmän määräämän vääntösuunnan huomioon ottaen

| — | plusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat sisäkaarretta |
| --- | --- |

—

plusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat sisäkaarretta

| — | miinusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat ulkokaarretta. |
| --- | --- |

—

miinusmerkkinen laskelmissa, jotka koskevat ulkokaarretta.

C.8.4.   Kaavoja koskevat säännöt

| — | Kaavoja sovelletaan siten, että IP > IC |
| --- | --- |

—

Kaavoja sovelletaan siten, että IP > IC

| — | Termiä zP koskeva lauseke on eriteltävä ja selitettävä tapauskohtaisesti, kun kaavoja sovelletaan eri järjestelmiin, ottaen huomioon erilaiset pysäytykset, kallistuskeskiö jne. |
| --- | --- |

—

Termiä zP koskeva lauseke on eriteltävä ja selitettävä tapauskohtaisesti, kun kaavoja sovelletaan eri järjestelmiin, ottaen huomioon erilaiset pysäytykset, kallistuskeskiö jne.

| — | On painotettava sitä, että tietyn vaunun parametreilla s, hc ja w on TBV:tä koskevien teknisten periaatteiden mukaisesti erilaiset arvot laskettavan tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

—

On painotettava sitä, että tietyn vaunun parametreilla s, hc ja w on TBV:tä koskevien teknisten periaatteiden mukaisesti erilaiset arvot laskettavan tapauksen mukaan.

| — | Kavennusten enimmäisarvot on laskettava niiden todennäköisten arvojen mukaan, joita IP ja IC (sekä kulma β, kun kyseessä ovat aktiiviset TBVs, ks. 3.2.3 kohta) saavat. Tämän vuoksi TBV:n valmistajan on pidettävä mielessä kaikkein suurimmat korille sallittavat ulkonemat ajettaessa eri rataosuuksilla (suoralla radalla, siirtymissä, kaarteissa) ja mahdolliset toleranssit, kun otetaan huomioon vaunun tehollinen asema (johon vaikuttaa järjestelmän aktivoitumisessa tapahtunut viive, inertia, kitka jne.). |
| --- | --- |

—

Kavennusten enimmäisarvot on laskettava niiden todennäköisten arvojen mukaan, joita IP ja IC (sekä kulma β, kun kyseessä ovat aktiiviset TBVs, ks. 3.2.3 kohta) saavat. Tämän vuoksi TBV:n valmistajan on pidettävä mielessä kaikkein suurimmat korille sallittavat ulkonemat ajettaessa eri rataosuuksilla (suoralla radalla, siirtymissä, kaarteissa) ja mahdolliset toleranssit, kun otetaan huomioon vaunun tehollinen asema (johon vaikuttaa järjestelmän aktivoitumisessa tapahtunut viive, inertia, kitka jne.).

| — | Niihin TBV:n osiin, jotka eivät ole yhteydessä koriin ja jotka eivät sen vuoksi kallistu, kohdistuu aina suurempi kompensoimattoman kiihdytyksen arvo kuin mikä normaalisti hyväksytään. Näitä kohtia (samoin kuin telejä ja joskus virroittimia) varten on kallistuvaa koria tarkistettaessa käytettävä lisätermiä, jossa otetaan huomioon kavennus.
  Termi on muodossa:

  Lisäksi näiden osien osalta ei tule ottaa huomioon termiä tan β (h - h0) (ks. 3.2.3 kohta). |
| --- | --- |

—

Niihin TBV:n osiin, jotka eivät ole yhteydessä koriin ja jotka eivät sen vuoksi kallistu, kohdistuu aina suurempi kompensoimattoman kiihdytyksen arvo kuin mikä normaalisti hyväksytään. Näitä kohtia (samoin kuin telejä ja joskus virroittimia) varten on kallistuvaa koria tarkistettaessa käytettävä lisätermiä, jossa otetaan huomioon kavennus.

Termi on muodossa: Formula

Lisäksi näiden osien osalta ei tule ottaa huomioon termiä tan β (h - h0) (ks. 3.2.3 kohta).

| — | Tämä liite on laadittu tällä hetkellä liikenteessä olevien TBV-vaunuihin sovellettavien tietojen pohjalta. Kaavoihin voidaan lisätä hypoteeseja ja tehdä muutoksia tulevaisuudessa, kun on kehitetty uusia TBV-vaunutyyppejä. |
| --- | --- |

—

Tämä liite on laadittu tällä hetkellä liikenteessä olevien TBV-vaunuihin sovellettavien tietojen pohjalta. Kaavoihin voidaan lisätä hypoteeseja ja tehdä muutoksia tulevaisuudessa, kun on kehitetty uusia TBV-vaunutyyppejä.

| — | Kun olennaisiksi katsottujen tapausten tutkinta on päättynyt, on tehtävä vertailu eri puolileveysmittojen välillä ja valittava pienin arvo kussakin tarkastellussa korkeudessa h. |
| --- | --- |

—

Kun olennaisiksi katsottujen tapausten tutkinta on päättynyt, on tehtävä vertailu eri puolileveysmittojen välillä ja valittava pienin arvo kussakin tarkastellussa korkeudessa h.

C.8.5.   Huomautuksia

C.8.5.1.   Taipuman korjausta koskeva ehto (aktiivisella järjestelmällä varustetut TBV-junat)

Jotta tässä liitteessä annetut TBV-vaunujen kuormaulottuman laskemista koskevat kaavat olisivat voimassa, kallistusjärjestelmän on taattava, että kori taipuu suhteessa kallistuksen vajauksen vaihteluun. Passiivisissa järjestelmissä ehto luonnollisesti täyttyy, koska korin kallistuksen aiheuttaa raiteen mataluus.

Toisaalta aktiivisella kallistusjärjestelmällä varustetuissa TBV-vaunuissa järjestelmän koreilta vaatimat arvot on vahvistettu suunnittelulla tai säädöillä.

Näiden arvojen on täytettävä seuraavat ehdot, jotta korit eivät ylittäisi määriteltyä profiilia:

| a) | Väliarvojen I’P, I’C ja E' nollan ja kunkin koon enimmäisarvon välillä on täytettävä kallistusjärjestelmän korjauksen näkökulmasta seuraava ehto: |
| --- | --- |

a)

Väliarvojen I’P, I’C ja E' nollan ja kunkin koon enimmäisarvon välillä on täytettävä kallistusjärjestelmän korjauksen näkökulmasta seuraava ehto:

| b) | Lisäksi tarkistettaessa kaarteen ulkoreunaa keskipakovoiman kallistaessa koria ulkoreunaa kohti (kvasistaattinen siirtymä zP) on noudatettava seuraavaa, korjauksen arvoa β koskevaa ehtoa:
  tan β (h - h0) ≥ zp


  Toisin sanoen järjestelmän vaikutuksen on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin kvasistaattinen vaikutus. |
| --- | --- |

b)

Lisäksi tarkistettaessa kaarteen ulkoreunaa keskipakovoiman kallistaessa koria ulkoreunaa kohti (kvasistaattinen siirtymä zP) on noudatettava seuraavaa, korjauksen arvoa β koskevaa ehtoa:

tan β (h - h0) ≥ zp

Toisin sanoen järjestelmän vaikutuksen on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin kvasistaattinen vaikutus.

C.8.5.2.   TBV-vaunujen nopeutta koskeva ehto

TBV-vaunuissa on sallittua laskea enimmäisnopeus kuormaulottuman perusteella toisin kuin muissa vaunuissa.

Vertailukohteena käytetään seuraavaa lauseketta, jossa kallistuksen vajaus liitetään yhteen nopeuden kanssa:

Formula

Nopeus vP on TBV:n nopeuden arvo ja nopeus vC radalle sallittu vastaava arvo radan määräävän nopeuden mukaan.

Tällöin: Formula

Tästä kaavasta voidaan päätellä seuraavan kaavan avulla enimmäisnopeus, jota TBV ei saa ylittää:

Formula

C.8.6.   Liite 4 Liikkuvan kaluston kuormaulottuma

Olemassa olevaan infrastruktuuriin kuuluvien kunnossapitoalueiden käyttö, kun vaunuissa on ennalta määritellyt parametrit

Tämän liitteen soveltaminen edellyttää kahdenvälistä sopimusta.

Esimerkki:

Tehtäessä huoltoa suoralla radalla ja hyvissä olosuhteissa, kun radan geometriassa on tavanomaiset puutteet, tärkein kriteeri on kahden raiteen välin suurin etäisyys. Se on yhtä kuin vaunun vertailuprofiilin leveys plus satunnaisten liikkeiden marginaalit, jotka johtuvat radan geometrian puutteista (D).

Formula

Formula

Formula

Formula

| t1 | = radan sivusuuntainen liike |
| --- | --- |
| t2 | = kallistuksen tai poikittaisen kaltevuuden viallisuuden vaikutus 0,015 m |
| t3ia | = heilahtelu sisään- tai ulospäin |
| t4
  ja t5 | = epätasapainossa olevan kuorman ja muun epäsymmetrisyyden vaikutus |

t1

= radan sivusuuntainen liike

t2

= kallistuksen tai poikittaisen kaltevuuden viallisuuden vaikutus 0,015 m

t3ia

= heilahtelu sisään- tai ulospäin

t4
  ja t5

= epätasapainossa olevan kuorman ja muun epäsymmetrisyyden vaikutus

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

G1-vertailuprofiiliin lisättävät marginaalit (kunnossapitoalueet) määritellään seuraavien parametrien avulla:

h = 3,25 m

hc = 0,5 m

s = 0,4

Tässä voidaan käyttää tarkasteltavan vaunun ennalta määriteltyjä parametreja, esimerkiksi:

h = 1,8 m (tietyn korin osan korkeus kiskon pinnasta)

hc = 0,7 m

s = 0,24

Edellä mainittujen parametrien perusteella saadaan seuraavat arvot:

| — | G1-profiili |
| --- | --- |

—

G1-profiili

D = 0,113 m

| — | vaunu, jonka parametrit on määritelty ennalta |
| --- | --- |

—

vaunu, jonka parametrit on määritelty ennalta

D’ = 0,058 m

Erotusta D–D’ = 0,055 m voidaan käyttää perusteena levennettäessä vaunua, jolla on ennalta määritellyt parametrit.

Ellei satunnaiset liikkeet kattavaa lisäaluetta lasketa kuvatulla tavalla, mutta on määritelty yhdenmukainen yleisarvo, ja jos tuloksena ovat pienemmät ulottuvuudet, se tulisi ottaa huomioon laskettaessa arvoa D–D’.

Esimerkki: SNCF, V ≤ 120 km/t: DSNCF = 0,05+0,03 = 0,08 m.

Vaunua, jonka parametrit on määritelty ennalta, voidaan leventää 0,022 m 1,8 metrin korkeudelta.

---

(1)  Tämä kaava Formula antaa suuremmat tai yhtä suuret n-arvon kavennukset kuin kaavasta Formula saatava tulos.

(2)  Tämä kaava Formulaantaa suuremmat tai yhtä suuret n-arvon kavennukset kuin kaavasta Formula saatava tulos.

(3)  Arvot on laskettu raidevälin ollessa l, minkä johdosta kavennus E on hyvin rajoittava. Arvo on L = lmax. = 1 465 m kaikissa tapauksissa paitsi takatelillä varustetun kaluston tai vastaavien vaunujen kansainvälisessä kavennuksessa Ei, jolloin on tarpeen käyttää lmin = 1 435 m. Lisäksi moottoroiduissa yksiköissä ja moottorivaunuissa, joissa on yksi vetäväksi tarkoitettu teli ja yksi vedettävä tai vedettäväksi katsottava teli (ks. 7.2.2.1 kohta), kansainvälisen kavennuksen Ei kaavoissa huomioon otettava raiteen leveys on 1 435 m vedettävälle telille ja 1 465 m vetotelille. Asian yksinkertaistamiseksi voidaan laskettaessa kavennuksia graafisesti kuitenkin käyttää kummallekin telille seuraavia arvoja: l = 1 435 m suoralla radalla ja 1 465 m 250 m:n kaarteessa. Viimeksi mainitussa tapauksessa vaunun korin leveyttä pienennetään kohtisuoraan vedettävästä telistä mitattuna.

(4)  Termi xi tai xakavennuskaavoissa.

(5)  Näitä arvoja ei sovelleta vertailuprofiiliin katolla olevien osien osalta.

(6)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(7)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena alaviitteessä (1) tarkoitetut osat.

(8)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena alaviitteessä (1) tarkoitetut osat.

(9)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai arvioitujen pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(10)  Käytännössä kaavoilla (105) ja (110) ei ole vaikutusta, koska liikevaran w vaihtelu alkaa vaikuttaa vaihtelevien pysäytysten johdosta, kun R > 250.

(11)  Kohdissa 3.4.1 ja 3.4.2 esitetyistä kaavoista saatavat tulokset ovat hyvin samanlaisia. Tämän vuoksi käytetään yleisesti 2.4.1 kohdan kaavoja, ja 3.4.2 kohdan kaavat on varattu tapauksiin, joissa suurimman rakenteellisen ulottuman puolileveydestä saatava lisääntynyt kavennus on erityisen merkittävä (0–12,5 mm tarkastellun vaunun osan mukaan).

(12)






  —

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (106 b) tai (107 b) ja (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) tai (107 b) ja (108 b).

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (106 b) tai (107 b) ja (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) tai (107 b) ja (108 b).

(13)






  —

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (106 b) tai (107 b) ja (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) tai (107 b) ja (108 b).

| — | (101 a) tai (102 a) ja (103 a) |
| --- | --- |

—

(101 a) tai (102 a) ja (103 a)

| — | (106 a) tai (107 a) ja (108 a) |
| --- | --- |

—

(106 a) tai (107 a) ja (108 a)

| — | (106 b) tai (107 b) ja (108 b). |
| --- | --- |

—

(106 b) tai (107 b) ja (108 b).

(14)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(15)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(16)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(17)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(18)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuorien liikkeiden johdosta.

(19)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(20)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(21)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuorien liikkeiden johdosta.

(22)  Käytännössä kaavoilla (205) ja (210) ei ole vaikutusta, koska välyksen w vaihtelu alkaa vaihtelevien pysäytysten vaikutuksesta vasta, kun R > 250.

(23)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(24)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(25)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat yli 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, poikkeuksena edellä olevassa viitteessä (1) tarkoitetut osat.

(26)  Arvoa sovelletaan osiin, jotka ovat korkeintaan 0,400 m kiskon pinnan yläpuolella, ja osiin, jotka voivat laskea tätä alemmaksi kulumisen tai pystysuuntaisten liikkeiden johdosta.

(27)  Moottoroidut yksiköt, joissa ei ole kiinteitä telikeskiöitä, ks. huomautus 1.1 kohdassa.

(28)  Jos välys vaihtelee radan asennon säteen mukaan, suurin sallittu wi:n arvo keskiön tasolla (todellinen tai teoreettinen) on vähennettävä arvosta j'i ja suurin sallittu wa:n sekä sitä vastaavan wi:n arvo on vähennettävä arvosta j'a.

(29)  Samalla n:n arvolla sovellettava pienennys on suurin kaavoista (603a) ja (604a) saatava

(30)  Sallittu seuraavilla radoilla: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV ja IRR, paitsi näillä asemilla:

| JZ: | Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka, |
| --- | --- |
| MAV: | Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld |

JZ:

Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,

MAV:

Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld

(31)  Rataosaston vahvistamat perustelut tämän parametrin huomioon ottamiselle liikkuvan kaluston ulottuvuuksien laskelmissa on esitetty tässä liitteessä olevassa 3.2.2 kohdassa.

(32)  TBV-laskelmassa tämä termi on mitattava korkeudelta hc kiskon pinnasta. Sillä voi olla eri arvot, vaikka vaunu olisi sama, mikä johtuu vaunun kokoonpanosta, kallistustekniikasta ja korin mahdollisesta uudelleenkeskittämisestä.

LIITE D

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Staattinen akselipaino, dynaaminen pyöräkuormitus ja pitkittäissuuntainen kuormitus

D.1.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

Radan luokkien määrittelyssä käytettäviä vaunuja esittävä kaavakuva

| a | = telin akseliväli |
| --- | --- |
| b | = ensimmäisen akselin etäisyys lähimmän puskimen päästä |
| c | = kahden sisäpuolisen akselin etäisyys |

a

= telin akseliväli

b

= ensimmäisen akselin etäisyys lähimmän puskimen päästä

c

= kahden sisäpuolisen akselin etäisyys

| Luokka | Massa akselia kohden | Massa pituusyksikköä kohden | |
| --- | --- | --- | --- |
| A | P = 16 t | p = 5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 6,20 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,80 | | |
| B1 | P = 18 t | p = 5,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,80 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,40 | | |
| B2 | P = 18 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |
| C2 | P = 20 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| C3 | P = 20 t | p = 7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,50 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,10 | | |
| C4 | P = 20 t | p = 8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 3,40 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 10,00 | | |
| D2 | P = 22,5 t | p = 6,4 t/m | 1,50 | 1,80 | 7,45 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 14,05 | | |
| D3 | P = 22,5 t | p = 7,2 t/m | 1,50 | 1,80 | 5,90 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 12,50 | | |
| D4 | P = 22,5 t | p = 8,0 t/m | 1,50 | 1,80 | 4,65 | 1,80 | 1,50 |
| | | | | | 11,25 | | |

Luokka

Massa akselia kohden

Massa pituusyksikköä kohden

Image

A

P = 16 t

p = 5,0 t/m

1,50

1,80

6,20

1,80

1,50

12,80

B1

P = 18 t

p = 5,0 t/m

1,50

1,80

7,80

1,80

1,50

14,40

B2

P = 18 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

C2

P = 20 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

C3

P = 20 t

p = 7,2 t/m

1,50

1,80

4,50

1,80

1,50

11,10

C4

P = 20 t

p = 8,0 t/m

1,50

1,80

3,40

1,80

1,50

10,00

D2

P = 22,5 t

p = 6,4 t/m

1,50

1,80

7,45

1,80

1,50

14,05

D3

P = 22,5 t

p = 7,2 t/m

1,50

1,80

5,90

1,80

1,50

12,50

D4

P = 22,5 t

p = 8,0 t/m

1,50

1,80

4,65

1,80

1,50

11,25

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

D.2.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| KAKSIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT |
| --- |
| Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b |

KAKSIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT

Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b

Image

| Mitat | Rataluokat |
| --- | --- |
| A | b | D4 D3 D2 | C4 C3 C2 | B2 B1 | A |
| M | m | t | t | T | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22,5
  21,5
  20,5
  20 | 20
  19
  18,5
  18 | 18
  17
  16,5
  16 | 16
  15
  15
  14 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 22
  21
  20
  19,5 | 19,5
  19
  18
  17,5 | 17,5
  17
  16
  15,5 | 15,5
  15
  14
  14 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 21
  20
  19
  18,5 | 19
  18,5
  17,5
  17 | 17
  16,5
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 20
  19,5
  19
  18 | 18,5
  18
  17,5
  17 | 16,5
  16
  15,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 19
  18
  18,5
  17,5 | 17
  17
  16,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15
  14 | 13,5
  13,5
  13
  12 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18,5
  18,5
  18
  17 | 16,5
  16,5
  16,5
  15,5 | 15
  15
  14,5
  13,5 | 13
  13
  12,5
  11,5 |

Mitat

Rataluokat

A

b

D4 D3 D2

C4 C3 C2

B2 B1

A

M

m

t

t

T

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

22,5

21,5

20,5

20

20

19

18,5

18

18

17

16,5

16

16

15

15

14

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

22

21

20

19,5

19,5

19

18

17,5

17,5

17

16

15,5

15,5

15

14

14

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

21

20

19

18,5

19

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15

15

14,5

14

13,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

20

19,5

19

18

18,5

18

17,5

17

16,5

16

15,5

14,5

14,5

14

13,5

13

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

19

18

18,5

17,5

17

17

16,5

15,5

15,5

15,5

15

14

13,5

13,5

13

12

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

18,5

18,5

18

17

16,5

16,5

16,5

15,5

15

15

14,5

13,5

13

13

12,5

11,5

TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetty massa akselia kohden pätee vain, jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavan Formula mukainen.

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

D.3.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| KOLMIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT |
| --- |
| Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b |

KOLMIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT

Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b

Image

| Mitat | Rataluokat |
| --- | --- |
| A | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| M | m | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 18
  18
  18
  18 | 18
  18
  17,5
  17 | 18
  17,5
  17
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  16
  16 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  12 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17,5
  17,5
  17,5 | 17,5
  17,5
  17
  16,5 | 17,5
  17
  16
  16 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15,5
  15,5 | 16
  15,5
  15
  14,5 | 14,5
  14
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 12,5
  12
  12
  12 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17
  17
  17
  17 | 17
  17
  16,5
  16 | 17
  16
  16
  15,5 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  15
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13
  13
  12,5 | 12
  12
  11,5
  11,5 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16,5
  16,5
  16,5 | 16,5
  16,5
  16,5
  16 | 16
  16
  15,5
  15,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14,5
  14 | 13,5
  13
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 14
  14
  14
  14 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 15
  15
  15
  15 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 13,5
  13,5
  13,5
  13,5 | 12
  12
  12
  12 | 12
  12
  12
  12 | 11
  11
  11
  11 |

Mitat

Rataluokat

A

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

M

m

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

18

18

18

18

18

18

17,5

17

18

17,5

17

16

16,5

16

16

16

16,5

16

16

16

16,5

16

15,5

15

15

14,5

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13

13

12,5

12

12

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17,5

17

16,5

17,5

17

16

16

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15,5

15,5

16

15,5

15

14,5

14,5

14

14

14

14

13,5

13

13

12,5

12

12

12

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

17

17

17

17

17

17

16,5

16

17

16

16

15,5

15,5

15

15

15

15,5

15

15

15

15,5

15

14,5

14

14

13,5

13,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

12

11,5

11,5

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16,5

16

16

16

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14,5

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

13

13

12,5

12,5

12

11,5

11,5

11,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

14

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

11,5

11,5

11,5

11,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

15

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

13,5

12

12

12

12

12

12

12

12

11

11

11

11

TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetyt akselia kohti lasketut massat pätevät vain seuraavassa tapauksessa:

| 1) | jos mitta c on > 2b. Muussa tapauksessa mittana b ei käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen

  tulosta tai sitä taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa. |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavan

  mukainen. |
| --- | --- |

2)

Formula

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

D.4.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| NELIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT |
| --- |
| Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b |

NELIAKSELISIN TELEIN VARUSTETUT VAUNUT

Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a ja b

Image

| Mitat | Rataluokat |
| --- | --- |
| A | b | D 4 | D 3 | D 2 | C 4 | C 3 | C 2 | B 2 | B 1 | A |
| M | m | t | t | t | t | t | t | T | t | t |
| 1,80 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  17
  16,5 | 16,5
  16,5
  16
  15 | 15,5
  15
  15
  14,5 | 16
  16
  16
  16 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  13,5 | 14,5
  13,5
  13,5
  13 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 |
| 1,70 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 17,5
  17
  16,5
  15,5 | 16
  16
  15
  15 | 15
  15
  14,5
  14 | 15,5
  15,5
  15,5
  15,5 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13,5 | 14
  13,5
  13
  12,5 | 12,5
  12
  11,5
  11 | 11
  10,5
  10,5
  10 |
| 1,60 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16,5
  16
  15,5
  15 | 15,5
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 15
  15
  14,5
  14,5 | 15
  14,5
  14
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12 | 12
  11,5
  11
  11 | 10,5
  10
  10
  10 |
| 1,50 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 16
  15,5
  15
  15 | 15
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13
  13 | 14,5
  14,5
  14
  14 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13,5
  13
  12,5
  12,5 | 13
  12,5
  12
  12 | 11,5
  11
  10,5
  10,5 | 10,5
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,40 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 15
  15
  15
  14,5 | 14,5
  14
  13,5
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 13
  13
  13
  13 | 13
  13
  13
  12,5 | 13
  12,5
  12
  11,5 | 12
  12
  12
  11,5 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 10
  10
  9,5
  9,5 |
| 1,30 | 1,50
  1,40
  1,30
  1,20 | 14,5
  14,5
  14,5
  14 | 14
  13,5
  13
  13 | 13
  13
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12,5 | 12,5
  12,5
  12,5
  12 | 12,5
  12
  11,5
  11,5 | 11,5
  11,5
  11,5
  11 | 10,5
  10,5
  10
  10 | 9,5
  9,5
  9
  9 |

Mitat

Rataluokat

A

b

D 4

D 3

D 2

C 4

C 3

C 2

B 2

B 1

A

M

m

t

t

t

t

t

t

T

t

t

1,80

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

17

16,5

16,5

16,5

16

15

15,5

15

15

14,5

16

16

16

16

16

15,5

15

15

15

14,5

14

13,5

14,5

13,5

13,5

13

13

12,5

12

11,5

11,5

11

10,5

10,5

1,70

1,50

1,40

1,30

1,20

17,5

17

16,5

15,5

16

16

15

15

15

15

14,5

14

15,5

15,5

15,5

15,5

15,5

15

14,5

14,5

14,5

14

13,5

13,5

14

13,5

13

12,5

12,5

12

11,5

11

11

10,5

10,5

10

1,60

1,50

1,40

1,30

1,20

16,5

16

15,5

15

15,5

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

15

15

14,5

14,5

15

14,5

14

14

14

13,5

13

13

13,5

13

12,5

12

12

11,5

11

11

10,5

10

10

10

1,50

1,50

1,40

1,30

1,20

16

15,5

15

15

15

14,5

14

14

14,5

14

13

13

14,5

14,5

14

14

14,5

14

13,5

13

13,5

13

12,5

12,5

13

12,5

12

12

11,5

11

10,5

10,5

10,5

10

9,5

9,5

1,40

1,50

1,40

1,30

1,20

15

15

15

14,5

14,5

14

13,5

13

13

13

12,5

12,5

13

13

13

13

13

13

13

12,5

13

12,5

12

11,5

12

12

12

11,5

10,5

10,5

10

10

10

10

9,5

9,5

1,30

1,50

1,40

1,30

1,20

14,5

14,5

14,5

14

14

13,5

13

13

13

13

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12,5

12

12,5

12

11,5

11,5

11,5

11,5

11,5

11

10,5

10,5

10

10

9,5

9,5

9

9

TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetyt akselia kohti lasketut massat pätevät vain seuraavassa tapauksessa:

| 1) | jos mitta c on > 2b. Muussa tapauksessa mittana b ei käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen

  tulosta tai sitä taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa (1). |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muutoin sallittu massa akselia kohden on pienempi eli kaavan

  mukainen. |
| --- | --- |

2)

Formula

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

D.5.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| KOLMELLA TAI NELJÄLLÄ KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETUT VAUNUT |
| --- |
| Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a, b ja c |

KOLMELLA TAI NELJÄLLÄ KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETUT VAUNUT

Suurin sallittu massa akselia kohden eli Pr eri rataluokissa suhteessa mittoihin a, b ja c

D.5.1.   Kolmella kaksiakselisella telillä varustetut vaunut

Image

Jos c = 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja

Jos c < 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja, eikä mittana b käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen Formula tulosta tai sitä taulukossa seuraavana olevaa lähintä arvoa (2).

D.5.2.   Neljällä kaksiakselisella telillä varustetut vaunut

Image

Jos 2,40 = c < 2b: käytetään kohdan D.2 arvoja, eikä mittana b käytetä sen todellista arvoa, vaan laskutoimituksen Formula tulosta tai sitä kohdassa D.2 seuraavana olevaa lähintä arvoa.

Jos c < 2,40 m: käytetään kohdassa D.4 annettuja arvoja, ja a:n arvona on käytettävä pienempää mitoista a ja c.

TÄRKEÄ HUOMAUTUS: Edellä olevassa taulukossa esitetty massa akselia kohden pätee vain, jos vaunun puskimesta toiseen mitattu pituus L on sellainen, että pituusyksikköä kohden laskettu massa p on kyseiselle radalle annetuissa rajoissa. Muussa tapauksessa suurin sallittu massa akselia kohden on seuraava:

Formulakolmella kaksiakselisella telillä varustetuille vaunuille,

Formula neljällä kaksiakselisella telillä varustetuille vaunuille,

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

D.6.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| KAKSIAKSELISTEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT |
| --- |
| Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen kokonaiskuormitukset eri rataluokille.
  Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja. |

KAKSIAKSELISTEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT

Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen kokonaiskuormitukset eri rataluokille.

Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja.

Kaksiakselisten vaunujen kuormitusrajat

| Vaunun ominaistiedot | Rataluokat |
| --- | --- |
| L (m) | P (t) | A | B1 | B2 | C | D |
| L > 7,20 | 22,5 | 32-T | 36-T | 40-T | 45-T |
| 20 | 32-T | 36-T | 40-T |
| 18 | 32-T | 36-T |
| 16 | 32-T |

Vaunun ominaistiedot

Rataluokat

L (m)

P (t)

A

B1

B2

C

D

L > 7,20

22,5

32-T

36-T

40-T

45-T

20

32-T

36-T

40-T

18

32-T

36-T

16

32-T

Avoin kysymys E-, F- ja G-ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

Huom:7,2 metriä lyhyempiä vaunuja koskevat vaatimukset on poistettu, koska näitä vaunuja ei enää valmisteta.

D.7.   RATALUOKITUKSEN MUKAISET VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT.

| KAHDELLA KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETTUJEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT |
| --- |
| Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen kokonaiskuormitukset puskimien väliseen pituuteen L nähden eri rataluokille.
  Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja. |

KAHDELLA KAKSIAKSELISELLA TELILLÄ VARUSTETTUJEN VAUNUJEN KUORMITUSRAJAT

Seuraavassa taulukossa on esitetty yleisesti käytettyjen eli akselipainoltaan 22,5; 20; 18 ja 16 tonnia olevien vaunujen kokonaiskuormitukset puskimien väliseen pituuteen L nähden eri rataluokille.

Kuitenkin tapauksissa, joissa vaunun tai kuorman erityisominaisuuksien takia tai lastauksen nopeuttamiseksi tarvitaan ylimääräisiä rajoituksia, on seuraavassa taulukossa esitettyjen arvojen asemesta käytettävä tiukempia rajoja.

Kahdella kaksiakselisella telillä varustettujen vaunujen kuormitusrajat

| Vaunun ominaistiedot | Rataluokat |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| L > 14,40 | 22,5 | 64-T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 14,06 < L < 14,40 | 22,5 | 64-T | 5 × L T | 72-T | 80-T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5 × L T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5 × L T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,80 < L < 14,06 | 22,5 | 64-T | 5 × L T | 72-T | 80-T | 6,4 × L T | 90-T |
| 20 | 64-T | 5 × L T | 72-T | 80-T |
| 18 | 64-T | 5 × L T | 72-T |
| 16 | 64-T |
| 12,50 < L < 12,80 | 22,5 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T | 80-T | 6,4 × L T | 90-T |
| 20 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T | 80-T |
| 18 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T |
| 16 | 5 × L T | 5 × L T | 64-T |
| 11,25 < L < 12,50 | 22,5 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T | 6,4 × L T | 80-T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 90-T |
| 20 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T | 6,4 × L T | 80-T | 6,4 × L T | 80-T |
| 18 | 5 × L T | 5 × L T | 72-T |
| 16 | 5 × L T | 5 × L T | 64-T |
| 11,10 < L < 11,25 | 22,5 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 80-T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 8 × L T |
| 20 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 80-T | 6,4 × L T | 80-T |
| 18 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 72-T | 6,4 × L T | 72-T |
| 16 | 5 × L T | 5 × L T | 64-T |

Vaunun ominaistiedot

Rataluokat

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

L > 14,40

22,5

64-T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

72-T

80-T

18

64-T

72-T

16

64-T

14,06 < L < 14,40

22,5

64-T

5 × L T

72-T

80-T

90-T

20

64-T

5 × L T

72-T

80-T

18

64-T

5 × L T

72-T

16

64-T

12,80 < L < 14,06

22,5

64-T

5 × L T

72-T

80-T

6,4 × L T

90-T

20

64-T

5 × L T

72-T

80-T

18

64-T

5 × L T

72-T

16

64-T

12,50 < L < 12,80

22,5

5 × L T

5 × L T

72-T

80-T

6,4 × L T

90-T

20

5 × L T

5 × L T

72-T

80-T

18

5 × L T

5 × L T

72-T

16

5 × L T

5 × L T

64-T

11,25 < L < 12,50

22,5

5 × L T

5 × L T

72-T

6,4 × L T

80-T

6,4 × L T

7,2 × L T

90-T

20

5 × L T

5 × L T

72-T

6,4 × L T

80-T

6,4 × L T

80-T

18

5 × L T

5 × L T

72-T

16

5 × L T

5 × L T

64-T

11,10 < L < 11,25

22,5

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

80-T

6,4 × L T

7,2 × L T

8 × L T

20

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

80-T

6,4 × L T

80-T

18

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

72-T

6,4 × L T

72-T

16

5 × L T

5 × L T

64-T

| Vaunun ominaistiedot | Rataluokat |
| --- | --- |
| L | P | A | B1 | B2 | C2 | C3 | C4 | D2 | D3 | D4 |
| 10,00 < L < 11,10 | 22,5 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 80 T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 8 × L T |
| 20 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 80-T | 6,4 × L T | 7,2 × L T | 80-T |
| 18 | 5 × L T | 5 × L T | 6,4 × L T | 72-T | 6,4 × L T | 72-T |
| 16 | 5 × L T | 5 × L T | 64-T |

Vaunun ominaistiedot

Rataluokat

L

P

A

B1

B2

C2

C3

C4

D2

D3

D4

10,00 < L < 11,10

22,5

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

7,2 × L T

80 T

6,4 × L T

7,2 × L T

8 × L T

20

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

7,2 × L T

80-T

6,4 × L T

7,2 × L T

80-T

18

5 × L T

5 × L T

6,4 × L T

72-T

6,4 × L T

72-T

16

5 × L T

5 × L T

64-T

HUOMAUTUS: Telivaunuja, joiden puskimesta toiseen mitattu pituus on alle 10 metriä, ei käytännössä esiinny, eikä niitä ole sen vuoksi otettu huomioon.

Avoin kysymys E- ja F- ratojen sekä luokkien 5 ja 6 osalta

---

(1)  Jos Formula< 1,20 m, tarvitaan erillinen tutkimus.

(2)  Jos Formula< 1,20 m, tarvitaan erillinen tutkimus.

LIITE E

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Pyöräkertojen mitat ja standardiraideleveyden vaihteluvälit

Taulukko E1

| Nimitys | Pyörän halkaisija (mm) | Vähimmäisarvo (mm) | Enimmäisarvo (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pyöränlaippojen väli (SR)
  SR = AR+Sd(vasen pyörä)+Sd(oikea pyörä) | = 840 | 1 410 | 1 426 |
| < 840 ja = 330 | 1 415 | 1 426 |
| Pyörien sisäpintojen väli (AR) | = 840 | 1 357 | 1 363 |
| < 840 ja = 330 | 1 359 | 1 363 |
| Kehän leveys (BR) | = 330 | 133 | 140 (1) |
| Laipan paksuus (Sd) | = 840 | 22 | 33 |
| < 840 ja = 330 | 27,5 | 33 |
| Laipan korkeus (Sh) | = 760 | 28 | 36 |
| < 760 ja = 630 | 30 | 36 |
| < 630 ja = 330 | 32 | 36 |
| Laipan jyrkkyys (qR) | = 330 | 6,5 | |
| Pyörän kulkupinnan viat, kuten lovipyörät, hilseilyt tai lohkeilut, halkeamat, urat, onkalot jne. | Kansallisia sääntöjä noudatetaan, kunnes eurooppalainen standardi julkaistaan |

Nimitys

Pyörän halkaisija (mm)

Vähimmäisarvo (mm)

Enimmäisarvo (mm)

Pyöränlaippojen väli (SR)

SR = AR+Sd(vasen pyörä)+Sd(oikea pyörä)

= 840

1 410

1 426

< 840 ja = 330

1 415

1 426

Pyörien sisäpintojen väli (AR)

= 840

1 357

1 363

< 840 ja = 330

1 359

1 363

Kehän leveys (BR)

= 330

133

140 (1)

Laipan paksuus (Sd)

= 840

22

33

< 840 ja = 330

27,5

33

Laipan korkeus (Sh)

= 760

28

36

< 760 ja = 630

30

36

< 630 ja = 330

32

36

Laipan jyrkkyys (qR)

= 330

6,5

Pyörän kulkupinnan viat, kuten lovipyörät, hilseilyt tai lohkeilut, halkeamat, urat, onkalot jne.

Kansallisia sääntöjä noudatetaan, kunnes eurooppalainen standardi julkaistaan

Mitat SR ja AR mitataan kiskon yläpinnasta, ja niitä on noudatettava kuormattujen ja tyhjien tavaravaunujen sekä irrallisten pyöräkertojen kohdalla. Tietyille vaunuille voi niiden valmistaja määritellä pienemmät toleranssit edellä olevissa rajoissa.

Kuva E1

symbolit

Image

---

(1)  Reunapurse mukaan luettuna

LIITE F

TIEDONSIIRTO

Vaunujen kyky siirtää tietoja maan ja vaunun välillä

Kuva F1

Tunnisteen sijainti vaunussa.

Image

Kuvassa F1 (yllä) mitat A1 ja A2 ovat kiskon yläpinnasta mitatut vähimmäis- ja enimmäismitat tunnisteiden keskikohdan sijainnille kaikki vaunun kuormitustilat ja jousituksen liikkeet huomioon ottaen:

A1 = 500 mm

A2 = 1 100 mm

Kuva F2

Tunnisteen lukulaitteen asennusta koskevat rajoitukset

Image

LIITE G

YMPÄRISTÖOLOT

Kosteus

Kuva G1

Image

Kuva G2

Image

LIITE H

INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN K ALUSTON REKISTERI

Liikkuvan kaluston rekisteri

Tavaravaunujen rekisteriä koskevat vaatimukset

| Tiedot | Yhteentoimivuuden kannalta olennainen | Turvallisuuden kannalta olennainen | Päivitystiheys |
| --- | --- | --- | --- |
| Perustiedot | | | Kerran vuodessa |
| Vaunun numero | ✓ | ✓ | |
| Omistaja | | | |
| Rekisterin pitäjä | ✓ | ✓ | |
| Vaunulaji
  (UIC 438-2} | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Tekniset tiedot | | | |
| Pituus puskimeen | ✓ | ✓ | |
| Taarapaino | ✓ | ✓ | |
| Kytkintyyppi | ✓ | ✓ | |
| Vaunun ulottuma | ✓ | ✓ | |
| Pyöränlaippojen väli | ✓ | ✓ | |
| Pyörän halkaisija | ✓ | ✓ | |
| Akseleiden määrä ja akselijärjestys | ✓ | ✓ | |
| Pyöräkertojen sijainti / sisimpien pyöräkertojen väli / telikeskiöväli | ✓ | ✓ | |
| Telin akseliväli | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot | | | |
| Jarrutyyppi | ✓ | ✓ | |
| Jarrupaino / jarrupainoprosentti | ✓ | ✓ | |
| Hidastuvuuskäyrä | ✓ | ✓ | |
| Käsijarrutyyppi | ✓ | ✓ | |
| Suurin nopeus (kuormattuna) | ✓ | ✓ | |
| Suurin nopeus (tyhjänä) | ✓ | ✓ | |
| Kantavuus | ✓ | ✓ | |
| Suurin akselipaino | ✓ | ✓ | |
| Tiedot vaarallisista aineista (useita aloja) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Vaunun kuormauksessa tarvittavat tiedot | | | |
| Kuormataulukko | ✓ | ✓ | |
| Kuormauslaiturin korkeus (avovaunut ja yhdistetty kuljetus) | ✓ | ✓ | |
| Kuormausta koskevat rajoitukset (esim. painon jakaantuminen) | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Rekisteröintitiedot | | | |
| Rekisteröintivaltio | ✓ | | |
| Käyttöönottopäivä | ✓ | | |
| EY-tarkastusvakuutuksen ja ilmoitetun laitoksen antaman vakuutuksen päivämäärä | ✓ | | |
| Luettelo vaunuun asennetuista yhteentoimivuuden osatekijöistä, yhteentoimivuuden osatekijöiden tunnistus- ja EY-tarkastustiedot, EY-tarkastusvakuutuksen ja ilmoitettujen laitosten antaman vakuutuksen päivämäärä | ✓ | (✓) | |
| Erityistapauksissa vaadittavat lisätodistukset | | (✓) | |
| Kaikki aikaisemmat vaununumerot ja niiden rekisteröintipäivät | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Huoltotiedot | | | |
| Huoltosuunnitelman viitetiedot | ✓ | ✓ | |
| | | | |
| Rajoitukset | | | |
| Maantieteelliset rajoitukset | ✓ | ✓ | |
| Ympäristörajoitukset — lämpötila-alue T(n), T(s), T(RIV),
  T(n)+T(s) | ✓ | ✓ | |
| Laskumäkityöskentelyä koskevat rajoitukset | ✓ | ✓ | |
| Pienin kaarresäde | ✓ | ✓ | |
| Pystysuuntaisia säteitä koskevat rajoitukset (mäet ja notkot) | ✓ | ✓ | |
| Junalautalle hyväksyminen | ✓ | ✓ | |
| Vuodenaikaa koskevat rajoitukset | ✓ | ✓ | |
| Tunnusmerkit | | | |
| Jos kuuluvat varustukseen | ✓ | ✓ | |

Tiedot

Yhteentoimivuuden kannalta olennainen

Turvallisuuden kannalta olennainen

Päivitystiheys

Perustiedot

Kerran vuodessa

Vaunun numero

✓

✓

Omistaja

Rekisterin pitäjä

✓

✓

Vaunulaji

(UIC 438-2}

✓

✓

Tekniset tiedot

Pituus puskimeen

✓

✓

Taarapaino

✓

✓

Kytkintyyppi

✓

✓

Vaunun ulottuma

✓

✓

Pyöränlaippojen väli

✓

✓

Pyörän halkaisija

✓

✓

Akseleiden määrä ja akselijärjestys

✓

✓

Pyöräkertojen sijainti / sisimpien pyöräkertojen väli / telikeskiöväli

✓

✓

Telin akseliväli

✓

✓

Turvallisuuden kannalta olennaiset tiedot

Jarrutyyppi

✓

✓

Jarrupaino / jarrupainoprosentti

✓

✓

Hidastuvuuskäyrä

✓

✓

Käsijarrutyyppi

✓

✓

Suurin nopeus (kuormattuna)

✓

✓

Suurin nopeus (tyhjänä)

✓

✓

Kantavuus

✓

✓

Suurin akselipaino

✓

✓

Tiedot vaarallisista aineista (useita aloja)

✓

✓

Vaunun kuormauksessa tarvittavat tiedot

Kuormataulukko

✓

✓

Kuormauslaiturin korkeus (avovaunut ja yhdistetty kuljetus)

✓

✓

Kuormausta koskevat rajoitukset (esim. painon jakaantuminen)

✓

✓

Rekisteröintitiedot

Rekisteröintivaltio

✓

Käyttöönottopäivä

✓

EY-tarkastusvakuutuksen ja ilmoitetun laitoksen antaman vakuutuksen päivämäärä

✓

Luettelo vaunuun asennetuista yhteentoimivuuden osatekijöistä, yhteentoimivuuden osatekijöiden tunnistus- ja EY-tarkastustiedot, EY-tarkastusvakuutuksen ja ilmoitettujen laitosten antaman vakuutuksen päivämäärä

✓

(✓)

Erityistapauksissa vaadittavat lisätodistukset

(✓)

Kaikki aikaisemmat vaununumerot ja niiden rekisteröintipäivät

✓

✓

Huoltotiedot

Huoltosuunnitelman viitetiedot

✓

✓

Rajoitukset

Maantieteelliset rajoitukset

✓

✓

Ympäristörajoitukset — lämpötila-alue T(n), T(s), T(RIV),

T(n)+T(s)

✓

✓

Laskumäkityöskentelyä koskevat rajoitukset

✓

✓

Pienin kaarresäde

✓

✓

Pystysuuntaisia säteitä koskevat rajoitukset (mäet ja notkot)

✓

✓

Junalautalle hyväksyminen

✓

✓

Vuodenaikaa koskevat rajoitukset

✓

✓

Tunnusmerkit

Jos kuuluvat varustukseen

✓

✓

Huomautus: Vaaditaan myös liikkuvan kaluston rekisteristä koodinumeroilla saatava erillinen tietokanta (erilliset tietokannat) rekisterinpitäjistä/omistajista/rautatieyhtiöistä.

LIITE I

JARRUIHIN LIITTYVIEN YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖIDEN LIITTYMÄKOHDAT

I.1.   TOIMINTAVENTTIILI

Yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiili” tekninen eritelmä on esitetty 4.2.4.1.2.2 kohdassa ”Jarrutuskyky” ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa ”Paineilma”

I.1.1.   Toimintaventtiilin liittymäkohdat

I.1.1.1.   Toimintaventtiili

Toimintaventtiili on pneumaattinen säätöventtiili. Sen toiminta perustuu ulostulopaineen säätelyyn syöttöpaineen vaihdellessa. Ks. kuvat I.1 ja I.2. Toimintaventtiilin toiminnot määritellään seuraavilla perusteilla:

| — | Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus

| — | Jarrun kiinnittymisaika |
| --- | --- |

—

Jarrun kiinnittymisaika

| — | Jarrun irrotusaika |
| --- | --- |

—

Jarrun irrotusaika

| — | Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili |
| --- | --- |

—

Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili

| — | Automaattikäyttö |
| --- | --- |

—

Automaattikäyttö

| — | Herkkyys ja epäherkkyys |
| --- | --- |

—

Herkkyys ja epäherkkyys

Kuva I.1

Image

Kuva I.2

Image

Jarrujohtopaine ohjaa toimintaventtiilin toimintaa. Junan jarrujohdon normaalin käyttöpaineen on oltava 5 baaria, kun kuljettajaventtiili on ”irrotus”—asennossa. Toimintaventtiilin on kuitenkin toimittava normaalisti myös jarrujohtopaineen ollessa 4–6 baaria. Jarrujohtopaineen on alennuttava 1,5 baaria ± 0,1 täysivoimaista jarrutusta varten. Tällä paineen alennuksella saatava enimmäispaine on 3,8 baaria ± 0,1. Ulostulopaine on tavallisesti rajoitettu enimmäisarvoon. Jarrujohdon normaali käyttöpaine on 5 baaria, mutta toimintaventtiilin on toimittava normaalisti jarrujohtopaineen ollessa 4–6 baaria. Toimintaventtiilin ulostulopaineen muutosnopeus määräytyy syöttöpaineen muutosnopeuden mukaan. (Ks. kuva I.3.)

Kuva I.3

Image

Kun jarruja käytetään, jarrujohtopaine nousee ja toimintaventtiili irrottaa vaunun jarrut päästämällä jarrusylinterin ilmaa ilmakehään. Ks. kuva I.4.

Kuva I.4

Image

Syöttöpainetta muuttamalla jarrupaineessa on voitava saada aikaan pieniä kiinnittymisiä ja irrotuksia, ja 0,1 baarin muutos syöttöpaineessa aiheuttaa muutoksen ulostuloon. Jos syöttöpaine pysyy samana, ulostulopaineen muutos ei saa ylittää 0,1 baaria jarrujen kiinnityksen ja irrotuksen välillä.

Toimintaventtiili ei saa kytkeä jarrujohtoa ja ohjausilmasäiliötä toisiinsa ennen kuin ulostulopaine on alle 0,3 baaria. Kytkeminen voi tapahtua, kun jarrujohdon paine on noussut niin, että se on enintään 0,15 baaria alle käyttöpaineen.

Jarrujen kiinnittymisaika on se aika, joka tarvitaan ulostulopaineen nostamiseen 0 baarista 95 prosenttiin ulostulopaineen enimmäisarvosta, kun syöttöpaine laskee 0 baariin alle 2 sekunnissa. Se on 3–5 sekuntia jarrujen ”P”—asennossa, kun käytössä on yksi vaihe, 3–6 sekuntia ”P”asennossa kuormavaihteen tai kuormajarrun yhteydessä ja 18–30 sekuntia ”G”—asennossa yksiputkisessa järjestelmässä.

Jarrujen irrotusaika on se aika, joka tarvitaan ulostulopaineen laskemiseen enimmäisarvosta 0,4 baariin, kun syöttöpaine nousee alle 2 sekunnissa käyttöpaineeseen oltuaan ensin 1,5 baaria sen alapuolella. Se on ”P”—asennossa 15–20 sekuntia ja ”G”—asennossa 45–60 sekuntia. Tavaravaunuissa, joiden kokonaispaino on yli 70 tonnia, aika voi ”P”—asennossa olla 15–25 sekuntia.

Toimintaventtiiliä on voitava käyttää ”G”, ”P” tai ”G/P”—asennoissa, tai viimeksi mainitussa tapauksessa käytössä on oltava jarrulajiasetin, joka mahdollistaa vaihdon asennosta toiseen.

Vaatimuksiin kuuluu manuaalinen irrotustoiminto, joka vaatii tarkoituksellista manuaalista toimintaa jarrun irrottamiseksi (toimintaventtiilin irrottamiseksi).

Toimintaventtiilin on oltava automaattinen, ja sillä on voitava taata enimmäispaine silloin, kun syöttöpaine häviää.

Toimintaventtiilin on oltava häipymätön, ja sen antaman tehon on oltava vähintään 85 prosenttia ulostulopaineen enimmäisarvosta hätäjarrutuksessa kaikissa käyttöolosuhteissa. Toimintaventtiilin on pidettävä yllä ulostulopainetta, joka kompensoi ulostulovolyymien vuodot, kun apuilmasäiliössä on ilmaa.

Apuilma- ja ohjausilmasäiliön täytön yhdessä vaunussa on tapahduttava niin, että jarrujen irrotus ja säiliöiden täyttö junan takapäässä eivät esty. Myöskään jarrujohtopaineessa ei saa tapahtua merkittäviä muutoksia, jotka voivat aiheuttaa jarrutusta viereisissä vaunuissa.

Toimintaventtiilin on reagoitava normaalisti syöttöpaineeseen, kun viereiset toimintaventtiilit on suljettu tai kun ne eivät toimi.

Toimintaventtiilin herkkyys tarkoittaa, että se alkaa toimia 1,2 sekunnissa sen jälkeen, kun syöttöpaine laskee 0,6 baaria normaalista käyttöpaineesta 6 sekunnissa.

Toimintaventtiilin epäherkkyys tarkoittaa, että se ei ala toimia, kun syöttöpaine laskee 0,3 baaria normaalista käyttöpaineesta 60 sekunnissa.

Kuva I.5

Image

Vaatimuksiin kuuluu toimintaventtiilin pikakäyttötoiminto (kiihdytin). Kun jarru on irrotettuna ja sitä painetaan ja jarrujohdon paine junan etupäässä laskee 0,3 baaria, pikatoiminnon avulla saadaan aikaan jarrujohdon paikallinen nopea ilmaus enintään 0,4 baarilla. Tällä varmistetaan pneumaattisen jarrusignaalin siirtyminen junan läpi.

Käyttöpaineessa voi olla täyttöisku, jonka johdosta jarrujohdon paine voi nousta yli normaalin käyttöpaineen 6 baariin ja irrotusaika lyhenee. Täyttöisku voi kestää korkeintaan 40 sekuntia ”G”—asennossa ja korkeintaan 10 sekuntia ”P”—asennossa. Toimintaventtiili ei saa yliladata ohjausilmasäiliötä tämän jarrujohdon täyttöiskun aikana. Jarrujen täyden irrotuksen jälkeen toimintaventtiili ei saa toimia, kun jarrujohtopaine nousee 6 baariin 2 sekunniksi ja sitten normaaliin käyttöpaineeseen palaamisen jälkeen laskee 5,2 baariin 1 sekunniksi.

Toimintaventtiilissä on oltava alkujarrutustoiminto, jonka ansiosta käytettäessä jarrua ”G”—asennossa ulostulopaine jarrutuksen alussa nousee nopeammin. Paineen nousu on noin 10 prosenttia ulostulopaineen enimmäisarvosta. Sen tarkoituksena on kitkajarrutuksen aloittamiseen tarvittavan paineen nopea muodostus.

Kuva I.6

Image

I.2.   SÄÄDETTÄVÄ RELEVENTTIILI/KUORMAVAIHDEVENTTIILI

I.2.1.   Säädettävä releventtiili

Releventtiili on laite, joka muuttaa jarrujärjestelmän kiinnittymisvoiman vaunun massan mukaiseksi. Jarrutusvoimakkuuden on muututtava automaattisesti ja jatkuvasti ilman huomattavaa viivettä vaunun massan muuttuessa. Venttiili ei saa reagoida äkkinäisiin iskuihin eikä pyörien kuormituksen lyhytaikaisiin muutoksiin. Se ei saa muuttaa paineilmajarrun suoritustaso-ominaisuuksia (ks. YTE:n kohta 5.3.3.1), paitsi jos jarruissa on pneumaattisesti ohjattuja laitteita, jotka muuttavat jarrutusvoimakkuutta. Silloin irrotusaika on aika, jonka on kuluttava ennen kuin 0,4 baaria saavutetaan ohjauspainekammiossa (esiohjauspaine). Laite ei saa muuttaa jarrutuspyynnön johdosta syntynyttä jarruvoimaa jarrutuksen aikana. Laitteella on saatava suurimman ja pienimmän jarruvoiman välisellä alueella vähintään 5 jarrutusporrasta kaikissa tapauksissa tyhjän ja kuormitetun vaunun välillä. Laitteen ilmankulutuksen on oltava mahdollisimman alhainen eikä se saa vaikuttaa vaunun jarrutukseen.

I.2.2.   Kuormavaihdeventtiili

Kuormavaihdeventtiili on laite, joka muuttaa jarrujärjestelmän kiinnittymisvoiman vaunun massa-alueen yhdessä kohdassa. Kuormavaihde siirtyy automaattisesti tyhjä- tai kuormattu-asentoon, kun vaunun massa muuttuu alhaisemmaksi tai korkeammaksi kuin vaihtopaino. Iskut ja värinä eivät saa vaikuttaa sen suoritustasoon. Kuormavaihde ei saa muuttaa paineilmajarrun suoritustaso-ominaisuuksia (ks. YTE:n kohta 5.3.3.1).

I.3.   LUISTONESTOJÄRJESTELMÄ

Luistonestojärjestelmä on osa järjestelmää, jonka tarkoituksena on käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi saatavissa olevaa kitkaa vähentämällä ja lisäämällä jarruvoimaa hallitusti. Näin estetään pyöräkertoja lukkiutumasta ja liukumasta hallitsemattomasti ja optimoidaan jarrutusmatka. Luistonestojärjestelmä ei saa muuttaa jarrujen toimintaominaisuuksia.

Pyöräkertojen pyörimisnopeus lasketaan nopeusanturien antamien ja automaattisen ohjausjärjestelmän näyttämien tietojen perusteella. Ne välittävät luistonestoventtiileille komennon pienentää tai suurentaa jarrutusvoimaa, joko kokonaan tai osittain.

Järjestelmän on otettava huomioon pyörän halkaisijan sallitut erot tietyssä vaunussa arvioidessaan nopeutta.

Luistonestojärjestelmän virransyötön on oltava suunnittelultaan sellainen, että se takaa luistonestojärjestelmän kytkeytymisen päälle ja että virtaa on saatavissa, kun vaunu lähtee liikkeelle. Luistonjärjestelmät vaativat toimiakseen virtaa, joka voidaan ottaa vaunusta tai itse luistonestojärjestelmästä.

Luistonestojärjestelmät on suunniteltava niin, että ne toimivat oikein jännitteen vaihdellessa ± 30 prosenttia. Jos jännitevaihtelu ylittää tämän rajan, luistonestojärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä häiritsemättä jarrutusjärjestelmää. Kun syöttöjännite palaa sallitulle alueelle, luistonestojärjestelmän on palattava automaattisesti normaaliin toimintaan.

Luistonjärjestelmällä on oltava oma suojattu virtapiiri. Luistonestojärjestelmän sulakkeet ja katkaisijat on pidettävä erillään muista vaunussa olevista niin, että niitä ei voida sekoittaa muihin eikä käyttää samalla tavoin kuin muita. Luistonestojärjestelmään on syötettävä virtaa aina, kun sitä on saatavissa. Automaattista syötön katkaisua saa käyttää vain lepotilassa (ei liikettä) tai akun suojelemiseksi turvasyistä (kun pitkäaikainen virtakatkos on aiheuttanut akun tyhjentymisen tai alhaisen jännitteen).

Luistonestojärjestelmän on oltava rakenteeltaan sellainen, että ilman kulutus on mahdollisimman vähäistä.

Lisää teknisiä tietoja yhteentoimivuuden osatekijästä ”luistonestojärjestelmä” on YTE:n 4.2.4.1.2.6 ja 4.2.4.1.2.7 kohdassa.

I.4.   VIVUSTONSÄÄDIN

Vivustonsäädintä tarvitaan pitämään automaattisesti yllä oikeansuuruista jarrutusvälystä (pyörän ja jarrutönkän tai jarrulevyn ja jarrupalan välillä) jarrujen ominaisuuksien ylläpitämiseksi ja jarrutustehon takaamiseksi.

Vivustonsäädin ei saa vähentää jarrujen kiinnittymisvoimaa yli 2 kN. Ympäristöolot (tärinä, talviolosuhteet jne.) eivät saa vaikuttaa vivustonsäätimen suoritustaso-ominaisuuksiin.

Vivustonsäätimien ei tarvitse olla vaihdettavia, mutta jos ne ovat vaihdettavia, sovelletaan seuraavia säätövälejä (vain taulukossa olevia arvoja tarvitaan).

Vaihdettavat vivustonsäätimet, joita asennetaan alustoihin, eivät saa ylittää seuraavaa säätöväliä

| — | enintään 75 kN:n kuormille.
  Kuva I.7 |
| --- | --- |

—

enintään 75 kN:n kuormille.

Kuva I.7

Image

| — | yli 75 kN:n kuormille.
  Kuva I.8 |
| --- | --- |

—

yli 75 kN:n kuormille.

Kuva I.8

Image

I.5.   JARRUSYLINTERI / KÄYTTÖLAITE

Jarrusylinterien/käyttölaitteiden ei tarvitse olla vaihdettavia, mutta jos ne ovat vaihdettavia, sovelletaan seuraavaa ehtoa (vain taulukossa olevia arvoja tarvitaan).

Tönkkäjarrujen kanssa käytettävissä vaihdettavissa jarrusylintereissä, jotka on sijoitettu alustaan tai teliin, on oltava seuraavat kiinnitysmitat, kuva I.9.1:

Kuva I.9.1

Image

Vaihdettavien jarrusylinterien nivelliitoksissa olevien tappien ja holkkien mittojen on oltava kuvan I.9.2 mukaiset.

Kuva I.9.2

Image

Image

I.6.   LETKUKYTKIMET

Itsetoimijarrun letkukytkimien on oltava kuvien I.10, I.12 ja joko I.13 tai I.15 mukaiset. Liitinnipan, jolla se liitetään kytkinhanaan, on oltava kuvan I.10 mukainen ja siinä on oltava viistetyt sisäiset Whitworth (BSPP) G 1 1/4” putken kierteet.

Pääsäiliöjohdon letkukytkimien on oltava kuvien I.11, I.14 ja joko I.13 tai I.15 mukaiset. Liitinnipan, jolla se liitetään kytkinhanaan, on oltava kuvan I.10 mukainen (sama kuin itsetoimijarrun letkukytkimessä) ja siinä on oltava viistetyt sisäiset Whitworth (BSPP) G 1 1/4” putken kierteet.

Kummankin johdon kytkentäletkujen sisähalkaisijan on oltava 25–30 mm. Pituuden on oltava kuten kuvissa I.10 ja I.11. Jos letkuissa käytetään automaattisia kytkimiä, joissa on kääntyvä pää, niiden pituus on itsetoimijarrun letkuissa 1 080 mm ja pääsäiliöjohdon letkussa 930 mm eikä kuten kuvissa I.10 ja I.11. Näissä liittimissä käytetään yleensä kumiletkuja, mutta metalliletkuja voi käyttää, jos ne ovat riittävän joustavia.

Itsetoimijarrun letkukytkimen pään on oltava kuvan I.12 mukainen. Pääsäiliöjohdon letkukytkimenpään on oltava kuvan I.13 mukainen. Kuvissa on kytkimen pään pakolliset mitat, mutta sen muoto ja muut mitat voivat vaihdella, kunhan päät on suunniteltu niin, että niiden ilmanvastus on mahdollisimman pieni. Kytkimien päät voidaan valmistaa yksi- tai kaksiosaisina kuten kuvissa I.12 ja I.14 oleva * osoittaa. Jos kytkimenpää on tehty yhtenä osana, on käytettävä kuvassa I.13 näkyvää tiivistettä, muutoin on käytettävä kuvassa I.15 olevaa tiivistettä.

Kuva I.10

Image

Kuva I.11

Letkukytkin– pääsäiliöjohto

Image

Kuva I.12

Kytkimenpää — jarrujohto

Image

Kuva I.13

Tiiviste — yksiosainen kytkimenpää

Image

Kuva I.14

Kytkimenpää — pääsäiliöjohto

Image

Kuva I.15

Tiiviste — kaksiosainen kytkimenpää

Image

I.7.   KYTKINHANA

Kytkinhana on ilmajohtoon asennettu laite, josta ilma pääsee virtaamaan letkun läpi hanan ollessa auki. Jos hana on kiinni, se estää ilmanvirtauksen letkun läpi ja tyhjentää ilman hanan toiselta puolelta.

Kytkinhanalle on asetettu seuraavat toimintavaatimukset, jotta ilma pääsee virtaamaan jarrujohdon ja pääsäiliöjohdon lävitse. Hanojen kokonaismittojen on oltava kuvien I.17 ja I.18 tai I.19 ja I.20 mukaiset sen mukaan, käytetäänkö vaunussa automaattikytkintä vai ei.

Auki- ja kiinni-asennot: Kahvan on oltava samassa asennossa kussakin vaunussa, joten hana avataan ja suljetaan kääntämällä kahvan tappia vähintään 90o ja enintään 100o, vaikka 125o kiertokulma on sallittu ilman automaattikytkintä olevien vaunujen hanoissa. Kiertoliikkeen ääripäissä on oltava pysäyttimet, jolloin auki- ja kiinni-asennot voidaan asettaa helposti. Hana on suljettu, kun sisään- ja ulostuloliitäntöjen välissä oleva virtaustie on suljettu ja ilmanpoistoaukko on auki ja liitettynä hanaan letkukytkimen puolelta. Hanan kahva on suljettuna pystysuoraan ylöspäin vaunuun nähden. Hana on auki, kun sisään- ja ulostuloliitäntöjen välinen virtaustie on täysin auki ja ilmanpoistoaukko on kiinni. Hanan kahva on avoinna suurin piirtein vaakasuorassa.

Jos kytkinhanaa käytetään ohjausakselilla, karaan on voitava asentaa kaksihaarainen vipu siten, että hanan ääriasentojen välinen kiertokulma on symmetrinen suhteessa hanan pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden kulkevaan pystysuoraan viivaan (ks. kuva I.20).

Ilmanpoistoaukko: Kytkinhanassa on oltava ilmanpoistoaukko, jonka vähimmäiskoko on 80 mm2 ja joka on suunniteltu siten, että hanan ollessa suljettuna hanan letkukytkimen päästä (syöttöliitin kalustoon) tuleva paineilma voidaan päästää ilmakehään. Ilmanpoiston on alettava, kun kytkinhanan toiminta on pienentänyt hanan poikkileikkauksen läpimittaa kolmanneksella. Ilmanpoistoaukon on oltava sellainen, että se ei tukkeudu, kun hana asennetaan viimeiseen vaunuun.

Käyttömomentti: Värinä tai iskut eivät saa vaikuttaa hanoihin, joissa on mekaaninen pidäke tai jotka ovat salvalla kytkettyjä. Kytkinhanaa on voitava käyttää manuaalisesti, joten pidäkkeellisten hanojen momentin on oltava 9–20 Nm ja salvalla varustettujen hanojen momentin enintään 6 Nm.

Kytkinhanan akselin kahva: Jos kahva on irrotettava ja ainoaa mahdollista kulmaa, jolla kahva voidaan asentaa akseliin, ei ole rakenteellisesti varmistettu, on varmistettava, että kahvaa ei voida asentaa akseliin muutoin kuin siten, että kahvan varressa oleva merkki ja akselissa oleva vastaava merkki ovat kohdakkain. Akselin on oltava merkitty kuvan I.16 mukaisesti, ellei valmistaja ole toisin määrännyt. Kahvan ja karan on pysyttävä samassa asennossa toisiinsa nähden kaikissa käyttö- ja ympäristöolosuhteissa. Jos hanan kahva on irrotettavissa akselista, sen on oltava helposti löydettävissä.

Kuva I.16

Merkintä karan päässä

Image

Laskuaika: Ilmakäytävät on suunniteltava niin, että hanan sisällä tapahtuvat häviöt ovat mahdollisimman pienet, ja niiden läpileikkausalue ei saa olla pienempi kuin sisähalkaisijaltaan 25 mm:n johdon läpileikkausalue. Paineen laskuaika hanaa avattaessa ei saisi olla pitempi kuin samanlaisen ja nimellishalkaisijaltaan yhtä suuren johdon paineen laskuaika.

Pneumaattiset iskut: Komponenttien on kestettävä pneumaattisia iskuja, joita hanaan kohdistuu, kun se avataan nopeasti.

Liitäntä : Kytkinhanan rungossa on oltava Whitworth (BSPP) G1” tai G1.1/4” sisäkierteet jarrujohtoon tai pääsäiliöjohtoon liittämistä varten. Rungon pään kierteiden jälkeen on oltava kuusikulmainen tai siinä on oltava tasaisia kohtia (ks. kuva I.17). Jos ostaja vaatii, virtausaukossa voi olla litteä tiivistepinta laippaliitoksia varten. Kytkinhanan rungossa on oltava ulkopuoliset kierteet letkukytkintä varten kuten kuvassa I.18.

Kuva I.17

Kaavio kytkinhanan kokonaismitoista

(mitat millimetreinä)

Image

Kuva I.18

Kytkinhana, jonka ääriasennoissa on jousilukitus

(mitat millimetreinä)

Image

Kuva I.19

Kaavio kytkinhanan kokonaismitoista automaattikytkimillä varustetuissa vaunuissa

(mitat millimetreinä)

Image

Kuva I.20

Kytkinhanan käyttölaitteiden kytkentämitat automaattikytkimin varustetuissa vaunuissa

(mitat millimetreinä)

Image

I.8.   TOIMINTAVENTTIILIN SULKULAITE

Sulkulaitteen kahvan on oltava pystysuorassa alhaalla, kun jarrut ovat käytössä. Jarrut suljetaan kääntämällä kahvaa 90o eli maksimiinsa. Hanan kahvan on oltava muodoltaan kuvan I.21 mukainen.

Kuva I.21

Image

Sulkulaite on asennettava kalustoon siten, että suljettu-asento (closed) ja toiminnassa-asento (open) ovat selvästi nähtävissä ja että laitetta voidaan helposti käsitellä vaunun toiselta sivulta.

Hana suositellaan asennettavaksi toimintaventtiiliin tai sen välittömään läheisyyteen.

I.9.   JARRUPALA

I.9.1.   Tarkoitus

Jarrupala on tarkoitettu käytettäväksi osana kaluston kitkajarrua, ja jarrulevyn kitkapintaa vasten käytettäessä sillä pystytään varmistamaan valmistajan määrittelemät ennalta määrätyt hidastustasot. Jarrupalojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| — | Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti. |
| --- | --- |

—

Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti.

| — | Niiden hangatessa jarrulevyn kitkapintaan kalustoa hidastava kineettinen tai potentiaalinen energia muuttuu lämmöksi, joka johtuu jarrulevyyn. |
| --- | --- |

—

Niiden hangatessa jarrulevyn kitkapintaan kalustoa hidastava kineettinen tai potentiaalinen energia muuttuu lämmöksi, joka johtuu jarrulevyyn.

| — | Painaessaan jarrulevyn kitkapintaan ne toimivat seisontajarrun osana. |
| --- | --- |

—

Painaessaan jarrulevyn kitkapintaan ne toimivat seisontajarrun osana.

I.9.2.   Toiminta

Jarrupalan suunnittelussa ja valmistuksessa kaikkia aiottuja käyttöolosuhteita varten on otettava huomioon seuraavat kriteerit.

Suorituskyky

| — | Suurin ilmoitettu hidastuvuus, joka saadaan aikaan täysvoimaisessa sekä hätäjarrutuksessa. |
| --- | --- |

—

Suurin ilmoitettu hidastuvuus, joka saadaan aikaan täysvoimaisessa sekä hätäjarrutuksessa.

| — | Jarrulevyn pyörintänopeusalue |
| --- | --- |

—

Jarrulevyn pyörintänopeusalue

| — | Ilmoitetut vaatimukset kaikissa seisontajarrun käyttötiloissa. |
| --- | --- |

—

Ilmoitetut vaatimukset kaikissa seisontajarrun käyttötiloissa.

| — | Jarrupalan ja jarrulevyn välinen ominaispintapainealue |
| --- | --- |

—

Jarrupalan ja jarrulevyn välinen ominaispintapainealue

| — | Jarrulevyn kitkapinnan valmistusmateriaali |
| --- | --- |

—

Jarrulevyn kitkapinnan valmistusmateriaali

| — | Muutettavan jarrutusenergianmäärä, sen muutosprosentti ja häviö |
| --- | --- |

—

Muutettavan jarrutusenergianmäärä, sen muutosprosentti ja häviö

| — | Jarrulevyn kitkapinnan lämpötila. |
| --- | --- |

—

Jarrulevyn kitkapinnan lämpötila.

Huolto- ja elinkaarikustannukset

| — | Jarrupalan kitkamateriaalin ja jarrulevyn kitkapinnan eheys ja kulumisprosentti |
| --- | --- |

—

Jarrupalan kitkamateriaalin ja jarrulevyn kitkapinnan eheys ja kulumisprosentti

| — | Estettävä kitkamateriaalin kappaleiden irtoaminen jarrupalan käytettävissä olevalta paksuudelta. |
| --- | --- |

—

Estettävä kitkamateriaalin kappaleiden irtoaminen jarrupalan käytettävissä olevalta paksuudelta.

| — | Estettävä jarrupalan selkälevyn muodonmuutokset, jotta koko jarrupalan käytettävissä oleva paksuus voidaan käyttää. |
| --- | --- |

—

Estettävä jarrupalan selkälevyn muodonmuutokset, jotta koko jarrupalan käytettävissä oleva paksuus voidaan käyttää.

I.9.3.   Jarrupalan rakenne

Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrupala” liittymäkohtien mittojen on oltava kuvien I.9.3.1 ja I.9.3.2 mukaiset 200 cm2:n ja 175 cm2:n jarrupaloissa.

Kuva I.9.3.1

Image

Kuva I.9.3.2

Image

I.9.4.   Kitkaominaisuudet

Yleiset vaatimukset

Samankokoiset jarrupalat, joilla on sama nimellinen kitkakerroin ja jotka ovat samanlaisessa käytössä, voivat saada aikaan erilaisia kitkaominaisuuksia jarrupalan materiaalin tyypin ja muotoilun mukaan.

Kitkakertoimen on oltava mahdollisimman riippumaton jarrutuksen aloitusnopeudesta, jarrulevyn kitkapintaan kohdistuvasta paineesta, jarrupinnan lämpötilasta ja ilmasto-olosuhteista. Kitkakerroin ei myöskään saa riippua jarrupalan kitkapinnan sopeutumisesta jarrulevyn kitkapinnan muotoon.

Erityisvaatimukset

Ostajan on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot käyttöalueesta (enimmäisnopeus/jarrupaino levyä kohden/hidastuvuus/levytyyppi ja -materiaali/muut erityisvaatimukset), johon jarrupalan olisi sovittava.

I.10.   JARRUANTURAT

I.10.1.   Tarkoitus

Jarruantura on tarkoitettu käytettäväksi osana kaluston kitkajarrua, ja pyörän kulkupintaa vasten käytettäessä sillä pystytään varmistamaan valmistajan määrittelemät ennalta määrätyt hidastustasot. Jarruanturan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| — | Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti. |
| --- | --- |

—

Niillä on saatava aikaan tarvittava jarrutusmomentti.

| — | Anturoiden hangatessa pyörän kulkupintaan kalustoa hidastaen kaluston kineettinen ja potentiaalinen energia muuttuu lämmöksi, joka johtuu tönkkäjarruun. |
| --- | --- |

—

Anturoiden hangatessa pyörän kulkupintaan kalustoa hidastaen kaluston kineettinen ja potentiaalinen energia muuttuu lämmöksi, joka johtuu tönkkäjarruun.

| — | Painaessaan pyörän kulkupintaan ne toimivat seisontajarrun osana.. |
| --- | --- |

—

Painaessaan pyörän kulkupintaan ne toimivat seisontajarrun osana..

I.10.2.   Materiaalit

Huoltotoimenpiteinä vaihdettavat jarruanturat voivat olla valmistettu valuraudasta, komposiittimateriaalista tai sintratusta materiaalista. Jos antura on sintrattua materiaalia, kitkakertoimen on oltava mahdollisimman riippumaton jarrutuksen aloitusnopeudesta, pyörän kulkupintaan kohdistuvasta paineesta, jarrupinnan lämpötilasta ja ilmasto-olosuhteista. Kitkakerroin ei myöskään saa riippua jarruanturan kitkapinnan sopeutumisesta pyörän kulkupinnan muodon mukaiseksi.

Tässä liitteessä ei ole komposiittimateriaalista valmistettuihin anturoihin liittyviä eritelmiä.

I.10.3.   Kiinnitys jarrukenkään

Yksinkertaisen ja kaksoisjarruanturan kiinnitysmittojen ja niiden kiinnityskiilojen on oltava kuvan I.10.3.1 mukaiset 320 mm pitkissä valurautaisissa anturoissa ja kuvan I.10.3.2 mukaiset 250 mm pitkissä kaksoisjarruanturoissa. Kuvassa I.10.3.3 esitetään, mitä erityispiirteitä on huomioitava sen varmistamiseksi, että samantyyppiset anturat ovat keskenään vaihdettavissa ja että 320 mm pitkät komposiittimateriaalista valmistetut anturat eivät ole vaihdettavissa valurautaisiin anturoihin. Kuvassa I.10.3.4 esitetään vastaavat piirteet 250 mm pitkistä komposiittimateriaalista valmistetuista kaksoisjarruanturoista.

Katso seuraavat kuvat

Kuva I.10.3.1

Osa 1

Image

Kuva I.10.3.1

Osa 2

Image

Kuva I.10.3.2

Osa 1

Image

Kuva I.10.3.2

Osa 2

Image

Kuva I.10.3.3

Kaikki muut mitat kuten kuvassa I.10.3.1

Image

Kuva I.10.3.4

Kaikki muut mitat kuten kuvassa I.10.3.2

Image

I.11.   HÄTÄJARRUKIIHDYTIN

Hätäjarrukiihdytin on vaunun jarrujohtoon liitetty laite, joka reagoi jarrujohdon paineen nopeaan laskuun siten, että paine jatkaa nopeaa laskua, kunnes se on alle 2,5 baaria.

Hätäjarrukiihdyttimen on toimittava kaikkien yhteentoimivien toimintaventtiilien ja vanhojen yhteentoimivien hätäjarrukiihdyttimien kanssa. Hätäjarrukiihdytin on valmis toimimaan, kun paine jarrujohdossa on noussut käyttöpaineeseen. Seuraavat käyttöolosuhteet on määritelty jarrujohdon käyttöpaineen ollessa 5 baaria, mutta hätäjarrukiihdyttimen toiminnassa ei saa tapahtua virheitä käyttöpaineen ollessa 4–6 baaria.

Kun hätäjarrutusta käytetään, hätäjarrukiihdyttimet vähentävät niin nopeasti jarrujohdon painetta, että jarrusylinterin paine nousee äkkiä junayksikön kaikissa vaunuissa. Kun jarrujohdon paine on laskenut alle 2,5 baarin nopeasti eli alle 4 sekunnissa siitä, kun kiihdytin alkaa toimia, kiihdytin lakkaa päästämästä ilmaa niin että jarrujohto voidaan täyttää nopeasti.

Hätäjarrukiihdyttimen on päästettävä ilma jarrujohdosta aiheuttamatta haittaa vaunun/junan käyttäytymiselle.

Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia käyttöpaineen täyttöiskun vaikutuksesta, kun jarrujohdon paine nousee yli normaalin käyttöpaineen 6 baariin. Täyttöisku voi kestää korkeintaan 40 sekuntia ”G”—asennossa ja korkeintaan 10 sekuntia ”P”—asennossa. Hätäjarrukiihdyttimen toiminta ei saa alkaa jarrujen täyden irrotuksen jälkeen, jos jarrujohdon paine nousee 6 baariin 2 sekunniksi ja sitten normaaliin käyttöpaineeseen palattaessa laskee 5,2 baariin 1 sekunnissa.

Yksittäinen vaunu ei saa vaikuttaa hätäjarrukiihdyttimen toimintaan, kun siihen ei ole asennettu hätäjarrukiihdytintä tai siitä on jarru suljettu. Tätä sovelletaan riippumatta kyseisen vaunun sijainnista ja junan kokoonpanosta.

Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia, kun hätäjarrutusta on käytetty täysivoimaisen jarrutuksen jälkeen.

Hätäjarrukiihdyttimen on alettava toimia viimeistään 2 sekunnin kuluttua siitä, kun jarrujohdon paine on laskenut 5:stä 3,2 baariin 3 sekunnissa.

Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia, kun jarrujohdon paine laskee tasaisesti 5:stä 3,2 baariin 6 sekunnissa jarrun ollessa toimimaton. Kun jarru on toiminnassa, jarrujohdon paineen on laskettava samassa suhteessa (5:stä 3,2 baariin 6 sekunnissa), mutta 2,5 baariin ilman, että hätäjarrukiihdytin toimii.

Hätäjarrukiihdytin ei saa toimia käyttöjarrutuksen alkuvaiheessa, joka johtuu toimintaventtiilin sisäisen kiihdytinventtiilin toiminnasta. Tämä testi tehdään testilaitteella, jossa jarrujohdon paine laskee kuvan I.22 mukaisesti. Testilaitteen on laskettava jarrujohdon paine 5:stä 4,5 baariin 1 sekunnissa alkuperäisen laskunopeuden ollessa 2 baaria/sekunti 5:stä 4,7 baariin. Hätäjarrukiihdytin ei saa alkaa toimia tämän testin aikana.

Jos hätäjarrukiihdytin on sisäänrakennettuna toimintaventtiiliin, sen on oltava toimimaton sen jälkeen kun jarru on suljettu.

Kuva I.22

Epäherkkyystestin olosuhteet

Image

I.12.   KUORMAJARRUVENTTIILI JA KUORMAVAIHDE

I.12.1.   Kuormajarruventtiili

Kuorman muutostiedon siirtyminen jarrujen ohjausjärjestelmään (säädettävä releventtiili) voi olla pelkästään mekaanista tai pneumaattista. Pneumaattisen signaalin tuottamismenetelmä voi olla mekaanisesti toimiva pneumaattinen laite tai hydropneumaattinen muuttaja tai elastomeeripneumaattinen muuttaja. Pneumaattisen järjestelmän tuottama suurin ulostulopaine vaunun ollessa täysin kuormitettu ei saa ylittää 4,6 baaria.

I.12.2.   Kuormavaihde

Kuorman muutostiedon (tyhjä tai kuormattu) siirtyminen jarrujen ohjausjärjestelmään (kuormavaihde) voi olla pelkästään mekaanista tai pneumaattista. Pneumaattisen signaalin tuottamismenetelmä voi olla mekaanisesti toimiva pneumaattinen laite tai hydropneumaattinen muuttaja tai elastomeeripneumaattinen muuttaja. Jos pneumaattinen laite on sellainen, että se tuottaa muutoksen tyhjän ja kuormitetun välisessä ohjauspaineessa, kuormavaihteen on toimittava turvallisesti ja oikein, kun pienin ulostulopaine on 3 baaria kuormattuna.

LIITE J

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Teli ja pyörästö

J.1.   POIKKEUKSELLISILLA KÄYTÖN AIKAISILLA KUORMITUKSILLA TEHTÄVÄT STAATTISET TESTIT

Käytettyjen kuormitusten määritelmät

Testeissä käytetään seuraavia kuormituksia:

| — | pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset |
| --- | --- |

—

pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset

| — | kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset |
| --- | --- |

—

kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset

| — | jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset |
| --- | --- |

—

jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

| — | vääntökuormitukset. |
| --- | --- |

—

vääntökuormitukset.

Pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset

Pysty- ja sivuttaissuuntaiset kuormitukset lasketaan telin nimelliskuormitukseen verraten (esimerkiksi 20 tonnin tai 22,5 tonnin akselipainolle tarkoitettu teli).

Seuraava pätee, kun halutaan ottaa huomioon maksimaalinen dynaaminen kuormitus:

| — | Telikeskiöön kohdistuva pystysuuntainen kuormitus on seuraava: |
| --- | --- |

—

Telikeskiöön kohdistuva pystysuuntainen kuormitus on seuraava:

| — | , missä (kaksiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula, missä Formula (kaksiakselisille teleille)

| — | , missä (kolmiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula, missä Formula (kolmiakselisille teleille)

Jos halutaan simuloida vain radan epätasaisuuksien aiheuttamaa pystysuuntaista kuormitusta, on telikeskiöön kohdistettava vain voima suuruudeltaan 2 Fz.

Teliin kohdistuva sivuttaissuuntainen kuormitus on seuraava:

| — | (kaksiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula (kaksiakselisille teleille)

| — | (kolmiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula (kolmiakselisille teleille)

Huom: Kolmiakselisten telien sivuttaissuuntaiset kuormitukset perustuvat telityypin 714 hyväksymisen yhteydessä tehdyissä käyttökokeissa mitattuun kuormituksen jakautumaan. Muille telityypeille on käytettävä niiden käyttökokeessa mitattuja kuormitusjakautumia.

Kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset

Kallistusvakion α arvoksi otetaan 0,3 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset kaksiakseliset telit).

Jos sivutyynyjen etäisyys (2 bg) toisistaan on muu kuin 1 700 mm, saadaan α:n arvo seuraavasta lausekkeesta:

Formula

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset FB ovat suuruudeltaan 120 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.

Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset FB aiheuttavat seuraavia kuormituksia:

| — | hidastuvuuskuormituksia |
| --- | --- |

—

hidastuvuuskuormituksia

| — | kontaktikuormituksia |
| --- | --- |

—

kontaktikuormituksia

| — | jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia. |
| --- | --- |

—

jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.

Vääntökuormitukset

Telin runkoon kohdistuvat kuormitukset telin jousituksineen joutuessa kohtaan, jossa raiteen kierous on 10 ‰.

Testimenettely

Venymäliuskat kiinnitetään telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta, ja erityisesti alueille, joihin rasitus keskittyy. Liuskojen sijoittelu on määritettävä esimerkiksi käyttäen jännitykset ilmaisevaa lakkaa.

Testi on tehtävä kuvan 1 ja taulukon J5 mukaisesti (kaksiakselisille teleille) tai kuvan 2 ja taulukon J6 mukaisesti (kolmiakselisille teleille).

Testikuormitukset on kohdistettava asteittain. Ennen täyden kuormituksen käyttämistä on käytettävä kuormituksia suuruudeltaan 50 % ja 75 % enimmäisarvosta.

Saatavat tulokset

Aineen kimmoraja ei saa ylittyä millään kuormituksella.

Testikuormituksen jälkeen ei näkyvissä saa olla mitään pysyviä muodonmuutoksia.

Poikkeuksellisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit — kaksiakseliset telit

Kuva J1

Image

Taulukko J5

| Kuormitustapaus | Kuormitukset | Raiteen kierous g+ | Jarrutusvoimat |
| --- | --- | --- | --- |
| Pystysuuntaiset | Sivusuuntaiset |
| | Sivutyyny 2 Fz2 | Telikeskiö Fzc | Sivutyyny 1 Fz1 | Fy | | |
| 1 | | 2Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Kuormitustapaus

Kuormitukset

Raiteen kierous g+

Jarrutusvoimat

Pystysuuntaiset

Sivusuuntaiset

Sivutyyny 2 Fz2

Telikeskiö Fzc

Sivutyyny 1 Fz1

Fy

1

2Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB= Jarrutusvoimat |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB= Jarrutusvoimat

Formula

Poikkeuksellisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit — kolmiakseliset telit

Kuva J2

Image

Taulukko 6

| Kuormitustapaus | Kuormitukset | Raiteen kierous g+ | Jarrutusvoima |
| --- | --- | --- | --- |
| Pystysuuntaiset | Sivusuuntaiset |
| Sivutyyny 2 Fz2 | Telikeskiö Fzc | Sivutyyny 1 Fz1 | Fy |
| 1 | | 2 Fz | | | | |
| 2 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | | 10 ‰ | |
| 3 | 0 | (1-α) Fz max | α Fz max | Fy max | | |
| 4 | α Fz max | (1-α) Fz max | 0 | -Fy max | | |
| 5 | 0 | 1,2 Fz | 0 | | | FB |

Kuormitustapaus

Kuormitukset

Raiteen kierous g+

Jarrutusvoima

Pystysuuntaiset

Sivusuuntaiset

Sivutyyny 2 Fz2

Telikeskiö Fzc

Sivutyyny 1 Fz1

Fy

1

2 Fz

2

0

(1-α) Fz max

α Fz max

10 ‰

3

0

(1-α) Fz max

α Fz max

Fy max

4

α Fz max

(1-α) Fz max

0

-Fy max

5

0

1,2 Fz

0

FB

| | |
| --- | --- |
| | FB = Jarrutusvoima |
| | |

Formula

Formula

Formula

FB = Jarrutusvoima

Formula

J.2.   TAVANOMAISILLA KÄYTÖN AIKAISILLA KUORMITUKSILLA TEHTÄVÄT STAATTISET TESTIT

Käytettyjen kuormitusten määritelmät

Testeissä käytetään seuraavia kuormituksia:

| — | telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset |
| --- | --- |

—

telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset

| — | sivuttaiskuormitukset |
| --- | --- |

—

sivuttaiskuormitukset

| — | jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset |
| --- | --- |

—

jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

| — | vääntökuormitukset. |
| --- | --- |

—

vääntökuormitukset.

Pystysuuntaiset ja kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset

Telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat kuormitukset on laskettava suhteessa telin nimelliskuormitukseen. Nämä riippuvat seuraavista tekijöistä:

| — | Fz eli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus |
| --- | --- |

—

Fz eli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus

| — | α eli kallistusvakio |
| --- | --- |

—

α eli kallistusvakio

| — | β eli ponnahdusvakio |
| --- | --- |

—

β eli ponnahdusvakio

Kallistusvakion α arvoksi otetaan 0,2 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset kaksiakseliset telit).

Jos sivutyynyjen etäisyys (2 bg) toisistaan on muu kuin 1 700mm, saadaan α:n arvo seuraavasta lausekkeesta:

Formula

Telin pystysuuntaista dynaamista käyttäytymistä kuvaavan ponnahdusvakion β arvoksi otetaan 0,3 (vaunun telejä koskeva normaaliarvo).

Sivuttaissuuntainen kuormitus

Sivuttaisuuntainen kuormitus on seuraava:

| — | (kaksiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula (kaksiakselisille teleille)

| — | (kolmiakselisille teleille) |
| --- | --- |

—

Formula (kolmiakselisille teleille)

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset ovat suuruudeltaan 100 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.

Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset aiheuttavat seuraavia kuormituksia:

| — | hidastuvuuskuormituksia |
| --- | --- |

—

hidastuvuuskuormituksia

| — | kontaktikuormituksia |
| --- | --- |

—

kontaktikuormituksia

| — | jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia. |
| --- | --- |

—

jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.

Vääntökuormitukset

Raiteen kierouden arvoksi telin akseliväliin nähden otetaan 5 ‰.

Tätä kieroutta g+ on simuloitava joko siirtämällä kannattimia tai kohdistamalla teliin vastaavat lasketut vastavoimat.

Testimenettely

Venymäliuskat on kiinnitettävä telin runkoon kaikkiin paikkoihin, joihin kohdistuu voimakasta rasitusta, ja erityisesti alueille, joihin rasitus keskittyy.

Testissä telin runkoon kohdistetaan erilaisia kuormitusyhdistelmiä, joilla simuloidaan seuraavia tilanteita:

| — | kulku suoralla radalla |
| --- | --- |

—

kulku suoralla radalla

| — | kulku kaarteissa |
| --- | --- |

—

kulku kaarteissa

| — | kallistuksen ja radan epätasaisuuksien aiheuttamat dynaamisen kuormituksen vaihtelut |
| --- | --- |

—

kallistuksen ja radan epätasaisuuksien aiheuttamat dynaamisen kuormituksen vaihtelut

| — | jarrutus |
| --- | --- |

—

jarrutus

| — | raiteen kierous. |
| --- | --- |

—

raiteen kierous.

Erilaiset käytettävät kuormitustapaukset on kuvattu kuvassa 3 ja taulukossa 7 (kaksiakselisille teleille) sekä kuvassa 4 ja taulukossa 8 (kolmiakselisille teleille).

Kun vaunua on testattu käyttäen seitsemää ensimmäistä kuormitustapausta ilman raiteen kieroutta, on tehtävä neljä lisätestiä toistaen kuormitustapaukset 4, 5, 6 ja 7 lisäämällä niihin raiteen kierouden aiheuttama kuormitus (jonka arvo on määritelty kullekin teli-jousitusyhdistelmälle).

Kaikissa näissä neljässä kuormitustapauksessa on kierouden aiheuttama kuormitus kohdistettava ensin yhteen suuntaan ja sitten toiseen.

Raiteen kierouden mukaantulo ei muuta pystysuuntaisten voimien summaa.

Testejä on tehtävä jarrutuksesta aiheutuvia kuormituksia vastaavilla kuormituksilla, jos liitteen A mukaisten testien tulokset osoittavat ne tarpeellisiksi (kimmoraja ylitetty näiden testien aikana).

Saatavat tulokset

Jokaisessa mittauspisteessä on mitattava jännitykset σ1...σn jokaisessa edellä määritellyssä kuormitustapauksessa.

Näistä n:stä arvosta valitaan pienin σmin. ja suurin σmax., ja niiden avulla määritetään seuraavart suureet:

Formula

Formula

Materiaalien sekä hitsattujen liitosten ja muuntyyppisten liitosten käyttäytymistä väsytyskuormituksessa on arvioitava nykyisten kansainvälisten ja kansallisten standardien mukaisesti tai muiden vastaavan pätevyyden tietolähteiden, kuten ERRI B12 -komitean raporttiin RPI1 perustuvan lähteen, mukaisesti, jos niitä on käytettävissä.

Soveltuvilla tiedoilla on yleensä oltava seuraavat ominaisuudet:

korkea kestämisen todennäköisyys (eli mieluiten 97,5 %, mutta vähintään 95 %)

tietojen luokittelu komponentin tai liitoksen geometrian mukaan (mukaan luettuna jännitysten keskittyminen)

raja-arvot, jotka on saatu pienimittakaavaisista malleista testimenetelmiä käyttäen ja aiempaan kokemukseen perustuen, minkä ansiosta niiden soveltuvuus täysikokoisiin komponentteihin on taattu.

Jos noudatettavat jännityksen raja-arvot ovat ne, jotka on annettu ERRI B12 -komitean raportissa RPI7, ne voidaan ylittää jopa 20 %:lla muutamissa mittauspisteissä, joita on sitten seurattava erityisen tarkasti väsymistestien aikana. Jos testauksen aikana ei havaita alkavia halkeamia, hyväksytään staattisen testauksen aikana mitatut arvot ylittävät jännitykset ja teli hyväksytään.

Tavanomaisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit — kaksiakseliset telit

Kuva J3

Image

Taulukko J7

| Kuormitustapaus | Kuormitukset | |
| --- | --- | --- |
| Pystysuuntaiset | Sivusuuntaiset | Jarrutusvoimat |
| Sivutyyny 2 Fz2 | Telikeskiö Fzc | Sivutyyny 1 Fz1 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β)Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β)Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β) Fz | α(1+β)Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β)Fz | (1-α)(1+β) Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β) Fz | α(1-β)Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β)Fz | (1-α)(1-β) Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Kuormitustapaus

Kuormitukset

Pystysuuntaiset

Sivusuuntaiset

Jarrutusvoimat

Sivutyyny 2 Fz2

Telikeskiö Fzc

Sivutyyny 1 Fz1

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β)Fz

0

3

0

(1-β)Fz

0

4

0

(1-α)(1+β) Fz

α(1+β)Fz

Fy

5

α(1+β)Fz

(1-α)(1+β) Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β) Fz

α(1-β)Fz

Fy

7

α(1-β)Fz

(1-α)(1-β) Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

Tavanomaisilla käytön aikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit – kolmiakseliset telit

Kuva J4

Image

Taulukko J8

| Kuormitustapaus | Kuormitukset | |
| --- | --- | --- |
| Pystysuorat | Sivusuuntaiset | Jarrutusvoimat |
| Sivutyyny 2 Fz2 | Telikeskiö Fzc | Sivutyyny 1 Fz1 | Fy | |
| 1 | 0 | Fz | 0 | | |
| 2 | 0 | (1+β)Fz | 0 | | |
| 3 | 0 | (1-β)Fz | 0 | | |
| 4 | 0 | (1-α)(1+β)Fz | α(1+β)Fz | Fy | |
| 5 | α(1+β)Fz | (1-α)(1+β)Fz | 0 | -Fy | |
| 6 | 0 | (1-α)(1-β)Fz | α(1-β)Fz | Fy | |
| 7 | α(1-β)Fz | (1-α)(1-β)Fz | 0 | -Fy | |
| 8 | 0 | Fz | 0 | | FB |

Kuormitustapaus

Kuormitukset

Pystysuorat

Sivusuuntaiset

Jarrutusvoimat

Sivutyyny 2 Fz2

Telikeskiö Fzc

Sivutyyny 1 Fz1

Fy

1

0

Fz

0

2

0

(1+β)Fz

0

3

0

(1-β)Fz

0

4

0

(1-α)(1+β)Fz

α(1+β)Fz

Fy

5

α(1+β)Fz

(1-α)(1+β)Fz

0

-Fy

6

0

(1-α)(1-β)Fz

α(1-β)Fz

Fy

7

α(1-β)Fz

(1-α)(1-β)Fz

0

-Fy

8

0

Fz

0

FB

| | β=0,3 |
| --- | --- |
| | |

Formula

β=0,3

Formula

Formula

J.3   VÄSYTYSKOKEET

Käytettyjen kuormitusten määritelmät

Testeissä käytetään seuraavia kuormituksia:

| — | sivuttaiskuormitukset |
| --- | --- |

—

sivuttaiskuormitukset

| — | telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset |
| --- | --- |

—

telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat pystysuuntaiset kuormitukset

| — | jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset |
| --- | --- |

—

jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

| — | vääntökuormitukset. |
| --- | --- |

—

vääntökuormitukset.

Pystysuuntaiset ja kallistumisesta aiheutuvat kuormitukset

| — | Telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat kuormitukset on laskettava suhteessa telin nimelliskuormitukseen. Nämä riippuvat seuraavista tekijöistä: |
| --- | --- |

—

Telikeskiöön ja sivutyynyihin kohdistuvat kuormitukset on laskettava suhteessa telin nimelliskuormitukseen. Nämä riippuvat seuraavista tekijöistä:

| — | Fz eli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus |
| --- | --- |

—

Fz eli vaunun rungon kuhunkin teliin kohdistama staattinen kuormitus

| — | α eli kallistusvakio, jonka arvo on 0,2 |
| --- | --- |

—

α eli kallistusvakio, jonka arvo on 0,2

| — | β eli ponnahdusvakio, jonka arvo on 0,3. |
| --- | --- |

—

β eli ponnahdusvakio, jonka arvo on 0,3.

Fz on staattinen kuormitus. Vakiosta α riippuvia kuormituksia pidetään kvasistaattisina. Vakiosta β riippuvia kuormituksia pidetään dynaamisina.

Kallistusvakion α arvoksi otetaan 0,2 teleille, joissa sivutyynyt ovat 1 700 mm:n etäisyydellä toisistaan (tavanomaiset kaksiakseliset telit). Jos sivutyynyjen etäisyys (2 bg) toisistaan on muu kuin 1 700 mm, saadaan α:n arvo seuraavasta lausekkeesta:

Formula

Sivuttaissuuntaiset kuormitukset

Testeissä käytetään seuraavia sivuttaissuuntaisia kuormituksia:

| — | Kaksiakseliset telit:






  — | kvasistaattinen kuormitus: |
| --- | --- | --- |

—

Kaksiakseliset telit:

—

kvasistaattinen kuormitus: Formula

| — | dynaaminen kuormitus: |
| --- | --- |

—

dynaaminen kuormitus: Formula

| — | Kolmiakseliset telit:






  — | kvasistaattinen kuormitus: |
| --- | --- | --- |

—

Kolmiakseliset telit:

—

kvasistaattinen kuormitus: Formula

| — | dynaaminen kuormitus: |
| --- | --- |

—

dynaaminen kuormitus: Formula

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset

Jarrutuksesta aiheutuvat kuormitukset ovat suuruudeltaan 100 % hätäjarrutuksessa syntyvistä voimista.

Testattavassa telissä nämä jarrutuksen synnyttämät kuormitukset aiheuttavat seuraavia kuormituksia:

| — | hidastuvuuskuormituksia |
| --- | --- |

—

hidastuvuuskuormituksia

| — | kontaktikuormituksia |
| --- | --- |

—

kontaktikuormituksia

| — | jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia. |
| --- | --- |

—

jarrujen liitoksiin kohdistuvia kuormituksia.

Vääntökuormitukset

Raiteen kierouden arvoksi telin akseliväliin nähden on otettava 5 ‰.

Testimenettely

Väsymistesteissä käytetään vuoronperään kvasistaattisia ja dynaamisia kuormitusjaksoja, jotka vastaavat kulkua oikealle ja vasemmalle kaartuvissa mutkissa.

Jos liitteessä B määritellyt testit ovat osoittaneet, että raiteen kierous aiheutti jännityksiä vain tietyissä telin rungon osissa, joissa pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten aiheuttamat jännitykset ovat vähäisiä, on väsymistesti ensi vaiheessa tehtävä vain pysty- ja sivuttaissuuntaisia kuormituksia käyttäen.

Tässä tapauksessa pysty- ja sivuttaissuuntaisten kvasistaattisten ja dynaamisten kuormitusten on vaihdeltava ajan mukaan siten kuin kuvien 3, 5, 6 ja 7 kuvioissa (kaksiakseliset telit) tai kuvien 5, 6, 7 ja 8 kuvioissa (kolmiakseliset telit) on esitetty.

Jokaisessa oikealle tai vasemmalle kaartuvaa mutkaa vastaavassa jaksossa on oltava 20 dynaamista pysty- ja sivuttaissuuntaisen kuormituksen jaksoa.

Pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten dynaamisten vaihtelujen on tapahduttava samalla taajuudella ja samassa vaiheessa siten kuin kuvioissa on esitetty. Testissä on oltava sama määrä oikealle ja vasemmalle kaartuvia mutkia simuloivia jaksoja.

Tässä ensimmäisessä testivaiheessa on oltava 6 × 106 dynaamisen kuormituksen vaihtelujaksoa.

Toisessa testivaiheessa on oltava 2 × 106 jaksoa, joissa staattiset voimat pidetään samoina mutta kvasistaattisia ja dynaamisia voimia kasvatetaan kertoimella 1,2.

Kolmannessa testivaiheessa on niin ikään 2 × 106 jaksoa, ja se tehdään samoin kuin toinen jakso, paitsi että kertoimen 1,2 sijasta käytetään kerrointa 1,4.

Testejä on tehtävä jarrutuksesta aiheutuvia kuormituksia vastaavilla kuormituksilla, jos 2 kohdan mukaisten testien tulokset osoittavat ne tarpeellisiksi (kimmoraja ylitetty näiden testien aikana).

Vääntökuormitukset

Testissä on oltava kaikkiaan 106 vaihtelevan vääntökuormituksen jaksoa seuraavasti:

| — | 6 × 105 ensimmäisen testivaiheen aikana |
| --- | --- |

—

6 × 105 ensimmäisen testivaiheen aikana

| — | 2 × 105 molempien seuraavien testijaksojen aikana. |
| --- | --- |

—

2 × 105 molempien seuraavien testijaksojen aikana.

Vääntötestejä määriteltäessä on otettava huomioon staattisten testien tulokset ja olemassa olevien testilaitosten mahdollisuudet.

Jos staattiset testit ovat osoittaneet, ettei raiteen kierous vaikuta telin runkoon, sitä ei oteta huomioon.

Jos liitteen B mukaiset staattiset testit osoittavat, että raiteen kierouden aiheuttamat kuormitukset ovat selvästi erilaisia kuin pysty- ja sivuttaissuuntaisten voimien aiheuttamat (esim. siksi, että ne kohdistuvat eri kohtiin), voidaan 6 × 105 jaksoa ja kaksi kertaa 2 × 105 jaksoa vääntökuormitusta kohdistaa testattavaan kohteeseen erillisenä pysty- ja sivuttaissuuntaisista kuormituksista. Muuten testijärjestelyn on mahdollistettava pysty- ja sivuttaissuuntaisten kuormitusten sekä vääntökuormitusten kohdistaminen samanaikaisesti.

Raiteen kierouden vaikutusta simuloivien kuormitusten on vastattava niitä kuormituksia, jotka syntyvät jousituksen toimiessa vaimennettuna.

Saatavat tulokset

Ensimmäisen testivaiheen 6 × 106 jakson jälkeen ei saa esiintyä halkeamia. Tämä on todennettava ainetta rikkomattomalla koestuksella (magneettisella hiukkastestillä tai tunkeumaväritestillä) aina 1 × 106 jakson jälkeen.

Toisen testivaiheen jälkeen voidaan hyväksyä sellaiset pienet halkeamat, jotka eivät käytön aikana edellyttäisi välitöntä korjausta.

Jännitysten kehittymistä staattisen testin aikana havaittuihin suurimpien jännitysten kohtiin (6.1.1.2.1.3 kohta) on seurattava väsymistestin aikana venymäliuskoilla, erityisesti silloin, jos raja-arvot ylittäviä jännitysarvoja on 6.1.1.2.1.3 kohdan mukaisesti hyväksytty.

Väsymistestit kaksiakselisille teleille

Ks. kuva J3.

Telikeskiön kuormitus

Kuva J5

Image

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

Sivutyynyjen kuormitukset

Kuva J6

Image

{Formula

{Formula

Telikeskiöön vaikuttava sivuttaissuuntainen kuormitus

Kuva J7

Image

{Formula

Väsymistestit — kolmiakseliset telit

Kuva J8

Image

Telikeskiön kuormitus

Ks. kuva J5.

| { | |
| --- | --- |
| |
| |
| |

{

Formula

Formula

Formula

Formula

Sivutyynyjen kuormitukset

Ks. kuva J6.

| { | |
| --- | --- |
| |

{

Formula

Formula

Telikeskiöön vaikuttava sivuttaissuuntainen kuormitus

Ks. kuva J7.

Formula

J.4.   MERKINNÄT

Qo

  =
  staattinen pystysuuntainen voima kuormatun vaunun pyörän tasolla (kN)

m+

  =
  telin massa (t)

Qo
  = staattinen pystysuuntainen voima, joka kohdistuu kuormatun vaunun teliin (kN)

Fz

  =
  4Qo- m+g (kaksiakselisille teleille)

Fz

  =
  6Qo — m+g (kolmiakselisille teleille)

g
  =
  maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys (9,8 m/s2)

Fy
  = sivuttaissuuntainen voima (kN)

FB

  =
  jarrutusvoima (kN)

g+

  =
  telin akseleihin kohdistettava raiteen kierous ( ‰)

α = kallistumista kuvaava vakio

Vakion arvo riippuu välistä 2bg.

β = ponnahdusta kuvaava vakio

2bg = sivutyynyjen väli (mm)

J.5   YLEISKATSAUS/OHJEITA

Testit voidaan jakaa kolmeen ryhmään:

| — | Poikkeuksellisilla käytönaikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit
  Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa siitä, että käytönaikaiset enimmäiskuormitukset aiheuttaisivat telin runkoon pysyviä ja näkyviä muodonmuutoksia. |
| --- | --- |

—

Poikkeuksellisilla käytönaikaisilla kuormituksilla tehtävät staattiset testit

Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa siitä, että käytönaikaiset enimmäiskuormitukset aiheuttaisivat telin runkoon pysyviä ja näkyviä muodonmuutoksia.

| — | Normaalikäytön aikaisia dynaamisia kuormituksia simuloivat staattiset testit
  Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa käytönaikaisten kuormitusten aiheuttamista väsymismurtumista. |
| --- | --- |

—

Normaalikäytön aikaisia dynaamisia kuormituksia simuloivat staattiset testit

Näillä testeillä todennetaan, ettei ole vaaraa käytönaikaisten kuormitusten aiheuttamista väsymismurtumista.

| — | Väsytyskokeet
  Näiden testien tarkoitus on määrittää telin rungon käyttöikä, havaita mahdolliset heikot kohdat — erityisesti paikoissa, joihin ei ole mahdollista kiinnittää venymäliuskoja — ja arvioida turvamarginaalia. |
| --- | --- |

—

Väsytyskokeet

Näiden testien tarkoitus on määrittää telin rungon käyttöikä, havaita mahdolliset heikot kohdat — erityisesti paikoissa, joihin ei ole mahdollista kiinnittää venymäliuskoja — ja arvioida turvamarginaalia.

Koepenkkitestien yleiset vaatimukset

Testit on tehtävä käyttäen järjestelyä, joka mahdollistaa kuormitusten kohdistamisen ja jakamisen täsmälleen samoihin kohtiin kuin missä ne esiintyvät käytön aikana samalla kun simuloidaan oikein jousituksen ja telin vaunun runkoon liittävien osien vapaaliikettä ja vapausasteita.

Testit voidaan tehdä jousituksen kansa tai ilman sitä.

Jousituksen vaimentimet on otettava pois käytöstä kitkan eliminoimiseksi.

Käytettävät kuormitukset on selostettu lisäyksissä A, B ja C.

Telin rakenteelliset ominaisuudet on otettava huomioon määritettäessä tapaa, jolla kuormituksia ja niistä aiheutuvia vastavoimia kohdistetaan telin runkoon. Seuraavassa kaavakuvassa on esimerkki kuormitusten kohdistamisesta kaksiakselisiin teleihin.

LIITE K

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Pyöräkerta

| K.1. | OSIEN KOKOONPANO |
| --- | --- |

K.1.

| K.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

K.1.1.

| K.1.2. | Pyörän napareiän ja akselin napaistukan välinen sovite |
| --- | --- |

K.1.2.

| K.1.3. | Puristusliitosta esittävä kuvio |
| --- | --- |

K.1.3.

| K.2. | PYÖRÄKERTOJEN OMINAISUUDET |
| --- | --- |

K.2.

| K.2.1. | Kokoonpanojen mekaaninen lujuus |
| --- | --- |

K.2.1.

| K.3. | MITAT JA TOLERANSSIT |
| --- | --- |

K.3.

| K.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

K.3.1.

| K.3.2. | Asennettujen pyörien ominaisuudet |
| --- | --- |

K.3.2.

| K.3.3. | Pyörän navan ylitys |
| --- | --- |

K.3.3.

| K.4. | KORROOSIOSUOJAUS |
| --- | --- |

K.4.

K.1.   OSIEN KOKOONPANO

K.1.1.   Yleistä

Ennen asentamista on kaikkien pyöräkerran osien oltava ne määrittelevässä asiakirjassa esitettyjen geometriavaatimusten mukaisia. Pyörien ja akselin on oltava valmiita asennettavaksi.

Pyöräkerran osat voidaan liittää kutistus- tai puristusliitoksella. Pyöräkerran laakerit on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Kunkin pyöräkerran pyörien staattisen epätasapainon on oltava samassa halkaisijan tasossa ja samalla puolen akselia.

K.1.2.   Pyörän napareiän ja akselin napaistukan välinen sovite

Jos ei muuta sovitetta ole erikseen määrätty, sovitteen ”j” arvon on millimetreinä ilmaistuna oltava seuraavissa rajoissa:

| — | kutistussovite: 0,0009dm = j = 0,0015dm |
| --- | --- |

—

kutistussovite: 0,0009dm = j = 0,0015dm

| — | puristussovite: 0,0010dm = j = 0,0015dm + 0,06
  missä dm on pyörän napareiän halkaisija millimetreinä. |
| --- | --- |

—

puristussovite: 0,0010dm = j = 0,0015dm + 0,06

missä dm on pyörän napareiän halkaisija millimetreinä.

K.1.3.   Puristusliitosta esittävä kuvio

Puristusliitoksessa voiman ja muodonmuutoksen välistä riippuvuutta esittävä käyrä kertoo, etteivät liitospinnat ole vahingoittuneet ja että haluttu sovite on saatu aikaan.

Tarvittava asennusvoima riippuu K.2.1 kohdassa määritellystä voimasta F ja on suuruudeltaan:

0,85F < asennusvoima < 1,45F

K.2.   PYÖRÄKERTOJEN OMINAISUUDET

K.2.1.   Kokoonpanojen mekaaninen lujuus

Pyöräkerrat on testattava, jotta nähdään, onko pyörät asennettu oikein. Testi tehdään puristimessa, jossa on laite voiman mittaamiseksi. Voima F on asteittain kohdistettava tasaisesti pyörän ympäri ja pidettävä 30 sekunnin ajan. Jollei suunnittelija ole muuta ilmoittanut, voiman F on oltava suuruudeltaan

Formula

missä 0,8dm < L < 1,1 dm

ja dm on pyörän napareiän nimellishalkaisija (mm) ja L on pyörännavan pituus (mm).

Vaadittavat tulokset:

Pyörä ei saa liikkua akseliin nähden siihen kohdistetun voiman vaikutuksesta.

K.3.   MITAT JA TOLERANSSIT

K.3.1.   Yleistä

Pyöräkerran mittojen on oltava piirustusten mukaiset. Pyöräkerran eri osien asennuksessa käytettävät mittojen ja muotojen toleranssit on esitetty seuraavissa kohdissa.

Mittaukset on tehtävä pyöräkerran ollessa kuormittamattomana.

K.3.2.   Asennettujen pyörien ominaisuudet

Kuva K6

Image

Taulukko K18

| Kuvaus | Symboli | Toleranssi (mm) |
| --- | --- | --- |
| | | ≤120km/h | >120 km/h |
| Pyörien sisäpintojen väli (1) | a1 | + 2 (2)

  0 |
| Mitta laipan sisäreunasta akselitapin olakkeeseen | c — c1 tai c1 — c | ≤ 1 |
| Kulkupintojen halkaisijoiden ero | d — d1 tai d1 — d | ≤ 0,5 | ≤ 0,3 |
| Kulkupinnan säteen mittapoikkeama | h | ≤ 0,5 | ≤ 0,3 |
| Laippojen sisäpintojen aksiaalinen asematoleranssi (1) | g | ≤ 0,8 | ≤ 0,5 |

Kuvaus

Symboli

Toleranssi (mm)

≤120km/h

>120 km/h

Pyörien sisäpintojen väli (1)

a1

- 2 (2)

0

Mitta laipan sisäreunasta akselitapin olakkeeseen

c — c1 tai c1 — c

≤ 1

Kulkupintojen halkaisijoiden ero

d — d1 tai d1 — d

≤ 0,5

≤ 0,3

Kulkupinnan säteen mittapoikkeama

h

≤ 0,5

≤ 0,3

Laippojen sisäpintojen aksiaalinen asematoleranssi (1)

g

≤ 0,8

≤ 0,5

K.3.3.   Pyörän navan ylitys

Akselin napaistukan ja pyörän navan leveydet on valittava niin, että pyörän napa ylittää hieman akselin napaistukan, erityisesti akselin rungon puolella. Ylityksen tulee olla 2–7 mm.

K.4.   KORROOSIOSUOJAUS

Pyöräkerran osat on suojattava niiden suunnittelun pohjana olevien teknisten tietojen mukaisesti.

Akselin napaistukan ja pyörän navan leveyseron synnyttämät aukot voidaan täyttää korroosionestoaineella.

---

(1)  Mitattuna 60 mm laipan yläreunan alapuolelta.

(2)  Erityisrakenteen mukaisilla pyöräkerroilla voi olla erilaiset toleranssit.

LIITE L

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Pyörät

| L.1. | Suunnittelun arviointi |
| --- | --- |

L.1.

| L.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

L.1.1.

| L.1.2. | Arvioitavat suunnitteluparametrit |
| --- | --- |

L.1.2.

| L.1.2.1. | Geometrisen yhteensopivuuden parametrit 2 |
| --- | --- |

L.1.2.1.

| L.1.2.2. | Termomekaanisen yhteensopivuuden parametrit |
| --- | --- |

L.1.2.2.

| L.1.2.3. | Mekaanisen arvioinnin parametrit |
| --- | --- |

L.1.2.3.

| L.1.3. | Geometrisen yhteensopivuuden arviointi |
| --- | --- |

L.1.3.

| L.1.4. | Termomekaanisen yhteensopivuuden arviointi |
| --- | --- |

L.1.4.

| L.1.4.1. | Yleinen menettely |
| --- | --- |

L.1.4.1.

| L.1.4.2. | Ensimmäinen vaihe: jarrupenkkitesti |
| --- | --- |

L.1.4.2.

| L.1.4.2.1. | Testimenetelmä |
| --- | --- |

L.1.4.2.1.

| L.1.4.2.2. | Hyväksymiskriteerit |
| --- | --- |

L.1.4.2.2.

| L.1.4.3. | Toinen vaihe: pyörän murtokoepenkki |
| --- | --- |

L.1.4.3.

| L.1.4.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

L.1.4.3.1.

| L.1.4.3.2. | Pyörän murtokokeen testimenetelmä |
| --- | --- |

L.1.4.3.2.

| L.1.4.3.3. | Hyväksymiskriteerit |
| --- | --- |

L.1.4.3.3.

| L.1.4.4. | Kolmas vaihe: jarrutuksen kenttätesti |
| --- | --- |

L.1.4.4.

| L.1.4.4.1. | Yleistä. |
| --- | --- |

L.1.4.4.1.

| L.1.4.4.2. | Testimenetelmä |
| --- | --- |

L.1.4.4.2.

| L.1.4.4.3. | Hyväksymiskriteerit |
| --- | --- |

L.1.4.4.3.

| L.1.5. | Mekaanisen yhteensopivuuden arviointi |
| --- | --- |

L.1.5.

| L.1.5.1. | Yleinen menettely |
| --- | --- |

L.1.5.1.

| L.1.5.2. | Ensimmäinen vaihe: laskeminen |
| --- | --- |

L.1.5.2.

| L.1.5.2.1. | Sovellettavat voimat |
| --- | --- |

L.1.5.2.1.

| L.1.5.2.2. | Laskentamenetelmä |
| --- | --- |

L.1.5.2.2.

| L.1.5.2.3. | Hyväksymiskriteerit |
| --- | --- |

L.1.5.2.3.

| L.1.5.3. | Toinen vaihe: penkkitesti |
| --- | --- |

L.1.5.3.

| L.1.5.3.1. | Yleistä |
| --- | --- |

L.1.5.3.1.

| L.1.5.3.2. | Määritelmät penkin kuormitusta ja testimenettelyä varten |
| --- | --- |

L.1.5.3.2.

| L.1.5.3.3. | Hyväksymiskriteerit |
| --- | --- |

L.1.5.3.3.

| L.2. | Tuotteen arviointi |
| --- | --- |

L.2.

| L.2.1. | Kulumiseen liittyvät mekaaniset ominaisuudet 7 |
| --- | --- |

L.2.1.

| L.2.1.1. | Vetokoeominaisuudet 7 |
| --- | --- |

L.2.1.1.

| L.2.1.2. | Pyörän kulkukehän kovuusominaisuudet 8 |
| --- | --- |

L.2.1.2.

| L.2.1.3. | Lämpökäsittelyn tasalaatuisuus 8 |
| --- | --- |

L.2.1.3.

| L.2.2. | Turvallisuuteen liittyvät mekaaniset ominaisuudet: 8 |
| --- | --- |

L.2.2.

| L.2.2.1. | Iskutestin ominaisuudet 8 |
| --- | --- |

L.2.2.1.

| L.2.2.2. | Pyörän kulkukehän iskusitkeysominaisuudet 9 |
| --- | --- |

L.2.2.2.

| L.2.3. | Materiaalin puhtaus 9 |
| --- | --- |

L.2.3.

| L.2.3.1. | Puhtaus mikrohietutkimuksessa 9 |
| --- | --- |

L.2.3.1.

| L.2.3.2. | Sisäinen eheys 9 |
| --- | --- |

L.2.3.2.

| L.2.4. | Pintakäsittelytila 10 |
| --- | --- |

L.2.4.

| L.2.4.1. | Saavutettavat ominaisuudet 10 |
| --- | --- |

L.2.4.1.

| L.2.5. | Pinnan eheys 10 |
| --- | --- |

L.2.5.

| L.2.6. | Geometriset toleranssit 10 |
| --- | --- |

L.2.6.

| L.2.7. | Staattinen epätasapaino 13 |
| --- | --- |

L.2.7.

| L.2.8. | Korroosionesto 13 |
| --- | --- |

L.2.8.

L.1.   SUUNNITTELUN ARVIOINTI

L.1.1.   Yleistä

Tässä jaksossa kuvataan menetelmiä sen arvioimiseksi, täyttääkö pyörän suunnittelu suoritustasovaatimukset. Pyörän suoritustason määrittelyssä on kolme pääperustetta, jotka vaikuttavat eri kohteisiin:

| — | geometrinen suunnittelu varmistaa, että






  — | pyörä sopii yhteen raiteen kanssa |
| --- | --- | --- |

—

geometrinen suunnittelu varmistaa, että

—

pyörä sopii yhteen raiteen kanssa

| — | pyörä sopii yhteen akselin kanssa |
| --- | --- |

—

pyörä sopii yhteen akselin kanssa

| — | termomekaaninen suunnittelu varmistaa, että






  — | pyörän muodonmuutosta voidaan hallita |
| --- | --- | --- |

—

termomekaaninen suunnittelu varmistaa, että

—

pyörän muodonmuutosta voidaan hallita

| — | ettei jarrutus riko pyöriä |
| --- | --- |

—

ettei jarrutus riko pyöriä

| — | mekaaninen suunnittelu varmistaa, että






  — | pyörä sopii aiottuun akselipainoon |
| --- | --- | --- |

—

mekaaninen suunnittelu varmistaa, että

—

pyörä sopii aiottuun akselipainoon

| — | pyöriin ei tule rasitusvikoja. |
| --- | --- |

—

pyöriin ei tule rasitusvikoja.

L.1.2.   Arvioitavat suunnitteluparametrit

L.1.2.1.   Geometrisen yhteensopivuuden parametrit

Seuraavassa esitetyt kolme parametriryhmää liittyvät pyörän toimintaan, asennukseen ja huoltoon.

| — | Toimintaan liittyvät parametrit






  — | Pyörän kosketuspinnan nimellishalkaisija: vaikuttaa puskimen korkeuteen ja kuormaulottumaan |
| --- | --- | --- |

—

Toimintaan liittyvät parametrit

—

Pyörän kosketuspinnan nimellishalkaisija: vaikuttaa puskimen korkeuteen ja kuormaulottumaan

| — | Pyörän kulkukehän leveys: liittymäkohtia vaihteiden ja risteysten kanssa |
| --- | --- |

—

Pyörän kulkukehän leveys: liittymäkohtia vaihteiden ja risteysten kanssa

| — | Pyörän kosketuspinnan kaltevuus: vaikuttaa vaunun vakauteen |
| --- | --- |

—

Pyörän kosketuspinnan kaltevuus: vaikuttaa vaunun vakauteen

| — | Pyörän kosketuspinnan kartiomaisen osan profiili |
| --- | --- |

—

Pyörän kosketuspinnan kartiomaisen osan profiili

| — | Pyörän laipan korkeus, paksuus ja kulma |
| --- | --- |

—

Pyörän laipan korkeus, paksuus ja kulma

| — | Pyörän laipan ja pyörän kosketuspinnan aktiivisen osan välinen kaltevuustaite |
| --- | --- |

—

Pyörän laipan ja pyörän kosketuspinnan aktiivisen osan välinen kaltevuustaite

| — | Pyörän kehän asento suhteessa akselin laakerilinjaan |
| --- | --- |

—

Pyörän kehän asento suhteessa akselin laakerilinjaan

| — | Napareiän yhdensuuntaisuus |
| --- | --- |

—

Napareiän yhdensuuntaisuus

| — | Asennukseen liittyvät parametrit






  — | Napareiän halkaisija |
| --- | --- | --- |

—

Asennukseen liittyvät parametrit

—

Napareiän halkaisija

| — | Pyörän navan pituus; navan on ulotuttava riittävän pitkälle akselin laakerilinjaan |
| --- | --- |

—

Pyörän navan pituus; navan on ulotuttava riittävän pitkälle akselin laakerilinjaan

| — | Huoltoon liittyvät parametrit






  — | Pyörän kosketuspinnan kulumisraja |
| --- | --- | --- |

—

Huoltoon liittyvät parametrit

—

Pyörän kosketuspinnan kulumisraja

| — | Kulumisuran muoto |
| --- | --- |

—

Kulumisuran muoto

| — | Pyörän kiinnitysalueen geometria työstökoneita varten |
| --- | --- |

—

Pyörän kiinnitysalueen geometria työstökoneita varten

| — | Öljyn poistoreiän paikka |
| --- | --- |

—

Öljyn poistoreiän paikka

| — | Pyörän kehän yleinen muoto, mahdollistettava kenkäjarruilla varustettujen pyörien jäännösjännityksen ultraäänimittaus |
| --- | --- |

—

Pyörän kehän yleinen muoto, mahdollistettava kenkäjarruilla varustettujen pyörien jäännösjännityksen ultraäänimittaus

L.1.2.2.   Termomekaanisen yhteensopivuuden parametrit

Pyörien on pystyttävä absorboimaan käytön aikana haihtuva lämpöenergia. Syntyvän energian määrä riippuu

| — | jarruanturoiden pyörän kosketuspintaan kohdistuvasta hankauksesta syntyvästä energiasta |
| --- | --- |

—

jarruanturoiden pyörän kosketuspintaan kohdistuvasta hankauksesta syntyvästä energiasta

| — | jarruanturoiden tyypistä (niiden ominaisuuksista, mitoista ja määrästä). |
| --- | --- |

—

jarruanturoiden tyypistä (niiden ominaisuuksista, mitoista ja määrästä).

L.1.2.3.   Mekaanisen arvioinnin parametrit

| — | Pyöräkerran suurin akselipaino |
| --- | --- |

—

Pyöräkerran suurin akselipaino

| — | Käyttökauden luonne






  — | ratojen kuvaus: radan geometria, kaarteiden parametrit, enimmäisnopeus jne. |
| --- | --- | --- |

—

Käyttökauden luonne

—

ratojen kuvaus: radan geometria, kaarteiden parametrit, enimmäisnopeus jne.

| — | poikkeavilla radoilla ajamisen osuus ajallisesti |
| --- | --- |

—

poikkeavilla radoilla ajamisen osuus ajallisesti

| — | Pyörän koko käyttöiän aikana ajettu matka |
| --- | --- |

—

Pyörän koko käyttöiän aikana ajettu matka

L.1.3.   Geometrisen yhteensopivuuden arviointi

Pyörän piirustusten on oltava edellä olevan kohdan ”Geometrisen yhteensopivuuden parametrit” vaatimusten mukaiset.

L.1.4.   Termomekaanisen yhteensopivuuden arviointi

L.1.4.1.   Yleinen menettely

Kaikki uudet pyörämallit on arvioitava sopivilla menetelmillä sen osoittamiseksi, että ne täyttävät tässä liitteessä annetut vaatimukset.

Arviointi koostuu kolmesta vaiheesta. Jos vaihe 1 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Jos vaihetta 1 ei läpäistä, tehdään arvio 2. Jos vaihe 2 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Vaiheessa 3 arvioidaan vaiheessa 1 ja 2 ilmaantuneita pieniä vikoja. Jos vaihetta 3 ei läpäistä, on katsottava, että pyörä ei ole yhteensopiva. Kussakin vaiheessa testit on suoritettava pyörällä, jossa on uusi kulkukehä (kosketuspinnassa nimellishalkaisija), ja pyörällä, jossa on kulunut kulkukehä (kosketuspinnan halkaisija on kulunut enimmäisrajaan asti).

Kaikissa tapauksissa testiin valitussa pyörässä on oltava huonoin mahdollinen kulkukehän geometria, kun otetaan huomioon termomekaaninen käyttäytyminen; valinta on vahvistettava kelpuutetulla numeerisella simuloinnilla. Ellei tässä suhteessa huonointa pyörää saada testaukseen, tulokset on ekstrapoloitava huonoimpaan tapaukseen samalla numeerisella simuloinnilla.

L.1.4.2.   Ensimmäinen vaihe: jarrupenkkitesti

L.1.4.2.1.   Testimenetelmä

Testin aikana 45 minuuttia käytetyn tehon on oltava 1,2Pa
  .

Formula

jossa

| m = | vaunun kiskoihin kohdistuva massa pyörää kohden (kg) |
| --- | --- |
| g = | painovoimakiihdytys (m/s

  2
  ) |
| kaltevuus= | radan keskimääräinen kaltevuus (kaltevuus ‰ / 1 000) |
| γ = | junan hidastuvuus (m/s

  2
  ) |
| Va = | vaunun nopeus (m/s) |

m =

vaunun kiskoihin kohdistuva massa pyörää kohden (kg)

g =

painovoimakiihdytys (m/s

  2
  )

kaltevuus=

radan keskimääräinen kaltevuus (kaltevuus ‰ / 1 000)

γ =

junan hidastuvuus (m/s

  2
  )

Va =

vaunun nopeus (m/s)

Vertailukohteena käytetään 4.2.4.1.2.5 kohdassa mainittua St. Gotthardin etelärinteen kaltevuutta, yksi laskettu jarrutus alas St. Gotthardin rinnettä nopeudella 80 km/t.

L.1.4.2.2.   Hyväksymiskriteerit

Uuden ja kuluneen pyörän testissä on täytyttävä samanaikaisesti kolme kriteeriä.

Uusi pyörä:

| 1. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm |
| --- | --- |

1.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm

| 2. | Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:






  — | kolmen mittauksen keskiarvona |
| --- | --- | --- |

2.

Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:

—

Formula kolmen mittauksen keskiarvona

| — | kussakin mittauksessa |
| --- | --- |

—

Formula kussakin mittauksessa

| 3. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm |
| --- | --- |

3.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm

Sivuttaissiirtymä katsotaan positiiviseksi, kun laippojen taustojen etäisyys toisistaan kasvaa.

Kulunut pyörä:

| 1. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm. |
| --- | --- |

1.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.

| 2. | Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:






  — | kolmen mittauksen keskiarvona |
| --- | --- | --- |

2.

Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:

—

Formula kolmen mittauksen keskiarvona

| — | kussakin mittauksessa |
| --- | --- |

—

Formula kussakin mittauksessa

| 3. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm. |
| --- | --- |

3.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm.

Arvo Σr
  määritellään pyörän kulkukehän vaatiman teräslaadun mukaan. Jos laatu on ER6 tai ER7 standardin EN13262 mukaan, Formula.

Jos kyseessä on jokin muu teräslaatu, arvo Σr
  voi olla muukin.

L.1.4.3.   Toinen vaihe: pyörän murtokoepenkki

L.1.4.3.1.   Yleistä

Toinen vaihe suoritetaan, jos ensimmäisessä vaiheessa mitatut jäännösjännitykset ovat suurempia kuin hyväksymiskriteereissä vaaditaan.

L.1.4.3.2.   Pyörän murtokokeen testimenetelmä

Pyörän murtokokeen testauksen on oltava standardin EN13979-1 liitteen A.3 mukainen.

L.1.4.3.3.   Hyväksymiskriteerit

Testattava pyörä ei saa murtua.

L.1.4.4.   Kolmas vaihe: jarrutuksen kenttätesti

L.1.4.4.1.   Yleistä.

Kolmas vaihe suoritetaan, jos yksi ensimmäisessä vaiheessa saatu tulos on suurempi kuin hyväksymiskriteereissä vaaditaan ja jos pyörää ei ole hylätty toisessa vaiheessa.

L.1.4.4.2.   Testimenetelmä

Tässä testissä käytettävä teho määritellään arvostelun ensimmäisessä vaiheessa.

L.1.4.4.3.   Hyväksymiskriteerit

Uuden ja kuluneen pyörän testissä on täytyttävä samanaikaisesti kolme kriteeriä.

Uusi pyörä:

| 1. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm. |
| --- | --- |

1.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.

| 2. | Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:






  — | kolmen mittauksen keskiarvona |
| --- | --- | --- |

2.

Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:

—

Formula kolmen mittauksen keskiarvona

| — | kussakin mittauksessa |
| --- | --- |

—

Formula kussakin mittauksessa

| 3. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm. |
| --- | --- |

3.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm.

Kulunut pyörä:

| 1. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm. |
| --- | --- |

1.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jarrutuksessa + 3/-1 mm.

| 2. | Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:






  — | kolmen mittauksen keskiarvona |
| --- | --- | --- |

2.

Pyörän kulkukehässä olevat jäännösjännitykset jäähdytyksen jälkeen:

—

Formula kolmen mittauksen keskiarvona

| — | kussakin mittauksessa |
| --- | --- |

—

Formula kussakin mittauksessa

| 3. | Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm. |
| --- | --- |

3.

Pyörän kulkukehän suurin sivuttaissiirtymä jäähdytyksen jälkeen +1,5/-0,5 mm.

Arvo Σr
  määritellään pyörän kulkukehän vaatiman teräslaadun mukaan.

Jos laatu on ER6 tai ER7 standardin EN13262 mukaan, Formula.

Jos kyseessä on jokin muu teräslaatu, arvo Σr
  voi olla muukin.

L.1.5.   Mekaanisen yhteensopivuuden arviointi

L.1.5.1.   Yleinen menettely

Arviointi koostuu kahdesta vaiheesta. Jos vaihe 1 läpäistään, muita arviointeja ei tarvita. Jos vaihetta 1 ei läpäistä, suoritetaan vaihe 2. Jos vaihetta 2 ei läpäistä, on katsottava, että pyörä ei ole yhteensopiva. Arvioinnin tarkoituksena on todentaa, ettei pyörän keskiöön synny väsymissäröjä pyörän koko käyttöiän aikana.

Testissä on arvioitava pyörä, jonka geometria on huonoin mahdollinen mekaanisen käyttäytymisen kannalta. Ellei tässä suhteessa huonointa pyörää saada testipenkkiin, testiparametrit on ekstrapoloitava huonoimpaan tapaukseen kelpuutetulla numeerisella simuloinnilla.

L.1.5.2.   Ensimmäinen vaihe: laskeminen

L.1.5.2.1.   Sovellettavat voimat

Sovellettavissa voimissa käytetään perusteena voimaa P.

P on puolet kiskoihin kohdistuvasta pystysuorasta voimasta pyöräkertaa kohden.

Laskelma tehdään ottaen huomioon kolme eri kuormaustapausta (ks. kuva L1):

| — | Tapaus 1: suora raide |
| --- | --- |

—

Tapaus 1: suora raide

Formula

Formula

| — | Tapaus 2: täydet kaarteet




  kun kyseessä ovat ei-ohjaavat pyöräkerrat

  kun kyseessä ovat ohjaavat pyöräkerrat |
| --- | --- |

—

Tapaus 2: täydet kaarteet

Formula

Formula kun kyseessä ovat ei-ohjaavat pyöräkerrat

Formula kun kyseessä ovat ohjaavat pyöräkerrat

| — | Tapaus 3: vaihteiden ja risteyksien yli kulkeminen



  ei-ohjaavat pyöräkerrat | |
| --- | --- | --- |

—

Tapaus 3: vaihteiden ja risteyksien yli kulkeminen

Formula

ei-ohjaavat pyöräkerrat

Formula

Formula

ohjaavat pyöräkerrat

| | |
| --- | --- |

Formula

Formula

Kuva L1

Image

L.1.5.2.2.   Laskentamenetelmä

Pyörän jännitysten laskemisessa käytetään kelpuutettua elementtianalyysia.

L.1.5.2.3.   Hyväksymiskriteerit

Dynaamisten jännitysten Δσ on oltava alhaisemmat kuin pyörän keskiön kaikille pisteille sallitut jännitykset.

Sallitut dynaamiset jännitykset A ovat seuraavat:

| — | pyörät, joissa on työstetty keskiö, A= 360 N/mm2 |
| --- | --- |

—

pyörät, joissa on työstetty keskiö, A= 360 N/mm2

| — | pyörät, joissa on työstämätön keskiö, A= 290 N/mm2 |
| --- | --- |

—

pyörät, joissa on työstämätön keskiö, A= 290 N/mm2

L.1.5.3.   Toinen vaihe: penkkitesti

L.1.5.3.1.   Yleistä

Toinen vaihe suoritetaan, jos ensimmäisen vaiheen tulos on suurempi kuin hyväksymiskriteereissä vaadittu.

L.1.5.3.2.   Määritelmät penkin kuormitusta ja testimenettelyä varten

Määritelmistä sovitaan penkin suunnittelijan ja ilmoitetun laitoksen kesken.

L.1.5.3.3.   Hyväksymiskriteerit

Neljä pyörää on testattava.

Väsymissäröjä kooltaan ≥1 mm ei saa esiintyä testin jälkeen.

L.2.   TUOTTEEN ARVIOINTI

L.2.1.   Kulumiseen liittyvät mekaaniset ominaisuudet

L.2.1.1.   Vetokoeominaisuudet

Pyörän kulkukehän ja keskiön ominaisuuksien on oltava taulukon L1 mukaiset.

Taulukko L1

| Teräslaatu | Kulkukehä | Pyörän keskiö |
| --- | --- | --- |
| ReH (N/mm2) (1) | Rm (N/mm2) | A5 % | Rm alennus≥ (N/mm2) (2) | A5 % |
| ER6 | ≥ 500 | 780/900 | ≥ 15 | ≥ 100 | ≥ 16 |
| ER7 | ≥ 520 | 820/940 | ≥ 14 | ≥ 110 | ≥ 16 |
| ER8 | ≥ 540 | 860/980 | ≥ 13 | ≥ 120 | ≥ 16 |

Teräslaatu

Kulkukehä

Pyörän keskiö

ReH (N/mm2) (1)

Rm (N/mm2)

A5 %

Rm alennus≥ (N/mm2) (2)

A5 %

ER6

≥ 500

780/900

≥ 15

≥ 100

≥ 16

ER7

≥ 520

820/940

≥ 14

≥ 110

≥ 16

ER8

≥ 540

860/980

≥ 13

≥ 120

≥ 16

Testinäytteiden sijainti kuvassa L2.

Kuva L2

Kuvan l2 — testinäytteiden sijainti

Image

L.2.1.2.   Pyörän kulkukehän kovuusominaisuudet

Kulkukehän koko kulutusalueen vähimmäisarvojen on oltava Brinellin kovuustestin mukaan suuremmat tai yhtä suuret kuin taulukon L3 arvot kunkin lukeman osalta. Arvot on saatava korkeintaan 35 mm:n syvyydeltä alle nimelliskosketuspinnan, vaikka kulumissyvyys olisi suurempi kuin 35 mm.

Pyörän kehän/keskiön kaltevuustaitteessa kovuusarvojen on oltava vähintään 10 pistettä alhaisemmat kuin kulumisrajan arvot.

Taulukko L3

| Teräslaatu | Brinellin kovuustestin vähimmäisarvo |
| --- | --- |
| ER6 | 225 |
| ER7 | 235 |
| ER8 | 245 |

Teräslaatu

Brinellin kovuustestin vähimmäisarvo

ER6

225

ER7

235

ER8

245

L.2.1.3.   Lämpökäsittelyn tasalaatuisuus

Pyörän kulkukehästä mitattujen kovuuksien on oltava 30 HB:n alueen sisällä.

L.2.2.   Turvallisuuteen liittyvät mekaaniset ominaisuudet:

L.2.2.1.   Iskutestin ominaisuudet

Iskutestejä on tehtävä kaksi eri sarjaa siten, että testinäytteet ovat toisessa sarjassa + 20 oC lämpötilassa ja toisessa sarjassa –20 oC lämpötilassa. Kummassakin testisarjassa näytteitä testataan kolme (näyte 3 kuvassa L2). Taulukossa 4 on lueteltu arvot, jotka on saavutettava. Iskutestinäytteiden merkintöjen avulla on voitava tunnistaa pituussuuntaiset pinnat, jotka ovat samansuuntaisia kuin leikkaus A-A. Koekappaleet on valmistettava standardin EN 10045-1 mukaisesti. Loven pohjan akselin on oltava samansuuntainen kuvassa L2 olevan leikkauksen A-A kanssa. Lämpötilassa + 20 oC on käytettävä U-lovettuja näytteitä. Lämpötilassa –20o C on käytettävä V-lovettuja näytteitä.

Taulukko L4

| Teräslaatu | KU (jouleina) lämpötilassa + 20 oC | KV (jouleina) lämpötilassa –20 oC |
| --- | --- | --- |
| | Keskimäärin | Vähintään | Keskimäärin | Vähintään |
| ER6 | 17 | 12 | 12 | 8 |
| ER7 | 17 | 12 | 10 | 7 |
| ER8 | 17 | 12 | 10 | 5 |

Teräslaatu

KU (jouleina) lämpötilassa + 20 oC

KV (jouleina) lämpötilassa –20 oC

Keskimäärin

Vähintään

Keskimäärin

Vähintään

ER6

17

12

12

8

ER7

17

12

10

7

ER8

17

12

10

5

L.2.2.2.   Pyörän kulkukehän iskusitkeysominaisuudet

Tämä ominaisuus on tarkistettava vain kenkäjarruilla varustetuista pyöristä (käyttö- tai seisontajarruna). Taulukossa L6 on lueteltu vähimmäisarvot, jotka on saavutettava.

Taulukko L6

| Teräslaatu | Keskimäärin (6 koekappaleesta) | Yksi koekappale vähintään |
| --- | --- | --- |
| | N/mm2√m | N/mm2√m |
| ER6 | 100 | 80 |
| ER7 | 80 | 70 |
| ER8 | 70 | 60 |

Teräslaatu

Keskimäärin (6 koekappaleesta)

Yksi koekappale vähintään

N/mm2√m

N/mm2√m

ER6

100

80

ER7

80

70

ER8

70

60

L.2.3.   Materiaalin puhtaus

L.2.3.1.   Puhtaus mikrohietutkimuksessa

Materiaalin puhtaus mitataan mikrohietutkimuksessa (ISO 4967 menetelmä A). Paikka, josta näytteet otetaan, esitetään kuvassa L3.

Kuva L. 3

Image

Taulukossa L6 on lueteltu arvot, jotka on saavutettava.

Taulukko L7

| Inkluusiotyyppi | Paksu sarja (enintään) | Ohut sarja (enintään) |
| --- | --- | --- |
| A (Sulfidit) | 1,5 | 2 |
| B (Aluminaatit) | 1,5 | 2 |
| C (Silikaatit) | 1,5 | 2 |
| D (Pallomaiset oksidit) | 1,5 | 2 |
| B + C + D | 3 | 4 |

Inkluusiotyyppi

Paksu sarja (enintään)

Ohut sarja (enintään)

A (Sulfidit)

1,5

2

B (Aluminaatit)

1,5

2

C (Silikaatit)

1,5

2

D (Pallomaiset oksidit)

1,5

2

B + C + D

3

4

L.2.3.2.   Sisäinen eheys

Kaikkien pyörien sisäinen eheys on määriteltävä automaattisella ultraäänitutkimuksella. Vakiovirheitä ovat halkaisijaltaan erilaiset tasaiset pohjareiät.

Pyörän kehän sisällä ei saa olla virheitä, jotka aiheuttavat suurempia tai yhtä suuria kaikuja kuin samassa syvyydessä olevat vakiovirheet. Vakiovirheen halkaisija on 3 mm.

Aksiaalisen tutkimuksen aikana pohjakaiun vaimennus saa olla korkeintaan 4dB.

L.2.4.   Pintakäsittelytila

L.2.4.1.   Saavutettavat ominaisuudet

Pyörät voivat olla käytön mukaan kokonaan tai osittain työstetyt. Niiden pinnassa ei saa olla muita merkkejä kuin tässä määrätyt.

Työstämättömät osat on raepuhallettava siten, että Ra<25 μm, silotettava täydellisesti ja yhdistettävä tasaisesti työstettyihin alueisiin.

Taulukossa L8 esitetään ”viimeisteltyjen” tai ”asennusvalmiiden” pyörien pinnan keskimääräinen epätasaisuus (Ra) .

Taulukko L8

| Pyörän osa | Toimitustila | Epätasaisuus Ra (μm) |
| --- | --- | --- |
| Poraus | Viimeistelty | ≤12,5 |
| | Asennusvalmis (3) | 0,8–3,2 |
| Pyörän keskiö ja napa | Viimeistelty (4) | ≤12,5 |
| Pyörän kehän kosketuspinta | Viimeistelty | ≤12,5 (5) |
| Pyörän kehän pinnat | Viimeistelty | ≤12,5 (5) |

Pyörän osa

Toimitustila

Epätasaisuus Ra (μm)

Poraus

Viimeistelty

≤12,5

Asennusvalmis (3)

0,8–3,2

Pyörän keskiö ja napa

Viimeistelty (4)

≤12,5

Pyörän kehän kosketuspinta

Viimeistelty

≤12,5 (5)

Pyörän kehän pinnat

Viimeistelty

≤12,5 (5)

L.2.5.   Pinnan eheys

Pyörän keskiön pinnan eheys varmistetaan magneettijauhetarkastuksella tai muulla vähintään yhtä herkällä menetelmällä. Viallisuusraja on 2 mm, jos kyse on työstetystä keskiöstä.

L.2.6.   Geometriset toleranssit

Pyörien geometria ja mitat on määriteltävä piirroksella. Geometristen toleranssien on oltava taulukon L9 mukaiset. Käytetyt symbolit on esitetty kuvassa L4.

Kuva L4

Symbolit

Image

Taulukko L9

| Toleranssit (mm) |
| --- |
| Kuvaus | Tunnukset (ks. kuva L4) | Arvot |
| | Mitat | Geometrinen (6) | Työstämätön | Työstetty |
| Kulkukehä | Ulkohalkaisija | a | | | 0 / + 4 |
| Sisähalkaisija (ulompi) | b1 | | | 0 / –4 |
| Sisähalkaisija (sisempi) | b2 | | 0 / - 6 | 0 / –4 |
| Leveys | d | | | ± 1 |
| Kosketuspinnan profiili (8) | | v | | ≤ 0,5 |
| Kosketuspinnan ympyrämäisyys | | s | | ≤ 0,2 |
| Aksiaalinen kokonaisheitto | | t | | ≤ 0,3 |
| Säteisheitto | | j | | ≤ 0,2 |
| Uran ulkohalkaisija (kulumisviiva) | w | | | 0 / + 2 |
| Napa | Ulkohalkaisija (ulompi) | f1 | | 0 / + 10 | 0 / + 5 |
| Ulkohalkaisija (sisempi) | t2 | | 0 / + 10 | 0 / + 5 |
| Porauksen sisähalkaisija: | | | | |
| ”viimeistelty” | g1 | | | 0 / –2 |
| ”viimeistelty, asennusvalmis” | g2 | | Ks. liite K tai piirroksen mukaan |
| Porauksen sisähalkaisijan sylinterimäisyys: | | | | |
| ”viimeistelty” | | x1 | | ≤ 0,2 |
| ”viimeistelty, asennusvalmis” | | x2 | | ≤ 0,02 (7) |
| Pituus | h | | | 0 / + 2 |
| Navan ripustus pyörään | r | | | 0 / + 2 |
| Porauksen halkaisijan kokonaisheitto: | | | | |
| ”viimeistelty” | | q1 | | ≤ 0,2 |
| ”viimeistelty, asennusvalmis” | | q2 | | ≤ 0,1 |
| Keskiö | Pyörän keskiön asento kosketuskohdassa kehään ja napaan | | k | ≤ 8 | ≤ 8 |
| Paksuus kosketuskohdassa kehän kanssa | m | | +8 / 0 | +5 / 0 |
| Paksuus kosketuskohdassa navan kanssa | n | | +10 / 0 | +5 / 0 |

Toleranssit (mm)

Kuvaus

Tunnukset (ks. kuva L4)

Arvot

Mitat

Geometrinen (6)

Työstämätön

Työstetty

Kulkukehä

Ulkohalkaisija

a

0 / + 4

Sisähalkaisija (ulompi)

b1

0 / –4

Sisähalkaisija (sisempi)

b2

0 / - 6

0 / –4

Leveys

d

± 1

Kosketuspinnan profiili (8)

v

≤ 0,5

Kosketuspinnan ympyrämäisyys

s

≤ 0,2

Aksiaalinen kokonaisheitto

t

≤ 0,3

Säteisheitto

j

≤ 0,2

Uran ulkohalkaisija (kulumisviiva)

w

0 / + 2

Napa

Ulkohalkaisija (ulompi)

f1

0 / + 10

0 / + 5

Ulkohalkaisija (sisempi)

t2

0 / + 10

0 / + 5

Porauksen sisähalkaisija:

”viimeistelty”

g1

0 / –2

”viimeistelty, asennusvalmis”

g2

Ks. liite K tai piirroksen mukaan

Porauksen sisähalkaisijan sylinterimäisyys:

”viimeistelty”

x1

≤ 0,2

”viimeistelty, asennusvalmis”

x2

≤ 0,02 (7)

Pituus

h

0 / + 2

Navan ripustus pyörään

r

0 / + 2

Porauksen halkaisijan kokonaisheitto:

”viimeistelty”

q1

≤ 0,2

”viimeistelty, asennusvalmis”

q2

≤ 0,1

Keskiö

Pyörän keskiön asento kosketuskohdassa kehään ja napaan

k

≤ 8

≤ 8

Paksuus kosketuskohdassa kehän kanssa

m

+8 / 0

+5 / 0

Paksuus kosketuskohdassa navan kanssa

n

+10 / 0

+5 / 0

L.2.7.   Staattinen epätasapaino

Toimitustilassa olevan työstetyn pyörän suurin staattinen epätasapaino määritellään taulukossa L10.

Mittausvälineistä ja -menetelmistä sovitaan asiakkaan ja toimittajan välillä.

Taulukko L10

| Vaunut, joiden nopeus on v km/t | Staattinen epätasapaino
  g . m | Tunnus |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 120
  120 < v ≤ 200 | ≤ 125
  ≤ 75 | E3
  E2 |

Vaunut, joiden nopeus on v km/t

Staattinen epätasapaino

g . m

Tunnus

v ≤ 120

120 < v ≤ 200

≤ 125

≤ 75

E3

E2

L.2.8.   Korroosionesto

Pyörä on oltava suojattu korroosiota vastaan pyörän suunnittelua koskevan teknisen eritelmän mukaisesti.

---

(1)  Ellei selvää myötörajaa ole, määritellään koekuormitus R
  p0,2.

(2)  Vetomurtolujuuden pienennys verrattuna samassa pyörässä olevan kulkukehän vetomurtolujuuteen.

(3)  Jos pyörä on asennettava onttoon akseliin, saatetaan tarvita muita arvoja käytönaikaista ultraäänitutkimusta varten.

(4)  Jos on niin määritelty, pyörän tämä osa voi jäädä työstämättömäksi, kunhan taulukossa annetut toleranssit saavutetaan.

(5)  ≤ 6,3, jos 2 mm:n vakiovirheen takia vaaditaan

(6)  Ks. ISO 1101

(7)  Sallitun toleranssin rajoissa olevan pienen kartiomaisuuden on oltava sellainen kuin ”suurempi” halkaisija on porauksen siinä päässä, josta akseli menee sisään asennettaessa.

(8)  Laipan yläosasta ulkoviistotukseen asti.

LIITE M

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Akselit

M.1.   SUUNNITTELUN ARVIOINTI

M.1.1.   Yleistä

Akselin määrittelyssä on seuraavat päävaiheet:

| a) | Huomioon otettavien voimien toteaminen ja niiden akselin eri osiin synnyttämien momenttien laskeminen; |
| --- | --- |

a)

Huomioon otettavien voimien toteaminen ja niiden akselin eri osiin synnyttämien momenttien laskeminen;

| b) | Akselin rungon ja laakeripintojen halkaisijoiden valitseminen; Akselin muiden osien halkaisijoiden laskeminen edellä valittujen halkaisijoiden perusteella; |
| --- | --- |

b)

Akselin rungon ja laakeripintojen halkaisijoiden valitseminen; Akselin muiden osien halkaisijoiden laskeminen edellä valittujen halkaisijoiden perusteella;

| c) | Valitut arvot on tarkistettava seuraavasti:






  — | tehdään lujuuslaskelmat jokaisesta akselin osasta |
| --- | --- | --- |

c)

Valitut arvot on tarkistettava seuraavasti:

—

tehdään lujuuslaskelmat jokaisesta akselin osasta

| — | verrataan syntyviä jännityksiä suurimpiin sallittuihin arvoihin.
  Suurimmat sallitut jännitykset määräytyvät pääasiassa seuraavien tekijöiden mukaan:






  — | käytettävä teräslaatu |
| --- | --- | --- |

—

verrataan syntyviä jännityksiä suurimpiin sallittuihin arvoihin.

Suurimmat sallitut jännitykset määräytyvät pääasiassa seuraavien tekijöiden mukaan:

—

käytettävä teräslaatu

| — | akselin täyteisyys tai onttous. |
| --- | --- |

—

akselin täyteisyys tai onttous.

M.1.2.   Voimien toteaminen ja momenttien laskeminen

Laskelmissa on otettava huomioon kahdentyyppiset voimat:

| — | liikkuvien massojen aiheuttamat |
| --- | --- |

—

liikkuvien massojen aiheuttamat

| — | jarrutuksen aiheuttamat. |
| --- | --- |

—

jarrutuksen aiheuttamat.

M.1.3.   Muoto- ja mittatoleranssit

M.1.4.   Laakeripintojen ja akselin rungon halkaisijoiden valitseminen

Valittaessa laakeripintojen ja akselin rungon halkaisijoita on aluksi otettava huomioon saatavissa olevien muiden osien, kuten laakerien, koot.

Valitut halkaisijat on tarkistettava vertaamalla laskettuja jännityksiä suurimpiin sallittuihin arvoihin. Akseliin on tehtävä matala ura (0,1–0,2 mm), jotta laakerin sisemmän renkaan pääty ei aiheuta laakeripintaan lovivaikutusta.

M.1.4.1.   Akselin eri kohtien halkaisijoiden valitseminen akselin rungon tai laakeripinnan halkaisijan perusteella

M.1.4.2.   Laakeriolake

Jotta osia voidaan standardoida aina kuin se on mahdollista, laakeriolakkeen halkaisijan on oltava 30 mm suurempi kuin laakeripinnan. Laakeripinnan ja olakkeen välin on oltava kuvan M3 mukainen (yksityiskohta V).

M.1.4.2.1.   Laakeriolakkeen ja akselireiän väli

Jotta osia voidaan standardoida niin paljon kuin mahdollista, tällä välillä käytetään vain yhtä pyöristyssädettä 25 mm.

Jos tätä arvoa ei voida käyttää, on valittava suurin mahdollinen arvo, jotta tähän kohtaan syntyvät jännityshuiput voidaan minimoida.

M.1.5.   Pyörän kiinnityskohta

Pyörän kiinnityskohdan ja akselin rungon halkaisijoiden suhteen on oltava vähintään 1,12, kun pyörän kiinnityskohdan mitta on kulumisrajalla. On suositeltavaa, että mainittu suhde on uudella akselilla vähintään 1,15.

Näiden kahden kohdan väli on muotoiltava siten, että siinä syntyvät jännityshuiput ovat mahdollisimman pieniä.

Jotta akselin rungon ja pyörän kiinnityskohdan välille syntyisi mahdollisimman pieni jännityshuippu, on akselin rungon puoleisen suurimman pyöristyssäteen oltava vähintään 75 mm.

M.1.6.   Suurimmat sallitut jännitykset

Suurimmat sallitut jännitykset on laskettava seuraavia perusteita käyttäen:

| — | akselin eri kohtien väsymisraja pyörivässä taivutuksessa |
| --- | --- |

—

akselin eri kohtien väsymisraja pyörivässä taivutuksessa

| — | varmuuskertoimen S arvo, joka vaihtelee teräslaadun mukaan. |
| --- | --- |

—

varmuuskertoimen S arvo, joka vaihtelee teräslaadun mukaan.

M.1.7.   Teräslaatu EA1N

On käytettävä seuraavia arvoja:

| — | Täyteiselle akselille:






  — | 200 N/mm2 ilman puristussovitetta |
| --- | --- | --- |

—

Täyteiselle akselille:

—

200 N/mm2 ilman puristussovitetta

| — | 120 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta. |
| --- | --- |

—

120 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta.

| — | Ontolle akselille:






  — | 200 N/mm2 ilman puristussovitetta |
| --- | --- | --- |

—

Ontolle akselille:

—

200 N/mm2 ilman puristussovitetta

| — | 110 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta (lukuun ottamatta laakerikohtaa) |
| --- | --- |

—

110 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta (lukuun ottamatta laakerikohtaa)

| — | 94 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta laakerin kohdalla |
| --- | --- |

—

94 N/mm2 käytettäessä puristussovitetta laakerin kohdalla

| — | 80 N/mm2 sisäreiän pinnalla. |
| --- | --- |

—

80 N/mm2 sisäreiän pinnalla.

Umpiakseleille ja ontoille akseleille käytettävä varmuuskerroin S, jolla siis väsymisrajat on jaettava laskettaessa suurimpia sallittuja jännityksiä, on 1,2.

Ontoille akseleille näitä sallittuja jännityksiä voidaan käyttää, jos laakerikohdan halkaisijan ja sisäreiän halkaisijan suhde on pienempi kuin 3 tai jos pyörän kiinnityskohdan halkaisijan suhde sisäreiän halkaisijaan on pienempi kuin 4.

M.1.7.1.   Muut teräslaadut kuin EA1N

Väsymisraja on määritettävä seuraaville akselin kohdille:

| — | akselirungon pinta |
| --- | --- |

—

akselirungon pinta

| — | laakeripinta, kun pyörän kiinnityskohdissa on samanlaiset puristussovitteet. |
| --- | --- |

—

laakeripinta, kun pyörän kiinnityskohdissa on samanlaiset puristussovitteet.

Ontolle akselille on väsymisraja määritettävä myös laakeripinnalle, jossa on samanlainen laakerin asennussovite.

| — | sisäreiän pinta. |
| --- | --- |

—

sisäreiän pinta.

Varmuuskertoimen S arvo on määritettävä kyseisen teräslaadun loviherkkyyden mukaan.

M.2.   TUOTTEEN ARVIOINTI

M.2.1.1.   Mekaaniset ominaisuudet

M.2.1.2.   Vetojännitysominaisuudet

Umpiakseleille säteen puolivälissä tai ontoille akseleille sisä- ja ulkopinnan puolivälissä vaadittavat arvot on esitetty taulukossa M1.

Taulukko M1

| R
  eH (N/mm2) (1) | R
  m (N/mm2) | A
  5 % |
| --- | --- | --- |
| >320 | >550 | >22 |

R
  eH (N/mm2) (1)

R
  m (N/mm2)

A
  5 %

>320

>550

>22

M.2.1.3   Iskukokeen tulokset

Iskukoe on tehtävä 20 oC:n lämpötilassa sekä pituus- että poikkisuuntaan. Kustakin testattavasta kohteesta on otettava kolme näytettä vierekkäisistä kohdista. Näytteet on otettava kuvan M1 mukaisista kohdista. Umpiakseleille säteen puolivälissä tai ontoille akseleille sisä- ja ulkopinnan puolivälissä vaadittavat arvot on esitetty taulukossa M1.

Mikään yksittäinen arvo ei saa olla alle 70 % taulukossa M2 esitetyistä arvoista.

Kuva M1

Image

Taulukko M2

| KU pituussuuntainen (J) | KU poikkisuuntainen (J) |
| --- | --- |
| ≥ 30 | ≥ 20 |

KU pituussuuntainen (J)

KU poikkisuuntainen (J)

≥ 30

≥ 20

M.2.2.   Mikrorakenne

Teräksen mikrorakenteen on koostuttava ferriitistä ja perliitistä. Raekoko ei saa olla suurempi kuin standardissa ISO 643 tyypin V kaaviossa määritelty.

M.2.3.   Materiaalin puhtaus mikrokuvien avulla selvitettynä

Materiaalin puhtaus on määritettävä mikrokuvien avulla (ISO 4967 -standardin menetelmä A). Näytteet on otettava taulukon M3 mukaisista kohdista. Paksujen sulkeumien enimmäisarvot on esitetty taulukossa M3.

Taulukko M3

| Sulkeuman tyyppi | Paksu sulkeuma (enimmäisarvot) | |
| --- | --- | --- |
| A (sulfideja) | 1,5 | |
| B (aluminaatteja) | 1,5 | |
| C (silikaatteja) | 1,5 | |
| D (pallomaisia oksideja) | 1,5 | |
| B + C + D | 3 | |

Sulkeuman tyyppi

Paksu sulkeuma (enimmäisarvot)

A (sulfideja)

1,5

B (aluminaatteja)

1,5

C (silikaatteja)

1,5

D (pallomaisia oksideja)

1,5

B + C + D

3

Kuva M2

Image

M.2.4.   Sisäinen eheys

Materiaalin sisäinen eheys on todettava ultraäänitutkimuksella.

Akseleissa ei saa olla sellaisia sisäisiä virheitä, jotka synnyttävät suuremman kaiun kuin samalle syvyydelle sijoitettu standardivirhe. Tässä testissä käytetään standardivirheenä tasapohjaista reikää, jonka halkaisija on 3 mm.

Kaiku ei saa sulkeumien tai sisäisten virheiden johdosta heiketä enempää kuin 4 dB.

M.2.5.   Ultraäänen läpäisevyys

Akseleiden on läpäistävä ultraääntä. Tämä on osoitettava jokaiselle akselille tehtävällä ultraäänikokeella, jonka tulokset tallennetaan.

Testattavista akseleista saatavan kaiun on oltava amplitudiltaan vähintään 50 % koko näytöstä, kun laite on ensin kalibroitu käyttäen standardikiilaa. Taustakohinan on oltava alle 10 % koko näytöstä.

M.2.6.   Pinnan ominaisuudet

M.2.6.1.   Pinnalaatu

Akselin pinnassa ei saa näkyä muita kuin tässä liitteessä määriteltyjä epätasaisuuksia.

Valmiiden tai asennusvalmiiden osien sallittu pinnankarheus (Ra) on esitetty taulukossa M4. Käytetyt symbolit viittaavat kuvaan M3.

Taulukko M4

| Nimitys | Symboli | Pinnankarheus (2) Ra (μm) |
| --- | --- | --- |
| Esityöstetty | Valmis tai asennusvalmis |
| Akselin pää | | | |
| Akselin pää ja viiste | a | — | 6,3 |
| Akselin pään keskiö (umpi- ja ontto akseli) | Ks. kohdat R1 ja R2 | — | 3,2 |
| Laakerikohta | | | |
| Laakerikohdan halkaisija | b | 12,5 | 0,8 |
| Jännityksiä vähentävät urat | c (yksityiskohta V) | | 0,8 |
| Liitososa
  Liitososan halkaisija | d | 12,5 | 1,6 |
| Pyörän kiinnityskohta
  Pyörän kiinnityskohdan halkaisija | e | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| Ohjauskartio | f (yksityiskohta U) | | 1,6 |
| Runko | | | |
| Pyörän kiinnityskohtaan johtavat kaarevat pinnat akselin sisäosassa | g (yksityiskohta T) | — | 1,6 |
| Akselin lieriömäinen runko-osa | l | | 3,2 (3) |
| Levyjarrun kiinnityspaikka | h | 12,5 | 0,8/1,6 (4) |
| Laakerin ja laakeritiivisteen paikka | j | 12,5 | 0,8 |
| Näiden kahden kiinnityspaikan välinen kaareva pinta | k (yksityiskohta S) | | 1,6 |
| Sisäreikä
  Lieriömäinen osa | m
  (yksityiskohta R1) | | 3,2 |

Nimitys

Symboli

Pinnankarheus (2) Ra (μm)

Esityöstetty

Valmis tai asennusvalmis

Akselin pää

Akselin pää ja viiste

a

—

6,3

Akselin pään keskiö (umpi- ja ontto akseli)

Ks. kohdat R1 ja R2

—

3,2

Laakerikohta

Laakerikohdan halkaisija

b

12,5

0,8

Jännityksiä vähentävät urat

c (yksityiskohta V)

0,8

Liitososa

Liitososan halkaisija

d

12,5

1,6

Pyörän kiinnityskohta

Pyörän kiinnityskohdan halkaisija

e

12,5

0,8/1,6 (4)

Ohjauskartio

f (yksityiskohta U)

1,6

Runko

Pyörän kiinnityskohtaan johtavat kaarevat pinnat akselin sisäosassa

g (yksityiskohta T)

—

1,6

Akselin lieriömäinen runko-osa

l

3,2 (3)

Levyjarrun kiinnityspaikka

h

12,5

0,8/1,6 (4)

Laakerin ja laakeritiivisteen paikka

j

12,5

0,8

Näiden kahden kiinnityspaikan välinen kaareva pinta

k (yksityiskohta S)

1,6

Sisäreikä

Lieriömäinen osa

m

(yksityiskohta R1)

3,2

Kuva M3 — Pinnanlaatusymbolit

Detail = Yksityiskohta

Image

M.2.6.2.   Pinnan eheys

Pinnan eheys on tarkastettava kaikkien akselien ulkopinnoille tehtävällä magneettijauhetarkastuksella sekä ontoille akseleille tehtävällä ultraäänitutkimuksella tai vastaavalla menetelmällä. Akselin ulkopinnassa ei saa olla poikkisuuntaisia virheitä.

M.2.6.3.   Muoto- ja mittatoleranssit

Vaadittavat muototoleranssit on esitetty taulukossa M5. Käytetyt symbolit viittaavat kuvaan M4.

Vaadittavat mittatoleranssit on esitetty taulukossa M6. Käytetyt symbolit viittaavat kuvaan M5.

Taulukko M5

| Nimitys | Symboli | Muototoleranssit (5)
   (6)(mm) |
| --- | --- | --- |
| Esityöstetty | Asennusvalmis |
| Laakerikohta ja liitososa | | | |
| Laakerikohdan lieriömäisyys | n | | 0,015 |
| Liitososan suoran pinnan poikkeama Y-Z-tasosta | o1 | | 0,03 |
| Liitososan poikkeama Y-Z-tasosta | o2 | | 0,03 |
| Pyörän kiinnityskohta | | | |
| Poikkeama Y-Z-tasosta | p | 1,5 | 0,03 |
| Lieriömäisyys | | 0,1 | 0,015 |
| Akselin runko-osa | | | |
| Poikkeama Y-Z-tasosta | t | | 0,5 |
| Sisäreikä | | | |
| Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden | u | | 0,5 |
| Akselin päätytulppien kiinnitysreiät | | | |
| Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden | v | | 0,5 |
| Koneistuskeskiöiden poikkeama Y-Z-tasosta (kohdat R1/R2) | w1

  w2 | | 0,02
  0,03 |

Nimitys

Symboli

Muototoleranssit (5)
   (6)(mm)

Esityöstetty

Asennusvalmis

Laakerikohta ja liitososa

Laakerikohdan lieriömäisyys

n

0,015

Liitososan suoran pinnan poikkeama Y-Z-tasosta

o1

0,03

Liitososan poikkeama Y-Z-tasosta

o2

0,03

Pyörän kiinnityskohta

Poikkeama Y-Z-tasosta

p

1,5

0,03

Lieriömäisyys

0,1

0,015

Akselin runko-osa

Poikkeama Y-Z-tasosta

t

0,5

Sisäreikä

Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden

u

0,5

Akselin päätytulppien kiinnitysreiät

Samankeskisyys Y-Z-tasoon nähden

v

0,5

Koneistuskeskiöiden poikkeama Y-Z-tasosta (kohdat R1/R2)

w1

w2

0,02

0,03

Kuva M4

Muotoparametrien symbolit

Image

Taulukko M6

| Nimitys | Symboli | Mittatoleranssit (7) (mm) |
| --- | --- | --- |
| Asennusvalmis |
| Pitkittäissuuntaiset mitat: | | |
| Akselin pituus (8) | A | ± 1 |
| Pyörän kiinnityskohdan pituus (olake mukaan luettuna) | B | 0/-0,5 |
| Liitososien pituus (perustasojen välillä) | C | ±0,5 (11) |
| Laakerikohdan pituus | D | (9) |
| Liitososan pituus | E | +1/0 |
| Laakerikohdan uran syvyys | | ks. yksityiskohta V |
| Laakerikohdan uran pituus | G | yksityiskohta V (9) |
| Halkaisijat | | |
| Laakerikohdan halkaisija | H | (9) |
| Pyörän kiinnityskohdan halkaisija | I | |
| Liitososan halkaisija | N (9) | (9) |
| Runko-osan halkaisija | P | +2/0 |
| Akselin muiden osien mittoja | | |
| Akselin koneistuskeskiöt | | |
| Tavalliset akselit | | ks. yksityiskohta R2 (10) |
| Ontot akselit | | ks. yksityiskohta R1 (10) |
| Akselin päätytulppien kiinnitysreiät | ks. yksityiskohta R1 (10) | |
| Porauksen samankeskisyys | | 0,5 |
| Poraussyvyys | | +2/0 |
| Kierteen syvyys | | +2/0 |
| Porauksen ja kierteen syvyyksien ero | | ≥10 |
| Ohjauskartio | | |
| Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan pituus | K (yksityiskohta U) (9) | 0/-3 |
| Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan syvyys | L (yksityiskohta U) (9) | 0,1 |
| Sisäreiän halkaisija | O (yksityiskohta R1) | 1 |
| Pyörän kiinnityskohdan ja rungon välisen osan kaarevuussäteet | | ks. yksityiskohta T (9) |

Nimitys

Symboli

Mittatoleranssit (7) (mm)

Asennusvalmis

Pitkittäissuuntaiset mitat:

Akselin pituus (8)

A

± 1

Pyörän kiinnityskohdan pituus (olake mukaan luettuna)

B

0/-0,5

Liitososien pituus (perustasojen välillä)

C

±0,5 (11)

Laakerikohdan pituus

D

(9)

Liitososan pituus

E

+1/0

Laakerikohdan uran syvyys

ks. yksityiskohta V

Laakerikohdan uran pituus

G

yksityiskohta V (9)

Halkaisijat

Laakerikohdan halkaisija

H

(9)

Pyörän kiinnityskohdan halkaisija

I

Liitososan halkaisija

N (9)

(9)

Runko-osan halkaisija

P

+2/0

Akselin muiden osien mittoja

Akselin koneistuskeskiöt

Tavalliset akselit

ks. yksityiskohta R2 (10)

Ontot akselit

ks. yksityiskohta R1 (10)

Akselin päätytulppien kiinnitysreiät

ks. yksityiskohta R1 (10)

Porauksen samankeskisyys

0,5

Poraussyvyys

+2/0

Kierteen syvyys

+2/0

Porauksen ja kierteen syvyyksien ero

≥10

Ohjauskartio

Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan pituus

K (yksityiskohta U) (9)

0/-3

Pyörän kiinnityskohdan kartiomaisen osan syvyys

L (yksityiskohta U) (9)

0,1

Sisäreiän halkaisija

O (yksityiskohta R1)

1

Pyörän kiinnityskohdan ja rungon välisen osan kaarevuussäteet

ks. yksityiskohta T (9)

Kuva M5

Mittaparametrien symbolit

Image

M.2.7.   Lopullinen korroosiosuojaus

M.2.7.1.   Yleistä

Kaikki paljaana olevat akselin pinnat on suojattava pyöräkerran teknisen eritelmän edellyttämällä tavalla.

M.2.7.2.   Suoja erityisiä korroosiota aiheuttavia tekijöitä vastaan

Suojattaessa akselin paljaana olevia pintoja korroosiolta on otettava huomioon ympäristötekijät, vaunujen rahti, mekaaniset vauriot jne.

---

(1)  Jos selvää myötörajaa ei havaita, on määritettävä venymäraja R
  p0,2.

(2)  Vanhojen, suorilla laakerinkohdilla varustettujen akselien vaatimukset on esitetty niitä koskevissa standardeissa.

(3)  6,3 voidaan hyväksyä, jos sekä 5.5.2.1.4. kohdassa määritellyt väsymisrajat F1 tai F2 sekä käytön aikaisen ultraäänitarkastuksen edellyttämä herkkyys on saavutettu.

(4)  Käytönaikainen akselien ainetta rikkomaton koestus voi edellyttää hienompaa pinnanlaatua.

(5)  Mitoille, joiden toleranssia ei ole esitetty tässä taulukossa, käytetään standardin EN 22768-2 mukaisia yleistoleransseja.

(6)  Vanhojen, suorilla laakerinkohdilla varustettujen akselien vaatimukset on esitetty niitä koskevissa standardeissa.

(7)  Mitoille, joiden toleranssia ei ole esitetty tässä taulukossa, käytetään standardin EN 22768-2 mukaisia yleistoleransseja.

(8)  On huomattava, että toleranssien pitäminen kokonaispituuden A matkalla ei salli yksittäisten toleranssien soveltamista kumuloituvasti eri mittoihin.

(9)  Tilaukseen liitettyjen piirustusten tai asiakirjojen vaatimusten mukaisesti.

(10)  Tilauksessa voidaan esittää ja määritellä muita muotoja.

(11)  Erityissovelluksia varten voidaan sopia muista arvoista.

LIITE N

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Staattisten testimenetelmien sallitut jännitykset

N.1.   STAATTISET TESTIMENETELMÄT

N.1.1.   Staattisten väsymislujuustestien raja-arvot

Lovitapausten määritelmät

Vaunun korien testeissä käytettävät sallitut jännitykset on määritelty kolmelle teräkselle, joiden pienin vetolujuus on 370, 420 ja 570 MPa, ja viidelle yleisellä tavalla määritellylle lovelle seuraavasti:

| — | Tapaus A: perusaine |
| --- | --- |

—

Tapaus A: perusaine

| — | Tapaus B: päittäisliitos |
| --- | --- |

—

Tapaus B: päittäisliitos

| — | Tapaus C: päittäisliitos, inertiakitka muuttuu |
| --- | --- |

—

Tapaus C: päittäisliitos, inertiakitka muuttuu

| — | Tapaus D: pienahitsi |
| --- | --- |

—

Tapaus D: pienahitsi

| — | Tapaus E: käsnähitsi |
| --- | --- |

—

Tapaus E: käsnähitsi

Nämä viisi lovitapausta eivät kata kaikkia rakenteita, ja käytännössä on valittava sopivin lovi kullekin testattavalle hitsialueelle.

Jotta valinta olisi helpompaa ja yhdenmukaisempaa, taulukossa N1 olevissa kuvissa esitetään käytännön esimerkkejä hitsausliitoksista, jotka esiintyvät usein vaununkorien rakenteissa ja telien rungoissa.

Kuva N1

| Tapaus | Piirros | Kuvaus | Kommentteja |
| --- | --- | --- | --- |
| A | | Ei hitsausta | Ei hitsausta |
| | Hiottu päittäishitsi | Hiottu päittäishitsi |
| B | | Päittäisliitos | Päittäisliitos |
| | Päittäisliitos ja viiste | |
| B | | Työstetty ja hitsattu sauma | |
| C | | Kulmaliitos kulmalevyillä | Päittäishitsi kulmittain olevien osien välissä |
| C | | Viistoliitos | |
| D | | Kulmaliitos | Päittäisliitos 90o:n kulmassa |
| D | | Vahvistettu levy | Limiliitokset |
| D | | Päittäishitsattu limisauma | |
| D | | Kulmaliitos | Pienahitsit |
| D | | Putken ja suoran osan välinen liitos | |
| D | | Levyn ja putken välinen liitos | |
| D | | Levyn ja kiskon varren välinen liitos | |
| E | | Hitsattu kiinnityskorvake
  Hitsattu kiinnitystuki | |

Tapaus

Piirros

Kuvaus

Kommentteja

A

Image

Ei hitsausta

Ei hitsausta

Image

Hiottu päittäishitsi

Hiottu päittäishitsi

B

Image

Päittäisliitos

Päittäisliitos

Image

Päittäisliitos ja viiste

B

Image

Työstetty ja hitsattu sauma

C

Image

Kulmaliitos kulmalevyillä

Päittäishitsi kulmittain olevien osien välissä

C

Image

Viistoliitos

D

Image

Kulmaliitos

Päittäisliitos 90o:n kulmassa

D

Image

Vahvistettu levy

Limiliitokset

D

Image

Päittäishitsattu limisauma

D

Image

Kulmaliitos

Pienahitsit

D

Image

Putken ja suoran osan välinen liitos

D

Image

Levyn ja putken välinen liitos

D

Image

Levyn ja kiskon varren välinen liitos

E

Image

Hitsattu kiinnityskorvake

Hitsattu kiinnitystuki

Taulukko N1

Kuva N1

| | 2σAlim [N/mm2] | σmlim [N/mm2] | σmaxlim [N/mm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| Teräs (1) | | K = 0,3 | K = 0,3 |
| 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 | 370 | 420 | 520 |
| Lovi- tapaus | A | 110 | 118 | 166 | 183 | 197 | 277 | 238 | 258 | 360 |
| B | 90 | 90 | 90 | 150 | 150 | 150 | 195 | 195 | 195 |
| C | 80 | 80 | 80 | 133 | 133 | 133 | 173 | 173 | 173 |
| D | 66 | 66 | 66 | 110 | 110 | 110 | 143 | 143 | 143 |
| E | 54 | 54 | 54 | 90 | 90 | 90 | 117 | 117 | 117 |

2σAlim [N/mm2]

σmlim [N/mm2]

σmaxlim [N/mm2]

Teräs (1)

K = 0,3

K = 0,3

370

420

520

370

420

520

370

420

520

Lovi- tapaus

A

110

118

166

183

197

277

238

258

360

B

90

90

90

150

150

150

195

195

195

C

80

80

80

133

133

133

173

173

173

D

66

66

66

110

110

110

143

143

143

E

54

54

54

90

90

90

117

117

117

---

(1)  Tyypillinen vetolujuus Rm materiaalin standardin mukainen.

(2)  Rasitus määritellään elastisuuden raja-arvolla Rp tai Rp'.

LIITE O

YMPÄRISTÖOLOT

TRIV-vaatimukset

TRIV-lämpötilaluokan suunnitteluvaatimukset

Tässä taulukossa on esitetty ennen tämän YTE:n käyttöönottoa käytössä olleissa yhteentoimivissa tavaravaunuissa käytettyjen osien lämpötila-alueet.

| Osa | Tekniset tiedot |
| --- | --- |
| Puskimet, joiden iskunpituus on 105 mm | Lämpötila-alueella - 25 oC — + 50 oC tekniset arvot saavat poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista arvoista |
| Puskimet, joiden iskunpituus on 130 tai 150 mm | Lämpötila-alueella - 25 oC — + 50 oC tekniset arvot saavat poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista arvoista |
| Jarrut
  Erilaisten jarrulaitteiden rakennetta koskevat määräykset — yksinkertaiset teräksiset paineliittimet, ei lämpökäsitellyt, rautateiden liikkuvan kaluston ilmajarrulaitteita ja muita paineilmalaitteita varten | Paineliittimien lämpötila-alue:
  -40 oC — + 100 oC |
| Jarrut
  Erilaisten jarrujärjestelmän osien valmistusta koskevat määräykset: Vaunujen suistumisilmaisimet | Lämpötila-alue - 40 oC — + 70 oC |
| Letkuliittimien (jarruletkujen) ja sähkökaapelien liittimien mitat; paineilma- ja sähköliittimien tyypit ja niiden sijainti UIC- ja OSJD-jäsenrautateiden automaattisilla kytkinlaitteilla varustetuissa tavara- ja matkustajavaunuissa | Lämpötila-alue - 40 oC — + 70 oC |
| Rautatiekulkuneuvojen vierintälaakeripesien voiteluun tarkoitettujen rasvojen virallista testausta ja toimitusta koskeva tekninen eritelmä | Alin testauslämpötila: - 20 oC |

Osa

Tekniset tiedot

Puskimet, joiden iskunpituus on 105 mm

Lämpötila-alueella - 25 oC — + 50 oC tekniset arvot saavat poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista arvoista

Puskimet, joiden iskunpituus on 130 tai 150 mm

Lämpötila-alueella - 25 oC — + 50 oC tekniset arvot saavat poiketa enintään 20 % ”huonelämpötilassa” mitatuista arvoista

Jarrut

Erilaisten jarrulaitteiden rakennetta koskevat määräykset — yksinkertaiset teräksiset paineliittimet, ei lämpökäsitellyt, rautateiden liikkuvan kaluston ilmajarrulaitteita ja muita paineilmalaitteita varten

Paineliittimien lämpötila-alue:

-40 oC — + 100 oC

Jarrut

Erilaisten jarrujärjestelmän osien valmistusta koskevat määräykset: Vaunujen suistumisilmaisimet

Lämpötila-alue - 40 oC — + 70 oC

Letkuliittimien (jarruletkujen) ja sähkökaapelien liittimien mitat; paineilma- ja sähköliittimien tyypit ja niiden sijainti UIC- ja OSJD-jäsenrautateiden automaattisilla kytkinlaitteilla varustetuissa tavara- ja matkustajavaunuissa

Lämpötila-alue - 40 oC — + 70 oC

Rautatiekulkuneuvojen vierintälaakeripesien voiteluun tarkoitettujen rasvojen virallista testausta ja toimitusta koskeva tekninen eritelmä

Alin testauslämpötila: - 20 oC

LIITE P

JARRUTUSKYKY

Yhteentoimivuuden osatekijöiden arviointi

P.1.   SUUNNITTELUN ARVIOINTI

Seuraavassa luettelossa on mainittu jarrujärjestelmiä ja jarrujen osatekijöitä, joiden on julkaisuhetkellä katsottu jo täyttävän tämän YTE:n vaatimukset joidenkin sovellutusten osalta. Luettelo on liitteessä FF.

P.1.1.   Toimintaventtiili

Avoin kohta

Testimenetelmän, jota käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiili” tuotesuunnittelua, on oltava tämän YTE:n vaatimusten mukainen.

P.1.2.   Säädettävä releventtiili ja automaattinen kuormavaihde

Avoin kohta

P.1.2.1.   Säädettävä releventtiili

Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”säädettävä releventtiili” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.2.1.

Releventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena seuraavat ominaisuudet, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC:

| — | Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella tämän YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdan mukaiset. |
| --- | --- |

—

Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella tämän YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdan mukaiset.

| — | Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta) |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)

| — | Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormapaine vaihtuu. |
| --- | --- |

—

Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormapaine vaihtuu.

| — | Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa. Muutos 1 minuutin kuluessa. |
| --- | --- |

—

Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa. Muutos 1 minuutin kuluessa.

| — | Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC

Vaunun tai junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa.

Releventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40 oC – –25 oC ja + 45 oC – + 70 oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25 oC ja + 45 oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.

Kun säädettävää releventtiiliä arvioidaan järjestelmässä, venttiilin on oltava asennettuna jarrujärjestelmään, jossa on yhteentoimivuuden osatekijä ”toimintaventtiili”.

Seuraavat testit on suoritettava satunnaisesti valitulle yksittäiselle vaunulle, jossa on vähintään yksi säädettävä releventtiili. Kuorman muutoksen on tapahduttava niin, että kuorma sekä suurenee että pienenee, kattaen koko kuorma-alueen, ja vaunua on siirrettävä ennen seuraavaa mittausta kuorman muutoksen jälkeen.

| — | Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 120 km/t. Jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:sta 90 prosenttiin on sallittua tönkkäjarruilla varustetuissa vaunuissa kuorman lisääntyessä 18:sta 20 tonnin akselipainoihin tämän YTE:n mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 120 km/t. Jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:sta 90 prosenttiin on sallittua tönkkäjarruilla varustetuissa vaunuissa kuorman lisääntyessä 18:sta 20 tonnin akselipainoihin tämän YTE:n mukaisesti.

| — | Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 100 km/t. Vaunun jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:sta 65 prosenttiin on sallittua, kun kuorma on ensin 65 prosenttia vaunun suurimmasta sallitusta painosta (14,5 tonnin akselipaino, kun vaunun suunnittelun mukainen akselipaino on 22,5 tonnia) ja lisääntyy enimmäispainoonsa tämän YTE:n mukaisesti. Valurautaisilla tönkkäjarruilla varustettujen vaunujen akselikohtainen jarrupaino ei saa ylittää 18 tonnia tämänhetkisten kansainvälisten sääntöjen mukaan, joita kaikki jäsenvaltiot noudattavat. |
| --- | --- |

—

Jarrupainoprosenttien tarkistus nopeuden ollessa 100 km/t. Vaunun jarrupainoprosentin asteittainen aleneminen 100:sta 65 prosenttiin on sallittua, kun kuorma on ensin 65 prosenttia vaunun suurimmasta sallitusta painosta (14,5 tonnin akselipaino, kun vaunun suunnittelun mukainen akselipaino on 22,5 tonnia) ja lisääntyy enimmäispainoonsa tämän YTE:n mukaisesti. Valurautaisilla tönkkäjarruilla varustettujen vaunujen akselikohtainen jarrupaino ei saa ylittää 18 tonnia tämänhetkisten kansainvälisten sääntöjen mukaan, joita kaikki jäsenvaltiot noudattavat.

| — | Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella |
| --- | --- |

—

Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella

| — | Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta) |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta)

| — | Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine vaihtuu |
| --- | --- |

—

Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine vaihtuu

| — | Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa |
| --- | --- |

—

Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa

| — | Äkkinäiset ja lyhytaikaiset kuorman vaihtelut eivät vaikuta kuormajarrun toimintaan |
| --- | --- |

—

Äkkinäiset ja lyhytaikaiset kuorman vaihtelut eivät vaikuta kuormajarrun toimintaan

| — | Vuoto |
| --- | --- |

—

Vuoto

Seuraavat asiat on tarkistettava koeajoilla:

| — | Laitteisto ei reagoi herkästi satunnaisiin kuorman muutoksiin, jotka johtuvat vaunun liikkumisesta |
| --- | --- |

—

Laitteisto ei reagoi herkästi satunnaisiin kuorman muutoksiin, jotka johtuvat vaunun liikkumisesta

| — | Jarrupainoprosentit (i) tyhjänä, (ii) osakuormattuna, (iii) jarrupainoprosenttia 100 vastaavalla kuormalla ja (iv) täydellä kuormituksella. Jarrupainoprosentti ei saa ylittää 130:tä prosenttia, kuormitusarvosta riippumatta, ja 120 km/t nopeudella täysin kuormattuina ajavissa tönkkäjarruvaunuissa se ei saa ylittää 105:tä prosenttia. |
| --- | --- |

—

Jarrupainoprosentit (i) tyhjänä, (ii) osakuormattuna, (iii) jarrupainoprosenttia 100 vastaavalla kuormalla ja (iv) täydellä kuormituksella. Jarrupainoprosentti ei saa ylittää 130:tä prosenttia, kuormitusarvosta riippumatta, ja 120 km/t nopeudella täysin kuormattuina ajavissa tönkkäjarruvaunuissa se ei saa ylittää 105:tä prosenttia.

P.1.2.2.   Automaattinen kuormavaihdeventtiili

Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”automaattinen kuormavaihdeventtiili” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.2.2.

Venttiilistä on testattava yksittäisenä laitteena seuraavat ominaisuudet, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC:

| — | Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella |
| --- | --- |

—

Kiinnittymis- ja irrotusajat koko kuormitusalueella

| — | Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta) |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnitys ja irrotus (vähintään 5 porrasta)

| — | Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormitus vaihtuu |
| --- | --- |

—

Vaihtelut ulostulopaineessa kun kuormitus vaihtuu

| — | Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa |
| --- | --- |

—

Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa

| — | Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC. |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja, kun käyttölämpötila on –25 oC – + 45 oC.

Junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa.

Kuormavaihdeventtiilistä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40 oC – –25 oC ja + 45 oC – + 70 oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.

Kun automaattista kuormavaihdeventtiiliä arvioidaan järjestelmässä, venttiilin on oltava asennettuna jarrujärjestelmään, jossa on yhteentoimivuuden osatekijä ”toimintaventtiili”. Seuraavat testit on suoritettava yksittäiselle vaunulle, jossa on vähintään yksi automaattinen kuormavaihdeventtiili. Testit on suoritettava sekä vaunun ollessa tyhjänä että kuormattuna. Vaunua on kuormattava ja purettava portaittain sen selville saamiseksi, siirtyykö automaattinen vaihtomekanismi ”kuormattu”-tilasta ”tyhjä”-tilaan kuorman lisääntyessä ja vähentyessä ±5 prosentin siirtymäpainoalueella. Jos laitteisto on suunniteltu käyttämään vaihtelevalla kuormalla kuormavaihdetta, käyttötestit tehdään kuormattuna painoilla, jotka vaihtelevat vaihtopainon ympärillä, sen varmistamiseksi, että normaalikäytön aikana tapahtuvat satunnaiset kuormanvaihtelut eivät vaikuta mekanismiin. Testit on tehtävä staattisesti yksittäiselle vaunulle ja junakokeet 15-vaunuiselle junalle 4-akselisia vaunuja, jotka on kaikki varustettu yhteentoimivuuden osatekijällä ”toimintaventtiili”. Jos testitulokset ovat edellä mainittujen vaatimusten mukaiset, testit tehdään liikkuvalle yksittäiselle vaunulle. Testeihin sisältyy:

| — | Kiinnittymis- ja irrotusaika kummassakin tilassa |
| --- | --- |

—

Kiinnittymis- ja irrotusaika kummassakin tilassa

| — | Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta) |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)

| — | Jarrun kiinnittymisaika kummassakin tilassa |
| --- | --- |

—

Jarrun kiinnittymisaika kummassakin tilassa

| — | Jarrun irrotusaika kummassakin tilassa |
| --- | --- |

—

Jarrun irrotusaika kummassakin tilassa

| — | Vaihtelut ulostulopaineessa kuormituksen muuttuessa |
| --- | --- |

—

Vaihtelut ulostulopaineessa kuormituksen muuttuessa

| — | Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa |
| --- | --- |

—

Vasteajan muuttuminen kuormituksen muuttuessa

| — | Vuoto |
| --- | --- |

—

Vuoto

Käyttötestit voidaan suorittaa, jos ilmoitettu laitos sitä vaatii.

P.1.3.   Luistonestolaite

Avoin kohta

Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”Luistonestolaite” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty YTE:n 4.2.4.1.2.6. kohdassa ”Luistonestolaite” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.3.

Luistonestotestit on tehtävä joko modernilla 4-akselisella vaunulla tai hyväksytyllä testilaitteella, joka noudattaa tarkasti radan geometriaa, tartuntakitkaa, kaluston parametreja jne. ja on kelpuutettu modernissa 4-akselisessa vaunussa.

Jos testivaunuun on asennettu jarruja, joiden toiminta ei perustu kitkaan, ne on suljettava. Kun nämä jarrut aktivoidaan, luistoneston on toimittava oikein: tämän varmistamiseksi tarvitaan testejä. Testivaunussa on oltava sen järjestelmän mukainen jarrujärjestelmä, jota varten pyörien luistonestojärjestelmä on suunniteltu (levy- ja/tai tönkkäjarru).

Vähintään seuraavat asiat on mitattava/rekisteröitävä luistonestojärjestelmän testauksessa:

| — | Vaunun nopeus |
| --- | --- |

—

Vaunun nopeus

| — | Yksittäisten akselien nopeudet |
| --- | --- |

—

Yksittäisten akselien nopeudet

| — | Jarrusylinteripaineet |
| --- | --- |

—

Jarrusylinteripaineet

| — | Vaunun hidastuvuus |
| --- | --- |

—

Vaunun hidastuvuus

| — | Apuilmasäiliön paine |
| --- | --- |

—

Apuilmasäiliön paine

| — | Aika |
| --- | --- |

—

Aika

| — | Jarrutuksen aloitus |
| --- | --- |

—

Jarrutuksen aloitus

| — | Luistonestoventtiilin aktivointi |
| --- | --- |

—

Luistonestoventtiilin aktivointi

| — | Pysähtymismatka |
| --- | --- |

—

Pysähtymismatka

| — | Pysähdysaika |
| --- | --- |

—

Pysähdysaika

Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.

P.1.4.   Vivustonsäädin

Yhteentoimivuuden osatekijän ”vivustonsäädin” suunnittelun arviointi on tehtävä varmistamalla, että mekaaninen lujuus on sopiva siirrettävälle voimalle. Vaihdettavat säätölaitteet ja niiden sallitut enimmäisvoimat on esitetty liitteen I kohdassa I.4. Arvioinnilla varmistetaan myös, että jarrujen välykset voidaan pitää järkevissä rajoissa, jotta jarrut eivät hankaa tarkoituksettomasti, jarrutusominaisuudet säilyvät ja jarruteho voidaan varmistaa.

Käyttöikätesti tehdään sen osoittamiseksi, että laite sopii käytettäväksi rautatiekalustossa, ja jotta voitaisiin tarkistaa rakenteellisen käyttöiän vaatiman kunnossapidon tarve. Tämä on suoritettava suurimmalla jaksoittaisella nimelliskuormituksella siten, että käydään läpi koko säätöalue.

P.1.5.   Jarrusylinteri / käyttölaite

Tässä esitetään yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrusylinteri/käyttölaite” suunnittelun arviointi. Tekninen eritelmä on esitetty YTE:n 4.2.4.1.2.2. kohdassa ”Jarrutuskyky”, 4.2.4.1.2.8. kohdassa ”Seisontajarru”, 4.2.4.1.2.5. kohdassa ”Energiarajat” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja ominaisuudet liitteen I kohdassa I.2.1.

Mekaanisen lujuuden arvioinnin tarkoituksena on varmistaa sen soveltuvuus ottaen huomioon siirrettävä mekaaninen voima, mekaaniset kiinnitykset ja käytössä oleva ilmanpaine sekä myös vikatilanteissa tapahtuva paineen muutos. Myös kaikki mitat on tarkistettava. Vaihdettavat jarrusylinterit ja niiden sallitut mitat on esitetty liitteen I kohdassa I.5.

Jarrusylinteri/käyttölaite on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:

| — | Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella pienellä tulopaineella (noin 0,35 baaria) –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa. |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella pienellä tulopaineella (noin 0,35 baaria) –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa.

| — | Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella (vähintään 3,8 baaria) –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa. |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella (vähintään 3,8 baaria) –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa.

| — | Suurin rakenteellinen iskunpituus |
| --- | --- |

—

Suurin rakenteellinen iskunpituus

| — | Männänvarren siirtämiseksi tarvittava paine liikkeen alussa ja täyden iskunpituuden loppupisteessä. |
| --- | --- |

—

Männänvarren siirtämiseksi tarvittava paine liikkeen alussa ja täyden iskunpituuden loppupisteessä.

Junan toiminta ei saa testituloksissa muuttua –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa.

Jarrusylinteristä/käyttölaitteesta on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40 oC – –25 oC ja + 45 – + 70 oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.

Jos jarrusylinterissä tai käyttölaitteessa on vivustonsäädin, P.1.4. kohdassa mainitut ominaisuudet on testattava.

Käyttöikätesti tehdään sen osoittamiseksi, että jarrusylinteri tai käyttölaite sopii käytettäväksi rautatiekalustossa, ja jotta voitaisiin tarkistaa rakenteellisen käyttöiän vaatimien huoltojen tarve. Tämä on suoritettava suurimmalla nimelliskuormituksella siten, että käydään läpi koko iskunpituuden alue (ja säätöalue, jos laitteissa on säätölaitteet).

P.1.6.   Letkukytkin

Letkukytkimen kaikki mitat on tarkistettava sen varmistamiseksi, että ne ovat liitteen I I.6. kohdassa annettujen tietojen ja valmistajan piirrosten mukaiset. Vähintään 25 letkukytkintä käsittävästä erästä otetaan 10 kappaleen edustava näyte, josta testataan kytkentä ja se, etteivät laitteet vuoda 10 baarin paineessa käyttölämpötilojen ollessa –25 oC ja + 45 oC.

Letkukytkimestä on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa –40 – –25 oC ja + 45 – + 70 oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.

P.1.7.   Kytkinhanat

Avoin kohta

Tässä kuvataan yhteentoimivuuden osatekijän ”kytkinhanat” suunnittelun arviointia, sen ominaisuudet esitetään liitteen I kohdassa I.7.

Fyysisten ja geometristen ominaisuuksien tarkastus: Liitteen I I.7.4. ja I.7.7. kohdassa esitetyt edellytykset ja kuvat I.7.2. — I.7.5. on tarkistettava soveltuvin osin.

Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.

P.1.8.   Toimintaventtiilin sulkulaite

Tässä kuvataan yhteentoimivuuden osatekijän ”toimintaventtiilin sulkulaite” suunnittelun arviointia, sen ominaisuudet esitetään liitteen I kohdassa I.8.

Sulkulaite on testattava ja tarkistettava seuraavasti:

| — | Kahvan liike |
| --- | --- |

—

Kahvan liike

| — | Ei vuotoja hanan kautta, kun se sulkeutuu käyttölämpötilojen ollessa –25 oC – + 45 oC |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanan kautta, kun se sulkeutuu käyttölämpötilojen ollessa –25 oC – + 45 oC

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä tulopaineella (0,35 baaria) |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä tulopaineella (0,35 baaria)

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella (7 baaria) |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella (7 baaria)

Toimintaventtiilin sulkulaitteesta on testattava yksittäisenä laitteena edellä mainitut ominaisuudet, kun sitä käytetään äärilämpötiloissa - 40 oC – –25 oC ja + 45 oC – + 70 oC. Näissä ääriolosuhteissa saadut testitulokset voivat olla erilaisia kuin –25 oC – + 45 oC lämpötiloissa saadut tulokset, mutta junan käytettävyys ei saa muuttua.

P.1.9.   Jarrupalat

Testimenetelmän, jota käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”jarrupalat” tuotesuunnittelua, on oltava tämän YTE:n vaatimusten mukainen.

P.1.10.   Jarruanturat

Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarruanturat” suunnittelun arviointia koskevan testimenetelmän on oltava liitteen I I.10.2. kohdassa annetun eritelmän mukainen. Eritelmä on vielä avoin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden osalta.

Jo käytössä olevat komposiittijarrut ovat läpäisseet P.2.10. kohdassa esitetyn arvioinnin:

Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) pitää luetteloa hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista (luetteloon sisältyvät maantieteelliset käyttörajoitukset P.1.10. ja P.2.10. kohdan mukaisesti).

P.1.11.   Hätäjarrukiihdytin

Avoin kohta

Testimenetelmien, joita käytetään arvioitaessa yhteentoimivuuden osatekijän ”hätäjarrukiihdytin” tuotesuunnittelua, on oltava tämän YTE:n vaatimusten mukainen.

P.1.12.   Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihdeventtiili

Avoin kohta

P.1.12.1.   Automaattinen kuormajarruventtiili

Tässä kuvataan automaattisen kuormajarruventtiilin suunnittelun arviointia. Venttiilin ominaisuudet esitetään liitteen I I.12.1. kohdassa. Seuraavassa on lueteltu testit, joilla vaatimustenmukaisuus osoitetaan:

| — | Kuorman ja ulostulopaineen staattinen testi kuorman kasvaessa ja vähentyessä. |
| --- | --- |

—

Kuorman ja ulostulopaineen staattinen testi kuorman kasvaessa ja vähentyessä.

| — | Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut ja muutokset eivät vaikuta jarrutusvoimakkuuteen. |
| --- | --- |

—

Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut ja muutokset eivät vaikuta jarrutusvoimakkuuteen.

| — | Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin toimintaan. |
| --- | --- |

—

Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin toimintaan.

Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.

P.1.12.2.   Kuormavaihdeventtiili

Tässä kuvataan kuormavaihdeventtiilin suunnittelun arviointia. Venttiilin ominaisuudet esitetään liitteen I I.12.2. kohdassa. Seuraavassa on lueteltu testit, joilla vaatimustenmukaisuus osoitetaan:

| — | Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen tai kuorman muutoksen aiheuttaman muutoksen ulostulopaineessa. |
| --- | --- |

—

Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen tai kuorman muutoksen aiheuttaman muutoksen ulostulopaineessa.

| — | Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman yli 3 sekunnin pituisen viiveen ulostulosignaalissa, joka voi muuttaa ulostuloa. |
| --- | --- |

—

Staattinen testi, joka näyttää mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman yli 3 sekunnin pituisen viiveen ulostulosignaalissa, joka voi muuttaa ulostuloa.

| — | Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut tai muutokset eivät vaikuta ulostulosignaaliin. |
| --- | --- |

—

Käyttötesti, joka osoittaa, että iskut tai muutokset eivät vaikuta ulostulosignaaliin.

| — | Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin toimintaan. |
| --- | --- |

—

Käyttötesti, joka osoittaa, ettei ilman kulutus ole liiallista eikä vaikuta paineilmajarrujärjestelmän normaaliin toimintaan.

Testit on suoritettava tämän YTE:n mukaisesti.

P.2.   TUOTEARVIOINTI

P.2.1.   Toimintaventtiili

Jokainen toimintaventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.1. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus

| — | Jarrun kiinnittymisaika |
| --- | --- |

—

Jarrun kiinnittymisaika

| — | Jarrun irrotusaika |
| --- | --- |

—

Jarrun irrotusaika

| — | Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili |
| --- | --- |

—

Toimintaventtiilin manuaalinen irrotusventtiili

| — | Jarrujen itsetoimivuus |
| --- | --- |

—

Jarrujen itsetoimivuus

| — | Herkkyys ja epäherkkyys |
| --- | --- |

—

Herkkyys ja epäherkkyys

| — | Vuoto |
| --- | --- |

—

Vuoto

| — | Jarrun syöttösäiliön (apuilmasäiliön) täyttöaika |
| --- | --- |

—

Jarrun syöttösäiliön (apuilmasäiliön) täyttöaika

| — | Ohjausilmasäiliön täyttöaika (ei koske sähköisesti/elektronisesti ohjattua toimintaventtiiliä) |
| --- | --- |

—

Ohjausilmasäiliön täyttöaika (ei koske sähköisesti/elektronisesti ohjattua toimintaventtiiliä)

P.2.2.   Säädettävä releventtiili ja kuormavaihde

Jokainen releventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.2. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta) |
| --- | --- |

—

Jarrujen portaittainen kiinnittyminen ja irrotus (vähintään 5 porrasta)

| — | Jarrun kiinnittymisaika |
| --- | --- |

—

Jarrun kiinnittymisaika

| — | Jarrun irrotusaika |
| --- | --- |

—

Jarrun irrotusaika

| — | Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine muuttuu |
| --- | --- |

—

Vaihtelut ulostulopaineessa, kun kuormapaine muuttuu

| — | Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa |
| --- | --- |

—

Vasteajan muuttuminen kuormapaineen muuttuessa

| — | Ulostulopaineessa ei muutosta kuormapaineen muuttuessa jarrujen kiinnittymisen aikana (vain muuttuva kuorma) |
| --- | --- |

—

Ulostulopaineessa ei muutosta kuormapaineen muuttuessa jarrujen kiinnittymisen aikana (vain muuttuva kuorma)

| — | Vuoto |
| --- | --- |

—

Vuoto

P.2.3.   Luistonestojärjestelmä

Kaikki luistonestojärjestelmän ohjausyksiköt, tunnistimet ja luistonestoventtiilit on testattava. Luistonestojärjestelmän ominaisuudet esitellään 4.2.4.1.2.6. kohdassa ”Luistonestojärjestelmä” ja 4.2.4.1.2.7. kohdassa ”Paineilma” ja eritellään liitteen I I.3. kohdassa. Ominaisuudet on testattava omalla koeohjelmalla, jossa on kaikki viat tunnistava vianetsintänäyttö. Oma testiohjelma tarkistetaan syöttämällä siihen satunnaisia vikoja.

P.2.4.   Vivustonsäädin

Jokainen vivustonsäädin on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:

| — | Enimmäiskiristys |
| --- | --- |

—

Enimmäiskiristys

| — | Asetetun välyksen pito |
| --- | --- |

—

Asetetun välyksen pito

| — | Asteittainen kiristys |
| --- | --- |

—

Asteittainen kiristys

| — | Pidentyminen asetettuun välykseen, kun välystä ei ole (vain kaksitoimiset yksiköt) |
| --- | --- |

—

Pidentyminen asetettuun välykseen, kun välystä ei ole (vain kaksitoimiset yksiköt)

| — | Kyky palautua vähimmäispituuteen (kokoon vetäytyvä säädin) tai enimmäispituuteen (pitenevä säädin) |
| --- | --- |

—

Kyky palautua vähimmäispituuteen (kokoon vetäytyvä säädin) tai enimmäispituuteen (pitenevä säädin)

P.2.5.   Jarrusylinteri/käyttölaite

Jokainen jarrusylinteri/käyttölaite on testattava. Testattavat ominaisuudet ovat:

| — | Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella alhaisella tulopaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella alhaisella tulopaineella

| — | Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja pienimmällä ja suurimmalla iskunpituudella suurella tulopaineella

| — | Suurin iskunpituus |
| --- | --- |

—

Suurin iskunpituus

| — | Männänvarren siirtopaine |
| --- | --- |

—

Männänvarren siirtopaine

Jos jarrusylinterissä tai käyttölaitteessa on vivustonsäädin, P.2.4. kohdassa mainitut ominaisuudet on testattava.

P.2.6.   Letkukytkin

Kaikki letkukytkimet on testattava sen varmistamiseksi, että ne eivät vuoda 10 baarin paineessa.

P.2.7.   Kytkinhanat

Jokainen kytkinhana on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.7. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Kahvan liike |
| --- | --- |

—

Kahvan liike

| — | Käyttömomentti |
| --- | --- |

—

Käyttömomentti

| — | Hana ei vuoda suljettuna |
| --- | --- |

—

Hana ei vuoda suljettuna

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni 10 baarin syöttöpaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni 10 baarin syöttöpaineella

| — | Hanan letkupuolen ilmanpoisto |
| --- | --- |

—

Hanan letkupuolen ilmanpoisto

P.2.8.   Toimintaventtiilin sulkulaite

Jokainen toimintaventtiilin sulkulaite on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.8. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Kahvan liike |
| --- | --- |

—

Kahvan liike

| — | Hana ei vuoda suljettuna |
| --- | --- |

—

Hana ei vuoda suljettuna

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni pienellä syöttöpaineella

| — | Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja hanasta ilmakehään, kun hana on auki tai kiinni suurella syöttöpaineella

P.2.9.   Jarrupalat

Kustakin jarrupalaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.

P.2.10.   Jarruanturat

| — | Geometrinen arviointi
  Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan. |
| --- | --- |

—

Geometrinen arviointi

Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.

| — | Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä.
  Testimenetelmä on vielä avoin
  Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:
  Koepenkkitestaus ja analyysi
  Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:






  — | Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa |
| --- | --- | --- |

—

Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä.

Testimenetelmä on vielä avoin

Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:

Koepenkkitestaus ja analyysi

Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:

—

Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa

| — | Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys |
| --- | --- |

—

Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys

| — | Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila) |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila)

| — | Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen) |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen)

| — | Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää) |
| --- | --- |

—

Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää)

Sääkammioarviointi

Ennen kuin tehdään vaunun suoritustasotesti varsinaisella vaunulla, komposiittimateriaalista valmistetun jarruanturan on läpäistävä koepenkkitestausohjelma edellä kuvatun mukaisesti.

Osajärjestelmän jarrutusominaisuuksien testaus

Komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat on

| — | arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti |
| --- | --- |

—

arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti

| — | kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan |
| --- | --- |

—

kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan

| — | arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen |
| --- | --- |

—

arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen

| — | arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen. |
| --- | --- |

—

arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen.

Muiden uusien tuotteiden kuin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointi on tehtävä 6 luvun ja liitteen Q mukaisesti.

P.2.11.   Hätäjarrukiihdytin

Jokainen hätäjarrukiihdytin on testattava. Ominaisuudet on määritelty liitteen I I.11. kohdassa.

P.2.12.   Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihde

P.2.12.1.   Automaattinen kuormajarruventtiili

Jokainen kuormajarruventtiili on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.12. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Kuorma ja ulostulopaine kuorman kasvaessa ja vähentyessä |
| --- | --- |

—

Kuorma ja ulostulopaine kuorman kasvaessa ja vähentyessä

| — | Ei vuotoja |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja

P.2.12.2.   Kuormavaihde

Jokainen kuormavaihde on testattava. Sen ominaisuudet esitetään liitteen I I.122. kohdassa. Seuraavat ominaisuudet on testattava:

| — | Teho muuttuu mittauslaitteen liikkeestä tai kuorman muuttuessa |
| --- | --- |

—

Teho muuttuu mittauslaitteen liikkeestä tai kuorman muuttuessa

| — | Mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman ulostulosignaalin yli 3 sekunnin pituinen viive, joka voi muuttaa tehoa. |
| --- | --- |

—

Mittauslaitteen liikkeen aiheuttaman ulostulosignaalin yli 3 sekunnin pituinen viive, joka voi muuttaa tehoa.

| — | Ei vuotoja. |
| --- | --- |

—

Ei vuotoja.

P.3.   TESTIMENETTELYN OMINAISUUDET

| Testimenettelyn ominaisuudet |
| --- |
| Nro | Ominaisuus | Raja-arvo |
| | Alkujarrutusvoima prosentteina jarrutönkän enimmäisvoimasta G-jarrulajissa | Noin 10 % |
| | Jarrut eivät saa kiinnittyä täysvoimaisen jarrutuksen jälkeen tehdyn 6 baarin täyttöiskun päätyttyä, joka on kestänyt: | P-jarrulajilla:
  40 sekuntia

  G-jarrulajilla:
  10 sekuntia |
| | Jarruaallon etenemisnopeus hätäjarrutuksessa | 250 m/s tai enemmän |
| | Junan jarrujen irrotusaika täysivoimaisen jarrutuksen jälkeen | P-jarrulaji:
  25 sekuntiin saakka

  G-jarrulaji:

  70 sekuntiin saakka |
| | Epätasainen täyttö, jarru irrotettuna | 6 baaria (vähintään) 2 sekunnin ajan. Paluu 6 baarista 5,2 baariin sekunnissa: jarru ei saa toimia testin aikana |
| | Häipymättömyys. Alennusprosentti keskimääräisellä paineella jarrusylinterissä | Enintään 15 % |
| | Jarrun toiminta häiriötön ja tämän YTE:n mukainen: hätäjarrutus, täysivoimainen jarrutus, portaittainen jarrutus, portaittainen irrotusmahdollisuus | Testi on tehtävä sen osoittamiseksi, että eri jarrutustavoissa ei ole häiriöitä ja että ne ovat vaatimusten mukaisia. |
| | Jarrusylintereiden vuotojen automaattinen kompensaatio. | Käyttö- ja hätäjarrutuksessa halkaisijaltaan 1 mm:n vuoto kompensoituu ilman viivettä. |

Testimenettelyn ominaisuudet

Nro

Ominaisuus

Raja-arvo

Alkujarrutusvoima prosentteina jarrutönkän enimmäisvoimasta G-jarrulajissa

Noin 10 %

Jarrut eivät saa kiinnittyä täysvoimaisen jarrutuksen jälkeen tehdyn 6 baarin täyttöiskun päätyttyä, joka on kestänyt:

P-jarrulajilla:

40 sekuntia

G-jarrulajilla:

10 sekuntia

Jarruaallon etenemisnopeus hätäjarrutuksessa

250 m/s tai enemmän

Junan jarrujen irrotusaika täysivoimaisen jarrutuksen jälkeen

P-jarrulaji:

25 sekuntiin saakka

G-jarrulaji:

70 sekuntiin saakka

Epätasainen täyttö, jarru irrotettuna

6 baaria (vähintään) 2 sekunnin ajan. Paluu 6 baarista 5,2 baariin sekunnissa: jarru ei saa toimia testin aikana

Häipymättömyys. Alennusprosentti keskimääräisellä paineella jarrusylinterissä

Enintään 15 %

Jarrun toiminta häiriötön ja tämän YTE:n mukainen: hätäjarrutus, täysivoimainen jarrutus, portaittainen jarrutus, portaittainen irrotusmahdollisuus

Testi on tehtävä sen osoittamiseksi, että eri jarrutustavoissa ei ole häiriöitä ja että ne ovat vaatimusten mukaisia.

Jarrusylintereiden vuotojen automaattinen kompensaatio.

Käyttö- ja hätäjarrutuksessa halkaisijaltaan 1 mm:n vuoto kompensoituu ilman viivettä.

LIITE Q

ARVIOINTIMENETTELYT

Yhteentoimivuuden osatekijät

Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat moduulit:

| — | Ominaisuudet |
| --- | --- |

—

Ominaisuudet

| — | Moduuli A: Sisäinen tuotannonvalvonta |
| --- | --- |

—

Moduuli A: Sisäinen tuotannonvalvonta

| — | Moduuli A1: Sisäinen suunnittelunvalvonta ja tuotteen tarkastus |
| --- | --- |

—

Moduuli A1: Sisäinen suunnittelunvalvonta ja tuotteen tarkastus

| — | Moduuli B: Tyyppitarkastus |
| --- | --- |

—

Moduuli B: Tyyppitarkastus

| — | Moduuli C: Tuotteen tyyppitarkastuksenmukaisuus |
| --- | --- |

—

Moduuli C: Tuotteen tyyppitarkastuksenmukaisuus

| — | Moduuli D: Tuotannon laadunvarmistus |
| --- | --- |

—

Moduuli D: Tuotannon laadunvarmistus

| — | Moduuli F: Tuotteen tarkastus |
| --- | --- |

—

Moduuli F: Tuotteen tarkastus

| — | Moduuli H1: Täydellinen laadunvarmistus |
| --- | --- |

—

Moduuli H1: Täydellinen laadunvarmistus

| — | Moduuli H2: Täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus |
| --- | --- |

—

Moduuli H2: Täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus

| — | Moduuli V: Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (Käyttöönsoveltuvuus) |
| --- | --- |

—

Moduuli V: Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (Käyttöönsoveltuvuus)

Ominaisuudet

Yhteentoimivuuden osatekijöiden eri suunnittelu- ja tuotantovaiheissa arvioitavat ominaisuudet on merkitty X:llä taulukossa Q.1.

Taulukko Q.1

| Arvioitavat ominaisuudet | Vaihe, jossa arviointi tehdään: |
| --- | --- |
| Suunnittelu- ja kehitysvaihe | Tuotantovaihe | Moduulit |
| Suunnittelun katselmus | Valmistusprosessin katselmus | Tyyppitesti | Käytönaikaiset kokemukset (Moduuli V) | (sarjatuotanto) | |
| Puskimet, tavanomainen malli | | | | | X | A, H1 |
| Puskimet, uudentyyppiset | X | X | X | | X | B + F, B + D, H1 |
| Ruuvikytkin, tavanomainen malli | | | X | | X | A, H1 |
| Kilvet merkintöjä varten | | | X | | X | A, B +C, H1 |
| Teli ja pyörästö, tavanomainen malli | | | | | X | A1, H1, |
| Teli ja pyörästö, uudentyyppiset | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Pyöräkerrat, tavanomainen malli | | | | | X | A1, H1, |
| Pyöräkerrat, uudentyyppiset | X | X | X | X | X | B + D, B, + F, H2, V |
| Pyörät, tavanomainen malli | | | | | X | A1, H1, |
| Pyörät, uudentyyppiset | X | X | X | X | X | B+ D, B + F, H2,V |
| Akselit, tavanomainen malli | | | | | X | A1, H1, |
| Akselit, uudentyyppiset | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2, V |
| Rullalaakerit, tavanomainen malli | | | | | X | A1, H1, |
| Rullalaakerit, uudentyyppiset | X | X | X | X | X | B + D, B + F, H2 |
| Toimintaventtiili (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA sen jälkeen kun vanhaa mallia on muutettu tai 24 KUUKAUTTA muissa tapauksissa | | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Säädettävä releventtiili (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Luistonestolaite (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Jarruvivuston säädin (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Jarrusylinteri / toimielin (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Automaattinen kuormavaihdeventtiili (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Letkukytkimen pää (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Kytkinhana (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Toimintaventtiilin sulkuhana (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Jarrupala ja jarrulevy (1) | X | X | X | 18 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Jarruantura (1) | X | X | X | 18 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Hätäjarrukiihdytin (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Automaattinen kuormajarruventtiilin säädin (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |
| Kuormavaihde (1) | X | X | X | 12 KUUKAUTTA | X | B+D, B+F, H2, V (2) |

Arvioitavat ominaisuudet

Vaihe, jossa arviointi tehdään:

Suunnittelu- ja kehitysvaihe

Tuotantovaihe

Moduulit

Suunnittelun katselmus

Valmistusprosessin katselmus

Tyyppitesti

Käytönaikaiset kokemukset (Moduuli V)

(sarjatuotanto)

Puskimet, tavanomainen malli

X

A, H1

Puskimet, uudentyyppiset

X

X

X

X

B + F, B + D, H1

Ruuvikytkin, tavanomainen malli

X

X

A, H1

Kilvet merkintöjä varten

X

X

A, B +C, H1

Teli ja pyörästö, tavanomainen malli

X

A1, H1,

Teli ja pyörästö, uudentyyppiset

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Pyöräkerrat, tavanomainen malli

X

A1, H1,

Pyöräkerrat, uudentyyppiset

X

X

X

X

X

B + D, B, + F, H2, V

Pyörät, tavanomainen malli

X

A1, H1,

Pyörät, uudentyyppiset

X

X

X

X

X

B+ D, B + F, H2,V

Akselit, tavanomainen malli

X

A1, H1,

Akselit, uudentyyppiset

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2, V

Rullalaakerit, tavanomainen malli

X

A1, H1,

Rullalaakerit, uudentyyppiset

X

X

X

X

X

B + D, B + F, H2

Toimintaventtiili (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA sen jälkeen kun vanhaa mallia on muutettu tai 24 KUUKAUTTA muissa tapauksissa

B+D, B+F, H2, V (2)

Säädettävä releventtiili (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Luistonestolaite (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Jarruvivuston säädin (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Jarrusylinteri / toimielin (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Automaattinen kuormavaihdeventtiili (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Letkukytkimen pää (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Kytkinhana (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Toimintaventtiilin sulkuhana (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Jarrupala ja jarrulevy (1)

X

X

X

18 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Jarruantura (1)

X

X

X

18 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Hätäjarrukiihdytin (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Automaattinen kuormajarruventtiilin säädin (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

Kuormavaihde (1)

X

X

X

12 KUUKAUTTA

X

B+D, B+F, H2, V (2)

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli A: Sisäinen tuotannonvalvonta

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

2.

Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio.

| 3. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannalta on oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannalta on oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja –luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja –luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (4) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina, |
| --- | --- |

—

tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (4) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina,

| — | niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

| 4. | Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

4.

Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.

| 5. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

5.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

| 6. | Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

6.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

| 7. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli A1: Sisäinen suunnittelunvalvonta ja tuotteen tarkastus

| 8. | Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

8.

Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 9. | Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

9.

Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio.

| 10. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Teknisestä dokumentaatiosta on myös käytävä ilmi, että jo ennen tämän YTE:n täytäntöönpanoa hyväksytyn yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu on YTE:n mukainen ja että yhteentoimivuuden osatekijä on ollut samantyyppisessä käytössä. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannalta on oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus ja käyttöehdot, |
| --- | --- | --- |

10.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Teknisestä dokumentaatiosta on myös käytävä ilmi, että jo ennen tämän YTE:n täytäntöönpanoa hyväksytyn yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelu on YTE:n mukainen ja että yhteentoimivuuden osatekijä on ollut samantyyppisessä käytössä. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista. Sikäli kuin se arvioinnin kannalta on oleellista, dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

yhteentoimivuuden osatekijän yleiskuvaus ja käyttöehdot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (5) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina, |
| --- | --- |

—

tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (5) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina,

| — | niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa niitä eurooppalaisia eritelmiä, joihin YTE:ssä viitataan, ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa niitä eurooppalaisia eritelmiä, joihin YTE:ssä viitataan, ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

| 11. | Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

11.

Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa sekä sitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.

| 12. | Valmistajan valitseman ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että valmistettava yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (6) voi valita yhden seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

12.

Valmistajan valitseman ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että valmistettava yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen 3 kohdassa mainitun teknisen dokumentaation kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (6) voi valita yhden seuraavista menetelmistä:

| 5.1. | Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä |
| --- | --- |

5.1.

Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä

| 5.1.1. | Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on teknisen dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on teknisen dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 5.1.2. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus.

| 5.2. | Tilastollinen tarkastus |
| --- | --- |

5.2.

Tilastollinen tarkastus

| 5.2.1. | Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden. |
| --- | --- |

5.2.1.

Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden.

| 5.2.2. | Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se on teknisen dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi, onko erä hyväksytty vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se on teknisen dokumentaation ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi, onko erä hyväksytty vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 5.2.3. | Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty. |
| --- | --- |

5.2.3.

Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty.

| 5.2.4. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

5.2.4.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.

| 5.2.5. | Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset. |
| --- | --- |

5.2.5.

Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset.

| 6. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

6.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella. Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

Todistus, johon viitataan, on 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus. Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

| 7. | Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan viimeisen yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on säilytettävä jäljennös EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja siihen liittyvistä teknisistä asiakirjoista vähintään kymmenen vuoden ajan viimeisen yhteentoimivuuden osatekijän valmistamisen jälkeen. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo tuotteen yhteisön markkinoille.

| 8. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli B: Tyyppitarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos varmistaa ja vahvistaa, että aiottua tuotantoa edustava näytekappale on sitä koskevien YTE:n määräysten mukainen. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos varmistaa ja vahvistaa, että aiottua tuotantoa edustava näytekappale on sitä koskevien YTE:n määräysten mukainen.

| 2. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on pyydettävä tyyppitarkastusta. Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on pyydettävä tyyppitarkastusta. Hakemukseen on sisällyttävä:

—

valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle, |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle,

| — | 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.

Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava näytekappale, josta jäljempänä käytetään nimitystä ”tyyppi”.

Tyyppi saattaa edustaa useita yhteentoimivuuden osatekijän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.

Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.

Mikäli tyyppitarkastusmenettely ei edellytä tyyppitestejä ja 3 kohdassa kuvattu tekninen dokumentaatio määrittelee tyypin riittävän tarkasti, voi ilmoitettu laitos päättää, ettei sen käyttöön tarvitse asettaa näytteitä.

| 3. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.
  Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | yleinen tyyppikuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida, onko yhteentoimivuuden osatekijä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen. Dokumentaation on katettava yhteentoimivuuden suunnittelu, valmistus, kunnossapito ja käyttö niiltä osin kuin se tämän arvioinnin kannalta on oleellista.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

yleinen tyyppikuvaus,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä yhteentoimivuuden osatekijän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (7) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina, |
| --- | --- |

—

tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaisten eritelmien (7) asiaa koskevat kohdat, kokonaan tai osittain sovellettuina,

| — | niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

niiden ratkaisujen kuvaus, jotka on otettu käyttöön YTE:ssä esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet: |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

| 4.1. | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

4.1.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että kaikki testiä varten vaadittavat näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että kaikki testiä varten vaadittavat näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja/tai asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti.

| 4.3. | Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin päätyttyä. |
| --- | --- |

4.3.

Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin päätyttyä.

| 4.4. | Jos YTE:ssä edellytetään valmistuksen katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän valmistusta varten luotu valmistusprosessi arvioidakseen sen vaikutusta tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja/tai tarkastettava valmistajan suunnitteluprosessin lopuksi suorittama katselmus. |
| --- | --- |

4.4.

Jos YTE:ssä edellytetään valmistuksen katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän valmistusta varten luotu valmistusprosessi arvioidakseen sen vaikutusta tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja/tai tarkastettava valmistajan suunnitteluprosessin lopuksi suorittama katselmus.

| 4.5. | Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

4.5.

Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.

| 4.6. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa. |
| --- | --- |

4.6.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa.

| 4.7. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu. |
| --- | --- |

4.7.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä 4.2., 4.3. ja 4.4. kohdan mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.

| 4.8. | Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan. |
| --- | --- |

4.8.

Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat kokeet suoritetaan.

| 5. | Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
  Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
  Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.
  Jos valmistajalta tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelta valtuutetulta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

5.

Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.

Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.

Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.

Jos valmistajalta tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelta valtuutetulta edustajalta evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 6. | Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyttävä, mikäli niillä on vaikutusta YTE:ssä esitettyjen tuotetta koskevien vaatimusten täyttämiseen tai suunniteltuun käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

6.

Hakijan on ilmoitettava sille ilmoitetulle laitokselle, jonka hallussa tyyppitarkastustodistusta koskeva tekninen dokumentaatio on, kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka on uudelleenhyväksyttävä, mikäli niillä on vaikutusta YTE:ssä esitettyjen tuotetta koskevien vaatimusten täyttämiseen tai suunniteltuun käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.

| 7. | Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. |
| --- | --- |

7.

Mikäli 6 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 5 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa.

| 8. | Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista ja lisäyksistä, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt. |
| --- | --- |

8.

Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista ja lisäyksistä, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.

| 9. | Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden (ks. 5 kohta) on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä. |
| --- | --- |

9.

Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden (ks. 5 kohta) on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.

| 10. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten teknisen dokumentaation kopioita kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

10.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten teknisen dokumentaation kopioita kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli C: Tuotteen tyyppitarkastuksenmukaisuus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan kunkin valmistettavan yhteentoimivuuden osatekijän yhdenmukaisuus EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.

| 3. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
  Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

3.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.

Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | tyyppitarkastuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen (ja sen lisäysten) päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

tyyppitarkastuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen (ja sen lisäysten) päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, (8), |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, (8),

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

| 4. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

4.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

| 5. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli D: Tuotannon laadunvarmistus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan se menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan se menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseessä oleva yhteentoimivuuden osatekijä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössään hyväksytty tuotantoa, tuotteen lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössään hyväksytty tuotantoa, tuotteen lopullista tarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.

| 3. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä

| 3.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | kaikki oleelliset tiedot siitä tuoteryhmästä, joka edustaa aiottuja yhteentoimivuuden osatekijöitä, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

kaikki oleelliset tiedot siitä tuoteryhmästä, joka edustaa aiottuja yhteentoimivuuden osatekijöitä,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu moduulin B mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen. |
| --- | --- |

—

hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu moduulin B mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen.

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 3.2. | Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaiset ja täyttävät niitä koskevan YTE:n vaatimukset. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaiset ja täyttävät niitä koskevan YTE:n vaatimukset. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmaa, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, |
| --- | --- |

—

tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,

| — | käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| — | keinot, joilla tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan.

| 3.3. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.3.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 3.4. | Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava tarkastajien pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava tarkastajien pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa.

| 4.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 5. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä. |
| --- | --- |

5.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.

| 6. | Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:






  — | 3.1. kohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

6.

Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:

—

3.1. kohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 3.4. kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

3.4. kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 7. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
  Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus.

Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin (9), |
| --- | --- |

—

viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin (9),

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat:

| — | 3 kohdassa määritelty laatujärjestelmän hyväksyntä, |
| --- | --- |

—

3 kohdassa määritelty laatujärjestelmän hyväksyntä,

| — | tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset. |
| --- | --- |

—

tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset.

| 8. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

8.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

| 9. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli F: Tuotteen tarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä, johon sovelletaan 3 kohdan määräyksiä, on EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja tarkastaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä, johon sovelletaan 3 kohdan määräyksiä, on EY-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan yhteentoimivuuden osatekijöiden yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Valmistajan on tehtävä kaikki tarpeellinen, jotta valmistusprosessilla varmistetaan yhteentoimivuuden osatekijöiden yhdenmukaisuus tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten kanssa.

| 3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (10) voi valita joko jokaisen yhteentoimivuuden osatekijän tutkimisen ja testaamisen 4 kohdan mukaisesti tai yhteentoimivuuden osatekijöiden tutkimisen ja testaamisen tilastollisesti 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että yhteentoimivuuden osatekijä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Valmistaja (10) voi valita joko jokaisen yhteentoimivuuden osatekijän tutkimisen ja testaamisen 4 kohdan mukaisesti tai yhteentoimivuuden osatekijöiden tutkimisen ja testaamisen tilastollisesti 5 kohdan mukaisesti.

| 4. | Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä |
| --- | --- |

4.

Tarkastus tutkimalla ja testaamalla jokainen yhteentoimivuuden osatekijä

| 4.1 | Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä (11) tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

4.1

Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen todentamiseksi, että se on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä (11) tai vastaavia testejä.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus.

| 4.3. | Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset. |
| --- | --- |

4.3.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

| 5. | Tilastollinen tarkastus |
| --- | --- |

5.

Tilastollinen tarkastus

| 5.1. | Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden. |
| --- | --- |

5.1.

Valmistajan on luovutettava valmistamansa yhteentoimivuuden osatekijät tasalaatuisina erinä ja tehtävä kaikki tarvittava, jotta valmistusprosessi takaa kunkin valmistetun erän tasalaatuisuuden.

| 5.2. | Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi, onko erä hyväksytty vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

5.2.

Kaikkien yhteentoimivuuden osatekijöiden on oltava tarkastettavissa tasalaatuisina erinä. Kustakin erästä on otettava satunnaisnäyte. Kukin tuote on tutkittava yksitellen ja tehtävä asiaa koskevat testit sen varmistamiseksi, että se on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen, ja sen määrittämiseksi, onko erä hyväksytty vai hylätty. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 5.3. | Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty. |
| --- | --- |

5.3.

Tilastollisessa menettelyssä on käytettävä asianmukaisia elementtejä (tilastollista menetelmää, näytteenottosuunnitelmaa jne.) arvioitavien ominaisuuksien mukaan, kuten YTE:ssä on määritelty.

| 5.4. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.
  Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset. |
| --- | --- |

5.4.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava kirjallinen, tehtyihin testeihin liittyvä vaatimustenmukaisuustodistus hyväksytyille erille. Kaikki kyseisen erän sisältämät yhteentoimivuuden osatekijät voidaan saattaa markkinoille, paitsi ne näytteeseen sisältyneet yhteentoimivuuden osatekijät, jotka eivät olleet vaatimusten mukaisia.

Jos erä hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä vaadittaviin toimiin, jotta kyseisen erän markkinoille pääsy estetään. Mikäli eriä joudutaan hylkäämään usein, ilmoitettu laitos voi toistaiseksi lakkauttaa tilastolliset tarkastukset.

| 5.5. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset. |
| --- | --- |

5.5.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on kyettävä vaadittaessa esittämään ilmoitetun laitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

| 6. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.
  EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

6.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat:

| — | tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset, |
| --- | --- |

—

tyyppitarkastustodistus ja sen lisäykset,

| — | 4 tai 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus. |
| --- | --- |

—

4 tai 5 kohdassa mainittu vaatimustenmukaisuustodistus.

| 7. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

| 8. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli H 1: Täydellinen laadunvarmistus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.

| 3. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä

| 3.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 3.2. | Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, |
| --- | --- |

—

suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,

| — | ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (12), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään, |
| --- | --- |

—

ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (12), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,

| — | käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa, |
| --- | --- |

—

käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa,

| — | vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| — | keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan.

Laatuun liittyvien toimintaohjeiden ja menettelyjen on käsitettävä erityisesti arviointivaiheet, kuten suunnittelun katselmus, valmistusprosessin katselmus ja tyyppitestit, siten kuin ne on YTE:ssä määritelty yhteentoimivuuden osatekijän eri ominaisuuksille ja suoritustasoille.

| 3.3. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.3.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 3.4. | Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,

| — | laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa. Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa. Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

| 4.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 5. | Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:






  — | 3.1. kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

5.

Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:

—

3.1. kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 6. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä ja lisähyväksynnöistä. |
| --- | --- |

6.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä ja lisähyväksynnöistä.

| 7. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

7.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.

Todistus, johon viitataan, on:

| — | 3 kohdassa määritellyt laatujärjestelmän hyväksynnät. |
| --- | --- |

—

3 kohdassa määritellyt laatujärjestelmän hyväksynnät.

| 8. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

8.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

| 9. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli H2: Täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun katselmus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla ilmoitettu laitos suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun katselmuksen ja jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan menettely, jolla ilmoitettu laitos suorittaa yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun katselmuksen ja jolla valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut valtuutettu edustaja, joka suorittaa 2 kohdassa määrätyt tehtävät, varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset.

| 2. | Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valmistajalla on oltava käytössä hyväksytty suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva, 3 kohdan mukainen laatujärjestelmä, jota valvotaan 4 kohdan mukaisesti.

| 3. | Laatujärjestelmä. |
| --- | --- |

3.

Laatujärjestelmä.

| 3.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus laatujärjestelmänsä arvioinnista kyseisten yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

kaikki oleelliset tiedot tuoteryhmästä, joka edustaa aiottua yhteentoimivuuden osatekijää,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 3.2. | Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Laatujärjestelmän on varmistettava, että yhteentoimivuuden osatekijä on sitä koskevan YTE:n vaatimusten mukainen. Kaikki valmistajan soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Dokumentointiin on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, |
| --- | --- |

—

suunnitteluun ja tuotteen laatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet,

| — | ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (13), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään, |
| --- | --- |

—

ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (13), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että yhteentoimivuuden osatekijää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,

| — | käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa, |
| --- | --- |

—

käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään kyseiseen tuoteryhmään kuuluvien yhteentoimivuuden osatekijöiden suunnittelussa,

| — | vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunvarmistusmenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, sen aikana ja sen jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| — | keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan. |
| --- | --- |

—

keinot, joilla suunnittelun ja tuotteen vaaditun laatutason saavuttamista seurataan ja joilla laatujärjestelmän tehokasta toimintaa valvotaan.

Laatuun liittyvien toimintaohjeiden ja menettelyjen on käsitettävä erityisesti arviointivaiheet, kuten suunnittelun katselmus, valmistusprosessien katselmus ja tyyppitestit, siten kuin ne on YTE:ssä määritelty yhteentoimivuuden osatekijän eri ominaisuuksille ja suoritustasoille.

| 3.3. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.3.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 3.2. kohdan vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimusten mukainen, jos valmistaja toteuttaa asiaa koskevan standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista suunnittelua, valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Arvioinnin on koskettava nimenomaan sitä tuoteryhmää, joka edustaa kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti valmistajan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 3.4. | Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

3.4.

Valmistajan on vastattava hyväksytystä laatujärjestelmästä ja sen pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista aiotuista laatujärjestelmän uudistuksista.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava arvioinnin tulos valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmän valvonta.

| 4.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

4.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää asianmukaisesti hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvollisuutensa.

| 4.2. | Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valmistajan on sallittava ilmoitetun laitoksen pääsy tarkastusta varten tiloihin, joissa suunnittelu, valmistus, tarkastus, testaus ja varastointi tapahtuu, sekä annettava ilmoitetulle laitokselle kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

| — | suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan muistiinpanot, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,

| — | laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän valmistukseen liittyvän osan muistiinpanot, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja käyttää laatujärjestelmää. Ilmoitetun laitoksen on myös annettava tarkastuksista raportti valmistajalle. Jos valmistajalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon valvonnassa.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

| 4.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

4.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä valmistajan luo. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Sen on annettava valmistajalle raportti käynnistä sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 5. | Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:






  — | 3.1 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio |
| --- | --- | --- |

5.

Valmistajan on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen asiaan liittyvä tuote on valmistettu:

—

3.1 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio

| — | 3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

3.4 kohdan toisen alakohdan mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

3.4, 4.3 ja 4.4 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 6. | Suunnittelun tarkastus |
| --- | --- |

6.

Suunnittelun tarkastus

| 6.1. | Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua koskevasta tarkastuksesta. |
| --- | --- |

6.1.

Valmistajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua koskevasta tarkastuksesta.

| 6.2. | Hakemuksen avulla on voitava arvioida yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua, valmistusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
  Siihen on sisällyttävä seuraavat tiedot:






  — | yleinen tyyppikuvaus, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Hakemuksen avulla on voitava arvioida yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelua, valmistusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.

Siihen on sisällyttävä seuraavat tiedot:

—

yleinen tyyppikuvaus,

| — | kokonaan tai osittain sovellettuina käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset eritelmät ja eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

kokonaan tai osittain sovellettuina käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset eritelmät ja eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet niiden asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja niiden asiaa koskevia kohtia ei ole sovellettu, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet niiden asianmukaisuudesta, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja niiden asiaa koskevia kohtia ei ole sovellettu,

| — | testiohjelma, |
| --- | --- |

—

testiohjelma,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| 6.3 | Hakijan on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien testien tulokset (14), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset. |
| --- | --- |

6.3

Hakijan on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien testien tulokset (14), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.

| 6.4. | Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus ja arvioitava testien tulokset. Jos tyyppi täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle EY-suunnitteluntarkastustodistus. Todistuksessa on oltava tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, hyväksytyn suunnittelutuloksen yksilöimiseen tarvittavat tiedot ja tarpeen mukaan kuvaus tuotteen toiminnasta.
  Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta. |
| --- | --- |

6.4.

Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus ja arvioitava testien tulokset. Jos tyyppi täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle EY-suunnitteluntarkastustodistus. Todistuksessa on oltava tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot, hyväksytyn suunnittelutuloksen yksilöimiseen tarvittavat tiedot ja tarpeen mukaan kuvaus tuotteen toiminnasta.

Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.

| 6.5. | Hakijan on ilmoitettava EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyttyyn suunnittelutulokseen tehtävistä muutoksista. EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneen ilmoitetun laitoksen on erikseen hyväksyttävä nämä muutokset, jos niillä saattaa olla vaikutusta YTE:n vaatimustenmukaisuuteen tai tuotteen määräysten mukaiseen käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä on annettava liitteenä alkuperäiseen EY-suunnittelutarkastustodistukseen. |
| --- | --- |

6.5.

Hakijan on ilmoitettava EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyttyyn suunnittelutulokseen tehtävistä muutoksista. EY-suunnitteluntarkastustodistuksen myöntäneen ilmoitetun laitoksen on erikseen hyväksyttävä nämä muutokset, jos niillä saattaa olla vaikutusta YTE:n vaatimustenmukaisuuteen tai tuotteen määräysten mukaiseen käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Lisähyväksyntä on annettava liitteenä alkuperäiseen EY-suunnittelutarkastustodistukseen.

| 6.6. | Mikäli 6.4 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6.3 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. |
| --- | --- |

6.6.

Mikäli 6.4 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6.3 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa.

| 7. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja EY-suunnitteluntarkastustodistuksista.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:






  — | annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä |
| --- | --- | --- |

7.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja EY-suunnitteluntarkastustodistuksista.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:

—

annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä

| — | annetut EY-suunnitteluntarkastustodistukset ja niiden lisäykset. |
| --- | --- |

—

annetut EY-suunnitteluntarkastustodistukset ja niiden lisäykset.

| 8. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.
  EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit), |
| --- | --- | --- |

8.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus. Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY ja muut kyseistä yhteentoimivuuden osatekijää mahdollisesti koskevat direktiivit),

| — | valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatetun menettelyn (moduulin) kuvaus,

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuusvakuutuksen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä todistusten päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan puolesta.

Todistukset, joihin viitataan, ovat:

| — | 3 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä ja 4 kohdan mukaiset valvontaraportit, |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen laatujärjestelmän hyväksyntä ja 4 kohdan mukaiset valvontaraportit,

| — | EY-suunnitteluntarkastustodistus lisäyksineen. |
| --- | --- |

—

EY-suunnitteluntarkastustodistus lisäyksineen.

| 9. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.
  Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

9.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen sen mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu.

Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

| 10. | Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Jos YTE:ssä edellytetään yhteentoimivuuden osatekijälle EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen lisäksi EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusta, tämä vakuutus on liitettävä oheen sitten, kun valmistaja on antanut sen moduulin V ehtojen mukaisesti.

YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÖITÄ KOSKEVAT MODUULIT

Moduuli V: Käyttökokemuksiin perustuva tyyppihyväksyntä (Käyttöönsoveltuvuus)

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla ilmoitettu laitos varmistaa ja vakuuttaa, että aiottua tuotantoa edustava näyte täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset käyttöönsoveltuvuuden osalta, antamalla tyyppihyväksynnän käytönaikaisten kokemusten perusteella (15). |
| --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan se menettelyn osa, jolla ilmoitettu laitos varmistaa ja vakuuttaa, että aiottua tuotantoa edustava näyte täyttää sitä koskevat YTE:n vaatimukset käyttöönsoveltuvuuden osalta, antamalla tyyppihyväksynnän käytönaikaisten kokemusten perusteella (15).

| 2. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus tyyppihyväksynnästä käytönaikaisten kokemusten perusteella.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle hakemus tyyppihyväksynnästä käytönaikaisten kokemusten perusteella.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

valmistajan nimi ja osoite ja, mikäli pyynnön esittää valtuutettu edustaja, myös tämän nimi ja osoite,

| — | kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle. |
| --- | --- |

—

kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa pyyntöä ole esitetty millekään muulle ilmoitetulle laitokselle.

| — | 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio,

| — | 4 kohdassa kuvattu ohjelma käytönaikaisten kokemusten arvioimiseksi, |
| --- | --- |

—

4 kohdassa kuvattu ohjelma käytönaikaisten kokemusten arvioimiseksi,

| — | niiden tahojen (infrastruktuurin hallinnoijien ja/tai junayhtiöiden) nimet ja osoitteet, jotka ovat suostuneet auttamaan käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa käytönaikaisten kokemusten perusteella






  — | käyttämällä yhteentoimivuuden osatekijää normaalikäytössä, |
| --- | --- | --- |

—

niiden tahojen (infrastruktuurin hallinnoijien ja/tai junayhtiöiden) nimet ja osoitteet, jotka ovat suostuneet auttamaan käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa käytönaikaisten kokemusten perusteella

—

käyttämällä yhteentoimivuuden osatekijää normaalikäytössä,

| — | seuraamalla sen käytön aikaista käyttäytymistä ja |
| --- | --- |

—

seuraamalla sen käytön aikaista käyttäytymistä ja

| — | laatimalla käytön aikaisista kokemuksista loppuraportin, |
| --- | --- |

—

laatimalla käytön aikaisista kokemuksista loppuraportin,

| — | sen yrityksen nimi ja osoite, joka hoitaa yhteentoimivuuden osatekijän huollon käytönaikaisten kokemusten keräämisen vaatiman käyttöajan tai -matkan kuluessa, |
| --- | --- |

—

sen yrityksen nimi ja osoite, joka hoitaa yhteentoimivuuden osatekijän huollon käytönaikaisten kokemusten keräämisen vaatiman käyttöajan tai -matkan kuluessa,

| — | yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus sekä






  — | EY-tyyppitarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin B käyttöä, |
| --- | --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus sekä

—

EY-tyyppitarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin B käyttöä,

| — | EY-suunnitteluntarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin H2 käyttöä. |
| --- | --- |

—

EY-suunnitteluntarkastustodistus, jos YTE:ssä edellytetään moduulin H2 käyttöä.

Hakijan on annettava aiottua tuotantoa edustava näyte tai riittävä määrä näytteitä (joista jäljempänä käytetään nimitystä tyyppi) niiden yritysten käyttöön, jotka ovat suostuneet ottamaan kyseisen yhteentoimivuuden osatekijän koekäyttöön. Yksi tyyppi voi edustaa useita yhteentoimivuuden osatekijän versioita, edellyttäen, että eri versioiden väliset erot on selvitetty EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksissa ja edellä mainituissa todistuksissa.

Ilmoitettu laitos voi pyytää, että käyttöön otetaan lisänäytteitä, mikäli se on tarpeen käytönaikaisten kokemusten arvioimiseksi.

| 3. | Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida tuotetta YTE:n vaatimusten osalta. Dokumentaatioon on sisällyttävä selostus yhteentoimivuuden osatekijän toiminnasta sekä myös sen suunnittelusta, valmistuksesta ja kunnossapidosta, mikäli se on arvioinnin kannalta oleellista.
  Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat tiedot:






  — | yleinen tyyppikuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Teknisen dokumentaation avulla on voitava arvioida tuotetta YTE:n vaatimusten osalta. Dokumentaatioon on sisällyttävä selostus yhteentoimivuuden osatekijän toiminnasta sekä myös sen suunnittelusta, valmistuksesta ja kunnossapidosta, mikäli se on arvioinnin kannalta oleellista.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat tiedot:

—

yleinen tyyppikuvaus,

| — | se tekninen eritelmä, jonka perusteella yhteentoimivuuden osatekijän toiminta ja käytön aikainen käyttäytyminen arvioidaan (asiaa koskeva YTE ja/tai asiaa koskevat kohdat sisältävät eurooppalaiset eritelmät), |
| --- | --- |

—

se tekninen eritelmä, jonka perusteella yhteentoimivuuden osatekijän toiminta ja käytön aikainen käyttäytyminen arvioidaan (asiaa koskeva YTE ja/tai asiaa koskevat kohdat sisältävät eurooppalaiset eritelmät),

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän integrointia järjestelmäympäristöönsä (osakokoonpanoon, kokoonpanoon, osajärjestelmään) sekä tarvittavia liittymäkohtia koskevat vaatimukset,

| — | vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat yhteentoimivuuden osatekijän käyttöä ja huoltoa (käyttöaikaa tai -matkaa koskevat rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kuvaukset ja selonteot, jotka ovat tarpeen yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun, valmistuksen ja käytön ymmärtämiseksi, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selonteot, jotka ovat tarpeen yhteentoimivuuden osatekijän suunnittelun, valmistuksen ja käytön ymmärtämiseksi,

sekä, sikäli kuin ne ovat arvioinnin kannalta tarpeen,

| — | periaate- ja osapiirustukset, |
| --- | --- |

—

periaate- ja osapiirustukset,

| — | tehtyjen suunnittelulaskelmien ja tarkastusten tulokset, |
| --- | --- |

—

tehtyjen suunnittelulaskelmien ja tarkastusten tulokset,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

Oheen on liitettävä luettelo niistä eurooppalaisista eritelmistä, joihin teknisessä dokumentaatiossa viitataan ja joita on sovellettu osittain tai kokonaan.

| 4. | Käytön aikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelmaan on sisällyttävä seuraavat asiat:






  — | kokeiltavana olevalta yhteentoimivuuden osatekijältä käyttöoloissa vaadittava suoritustaso tai käyttäytyminen, |
| --- | --- | --- |

4.

Käytön aikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelmaan on sisällyttävä seuraavat asiat:

—

kokeiltavana olevalta yhteentoimivuuden osatekijältä käyttöoloissa vaadittava suoritustaso tai käyttäytyminen,

| — | asennustapa, |
| --- | --- |

—

asennustapa,

| — | ohjelman kesto joko aikana tai matkana ilmaistuna, |
| --- | --- |

—

ohjelman kesto joko aikana tai matkana ilmaistuna,

| — | odotettavissa olevat käytönaikaiset olot ja käyttöohjelma, |
| --- | --- |

—

odotettavissa olevat käytönaikaiset olot ja käyttöohjelma,

| — | huolto-ohjelma, |
| --- | --- |

—

huolto-ohjelma,

| — | käytön aikana mahdollisesti suoritettavat erikoistestit, |
| --- | --- |

—

käytön aikana mahdollisesti suoritettavat erikoistestit,

| — | näyte-erän koko, jos näytteitä on enemmän kuin yksi, |
| --- | --- |

—

näyte-erän koko, jos näytteitä on enemmän kuin yksi,

| — | tarkastusohjelma (tarkastusten luonne, lukumäärä ja toistuvuus, dokumentaatio), |
| --- | --- |

—

tarkastusohjelma (tarkastusten luonne, lukumäärä ja toistuvuus, dokumentaatio),

| — | perusteet, joiden mukaan arvioidaan sallittuja vikoja, ja niiden vaikutus ohjelmaan, |
| --- | --- |

—

perusteet, joiden mukaan arvioidaan sallittuja vikoja, ja niiden vaikutus ohjelmaan,

| — | tiedot, jotka on sisällytettävä yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävän yrityksen laatimaan raporttiin (ks. kohta 2). |
| --- | --- |

—

tiedot, jotka on sisällytettävä yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävän yrityksen laatimaan raporttiin (ks. kohta 2).

| 5. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet: |
| --- | --- |

5.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

| 5.1. | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio ja käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelma. |
| --- | --- |

5.1.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio ja käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelma.

| 5.2. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että tyyppi on edustava näyte ja että se on valmistettu teknisen dokumentaation mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että tyyppi on edustava näyte ja että se on valmistettu teknisen dokumentaation mukaisesti.

| 5.3. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelma soveltuu yhteentoimivuuden osatekijältä vaadittavan suoritustason ja käytön aikaisen käyttäytymisen arviointiin. |
| --- | --- |

5.3.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että käytönaikaisten kokemusten perusteella tehtävän hyväksynnän ohjelma soveltuu yhteentoimivuuden osatekijältä vaadittavan suoritustason ja käytön aikaisen käyttäytymisen arviointiin.

| 5.4. | Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa, mitä tarkastuksia ja testejä on tehtävä, missä ne tehdään ja mikä elin ne tekee (ilmoitettu laitos vai muu pätevä laboratorio). |
| --- | --- |

5.4.

Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa, mitä tarkastuksia ja testejä on tehtävä, missä ne tehdään ja mikä elin ne tekee (ilmoitettu laitos vai muu pätevä laboratorio).

| 5.5. | Ilmoitetun laitoksen on seurattava ja tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän koekäytön edistymistä sekä sen käyttäytymistä ja huoltoa. |
| --- | --- |

5.5.

Ilmoitetun laitoksen on seurattava ja tarkastettava yhteentoimivuuden osatekijän koekäytön edistymistä sekä sen käyttäytymistä ja huoltoa.

| 5.6. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava raportti, jonka yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävä taho (infrastruktuurin hallinto tai junayhtiö) laatii, sekä kaikki muut asiakirjat ja menettelyn aikana saadut tiedot (testiraportit, huoltokokemukset jne.). |
| --- | --- |

5.6.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava raportti, jonka yhteentoimivuuden osatekijää koekäyttävä taho (infrastruktuurin hallinto tai junayhtiö) laatii, sekä kaikki muut asiakirjat ja menettelyn aikana saadut tiedot (testiraportit, huoltokokemukset jne.).

| 5.7. | Ilmoitetun laitoksen on arvioitava, täyttääkö käytön aikainen käyttäytyminen YTE:n vaatimukset. |
| --- | --- |

5.7.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava, täyttääkö käytön aikainen käyttäytyminen YTE:n vaatimukset.

| 6. | Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle käyttöönsoveltuvuustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.
  Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.
  Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.
  Jos hakijalta evätään käyttöönsoveltuvuustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.
  Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

6.

Jos tyyppi täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle käyttöönsoveltuvuustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan nimi ja osoite, tarkastuksen päätelmät, todistuksen voimassaolon ehdot ja hyväksytyn tyypin yksilöimiseen tarvittavat tiedot.

Voimassaoloaika ei saa ylittää viittä vuotta.

Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen kopio.

Jos hakijalta evätään käyttöönsoveltuvuustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä.

Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 7. | Hakijan on ilmoitettava käyttöönsoveltuvuustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka edellyttävät lisähyväksyntää, jos niillä saattaa olla vaikutusta tuotteen käyttöönsoveltuvuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen käyttöönsoveltuvuustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

7.

Hakijan on ilmoitettava käyttöönsoveltuvuustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn tuotteeseen tehtävistä muutoksista, jotka edellyttävät lisähyväksyntää, jos niillä saattaa olla vaikutusta tuotteen käyttöönsoveltuvuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällöin ilmoitetun laitoksen on tehtävä vain ne tarkastukset ja testit, jotka ovat asiaan kuuluvia ja muutosten kannalta välttämättömiä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen käyttöönsoveltuvuustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.

| 8. | Mikäli 7 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa. |
| --- | --- |

8.

Mikäli 7 kohdassa tarkoitettuja muutoksia ei ole tehty, todistuksen voimassaoloajan päättyessä sitä voidaan jatkaa. Hakijan on pyydettävä voimassaoloajan pidentämistä vahvistamalla kirjallisesti, ettei mainitunlaisia muutoksia ole tehty, jolloin ilmoitettu laitos pidentää todistuksen voimassaoloaikaa 6 kohdan mukaisesti, mikäli sille ei ole esteitä. Tämä menettely voidaan toistaa.

| 9. | Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot käyttöönsoveltuvuustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt. |
| --- | --- |

9.

Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot käyttöönsoveltuvuustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.

| 10. | Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista käyttöönsoveltuvuustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä. |
| --- | --- |

10.

Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista käyttöönsoveltuvuustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden tarkastuselinten käytettävissä.

| 11. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus.
  Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.
  EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.
  Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:






  — | viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY), |
| --- | --- | --- |

11.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava yhteentoimivuuden osatekijää koskeva EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus.

Tähän vakuutukseen on sisällyttävä vähintään direktiivin 96/48/EY tai direktiivin 2001/16/EY liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaiset tiedot.

EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja sen mukana toimitettavat asiakirjat on varustettava päiväyksellä ja allekirjoituksella.

Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvä tekninen dokumentaatio, ja siihen on sisällyttävä seuraavat kohdat:

—

viittaus direktiiviin (direktiivi 96/48/EY tai direktiivi 2001/16/EY),

| — | valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi), |
| --- | --- |

—

valmistajan tai tämän valtuuttaman, yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (annettava toiminimi ja täydellinen osoite sekä, jos käytetään valtuutettua edustajaa, myös valmistajan tai rakentajan toiminimi),

| — | yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.), |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi jne.),

| — | kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot, |
| --- | --- |

—

kaikki ne asiaan liittyvät kuvaukset, joiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on, ja erityisesti sen käyttöehdot,

| — | käyttöönsoveltuvuuden toteamisen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä käyttöönsoveltuvuustodistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot, |
| --- | --- |

—

käyttöönsoveltuvuuden toteamisen yhteydessä noudatettuun menettelyyn osallistuneen ilmoitetun laitoksen (laitosten) nimi ja osoite sekä käyttöönsoveltuvuustodistuksen päiväys ja todistuksen voimassaoloaika ja ehdot,

| — | viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin, |
| --- | --- |

—

viittaus tähän YTE:ään ja muihin asiaa koskeviin YTE:iin sekä tarpeen mukaan viittaus eurooppalaisiin eritelmiin,

| — | sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta. |
| --- | --- |

—

sen allekirjoittajan henkilöllisyys, jolla on oikeus tehdä sitoumuksia valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan puolesta.

| 12. | Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

12.

Valmistajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan on säilytettävä EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen jäljennöstä kymmenen vuoden ajan siitä lukien, kun viimeinen niiden mukainen yhteentoimivuuden osatekijä on valmistettu. Jos valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisön alueelle, vastuu teknisten asiakirjojen saatavilla pitämisestä on sillä, joka tuo yhteentoimivuuden osatekijän yhteisön markkinoille.

---

(1)  Jos yhteentoimivuuden osatekijä on jo hyväksytty, sen arviointi käsittää vain ”integrointitestin”, kun se asennetaan osajärjestelmään (uuteen vaunuun), ja ”sarjatuotantotestin” sen tuotantovaiheessa.

(2)  Jos yhtä moduulia koskeva tulos sopii toiseen moduuliin, testiä ei tarvitse tehdä uudelleen.

(3)  Valmistusmenetelmän arviointia ei tarvitse suorittaa uudelle tai uudentyyppiselle yhteentoimivuuden osatekijälle, jos sen valmistusmenetelmä eroaa vain vähän tai ei lainkaan jo arvioidusta menetelmästä (esim. toimintaventtiili tai kuormavaihde).

(4)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(5)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(6)  Valmistajan harkintavaltaa voidaan tarvittaessa rajoittaa erityistekijöiden osalta. Tällöin yhteentoimivuuden osatekijää koskeva tarkastusprosessi määritellään YTE:ssä (tai sen liitteissä).

(7)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(8)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(9)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(10)  Valmistajan harkintavaltaa voidaan rajoittaa erillisissä YTE:issä.

(11)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(12)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(13)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(14)  Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.

(15)  Koekäytön aikana yhteentoimivuuden osatekijää ei saa saattaa markkinoille eikä valmistaja voi toimittaa sitä asiakkaille.

LIITE R

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Pitkittäissuuntaiset puristusvoimat

R.1.   TESTIOLOSUHTEET

R.1.1.   Rata

Testeissä käytettävällä radalla on oltava S-muotoinen kaarre, jonka kaarevuussäde R = 150 m. Kaarteen osat erottaa 6 m:n pituinen suora osuus.

Kuva R1

Image

Testiradalla on oltava 0-kallistus. Keskimääräinen raideleveys on 1,450–1,465 mm.

R.1.2.   Testijuna

| — | Standardikokoonpano
  Käytetään liitevaunuja, joilla on seuraavat ominaisuudet: | Etummainen liitevaunu | Jälkimmäinen liitevaunu |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi | Fcs tai Tds | Rs |
| Pituus puskimeen | 9,64 m | 19,90 m |
| Akseliväli | 6,00 m | 13,00 m |

—

Standardikokoonpano

Käytetään liitevaunuja, joilla on seuraavat ominaisuudet:

Etummainen liitevaunu

Jälkimmäinen liitevaunu

Tyyppi

Fcs tai Tds

Rs

Pituus puskimeen

9,64 m

19,90 m

Akseliväli

6,00 m

13,00 m

Kuvassa R2 on esimerkki edellä mainitun standardikokoonpanon mukaisesta testijunasta.

Liitevaunu on lastattava (20 tonnin akselipaino) ja testivaunun on oltava tyhjä.

| — | Koko junan kokoonpano
  Pitkillä kaksiakselisilla tavaravaunuilla, joiden LoB ≥ 15,75 m, tarvitaan erityinen testi kolmen vaunun yhdistelmää käyttäen (testivaunu ja kaksi samankokoista liitevaunua). |
| --- | --- |

—

Koko junan kokoonpano

Pitkillä kaksiakselisilla tavaravaunuilla, joiden LoB ≥ 15,75 m, tarvitaan erityinen testi kolmen vaunun yhdistelmää käyttäen (testivaunu ja kaksi samankokoista liitevaunua).

Kuva R2

Image

Pitkittäissuuntaisen puristusvoiman laskemisessa on käytettävä kaksi- tai neliakselisia välivaunuja, joiden toinen pää on varustettu keskuspuskinkytkennällä (ja voiman mittalaitteella) (1).

R.1.3.   Puskintyyppi

Liitevaunuissa on oltava luokan A mukaiset jäykät puskimet (voima pohjaan painettuna 590 kN), joita on jo käytetty hyötyliikenteessä. Liitevaunujen puskimissa on oltava kuperat puskupinnat, joiden kaarevuussäde R = 1 500 mm. Testivaunussa on oltava samanlainen puskin kuin sen tulevassa käytössä käytettävä.

Testin alussa ei puskupinnoissa saa olla mitään kulumisjälkiä.

R.1.4.   Testimenettely

Testivaunun ja liitevaunujen kierrettävät liittimet on kiristettävä niin, että vaunujen ollessa suoralla radalla puskinlevyt koskettavat toisiaan ilman esijännitystä.

Liitevaunujen ja testivaunun puskimien keskilinjan pystysuoran eron on oltava noin 80 mm (2).

Puskinlevyjen pinnan on oltava vähäkitkainen, esim. kevyesti rasvattua terästä. Kaikki esimerkiksi naarmuuntumisen tuloksena syntynyt irtonainen aines on poistettava jokaisen testin jälkeen. Jos testitulokset puskimien naarmuuntumisen tai muodonmuutoksen takia poikkeavat huomattavasti aiemmin saaduista, puskinlevyparit on vaihdettava.

Testijunan on peruutettava S-muotoisen kaarteen läpi nopeudella 4–8 km/h niin, että pitkittäissuuntainen puristusvoima pysyy käytännöllisesti katsoen vakiona. Pitkittäissuuntaista puristusvoimaa kasvatetaan tasaisesti, kunnes jokin 4 kohdan arviointikriteeri saavutetaan tai ylitetään. Voiman ollessa 280 kN kaikki arviointikriteerit ylittyvät, eikä voimaa enää tarvitse kasvattaa.

Lineaarisen riippuvuuden laskemiseksi on tehtävä vähintään 20 testiä erilaisia puristusvoimia käyttäen. Tällöin keskimääräinen pitkittäissuuntainen puristusvoima (kaksiakselisille tavaravaunuille 200 kN ja telivaunuille 240 kN) tulisi ylittää noin 10 prosentilla ainakin 10 testissä.

20:n tehtävän testin kuluessa on tehtävä peräkkäin viisi pitkittäissuuntaisen puristusvoiman testiä puskimia vaihtamatta tai puskinlevyjä huoltamatta. Mitään 4 kohdassa mainittuja kriteerejä ei saa ylittää.

R.2.   MITATTAVAT SUUREET

R.2.1.   Testeissä tehtävät mittaukset

Testien aikana on mitattava ja tallennettava vähintään seuraavat arvot:

| — | pitkittäissuuntainen puristusvoima FLxi |
| --- | --- |

—

pitkittäissuuntainen puristusvoima FLxi

| — | kaikkien pyörien nouseminen dzij |
| --- | --- |

—

kaikkien pyörien nouseminen dzij

| — | kaikkien pyörien akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat Hij |
| --- | --- |

—

kaikkien pyörien akselien laakeripesiin vaikuttavat sivuttaisvoimat Hij

| — | kaikkien pyörien akselisuojusten muodonmuutokset dAijy (koskee vain akselisuojuksilla varustettuja tavaravaunuja) |
| --- | --- |

—

kaikkien pyörien akselisuojusten muodonmuutokset dAijy (koskee vain akselisuojuksilla varustettuja tavaravaunuja)

| — | puskurien sivuttaisliikkeet dyP1, dyP2 toisiinsa nähden liite- ja testivaunujen välillä |
| --- | --- |

—

puskurien sivuttaisliikkeet dyP1, dyP2 toisiinsa nähden liite- ja testivaunujen välillä

| — | tiedot radan merkinnöistä (kuva R1) |
| --- | --- |

—

tiedot radan merkinnöistä (kuva R1)

| — | kuljettu matka (esim. metrin välein merkittynä). |
| --- | --- |

—

kuljettu matka (esim. metrin välein merkittynä).

Kuva R3

Image

R.2.2.   Tehtävät mittaukset ja laskelmat

| — | testattavan vaunun liitevaunujen vääntöjäykkyyden (ct*) mittaus |
| --- | --- |

—

testattavan vaunun liitevaunujen vääntöjäykkyyden (ct*) mittaus

| — | liitevaunujen ja testivaunun puskimien staattisen ominaiskäyrän mittaus |
| --- | --- |

—

liitevaunujen ja testivaunun puskimien staattisen ominaiskäyrän mittaus

| — | radan geometrian mittaus ennen testejä ja niiden jälkeen |
| --- | --- |

—

radan geometrian mittaus ennen testejä ja niiden jälkeen

| — | testivaunun akselin laakeripesän ja akselisuojuksen poikittais- ja pitkittäisvälyksen mittaus ennen testejä ja niiden jälkeen |
| --- | --- |

—

testivaunun akselin laakeripesän ja akselisuojuksen poikittais- ja pitkittäisvälyksen mittaus ennen testejä ja niiden jälkeen

| — | liitevaunujen ja testivaunun puskimien korkeuden mittaus kiskon yläreunasta. |
| --- | --- |

—

liitevaunujen ja testivaunun puskimien korkeuden mittaus kiskon yläreunasta.

R.3.   SALLITUN PITKITTÄISSUUNTAISEN PURISTUSVOIMAN LASKEMISESSA KÄYTETTÄVÄT ARVIOINTIKRITEERIT

| — | ei-ohjaavan pyörän nouseminen dzij ≥ 50 mm matkalla, joka on ≥ 2 m. |
| --- | --- |

—

ei-ohjaavan pyörän nouseminen dzij ≥ 50 mm matkalla, joka on ≥ 2 m.

| — | ohjaavan pyörän nouseminen dzij ≥ 5 mm, kun pyörän kuormitus Qij < 0; kaksiakselisissa vaunuissa ohjaavia pyöriä ovat pyörät numero 11 ja 12; tämä kriteeri on tarkistettava koko testijunien kokoonpanon osalta (ks. R 1.2 kohta). |
| --- | --- |

—

ohjaavan pyörän nouseminen dzij ≥ 5 mm, kun pyörän kuormitus Qij < 0; kaksiakselisissa vaunuissa ohjaavia pyöriä ovat pyörät numero 11 ja 12; tämä kriteeri on tarkistettava koko testijunien kokoonpanon osalta (ks. R 1.2 kohta).

| — | akselisuojusten muodonmuutos dyAij ≥ 22 mm (1) mitattuna 380 mm alustan pitkittäisparrun alareunan alapuolelta |
| --- | --- |

—

akselisuojusten muodonmuutos dyAij ≥ 22 mm (1) mitattuna 380 mm alustan pitkittäisparrun alareunan alapuolelta

| — | stabiloitu radan jännitys Hlim (2m) = 25 +0,6 × 2 × Qo (kN)
  Qo = keskimmäisen pyörän kiskoon kohdistama voima |
| --- | --- |

—

stabiloitu radan jännitys Hlim (2m) = 25 +0,6 × 2 × Qo (kN)

Qo = keskimmäisen pyörän kiskoon kohdistama voima

| — | vähimmäismitta, jolla puskinlevyt koskettavat toisiaan vaakasuunnassa ≥ 25mm. |
| --- | --- |

—

vähimmäismitta, jolla puskinlevyt koskettavat toisiaan vaakasuunnassa ≥ 25mm.

R.4.   ANALYYSI

Jokaisen testin osalta on laskettava seuraavat arvot:

| — | Hy, i Dz, i,j -arvot 2 m matkalta |
| --- | --- |

—

Hy, i Dz, i,j -arvot 2 m matkalta

| — | dzij ohjaavan pyörän nousemista kuvaavana arvona; tämä tulos on tarkastettava vain täydellisen kokoonpanon junien osalta (ks. R 1.2 kohta) |
| --- | --- |

—

dzij ohjaavan pyörän nousemista kuvaavana arvona; tämä tulos on tarkastettava vain täydellisen kokoonpanon junien osalta (ks. R 1.2 kohta)

| — | FLX |
| --- | --- |

—

FLX

| — | dyAij (suojuksin varustettujen kaksiakselisten vaunujen osalta) |
| --- | --- |

—

dyAij (suojuksin varustettujen kaksiakselisten vaunujen osalta)

| — | dyp. |
| --- | --- |

—

dyp.

Arvot on esitettävä graafisesti pitkittäissuuntaisen puristusvoiman FLX funktiona.

Suurimman sallitun pitkittäissuuntaisen puristusvoiman laskemiseksi on käytettävä lineaarista regressioanalyysiä mitattaville suureille dzij, dyAi,j ja Hyi

Suurin sallittu pitkittäissuuntainen puristusvoima on voima, joka vastaa regressiosuoran ja arviontikriteerin leikkauskohdan x-koordinaattia (ks. kuva R4).

Kuva R4

Image

Pienimmän FLert-arvon antava arviointikriteeri määrää suurimman sallitun pitkittäissuuntaisen puristusvoiman. Testeistä on laadittava raportti, jossa kuvataan tehdyt testit ja esitetään yhteenveto tärkeimistä tiedoista taulukon muodossa.

R.5.   EHDOT TESTISTÄ VAPAUTTAMISELLE

Kaksiakseliset vaunut: taarapainon, puskimien välin ja vääntöjäykkyyden mukaan siten, kuin seuraavassa kuvassa on esitetty:

Kuva R5

Image

Neliakseliset vaunut:

| — | taarapaino ≥ 16 t |
| --- | --- |

—

taarapaino ≥ 16 t

| — | taarapainon ja pituuden suhde ≥ 1,0 t/m |
| --- | --- |

—

taarapainon ja pituuden suhde ≥ 1,0 t/m

| — | ylityksen arvo kuvan R6 mukaisesti ohjaavilla teleillä varustetuille vaunuille ja kuvan R7 mukaisesti Y25-tyyppisellä telillä varustetuille vaunuille. |
| --- | --- |

—

ylityksen arvo kuvan R6 mukaisesti ohjaavilla teleillä varustetuille vaunuille ja kuvan R7 mukaisesti Y25-tyyppisellä telillä varustetuille vaunuille.

Kuva R6

Image

Kuva R7

Image

---

(1)  Muita saman tuloksen antavia mittausjärjestelyjä voidaan myös käyttää.

(2)  On lupa käyttää ehdollisia suunnittelutoleransseja.

LIITE S

Jarrutus Jarrutuskyky

| S.1 | Henkilöjuniin tarkoitetulla UIC-ilmajarrulla varustetun kaluston jarrutuskyvynmäärittäminen |
| --- | --- |

S.1

| S.1.1 | Yleistä |
| --- | --- |

S.1.1

| S.1.2 | Jarrutuskyvyn laskennallinen määrittäminen |
| --- | --- |

S.1.2

| S.1.2.1 | Jarrutuskyvyn määrittäminen k-kertoimen avulla |
| --- | --- |

S.1.2.1

| S.1.2.2 | Vaunut, joilta puuttuvat edellytykset jarrutuskyvyn laskemiseksi S.1.2.1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

S.1.2.2

| S.1.3 | Jarrupainon kokeellinen määrittäminen |
| --- | --- |

S.1.3

| S.1.3.1. | Vaunut, oiden suurin nopeus on ≤ 120 km/h |
| --- | --- |

S.1.3.1.

| S.1.3.1. | Yksittäisvaunukokeet (pysähtymismatkakokeet) |
| --- | --- |

S.1.3.1.

| S.1.3.1.2. | Vaunuyhdistelmän pysähtymismatkakoe |
| --- | --- |

S.1.3.1.2.

| S.1.3.2. | Vaunut, joiden suurin nopeus on yli 120 km/h mutta enintään 160 km/h |
| --- | --- |

S.1.3.2.

| S.2. | Tavarajajuniin tarkoitetulla UIC-ilmajarrulla varustettujen vaunujen jarrutuskyvyn määrittäminen |
| --- | --- |

S.2.

| S.3. | Kokeiden suoritus |
| --- | --- |

S.3.

| S.3.1. | Koemenetelmät |
| --- | --- |

S.3.1.

| S.3.1.1. | Sää |
| --- | --- |

S.3.1.1.

| S.3.1.2. | Kokeiden määrä |
| --- | --- |

S.3.1.2.

| S.3.1.3. | Kitkapintojen ja levyjen/pyörien kunto |
| --- | --- |

S.3.1.3.

| S.3.2. | Koetulosten arviointi |
| --- | --- |

S.3.2.

| S.3.2.1. | Yksittäisistä kokeista saatujen pysähtymismatkojen korjaus |
| --- | --- |

S.3.2.1.

| S.3.2.2. | Keskimääräisen pysähtymismatkan korjaaminen |
| --- | --- |

S.3.2.2.

| S.4. | Jarrutuskyvyn laskennallinen määritys |
| --- | --- |

S.4.

| S.4.1. | Laskeminen vaiheittain |
| --- | --- |

S.4.1.

| S.4.2. | Laskeminen vaiheittain muuttuvaa hidastuvuutta käyttäen |
| --- | --- |

S.4.2.

S.1.   HENKILÖJUNIIN TARKOITETULLA UIC-ILMAJARRULLA VARUSTETUN KALUSTON JARRUTUSKYVYN MÄÄRITTÄMINEN

S.1.1.   Yleistä

Vaunuun merkitystä jarrupainosta on käytävä ilmi tämän vaunun jarrutuskyky 500 m pitkässä junassa, jota jarrutetaan P-asennossa.

Useista vaunuista muodostuvan junan jarrupaino on toimivilla jarruilla varustettujen vaunujen kylkiin merkittyjen jarrupainojen summa.

Tämä jarrupaino koskee junarunkoja, joiden pituus on ≤ 500 m ja joita jarrutetaan jarrut P-jarrulajilla.

S.1.2.   Jarrutuskyvyn laskennallinen määrittäminen

S.1.2.1.   Jarrutuskyvyn määrittäminen k-kertoimen avulla

Vaunun jarrupaino B on määritettävä laskemalla, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

| — | suurin nopeus ≤ 120 km/t |
| --- | --- |

—

suurin nopeus ≤ 120 km/t

| — | pyörät on varustettu kaksipuolisilla jarruilla ja pyörien nimellishalkaisija on 920–1 000 mm |
| --- | --- |

—

pyörät on varustettu kaksipuolisilla jarruilla ja pyörien nimellishalkaisija on 920–1 000 mm

| — | jarruanturat on valmistettu P10-valuraudasta |
| --- | --- |

—

jarruanturat on valmistettu P10-valuraudasta

| — | tönkät ovat tyyppiä Bg (yksinkertainen) tai Bgu (kaksoisanturat) |
| --- | --- |

—

tönkät ovat tyyppiä Bg (yksinkertainen) tai Bgu (kaksoisanturat)

| — | jarrutönkän voima on 5–40 kN käytettäessä Bg-tyyppisiä ja 5–55 kN käytettäessä Bgu-tyyppisiä tönkkiä. |
| --- | --- |

—

jarrutönkän voima on 5–40 kN käytettäessä Bg-tyyppisiä ja 5–55 kN käytettäessä Bgu-tyyppisiä tönkkiä.

Jarrupaino on laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:

Kaava (S1): Formula

missä ΣFdyn on kaikkien jarrutönkkien voimien summa kulkuneuvon liikkuessa ja k on yksikötön kerroin, jonka arvo riippuu käytetyn tönkän tyypistä (Bg tai Bgu) ja kunkin tönkän puristusvoimasta.

ΣFdyn on laskettava käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

missä:

| Ft = | jarrusylinterin tehollinen voima [kN], kun sylinterien ja jarruvivuston palautusvoima on vähennetty |
| --- | --- |
| i = | jarruvivuston kokonaisvälityssuhde |
| i* = | pyörävipujen välityssuhde (yleensä 4 kaksiakselisille vaunuille ja 8 telivaunuille) |
| ηdyn = | vivuston keskimääräinen hyötysuhde kulkuneuvon liikkuessa (kahden huoltokäynnin välinen keskiarvo). Jarruvivuston tyypin mukaan hdyn voi olla jopa 0,91. |
| FR = | vivustonsäätimen synnyttämä vastavoima (yleensä 2 kN). |

Ft =

jarrusylinterin tehollinen voima [kN], kun sylinterien ja jarruvivuston palautusvoima on vähennetty

i =

jarruvivuston kokonaisvälityssuhde

i* =

pyörävipujen välityssuhde (yleensä 4 kaksiakselisille vaunuille ja 8 telivaunuille)

ηdyn =

vivuston keskimääräinen hyötysuhde kulkuneuvon liikkuessa (kahden huoltokäynnin välinen keskiarvo). Jarruvivuston tyypin mukaan hdyn voi olla jopa 0,91.

FR =

vivustonsäätimen synnyttämä vastavoima (yleensä 2 kN).

Jarrupainon laskemisessa käytetyt k-käyrät saadaan seuraavantyyppisistä kaavoista:

Kaava (S2):: Formula

missä:

| | a0 | a1 | a2 | a3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kBg | 2,145 | -5,38 × 10-2 | 7,8 × 10-4 | -5,36 × 10-6 |
| kBgu | 2,137 | -5,14 × 10-2 | 8,32 × 10-4 | -6,04 × 10-6 |

a0

a1

a2

a3

kBg

2,145

-5,38 × 10-2

7,8 × 10-4

-5,36 × 10-6

kBgu

2,137

-5,14 × 10-2

8,32 × 10-4

-6,04 × 10-6

S.1.2.2.   Vaunut, joilta puuttuvat edellytykset jarrutuskyvyn laskemiseksi S.1.2.1 kohdan mukaisesti

Seuraavassa kuvattua laskutapaa on käytettävä suunniteltaessa jarrulaitteita vaunuille, joiden suurin nopeus on ≤ 120 km/h. Vaunuun merkittävä jarrupaino on määritettävä kokeellisesti.

Jarrupaino lasketaan yleensä kahdessa vaiheessa seuraavasti:

| 1. | pysähtymismatkan laskeminen eri nopeusalueilla käytetyn jarrutusvoiman avulla |
| --- | --- |

1.

pysähtymismatkan laskeminen eri nopeusalueilla käytetyn jarrutusvoiman avulla

| 2. | jarrupainoprosentin määrittäminen pysähtymismatkan avulla käyttäen kuvan S1 kuvaajia (yksittäisvaunukokeet). |
| --- | --- |

2.

jarrupainoprosentin määrittäminen pysähtymismatkan avulla käyttäen kuvan S1 kuvaajia (yksittäisvaunukokeet).

Kuva S1

Jarrupainoprosentin määrittelykuvaaja

Image

Pysähtymismatka on laskettava vaihe vaiheelta (S.4.1 kohta) tai hidastuvuusarvo kerrallaan (S.4.2 kohta)

Esitetyt laskutavat soveltuvat periaatteessa yksittäisille vaunuille.

Pysähtymismatka on laskettava erikseen jokaiselle S.1.3.2 kohdassa annetulle alkunopeudelle ja S.1.3.2 kohdassa annetulle kuormitukselle ottaen huomioon seuraavat tekijät:

| — | keskimääräinen dynaaminen hyötysuhde kahden huoltokäynnin välillä |
| --- | --- |

—

keskimääräinen dynaaminen hyötysuhde kahden huoltokäynnin välillä

| — | jarrusylinterin 4 sekunnin pituinen täyttymisaika |
| --- | --- |

—

jarrusylinterin 4 sekunnin pituinen täyttymisaika

| — | vaunutyypissä käytettävien kitkamateriaalien alin keskimääräinen kitkakerroin. |
| --- | --- |

—

vaunutyypissä käytettävien kitkamateriaalien alin keskimääräinen kitkakerroin.

Kun pysähtymismatkat on laskettu, on jarrupaino määritettävä alustavasti käyttäen S.1.3.2 kohdan menetelmää siten, että pysähtymismatkoina käytetään laskettuja arvoja kokeellisesti mitattujen keskimääräisten arvojen sijasta.

S.1.2.1 kohdassa kuvatuille vaunuille, joiden suurin nopeus on 140 km/h, nopeudelle 120 km/h laskettua jarrupainoa (ks. S.1.2.1 kohta) voidaan käyttää myös enimmäisnopeudelle 140 km/h.

Jarrupaino voidaan alustavasti määrittää tätä laskutapaa käyttäen, kun lisäksi otetaan huomioon seuraavat seikat:

| — | pysähtymismatka on laskettava jarrutuksille nopeuksista 100, 120, 140 ja 160 km/h aina vaunun suurimpaan nopeuteen saakka |
| --- | --- |

—

pysähtymismatka on laskettava jarrutuksille nopeuksista 100, 120, 140 ja 160 km/h aina vaunun suurimpaan nopeuteen saakka

| — | kun pysähtymismatkat on laskettu, on jarrupaino määritettävä alustavasti käyttäen S.1.3.2 kohdan menetelmää siten, että pysähtymismatkoina käytetään laskettuja arvoja kokeellisesti mitattujen keskimääräisten arvojen sijasta. |
| --- | --- |

—

kun pysähtymismatkat on laskettu, on jarrupaino määritettävä alustavasti käyttäen S.1.3.2 kohdan menetelmää siten, että pysähtymismatkoina käytetään laskettuja arvoja kokeellisesti mitattujen keskimääräisten arvojen sijasta.

Vaunuun merkittävä jarrupaino on määritettävä kokeellisesti (S.1.3 kohta).

S.1.3.   Jarrupainon kokeellinen määrittäminen

Tämä menettely on pakollinen aina, kun käytettävissä ei ole hyväksyttyä laskutapaa. Menettelyä voidaan soveltaa myös S.1.2.1 kohdan mukaisiin vaunuihin (P10-anturat). Jos koetuloksena saadaan suurempi jarrupaino kuin laskemalla, ei laskettua arvoa muuteta. Jos kokeissa saadaan jarrupaino, joka on pienempi kuin laskettu arvo, on syyt tulosten erilaisuuteen selvitettävä.

Kokeet voidaan tehdä seuraavasti:

| — | yksittäisvaunukokeet |
| --- | --- |

—

yksittäisvaunukokeet

Näissä kokeissa junan tai vaunun pysähtymismatka on mitattava tekemällä hätäjarrutus nopeudesta v0 suoralla ja tasaisella radalla. Pysähtymismatka on mitattava kohdasta, jossa hätäjarrutus aloitettiin.

S.1.3.1.   Vaunut, joiden suurin nopeus on ≤ 120 km/h

S.1.3.1.1.   Yksittäisvaunukokeet (pysähtymismatkakokeet)

Testattava kulkuneuvo on kytkettävä veturiin ja kiihdytettävä nopeuteen v0. Kun tämä nopeus on saavutettu, mekaaninen kytkin on irrotettava ja tehtävä hätäjarrutus. Pysähtymismatka on mitattava kohdasta, jossa hätäjarrutus aloitettiin.

S.1.3.1.2.   Vaunuyhdistelmän pysähtymismatkakoe

| — | Yksi vaunu, kun kyseessä on tavanomainen telivaunu; |
| --- | --- |

—

Yksi vaunu, kun kyseessä on tavanomainen telivaunu;

| — | Kolmen vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat kaksiakseliset vaunut; |
| --- | --- |

—

Kolmen vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat kaksiakseliset vaunut;

| — | Kahden vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat telittömät lyhytkytkentävaunut; |
| --- | --- |

—

Kahden vaunun ryhmä, kun kyseessä ovat telittömät lyhytkytkentävaunut;

| — | Kiinteä vaunuryhmä, jonka vaunuja ei voida käyttää erillisinä. |
| --- | --- |

—

Kiinteä vaunuryhmä, jonka vaunuja ei voida käyttää erillisinä.

Pysähtymismatkakokeet on tehtävä nopeuksilla 100 km/h ja 120 km/h.

Jos käytössä on tyhjä–kuormattu-asetinlaitteella varustettu vaunu, pysähtymismatkakokeet on tehtävä seuraavasti:

| — | Asettimen ollessa tyhjä-asennossa vaihtopainoa vastaavalla kuormalla (edellyttäen, että se on kyseisellä vaunutyypillä mahdollista). Jos vaunussa on automaattinen kuormavaihde, kokeet on myös tehtävä tyhjä-asennossa lähes vaihtopainoa vastaavalla kuormalla, mutta joka kuitenkin on riittävän paljon vaihtopainoa pienempi, jotta automaattinen kuormavaihde pysyisi vakaana tyhjä-asennossa. |
| --- | --- |

—

Asettimen ollessa tyhjä-asennossa vaihtopainoa vastaavalla kuormalla (edellyttäen, että se on kyseisellä vaunutyypillä mahdollista). Jos vaunussa on automaattinen kuormavaihde, kokeet on myös tehtävä tyhjä-asennossa lähes vaihtopainoa vastaavalla kuormalla, mutta joka kuitenkin on riittävän paljon vaihtopainoa pienempi, jotta automaattinen kuormavaihde pysyisi vakaana tyhjä-asennossa.

| — | Enimmäiskuormituksella kuormattu-asennossa. |
| --- | --- |

—

Enimmäiskuormituksella kuormattu-asennossa.

Jos vaunuissa on automaattinen portaaton kuormajarru, pysähtymismatkakokeet on tehtävä seuraavasti:

| — | Vaunun ollessa tyhjä (taarapainoinen) kuormajarrun tyhjä-asennossa sen tarkistamiseksi, ettei suurinta sallittua λ-arvoa ole ylitetty; |
| --- | --- |

—

Vaunun ollessa tyhjä (taarapainoinen) kuormajarrun tyhjä-asennossa sen tarkistamiseksi, ettei suurinta sallittua λ-arvoa ole ylitetty;

| — | Enimmäiskuormalla (jolla saadaan suurin mahdollinen jarrupaino); |
| --- | --- |

—

Enimmäiskuormalla (jolla saadaan suurin mahdollinen jarrupaino);

| — | Pysähtymismatkakokeet on tehtävä jarrupainon tarkistamiseksi myös tilanteessa, jossa energiahäviö on enimmillään. |
| --- | --- |

—

Pysähtymismatkakokeet on tehtävä jarrupainon tarkistamiseksi myös tilanteessa, jossa energiahäviö on enimmillään.

Yleiset koeolot on esitetty S.3.1 kohdassa.

Mitattu matka on korjattava nimelliskoeoloja (vo nom) vastaavaksi käyttäen S.3.2 kohdan mukaista menetelmää.

Vaunun jarrupainoprosentti on määritettävä keskimääräisen pysähtymismatkan perusteella (sallittujen korjattujen arvojen keskiarvo) joko kuvan S.1 120 km/h ja/tai 100 km/h nopeutta vastaavia käyriä tai taulukon S1 kaavaa käyttäen. On käytettävä pienintä saatua jarrupainoprosenttia.

Taulukko S1:

λ-arvon laskeminen

Formula

Formula

| V

  [km/h] | C | D |
| --- | --- | --- |
| 100 | 52 840 | 10 |
| 120 | 83 634 | 19 |
| 140 | 119 179 | 19 |
| 160 | 161 280 | 19 |

V

[km/h]

C

D

100

52 840

10

120

83 634

19

140

119 179

19

160

161 280

19

Nämä kaavat pätevät kuvan S1 käyrien ääripisteiden välissä oleville arvoille.

Jos vaunuun merkittävä jarrupaino on määritetty kokeellisesti, koetuloksia on korjattava ottamaan huomioon kahden huoltokäynnin välinen keskimääräinen dynaaminen hyötysuhde (jonka arvo S.1.2.1 kohdan mukaisille vaunuille on 0,83).

P10-jarruanturoita käytettäessä jarrupainoa on korjattava jarrutönkän kohdalla mitatun dynaamisen voiman osalta seuraavasti:

| a) | Määritetään jarruvivuston hyötysuhde mahdollisimman tarkkaan vaunun ollessa liikkeessä kokeen aikana arvon ηdyn test määrittämiseksi.
  Jos tätä mittausta ei ole tehty, arvoa ηdyn test = 0,91 voidaan käyttää uusille vaunuille, joissa on tavanomainen jarruvivusto.
  Muille vaunuille, joille arvoa ηdyn test ei ole mitattu, voidaan käyttää seuraavaa kaavaa:

  Tätä kaavaa ei saa käyttää ηstat test -arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 0,6. ηdyn test -arvo ei koskaan saa olla yli 0,91. |
| --- | --- |

a)

Määritetään jarruvivuston hyötysuhde mahdollisimman tarkkaan vaunun ollessa liikkeessä kokeen aikana arvon ηdyn test määrittämiseksi.

Jos tätä mittausta ei ole tehty, arvoa ηdyn test = 0,91 voidaan käyttää uusille vaunuille, joissa on tavanomainen jarruvivusto.

Muille vaunuille, joille arvoa ηdyn test ei ole mitattu, voidaan käyttää seuraavaa kaavaa:

Tätä kaavaa ei saa käyttää ηstat test -arvoille, jotka ovat pienempiä kuin 0,6. ηdyn test -arvo ei koskaan saa olla yli 0,91.

| b) | Käytettäessä kokeessa arvoa Btest jarrutönkkää kohden laskettuna jarrupainona voidaan edellä olevia kaavoja (1) ja (2) käyttää arvon Fdyn test määrittämiseen tai suoraan lukea kyseinen arvo. |
| --- | --- |

b)

Käytettäessä kokeessa arvoa Btest jarrutönkkää kohden laskettuna jarrupainona voidaan edellä olevia kaavoja (1) ja (2) käyttää arvon Fdyn test määrittämiseen tai suoraan lukea kyseinen arvo.

| c) | Korjattu dynaaminen voima on seuraava: |
| --- | --- |

c)

Korjattu dynaaminen voima on seuraava:

| d) | Tällä suureen Fdyn corr arvolla voidaan samoja taulukoita käyttää korjatun jarrutönkkää kohden lasketun jarrupainon Bcorr määrittämiseen. |
| --- | --- |

d)

Tällä suureen Fdyn corr arvolla voidaan samoja taulukoita käyttää korjatun jarrutönkkää kohden lasketun jarrupainon Bcorr määrittämiseen.

S.1.3.2.   Vaunut, joiden suurin nopeus on yli 120 km/h mutta enintään 160 km/h

On käytettävä samaa menetelmää kuin S.1.3.1 kohdassa lisättynä kahdella koesarjalla, yksi nopeudelle 140 km/h ja toinen nopeudelle 160 km/h, jos vaunu kykenee kulkemaan nopeudella 160 km/h.

Mitatut pysähtymismatkat on korjattava nimellisiä koeolosuhteita (vo nom) vastaaviksi käyttäen S.3.2 kohdan mukaista menetelmää.

Korjattuja keskimääräisiä pysähtymismatkoja on käytettävä määritettäessä neljä eri λ-arvoa (λ100, λ120, λ140 ja λ160) kuvan S1 käyristä (tai näitä käyriä vastaavista kaavoista; ks. taulukko S1).

On käytettävä pienintä arvoa λ100, λ120, λ140 ja λ160.

S.2.   Tavarajajuniin tarkoitetulla UIC-ilmajarrulla varustettujen vaunujen jarrutuskyvyn määrittäminen

Vaunujen jarrupainoa asennossa G pidetään samana kuin asennossa P määritetty jarrupaino.

Vaunujen jarrupainoa asennossa G ei tarvitse erikseen määrittää.

S.3.   Kokeiden suoritus

S.3.1.   Koemenetelmät

S.3.1.1.   Sää

Jotta huono sää ei vaikuttaisi tuloksiin, kokeet on tehtävä tuulen ollessa heikko ja kiskojen kuivat.

S.3.1.2.   Kokeiden määrä

On tehtävä vähintään neljä hyväksyttävää koetta, joista lasketaan keskiarvo. Kaikki saadut pysähtymismatkat on korjattava S.3.2.1 kohdan mukaisesti.

Keskiarvo on hyväksyttävä, jos se täyttää seuraavat samanaikaisesti tarkistettavat kriteerit:

Kriteeri 1: Formula ja

Kriteeri 2: Formula

missä se on keskiarvosta eniten poikkeava pysähtymismatka.

Jos jompaa kumpaa kriteeriä ei täytetä, on tehtävä lisäkokeita (hyläten ääriarvo se, jos kriteeriä 2 ei täytetty ja kokeiden lukumäärä n ≥ 5).

Uusia näin saatuja arvoja käyttäen on tarkistettava kriteerien 1 ja 2 täyttyminen seuraavasti:

| si = | kokeessa numero i mitattu pysähtymismatka korjauksen jälkeen |
| --- | --- |
| = | keskimääräinen pysähtymismatka |
| n = | koemäärä |
| σn = | otoksen keskihajonta |

si =

kokeessa numero i mitattu pysähtymismatka korjauksen jälkeen

Formula

keskimääräinen pysähtymismatka

n =

koemäärä

σn =

otoksen keskihajonta

ja

Formula

Vähintään 70 %:n kaikista tehdyistä kokeista on oltava hyväksyttäviä. S.3.2.1b kohdan mukaisesti tehtyjä kokeita ei lasketa mukaan kokeiden kokonaismäärään.

Jos yhteensä 10 kokeen jälkeen on yksi tai kaksi kriteeriä jäänyt saavuttamatta, koesarja on keskeytettävä ja jarrujärjestelmä tarkastettava. Kokeiden keskeyttäminen on kirjattava koeraporttiin.

S.3.1.3   Kitkapintojen ja levyjen/pyörien kunto

Ennen kokeiden aloittamista kulkuneuvon kitkapinnat (jarrupalat/-anturat) on ajettava sisään niin, että niiden kosketuspinta on vähintään 70 % niiden kokonaispinnasta. Pysähtymismatkat lyhenevät, kun valurautaiset jarruanturat ovat kuluneet 3–5 mm. Jos kokeissa jarrutetaan pysähdyksiin saakka märissä oloissa, on jarrupalan/-kengän etureuna ajettava sisään samaa pyörimissuuntaa käyttäen.

Suositus on, että kokeet tehdään tönkkäjarruisilla kulkuneuvoilla, joiden pyöriä (joko uusia tai uudelleensorvattuja) on sisäänajettu vähintään 1 200 km:n verran.

Suositus on, että jarrulevyjen/pyörien alkulämpötila on 50 oC — 60 oC.

S.3.2.   Koetulosten arviointi

S.3.2.1.   Yksittäisistä kokeista saatujen pysähtymismatkojen korjaus

Kokeessa j saatu pysähtymismatka on korjattava seuraavien tekijöiden huomioon ottamiseksi:

| — | nimellisnopeus verrattuna kokeessa mitattuun alkunopeuteen |
| --- | --- |

—

nimellisnopeus verrattuna kokeessa mitattuun alkunopeuteen

| — | koeradan pituussuuntainen kaltevuus. |
| --- | --- |

—

koeradan pituussuuntainen kaltevuus.

Korjaus on tehtävä käyttäen seuraavaa kaavaa:

Formula

Ratkaisemalla yhtälö saadaan:

Formula

missä:

| sjcorr [m] = | korjattu pysähtymismatka (joka vastaa nimellisnopeutta kokeessa j) |
| --- | --- |
| sjmeas [m] = | kokeessa j mitattu pysähtymismatka |
| vjnom [km/h] = | nimellinen alkunopeus kokeessa j |
| vjmeas [km/h] = | mitattu alkunopeus kokeessa j |
| ρ = | pyörivien massojen hitauden aiheuttama korjauskerroin, joka määritellään seuraavasti:

  missä:
  m = koejunan tai vaunun massa
  mr = pyörivien massojen ekvivalenttimassa.
  (Jos tarkka arvo ei ole tiedossa, vetureille on käytettävä arvoa ρ = 1,15 ja henkilövaunuille arvoa ρ = 1,04.) |
| i [mm/m] = | koeradan keskimääräinen kaltevuus matkalla sjmeas; arvo on positiivinen (+), jos kyseessä on ylämäki, ja negatiivinen (-), jos kyseessä on alamäki. |

sjcorr [m] =

korjattu pysähtymismatka (joka vastaa nimellisnopeutta kokeessa j)

sjmeas [m] =

kokeessa j mitattu pysähtymismatka

vjnom [km/h] =

nimellinen alkunopeus kokeessa j

vjmeas [km/h] =

mitattu alkunopeus kokeessa j

ρ =

pyörivien massojen hitauden aiheuttama korjauskerroin, joka määritellään seuraavasti:

missä:

m = koejunan tai vaunun massa

mr = pyörivien massojen ekvivalenttimassa.

(Jos tarkka arvo ei ole tiedossa, vetureille on käytettävä arvoa ρ = 1,15 ja henkilövaunuille arvoa ρ = 1,04.)

i [mm/m] =

koeradan keskimääräinen kaltevuus matkalla sjmeas; arvo on positiivinen (+), jos kyseessä on ylämäki, ja negatiivinen (-), jos kyseessä on alamäki.

Koetulos on hyväksyttävä, jos seuraavat kaksi kriteeriä täyttyvät:

| a) | |i| < 3 mm/m (poikkeustapauksissa 5 mm/m)
  ja |
| --- | --- |

a)

|i| < 3 mm/m (poikkeustapauksissa 5 mm/m)

ja

| b) | vjmeas — vjnom ≤ 4 km/h |
| --- | --- |

b)

vjmeas — vjnom ≤ 4 km/h

S.3.2.2.   Keskimääräisen pysähtymismatkan s korjaaminen

S.3.1. kohdan mukaisesti saatu keskimääräinen pysähtymismatkaFormula on korjattava seuraavien tekijöiden huomioon ottamiseksi:

| a) | Jarruvivuston dynaaminen hyötysuhde verrattuna keskimääräiseen käytön aikaiseen arvoon sekä levyjarruja käytettäessä pyörän keskimääräinen halkaisija verrattuna puoliksi kuluneen pyörän halkaisijaan. P10-tönkkäjarrujen ja tavanomaisten jarruvivustojen osalta dynaamista hyötysuhdetta on korjattava S.1.3.1 kohdassa esitetyllä tavalla.
  Keskimääräinen pysähtymismatka on korjattava käyttäen seuraavia kaavoja:

  ja

  joissa:








   [m] = | korjattu keskimääräinen pysähtymismatka |
| --- | --- | --- |
| [m] = | keskimääräinen pysähtymismatka kokeessa |
| te [s] = | jarrutusvoiman kehittymiseen kuluva ekvivalenttinen aika |
| Vnom [m/s] = | nimellinen alkunopeus kokeessa |
| dtest [mm] = | koevaunujen pyörän keskihalkaisija |
| dm [mm] = | puoliksi kuluneen pyörän halkaisija |
| Fcorr [kN] = | korjattu jarrutusvoima |
| Ftest [kN] = | kokeidenaikainen keskimääräinen jarruvoima |
| ηM = | jarruvivuston keskimääräinen hyötysuhde käyttöoloissa |
| ηtest = | jarruvivuston kokeidenaikainen hyötysuhde |
| Wm [kN] = | keskimääräinen kulkuvastus. |

a)

Jarruvivuston dynaaminen hyötysuhde verrattuna keskimääräiseen käytön aikaiseen arvoon sekä levyjarruja käytettäessä pyörän keskimääräinen halkaisija verrattuna puoliksi kuluneen pyörän halkaisijaan. P10-tönkkäjarrujen ja tavanomaisten jarruvivustojen osalta dynaamista hyötysuhdetta on korjattava S.1.3.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

Keskimääräinen pysähtymismatka on korjattava käyttäen seuraavia kaavoja:

ja

joissa:

Formula

korjattu keskimääräinen pysähtymismatka

Formula

keskimääräinen pysähtymismatka kokeessa

te [s] =

jarrutusvoiman kehittymiseen kuluva ekvivalenttinen aika

Vnom [m/s] =

nimellinen alkunopeus kokeessa

dtest [mm] =

koevaunujen pyörän keskihalkaisija

dm [mm] =

puoliksi kuluneen pyörän halkaisija

Fcorr [kN] =

korjattu jarrutusvoima

Ftest [kN] =

kokeidenaikainen keskimääräinen jarruvoima

ηM =

jarruvivuston keskimääräinen hyötysuhde käyttöoloissa

ηtest =

jarruvivuston kokeidenaikainen hyötysuhde

Wm [kN] =

keskimääräinen kulkuvastus.

| b) | Jarrusylinterin todellinen täyttymisaika verrattuna 4 sekunnin nimellisaikaan. Tämä korjaus tehdään vain erikseen testatuille kulkuneuvoille.
  Korjaus on tehtävä seuraavalla kaavalla:

  missä:








   [m] = | korjattu keskimääräinen pysähtymismatka |
| --- | --- | --- |
| [m] = | keskimääräinen pysähtymismatka |
| ts [s] = | jarrusylinterien mitattu keskimääräinen täyttymisaika |
| Vnom [m/s] = | nimellinen alkunopeus kokeessa |

b)

Jarrusylinterin todellinen täyttymisaika verrattuna 4 sekunnin nimellisaikaan. Tämä korjaus tehdään vain erikseen testatuille kulkuneuvoille.

Korjaus on tehtävä seuraavalla kaavalla:

missä:

Formula

korjattu keskimääräinen pysähtymismatka

Formula

keskimääräinen pysähtymismatka

ts [s] =

jarrusylinterien mitattu keskimääräinen täyttymisaika

Vnom [m/s] =

nimellinen alkunopeus kokeessa

S.4.   Jarrutuskyvyn laskennallinen määritys

S.4.1.   Laskeminen vaiheittain

Pysähtymismatka voidaan laskea vaiheittain aloittaen dynaamiseen yhtälöön perustuvasta yleisestä menetelmästä; algoritmi määritellään seuraavasti:

| Vaihe 1 | |
| --- | --- |

Vaihe 1

Formula

missä:

| ΣFi | kaikkien käytössä olevien jarrujen hidastavien voimien summa |
| --- | --- |
| Wi | liikettä vastustava voima ajanhetkellä i |
| me | Kulkuneuvon ekvivalenttimassa (pyörivät massat mukaan luettuna) |
| ai | hidastuvuus ajanhetkellä i. |

ΣFi

kaikkien käytössä olevien jarrujen hidastavien voimien summa

Wi

liikettä vastustava voima ajanhetkellä i

me

Kulkuneuvon ekvivalenttimassa (pyörivät massat mukaan luettuna)

ai

hidastuvuus ajanhetkellä i.

| Vaihe 2 | |
| --- | --- |

Vaihe 2

Formula

| Vaihe 3 | |
| --- | --- |

Vaihe 3

Formula

missä:

| Δt | peräkkäisten laskujen aikaväli (Δt ≤ 1s); |
| --- | --- |
| vi | aikavälin Δt alkunopeus |
| vI+1 | aikavälin Δt loppunopeus. |

Δt

peräkkäisten laskujen aikaväli (Δt ≤ 1s);

vi

aikavälin Δt alkunopeus

vI+1

aikavälin Δt loppunopeus.

| Vaihe 4: | |
| --- | --- |

Vaihe 4:

Formula

missä:

| vmi | aikavälin Δt keskinopeus |
| --- | --- |

vmi

aikavälin Δt keskinopeus

| Vaihe 5: | Δsi = vmi x Δt |
| --- | --- |

Vaihe 5:

Δsi = vmi x Δt

missä:

| Δsi | aikavälillä Δt kuljettu matka |
| --- | --- |

Δsi

aikavälillä Δt kuljettu matka

Matka Δsi voidaan myös laskea jommallakummalla seuraavista kaavoista:

| Vaihe 5b: | |
| --- | --- |
| Vaihe 5c: | |

Vaihe 5b:

Formula

Vaihe 5c:

Formula

Jos oletetaan jarrutusvoiman pysyvän vakiona koko aikavälin ajan, kaikki kaavat antavat saman tuloksen.

| Vaihe 6: | s = Σ (vmi × Δt) |
| --- | --- |

Vaihe 6:

s = Σ (vmi × Δt)

missä:

| s | kokonaispysähtymismatka (nopeuteen v = 0) |
| --- | --- |

s

kokonaispysähtymismatka (nopeuteen v = 0)

S.4.2.   Laskeminen vaiheittain muuttuvaa hidastuvuutta käyttäen

Jos vaunut on varustettu jarruilla, jotka eri nopeusalueilla antavat vakiona pysyvän, mutta alueesta toiseen muuttuvan hidastuttavan voiman, tai jos tämän voiman keskiarvo on tiedossa, voidaan käyttää seuraavaa yksinkertaistettua menetelmää:

| Vaihe 1: | |
| --- | --- |

Vaihe 1:

Formula

missä:

| Fmi , Wmi ja ami | = nopeusalueella vi–vi+1 vakiona pysyvä tai keskimääräinen arvo |
| --- | --- |

Fmi , Wmi ja ami

= nopeusalueella vi–vi+1 vakiona pysyvä tai keskimääräinen arvo

| Vaihe 2: | |
| --- | --- |

Vaihe 2:

Formula

missä:

| Δsi | tällä nopeusvälillä kuljettu matka |
| --- | --- |

Δsi

tällä nopeusvälillä kuljettu matka

| Vaihe 3: | s = te × v o + ΣΔsi |
| --- | --- |

Vaihe 3:

s = te × v o + ΣΔsi

LIITE T

ERITYISTAPAUKSET

Kinemaattinen ulottuma

Iso-Britannia

| T.1. | ISON-BRITANNIAN RAUTATIEVERKOSSA KÄYTETTÄVIKSI TARKOITETUT VAUNUT |
| --- | --- |

T.1.

| T.1.1. | Johdanto |
| --- | --- |

T.1.1.

| T.1.2 | Kohta A — Isossa-Britanniassa vaunuille käytettävä ulottuma (W6) |
| --- | --- |

T.1.2

| T.1.3. | Osa B — Esimerkkilaskelma ulottuman W6-A mukaisesta kulkuneuvosta |
| --- | --- |

T.1.3.

| T.1.4. | Osa C — Ulottumat W7 ja W8 |
| --- | --- |

T.1.4.

| T.1.5. | Osa D — Erityinen kuormaulottuma W9 |
| --- | --- |

T.1.5.

T.1.   ISON-BRITANNIAN RAUTATIEVERKOSSA KÄYTETTÄVIKSI TARKOITETUT VAUNUT

T.1.1.   Johdanto

Ison-Britannian radoilla on käytössä seuraavat tavaravaunun ulottumat: W6, W7, W8 ja W9. Infrastruktuurin hallinnon on merkittävä infrastruktuurirekisteriin tieto siitä, mikä ulottuma on käytössä kullakin radalla. Ulottumat on kuvattu jäljempänä kohdassa A –W6, kohdassa B — mallilaskelma, kohdassa C — W7 ja W8 sekä kohdassa D — W9. Näitä ulottumia sovelletaan vain kulkuneuvoihin, joissa jousituksen sivuttaisliike ja huojuminen ovat minimaalisia. Kulkuneuvot, joissa on pehmeä sivuttaisliikkeen salliva jousitus ja/tai jotka huojuvat huomattavasti, on arvioitava dynaamisesti ilmoitettujen kansallisten standardien mukaisesti.

Alle 400 mm kiskojen yläpinnasta mitattuna on vaunujen oltava sekä vertailuprofiilin G1 että ulottuman W6 mukaisia sen mukaan, kumpi niistä on rajoittavampi.

T.1.2 .   Kohta A — Isossa-Britanniassa vaunuille käytettävä ulottuma (W6)

Kuva T1

Image

Huomautus redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W6 tavaravaunuille

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

Yleistä

Tätä ulottuman osaa pidetään staattisena, eivätkä sivuttaissuuntaiset liikkeet vaikuta ulottuman leveyteen.

Kiskojen yläpinnasta mitattu mitta 1 000 mm

Kiskojen yläpinnasta mitattu mitta 1 000 mm on ehdoton vähimmäismitta; mikään vaunun osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.

Kulkuneuvon suurimman leveyden määrittäminen

Suoralla radalla sallitaan mitta 2 820 mm (joka vastaa mittaa 3 024 mm kaarteissa, joiden säde on 200 m) ilman leveyden redusointikaavojen käyttöä.

Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten.

Kuva T2

Image

| A | = akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä |
| --- | --- |
| Ni ja No | = metreinä mitattu etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan. |

A

= akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä

Ni ja No

= metreinä mitattu etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan.

Kaavat, joita käytetään leveyden redusointiin yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| a) | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta: |
| --- | --- |

a)

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:

| b) | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle jäävistä osista: |
| --- | --- |

b)

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle jäävistä osista:

Huom:

| — | Kaavasta a) tai b) saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä. |
| --- | --- |

—

Kaavasta a) tai b) saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.

| — | Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 12,8 m. |
| --- | --- |

—

Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 12,8 m.

| — | Leveyden redusointikaavat koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin yläosan leveysmittoja. |
| --- | --- |

—

Leveyden redusointikaavat koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin yläosan leveysmittoja.

| — | Tämän ulottuman leveyttä ei saa lisätä, vaikka kaarteessa tarvittava tila on pienempi kuin edellä kuvattu. |
| --- | --- |

—

Tämän ulottuman leveyttä ei saa lisätä, vaikka kaarteessa tarvittava tila on pienempi kuin edellä kuvattu.

Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

Yleistä

Ulottuman tämä osa on yksinkertaistettu kinemaattinen ulottuma.

Kaikki tilantarpeet sivusuunnassa on otettava huomioon riippumatta niiden aiheuttajasta eli:

| a) | koko sivujousituksen liike |
| --- | --- |

a)

koko sivujousituksen liike

| b) | koko sivujousituksen kuluminen |
| --- | --- |

b)

koko sivujousituksen kuluminen

| c) | kaarteen vaikutus (Ei tai Eo). |
| --- | --- |

c)

kaarteen vaikutus (Ei tai Eo).

Seuraavia tekijöitä ei oteta huomioon:

| d) | kulkuneuvon kallistuminen |
| --- | --- |

d)

kulkuneuvon kallistuminen

| e) | akselisuojuksen kääntyminen |
| --- | --- |

e)

akselisuojuksen kääntyminen

| f) | pyörän laipan ja kiskon välys |
| --- | --- |

f)

pyörän laipan ja kiskon välys

| g) | pyörän laipan ja kiskon kuluminen. |
| --- | --- |

g)

pyörän laipan ja kiskon kuluminen.

Kaikki alapuolelle jäävän tilan mitat ovat ehdottomia vähimmäismittoja; mikään vaunun osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike on määriteltävä liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.

Lisäksi kulkuneuvo ei saa edellä mainitun maksimaalisen pystysuuntaisen liikkeen ja kulumisen vuoksi ylittää ulottuman alapuolelle jäävän tilan mittoja korkeuksilla 75, 100 ja 135 mm kiskojen yläpinnasta, kun se seisoo laaksossa tai mäen huipulla siten, että radan pystysuora kaarevuussäde on 500 m.

Kulkuneuvon suurimman leveyden määrittäminen

Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu

| 1) | suurin staattinen leveys ja |
| --- | --- |

1)

suurin staattinen leveys ja

| 2) | 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa |
| --- | --- |

2)

1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa

ei saa ylittää mitään seuraavista neljästä arvosta:

| Kaarteen säde (R) | Suurin leveys (1) + (2) |
| --- | --- |
| Suora (1) | 2 700 mm |
| 360 m | 2 700 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

Kaarteen säde (R)

Suurin leveys (1) + (2)

Suora (1)

2 700 mm

360 m

2 700 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

Kuva T3

Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten.

Image

| A | = akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä |
| --- | --- |
| NI ja No | = metreinä mitatut etäisyydet kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan |
| R | = kaarteen säde. |

A

= akseliväli / telien keskikohtien väli metreinä

NI ja No

= metreinä mitatut etäisyydet kyseisestä kohdasta lähimpään akseliin tai telin keskikohtaan

R

= kaarteen säde.

Kaavat, joita käytetään leveyden redusointiin alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| a) | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta: |
| --- | --- |

a)

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:

| b) | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle jäävistä osista: |
| --- | --- |

b)

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) akselien / telien keskikohtien ulkopuolelle jäävistä osista:

Huomautuksia:

| — | Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin alaosan leveysmittoja. |
| --- | --- |

—

Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia profiilin alaosan leveysmittoja.

| — | Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa. |
| --- | --- |

—

Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.

T.1.3.   Osa B — Esimerkkilaskelma ulottuman W6-A mukaisesta kulkuneuvosta

| 1. | Esimerkki |
| --- | --- |

1.

Esimerkki

| 1.1. | Kaksiakselinen katettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:






  Akseliväli (A) | 9 m |
| --- | --- | --- |
| Puskimien välinen pituus | 12,82 m |
| Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan | ± 0,02 m |
| Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan | 0,003 m |

1.1.

Kaksiakselinen katettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:

Akseliväli (A)

9 m

Puskimien välinen pituus

12,82 m

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan

± 0,02 m

Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan

0,003 m

| 1.2. | Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

1.2.

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 1.2.1. | Kulkuneuvon keskellä



  Ei = -0,051 m
  Laskemalla saadaan Ei: lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kulkuneuvon keskellä

Formula

Ei = -0,051 m

Laskemalla saadaan Ei: lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä.

| 1.3. | Kulkuneuvon puskimessa |
| --- | --- |

1.3.

Kulkuneuvon puskimessa

| 1.3.1. | Eo = -0,05 m
  Laskemalla saadaan Eo:lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä. |
| --- | --- |

1.3.1.

Formula

Eo = -0,05 m

Laskemalla saadaan Eo:lle negatiivinen arvo, joten vähennystä ei tehdä.

| 1.4. | Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

1.4.

Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 1.4.1. | Koko sivujousituksen liike |
| --- | --- |

1.4.1.

Koko sivujousituksen liike

| 1.4.1.1. | (0,020+0,003) m = 23 mm (vähennys puolikkaan leveydestä) |
| --- | --- |

1.4.1.1.

(0,020+0,003) m = 23 mm (vähennys puolikkaan leveydestä)

| 1.5. | Akselin keskiviivalla |
| --- | --- |

1.5.

Akselin keskiviivalla

| 1.5.1. | Eo/Ei = nolla
  Näin ollen akselin laakeripesien kohdalta mitattu enimmäisleveys on seuraava:
  2 700 - 2(23) = 2 654 mm |
| --- | --- |

1.5.1.

Eo/Ei = nolla

Näin ollen akselin laakeripesien kohdalta mitattu enimmäisleveys on seuraava:

2 700 - 2(23) = 2 654 mm

| 1.6. | Kulkuneuvon keskellä |
| --- | --- |

1.6.

Kulkuneuvon keskellä

| 1.6.1. | i) | kun R = 360 m | Ei = 28 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.1.

Formula

i)

kun R = 360 m

Ei = 28 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:

2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598 mm

| ii) | kun R = 200 m | Ei = 51 mm |
| --- | --- | --- |

ii)

kun R = 200 m

Ei = 51 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:

2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm

| iii) | kun R = 160 m | Ei = 63 mm |
| --- | --- | --- |

iii)

kun R = 160 m

Ei = 63 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:

2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm

Edellä esitetystä nähdään, että pienin arvo saadaan tapauksessa (i), minkä vuoksi kulkuneuvon suurin sallittu leveys sen keskikohdassa on 2 598 mm.

| 1.7. | Kulkuneuvon puskimessa |
| --- | --- |

1.7.

Kulkuneuvon puskimessa

| 1.7.1. | i) | kun R = 360 m | Eo = 29 mm |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.1.

Formula

i)

kun R = 360 m

Eo = 29 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:

2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596 mm

| ii) | kun R = 200 m | Eo = 52 mm |
| --- | --- | --- |

ii)

kun R = 200 m

Eo = 52 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:

2 820 - 2(23) - 2(52) = 2 670 mm

| iii) | kun R = 160 m | Eo = 65 mm |
| --- | --- | --- |

iii)

kun R = 160 m

Eo = 65 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:

2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm

Edellä esitetystä nähdään, että pienin arvo saadaan tapauksessa (i), minkä vuoksi kulkuneuvon suurin sallittu leveys sen puskimien kohdalla on 2 596 mm.

| 3. | Pystysuunnassa tarvittavan tilan/alapuolelle jäävän vapaan alueen laskeminen |
| --- | --- |

3.

Pystysuunnassa tarvittavan tilan/alapuolelle jäävän vapaan alueen laskeminen

| 3.1. | Jousitettujen osien tarvitsema tila |
| --- | --- |

3.1.

Jousitettujen osien tarvitsema tila

| 3.1.1. | a) | Sallittu pyörän kuluma |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

a)

Sallittu pyörän kuluma

38,0 mm

| b) | Kulkukehän koveruus |
| --- | --- |

b)

Kulkukehän koveruus

6,0 mm

| c) | Jousituksen liike taarapainosta rajoittimeen |
| --- | --- |

c)

Jousituksen liike taarapainosta rajoittimeen

98,5 mm

Yhteensä 142,5 mm (käytetään arvoa 143 mm)

Huom: Tätä tilavaatimusta voidaan vähentää yhden akselin laakeripesään pyörän kulumista kompensoimaan asennettavan kartiomaisen säätölevyn kokonaispaksuuden verran kulkuneuvoissa, joissa on mahdollisuus käyttää näitä säätölevyjä.

| 3.2. | Jousittamattomien osien tarvitsema tila |
| --- | --- |

3.2.

Jousittamattomien osien tarvitsema tila

| 3.2.1. | d) | Sallittu pyörän kuluma |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

d)

Sallittu pyörän kuluma

38 mm

| e) | Kulkukehän koveruus |
| --- | --- |

e)

Kulkukehän koveruus

6 mm

Yhteensä 44 mm

| 3.2.2. | |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Alle jäävä tila kulkuneuvon keskellä |
| --- | --- |

3.3.

Alle jäävä tila kulkuneuvon keskellä

| 3.3.1. | Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila Hi sen seistessä mäen harjalla, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan seuraavasta kaavasta:



  Hi = 20 mm. |
| --- | --- |

3.3.1.

Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila Hi sen seistessä mäen harjalla, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

Hi = 20 mm.

| 3.4. | Alle jäävä vapaa tila kulkuneuvon puskimen kohdalla |
| --- | --- |

3.4.

Alle jäävä vapaa tila kulkuneuvon puskimen kohdalla

| 3.4.1. | Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila Ho sen seistessä laaksossa, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan seuraavasta kaavasta:



  Ho = 21 mm |
| --- | --- |

3.4.1.

Kulkuneuvon pystysuunnassa tarvitsema tila Ho sen seistessä laaksossa, jonka kaarevuussäde on 500 m, saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

Ho = 21 mm

| 3.4.2. | Huom: Edellä 3.3 ja 3.4 kohdassa kuvatulla tavalla saadut arvot on lisättävä 75, 100 ja 135 mm kiskojen yläpinnan yläpuolella olevien tasojen kohdalla 3.1 ja 3.2 kohdassa laskettuihin arvoihin. |
| --- | --- |

3.4.2.

Huom: Edellä 3.3 ja 3.4 kohdassa kuvatulla tavalla saadut arvot on lisättävä 75, 100 ja 135 mm kiskojen yläpinnan yläpuolella olevien tasojen kohdalla 3.1 ja 3.2 kohdassa laskettuihin arvoihin.

T.1.4.   Osa C — Ulottumat W7 ja W8

Ulottuma W7

Kuva T4

Image

Ulottuma W8

Kuva T5

Image

T.1.5.   Osa D — Erityinen kuormaulottuma W9

| — | Vaunun runko ja telit on suunniteltava ulottuman W6 mukaisiksi. |
| --- | --- |

—

Vaunun runko ja telit on suunniteltava ulottuman W6 mukaisiksi.

| — | Vaunuun lastattuna irrotettavan kuorman on oltava seuraavassa kuvatun ulottuman W9 mukainen. |
| --- | --- |

—

Vaunuun lastattuna irrotettavan kuorman on oltava seuraavassa kuvatun ulottuman W9 mukainen.

| 1.1. | Ulottumassa W9 on kaksi erillistä osaa, joita molempia on noudatettava:
  W9 (i) , joka koskee telien keskikohtien väliin sijoitettuja kuormayksikköjä. [HUOM: (i) tarkoittaa sisempää osaa].
  W9 (o), joka koskee vaunun ylitykseen eli telin ja vaunun lastitilan käyttökelpoisen päätyosan väliin sijoitettuja kuormayksikköjä. [HUOM: (o) tarkoittaa ulompaa osaa]. |
| --- | --- |

1.1.

Ulottumassa W9 on kaksi erillistä osaa, joita molempia on noudatettava:

W9 (i) , joka koskee telien keskikohtien väliin sijoitettuja kuormayksikköjä. [HUOM: (i) tarkoittaa sisempää osaa].

W9 (o), joka koskee vaunun ylitykseen eli telin ja vaunun lastitilan käyttökelpoisen päätyosan väliin sijoitettuja kuormayksikköjä. [HUOM: (o) tarkoittaa ulompaa osaa].

Ulottuman W9 (i) vertailuprofiili

Kuva T6

Image

Konttien kuljetusvaunuissa on eri kohdat erikokoisia intermodaalisia lastausyksikköjä varten. Näitä konttien kuljetusvaunuihin kuormattuja intermodaalisia lastausyksikköjä ei kiinnitetä paikoilleen sivu- tai pituussuunnassa. Kaikki lastausyksikköjen asentovirheet ja mahdollinen liikkuminen matkan aikana on otettava huomioon sekä W9 (i)- että W9 (o) -ulottuman osalta.

| 2. | Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9 |
| --- | --- |

2.

Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9

| 2.1. | Ulottuma W9 (i) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Vaunuille, joiden telien keskikohtien väli on alle 13,5 m, ei sallita ulottuman leventämistä. Sen sijaan ulottuman leveyttä vähennetään vaunuille, joiden telien keskikohtien väli on yli 13,5 m. |
| --- | --- |

2.1.

Ulottuma W9 (i) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Vaunuille, joiden telien keskikohtien väli on alle 13,5 m, ei sallita ulottuman leventämistä. Sen sijaan ulottuman leveyttä vähennetään vaunuille, joiden telien keskikohtien väli on yli 13,5 m.

| 2.1.1. | Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

2.1.1.

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 2.1.1.1. | Yleistä |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Yleistä

| 2.1.1.2. | Tämän ulottuman W9 (i) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm (kuluma mukaan luettuna).
  Jos jousituksen sivusuuntainen liike ylittää 13 mm, on ulottuman W9 (i) leveyttä vähennettävä molemmin puolin sen verran kuin mainittu raja ylittyy.
  2 796 mm levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus. Mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Tämän ulottuman W9 (i) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm (kuluma mukaan luettuna).

Jos jousituksen sivusuuntainen liike ylittää 13 mm, on ulottuman W9 (i) leveyttä vähennettävä molemmin puolin sen verran kuin mainittu raja ylittyy.

2 796 mm levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus. Mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.

Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta

Kuva T6

Image

Huom: Yleensä suurin vähennys saadaan, kun Ni = A/2.

| 1.1.3. | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta: |
| --- | --- |

1.1.3.

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) akselien / telien keskikohtien välisestä osasta:

Formula

Huom:

| — | Edellä olevan 3.1.1 kohdan mukaisesti saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä. |
| --- | --- |

—

Edellä olevan 3.1.1 kohdan mukaisesti saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.

| — | Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 13,5 m. |
| --- | --- |

—

Kulkuneuvon keskikohdassa ei tarvitse tehdä vähennystä, ellei telin keskikohtien väli ole yli 13,5 m.

Leveyden redusointikaava koskee samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta.

Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta

| 2.1. | Yleistä |
| --- | --- |

2.1.

Yleistä

| 2.1.1. | Tämä ulottuman W9 (i) osa on yksinkertaistettu kinemaattinen ulottuma.
  Kaikki tilantarpeet sivusuunnassa on otettava huomioon riippumatta niiden aiheuttajasta:






  a) | Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Tämä ulottuman W9 (i) osa on yksinkertaistettu kinemaattinen ulottuma.

Kaikki tilantarpeet sivusuunnassa on otettava huomioon riippumatta niiden aiheuttajasta:

a)

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan

| b) | Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan |
| --- | --- |

b)

Jousituksen sivuttaistuen kuluma kokonaisuudessaan

| c) | Kaarteen aiheuttama vähennys Ei |
| --- | --- |

c)

Kaarteen aiheuttama vähennys Ei

| d) | lastausyksikön liikkuminen on kuvattu liitteen 5 osan D johdannossa. |
| --- | --- |

d)

lastausyksikön liikkuminen on kuvattu liitteen 5 osan D johdannossa.

Seuraavia tekijöitä ei oteta huomioon:

| e) | Kulkuneuvon kallistuminen |
| --- | --- |

e)

Kulkuneuvon kallistuminen

| f) | Akselisuojuksen kääntyminen |
| --- | --- |

f)

Akselisuojuksen kääntyminen

| g) | Pyörän laipan ja kiskon välys |
| --- | --- |

g)

Pyörän laipan ja kiskon välys

| h) | Pyörän laipan ja kiskon kuluminen. |
| --- | --- |

h)

Pyörän laipan ja kiskon kuluminen.

| 2.1.3. | Alue alle 780 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

2.1.3.

Alue alle 780 mm kiskojen yläpinnasta

| 2.1.3.1. | Mikään ulottuman W9 (i) mukaisen lastausyksikön osa ei saa ulottua tälle alueella millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena, paitsi silloin, kun tämä kuorman osa on ulottuman W6 mukainen. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Mikään ulottuman W9 (i) mukaisen lastausyksikön osa ei saa ulottua tälle alueella millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena, paitsi silloin, kun tämä kuorman osa on ulottuman W6 mukainen.

| 2.1.4. | Ulottuman W9 (i) leveysmittojen määrittäminen |
| --- | --- |

2.1.4.

Ulottuman W9 (i) leveysmittojen määrittäminen

Kuva T7

Image

| 2.1.5. | Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu






  i) | suurin staattinen leveys ja |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu

i)

suurin staattinen leveys ja

| ii) | 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa |
| --- | --- |

ii)

1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa

ei saa ylittää mitään seuraavista kolmesta arvosta:

| Kaarteen säde (R) | Enimmäisleveys (i) + (ii) |
| --- | --- |
| 360 m | 2 810 mm |
| 200 m | 2 912 mm |
| 160 m | 2 970 mm |

Kaarteen säde (R)

Enimmäisleveys (i) + (ii)

360 m

2 810 mm

200 m

2 912 mm

160 m

2 970 mm

| 2.1.5.1. | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) telien välisestä osasta: |
| --- | --- |

2.1.5.1.

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Ei (metreinä) telien välisestä osasta:

Formula

| 2.1.6.2. | Huom: Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta. Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa. |
| --- | --- |

2.1.6.2.

Huom: Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta. Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.

| . | 3 Esimerkkilaskelma |
| --- | --- |

.

3 Esimerkkilaskelma

| 3.1. | Ulottumaan W9 (i) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset. |
| --- | --- |

3.1.

Ulottumaan W9 (i) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset.

| 3.1.1. | Telein varustettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:






  Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A) | 13,5 m |
| --- | --- | --- |
| Kuormatilan pituus | 15,9 m |
| Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma mukaan luettuna | 13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm) |
| Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslaitteeseen nähden | 12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin standardiarvo 6 mm) |

3.1.1.

Telein varustettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:

Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A)

13,5 m

Kuormatilan pituus

15,9 m

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma mukaan luettuna

13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm)

Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslaitteeseen nähden

12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin standardiarvo 6 mm)

| 3.2. | Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

3.2.

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 3.2.1. | Kulkuneuvon keskellä






  Ei = -0,00009 eli leveyttä ei vähennetä kaarteen takia. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kulkuneuvon keskellä

Formula

Formula

Ei = -0,00009 eli leveyttä ei vähennetä kaarteen takia.

| 3.2.2. | Ulottuman kokonaisvähennys
  = Ei + jousituksen liiallinen sivuttaisliike + lastausyksikön liiallinen liike
  = 0 + 0 +6,5 mm.
  Tämän vuoksi kaikkia ulottuman W9 (i) vaakasuoria koordinaatteja 1 000 mm kiskojen yläpinnasta ulottuvalla alueella on pienennettävä 6,5 mm ulottuman molemmilla puolilla. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ulottuman kokonaisvähennys

= Ei + jousituksen liiallinen sivuttaisliike + lastausyksikön liiallinen liike

= 0 + 0 +6,5 mm.

Tämän vuoksi kaikkia ulottuman W9 (i) vaakasuoria koordinaatteja 1 000 mm kiskojen yläpinnasta ulottuvalla alueella on pienennettävä 6,5 mm ulottuman molemmilla puolilla.

| 3.3. | Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

3.3.

Alue välillä 1 000–780 mm kiskojen yläpinnasta

| 3.3.1. | Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan = 13 mm.
  Lastausyksikön liiallinen sivuttaisliike = 6,5 mm. |
| --- | --- |

3.3.1.

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan = 13 mm.

Lastausyksikön liiallinen sivuttaisliike = 6,5 mm.

| 3.3.2. | Vaunun keskikohdassa:









  i) | Kun R = 360 m | Ei = 63 mm |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

Vaunun keskikohdassa:

Formula

i)

Kun R = 360 m

Ei = 63 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:

2 810 - (2 × 63) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 645 mm

| ii) | Kun R = 200 m | Ei = 114 mm |
| --- | --- | --- |

ii)

Kun R = 200 m

Ei = 114 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:

2 912 - (2 × 114) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 645 mm

| iii) | Kun R = 160 m | Ei = 142 mm |
| --- | --- | --- |

iii)

Kun R = 160 m

Ei = 142 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:

2 970 - (2 × 142) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 647 mm

Edellä olevat tapaukset (i) ja (ii) antavat molemmat tuloksena minimiarvon, ja sen vuoksi lastausyksikön suurin sallittu leveys lastitilan keskellä on 2 645 mm.

| 4. | Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9 (o) |
| --- | --- |

4.

Huomautuksia redusointikaavoista ja muista huomioon otettavista seikoista käytettäessä ulottumaa W9 (o)

| 4.1. | Ulottuma W9 (o) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on vähemmän kuin 13,5 m. Sen sijaan ulottuman leveyttä pienennetään vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on yli 13,5 m. |
| --- | --- |

4.1.

Ulottuma W9 (o) on määritelty vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on 13,5 m. Ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on vähemmän kuin 13,5 m. Sen sijaan ulottuman leveyttä pienennetään vaunuille, joiden telien keskipisteiden etäisyys on yli 13,5 m.

| 4.1.1. | Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

4.1.1.

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 4.1.1.1. | Yleistä
  Tämän ulottuman W9 (o) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm.
  Ulottuman W9 (o) leveyttä on kuitenkin pienennettävä keskiviivan molemmin puolin sillä määrällä, jolla jousituksen sivuttaisliike ylittää 13 mm:n rajan.
  Kaikki kiinnitysmekanismien, kuten tappien, sallimat lastausyksikön liikkeet, jotka ylittävät 6 mm, vähentävät edelleen leveyttä keskiviivan molemmin puolin.
  2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.
  Suoralla radalla sallitaan mitta 2 796 mm (joka vastaa mittaa 3 024 mm kaarteissa, joiden säde on 200 m) ilman leveyden pienentämistä. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Yleistä

Tämän ulottuman W9 (o) osan katsotaan olevan staattinen, eivätkä jousituksen sivusuuntaiset liikkeet vaikuta siihen edellyttäen, että ne ovat pienempiä kuin 13 mm.

Ulottuman W9 (o) leveyttä on kuitenkin pienennettävä keskiviivan molemmin puolin sillä määrällä, jolla jousituksen sivuttaisliike ylittää 13 mm:n rajan.

Kaikki kiinnitysmekanismien, kuten tappien, sallimat lastausyksikön liikkeet, jotka ylittävät 6 mm, vähentävät edelleen leveyttä keskiviivan molemmin puolin.

2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.

Suoralla radalla sallitaan mitta 2 796 mm (joka vastaa mittaa 3 024 mm kaarteissa, joiden säde on 200 m) ilman leveyden pienentämistä.

| 4.1.2.1. | Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Kaaviokuva leveyden redusointikaavoja varten

Kuva T7

Image

Huom: Yleensä vähennys on suurin, kun arvo No = maksimiarvo.

| 4.1.3. | Kaava, jota käytetään leveyden redusointiin yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

4.1.3.

Kaava, jota käytetään leveyden redusointiin yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 4.1.3.1. | Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) telien ja lastitilan päädyn välisellä osalla: |
| --- | --- |

4.1.3.1.

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) telien ja lastitilan päädyn välisellä osalla:

Formula

| 4.1.3.2. | Huom:






  — | Laskun tuloksena saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.2.

Huom:

—

Laskun tuloksena saatu negatiivinen arvo tarkoittaa, että vähennystä ei tehdä.

| — | Vähennystä ei tarvita, ellei etäisyys lastitilan päätyyn ole suurempi kuin 2,798 m vaunussa, jonka telien keskikohtien väli on 13,5 m. |
| --- | --- |

—

Vähennystä ei tarvita, ellei etäisyys lastitilan päätyyn ole suurempi kuin 2,798 m vaunussa, jonka telien keskikohtien väli on 13,5 m.

Leveyden redusointikaava koskee samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta.

Alue = 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 4.2.2. | Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta |
| --- | --- |

4.2.2.

Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

| 4.2.2.1. | Tämä ulottuman W9 (o) osa on kinemaattinen, ja se on määritettävä täsmälleen vertailuprofiilin W 6 mukaisesti lukuun ottamatta sitä, että sallittuja leveyksiä on edelleen vähennettävä lastausyksikön kiinnitystapaa vastaavasti.
  2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Tämä ulottuman W9 (o) osa on kinemaattinen, ja se on määritettävä täsmälleen vertailuprofiilin W 6 mukaisesti lukuun ottamatta sitä, että sallittuja leveyksiä on edelleen vähennettävä lastausyksikön kiinnitystapaa vastaavasti.

2 796 mm:n levyiselle alueelle on 1 000 mm mitta kiskojen yläpinnasta ehdoton vähimmäisvaatimus; mikään lastausyksikön osa ei saa pystysuunnassa ulottua tämän mitan alapuolelle siten, että ulottuma vaarantuu millään kuormalla tai minkäänasteisen kulumisen seurauksena. Jousituksen pystysuuntainen liike määritellään liikkeenä ääripisteeseen, jota rajoittaa kiinteä este tai jousituksen rajoitin.

| 4.2.2.2. | Ulottuman leveysmittojen määrittäminen
  Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu






  i) | suurin staattinen leveys ja |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Ulottuman leveysmittojen määrittäminen

Missään kulkuneuvon kohdassa sen yhteenlaskettu

i)

suurin staattinen leveys ja

| ii) | 1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa
  ei saa ylittää mitään seuraavista kolmesta arvosta: |
| --- | --- |

ii)

1.2.1 kohdan a), b) ja c) alakohdista saatujen arvojen summa

ei saa ylittää mitään seuraavista kolmesta arvosta:

| 4.2.2.3. | Kaarteen säde (R) | Suurin leveys (1) + (2) |
| --- | --- | --- |
| 360 m | 2 700 mm |
| 200 m | 2 820 mm |
| 160 m | 2 900 mm |

4.2.2.3.

Kaarteen säde (R)

Suurin leveys (1) + (2)

360 m

2 700 mm

200 m

2 820 mm

160 m

2 900 mm

Kuva T8

Image

| Loadable deck length = Kuormatilan pituus | A = telien keskikohtien väli (metreinä) |
| --- | --- |
| No | = etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään telin keskikohtaan (metreinä) |

Loadable deck length = Kuormatilan pituus

A = telien keskikohtien väli (metreinä)

No

= etäisyys kyseisestä kohdasta lähimpään telin keskikohtaan (metreinä)

Huom: suurin vähennys saadaan, kun No = A/2.

| R | = kaarteen säde (metreinä) |
| --- | --- |

R

= kaarteen säde (metreinä)

Kaava, jota käytetään leveyden redusointiin alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

Ulottuman molemmilta puolista tehtävä vähennys Eo (metreinä) telin ja lastitilan päädyn välisellä osalla:

Formula

Huom:

| — | Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta. |
| --- | --- |

—

Kaikki edellä olevan mukaisesti saadut leveyden vähennykset koskevat samalla tavoin kaikkia leveysmittoja alueella, joka on alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta.

| — | Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa. |
| --- | --- |

—

Tämän ulottuman leveyttä ei saa kasvattaa.

Ulottumaan W9 (o) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset.

Esimerkkilaskelma

Ulottumaan W9 (o) liittyvien tietojen mukaisesti lasketut leveyden vähennykset

Telein varustettu vaunu, jonka mitat ovat seuraavat:

| Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A) | 13,5 m |
| --- | --- |
| Lastitilan pituus | 15,9 m |
| Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma mukaan luettuna | 13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm) |
| Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslaitteeseen nähden | 12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin standardiarvo 6 mm) |

Telien keskipisteiden välinen etäisyys (A)

13,5 m

Lastitilan pituus

15,9 m

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan tuen kuluma mukaan luettuna

13 mm (eli ei ylitä standardiarvoa 13 mm)

Lastausyksikön sivuttaisliike kokonaisuudessaan kiinnityslaitteeseen nähden

12,5 mm (eli 6,5 mm enemmän kuin standardiarvo 6 mm)

Alue yli 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

Lastausyksikön päädyssä

Formula missä Formula

Eo = -0,070 m

Ulottuman kokonaisvähennys

= Eo + jousituksen liiallinen sivuttaisliike + lastausyksikön liiallinen liike

= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm eli negatiivinen; vähennystä ei siis tarvita.

Alue alle 1 000 mm kiskojen yläpinnasta

Jousituksen sivuttaisliike kokonaisuudessaan = 13 mm.

Lastausyksikön liiallinen sivuttaisliike = 6,5 mm.

Lastausyksikön päädyssä

Formula

| i) | Kun R = 360 m | Eo = 24,5 mm |
| --- | --- | --- |

i)

Kun R = 360 m

Eo = 24,5 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 360 m on seuraava:

2 700 - (2 × 24,5) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 612 mm

| ii) | Kun R = 200 m | Eo = 44 mm |
| --- | --- | --- |

ii)

Kun R = 200 m

Eo = 44 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 200 m on seuraava:

2 820 - (2 × 44) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 693 mm

| iii) | Kun R = 160 m | Eo = 55 mm |
| --- | --- | --- |

iii)

Kun R = 160 m

Eo = 55 mm

Näin ollen enimmäisleveys kaarevuussäteen ollessa 160 m on seuraava:

2 900 - (2 × 55) - (2 × 13) - (2 × 6,5) = 2 751 mm

Tapaus i) antaa tuloksena minimiarvon, ja sen vuoksi lastausyksikön suurin sallittu leveys lastitilan päädyssä on 2 612 mm.

---

(1)  Otettu mukaan, koska kaarteet eivät vaikuta tiettyjen osien, kuten akselien laakeripesien, ulottumaan.

LIITE U

ERITYISTAPAUKSET

Kinemaattinen ulottuma

Raideleveys 1 520 mm

| U.1 | SEKÄ 1 520 MM:N ETTÄ 1 435 MM:N LEVYISILLÄ RADOILLA KÄYTETTÄVÄT VAUNUT |
| --- | --- |

U.1

| U.2 | PELKÄSTÄÄN 1 520 MM LEVEILLE RADOILLE TARKOITETUT VAUNUT |
| --- | --- |

U.2

| U.3 | KULKU SIIRTYMÄKAARTEISSA |
| --- | --- |

U.3

| U.4 | PYSTYSUORIEN SIIRTYMÄKAARIEN (MUKAAN LUETTUINA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄET) SEKÄJARRUTUS-, JÄRJESTELY- TAI PYSÄYTYSLAITTEIDEN OHITUS. |
| --- | --- |

U.4

| U.5 | KYTKEMISKYKY |
| --- | --- |

U.5

Tämä erityistapaus koskee tiettyjä Puolassa ja Slovakiassa olevia ratoja, joiden raideleveys on 1 520 mm ja joilla on yhteydet Liettuan, Latvian ja Viron ratoihin.

U.1   SEKÄ 1 520 MM:N ETTÄ 1 435 MM:N LEVYISILLÄ RADOILLA KÄYTETTÄVÄT VAUNUT

Jotta sekä 1 520 mm että 1 435 mm leveille radoille tarkoitetut yhteentoimivat vaunut voisivat toimia ilman rajoituksia kummankin rataverkon alueella, on niiden oltava kuvassa U1 esitetyn kinemaattisen ulottuman mukaisia.

Kuva U1

Image

Tietyissä kahden- ja monenkeskisissä sopimuksissa käytettävien vaunujen yläosat voivat olla kuvassa U2 esitetyn ulottuman mukaisia.

Kuva U2

Image

upper surface of the rails = kiskojen yläpinta Näiden vaunujen alaosan kinemaattisen ulottuman tulisi olla kuvan U3 mukainen.

Kuva U3

Image

U.2   PELKÄSTÄÄN 1 520 MM LEVEILLE RADOILLE TARKOITETUT VAUNUT

Nämä tavaravaunut voivat olla kinemaattisten ulottumien WM-2, WM-1 ja WM-0 mukaisia.

Kuva U4

Kinemaattinen ulottuma WM-2

Image

Kuva U5

Kinemaattinen ulottuma WM-1

Image

Kuva U6

Track axis = raiteen keskiviiva Kinemaattisten ulottumien WM-2, - 1, ja - 0 alaosat

Image

U.3   KULKU SIIRTYMÄKAARTEISSA

Sekä kuormattujen että tyhjien yksittäisten vaunujen on kyettävä kulkemaan kaarteissa, joiden säde on 80 m.

1 520 mm:n radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:

| — | siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 80 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta |
| --- | --- |

—

siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 80 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta

| — | kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.

1 520 mm:n radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien pitkien vaunujen (telien keskitappien väli yli 16 m ja puskimien väli yli 21 m) on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:

| — | siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 110 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta |
| --- | --- |

—

siirtyminen suoralta radalta kaarevuussäteeltään 110 m olevaan kaarteeseen ilman siirtymäkaarretta

| — | kaarevuussäteeltään 160 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 160 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.

1 435 mm radoilla junaksi kytkettyjen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on kyettävä kulkemaan seuraavilla radoilla:

| — | kaarevuussäteeltään 190 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 190 m oleva S-muotoinen kaarre ilman välissä olevaa suoraa osuutta.

| — | kaarevuussäteeltään 150 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 150 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus

| — | kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 20:n m:n pituinen suora osuus. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 120 m oleva S-muotoinen kaarre, jossa välissä on 20:n m:n pituinen suora osuus.

U.4   PYSTYSUORIEN SIIRTYMÄKAARIEN (MUKAAN LUETTUINA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄET) SEKÄ JARRUTUS-, JÄRJESTELY- TAI PYSÄYTYSLAITTEIDEN OHITUS.

Kulun pystysuorien profiilien yli kuvien U7 ja U8 mukaisesti on oltava mahdollista ilman automaattisten liittimien irrottamista.

Kuva U7

Gradient change point = jyrkkyyden muuttumispiste

Image

Kuva U8

Gradient change point = jyrkkyyden muuttumispiste

Image

U.5   KYTKEMISKYKY

Automaattisilla liittimillä varustettujen kuormattujen ja tyhjien vaunujen on mahdollistettava kytkeminen seuraavissa oloissa:

| — | ilman manuaalista (käsin annettua) apua





  — | suorilla radoilla |
| --- | --- | --- |

—

—

suorilla radoilla

| — | siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 135 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta |
| --- | --- |

—

siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 135 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta

| — | kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m. |
| --- | --- |

—

kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.

| — | manuaalisesti (käsin avustaen)





  — | kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta |
| --- | --- | --- |

—

—

kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta

| — | kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus.

Automaattisilla liittimillä varustettujen kuormattujen ja tyhjien pitkien vaunujen (telien keskitappien väli yli 16 m ja puskimien väli yli 21 m) on kyettävä kytkeytymään seuraavissa oloissa:

| — | ilman manuaalista (käsin annettua) apua





  — | suorilla radoilla |
| --- | --- | --- |

—

—

suorilla radoilla

| — | siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 150 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta |
| --- | --- |

—

siirryttäessä suoralta radalta säteeltään 150 m olevaan kaarteeseen ilman suoraa siirtymäosuutta

| — | kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m. |
| --- | --- |

—

kaarteissa, joiden kaarevuussäde on 150 m.

| — | manuaalisesti (käsin avustaen)





  — | kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta |
| --- | --- | --- |

—

—

kaarevuussäteeltään 190 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa ilman välissä olevaa suoraa osuutta

| — | kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus. |
| --- | --- |

—

kaarevuussäteeltään 150 m olevissa S-muotoisissa kaarteissa, joissa välissä on 6 m:n pituinen suora osuus.

LIITE V

ERITYISTAPAUKSET

Jarrutuskyky

Iso-Britannia

V.1.   ISON-BRITANNIAN RATAVERKOSSA KÄYTETTÄVIEN TAVARAVAUNUJEN SEISONTAJARRUT

Seisontajarrun eritelmä: Uusille Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettäville vaunuille: jokainen vaunu on varustettava seisontajarrulla. Yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien vaunujen seisontajarru on suunniteltava siten, että täydessä lastissa olevat vaunut pysyvät paikoillaan mäessä, jonka jyrkkyys on 2,5 %, kun suurin kitkakerroin on 10 % ja on tyyntä.

V.2.   ISON-BRITANNIAN RATAVERKOSSA KÄYTETTÄVIEN TAVARAVAUNUJEN EKVIVALENTTINEN JARRUVOIMA JA JARRUVOIMAKERTOIMET

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettäville tavaravaunuille on laskettava ekvivalenttinen jarruvoima ja tarvittaessa jarruvoimakertoimet. Muissa jäsenvaltioissa kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville tavaravaunuille on laskettava jarrupaino ja jarrupainoprosentti. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiville tavaravaunuille on laskettava sekä ekvivalenttinen jarruvoima ja jarruvoimakertoimet että jarrupaino ja jarrupainoprosentti. Kaluston haltijalta on edellytettävä tämän tiedon hankkimista ja sen merkitsemistä liikkuvan kaluston rekisteriin.

Jarruvoima

Jarruanturaan / jarrun kitkapintaan kohdistettu voima.

Ekvivalenttinen jarruvoima

Ekvivalenttinen jarruvoima on voima, joka on kohdistettava vastaavaan standardikitkakertoimella varustettuun pyöräjarruun, jotta saataisiin aikaan sama hidastava voima kuin vaunussa todellisuudessa olevan jarruvoiman ja kitkakertoimen yhdistelmällä.

Jarruvoimakertoimet

Nämä ovat tekijöitä, joiden avulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävä TOPS-tietokonejärjestelmä osaa laskea sellaisen rautatievaunun jarruvoiman, joka on varustettu kuormajarrujärjestelmällä.

Jarruvoimatietojen laskeminen

i)   Vaunut, joissa käytetään joko vain yhtä jarruvoimaa tai kahta eri jarruvoimaa tyhjänä ja kuormattuna.

Tässä kohdassa määriteltävää käsittelytapaa on käytettävä myös henkilövaunuille, vaikka niissä saattaakin olla kuorman mukaan vaihteleva jarruvoima. Laskettu ekvivalenttisen jarruvoiman arvo koskee tyhjää vaunua.

Ekvivalenttinen jarruvoima on vaunulle laskettu summa, ja se on suoraan suhteessa vaunun raiteeseen kohdistuvaan hidastavaan voimaan.

Jarruvoiman ilmoitettua arvoa käytetään suoraan vaunun jarrutuskyvyn mittarina, ja jotta se olisi yhdenmukainen käytössä olevien arvojen kanssa, sen on oltava voima, joka on kohdistettava vastaavaan pyöräjarruun, jotta saataisiin aikaan sama raiteeseen kohdistuva hidastava voima käyttäen kitkapinnoille standardikitkakerrointa. Perinteisesti laskelmien perustana käytetty keskimääräinen standardikitkakeroin on 0,13.

Edellä mainitut ekvivalenttiset jarruvoimat on laskettava jarrujen hidastavasta voimasta seuraavasti:

| | ja | |
| --- | --- | --- |

Formula

ja

Formula

missä:

| BT = | tyhjälle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina) |
| --- | --- |
| BL = | kuormatulle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina) |
| FT & FL = | vaunun jarrujen synnyttävä hidastava voima joko tyhjällä tai kuormatulla vaunulla, joka vaikuttaa raiteeseen sinä aikana, kun jarrusylinterin paine on vähintään 95 % enimmäisarvostaan (kN). |
| 0,13 = | keskimääräinen standardikitkakerroin (-) |
| 9,81 = | maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys (9,8 m/s2) |

BT =

tyhjälle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina)

BL =

kuormatulle vaunulle käytettävä ekvivalenttinen jarruvoima (tonneina)

FT & FL =

vaunun jarrujen synnyttävä hidastava voima joko tyhjällä tai kuormatulla vaunulla, joka vaikuttaa raiteeseen sinä aikana, kun jarrusylinterin paine on vähintään 95 % enimmäisarvostaan (kN).

0,13 =

keskimääräinen standardikitkakerroin (-)

9,81 =

maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys (9,8 m/s2)

ii)   Vaunut, joissa jarruvoiman arvo muuttuu kuormituksen mukaan

Jos vaunuille on tarpeen laskea vakio-osasta ja muuttuvasta osasta koostuvat jarruvoimakertoimet, se tapahtuu seuraavasti:

| (a) | Jarruvoimakerroin 1 = C

  L

  tai C

  T
  (tonnia)
  missä C

  L
  = BL - (m × WL)
  ja C

  L
  = BL - (m × WL)
  Tekijän m laskeminen on selostettu jäljempänä. |
| --- | --- |

(a)

Jarruvoimakerroin 1 = C

  L

  tai C

  T
  (tonnia)

missä C

  L
  = BL - (m × WL)

ja C

  L
  = BL - (m × WL)

Tekijän m laskeminen on selostettu jäljempänä.

| (b) | Jarruvoimakerroin

  (tonnia/tonnia) |
| --- | --- |

(b)

Formula

missä

| BL = | ekvivalenttinen jarruvoima enimmäiskuormalla (tonnia) |
| --- | --- |
| BT = | ekvivalenttinen jarruvoima tyhjänä (tonnia) |
| WL = | suurin paino kuormattuna (tonnia) |
| WL = | tyhjäpaino (tonnia) |

BL =

ekvivalenttinen jarruvoima enimmäiskuormalla (tonnia)

BT =

ekvivalenttinen jarruvoima tyhjänä (tonnia)

WL =

suurin paino kuormattuna (tonnia)

WL =

tyhjäpaino (tonnia)

Edellä (a) ja (b) kohdissa laskettu jarruvoimakertoimen arvo on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

iii)   Jarruvoiman laskemisessa huomioon otettavia tekijöitä

Vaunun jarrujen hidastava voima voidaan laskea suunnittelun pohjana olevista teknisistä tiedoista tai pysähtymismatkakokeiden perusteella. Molemmissa tapauksissa on käytettävä rautatievaunun suurinta nopeutta. Jos kokeita tehdään, on lasketun ekvivalenttisen jarruvoiman arvo validoitava.

Pyöräjarruin varustetuille vaunuille jarrujen hidastava voima lasketaan kertomalla jarruvoimien summa jarruanturoiden ja pyörän kulkupinnan välisellä kitkakertoimella. Jos kyseessä on levyjarru, hidastava voima saadaan kertomalla keskenään jarruvoima, kitkakerroin ja levyjarrun tehollisen halkaisijan ja vaunun uuden pyörän halkaisijan suhde.

Laskettaessa jarrujen hidastavaa voimaa on otettava huomioon kaikki jarruvivuston hyötysuhteesta sekä jarrujärjestelmän eri osien välyksen säätömekanismeista syntyvät häviöt. Jos jarruvoimalle ei voida laskea luotettavaa arvoa, se on mitattava suoraan jarrutönkästä tai -palasta. Tässä tapauksessa on otettava huomioon tärinän vaikutus jarruvivuston lepokitkaan.

Käytettävässä kitkakertoimessa on otettava huomioon kaikki siihen vaikuttavat tekijät, kuten jarruvoima, kitkapinnan koko ja vaunun nopeus. Esimerkiksi tietynkokoisen jarrutönkän kuormituksen kasvattaminen ja ajonopeuden lisääminen alentavat sen tehollista kitkakerrointa.

Jos käytettävissä ei ole tietoja kitkakertoimen arvosta eri kuormituksilla, nopeuksilla ja eri kokoisilla kitkapinnoilla, on jarrujen hidastavaa voimaa laskettaessa käytettävä arvo mitattava kokeellisesti.

Jos samalla vaunun numerolla on toisiinsa lähes pysyvästi tankotyyppisellä kytkimellä liitettyjä tai taittuvia vaunuja, jarrujen oikea hidastusvoima on laskettava jokaiselle toimintaventtiilille käyttäen tämän toimintaventtiilin osuutta vaunun painosta.

LIITE W

ERITYISTAPAUKSET

Kinemaattinen ulottuma

SUOMI, STAATTINEN ULOTTUMA FIN1

| W.1. | Yleiset määräykset |
| --- | --- |

W.1.

| W.2. | Liikkuvan kaluston alaosa |
| --- | --- |

W.2.

| W.3. | Pyöränlaippojen tilaan ulottuvat liikkuvan kaluston osat |
| --- | --- |

W.3.

| W.4. | Liikkuvan kaluston leveys |
| --- | --- |

W.4.

| W.5. | Alin astin ja ulospäin aukeavat ovet henkilövaunuissa ja moottorijunavaunuissa |
| --- | --- |

W.5.

| W.6. | Liikkuvan kaluston katolla olevat virroittimet ja eristämättömät jännitteiset virtapiirin osat |
| --- | --- |

W.6.

| W.7. | Muut määräykset ja ohjeet |
| --- | --- |

W.7.

FIN1 / Liite A

LIIKKUVAN KALUSTON ULOTTUMAT

FIN1 / Liite B1

ALAOSAN VÄHIMMÄISKORKEUDEN LISÄYS KALUSTOLLA, JOKA KULKEE JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄKIEN JA RAIDEJARRUJEN YLI

FIN1 / Liite B2

KALUSTON ALAOSAN VÄHIMMÄISKORKEUDEN LISÄYS KALUSTOLLA, JOKA EI KULJE JÄRJESTELYRATAPIHOJEN LASKUMÄKIEN JA RAIDEJARRUJEN YLI

FIN1 / Liite B3

RAIDEJARRUJEN JA JÄRJESTELYRATAPIHOJEN MUIDEN VAIHTOLAITTEIDEN SIJAINTI LASKUMÄESSÄ

FIN1 / Liite C

PUOLILEVEYDEN KAVENTAMINEN KALUSTON ULOTTUMAN FIN1 MUKAAN (KAVENNUSKAAVAT)

FIN1 / Liite D1

KALUSTON ALIMMAN ASTIMEN ULOTTUMA

FIN1 / Liite D2

HENKILÖVAUNUJEN JA MOOTTORIJUNAVAUNUJEN ULOSPÄIN AUKEAVIEN OVIEN JA AVATTUJEN ASTIMIEN ULOTTUMA

FIN1 / Liite E

VIRROITIN JA ERISTÄMÄTTÖMÄT JÄNNITTEISET VIRTAPIIRIN OSAT

W.1.   YLEISET MÄÄRÄYKSET

| 1.1. | Liikkuvan kaluston ulottuma määrittelee tilan, jonka sisäpuolella liikkuva kaluston on oltava, kun se on keskiasennossa suoralla tasaisella raiteella. Referenssikäyrä (FIN1) on esitetty liitteessä A. |
| --- | --- |

1.1.

Liikkuvan kaluston ulottuma määrittelee tilan, jonka sisäpuolella liikkuva kaluston on oltava, kun se on keskiasennossa suoralla tasaisella raiteella. Referenssikäyrä (FIN1) on esitetty liitteessä A.

| 1.2. | Jotta voitaisiin määritellä liikkuvan kaluston eri osien (alaosan, pyörälaipan tilaan ulottuvien osien) alin asento rataan nähden, seuraavassa mainitut pystysuuntaiset siirtymät on otettava huomioon:






  — | Enimmäiskulumat |
| --- | --- | --- |

1.2.

Jotta voitaisiin määritellä liikkuvan kaluston eri osien (alaosan, pyörälaipan tilaan ulottuvien osien) alin asento rataan nähden, seuraavassa mainitut pystysuuntaiset siirtymät on otettava huomioon:

—

Enimmäiskulumat

| — | Jousitusten jousto rajoittimiin asti. Jousien jousto voidaan ottaa huomioon UIC-määrelehden 505-1 luokituksen mukaisesti syistä, jotka on perusteltava. |
| --- | --- |

—

Jousitusten jousto rajoittimiin asti. Jousien jousto voidaan ottaa huomioon UIC-määrelehden 505-1 luokituksen mukaisesti syistä, jotka on perusteltava.

| — | Rungon staattinen taipuma |
| --- | --- |

—

Rungon staattinen taipuma

| — | Asennus- ja rakennetoleranssit |
| --- | --- |

—

Asennus- ja rakennetoleranssit

| 1.3. | Kun määritellään liikkuvan kaluston eri osien ylintä asentoa, oletetaan, että vaunu on tyhjä ja kulumaton ja että asennus- ja rakennetoleranssit on huomioitu. |
| --- | --- |

1.3.

Kun määritellään liikkuvan kaluston eri osien ylintä asentoa, oletetaan, että vaunu on tyhjä ja kulumaton ja että asennus- ja rakennetoleranssit on huomioitu.

W.2.   LIIKKUVAN KALUSTON ALAOSA

Alaosien sallittua vähimmäiskorkeutta on suurennettava liitteen B1 mukaisesti liikkuvassa kalustossa, joka pystyy ylittämään järjestelyratapihojen laskumäet ja raidejarrut.

Liikkuvassa kalustossa, jolla järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen ylittäminen ei ole sallittua, vähimmäiskorkeutta on nostettava liitteen B2 mukaisesti.

W.3.   PYÖRÄNLAIPPOJEN TILAAN ULOTTUVAT LIIKKUVAN KALUSTON OSAT

| 3.1. | Pyöränlaippojen tilaan ulottuvien liikkuvan kaluston osien, jos ei oteta huomioon itse pyörää, pienin sallittu pystysuora etäisyys on 55 mm kiskon pinnasta. Kaarteissa osien on pysyttävä pyöriä varten olevan alueen sisäpuolella.
  Kyseistä 55 mm:n etäisyyttä ei sovelleta hiekoitusjärjestelmän taipuviin osiin eikä taipuviin kiskoharjoihin. |
| --- | --- |

3.1.

Pyöränlaippojen tilaan ulottuvien liikkuvan kaluston osien, jos ei oteta huomioon itse pyörää, pienin sallittu pystysuora etäisyys on 55 mm kiskon pinnasta. Kaarteissa osien on pysyttävä pyöriä varten olevan alueen sisäpuolella.

Kyseistä 55 mm:n etäisyyttä ei sovelleta hiekoitusjärjestelmän taipuviin osiin eikä taipuviin kiskoharjoihin.

| 3.2. | Poikkeuksena 3.1 kohtaan ulompien pyöräkertojen ulkopuolella pyörätilassa olevien osien pienin sallittu pystysuora etäisyys kiskon pinnasta on 125 mm vaunuissa, joita jarrutetaan siirrettävällä, manuaalisesti kiskon päälle asetettavalla pysäytyskengällä. |
| --- | --- |

3.2.

Poikkeuksena 3.1 kohtaan ulompien pyöräkertojen ulkopuolella pyörätilassa olevien osien pienin sallittu pystysuora etäisyys kiskon pinnasta on 125 mm vaunuissa, joita jarrutetaan siirrettävällä, manuaalisesti kiskon päälle asetettavalla pysäytyskengällä.

| 3.3. | Kiskon kanssa kosketuksiin joutuvien jarrukomponenttien vähimmäisetäisyys voi olla pienempi kuin 55 mm kiskoista, kun komponentit eivät liiku. Niiden tulisi olla akseleiden välisellä alueella ja kaarteissakin pysyä pyöriä varten varatulla alueella. Komponentit eivät saa vaikuttaa vaihtotyölaitteiden toimintaan. |
| --- | --- |

3.3.

Kiskon kanssa kosketuksiin joutuvien jarrukomponenttien vähimmäisetäisyys voi olla pienempi kuin 55 mm kiskoista, kun komponentit eivät liiku. Niiden tulisi olla akseleiden välisellä alueella ja kaarteissakin pysyä pyöriä varten varatulla alueella. Komponentit eivät saa vaikuttaa vaihtotyölaitteiden toimintaan.

W.4.   LIIKKUVAN KALUSTON LEVEYS

| 4.1. | Poikittaiset suoralla radalla ja kaarteessa sallittavat puolileveydet on kavennettava liitteen C mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.

Poikittaiset suoralla radalla ja kaarteessa sallittavat puolileveydet on kavennettava liitteen C mukaisesti.

W.5.   ALIN ASTIN JA ULOSPÄIN AUKEAVAT OVET HENKILÖVAUNUISSA JA MOOTTORIJUNAVAUNUISSA

| 5.1. | Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen alimman astimen ulottuma on määritelty liitteessä D1. |
| --- | --- |

5.1.

Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen alimman astimen ulottuma on määritelty liitteessä D1.

| 5.2. | Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen ulospäin aukeavien ovien ja astimien ulottuma niiden ollessa avoinna on määritelty liitteessä D2. |
| --- | --- |

5.2.

Henkilövaunujen ja moottorijunavaunujen ulospäin aukeavien ovien ja astimien ulottuma niiden ollessa avoinna on määritelty liitteessä D2.

W.6.   LIIKKUVAN KALUSTON KATOLLA OLEVAT VIRROITTIMET JA ERISTÄMÄTTÖMÄT JÄNNITTEISET VIRTAPIIRIN OSAT

| 6.1. | Alhaalla oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa ulottua liikkuvan kaluston ulottuman ulkopuolelle. |
| --- | --- |

6.1.

Alhaalla oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa ulottua liikkuvan kaluston ulottuman ulkopuolelle.

| 6.2. | Ylhäällä oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa suoralla radalla ulottua liitteessä E esitetyn ulottuman ulkopuolelle.
  Heilahtelusta, radan kallistumista ja toleransseista johtuvat virroittimen poikittaissiirtymät on otettava erikseen huomioon sähköradan kiinteitä laitteita asennettaessa. |
| --- | --- |

6.2.

Ylhäällä oleva virroitin ei saa sen ollessa keskiasennossa suoralla radalla ulottua liitteessä E esitetyn ulottuman ulkopuolelle.

Heilahtelusta, radan kallistumista ja toleransseista johtuvat virroittimen poikittaissiirtymät on otettava erikseen huomioon sähköradan kiinteitä laitteita asennettaessa.

| 6.3. | Ellei virroitin ole telikeskiön yläpuolella, kaarteista johtuva sivuttaissiirtymä on myös otettava huomioon. |
| --- | --- |

6.3.

Ellei virroitin ole telikeskiön yläpuolella, kaarteista johtuva sivuttaissiirtymä on myös otettava huomioon.

| 6.4. | Liikkuvan kaluston katolla olevat eristämättömät jännitteiset osat (25 kV) eivät saa ulottua liitteessä E määritellylle alueelle. |
| --- | --- |

6.4.

Liikkuvan kaluston katolla olevat eristämättömät jännitteiset osat (25 kV) eivät saa ulottua liitteessä E määritellylle alueelle.

W.7.   MUUT MÄÄRÄYKSET JA OHJEET

| 7.1. | Kohtien W.1-W.6 lisäksi läntistä yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös UIC-määrelehtien 505-1 tai 506 määräysten mukaisia.
  Junalauttakelpoisten vaunujen alaosan on lisäksi oltava UIC-määrelehtien 507 (tavaravaunut) tai 569 (henkilö- ja matkatavaravaunut) mukainen. |
| --- | --- |

7.1.

Kohtien W.1-W.6 lisäksi läntistä yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös UIC-määrelehtien 505-1 tai 506 määräysten mukaisia.

Junalauttakelpoisten vaunujen alaosan on lisäksi oltava UIC-määrelehtien 507 (tavaravaunut) tai 569 (henkilö- ja matkatavaravaunut) mukainen.

| 7.2. | Kohtien W.1-W.6 lisäksi Venäjän yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös GOST-normin 9238-83 mukainen. Kuitenkin on sovittava käytettävästä ulottumakuviosta. |
| --- | --- |

7.2.

Kohtien W.1-W.6 lisäksi Venäjän yhdysliikennettä varten suunnitellun liikkuvan kaluston on oltava myös GOST-normin 9238-83 mukainen. Kuitenkin on sovittava käytettävästä ulottumakuviosta.

| 7.3. | Kallistuvakorisilla järjestelmillä varustetusta kalustosta koostuvien junien ulottumaa varten on erilliset määräykset. |
| --- | --- |

7.3.

Kallistuvakorisilla järjestelmillä varustetusta kalustosta koostuvien junien ulottumaa varten on erilliset määräykset.

| 7.4. | Kuormaulottumia käsitellään erillisessä määräyksessä. |
| --- | --- |

7.4.

Kuormaulottumia käsitellään erillisessä määräyksessä.

FIN1 / Liite A

LIIKKUVAN KALUSTON ULOTTUMAT

Kuva W.1

Image

| 1) | Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka kulkee järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli. |
| --- | --- |

1)

Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka kulkee järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli.

| 2) | Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka ei kulje järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli, lukuun ottamatta vetokaluston telejä, ks. huomautus 3. |
| --- | --- |

2)

Alaosa liikkuvalle kalustolle, joka ei kulje järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli, lukuun ottamatta vetokaluston telejä, ks. huomautus 3.

| 3) | Alaosa telille vetokalustossa, joka ei kulje järjestelyratapihan laskumäkien ja raidejarrujen yli. |
| --- | --- |

3)

Alaosa telille vetokalustossa, joka ei kulje järjestelyratapihan laskumäkien ja raidejarrujen yli.

| 4) | Ulottuma liikkuvalle kalustolle, joka kulkee Jtt:ssa (Suomen junaturvallisuussääntöön liittyvät tekniset määräykset ja ohjeet) määrätyillä radoilla, joiden aukean tilan ulottumaa on vastaavasti levitetty. |
| --- | --- |

4)

Ulottuma liikkuvalle kalustolle, joka kulkee Jtt:ssa (Suomen junaturvallisuussääntöön liittyvät tekniset määräykset ja ohjeet) määrätyillä radoilla, joiden aukean tilan ulottumaa on vastaavasti levitetty.

FIN1 / Liite B1

Alaosan vähimmäiskorkeuden lisäys kalustolla, joka kulkee järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli

Liikkuvan kaluston alaosan korkeutta pitää lisätä arvoilla Eas ja Eau, jotta:

| — | kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen huipun kohdalta, mikään osa telikeskiövälillä tai päätyakseleiden välillä ei ulotu kiskon yläpintaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 250 m |
| --- | --- |

—

kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen huipun kohdalta, mikään osa telikeskiövälillä tai päätyakseleiden välillä ei ulotu kiskon yläpintaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 250 m

| — | kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen notkossa, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei ulotu raidejarrujen ulottumaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 300 m. |
| --- | --- |

—

kun liikkuva kalusto kulkee laskumäen notkossa, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei ulotu raidejarrujen ulottumaan, kun laskumäen pystysuora pyöristyssäde on 300 m.

Kaavat (1), joilla korkeuden lisäys lasketaan, ovat (arvot metreinä):

Formula

Formula

kun etäisyys raiteen keskiviivasta on korkeintaan 1,445 m

Formula

kun etäisyys raiteen keskiviivasta on yli 1,445 m

Merkinnät:

| Eas = | liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa Eas ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen. |
| --- | --- |
| Eau = | liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauksissa. Arvoa Eau ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen. |
| a = | telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys |
| n = | etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai päätyakseliin |
| h = | liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta. |

Eas =

liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa Eas ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.

Eau =

liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauksissa. Arvoa Eau ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.

a =

telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys

n =

etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai päätyakseliin

h =

liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta.

---

(1)  Kaavat perustuvat liitteessä B3 esitettyyn raidejarrun ja muiden järjestelyratapihojen vaihtotyölaitteiden sijaintiin laskumäessä.

FIN1 / Liite B2

Kaluston alaosan vähimmäiskorkeuden lisäys kalustolla, joka ei kulje järjestelyratapihojen laskumäkien ja raidejarrujen yli

Liikkuvan kaluston alaosan korkeutta pitää lisätä arvoilla E’as ja E’au, jotta:

| — | kun liikkuva kalusto kulkee kuperan kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä ei ulotu kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m |
| --- | --- |

—

kun liikkuva kalusto kulkee kuperan kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä ei ulotu kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m

| — | kun liikkuva kalusto kulkee koveran kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei ulotu kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m. |
| --- | --- |

—

kun liikkuva kalusto kulkee koveran kaltevuustaitteen yli, mikään osa telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella ei ulotu kiskon yläpintaan, kun kaltevuustaitteen pystysuora kaarevuussäde on 500 m.

Kaavat (1), joilla korkeuden lisäys lasketaan, ovat (arvot metreinä):

Formula

Formula

Merkinnät:

| E’as = | liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa E’as ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen. |
| --- | --- |
| E’au = | liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauksissa. Arvoa E’au ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen. |
| a = | telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys |
| n = | etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin |
| h = | liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta. |

E’as =

liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisissä poikkileikkauksissa. Arvoa E’as ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.

E’au =

liikkuvan kaluston alaosan korkeuden lisäys telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevissa poikkileikkauksissa. Arvoa E’au ei oteta huomioon, ellei se ole positiivinen.

a =

telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys

n =

etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin

h =

liikkuvan kaluston alaosan korkeus (ks. liite A) kiskon pinnasta.

---

(1)  Kaavat perustuvat liitteessä B3 esitettyyn järjestelyratapihojen laskumäkien ohitusraiteiden ulottumaan.

FIN1 /Liite B3

Raidejarrujen ja järjestelyratapihojen muiden vaihtolaitteiden sijainti laskumäessä

Kuva W.2

Image

OHITUSRAITEET:

Järjestelyratapihojen ohitusraiteilla tulee olla Rmin=500 m ja aukean tilan ulottuman korkeus kiskon pinnasta h=0 mm koko liikkuvan kaluston ulottuman leveydeltä (=1 700 mm radan keskiviivasta). Pituussuuntainen alue, jossa h=0, ulottuu kohdasta, joka on 20 m ennen laskumäen huipun kuperaa aluetta, kohtaan, joka on 20 m laskumäen notkon koveran alueen jälkeen. Järjestelyratapihaa koskeva aukean tilan ulottuma on voimassa tämän alueen ulkopuolella (RAMO, kohta 2.9, ja RAMO 2, järjestelyratapihojen ulottumaan liittyvä liite 2, ja myös RAMO 2, risteysvaihteisiin liittyvä liite 5).

FIN1/Liite C

Puolileveyden kaventaminen kaluston ulottuman FIN1 mukaan (kavennuskaavat)

1.   Yleiset säännöt

Liikkuvan kaluston ulottuman mukaan (liite A) laskettuja kaluston poikkimittoja pitää kaventaa arvoilla Es tai Eu, niin että liikkuvan kaluston ollessa kaikkein epäedullisimmassa asennossaan (ilman sivukallistumaa jousien varassa) raiteella, jonka säde R = 150 m, ja raideleveyden ollessa 1,544 m, mikään osa liikkuvasta kalustosta ei ylitä liikkuvan kaluston ulottuman FIN1 puolileveyttä yli (36/R + k):llä radan keskiviivasta.

Liikkuvan kaluston ulottuman keskiviiva on sama kuin radan keskiviiva. Mikäli raide on kallistettu, ulottuman keskiviiva on kohtisuorassa kiskotasoa vastaan.

Kavennukset lasketaan 2 kohdassa annettujen kaavojen mukaan.

2.   Kavennuskaavat (metreinä)

| 2.1 | Telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä |
| --- | --- |

2.1

Telikeskiöiden tai päätyakseleiden välillä

Formula

Formula

| 2.2 | Telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella (kalusto, jossa on koriylitys)






  Merkinnät:






  Es, Es∞ = | telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisten poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden kavennus. Arvoja Es ja Es∞ ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia. |
| --- | --- | --- |
| Eu , Eu∞ = | telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevien poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden kavennus. Arvoja Eu ja Eu∞ ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia. |
| a = | telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys (1) |
| n = | etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin, tai kuvitteelliseen telikeskiöön, jos vaunussa ei ole telikeskiötä |
| p= | telin päätyakseliväli |
| q = | laakeripesän ja akselin välisen poikittaissiirtymän sekä laakeripesän ja telin rungon (keskiasennosta mitattuna) välisen mahdollisen siirtymän summa, kun komponentit ovat eniten kuluneet |
| wiR = | telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä suhteessa telin runkoon, tai jos vaunuissa ei ole telikeskiötä, aluskehyksen mahdollinen siirtymä telin runkoon nähden mitattuna keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle (vaihtelee kaarteen säteen mukaan) |
| waR = | kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle |
| w∞ = | kuten wiR, mutta suoralla raiteella keskiasennosta kummallekin puolelle |
| l = | suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m |
| d = | äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m |
| R = | kaarresäde |

2.2

Telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella (kalusto, jossa on koriylitys)

Formula

Formula

Merkinnät:

Es, Es∞ =

telikeskiöiden tai päätyakseleiden välisten poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden kavennus. Arvoja Es ja Es∞ ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia.

Eu , Eu∞ =

telikeskiöiden tai päätyakseleiden ulkopuolella olevien poikkileikkauksien ulottuman puolileveyden kavennus. Arvoja Eu ja Eu∞ ei oteta huomioon, elleivät ne ole positiivisia.

a =

telikeskiöiden tai päätyakseleiden välinen etäisyys (1)

n =

etäisyys tarkastellusta poikkileikkauksesta lähimpään telikeskiöön tai lähimpään päätyakseliin, tai kuvitteelliseen telikeskiöön, jos vaunussa ei ole telikeskiötä

p=

telin päätyakseliväli

q =

laakeripesän ja akselin välisen poikittaissiirtymän sekä laakeripesän ja telin rungon (keskiasennosta mitattuna) välisen mahdollisen siirtymän summa, kun komponentit ovat eniten kuluneet

wiR =

telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä suhteessa telin runkoon, tai jos vaunuissa ei ole telikeskiötä, aluskehyksen mahdollinen siirtymä telin runkoon nähden mitattuna keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle (vaihtelee kaarteen säteen mukaan)

waR =

kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle

w∞ =

kuten wiR, mutta suoralla raiteella keskiasennosta kummallekin puolelle

l =

suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m

d =

äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m

R =

kaarresäde

Jos w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan, huomioon otettava säde on 150 m.

Poikkeustapauksissa käytetään sellaista R:n todellista arvoa R ≥ 150 m, jolla kavennus on suurin.

| k = | sallittu ulottumakuvion ylitys (aukean tilan ulottuman levityksen 36/R lisäksi) ilman jousituksen varassa tapahtuvaa sivukallistumaa |
| --- | --- |

k =

sallittu ulottumakuvion ylitys (aukean tilan ulottuman levityksen 36/R lisäksi) ilman jousituksen varassa tapahtuvaa sivukallistumaa

= 0, kun h < 330 mm kalustolla, joka kulkee raidejarrujen yli (ks. liite B1)

= 0,060 m, kun h < 600 mm

= 0,075 m, kun h ≥ 600 mm

| h = | korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa. |
| --- | --- |

h =

korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa.

3.   Kavennuksen suuruus

Vaunun poikkileikkausten puolileveyttä on kavennettava seuraavasti:

| 3.1 | Telikeskiöiden välillä olevat poikkileikkaukset:
  Suuremmalla arvoista Es ja Es∞. |
| --- | --- |

3.1

Telikeskiöiden välillä olevat poikkileikkaukset:

Suuremmalla arvoista Es ja Es∞.

| 3.2 | Telikeskiöiden ulkopuolella olevat poikkileikkaukset (ulokeosat):
  Suuremmalla arvoista Eu ja Eu∞. |
| --- | --- |

3.2

Telikeskiöiden ulkopuolella olevat poikkileikkaukset (ulokeosat):

Suuremmalla arvoista Eu ja Eu∞.

---

(1)  Ellei kalustossa ole rakenteellista telikeskiötä, a ja n on määriteltävä kuvitellusta telikeskiöstä, joka sijaitsee telin ja rungon pituussuuntaisten keskiviivojen leikkauspisteessä kaluston ollessa keskiasennossa (0,026 + q + w = 0) kaarteessa, jonka säde on 150 m. Jos näin lasketun telikeskiön ja telin keskipisteen välistä etäisyyttä merkitään termillä y, termi p2 on kavennuskaavoissa korvattava lausekkeella p2 - y2.

FIN1/Liite D1

Kaluston alimman astimen ulottuma

| 1. | Tämä ohje koskee astinta, jota käytetään korkeissa (550/1 800) tai matalissa (265/1 600) laitureissa.
  Jotta vältettäisiin alimman astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli korkean (550/1 800 mm) laiturin yhteydessä, liitteen C mukainen arvo 1,700 - E voidaan ylittää, jos kyseessä on kiinteä astin. Tällöin on tehtävä seuraavat laskelmat, joilla voidaan tarkistaa, että astin ei ylityksestä huolimatta ota kiinni laituriin. Vaunun tulee tarkastelussa olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden. |
| --- | --- |

1.

Tämä ohje koskee astinta, jota käytetään korkeissa (550/1 800) tai matalissa (265/1 600) laitureissa.

Jotta vältettäisiin alimman astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli korkean (550/1 800 mm) laiturin yhteydessä, liitteen C mukainen arvo 1,700 - E voidaan ylittää, jos kyseessä on kiinteä astin. Tällöin on tehtävä seuraavat laskelmat, joilla voidaan tarkistaa, että astin ei ylityksestä huolimatta ota kiinni laituriin. Vaunun tulee tarkastelussa olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden.

| 2. | Raiteen keskiviivan ja laiturin etäisyys: |
| --- | --- |

2.

Raiteen keskiviivan ja laiturin etäisyys:

| 3. | Astimen vaatima tila: |
| --- | --- |

3.

Formula

| 3.1. | Telikeskiöiden välillä oleva astin: |
| --- | --- |

3.1.

Formula

| 3.2. | Telikeskiöiden ulkopuolella oleva astin: |
| --- | --- |

3.2.

Telikeskiöiden ulkopuolella oleva astin:

Formula

| 4. | Merkinnät (arvot metreinä):






  As, Au = | raiteen keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys |
| --- | --- | --- |
| B = | vaunun keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys |
| a = | telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyys |
| n = | astimen, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä |
| p= | telin päätyakseliväli |
| q = | akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet |
| wiR = | telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle |
| waR = | kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle |
| wiR/aR = | enimmäisarvo tarkastellussa kaarteessa (kiinteät astimet) |

4.

Merkinnät (arvot metreinä):

As, Au =

raiteen keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys

B =

vaunun keskiviivan ja astimen ulkoreunan etäisyys

a =

telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyys

n =

astimen, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä

p=

telin päätyakseliväli

q =

akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet

wiR =

telikeskiön ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle

waR =

kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle

wiR/aR =

enimmäisarvo tarkastellussa kaarteessa (kiinteät astimet)

= 0,005 m (ohjatut astimet, jotka avautuvat/sisäänmenevät automaattisesti, kun v ≤ 5 km/t)

| l = | suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m |
| --- | --- |
| d = | äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m |
| R = | kaarresäde = 500 m .... ∞ |
| t = | sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä laituriin päin kahden kunnossapitotoimen välillä. |

l =

suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa = 1,544 m

d =

äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m

R =

kaarresäde = 500 m .... ∞

t =

sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä laituriin päin kahden kunnossapitotoimen välillä.

| 5. | Astimen ja laiturin välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt: |
| --- | --- |

5.

Astimen ja laiturin välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt:

| 5.1. | Etäisyyden AV = L - As/u on oltava vähintään 0,020 m. |
| --- | --- |

5.1.

Etäisyyden AV = L - As/u on oltava vähintään 0,020 m.

| 5.2. | Suoralla radalla, kun vaunu on keskiasennossa ja laituri nimelliskohdassa, 150 mm:n välimatka vaunusta laituriin katsotaan riittävän pieneksi. Tälle etäisyydelle on kuitenkin löydettävä mahdollisimman pieni arvo. |
| --- | --- |

5.2.

Suoralla radalla, kun vaunu on keskiasennossa ja laituri nimelliskohdassa, 150 mm:n välimatka vaunusta laituriin katsotaan riittävän pieneksi. Tälle etäisyydelle on kuitenkin löydettävä mahdollisimman pieni arvo.

| 6. | Ulottuman tarkistaminen
  Alimman astimen ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa As/u on suurin. |
| --- | --- |

6.

Ulottuman tarkistaminen

Alimman astimen ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa As/u on suurin.

| 7. | Tulosten esittäminen
  Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa. |
| --- | --- |

7.

Tulosten esittäminen

Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa.

FIN1 / Liite D2

HENKILÖVAUNUJEN JA MOOTTORIJUNAVAUNUJEN ULOSPÄIN AUKEAVIEN OVIEN JA AVATTUJEN ASTIMIEN ULOTTUMA

| 1. | Jotta vältettäisiin astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli, liitteen C mukainen arvo 1,700 — E (ks. UIC-määrelehti 560, kohta 1.1.4.2) voidaan ylittää ulospäin aukeavan oven ja astimen suunnittelussa, niiden ollessa avoinna tai suljettuna, tai jos ovi ja astin liikkuvat auki- ja kiinni-asentojen välillä. Tässä tapauksessa on tehtävä seuraava tarkastelu, jossa todetaan, että ylityksestä huolimatta ovi tai astin ei ota kiinni kiinteisiin rakenteisiin (RAMO, kohta 2.9, liite 2). Laskelmissa vaunun tulee olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden.
  Seuraavassa sanalla ovi tarkoitetaan myös oven yhteydessä olevaa astinta.
  HUOM: Liitteen D2 mukaan voidaan tarkistaa myös veturin ja moottorivaunun taustapeili, kun se on auki-asennossa. Normaalissa linjaliikenteessä peili on käännettynä rungon ulottuman sisäpuolelle. |
| --- | --- |

1.

Jotta vältettäisiin astimen ja laiturin reunan tarpeettoman suuri väli, liitteen C mukainen arvo 1,700 — E (ks. UIC-määrelehti 560, kohta 1.1.4.2) voidaan ylittää ulospäin aukeavan oven ja astimen suunnittelussa, niiden ollessa avoinna tai suljettuna, tai jos ovi ja astin liikkuvat auki- ja kiinni-asentojen välillä. Tässä tapauksessa on tehtävä seuraava tarkastelu, jossa todetaan, että ylityksestä huolimatta ovi tai astin ei ota kiinni kiinteisiin rakenteisiin (RAMO, kohta 2.9, liite 2). Laskelmissa vaunun tulee olla alimmassa asennossaan kiskon pintaan nähden.

Seuraavassa sanalla ovi tarkoitetaan myös oven yhteydessä olevaa astinta.

HUOM: Liitteen D2 mukaan voidaan tarkistaa myös veturin ja moottorivaunun taustapeili, kun se on auki-asennossa. Normaalissa linjaliikenteessä peili on käännettynä rungon ulottuman sisäpuolelle.

| 2. | Radan keskiviivan ja kiinteiden laitteiden etäisyys on:








  AT = | 1,800 m, kun h < 600 mm, |
| --- | --- | --- |
| AT = | 1,920 m, kun 600 < h ≤ 1 300 mm, |
| AT = | 2,000 m, kun h >1 300 mm. |

2.

Formula

AT =

1,800 m, kun h < 600 mm,

AT =

1,920 m, kun 600 < h ≤ 1 300 mm,

AT =

2,000 m, kun h >1 300 mm.

| 3. | Oven vaatima tila: |
| --- | --- |

3.

Oven vaatima tila:

| 3.1 | Telikeskiöiden välissä oleva ovi: |
| --- | --- |

3.1

Formula

| 3.2 | Telikeskiöiden ulkopuolella oleva ovi: |
| --- | --- |

3.2

Formula

| 4. | Merkinnät (arvot metreinä):






  AT = | raiteen keskiviivan ja kiinteän rakenteen nimellisetäisyys (suoralla radalla) |
| --- | --- | --- |
| H = | korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa |
| Os, Ou = | etäisyys radan keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan |
| B = | etäisyys vaunun keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan |
| a = | telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyys |
| n = | oven, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä |
| p = | telin päätyakseliväli |
| q = | akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet |
| wiR = | telikeskiö ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä mitattuna keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle |
| waR = | kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle |
| wiR/aR = | 0,020 m, enimmäisarvo alle 30 km/t nopeuksille (UIC 560) |
| l = | suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa =1,544 m |
| d = | äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m |
| R = | kaarresäde:
  kun h < 600 mm, R = 500 m,
  kun h ≥ 600 mm, R = 150 m. |
| t = | sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä kiinteitä laitteita kohti kahden kunnossapitotoimenpiteen välillä. |

4.

Merkinnät (arvot metreinä):

AT =

raiteen keskiviivan ja kiinteän rakenteen nimellisetäisyys (suoralla radalla)

H =

korkeus kiskon pinnasta tarkastellussa paikassa, kun kalusto on alimmassa asennossa

Os, Ou =

etäisyys radan keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan

B =

etäisyys vaunun keskiviivan ja oven reunan välillä, kun ovi on uloimmassa asennossaan

a =

telikeskiöväli tai päätyakseleiden välinen etäisyys

n =

oven, telikeskiöstä kauimmaisen, poikkileikkauksen etäisyys telikeskiöstä

p =

telin päätyakseliväli

q =

akselin ja laakeripesän välyksestä aiheutuva mahdollinen poikittaissiirtymä lisättynä laakeripesän ja telin rungon välyksellä keskiasennosta mitattuna, kun komponentit ovat eniten kuluneet

wiR =

telikeskiö ja kehdon mahdollinen poikittaissiirtymä mitattuna keskiasennosta kaarteen sisäpuolelle

waR =

kuten wiR, mutta kaarteen ulkopuolelle

wiR/aR =

0,020 m, enimmäisarvo alle 30 km/t nopeuksille (UIC 560)

l =

suurin raideleveys suoralla radalla ja tarkastellussa kaarteessa =1,544 m

d =

äärirajoille kuluneiden pyöränlaippojen välinen etäisyys mitattuna 10 mm kulkukehältä ulospäin = 1,492 m

R =

kaarresäde:

kun h < 600 mm, R = 500 m,

kun h ≥ 600 mm, R = 150 m.

t =

sallittu (0,020 m) raiteen siirtymä kiinteitä laitteita kohti kahden kunnossapitotoimenpiteen välillä.

| 5. | Oven ja kiinteiden rakenteiden välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt:
  Etäisyyden OV = L - Os/u on oltava vähintään 0,020 m. |
| --- | --- |

5.

Oven ja kiinteiden rakenteiden välistä poikittaista etäisyyttä koskevat säännöt:

Etäisyyden OV = L - Os/u on oltava vähintään 0,020 m.

| 6. | Ulottuman tarkistaminen
  Oven ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500/150 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa Os/u on suurin. |
| --- | --- |

6.

Ulottuman tarkistaminen

Oven ulottuman tarkistus on tehtävä suoralla radalla ja 500/150 m:n kaarteessa, jos arvo w on vakio tai vaihtelee lineaarisesti arvon 1/R mukaan. Muuten tarkistus tehdään suoralla radalla ja kaarteessa, jossa Os/u on suurin.

| 7. | Tulosten esittäminen
  Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa. |
| --- | --- |

7.

Tulosten esittäminen

Käytetyt kaavat ja niihin sijoitetut ja tuloksena olevat arvot on esitettävä helposti ymmärrettävässä muodossa.

FIN1 / Liite E

Virroitin ja eristämättömät jännitteiset virtapiirin osat

Kuva W.3

Image

Eristämätöntä jännitteistä virtapiirin osaa ei saa sijoittaa vinoviivoitetulle alueelle (25 kV).

| 1) | Poikittaissuunnassa on lisättävä Es tai Eu liitteen C mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Poikittaissuunnassa on lisättävä Es tai Eu liitteen C mukaisesti.

Liite X

Erityistapaukset

Jäsenvaltiot: Espanja ja Portugali

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

LIITE Y

OSATEKIJÄT

Telit ja pyörästöt

Telejä, jotka on jo hyväksytty aiemman UIC/RIV-säännöstön perusteella, pidetään yhteentoimivuuden osatekijöinä, mikäli sovellettavien parametrien (myös niiden, jotka koskevat vaunun runkoa) vaihteluväli uudessa sovelluksessa pysyy aiemmin hyväksytyssä vaihteluvälissä.

Telejä, jotka on jo hyväksytty aiemman kansallisen säännöstön perusteella, pidetään yhteentoimivuuden osatekijöinä, jos aiempi kansallinen säännöstö käytti UIC-sääntöjä ja mikäli sovellettavien parametrien (myös niiden, jotka koskevat vaunun runkoa) vaihteluväli uudessa sovelluksessa pysyy aiemmin hyväksytyssä vaihteluvälissä.

Seuraavissa taulukoissa on luettelo teleistä, joiden katsotaan täyttävän edellä mainitut kriteerit.

Huomautus

Tavarajunat soveltuvat ajettaviksi nopeudella Vmax = 120 km/h kuormattuna suurimpaan sallittuun kuormaansa (vaikka jarrutuskyky enimmäiskuormalle ei olisikaan riittävä), jos ne ovat seuraavien teknisten vaatimusten mukaisia:

| — | Kaksiakseliset vaunut:






  Taara: | ≥ 10 t |
| --- | --- | --- |
| Akseliväli: | 2a* ≥ 6,0 m
  2a* ≥ 8,0 m vaunuille, joissa on kaksoislenkkiripustus |
| Jousitusta koskevat suunnitteluvaatimukset: | Jäljempänä olevassa taulukossa Y4 olevien jousitustyyppien mukaan |

—

Kaksiakseliset vaunut:

Taara:

≥ 10 t

Akseliväli:

2a* ≥ 6,0 m

2a* ≥ 8,0 m vaunuille, joissa on kaksoislenkkiripustus

Jousitusta koskevat suunnitteluvaatimukset:

Jäljempänä olevassa taulukossa Y4 olevien jousitustyyppien mukaan

| — | Telivaunut






  Taara: | ≥ 16 t |
| --- | --- | --- |
| Telejä koskevat suunnitteluvaatimukset: | Jäljempänä olevissa taulukoissa Y1 ja Y3 olevien telityyppien mukaan |

—

Telivaunut

Taara:

≥ 16 t

Telejä koskevat suunnitteluvaatimukset:

Jäljempänä olevissa taulukoissa Y1 ja Y3 olevien telityyppien mukaan

Y.1   KAKSIAKSELISET TELIT

Taulukko Y.1: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 100 km/h

| Telityyppi | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- |
| K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 | 245 (25 t) |
| K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1, DRRS
  DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
  DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592 | 220 (22,5 t) |
| Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
  DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932
  DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591 | 196 (20 t) |
| Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
  DB 582, | 176 (18 t) |
| Y31 C1, FS 38i
  DB 631, DB 707 | 157 (16 t) |
| Y 29 | 147 (15 t) |
| DB 741 | 93 (9,5 t) |
| DB 690 | 74 (7,5 t) |

Telityyppi

Suurin akselipaino [kN]

K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25

245 (25 t)

K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1, DRRS

DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB 653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868, DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885

DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB 579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592

220 (22,5 t)

Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm, Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25 Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25 Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm, Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693, G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse

DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB 853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931, DB 932

DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB 562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591

196 (20 t)

Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,

DB 582,

176 (18 t)

Y31 C1, FS 38i

DB 631, DB 707

157 (16 t)

Y 29

147 (15 t)

DB 741

93 (9,5 t)

DB 690

74 (7,5 t)

Taulukko Y.2: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 120 km/h

| Telityyppi | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- |
| K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
  DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666
  DB 557 | 220 (22,5 t) |
| K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
  DB 672 (DRRS)
  DB 564 | 196 (20 t) |
| Y37 B, FS 46 Lssi | 176 (18 t) |
| Y33 A, Y33Am | 167 (17 t) |
| Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C | 157 (16 t) |
| Y31 C1, FS 38i | 127 (13 t) |
| Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita. |

Telityyppi

Suurin akselipaino [kN]

K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e

DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666

DB 557

220 (22,5 t)

K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa, Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884

DB 672 (DRRS)

DB 564

196 (20 t)

Y37 B, FS 46 Lssi

176 (18 t)

Y33 A, Y33Am

167 (17 t)

Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C

157 (16 t)

Y31 C1, FS 38i

127 (13 t)

Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.

Taulukko Y.2.1: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 140 km/h

| Telityyppi | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- |
| DB 627,1 | 196 (20 t) |
| Y 25 LD, Y 27 LDm | 176 (18 t) |
| Y27 D1, Y31B1, Y31B2 | 157 (16 t) |
| Y33 A, Y33 Am, Y 35 B | 137 (14 t) |
| Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita. |

Telityyppi

Suurin akselipaino [kN]

DB 627,1

196 (20 t)

Y 25 LD, Y 27 LDm

176 (18 t)

Y27 D1, Y31B1, Y31B2

157 (16 t)

Y33 A, Y33 Am, Y 35 B

137 (14 t)

Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.

Taulukko Y.2.2: Kaksiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 160 km/h

| Telityyppi | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- |
| Y 37 A
  DB 675 (DRRS) | 176 (18 t) |
| Y25GVr, Y37B | 157 (16 t) |
| Y30 | 98 (10 t) |
| Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita. |

Telityyppi

Suurin akselipaino [kN]

Y 37 A

DB 675 (DRRS)

176 (18 t)

Y25GVr, Y37B

157 (16 t)

Y30

98 (10 t)

Huomautus: Ryhmän Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ja Y37) teleille on vain joustavilla sivutyynyillä olevia versioita.

Taulukko Y.3: Kolmiakseliset telit vaunuille, jotka kulkevat enintään 100 km/h

| Telityyppi | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- |
| DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 | 245 (25 t) |
| DB 713, DB 714 | 220 (22,5 t) |
| DB 710, DB 711 | 196 (20 t) |

Telityyppi

Suurin akselipaino [kN]

DB 715, DB 716, DB 816, DB 817

245 (25 t)

DB 713, DB 714

220 (22,5 t)

DB 710, DB 711

196 (20 t)

Y.2   JOUSITUS

Taulukko Y.4: Kaksiakselisten vaunujen jousitukset:

| Jousitustyyppi | Suurin nopeus [km/h] | Suurin akselipaino [kN] |
| --- | --- | --- |
| Niesky 2 | 100 | 245 (25 t) |
| Kaksoislenkkiripustettu UIC-jousitus (1) | 120 | 220 (22,5 t) |
| Niesky 2 | 120 | 220 (22,5 t) |
| S 2000 (2) | 120 | 220 (22,5 t) |

Jousitustyyppi

Suurin nopeus [km/h]

Suurin akselipaino [kN]

Niesky 2

100

245 (25 t)

Kaksoislenkkiripustettu UIC-jousitus (1)

120

220 (22,5 t)

Niesky 2

120

220 (22,5 t)

S 2000 (2)

120

220 (22,5 t)

---

(1)  Tätä jousitusta voidaan käyttää vain vaunuissa, joiden akseliväli ≥ 8 m.

(2)  Edellyttää UIC:n hyväksymistä ennen tämän YTE:n voimaan astumista.

LIITE Z

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Törmäyskoe

Z.1.   TÖRMÄYSKOKEET

Z.1.1.   Vaatimus

Tasaisella suoralla radalla jarrut irti kytkettynä seisovan vaunun on sekä tyhjänä että kuormattuna kestettävä törmäysisku, jonka aiheuttaa vaunu, jonka kuormattu kokonaispaino on 80 tonnia ja jossa on 30 kJ:n työkyvyn omaavat sivupuskimet (1) . Puskimien korkeusero (tyhjänä ja kuormattuna) saa olla enintään 50 mm.

Z.1.2.   Törmäyskokeet tyhjillä vaunuilla

Kokeet on tehtävä lisäämällä nopeutta aina nopeuteen 12 km/h saakka (2) . Nopeusvälillä 8–12 km/h on tallennettava kiihtyvyyskäyrä Formula. Törmäysten määrää voidaan rajoittaa.

Z.1.3.   Törmäyskokeet kuormatuilla vaunuilla

Tätä testiä varten vaunu on kuormattava enimmäiskuormalla. Törmäyksen suuntaa on vaihdettava jokaisen puskun jälkeen, paitsi säiliövaunuja testattaessa. Törmäyskokeita ei tarvitse tehdä tavanomaisille avovaunuille.

Z.1.4.   Sivupuskimin varustetut vaunut

Alustavat kokeet on tehtävä kasvattamalla törmäysnopeutta. Näitä alustavia kokeita on jatkettava, kunnes jompikumpi kahdesta parametrista (nopeus tai voima) saavuttaa seuraavassa taulukossa esitetyn raja-arvon.

Sen jälkeen on tehtävä 40 samanlaista törmäystä tällä raja-arvolla.

Alustavat kokeet ja varsinaiset törmäyskokeet on tehtävä seuraavissa oloissa:

Taulukko Z1

| Raja-arvo | Alustavat kokeet | Koesarja |
| --- | --- | --- |
| Voima puskinta kohden | Törmäys-nopeus |
| 1 500 kN (3)
   (4)

  törmäys-nopeudella
  12 km/h | 12 km/h (5). | 10 törmäysiskua kasvattamalla nopeutta asteittain aina nopeuteen 12 km/h saakka; kolme niistä suunnilleen nopeudella 9 km/h. Jos törmäysvoima 1 500 kN puskinta kohden kuitenkin saavutetaan alhaisemmalla nopeudella kuin 12 km/h, nopeutta ei tämän jälkeen lisätä. | 40 törmäysiskua alustavissa kokeissa määritetyllä rajanopeudella eli






  — | joko nopeudella 12 km/h |

Raja-arvo

Alustavat kokeet

Koesarja

Voima puskinta kohden

Törmäys-nopeus

1 500 kN (3)
   (4)

törmäys-nopeudella

12 km/h

12 km/h (5).

10 törmäysiskua kasvattamalla nopeutta asteittain aina nopeuteen 12 km/h saakka; kolme niistä suunnilleen nopeudella 9 km/h. Jos törmäysvoima 1 500 kN puskinta kohden kuitenkin saavutetaan alhaisemmalla nopeudella kuin 12 km/h, nopeutta ei tämän jälkeen lisätä.

40 törmäysiskua alustavissa kokeissa määritetyllä rajanopeudella eli

—

joko nopeudella 12 km/h

| — | tai nopeudella, joka vastaa puristusvoimaa 1 500 kN (5)
   (6)
   (7). |
| --- | --- |

—

tai nopeudella, joka vastaa puristusvoimaa 1 500 kN (5)
   (6)
   (7).

Huomautuksia:

Z.1.5.   Automaattisilla kytkinlaitteilla varustetut vaunut

Törmäysnopeus 12 km/h on saavutettava kaikissa tapauksissa.

Z.1.6.   Tulokset

Törmäyskokeista ei saa aiheutua mitään näkyviä pysyviä muodonmuutoksia. Tietyissä kriittisissä pisteissä telin ja alustan sekä alustan ja rungon välisissä liitoksissa syntyvät jännitykset on mitattava.

Saatujen tulosten on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| — | Alustavasta kokeesta ja 40 törmäyskokeen sarjasta syntyvien kumulatiivisten jäännösjännitysten on suuruudeltaan oltava alle 2 ‰, ja niiden on pysyttävä vakiona 30. törmäyksestä eteenpäin. Tämä ei kuitenkaan koske rakenneosia, joille on omat erityismääräyksensä. |
| --- | --- |

—

Alustavasta kokeesta ja 40 törmäyskokeen sarjasta syntyvien kumulatiivisten jäännösjännitysten on suuruudeltaan oltava alle 2 ‰, ja niiden on pysyttävä vakiona 30. törmäyksestä eteenpäin. Tämä ei kuitenkaan koske rakenneosia, joille on omat erityismääräyksensä.

| — | Päämittojen muutokset eivät saa vaikuttaa vaunun käyttöön. |
| --- | --- |

—

Päämittojen muutokset eivät saa vaikuttaa vaunun käyttöön.

---

(1)  Erityyppisille vaunuille valittavia puskimia koskevia suosituksia on ERRI:n teknisen asiakirjan DT 85 sivulla B 3.0.

(2)  Ellei standardiehdoissa ja sopimuksessa toisin sanota. Erityisesti joidenkin vaunujen, jotka eivät sovellu laskumäkeä käyttäen tai heittäen vaihdettaviksi (kuten tyyppi F-II), törmäysnopeus voidaan rajoittaa arvoon 7 km/h.

(3)  Puskinvoiman sallittu toleranssi vaunun päätä kohden on ± 200 kN, mutta molempien puskimien yhteenlaskettu voima ei saa ylittää arvoa 3 000 kN.

(4)  Jos testattava vaunu on varustettu luokan C puskimilla, puskinvoima voidaan asianomaisen rautatieyrityksen suostumuksella alentaa arvoon 1 300 kN (törmäysnopeudella < 12 km/h). Tämä ei koske RID-määräysten mukaisten luokan 2 vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettuja säiliövaunuja. Ne on testattava varustettuina luokan A puskimilla.

(5)  Jos puskinvoima saavuttaa arvon 1 000 kN jo alemmalla nopeudella kuin 9 km/h, testattava vaunu on varustettava suuremman kapasiteetin puskimilla.

(6)  Rautatieyrityksen pyynnöstä voidaan testauksen lopuksi tehdä törmäyskokeita suuremmalla voimalla kuin 1 500 kN ja nopeuksilla aina nopeuteen 12 km/h saakka.

(7)  Hydrodynaamisilla pitkäiskuisilla iskunvaimentajilla varustetuilla vaunuille puskinvoiman raja-arvo on 1 000 kN.

LIITE AA

ARVIOINTIMENETTELYT

Osajärjestelmien tarkastus

Osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn moduulien rakenne

Osajärjestelmien EY-tarkastuksen moduulit

| — | moduuli SB: tyyppitarkastus |
| --- | --- |

—

moduuli SB: tyyppitarkastus

| — | moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus |
| --- | --- |

—

moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus

| — | moduuli SF: tuotteen tarkastus |
| --- | --- |

—

moduuli SF: tuotteen tarkastus

| — | moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun tarkastus |
| --- | --- |

—

moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun tarkastus

OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT

Moduuli SB: tyyppitarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoa edustavan liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän tyyppi






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (1) olennaiset vaatimukset (2) on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että aiottua tuotantoa edustavan liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmän tyyppi

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (1) olennaiset vaatimukset (2) on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen. |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen.

Tässä moduulissa määriteltyyn tyyppitarkastukseen voi sisältyä erityisiä arviointivaiheita, kuten suunnittelun katselmus, tyyppitesti tai valmistuksen katselmus, jotka on eritelty asiaa koskevassa YTE:ssä.

| 2. | Hankintayksikön (3) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Hankintayksikön (3) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle (tyyppitarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä:

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | 3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

3 kohdan mukainen tekninen dokumentaatio.

| 3. | Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän (4) näytekappale, josta käytetään jäljempänä nimitystä ”tyyppi”.
  Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.
  Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.
  Mikäli testi- ja tarkastusmenetelmät, YTE:n määräykset tai YTE:ssä mainittu eurooppalainen eritelmä (5) niin edellyttävät, ilmoitetulle laitokselle on toimitettava näyte tai näytteitä osajärjestelmän osakokoonpanosta tai kokoonpanosta tai näyte osajärjestelmän esikokoonpanosta.
  Teknisen dokumentaation ja näytteiden avulla on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä pystyttävä arvioimaan, onko osajärjestelmä tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen.
  Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:






  — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

3.

Tarkastusta pyytävän on annettava ilmoitetun laitoksen käyttöön aiottua tuotantoa edustava osajärjestelmän (4) näytekappale, josta käytetään jäljempänä nimitystä ”tyyppi”.

Tyyppi saattaa edustaa useita osajärjestelmän versioita edellyttäen, että versioiden väliset erot eivät vaikuta YTE:n määräyksiin.

Ilmoitettu laitos voi tarvittaessa pyytää lisänäytteitä, jos ne ovat tarpeen testiohjelman läpiviemiseksi.

Mikäli testi- ja tarkastusmenetelmät, YTE:n määräykset tai YTE:ssä mainittu eurooppalainen eritelmä (5) niin edellyttävät, ilmoitetulle laitokselle on toimitettava näyte tai näytteitä osajärjestelmän osakokoonpanosta tai kokoonpanosta tai näyte osajärjestelmän esikokoonpanosta.

Teknisen dokumentaation ja näytteiden avulla on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä sekä pystyttävä arvioimaan, onko osajärjestelmä tässä YTE:ssä esitettyjen vaatimusten mukainen.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä seuraavat osat:

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän kunnossapitoa ja käyttöä, |
| --- | --- |

—

kuvaukset ja selitykset, jotka selvittävät edellä mainittuja piirustuksia ja luetteloja sekä osajärjestelmän kunnossapitoa ja käyttöä,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet kyseisten määräysten riittävyydestä erityisesti, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ja asianomaisia kohtia ei ole sovellettu kokonaisuudessaan,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt elementit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistusta ja kokoonpanoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,

| — | suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne., |
| --- | --- |

—

suunnittelun yhteydessä tehtyjen laskelmien tulokset, tehdyt tarkastukset jne.,

| — | testiraportit. |
| --- | --- |

—

testiraportit.

Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

| 4. | Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet: |
| --- | --- |

4.

Ilmoitetun laitoksen velvollisuudet:

| 4.1. | Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

4.1.

Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava tekninen dokumentaatio.

| 4.2. | Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että osajärjestelmästä tai osajärjestelmän kokoonpanoista tai osakokoonpanoista toimitetut näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. Kyseinen valmistus on todennettava asianmukaista arviointimoduulia käyttäen. |
| --- | --- |

4.2.

Ilmoitetun laitoksen on todennettava, että osajärjestelmästä tai osajärjestelmän kokoonpanoista tai osakokoonpanoista toimitetut näytteet on valmistettu teknisen dokumentaation vaatimusten mukaisesti, ja tehtävä tai teetettävä tyyppitestit YTE:n ja asiaa koskevien eurooppalaisten eritelmien määräysten mukaisesti. Kyseinen valmistus on todennettava asianmukaista arviointimoduulia käyttäen.

| 4.3. | Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua. |
| --- | --- |

4.3.

Jos YTE:ssä edellytetään suunnittelun katselmusta, ilmoitetun laitoksen on tarkastettava suunnittelumenetelmät ja -työkalut sekä suunnittelun tulokset arvioidakseen, voidaanko niiden avulla täyttää osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset suunnitteluprosessin valmistuttua.

| 4.4. | Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

4.4.

Ilmoitetun laitoksen on yksilöitävä ne elementit, jotka on suunniteltu YTE:n ja eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevien määräysten mukaisesti, sekä ne elementit, jotka on suunniteltu soveltamatta näiden eurooppalaisten eritelmien asiaa koskevia määräyksiä.

| 4.5 | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa. |
| --- | --- |

4.5

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, onko asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä todella noudatettu tapauksissa, joissa valmistaja on päättänyt niitä soveltaa.

| 4.6. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu. |
| --- | --- |

4.6.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä tai teetettävä kohtien 4.2 ja 4.3 mukaiset asianmukaiset tarkastukset ja tarvittavat testit selvittääkseen, ovatko valmistajan ratkaisut YTE:n vaatimusten mukaisia tapauksissa, joissa YTE:ssä mainittuja asiaa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ei ole sovellettu.

| 4.7. | Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat testit suoritetaan. |
| --- | --- |

4.7.

Ilmoitetun laitoksen on sovittava hakijan kanssa paikka, jossa tarkastukset ja tarvittavat testit suoritetaan.

| 5. | Jos tyyppi on YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on mainittava teknisessä dokumentaatiossa mainitut hankintayksikön ja valmistajan/valmistajien nimi ja osoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi.
  Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen jäljennös.
  Jos hankintayksiköltä evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

5.

Jos tyyppi on YTE:n määräysten mukainen, ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on mainittava teknisessä dokumentaatiossa mainitut hankintayksikön ja valmistajan/valmistajien nimi ja osoite, tarkastuksen tulos, todistuksen voimassaolon ehdot sekä tarvittavat tiedot hyväksytyn tyypin yksilöimiseksi.

Todistukseen on liitettävä luettelo teknisen dokumentaation oleellisista osista, ja ilmoitetun laitoksen on säilytettävä sen jäljennös.

Jos hankintayksiköltä evätään tyyppitarkastustodistus, ilmoitetun laitoksen on annettava yksityiskohtainen selostus epäämisen syistä. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 6. | Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt. |
| --- | --- |

6.

Kunkin ilmoitetun laitoksen on annettava muille ilmoitetuille laitoksille oleelliset tiedot tyyppitarkastustodistuksista, jotka se on antanut, peruuttanut tai evännyt.

| 7. | Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden ilmoitettujen laitosten käytettävissä. |
| --- | --- |

7.

Muut ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä. Todistusten liitteiden on oltava muiden ilmoitettujen laitosten käytettävissä.

| 8. | Hankintayksikön on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä yhdessä teknisen dokumentaation kanssa osajärjestelmän koko käyttöiän ajan. Nämä on toimitettava niitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

8.

Hankintayksikön on säilytettävä tyyppitarkastustodistusten ja niiden lisäysten jäljennöksiä yhdessä teknisen dokumentaation kanssa osajärjestelmän koko käyttöiän ajan. Nämä on toimitettava niitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

| 9. | Hakijan on ilmoitettava tyyppitarkastustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, joilla saattaa olla vaikutusta osajärjestelmän YTE:n mukaiseen vaatimuksenmukaisuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällaisissa tapauksissa osajärjestelmän on saatava lisähyväksyntä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

9.

Hakijan on ilmoitettava tyyppitarkastustodistukseen liittyvää teknistä dokumentaatiota hallussaan pitävälle ilmoitetulle laitokselle kaikista sellaisista hyväksyttyyn osajärjestelmään tehtävistä muutoksista, joilla saattaa olla vaikutusta osajärjestelmän YTE:n mukaiseen vaatimuksenmukaisuuteen tai määräysten mukaiseen käyttöön. Tällaisissa tapauksissa osajärjestelmän on saatava lisähyväksyntä. Tämä lisähyväksyntä annetaan joko liitteenä alkuperäiseen tyyppitarkastustodistukseen tai kokonaan uutena todistuksena vanhan todistuksen peruuttamisen jälkeen.

OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT

Moduuli SD: tuotannon laadunvarmistus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (6) olennaiset vaatimukset (7) on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (6) olennaiset vaatimukset (7) on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen

ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että






  — | hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus, |
| --- | --- | --- |

2.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että

—

hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus,

| — | hankintayksikkö (8) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan velvoitteet. |
| --- | --- |

—

hankintayksikkö (8) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan velvoitteet.

Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat:

| — | yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista), |
| --- | --- |

—

yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),

| — | muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa). |
| --- | --- |

—

muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa).

Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.

| 3. | EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu tuotantoon (mukaan luettuina kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu tuotantoon (mukaan luettuina kokonpano ja asennus), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

| 4. | EY-tarkastusmenettely |
| --- | --- |

4.

EY-tarkastusmenettely

| 4.1. | Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee tuotannon laadunvarmistusta ja johon sisältyy 5.3 ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinointi. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. |
| --- | --- |

4.1.

Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee tuotannon laadunvarmistusta ja johon sisältyy 5.3 ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinointi. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta.

| 4.2. | Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuuden ja YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuuden ja YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,
  ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,






  — | osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

—

hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,

ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,

—

osajärjestelmän, sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai tämän puolesta suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset. |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan. Näihin todisteisiin on liitettävä valmistajan suorittamien tai tämän puolesta suoritettujen asianmukaisten laboratoriokokeiden tulokset.

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | todisteet siitä, että kaikki 5,2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja/tai pääurakoitsijoiden laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet siitä, että kaikki 5,2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja/tai pääurakoitsijoiden laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta,

| — | tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. |
| --- | --- |

—

tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta, joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta.

| 4.3. | Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.
  Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai ettei se ole asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä. |
| --- | --- |

4.3.

Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.

Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai ettei se ole asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.

| 5. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

5.

Laatujärjestelmä

| 5.1. | Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio,
  hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen.
  Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot. |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

hyväksytyn tyypin tekninen dokumentaatio sekä jäljennös tyyppitarkastustodistuksesta, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen.

Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.

| 5.2. | Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä on kokonaisuudessaan tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset. Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:n vaatimusten mukainen.
  Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.Dokumentointiin on kaikkien hakijoiden osalta sisällyttävä erityisesti seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:





  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä on kokonaisuudessaan tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset. Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin ja YTE:n vaatimusten mukainen.

Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,
  sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta: |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:

| — | osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta.
  Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita: |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuna erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta.

Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:

| — | osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän rakenne, erityisesti mukaan luettuina maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säädöt,

| — | osajärjestelmän lopputestaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän lopputestaus,

| — | ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE:ssä sitä vaaditaan. |
| --- | --- |

—

ja arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, milloin YTE:ssä sitä vaaditaan.

| 5.3. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (9).
  Jos osajärjestelmän vaatimusten sekä tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuus ja osajärjestelmän YTE:n vaatimustenmukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:






  — | onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (9).

Jos osajärjestelmän vaatimusten sekä tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisuus ja osajärjestelmän YTE:n vaatimustenmukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:

—

onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi,

| — | onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat johdon vastuut ja valtuudet pääurakoitsijan osalta määritelty riittävästi ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat johdon vastuut ja valtuudet pääurakoitsijan osalta määritelty riittävästi ja asianmukaisesti.

| 5.4. | Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.4.

Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen, jos valmistaja toteuttaa tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 5.5. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä YTE:n vaatimukset.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.5.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä YTE:n vaatimukset.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta

| 6.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. |
| --- | --- |

6.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.

| 6.2. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että






  — | koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästi ja asianmukaisesti, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki vaadittavat asiakirjat, varsinkin osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia) ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että

—

koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästi ja asianmukaisesti,

| — | kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, |
| --- | --- |

—

kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,

| — | valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. |
| --- | --- |

—

valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano ja asennus) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.

| 6.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 8 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana. |
| --- | --- |

6.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 8 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (valmistus, kokoonpano ja asennus) aikana.

| 6.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) asiaan liittyviin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) raportti käynnistä, tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, sekä testiraportti, jos testi on suoritettu. |
| --- | --- |

6.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) asiaan liittyviin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) raportti käynnistä, tarkastusraportti, jos tarkastus on suoritettu, sekä testiraportti, jos testi on suoritettu.

| 6.5. | Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että






  — | varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että

—

varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein,

| — | kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta. |
| --- | --- |

—

kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.

Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:

| — | oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä), |
| --- | --- |

—

oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima dokumentaatio (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä),

| — | oikeus olla todistamassa 6.3 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia, |
| --- | --- |

—

oikeus olla todistamassa 6.3 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,

| — | oikeus käynnistää 6.4 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

oikeus käynnistää 6.4 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa.

| 7. | Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. |
| --- | --- |

7.

Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.

| 8. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:






  — | 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

8.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:

—

5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on tyyppitarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit ja erityisesti: |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit ja erityisesti:

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.

| 11. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä. |
| --- | --- |

11.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot annetuista, perutuista tai evätyistä laatujärjestelmien hyväksynnöistä.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset annetuista laatujärjestelmän hyväksynnöistä.

| 12. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Yhteisön alueelle sijoittautuneen hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

12.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Yhteisön alueelle sijoittautuneen hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT

Moduuli SF: tuotteen tarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (10) olennaiset vaatimukset (11) on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä, jolle ilmoitettu laitos on jo myöntänyt EY-tyyppitarkastustodistuksen,

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (10) olennaiset vaatimukset (11) on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen

ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Hankintayksikön (12) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:






  — | hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

2.

Hankintayksikön (12) on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän (tuotteen tarkastuksena tehtävää) EY-tarkastusta koskeva hakemus. Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot ja asiakirjat:

—

hankintayksikön tai tämän valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | tekninen dokumentaatio. |
| --- | --- |

—

tekninen dokumentaatio.

| 3. | Tällä menettelyn osalla hankintayksikkö varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen osajärjestelmä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset.
  Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus. |
| --- | --- |

3.

Tällä menettelyn osalla hankintayksikkö varmistaa ja vakuuttaa, että kyseinen osajärjestelmä on tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukainen ja täyttää sitä koskevan YTE:n vaatimukset.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen edellyttäen, että hakemuksen mukaisella osajärjestelmällä on voimassa oleva ennen arviointia annettu tyyppitarkastustodistus.

| 4. | Hankintayksikön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistusprosessin (myös pääurakoitsijoiden (13), silloin kun niitä käytetään, tekemä yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja integrointi) avulla voidaan varmistaa, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa sitä koskevan YTE:n vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.

Hankintayksikön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistusprosessin (myös pääurakoitsijoiden (13), silloin kun niitä käytetään, tekemä yhteentoimivuuden osatekijöiden kokoonpano ja integrointi) avulla voidaan varmistaa, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa sitä koskevan YTE:n vaatimuksia.

| 5. | Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä, yhdenmukaisuutta tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen, |
| --- | --- | --- |

5.

Hakemuksen avulla on voitava arvioida osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, asentamista, kunnossapitoa ja käyttöä, yhdenmukaisuutta tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa sekä sitä, miten se täyttää YTE:n vaatimukset.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

hyväksyttyä tyyppiä koskeva tekninen dokumentaatio, mukaan luettuna tyyppitarkastustodistus, joka on annettu moduuli SB:n mukaisen tyyppitarkastusmenettelyn jälkeen,

ja, mikäli ne eivät sisälly tähän tekniseen dokumentaatioon,

| — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot, |
| --- | --- |

—

komponenttien, osakokoonpanojen, kokoonpanojen, virtapiirien jne. periaatepiirustukset sekä osapiirustukset ja -luettelot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt tekniset eritelmät, mukaan luettuina eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa tuotantovaihetta koskevissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista. |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista.

Mikäli YTE:ssä edellytetään, että tekninen dokumentaatio sisältää muita tietoja, ne on lisättävä.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.
  Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.
  Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava ja testattava jokainen sarjatuotantona valmistettava, 4 kohdan mukainen osajärjestelmä. |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen on ensiksi tarkastettava hakemus siltä osin, ovatko tyyppitarkastus ja tyyppitarkastustodistus voimassa.

Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei tyyppitarkastustodistus enää ole voimassa tai asianmukainen ja että uusi tyyppitarkastus on välttämätön, sen on perusteltava päätöksensä.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava tarvittavat tarkastukset ja testit sen varmistamiseksi, että osajärjestelmä on yhdenmukainen tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin kanssa ja vastaa YTE:n vaatimuksia. Ilmoitetun laitoksen on tarkastettava ja testattava jokainen sarjatuotantona valmistettava, 4 kohdan mukainen osajärjestelmä.

| 7. | Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä |
| --- | --- |

7.

Tarkastus, joka tehdään tarkastamalla ja testaamalla jokainen (sarjatuotantona valmistettu) osajärjestelmä

| 7.1. | Ilmoitetun laitoksen on tehtävä testit, tarkastukset ja todennukset varmistuakseen siitä, että sarjatuotantona valmistetut osajärjestelmät ovat YTE:n vaatimusten mukaisia. Tutkimukset, testit ja tarkastukset on ulotettava YTE:n mukaisiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

7.1.

Ilmoitetun laitoksen on tehtävä testit, tarkastukset ja todennukset varmistuakseen siitä, että sarjatuotantona valmistetut osajärjestelmät ovat YTE:n vaatimusten mukaisia. Tutkimukset, testit ja tarkastukset on ulotettava YTE:n mukaisiin vaiheisiin.

| 7.2 | Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava, testattava ja todennettava (14) sen todentamiseksi, että osajärjestelmät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä. |
| --- | --- |

7.2

Kaikki (sarjatuotantona valmistetut) osajärjestelmät on yksitellen tutkittava, testattava ja todennettava (14) sen todentamiseksi, että osajärjestelmät ovat tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin sekä niitä koskevien YTE:n vaatimusten mukaisia. Jos testiä ei ole määritelty YTE:ssä (tai YTE:ssä mainitussa eurooppalaisessa standardissa), sovelletaan eurooppalaisia eritelmiä tai vastaavia testejä.

| 8. | Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön (ja pääurakoitsijoiden) kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytönaikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen edustajien läsnä ollessa.
  Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin ja asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät. |
| --- | --- |

8.

Ilmoitettu laitos voi sopia hankintayksikön (ja pääurakoitsijoiden) kanssa siitä, missä testit tehdään, sekä siitä, että hankintayksikkö tekee itse osajärjestelmän lopputestit ja YTE:n edellyttämät testit normaaleissa käytönaikaisissa oloissa ilmoitetun laitoksen valvonnassa ja sen edustajien läsnä ollessa.

Ilmoitetun laitoksen on aina päästävä testauksia ja tarkastuksia varten tuotanto- ja kokoonpanotiloihin ja asennustyömaille sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin, jotta se voi suorittaa sille YTE:ssä määrätyt tehtävät.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  Näiden ilmoitetun laitoksen toimien on perustuttava tyyppitarkastukseen ja kaikille sarjavalmistetuille tuotteille 7 kohdassa mainittuihin ja YTE:ssä ja/tai asiaa koskevissa eurooppalaisissa eritelmissä vaadittuihin testeihin, todennuksiin ja tarkastuksiin.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä.
  Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

Näiden ilmoitetun laitoksen toimien on perustuttava tyyppitarkastukseen ja kaikille sarjavalmistetuille tuotteille 7 kohdassa mainittuihin ja YTE:ssä ja/tai asiaa koskevissa eurooppalaisissa eritelmissä vaadittuihin testeihin, todennuksiin ja tarkastuksiin.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä.

Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän tyyppitarkastustodistus ja moduulissa SB kuvattu siihen liitetty tekninen dokumentaatio,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut tarkastusraportit. |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut tarkastusraportit.

| 11. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

11.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

OSAJÄRJESTELMIEN EY-TARKASTUKSEN MODUULIT

Moduuli SH2: täydellinen laadunvarmistus ja suunnittelun tarkastus

| 1. | Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä






  — | on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (15) olennaiset vaatimukset (16) on täytetty, |
| --- | --- | --- |

1.

Tässä moduulissa kuvataan EY-tarkastusmenettely, jota noudattaen ilmoitettu laitos hankintayksikön tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen valtuutetun edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmä

—

on tämän YTE:n ja muiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, mikä osoittaa, että direktiivin 2001/16/EY (15) olennaiset vaatimukset (16) on täytetty,

| — | on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen |
| --- | --- |

—

on muiden perustamissopimuksesta seuraavien säädösten mukainen

ja voidaan ottaa käyttöön.

| 2. | Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen, että hankintayksikkö (17) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan vaatimukset.
  Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat






  — | yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista), |
| --- | --- | --- |

2.

Ilmoitettu laitos tekee tämän tarkastuksen, johon sisältyy osajärjestelmän suunnitteluvaiheen tarkastus, edellyttäen, että hankintayksikkö (17) ja mukana olevat pääurakoitsijat täyttävät 3 kohdan vaatimukset.

Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat

—

yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta (ja erityisesti osajärjestelmän integroinnista),

| — | muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän suunnittelussa, kokoonpanossa tai asennuksessa). |
| --- | --- |

—

muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän suunnittelussa, kokoonpanossa tai asennuksessa).

Sanalla ei tarkoiteta valmistajan alihankkijoita, jotka toimittavat komponentteja ja yhteentoimivuuden osatekijöitä.

| 3. | EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu suunnitteluun ja/tai tuotantoon (myös kokoonpanoon ja asennukseen), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.
  Hakijoilta, jotka ovat mukana vain kokoonpanossa ja asennuksessa, vaaditaan ainoastaan valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä. |
| --- | --- |

3.

EY-tarkastusmenettelyn alaista osajärjestelmää varten hankintayksiköllä tai pääurakoitsijalla, jos sellaista käytetään, on oltava 5 kohdan mukainen valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavalla pääurakoitsijalla (jolla on erityisesti vastuu osajärjestelmän integroinnista) on joka tapauksessa oltava valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Mikäli hankintayksikkö on itse vastuussa koko osajärjestelmähankkeesta (erityisesti osajärjestelmän integroinnista) tai hankintayksikkö suoranaisesti osallistuu suunnitteluun ja/tai tuotantoon (myös kokoonpanoon ja asennukseen), sillä on oltava käytössä näitä toimintoja koskeva hyväksytty laatujärjestelmä, jota on valvottava 6 kohdan mukaisesti.

Hakijoilta, jotka ovat mukana vain kokoonpanossa ja asennuksessa, vaaditaan ainoastaan valmistusta, tuotteen lopputarkastusta ja testausta koskeva hyväksytty laatujärjestelmä.

| 4. | EY-tarkastusmenettely |
| --- | --- |

4.

EY-tarkastusmenettely

| 4.1. | Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee täydellistä laadunvarmistusta ja suunnittelun tarkastusta ja johon sisältyy 5.4. ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinointi. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta. |
| --- | --- |

4.1.

Hankintayksikön on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle osajärjestelmän EY-tarkastushakemus, joka koskee täydellistä laadunvarmistusta ja suunnittelun tarkastusta ja johon sisältyy 5.4. ja 6.5 kohdan mukainen laatujärjestelmien valvonnan koordinointi. Hankintayksikön on ilmoitettava hankkeessa mukana oleville valmistajille valitsemastaan ilmoitetusta laitoksesta ja hakemuksesta.

| 4.2. | Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.
  Hakemukseen on sisällyttävä:






  — | hankintayksikön tai sen valtuutetun edustajan nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hakemuksen perusteella on voitava tulkita oikein osajärjestelmän suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa, asennusta, kunnossapitoa ja käyttöä, ja sen on mahdollistettava YTE:n vaatimusten mukaisuuden arviointi.

Hakemukseen on sisällyttävä:

—

hankintayksikön tai sen valtuutetun edustajan nimi ja osoite,

| — | tekninen dokumentaatio, joka sisältää seuraavat tiedot:






  — | osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus, |
| --- | --- | --- |

—

tekninen dokumentaatio, joka sisältää seuraavat tiedot:

—

osajärjestelmän sekä sen tekniikan ja rakenteen yleiskuvaus,

| — | käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät, |
| --- | --- |

—

käytetyt suunnittelun perustana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät,

| — | tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan, |
| --- | --- |

—

tarvittavat todisteet em. eritelmien käytöstä, erityisesti tapauksissa, joissa eurooppalaisia eritelmiä ja olennaisia kohtia ei ole sovellettu täydessä laajuudessaan,

| — | testiohjelma, |
| --- | --- |

—

testiohjelma,

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot, |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot,

| — | osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän valmistukseen ja kokoonpanoon liittyvä tekninen dokumentaatio,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit, |
| --- | --- |

—

jäljennökset kaikista osatekijöille vaadittavista EY-vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksista sekä kaikki direktiivin VI liitteessä määritellyt vaadittavat elementit,

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmän suunnittelussa, valmistuksessa, kokoonpanossa ja asennuksessa mukana olleista valmistajista,

| — | osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.), |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän käyttöön liittyvät ehdot (ajoaikaan tai -matkaan liittyvät rajoitukset, kulumisrajat jne.),

| — | kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

kunnossapitoa koskevat ehdot ja osajärjestelmän kunnossapitoa koskeva tekninen dokumentaatio,

| — | kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän tuotannossa, kunnossapidossa tai käytössä huomioon otettavat tekniset vaatimukset,

| — | selvitys siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa pääurakoitsijoiden ja/tai mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

selvitys siitä, että kaikki 5.2 kohdan mukaiset vaiheet on tehty hankkeessa pääurakoitsijoiden ja/tai mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön laatujärjestelmän alaisuudessa sekä todisteet näiden järjestelmien tehokkuudesta,

| — | tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta (laitoksista), joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta. |
| --- | --- |

—

tiedot siitä ilmoitetusta laitoksesta (laitoksista), joka vastaa näiden laatujärjestelmien hyväksynnästä ja valvonnasta.

| 4.3. | Hankintayksikön on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien tutkimusten, tarkastusten ja testien tulokset (18), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset. |
| --- | --- |

4.3.

Hankintayksikön on esitettävä asianmukaisen laboratorion tämän puolesta tekemien tutkimusten, tarkastusten ja testien tulokset (18), mukaan luettuina mahdollisesti vaadittujen tyyppitestien tulokset.

| 4.4. | Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus suunnittelun tarkastuksen osalta ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelun tulos on sitä koskevan YTE:n ja direktiivin vaatimusten mukainen, sen on annettava hakijalle suunnittelun tarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, voimassaoloehdot, suunnittelukohteen tunnistetiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta.
  Jos suunnittelun tarkastusraportti evätään hankintayksiköltä, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn. |
| --- | --- |

4.4.

Ilmoitetun laitoksen on tutkittava hakemus suunnittelun tarkastuksen osalta ja arvioitava testien tulokset. Jos suunnittelun tulos on sitä koskevan YTE:n ja direktiivin vaatimusten mukainen, sen on annettava hakijalle suunnittelun tarkastusraportti. Raportin on sisällettävä suunnittelutarkastuksen päätelmät, voimassaoloehdot, suunnittelukohteen tunnistetiedot sekä tarpeen mukaan kuvaus osajärjestelmän toiminnasta.

Jos suunnittelun tarkastusraportti evätään hankintayksiköltä, ilmoitetun laitoksen on kerrottava tämän epäämisen yksityiskohtaiset syyt. Hakijalle on varattava mahdollisuus valitusmenettelyyn.

| 5. | Laatujärjestelmä |
| --- | --- |

5.

Laatujärjestelmä

| 5.1. | Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.
  Hakemukseen on sisällyttävä






  — | kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Hankkeessa mahdollisesti mukana olevan hankintayksikön ja siinä mahdollisesti käytettävien pääurakoitsijoiden on jätettävä valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle laatujärjestelmänsä arvioimista koskeva hakemus.

Hakemukseen on sisällyttävä

—

kaikki oleelliset aiottua osajärjestelmää koskevat tiedot,

| — | laatujärjestelmän dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

laatujärjestelmän dokumentaatio,

Osapuolista, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta, vaaditaan vain tätä osaa koskevat tiedot.

| 5.2. | Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset.
  Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on YTE:n vaatimusten mukainen.
  Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.
  Järjestelmään on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:






  — | kaikkien hakijoiden osalta:






  — | laatutavoitteet ja organisaatio, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta laatujärjestelmän on varmistettava, että osajärjestelmä kokonaisuudessaan täyttää YTE:n vaatimukset.

Muiden pääurakoitsijoiden laatujärjestelmiltä edellytetään, että ne varmistavat, että näiden panos osajärjestelmään on YTE:n vaatimusten mukainen.

Kaikki hakijoiden soveltamat elementit, vaatimukset ja määräykset on dokumentoitava järjestelmällisesti kirjallisina toimintaohjeina, menettelyinä ja ohjeina. Tämän laatujärjestelmän dokumentaation avulla on voitava tulkita yksiselitteisesti laatuohjelmia, suunnitelmia, käsikirjoja ja tallenteita.

Järjestelmään on erityisesti sisällyttävä seuraavien seikkojen asianmukainen kuvaus:

—

kaikkien hakijoiden osalta:

—

laatutavoitteet ja organisaatio,

| — | vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

vastaavat käytettävät valmistus-, laadunvalvonta- ja laadunhallintamenetelmät ja -prosessit sekä järjestelmälliset toimenpiteet,

| — | ennen suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään, |
| --- | --- |

—

ennen suunnittelua, valmistusta, kokoonpanoa ja asennusta, niiden aikana ja niiden jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä selvitys siitä, kuinka usein niitä tehdään,

| — | laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne., |
| --- | --- |

—

laatuun liittyvät tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laadunvarmistushenkilökunnan kvalifiointiraportit jne.,

| — | pääurakoitsijoiden osalta siinä laajuudessa, kuin ne ovat oleellisia näiden osajärjestelmän suunnitteluun antaman panoksen osalta:






  — | ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (19), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että osajärjestelmää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään, |
| --- | --- | --- |

—

pääurakoitsijoiden osalta siinä laajuudessa, kuin ne ovat oleellisia näiden osajärjestelmän suunnitteluun antaman panoksen osalta:

—

ne suunnittelun pohjana olevat tekniset tiedot ja eurooppalaiset eritelmät (19), joita sovelletaan, ja, mikäli eurooppalaisia eritelmiä ei sovelleta kokonaisuudessaan, keinot, joilla varmistetaan, että osajärjestelmää koskevat YTE:n vaatimukset täytetään,

| — | käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään osajärjestelmän suunnittelussa, |
| --- | --- |

—

käytettävät suunnittelunvalvonta- ja suunnitteluntarkastusmenetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään osajärjestelmän suunnittelussa,

| — | keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan kaikissa vaiheissa, myös tuotannossa, |
| --- | --- |

—

keinot, joilla suunnittelun ja osajärjestelmän vaaditun laatutason saavuttamista ja laatujärjestelmän tehokasta toimintaa seurataan kaikissa vaiheissa, myös tuotannossa,

| — | sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:






  — | osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuina erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta. |
| --- | --- | --- |

—

sekä lisäksi koko osajärjestelmähankkeesta vastaavan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta:

—

osajärjestelmän kokonaislaatuun liittyvät johdon vastuut ja oikeudet, mukaan luettuina erityisesti osajärjestelmän integraation hallinta.

Tutkimusten, testien ja tarkastusten on koskettava kaikkia seuraavia osa-alueita:

| — | tekniikan yleiskuvaus, |
| --- | --- |

—

tekniikan yleiskuvaus,

| — | osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säätötoimenpiteet, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän rakenne, mukaan luettuina erityisesti maa- ja vesirakennustyöt, osatekijöiden kokoonpano, lopulliset säätötoimenpiteet,

| — | osajärjestelmän lopputestaus, |
| --- | --- |

—

osajärjestelmän lopputestaus,

| — | arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, kun YTE:ssä sitä vaaditaan. |
| --- | --- |

—

arviointi normaaleissa käytön aikaisissa oloissa, kun YTE:ssä sitä vaaditaan.

| 5.3 | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (20).
  Jos osajärjestelmän YTE:n vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:






  — | onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi,
  onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet määritelty riittävästi ja asianmukaisesti. |
| --- | --- | --- |

5.3

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on tutkittava, kattaako hakijoiden laatujärjestelmän hyväksyntä ja valvonta riittävästi ja asianmukaisesti kaikki osajärjestelmään liittyvät 5.2 kohdan mukaiset vaiheet (20).

Jos osajärjestelmän YTE:n vaatimusten mukaisuus perustuu useampaan kuin yhteen laatujärjestelmään, ilmoitetun laitoksen on erityisesti tutkittava seuraavat seikat:

—

onko laatujärjestelmien väliset suhteet ja liitännät dokumentoitu selkeästi,

onko koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuutta koskevat pääurakoitsijan johdon vastuut ja valtuudet määritelty riittävästi ja asianmukaisesti.

| 5.4. | Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.
  Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.
  Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.
  Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.4.

Edellä 5.1 kohdassa mainitun ilmoitetun laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä selvittääkseen, täyttääkö se 5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on katsottava, että laatujärjestelmä on vaatimustenmukainen, jos valmistaja toteuttaa suunnittelussa, tuotannossa, tuotteen lopputarkastuksessa ja testauksessa standardin EN/ISO 9001:2000 mukaista laatujärjestelmää, jossa otetaan huomioon sen yhteentoimivuuden osatekijän ominaispiirteet, johon sitä sovelletaan.

Jos hakijalla on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä huomioon arviointia tehdessään.

Tarkastus on tehtävä nimenomaan kyseiselle osajärjestelmälle, ja hakijan panos siihen on otettava huomioon. Arviointiryhmässä on oltava ainakin yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen tuotantotekniikan arvioimisesta. Arviointimenettelyyn on sisällyttävä tarkastuskäynti hakijan tiloihin.

Arvioinnin tuloksesta on ilmoitettava hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tarkastuksen päätelmät ja arviointipäätöksen perustelut.

| 5.5. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.
  Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä annetut vaatimukset.
  Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.
  Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut. |
| --- | --- |

5.5.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on vastattava hyväksytyn laatujärjestelmän mukaisista velvoitteista sekä järjestelmän pitämisestä asianmukaisena ja tehokkaana.

Niiden on ilmoitettava laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista merkittävistä muutoksista, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö osajärjestelmä annetut vaatimukset.

Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 5.2 kohdan vaatimukset vai onko se arvioitava uudelleen.

Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava päätöksestään hakijalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä tutkimuksen johtopäätökset ja arviointipäätöksen perustelut.

| 6. | Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta |
| --- | --- |

6.

Ilmoitetun laitoksen vastuulla tapahtuva laatujärjestelmien valvonta

| 6.1. | Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa. |
| --- | --- |

6.1.

Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat täyttävät hyväksytystä laatujärjestelmästä seuraavat velvoitteensa.

| 6.2. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia), mukaan luettuina seuraavat tiedot:






  — | laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että






  — | koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästi ja asianmukaisesti, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on lähetettävä (tai annettava lähettää) 5.1 kohdassa mainitulle ilmoitetulle laitokselle kaikki tähän tarvittavat asiakirjat sekä erityisesti osajärjestelmää koskevat toteutussuunnitelmat ja tekniset tiedot (sikäli kuin ne hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen kannalta ovat oleellisia), mukaan luettuina seuraavat tiedot:

—

laatujärjestelmän dokumentaatio, mukaan luettuina erityiset toimet, joihin on ryhdytty sen varmistamiseksi, että

—

koko osajärjestelmähankkeesta vastuussa olevan pääurakoitsijan tai hankintayksikön osalta koko osajärjestelmän vaatimustenmukaisuuteen liittyvät johdon vastuut ja valtuudet on määritelty riittävästi ja asianmukaisesti,

| — | kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa, |
| --- | --- |

—

kunkin hakijan laatujärjestelmiä hoidetaan oikein, jotta integraatio osajärjestelmätasolla voidaan toteuttaa,

| — | suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne., |
| --- | --- |

—

suunnitteluun liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten analyysien, laskelmien ja testien tulokset jne.,

| — | valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano, asennus ja integrointi) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne. |
| --- | --- |

—

valmistukseen (mukaan luettuina kokoonpano, asennus ja integrointi) liittyvän laatujärjestelmän osan tallenteet, kuten tarkastusraportit ja testitiedot, kalibrointitiedot, laatujärjestelmää käyttävän henkilökunnan kvalifiointiraportit jne.

| 6.3. | Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.
  Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 7 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano tai asennus) aikana. |
| --- | --- |

6.3.

Ilmoitetun laitoksen on suoritettava säännöllisiä tarkastuksia varmistaakseen, että hankintayksikkö, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijat ylläpitävät ja käyttävät laatujärjestelmää, sekä annettava näille tarkastuksista raportti. Kun näillä on käytössä sertifioitu laatujärjestelmä, ilmoitetun laitoksen on otettava tämä valvonnassa huomioon.

Näitä tarkastuksia on suoritettava vähintään kerran vuodessa siten, että vähintään yksi 7 kohdan mukaisen EY-tarkastuksen alaisen osajärjestelmän tarkastus tehdään kunkin vaiheen (suunnittelu, valmistus, kokoonpano tai asennus) aikana.

| 6.4. | Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) 5.2 kohdassa mainittuihin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) asianmukainen raportti käynnistä, tarkastusraportti, ja/tai testiraportti. |
| --- | --- |

6.4.

Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä odottamattomia käyntejä hakijan (hakijoiden) 5.2 kohdassa mainittuihin tiloihin. Tällaisten käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä täydellisiä tai osittaisia tarkastuksia sekä tehdä tai teettää testejä todentaakseen, että laatujärjestelmä toimii oikein. Ilmoitetun laitoksen on annettava hakijalle (hakijoille) asianmukainen raportti käynnistä, tarkastusraportti, ja/tai testiraportti.

| 6.5. | Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia 5 kohdassa mainittuja asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että






  — | varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Mikäli hankintayksikön valitsema ja EY-tarkastuksesta vastaava ilmoitettu laitos ei itse valvo kaikkia 5 kohdassa mainittuja asiaan liittyviä laatujärjestelmiä, sen on koordinoitava kaikkien muiden tästä tehtävästä vastaavien ilmoitettujen laitosten valvontaa siten, että

—

varmistetaan, että osajärjestelmään liittyvien eri laatujärjestelmien välisiä liitäntöjä hoidetaan oikein,

| — | kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta. |
| --- | --- |

—

kerätään yhteistyössä hankintayksikön kanssa arvioinnissa vaadittavat elementit, jotta voidaan taata erilaisten laatujärjestelmien yhdenmukaisuus ja kokonaisvalvonta.

Tähän koordinointiin sisältyvät seuraavat ilmoitetun laitoksen oikeudet:

| — | oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä) dokumentaatio, |
| --- | --- |

—

oikeus saada muiden ilmoitettujen laitosten laatima (hyväksyntään ja valvontaan liittyvä) dokumentaatio,

| — | oikeus olla todistamassa 5.4 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia, |
| --- | --- |

—

oikeus olla todistamassa 5.4 kohdan mukaisia valvontatarkastuksia,

| — | oikeus käynnistää 5.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

oikeus käynnistää 5.5 kohdan mukaisia lisätarkastuksia omalla vastuullaan sekä yhdessä toisten ilmoitettujen laitosten kanssa.

| 7. | Kohdassa 5.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten suunnittelutiloihin, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan. |
| --- | --- |

7.

Kohdassa 5.1 mainitun ilmoitetun laitoksen on aina päästävä tarkastuksia ja valvontaa varten suunnittelutiloihin, rakennustyömaille, tuotanto- ja kokoonpanotiloihin, asennustyömaille ja varastotiloihin sekä tarvittaessa esivalmistus- ja testaustiloihin ja yleensä kaikkiin tiloihin, joihin pääsyä se pitää tehtäviensä kannalta välttämättömänä hakijan osajärjestelmähankkeeseen antaman panoksen mukaan.

| 8. | Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:






  — | 5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio, |
| --- | --- | --- |

8.

Hankintayksikön, mikäli se on mukana hankkeessa, ja pääurakoitsijoiden on säilytettävä seuraavat asiakirjat kansallisia viranomaisia varten kymmenen vuotta sen jälkeen, kun viimeinen osajärjestelmä on valmistettu:

—

5.1 kohdan toisen kappaleen toisen luetelmakohdan mukainen dokumentaatio,

| — | 5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- |

—

5.1 kohdan toisen kappaleen mukaisiin muutoksiin liittyvät asiakirjat,

| — | 5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit. |
| --- | --- |

—

5.4, 5.5 ja 6.4 kohdan mukaiset ilmoitetun laitoksen päätökset ja raportit.

| 9. | Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelun tarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.
  EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

9.

Jos osajärjestelmä täyttää YTE:n vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on suunnittelun tarkastuksen sekä laatujärjestelmän (-järjestelmien) hyväksynnän ja valvonnan perusteella laadittava hankintayksikölle tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus. Hankintayksikkö puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen, joka on tarkoitettu sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, jonka alueella osajärjestelmä sijaitsee ja/tai toimii.

EY-tarkastusvakuutus ja sen liitteenä olevat asiakirjat on varustettava allekirjoituksella ja päiväyksellä. Vakuutus on kirjoitettava samalla kielellä kuin tekniset asiakirjat, ja siinä on oltava vähintään direktiivin liitteen V mukaiset tiedot.

| 10. | Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:






  — | kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat, |
| --- | --- | --- |

10.

Hankintayksikön valitseman ilmoitetun laitoksen on laadittava EY-tarkastusvakuutukseen liitettävät tekniset asiakirjat. Niihin on sisällyttävä vähintään direktiivin 18 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot ja erityisesti seuraavat tiedot:

—

kaikki tarvittavat osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat,

| — | luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

luettelo osajärjestelmään kuuluvista yhteentoimivuuden osatekijöistä,

| — | EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat), |
| --- | --- |

—

EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusten ja tarvittaessa EY-käyttöönsoveltuvuusvakuutusten jäljennökset, jotka on annettava direktiivin 13 artiklan mukaisesti, sekä tarvittaessa niiden liitteenä vastaavat, ilmoitettujen laitosten antamat asiakirjat (todistukset, laatujärjestelmien hyväksynnät ja valvonta-asiakirjat),

| — | todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

todisteet muissa perustamissopimuksesta johtuvissa säädöksissä (todistukset mukaan luettuina) esitettyjen vaatimusten mukaisuudesta,

| — | kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot, |
| --- | --- |

—

kaikki osajärjestelmän kunnossapitoon ja käytön ehtoihin ja rajoituksiin liittyvät tiedot,

| — | kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon, |
| --- | --- |

—

kaikki ohjeet, jotka liittyvät huoltoon, jatkuvaan tai normaaliin valvontaan, säätöihin ja kunnossapitoon,

| — | edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit. |
| --- | --- |

—

edellä 9 kohdassa mainittu ilmoitetun laitoksen antama ja allekirjoituksellaan vahvistama vaatimustenmukaisuustodistus, jonka liitteenä on asiaa koskevat laskelmat ja muistiinpanot ja jossa todetaan, että hanke on direktiivin ja YTE:n vaatimusten mukainen ja jossa tarvittaessa mainitaan ne varaukset, jotka on arvioinnin kestäessä kirjattu ja joita ei ole peruttu. Todistukseen on myös tarvittaessa liitettävä tarkastuksen yhteydessä laaditut 6.3 ja 6.4 kohdassa mainitut tarkastusraportit.

| — | liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston rekisteri, jossa on kaikki YTE:ssä määrätyt tiedot.

| 11. | Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastusraporteista.
  Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:






  — | annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä |
| --- | --- | --- |

11.

Jokaisen ilmoitetun laitoksen on annettava toisille ilmoitetuille laitoksille olennaiset tiedot antamistaan, perumistaan tai epäämistään laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja suunnittelun EY-tarkastusraporteista.

Toiset ilmoitetut laitokset saavat pyynnöstä jäljennökset seuraavista asiakirjoista:

—

annetut laatujärjestelmän hyväksynnät ja lisähyväksynnät sekä

| — | annetut suunnittelun EY-tarkastusraportit ja niiden lisäykset. |
| --- | --- |

—

annetut suunnittelun EY-tarkastusraportit ja niiden lisäykset.

| 12. | Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.
  Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

12.

Kaikki vaatimustenmukaisuustodistuksen liitteenä olevat tallenteet on annettava hankintayksikölle.

Hankintayksikön on säilytettävä mainittujen teknisten asiakirjojen jäljennöksiä niin kauan kuin osajärjestelmä on käytössä sekä lähetettävä jäljennös sitä pyytävälle jäsenvaltiolle.

---

(1)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(2)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.

(3)  Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(4)  Asiaa koskevassa YTE:n osassa määritellään mahdollisesti erityisiä vaatimuksia tämän osalta.

(5)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(6)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(7)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.

(8)  Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(9)  Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua veturien tai junien YTE:n asiaa koskevassa luvussa määritellyissä oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.

(10)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(11)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.

(12)  Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(13)  Sanalla ”pääurakoitsijat” tarkoitetaan yrityksiä, joiden toiminta edesauttaa YTE:n olennaisten vaatimusten täyttämistä. Näitä ovat yritykset, jotka vastaavat koko osajärjestelmähankkeesta sekä muut yritykset, jotka ovat mukana vain osassa osajärjestelmähanketta (esimerkiksi osajärjestelmän kokoonpanossa tai asennuksessa).

(14)  Ilmoitettu laitos osallistuu liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta erityisesti liikkuvan kaluston tai junan käytönaikaisiin lopputesteihin. Tämä käy ilmi YTE:n vastaavasta kohdasta.

(15)  Tätä moduulia voidaan käyttää tulevaisuudessa, kun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevan direktiivin 96/48/EY YTE:t päivitetään.

(16)  Olennaiset vaatimukset käyvät ilmi teknisistä parametreista, liitännöistä ja suorituskykyvaatimuksista, jotka on esitetty YTE:n 4 luvussa.

(17)  Tässä moduulissa ”hankintayksiköllä” tarkoitetaan ”osajärjestelmän hankintayksikköä siten kuin se on direktiivissä määritelty, tai tämän yhteisöön sijoittautunutta edustajaa”.

(18)  Tulokset voidaan esittää hakemusta jätettäessä tai myöhemmin.

(19)  Eurooppalainen eritelmä on määritelty direktiiveissä 96/48/EY ja 2001/16/EY. Suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevien YTE:ien soveltamisohjeessa selostetaan, kuinka eurooppalaisia eritelmiä käytetään.

(20)  Liikkuvaa kalustoa koskevan YTE:n osalta ilmoitettu laitos voi osallistua liikkuvan kaluston tai junan YTE:n asiaa koskevassa luvussa määritellyissä oloissa tehtävään käytönaikaiseen lopputestiin.

LIITE BB

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Loppuopastimien asennus

BB.1.   LOPPUOPASTIMEN KANNAKKEET

Kuva BB1

Loppuopastimen kannake

Image

BB.2.   LOPPUOPASTIMET: ERI SUUNNISSA TARVITTAVA TILA

Kuva BB2

Eri suunnissa tarvittava tila

Image

LIITE CC

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Väsytyskuormituksen aiheuttajat

CC.1   HYÖTYKUORMAN JAKAUMA

CC.1.1   Yleistä

On todennäköistä, että hyötykuorman vaihtelut aiheuttavat merkittäviä jaksoittaisia väsytyskuormituksia. Jos hyötykuormat vaihtelevat merkittävästi, on kullakin kuormalla kulunut aika määritettävä. Lastaus- ja purkuajat on myös määritettävä junayhtiön ajosuunnitelmista ja esitettävä sopivassa niiden analysoinnin mahdollistavassa muodossa. Hyötykuorman jakautumisen vaihtelut sekä vaunun lattialla kulkevien pyörillä varustettujen ajoneuvojen aiheuttamat paikalliset kuormitukset on myös soveltuvin osin otettava huomioon.

CC.1.2   Radan aiheuttama kuormitus

Radan pysty- ja sivusuuntaisten epätasaisuuksien ja kiertymisen aiheuttama kuormitus on otettava huomioon. Kyseiset kuormitukset voidaan määrittää seuraavilla tavoilla:

| a) | dynaaminen mallinnus |
| --- | --- |

a)

dynaaminen mallinnus

| b) | mittaustiedot |
| --- | --- |

b)

mittaustiedot

| c) | kokemusperäiset tiedot. |
| --- | --- |

c)

kokemusperäiset tiedot.

Väsymiskestävyyslaskelmat voidaan perustaa kuormitustapaustietoihin ja käytännön sovelluksissa koeteltuihin arviointimenetelmiin, jos niitä on käytettävissä. Standardin EN12663 taulukoissa 15 ja 16 on kokemusperäisiä tietoja vaunun runkoon kohdistuvista kiihtyvyysvoimista normaalissa eurooppalaisessa käytössä, ja niitä voidaan käyttää väsymiskestävyyslaskelmien pohjana, jollei normaalilla tavalla saatuja tietoja ole käytettävissä.

CC.1.3   Veto ja jarrutus

Vedon ja jarrutuksen aiheuttamien kuormitusjaksojen on oltava suunnitellun käytön mukaisia liikkeellelähtöjen ja pysähdysten määrän osalta (mukaan luettuina edeltä suunnittelemattomat liikkeellelähdöt ja pysäykset).

CC.1.4   Ilmanvastuksen aiheuttama kuormitus

Ilmanvastus saattaa aiheuttaa merkittävää kuormitusta seuraavista syistä:

| a) | junat ohittavat toisensa kovalla vauhdilla |
| --- | --- |

a)

junat ohittavat toisensa kovalla vauhdilla

| b) | kulku tunnelissa |
| --- | --- |

b)

kulku tunnelissa

| c) | sivutuulet. |
| --- | --- |

c)

sivutuulet.

Jos nämä kuormitukset aiheuttavat merkittäviä jaksoittaisia jännityksiä rakenteissa, ne on otettava huomioon väsymislujuutta arvioitaessa.

CC.1.5   Väsytyskuormitukset liitoksissa

Suunnittelun pohjana käytettävän dynaamisen kuormitusarvon on oltava ± 30 % pystysuoran staattisen kuormituksen arvosta.

Jos tätä oletusta ei käytetä, on käytettävä seuraavaa menetelmää:

Tärkeimmät väsytyskuormitukset rungon ja telin liitoskohdassa johtuvat seuraavista syistä:

| a) | vaunun lastaus ja purku |
| --- | --- |

a)

vaunun lastaus ja purku

| b) | radan vaikutus |
| --- | --- |

b)

radan vaikutus

| c) | veto ja jarrutus. |
| --- | --- |

c)

veto ja jarrutus.

Liitos on suunniteltava siten, että se kestää näiden tekijöiden aiheuttamat vaihtokuormitukset.

Laitteiden kiinnitysten on kestettävä vaunun liikkeiden aiheuttamat vaihtokuormitukset sekä itse laitteiden käytön mahdollisesti aiheuttamat kuormitukset. Kiihtyvyysvoimat voidaan määrittää edellä esitetyllä tavalla. Standardin EN12663 taulukoissa 17, 18 ja 19 on normaaleja eurooppalaisia käyttöoloja vastaavia kokemusperäisesti saatuja kiihtyvyysvoimalukemia laitteille, jotka seuraavat vaunun rakenteiden liikkeitä, ja niitä voidaan käyttää, jos tarkempia tietoja ei ole käytettävissä.

Liitososien jaksoittaiset kuormitukset on otettava huomioon, jos niillä junayhtiön tai suunnittelijan kokemuksen mukaan on merkitystä.

LIITE DD

HUOLTOJÄRJESTELYJEN ARVIOINTI

Avoin kohta, ks. 6.2.2.3

LIITE EE

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Askelmat ja kädensijat

EE.1.   YLEISTÄ

Askelmat ja niitä vastaavat kädensijat on oltava kaikissa kohteissa, joissa henkilöstö on ajon aikana ja joissa niitä tarvitaan ajossa olevan vaunun eri osiin pääsemiseksi.

EE.2.   VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

EE.2.1.   Kädensijat

Kädensijat ovat 20 mm:n pyöröterästä lukuun ottamatta kuvassa EE2 määriteltyä kädensijaa, jonka halkaisija on vähintään 30 mm. Vaihtotyöntekijöiden kädensijat on määritelty kuvassa EE3.

Kädensijojen etäisyyden lähimpiin esteisiin on oltava vähintään 120 mm.

EE.2.2.   Askelmien mitat

Vaunun päässä olevien portaiden, joita henkilöstö käyttää, on oltava 350 mm leveät ja 350 mm pitkät, ja ne on sijoitettava kuvan EE1 mukaisesti. Portaan pinnan on oltava luistamatonta ainetta. Portaat on kiinnitettävä siten, että askelmat voidaan irrottaa (esimerkiksi niiteillä ja pulteilla, joissa on lukkomutteri).

Kuva EE1

Portaiden ja kädensijojen sijoittelu päätyseinälevyillä varustettujen vaunujen päissä

Image

Kuva EE2

Välys

Image

Kuva EE3

Vaihtotyöntekijöiden kädensijat

Image

LIITE FF

JARRUTUS

Luettelo hyväksytyistä jarrukomponenteista

FF 1.   LUISTONESTOLAITTEET

FF 1.1.   Uuden, vanhan, parannetun ja uudistetun kaluston pyörien luistonestolaitteet

| Valmistaja | Tyyppi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| FAIVELEY | AEF 82 C | Testattu levyjarruilla |
| OERLIKON | GSE 201 | Testattu levyjarruilla |
| OERLIKON | GSE 202 | Testattu levyjarruilla |
| FAIVELEY | AEF 83 P.1 | Testattu levyjarruilla |
| FAIVELEY | AEF 83 P.2 | Testattu tönkkäjarruilla |
| OERLIKON | OMG 202 | Testattu levyjarruilla |
| PARIZZI | WUPAR 83 | Testattu levyjarruilla |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19/1 | Testattu levyjarruilla |
| FAIVELEY | AEF 91 P1
  AEF 91 P2 (1) | Testattu levyjarruilla |
| MANNESMANN
  REXROTH PNEUMATIK GmbH | MRP-GMC 29 | Testattu levyjarruilla |
| SAB WABCO
  KP GmbH | SWKP AS 20R | Testattu levyjarruilla |
| SAB WABCO KP GmbH | SWKP AS 20C | Vahvistus tammikuussa 1998: Tyyppi on identtinen AS 20R:n kanssa |
| Knorr-Bremse | MGS 2 | |
| DAKO | PE 94 MSV | |

Valmistaja

Tyyppi

Huomautuksia

FAIVELEY

AEF 82 C

Testattu levyjarruilla

OERLIKON

GSE 201

Testattu levyjarruilla

OERLIKON

GSE 202

Testattu levyjarruilla

FAIVELEY

AEF 83 P.1

Testattu levyjarruilla

FAIVELEY

AEF 83 P.2

Testattu tönkkäjarruilla

OERLIKON

OMG 202

Testattu levyjarruilla

PARIZZI

WUPAR 83

Testattu levyjarruilla

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19/1

Testattu levyjarruilla

FAIVELEY

AEF 91 P1

AEF 91 P2 (1)

Testattu levyjarruilla

MANNESMANN

REXROTH PNEUMATIK GmbH

MRP-GMC 29

Testattu levyjarruilla

SAB WABCO

KP GmbH

SWKP AS 20R

Testattu levyjarruilla

SAB WABCO KP GmbH

SWKP AS 20C

Vahvistus tammikuussa 1998: Tyyppi on identtinen AS 20R:n kanssa

Knorr-Bremse

MGS 2

DAKO

PE 94 MSV

FF 1.2.   Vanhassa kalustossa käytettävät luistonestojärjestelmät

Seuraavassa luettelossa olevia luistonestojärjestelmiä voidaan käyttää vanhoissa vaunuissa, ellei jarrujärjestelmää ole parannettu tai uudistettu. Jos vaunua on parannettu tai uudistettu muulla tavoin, luistonestojärjestelmää ei tarvitse muuttaa.

| Valmistaja | Tyyppi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Mekaaniset tyypit

  enintään 160 km/t nopeuksille |
| OERLIKON | inertia 4 GS1 & GSA | Testattu tönkkä-jarruilla | Mieluimmin vain vedettävissä vaunuissa, joissa ei ole omaa virransyöttöä |
| KNORR | MW | (2) |
| KNORR | MWX | (2) |
| Elektroniset tyypit |
| WESTINGHOUSE | D1 | (2) |
| WESTINGHOUSE | WG | Testattu levyjarruilla |
| WESTINGHOUSE | WGK | Testattu tönkkäjarruilla |
| GIRLING | SP | Testattu levyjarruilla |
| OERLIKON | GSE 100 | (2) |
| PARIZZI | 289 | Testattu tönkkäjarruilla |
| PARIZZI | 447 | Testattu levyjarruilla |
| KNORR | GR | (2) |
| KOVOLIS | DAKO | (2) |
| KRAUSS-MAFFEI | K Micro | (2) |
| OERLIKON | GSE 200 | (2) |
| KNORR | MGS 1 | Testattu levyjarruilla |
| WABCO-WESTINGHOUSE | WGMC 19 | Testattu levyjarruilla |

Valmistaja

Tyyppi

Huomautuksia

Mekaaniset tyypit

enintään 160 km/t nopeuksille

OERLIKON

inertia 4 GS1 & GSA

Testattu tönkkä-jarruilla

Mieluimmin vain vedettävissä vaunuissa, joissa ei ole omaa virransyöttöä

KNORR

MW

(2)

KNORR

MWX

(2)

Elektroniset tyypit

WESTINGHOUSE

D1

(2)

WESTINGHOUSE

WG

Testattu levyjarruilla

WESTINGHOUSE

WGK

Testattu tönkkäjarruilla

GIRLING

SP

Testattu levyjarruilla

OERLIKON

GSE 100

(2)

PARIZZI

289

Testattu tönkkäjarruilla

PARIZZI

447

Testattu levyjarruilla

KNORR

GR

(2)

KOVOLIS

DAKO

(2)

KRAUSS-MAFFEI

K Micro

(2)

OERLIKON

GSE 200

(2)

KNORR

MGS 1

Testattu levyjarruilla

WABCO-WESTINGHOUSE

WGMC 19

Testattu levyjarruilla

FF 2.   TAVARA- JA HENKILÖJUNIEN PAINEILMAJARRUT

FF 2.1.   Uuden, parannetun ja uudistetun kaluston toimintaventtiilit

| Jarrutyyppi | Tyyppimerkintä | Lyhenne | Paineilmajarru |
| --- | --- | --- | --- |
| Tavarajuna (G)
  Henkilöjuna (P) |
| Knorr-jarru | KE 1d (3)
   (5)

  KE 2d (5),
  KERd (4)
   (5) | KE | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 121 (6)
   (7) | 0 | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 121-1 (6)
   (7) | 0 | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 1 a/3,8 (3)
   (5)
   (8) | KE | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESH 100 (9) | 0 | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESH 200 (10) | 0 | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 1ad (3)
   (5)

  KE 2ad (5) | KE | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4 (11) | SW | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4C (12) | SW | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (13) | SW | G/P-jarru |
| DAKO-jarru | CV1 nD (14) | OK | G/P-jarru |
| SAB-WABCO-jarru | C3WR (6)
   (7) | Ch | G/P-jarru |
| SAB-WABCO-jarru | C3W with AC3D (5) | Ch | G/P-jarru |
| SAB-WABCO-jarru | WU-C (6)
   (7) | WU | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16) | 0 | G/P-jarru |
| MZT HEPOS -jarru | MH3f/HBG310/100 (6)

  MH3f/HBG310/200 (6)

  MH3f/HBG310/3xxbd (4)
   (6) | MH | G/P-jarru |
| Knorr-Bremse | KE1dv
  KE2dv
  KERdv (4) | KE | G/P-jarru |

Jarrutyyppi

Tyyppimerkintä

Lyhenne

Paineilmajarru

Tavarajuna (G)

Henkilöjuna (P)

Knorr-jarru

KE 1d (3)
   (5)

KE 2d (5),

KERd (4)
   (5)

KE

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 121 (6)
   (7)

0

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 121-1 (6)
   (7)

0

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 1 a/3,8 (3)
   (5)
   (8)

KE

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESH 100 (9)

0

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESH 200 (10)

0

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 1ad (3)
   (5)

KE 2ad (5)

KE

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4 (11)

SW

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4C (12)

SW

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4/3 (13)

SW

G/P-jarru

DAKO-jarru

CV1 nD (14)

OK

G/P-jarru

SAB-WABCO-jarru

C3WR (6)
   (7)

Ch

G/P-jarru

SAB-WABCO-jarru

C3W with AC3D (5)

Ch

G/P-jarru

SAB-WABCO-jarru

WU-C (6)
   (7)

WU

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

Est3f 1 HBG 300 (6)
   (15)
   (16)

0

G/P-jarru

MZT HEPOS -jarru

MH3f/HBG310/100 (6)

MH3f/HBG310/200 (6)

MH3f/HBG310/3xxbd (4)
   (6)

MH

G/P-jarru

Knorr-Bremse

KE1dv

KE2dv

KERdv (4)

KE

G/P-jarru

FF 2.2.   Vuotta 2005 vanhemman, parannetun tai uudistetun kaluston venttiilit

| Jarrutyyppi | Tyyppi-merkintä | Lyhenne | Paineilmajarru |
| --- | --- | --- | --- |
| Tavarajuna (G)
  Henkilöjuna (P) |
| Knorr | KEs
  KE 2c AL | KE | G/P-jarru |
| Dako | CV
  CV1 | DK | G/P-jarru |
| Westinghouse | U | WU | G/P-jarru |
| Charmilles-jarru | C 3 A | Ch | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | Est 3f with HBG 300 | 0 | G/P-jarru |
| Charmilles-jarru | C 3 W | Ch | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE Od
  KE 1d
  KE 2d | KE | G/P-jarru |
| Westinghouse-jarru | C3 W2 | WE | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 101 | 0 | P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 121 | 0 | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 131 | 0 | P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 141 | 0 | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 101-1 | 0 | P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 121-1 | 0 | G/P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 131-1 | 0 | P-jarru |
| Oerlikon-jarru | ESG 141-1 | 0 | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 1 a/3,8 | KE | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE Oa/3,8 | KE | G/P-jarru |
| Oerlikon | ESH 100 | O | G/P-jarru
  ei yleistoimintainen, jos kytketyn jarrusylinterin tai esiohjaustilan tilavuus on korkeintaan 14 l |
| Oerlikon | ESH 200 | O | Yleistoimintainen G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 1 ad | KE | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 0 ad | KE | G/P-jarru |
| Knorr-jarru | KE 2 ad | KE | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4 (17) | SW | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4C (18) | SW | G/P-jarru |
| SAB-WABCO | SW 4/3 (19) | SW | G/P-jarru |
| DAKO-jarru | CV1 nD (20) | DK | G/P-jarru |

Jarrutyyppi

Tyyppi-merkintä

Lyhenne

Paineilmajarru

Tavarajuna (G)

Henkilöjuna (P)

Knorr

KEs

KE 2c AL

KE

G/P-jarru

Dako

CV

CV1

DK

G/P-jarru

Westinghouse

U

WU

G/P-jarru

Charmilles-jarru

C 3 A

Ch

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

Est 3f with HBG 300

0

G/P-jarru

Charmilles-jarru

C 3 W

Ch

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE Od

KE 1d

KE 2d

KE

G/P-jarru

Westinghouse-jarru

C3 W2

WE

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 101

0

P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 121

0

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 131

0

P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 141

0

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 101-1

0

P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 121-1

0

G/P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 131-1

0

P-jarru

Oerlikon-jarru

ESG 141-1

0

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 1 a/3,8

KE

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE Oa/3,8

KE

G/P-jarru

Oerlikon

ESH 100

O

G/P-jarru

ei yleistoimintainen, jos kytketyn jarrusylinterin tai esiohjaustilan tilavuus on korkeintaan 14 l

Oerlikon

ESH 200

O

Yleistoimintainen G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 1 ad

KE

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 0 ad

KE

G/P-jarru

Knorr-jarru

KE 2 ad

KE

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4 (17)

SW

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4C (18)

SW

G/P-jarru

SAB-WABCO

SW 4/3 (19)

SW

G/P-jarru

DAKO-jarru

CV1 nD (20)

DK

G/P-jarru

FF 3.   KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT KUORMAJARRUJÄRJESTELMÄT

| Valmistaja | Tyyppi | Tyyppi-merkintä |
| --- | --- | --- |
| SAB | I — | Mekaaniset ominaisuudet |

Valmistaja

Tyyppi

Tyyppi-merkintä

SAB

I —

AC 3 D

Kuormajarruventtiili ja kuorman mukaan säätyvä toimintaventtiili.

| II – | Pneumaattiset ominaisuudet |
| --- | --- |

II –

WESTINGHOUSE

Kuormajarruventtiili ja differentiaalijarrusylinteri

WDC 14 ja WDC 16

KNORR

Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri

RLV 12/10 GB 10"/12"

OERLIKON

Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri

ALM-ALT

OERLIKON

Mekaaninen käyttölaite ja kaksoisjarrusylinteri

ALS-ALT

WESTINGHOUSE

16" jarrusylinteri

WDR

OERLIKON

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen releventtiili, yksi jarrusylinteri

ALM/ALR 150

KNORR

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen releventtiili, yksi jarrusylinteri

RLV 11d

METALSKI ZAVOD-TITO

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen releventtiili, yksi jarrusylinteri, kaupunkien väliseen nopeaan liikenteeseen

AKR SS/10

METALSKI ZAVOD-TITO

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen releventtiili, yksi jarrusylinteri, kaupunkien väliseen nopeaan liikenteeseen

AKR S/01

KNORR

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen releventtiili, yksi jarrusylinteri

RLV 11d

DAKO

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen DSS releventtiili, kuormajarruventtiili SL1, kaupunkien väliseen nopeaan liikenteeseen

DAKO-DSS

DAKO

Kuormajarruautomaatilla varustettujen jarrujen DS releventtiili, kuormajarruventtiili SL1, kaupunkien väliseen nopeaan liikenteeseen

DAKO-DS

DAKO

Kuormajarruventtiili

DAKO-DSS SL1 or SL2

DAKO

Kuormajarruventtiili

DAKO-DS SL1 or SL2

SAB-WABCO

Kuormajarruventtiili ja kaksoisjarrusylinteri

SWDR-2

SAB-WABCO

Jarrujen ohjausjärjestelmä, johon kuuluu itsesäätyvä VCAV-releventtiili, SW4-, SW4-C- tai SW4/3-toimintaventtiili ja DP1- tai F87-kuormajarruventtiili

GF4 SS1

GF4 SS2

GF6 SS1

GF6 SS2

SAB WABCO

Jarrujen ohjausjärjestelmä, johon kuuluu itsesäätyvä VCAV-releventtiili, SW4-, SW4-C- tai SW4/3-toimintaventtiili ja DP1- tai F87-kuormajarruventtiili

GFSW4-D-AV

GFSW4-S-AV

FF 4.   KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT HÄTÄJARRUKIIHDYTTIMET

| Valmistaja | Tyyppi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- |
| Dako-Kovalis | Dako-Z | Hyväksytty käytettäväksi yhdessä CV1-R-tyyppisen jarrun kanssa |
| Knorr-Bremse | EB3 | Hyväksytty käytettäväksi yhdessä KEs-tyyppisen jarrun kanssa |
| EB3-S | Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa |
| EB3-S/L | Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa |
| Oerlikon-Buhrle | SB 3 | Hyväksytty käytettäväksi yhdessä |
| SBS 100 | |
| Davies and Metcalfe | BPA 1 | Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa |
| MZT HEPOS | VBK 100 | Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa |

Valmistaja

Tyyppi

Huomautuksia

Dako-Kovalis

Dako-Z

Hyväksytty käytettäväksi yhdessä CV1-R-tyyppisen jarrun kanssa

Knorr-Bremse

EB3

Hyväksytty käytettäväksi yhdessä KEs-tyyppisen jarrun kanssa

EB3-S

Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa

EB3-S/L

Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa

Oerlikon-Buhrle

SB 3

Hyväksytty käytettäväksi yhdessä

SBS 100

Davies and Metcalfe

BPA 1

Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa

MZT HEPOS

VBK 100

Sopii käytettäväksi NBÜ (~ SAFI):n kanssa

FF 5.   KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT IRROTUSVENTTIILIT

Taulukko 1

Irrotusventtiilit moderneihin (21) jarruihin

| Valmistaja | Tyyppi |
| --- | --- |
| Asennettu toimintaventtiiliin |
| OERLIKON | LV3:LV3F |
| OERLIKON | LV7 |
| CHARMILLES | C3P1 |
| CHARMILLES | C3P2 |
| KNORR | ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA1V |
| KNORR | AL V11 |
| WESTINGHOUSE (Iso-Britannia) | A1 ja A2 |
| Voidaan käyttää vanhoissa toimintaventtiileissä, jos irrotus aiheuttaa vain ohjausilmasäiliön tyhjentämisen |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Ranska) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA1 |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA1V |

Valmistaja

Tyyppi

Asennettu toimintaventtiiliin

OERLIKON

LV3:LV3F

OERLIKON

LV7

CHARMILLES

C3P1

CHARMILLES

C3P2

KNORR

ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a

WESTINGHOUSE (Italia)

SA1

WESTINGHOUSE (Italia)

SA1V

KNORR

AL V11

WESTINGHOUSE (Iso-Britannia)

A1 ja A2

Voidaan käyttää vanhoissa toimintaventtiileissä, jos irrotus aiheuttaa vain ohjausilmasäiliön tyhjentämisen

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Ranska)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Italia)

SA1

WESTINGHOUSE (Italia)

SA1V

Taulukko 2

Irrotusventtiilit vanhantyyppisiin jarruihin

| Valmistaja | Tyyppi |
| --- | --- |
| KNORR | AL V 4 (22) |
| OERLIKON | LV3 |
| OERLIKON | LV4F |
| WESTINGHOUSE (Ranska) | W 104, W 204 |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA/CG, SA/RA |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SA1 |
| KNORR | L2 (23) |
| WESTINGHOUSE (Italia) | SARAV |
| HARDY | L3 (23) |

Valmistaja

Tyyppi

KNORR

AL V 4 (22)

OERLIKON

LV3

OERLIKON

LV4F

WESTINGHOUSE (Ranska)

W 104, W 204

WESTINGHOUSE (Italia)

SA/CG, SA/RA

WESTINGHOUSE (Italia)

SA1

KNORR

L2 (23)

WESTINGHOUSE (Italia)

SARAV

HARDY

L3 (23)

Taulukko 3

Irrotusventtiilit moderneihin (24) tai vanhantyyppisiin jarruihin

| Valmistaja | Tyyppi |
| --- | --- |
| WESTINGHOUSE (Ranska) | W3,W4 |
| DAKO | 0S1 |
| KNORR | ALV4b |
| BDZ | BRV (25) |

Valmistaja

Tyyppi

WESTINGHOUSE (Ranska)

W3,W4

DAKO

0S1

KNORR

ALV4b

BDZ

BRV (25)

FF 6.   LEVYJARRUILLA VARUSTETTUUN KALUSTOON TARKOITETUT, KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT JARRUPALAT

| Valmistajan/tuotteen nimi | Tyyppi | Huomautuksia | Hyväksynnän antanut rautatie |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 4 | 5 |
| Jurid | Jurid 869 | nopeus enintään 200 km/t | SNCF |
| Becorit | Becorit 918 (26) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Ferodo | ID 425 L (27) | nopeus enintään 200 km/t | FS |
| Bremskerl | 5818 (27) | nopeus enintään 200 km/t | FS |
| Bremskerl | 6792 (26) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Jurid | 877 (26) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Bremskerl | 7240 (26) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Frendo | 2126 (27) | nopeus enintään 200 km/t | FS |
| Faist Licence Textar | T 543 (27) | nopeus enintään 200 km/t | FS |
| ICER | ICER 918 (27) | nopeus enintään 200 km/t | RENFE |
| Flertex | Flertex 664 HD (28) | nopeus enintään 200 km/t | SNCF |
| Rona (Unkari) Licence Becorit | Rona 918 (27) | nopeus enintään 200 km/t | MAV |
| Textar | T 550 (27) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Frenoplast x. | FR20H.2 (27) | nopeus enintään 200 km/t | PKP |
| Textar | T550 (27) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Becorit | V30 (27) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Bremskerl | Bremskerl 2000 (27) | nopeus enintään 200 km/t | DB |
| Bremskerl | 7 699 | nopeus enintään 200 km/t | FS |
| Italian Brakes | FS 5M1 (26) | nopeus enintään 200 km/t | FS |

Valmistajan/tuotteen nimi

Tyyppi

Huomautuksia

Hyväksynnän antanut rautatie

1

2

4

5

Jurid

Jurid 869

nopeus enintään 200 km/t

SNCF

Becorit

Becorit 918 (26)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Ferodo

ID 425 L (27)

nopeus enintään 200 km/t

FS

Bremskerl

5818 (27)

nopeus enintään 200 km/t

FS

Bremskerl

6792 (26)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Jurid

877 (26)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Bremskerl

7240 (26)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Frendo

2126 (27)

nopeus enintään 200 km/t

FS

Faist Licence Textar

T 543 (27)

nopeus enintään 200 km/t

FS

ICER

ICER 918 (27)

nopeus enintään 200 km/t

RENFE

Flertex

Flertex 664 HD (28)

nopeus enintään 200 km/t

SNCF

Rona (Unkari) Licence Becorit

Rona 918 (27)

nopeus enintään 200 km/t

MAV

Textar

T 550 (27)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Frenoplast x.

FR20H.2 (27)

nopeus enintään 200 km/t

PKP

Textar

T550 (27)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Becorit

V30 (27)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Bremskerl

Bremskerl 2000 (27)

nopeus enintään 200 km/t

DB

Bremskerl

7 699

nopeus enintään 200 km/t

FS

Italian Brakes

FS 5M1 (26)

nopeus enintään 200 km/t

FS

FF 7.   KANSAINVÄLISEEN LIIKENTEESEEN HYVÄKSYTYT AUTOMAATTISET KUORMAVAIHTEET

| Valmistaja | Tyyppi |
| --- | --- |
| a) | monikäyttö |

Valmistaja

Tyyppi

a)

monikäyttö

Westinghouse

WAD

SAB

VA 2

SAB

DP 2

KNORR

Du-111 WM

OERLIKON

ALM/ALR 140

| b) | vain kuormatuissa tai tyhjissä vaunuissa |
| --- | --- |

b)

vain kuormatuissa tai tyhjissä vaunuissa

Westinghouse

WAN

SAB

VTA

FF 8.   VUODEN 2004 KESÄKUUHUN MENNESSÄ JARRUPALOJEN HYVÄKSYMISTESTEIHIN KELPUUTETUT KOEPENKIT

| Yhtiö | Sijainti |
| --- | --- |
| DB | Minden |
| FS | Firenze |
| SNCF | Vitry MF1
  Vitry MF3 |
| CFR | Bukarest |
| CD | Praha |
| PKP | Poznan |
| ZSR | Zilina |

Yhtiö

Sijainti

DB

Minden

FS

Firenze

SNCF

Vitry MF1

Vitry MF3

CFR

Bukarest

CD

Praha

PKP

Poznan

ZSR

Zilina

---

(1)  Vaunut, joissa on yhdistetyt levy-/tönkkäjarrut

(2)  Vaunut, joissa on yhdistetyt levy-/tönkkäjarrut

(3)  Muiden releventtiilien asentaminen jälkeenpäin ei sallittua.

(4)  Jarrujärjestelmä liittyy kohdassa FF3 hyväksyttyyn kuormajarrujärjestelmään.

(5)  Voidaan käyttää uusissa vaunuissa 1. tammikuuta 2007 saakka.

(6)  Erillinen paineenalennusventtiili tarpeen, jos lisäsyöttö tapahtuu pääsäiliöjohdon kautta

(7)  Jarrujärjestelmä koostuu toimintaventtiilistä, releventtiilistä ja kannattimista.

(8)  Lisähuoltotoimia MAVissa sen varmistamiseksi, että jarrusylinterin maksimipaine 3,8 baaria saavutetaan aina.

(9)  Ei vakiotoimintoa, jos kytketyn jarrusylinterin tai esiohjaustilan tilavuus on korkeintaan 14 I.

(10)  Vakiotoiminto.

(11)  SW 4 — apuilmasäiliön valvottu täyttö.

(12)  SW 4C — ohjausilmasäiliön valvottu täyttö ja ylilataussuoja, kun jarru irrotetaan.

(13)  SW 4/3 — tähän kuuluu C3W-sulkuventtiili (ohjaus- ja apuilmasäiliön täyttö kestää lähes saman ajan).

(14)  Toimintaventtiilin kuristin on sovitettava kaluston apuilmasäiliön tilavuutta vastaavaksi.

(15)  Voidaan käyttää vain, jos releventtiili on asennettu.

(16)  Vertailutesti epäonnistui osittain, joten näitä toimintaventtiileitä käytetään PKP:llä ja ÖBB:llä rajoitetusti 1. tammikuuta 2010 saakka.

(17)  SW 4 — apuilmasäiliön valvottu täyttö.

(18)  SW 4C — apuilmasäiliön valvottu täyttö ja ohjausilmasäiliön ylilataussuoja, kun jarru irrotetaan.

(19)  SW 4/3 — tähän kuuluu C3W sulkuventtiili (A:n ja R:n täyttö kestää käytännössä yhtä kauan).

(20)  Toimintaventtiilin kuristin on sovitettava kaluston R-säiliön tilavuutta vastaavaksi.

(21)  Moderneilla jarruilla tarkoitetaan jarruja, jotka on hyväksytty kansainväliseen liikenteeseen 1. tammikuuta 1948 jälkeen.

(22)  KNORR ALV4 — irrotusventtiiliä voi käyttää modernissa KNORR KE — toimintaventtiilissä, koska viimeksi mainitun irrotusventtiili tyhjentää vain ohjaussäiliön (apuilmasäiliö tyhjentyy toisella tavoin eli sulkuhanalla).

(23)  Sopii vain HIK- toimintaventtiiliin.

(24)  Moderneilla jarruilla tarkoitetaan jarruja, jotka on hyväksytty kansainväliseen liikenteeseen 1. tammikuuta 1948 jälkeen.

(25)  Sopii vain HIK-toimintaventtiiliin

(26)  testattu valurautaisilla ja valuteräksisillä jarrulevyillä

(27)  testattu valurautaisilla jarrulevyillä

(28)  testattu valuteräksisillä jarrulevyillä

LIITE GG

ERITYISTAPAUKSET

Irlantilaiset kuormaulottumat

Image

Image

Image

Image

LIITE HH

ERITYISTAPAUKSET

Irlanti ja Pohjois-Irlanti

Vaunujen välinen liityntä

Image

LIITE II

VAUNUN JA RADAN VUOROVAIKUTUS SEKÄ ULOTTUMAT

Arviointimenettely: Tavaravaunujen muutokset, jotka eivät vaadi uutta hyväksyntää

Tavaravaunut, joiden teknisiin parametreihin on tehty tässä liitteessä hyväksyttyjä muutoksia alkuperäiseen hyväksyttyyn vaunuun verrattuna, eivät vaadi uutta vaatimustenmukaisuuden arviointia.

| Telikeskiöiden välinen etäisyys
  (telivaunut) | 2a* ≥ 9m | 15 % — + ∞ |
| --- | --- | --- |
| 2a* < 9m | 5 % — + ∞ |
| Vaunun akseliväli
  (2-akseliset vaunut) | 2a* ≥ 8m | 15 % — + ∞ |
| 2a* < 8m | 5 % — + ∞ |
| Painopisteen korkeus | Tyhjä vaunu | -100 % — + 20 % |
| Kuormattu vaunu | -100 % — + 50 % |
| Vääntöjäykkyys
  Ct * (1010 kN/mm2/rad) | Ct* ≤ 3 | -66 % — + 200 % |
| Ct* > 3 | -50 % — + ∞ |
| Vaunun taarapaino | ≥ 16t
  (telivaunut) | -15 % — + ∞ |
| ≥ 12t
  (2-akseliset vaunut) |
| Suurimman akselipainon muutos | | +1,5t |
| Vaunun rungon hitausmomentti (z-akselin ympäri — vain 2-akseliset vaunut) | | -100 % — + 10 % |
| Pystysuora jousiripustus
  ensiö tai toisio | Jäykkyys | 0 — + 25 % |
| Kuormanvaihtopiste | -5 % — 0 |
| Telin kiertymismomentti | | -20 % — + 20 % |
| Koko telin hitausmomentti (z-akselin ympäri) | | -100 % — + 10 % |
| Pyörän nimellishalkaisija | | -10 % — + 15 % |

Telikeskiöiden välinen etäisyys

(telivaunut)

2a* ≥ 9m

15 % — + ∞

2a* < 9m

5 % — + ∞

Vaunun akseliväli

(2-akseliset vaunut)

2a* ≥ 8m

15 % — + ∞

2a* < 8m

5 % — + ∞

Painopisteen korkeus

Tyhjä vaunu

-100 % — + 20 %

Kuormattu vaunu

-100 % — + 50 %

Vääntöjäykkyys

Ct * (1010 kN/mm2/rad)

Ct* ≤ 3

-66 % — + 200 %

Ct* > 3

-50 % — + ∞

Vaunun taarapaino

≥ 16t

(telivaunut)

-15 % — + ∞

≥ 12t

(2-akseliset vaunut)

Suurimman akselipainon muutos

+1,5t

Vaunun rungon hitausmomentti (z-akselin ympäri — vain 2-akseliset vaunut)

-100 % — + 10 %

Pystysuora jousiripustus

ensiö tai toisio

Jäykkyys

0 — + 25 %

Kuormanvaihtopiste

-5 % — 0

Telin kiertymismomentti

-20 % — + 20 %

Koko telin hitausmomentti (z-akselin ympäri)

-100 % — + 10 %

Pyörän nimellishalkaisija

-10 % — + 15 %

Valmistajan tai hankintayksikön velvollisuutena on testata edellä mainitut kriteerit ja niihin liittyvät kriteerit kuten lujuus, jarruteho, kinemaattinen ulottuma jne.

LIITE JJ

AVOIMET KOHDAT

1.   TAVANOMAISEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN LIIKKUVAA KALUSTOA KOSKEVA YTE, VERSIO 040913

1.1   4.2.3.3.2 Kuumakäynti-ilmaisin

1.2   4.2.6.2 Ilmavirran vaikutukset

1.3   4.2.6.3 Sivutuulet

1.4   4.3.3 Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

Liittymäkohdat käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään ovat harkinnassa (viitteet tähän YTE:ään ovat avoimia kohtia).

1.5   6.1.2.2

Hitsisaumojen arviointi on tehtävä kansallisten sääntöjen mukaan.

1.6   6.2.2.1

Hitsisaumojen arviointi on tehtävä kansallisten sääntöjen mukaan.

1.7   6.2.2.3 Huollon arviointi

Liite DD jää avoimeksi kohdaksi. Liitteessä kuvataan menettely, jolla kukin jäsenvaltio varmistaa, että huoltojärjestelyt ovat tämän YTE:n ja olennaisten vaatimusten mukaisia osajärjestelmän käyttöiän ajan.

1.8   6.2.3.4.2 Ilmavirran vaikutukset

1.9   6.2.3.4.3 Sivutuulet

2.   LIITTEET

2.1   Liite B

B.3 Vaunun kuormitustaulukko

4) Vaunuihin, joita voidaan ajaa samalla kuormituksella kuin S-liikenteessä nopeudella 120 km/t, on merkittävä ”* *” enimmäiskuormitusmerkinnän oikealle puolelle. ”* *” -merkinnän soveltamisala (vain parannetut/uudistetut vaunut vai uudet ja parannetut/uudistetut vaunut) on vielä avoin kohta.

2.2   Liite B. 32 Ulottuma-arvoja GA, GB tai GC varten valmistettujen vaunujen merkintä

Jää avoimeksi kohdaksi.

2.3   Liite C.4 Vaunujen ulottumat GA, GB, GC

Jää avoimeksi kohdaksi, koska tässä kohdassa viitataan liitteeseen B.32.

2.4   Liite E

Pyörän kosketuspinta jää avoimeksi kohdaksi, kunnes eurooppalainen standardi julkaistaan.

2.5   Liite L

Valuteräksisten pyörien tekniset tiedot jäävät avoimeksi kohdaksi. Uutta eurooppalaista standardia on pyydetty.

2.6   Liite P

| P.1.1 | Toimintaventtiili |
| --- | --- |

P.1.1

Toimintaventtiili

| P.1.2 | Säädettävä releventtiili ja automaattinen kuormavaihde |
| --- | --- |

P.1.2

Säädettävä releventtiili ja automaattinen kuormavaihde

| P.1.3 | Luistonestolaite |
| --- | --- |

P.1.3

Luistonestolaite

| P.1.7 | Kytkinhanat |
| --- | --- |

P.1.7

Kytkinhanat

| P.1.10 | Jarruanturat
  Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarruanturat” suunnittelun arviointia koskevan testimenetelmän on oltava liitteen I I.10.2 kohdassa annetun eritelmän mukainen. Eritelmä on vielä avoin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden osalta.
  Jo käytössä olevat komposiittijarrut ovat läpäisseet P.2.10 kohdassa esitetyn arvioinnin:
  Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) pitää luetteloa hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista (luetteloon sisältyvät maantieteelliset käyttörajoitukset P.1.10 ja P.2.10 kohdan mukaisesti). |
| --- | --- |

P.1.10

Jarruanturat

Yhteentoimivuuden osatekijän ”jarruanturat” suunnittelun arviointia koskevan testimenetelmän on oltava liitteen I I.10.2 kohdassa annetun eritelmän mukainen. Eritelmä on vielä avoin komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden osalta.

Jo käytössä olevat komposiittijarrut ovat läpäisseet P.2.10 kohdassa esitetyn arvioinnin:

Kansainvälinen rautatieliitto (UIC) pitää luetteloa hyväksytyistä komposiittimateriaalista valmistetuista jarruanturoista (luetteloon sisältyvät maantieteelliset käyttörajoitukset P.1.10 ja P.2.10 kohdan mukaisesti).

| P.1.11 | Hätäjarrukiihdytin |
| --- | --- |

P.1.11

Hätäjarrukiihdytin

| P.1.12 | Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihdeventtiili |
| --- | --- |

P.1.12

Automaattinen kuormajarruventtiili ja kuormavaihdeventtiili

| P.2.10 | Jarruanturat






  — | Geometrinen arviointi
  Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan. |
| --- | --- | --- |

P.2.10

Jarruanturat

—

Geometrinen arviointi

Kustakin jarruanturaerästä otetaan näytteitä, joiden mitat tarkistetaan.

| — | Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä. Testimenetelmä on vielä avoin.
  Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:






  — | Koepenkkitestaus ja analyysi


  Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:






  — | Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa |
| --- | --- | --- | --- |

—

Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arviointimenetelmä. Testimenetelmä on vielä avoin.

Siirtymäaikana UIC:n suorittamaan arviointitestiin on kuuluttava vähintään seuraavat testit:

—

Koepenkkitestaus ja analyysi

Komposiittimateriaalista valmistettujen jarruanturoiden arvioinnissa on käytettävä standardoitua testimenetelmää ja standardoitua koepenkkiä (ERRI B126 / RP 18, 2. versio, maaliskuu 2001). Seuraavat arvosteluperusteet on tutkittava:

—

Jarruanturan jarrutuskyky kuivissa ja märissä olosuhteissa sekä pitkäaikaisjarrutuksessa

| — | Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys |
| --- | --- |

—

Pyörästä tulevan metallikerrostumien todennäköisyys

| — | Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila) |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky epäsuotuisissa talviolosuhteissa (lumi, jää, alhainen lämpötila)

| — | Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen) |
| --- | --- |

—

Jarrutuskyky jarrujen vikatilanteessa (jarrujen lukkiutuminen)

| — | Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää) |
| --- | --- |

—

Vaikutuksia pyöräkerran sähköiseen vastukseen koskeva arviointi (tähän sisältyy erityinen testi, jossa testataan yhteensopivuutta niiden maiden raidevirtapiirien kanssa, joissa vaunua on tarkoitus käyttää)

Sääkammioarviointi

Ennen kuin tehdään vaunun suoritustasotesti varsinaisella vaunulla, komposiittimateriaalista valmistetun jarruanturan on läpäistävä koepenkkitestausohjelma edellä kuvatun mukaisesti.

| — | Osajärjestelmän jarrutusominaisuuksien testaus

  Komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat on






  — | arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti |
| --- | --- | --- |

—

Osajärjestelmän jarrutusominaisuuksien testaus

Komposiittimateriaalista valmistetut jarruanturat on

—

arvioitava tämän YTE:n liitteen S mukaisesti

| — | kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan |
| --- | --- |

—

kokeiltava Pohjois-Euroopan liikenteessä yhden kokonaisen talvikauden ajan

| — | arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen |
| --- | --- |

—

arvioitava sen tarkistamiseksi, onko pyörien epätasaisuus YTE:n meluvaatimusten mukainen

| — | arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen. |
| --- | --- |

—

arvioitava sen selvittämiseksi, mitkä ovat niiden vaikutukset pyöräkerran sähköiseen vastukseen.

Uusien tuotteiden käyttöarviointi on tehtävä luvun 6 mukaisesti.

LIITE KK

INFRASTRUKTUURIREKISTERI JA LIIKKUVAN KALUSTON REKISTERI

Infrastruktuurirekisteri

Infrastruktuurirekisteriä koskevat vaatimukset

| Tiedot | Yhteentoimivuuden kannalta olennainen | Turvallisuuden kannalta olennainen |
| --- | --- | --- |
| Perustiedot | | |
| Liikennetyyppi (sekaliikenne, henkilöliikenne, tavaraliikenne jne.) | ✓ | |
| Ratatyyppi (HS, CR) | ✓ | |
| Tekniset tiedot | | |
| Suoritustasot: radan enimmäisnopeus, johon vaikuttaa suurin akselipaino ja muut tiedot | ✓ | ✓ |
| Aukean tilan ulottuma | ✓ | ✓ |
| Raideleveys | ✓ | ✓ |
| Suurin sallittu paino juoksumetriltä | ✓ | ✓ |
| Rataan kohdistuvat enimmäisrasitukset






  — | Dynaaminen kuormitus (pyörien kiskoihin suuntaama suurin sallittu pystysuora kuorma) |

Tiedot

Yhteentoimivuuden kannalta olennainen

Turvallisuuden kannalta olennainen

Perustiedot

Liikennetyyppi (sekaliikenne, henkilöliikenne, tavaraliikenne jne.)

✓

Ratatyyppi (HS, CR)

✓

Tekniset tiedot

Suoritustasot: radan enimmäisnopeus, johon vaikuttaa suurin akselipaino ja muut tiedot

✓

✓

Aukean tilan ulottuma

✓

✓

Raideleveys

✓

✓

Suurin sallittu paino juoksumetriltä

✓

✓

Rataan kohdistuvat enimmäisrasitukset

—

Dynaaminen kuormitus (pyörien kiskoihin suuntaama suurin sallittu pystysuora kuorma)

| — | Raiteisiin kohdistuvat poikittaiset voimat |
| --- | --- |

—

Raiteisiin kohdistuvat poikittaiset voimat

| — | Raiteisiin kohdistuvat pitkittäissuuntaiset voimat |
| --- | --- |

—

Raiteisiin kohdistuvat pitkittäissuuntaiset voimat

✓

✓

Pyöränhalkaisijan ja akselipainon suhde

✓

✓

Pienin kaarresäde vaakatasossa

✓

✓

Pienin pystysuuntainen säde (mäki tai notko)

✓

✓

Suurin kallistus

✓

✓

Suurin kallistusvajaus

✓

✓

Kallistusvajaus vaihteissa ja risteyksissä

✓

✓

Yhdenmukaisuus liikenteenohjausta ja valvontaa sekä opasteita/merkinantoa koskevan YTE:n liitteen A1 kanssa

Luistoalue: VARATTU

✓

✓

Sivutuuli: VARATTU

✓

✓

Vierekkäisten raiteiden keskipisteiden pienin etäisyys

✓

✓

Radan geometria:

| — | Radan geometria (EN 13848-1) |
| --- | --- |

—

Radan geometria (EN 13848-1)

| — | Raiteen kierous |
| --- | --- |

—

Raiteen kierous

| — | Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vaihteissa |
| --- | --- |

—

Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vaihteissa

| — | Risteyksien ja vastakiskon välisen kiinteän ohjausvälin vähimmäisarvo tavallisissa risteyksissä |
| --- | --- |

—

Risteyksien ja vastakiskon välisen kiinteän ohjausvälin vähimmäisarvo tavallisissa risteyksissä

| — | Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo risteyksen kärjessä |
| --- | --- |

—

Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo risteyksen kärjessä

| — | Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vastakiskolle/siipikiskolle tultaessa |
| --- | --- |

—

Pyörän vapaan kulun enimmäisarvo vastakiskolle/siipikiskolle tultaessa

| — | Pienin laippauran leveys |
| --- | --- |

—

Pienin laippauran leveys

| — | Suurin sallittu ohjaukseton pituus |
| --- | --- |

—

Suurin sallittu ohjaukseton pituus

| — | Pienin laippauran syvyys |
| --- | --- |

—

Pienin laippauran syvyys

| — | Vastakiskon suurin sallittu ylimääräinen korkeus |
| --- | --- |

—

Vastakiskon suurin sallittu ylimääräinen korkeus

✓

✓

Rajoitukset

Olosuhteisiin liittyvät rajoitukset:

Lämpötila-alue

| — | T(n) (- 40 oC — + 35 oC), |
| --- | --- |

—

T(n) (- 40 oC — + 35 oC),

| — | T(n) (- 25 oC — + 45 oC), |
| --- | --- |

—

T(n) (- 25 oC — + 45 oC),

✓

✓

Vuodenaikaan liittyvät rajoitukset:

TN –radat

Se aika vuodesta, jolloin lämpötila todennäköisesti laskee alle - 25 oC

päivä.kuukausi

✓

✓

TS –radat

Se aika vuodesta, jolloin lämpötila todennäköisesti nousee yli + 35 oC

päivä.kuukausi

✓

✓

LIITE YY

Rakenteet ja mekaaniset osat

Lujuusvaatimukset tietyille vaunujen komponenteille

| YY.1. | JOHDANTO |
| --- | --- |

YY.1.

| YY.2. | VAUNUN RUNKORAKENTEIDEN LUJUUS |
| --- | --- |

YY.2.

| YY.2.1. | Pystysuorista kuormituksista aiheutuvat jännitykset |
| --- | --- |

YY.2.1.

| YY.2.2. | Yhdistetyt jännitykset |
| --- | --- |

YY.2.2.

| YY.2.3. | Vaunun lattian kyky kantaa trukkeja ja maantiekulkuneuvoja(1). |
| --- | --- |

YY.2.3.

| YY.3. | KATETUT VAUNUT, JOISSA ON KIINTEÄ KATTO JA KIINTEÄT TAI LIIKKUVAT SIVUSEINÄT SEKÄ KATETUT VAUNUT, JOISSA ON LIUKUVA KATTO |
| --- | --- |

YY.3.

| YY.3.1. | Kiinteiden sivu- ja päätyseinien lujuus |
| --- | --- |

YY.3.1.

| YY.3.2. | Sivuovien lujuus |
| --- | --- |

YY.3.2.

| YY.3.3. | Liukuseinien lujuus |
| --- | --- |

YY.3.3.

| YY.3.4. | Ohikulkevien junien aiheuttamat voimat |
| --- | --- |

YY.3.4.

| YY.3.5. | Liukuseinillä varustettujen vaunujen lukittavien väliseinien lujuus |
| --- | --- |

YY.3.5.

| YY.3.6. | Katon lujuus |
| --- | --- |

YY.3.6.

| YY.4. | KOKONAAN AUKEAVALLA KATOLLA (RULLAKATOILLA JA SARANOIDUILLA KATOILLA) VARUSTETUT VAUNUT |
| --- | --- |

YY.4.

| YY.4.1. | Raskaiden kappaletavaroiden kuljetukseen tarkoitetut vaunut |
| --- | --- |

YY.4.1.

| YY.4.2. | Raskaan irtotavaran kuljetukseen tarkoitetut vaunut |
| --- | --- |

YY.4.2.

| YY.5. | KORKEALAITAISET AVOVAUNUT |
| --- | --- |

YY.5.

| YY.5.1. | Sivuseinien kyky kestää sivusuuntaisia voimia sekä sivu- ja päätypalkkien törmäyksenkesto |
| --- | --- |

YY.5.1.

| YY.5.2. | Sivuovien lujuus |
| --- | --- |

YY.5.2.

| YY.6. | LAIDATTOMAT AVOVAUNUT JA LAIDATTOMIEN/KORKEALAITAISTEN VAUNUJEN YHDISTELMÄT |
| --- | --- |

YY.6.

| YY.6.1. | Sivu- ja päätylaitojen lujuus |
| --- | --- |

YY.6.1.

| YY.6.2. | Kiinteiden sivulaitojen lujuus |
| --- | --- |

YY.6.2.

| YY.6.3. | Sivupystytukien lujuus |
| --- | --- |

YY.6.3.

| YY.6.4. | Päätypystytukien lujuus |
| --- | --- |

YY.6.4.

| YY.7. | PAINOVOIMAISELLA TYHJENNYKSELLÄ VARUSTETUT VAUNUT |
| --- | --- |

YY.7.

| YY.7.1. | Seinien lujuus |
| --- | --- |

YY.7.1.

| YY.8. | ISO-KONTTIEN JA/TAI VAIHTORUNKOJEN KULJETUKSEEN TARKOITETUT VAUNUT |
| --- | --- |

YY.8.

| YY.8.1. | Konttien ja vaihtolavojen kiinnittäminen |
| --- | --- |

YY.8.1.

| YY.8.2. | Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden lujuusvaatimukset |
| --- | --- |

YY.8.2.

| YY.8.3. | Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sijoittelu |
| --- | --- |

YY.8.3.

| YY.9. | MUITA KUORMAN KIINNITYSLAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET |
| --- | --- |

YY.9.

| YY.10. | HINAUSKOUKUT |
| --- | --- |

YY.10.

YY.1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään tietyissä yleisessä käytössä olevissa vaunutyypeissä käytettävien osien ja rahdin kiinnitysjärjestelmien suunnittelua koskevat vaatimukset. Näitä vaatimuksia on sovellettava vain silloin, kun ne ovat aiotun käytön kannalta asianmukaisia.

YY.2.   VAUNUN RUNKORAKENTEIDEN LUJUUS

YY.2.1.   Pystysuorista kuormituksista aiheutuvat jännitykset

Kulkuneuvoon pystysuoraan kohdistuvat kuormitukset on jaettava seuraavasti:

| — | kahden metrin leveydelle |
| --- | --- |

—

kahden metrin leveydelle

| — | avoimien telivaunujen tai teleillä varustettujen laidattomien avovaunujen kohdalla 1,2 metrin leveydelle |
| --- | --- |

—

avoimien telivaunujen tai teleillä varustettujen laidattomien avovaunujen kohdalla 1,2 metrin leveydelle

| — | koko lattian leveydelle |
| --- | --- |

—

koko lattian leveydelle

sen mukaan, mikä tapa aiheuttaa epäedullisimmat jännitykset alustassa.

Alusta saa kuormattuna taipua enintään 3 ‰ akselivälin mitasta tai telien keskikohtien välistä alkuperäiseen tilanteeseen verrattuna (kaikki vastakkaiseen suuntaan taipumisen vaikutukset mukaan luettuina).

YY.2.2.   Yhdistetyt jännitykset

Tietyntyyppisten vaunujen, kuten sellaisten, joissa on keskeltä lasketut lavat, osalta on erityisen tärkeää ottaa huomioon vaaka- ja pystysuorien kuormitusten yhteisvaikutus.

Paineenalaisten tuotteiden kuljetukseen tarkoitetut säiliövaunut on suunniteltava kestämään ilman pysyviä muodonmuutoksia sekä suurimmasta sallitusta kuormasta että suurimmasta käytön aikaisesta paineesta (jonka RID määrittelee) aiheutuvat rasitukset.

YY.2.3.   Vaunun lattian kyky kantaa trukkeja ja maantiekulkuneuvoja (1)

Vaunun lattian tulee kestää seuraavat kuormitukset ilman pysyviä muodonmuutoksia:

| — | Trukkien aiheuttamat:






  — | trukin molempia etupyöriä kuormitetaan samanaikaisesti 30 kN:n voimalla |
| --- | --- | --- |

—

Trukkien aiheuttamat:

—

trukin molempia etupyöriä kuormitetaan samanaikaisesti 30 kN:n voimalla

| — | pyörän kantava pinta on 220 cm2 ja sen leveys noin 150 mm |
| --- | --- |

—

pyörän kantava pinta on 220 cm2 ja sen leveys noin 150 mm

| — | trukin etupyörien keskimääräinen etäisyys on 650 mm. |
| --- | --- |

—

trukin etupyörien keskimääräinen etäisyys on 650 mm.

| — | Maantiekulkuneuvojen aiheuttamat (koskee vain laidattomia vaunuja ja avoimen/laidattoman vaunun yhdistelmiä):






  — | kuormitus 65 kN kantavaa kaksoispyörää kohti |
| --- | --- | --- |

—

Maantiekulkuneuvojen aiheuttamat (koskee vain laidattomia vaunuja ja avoimen/laidattoman vaunun yhdistelmiä):

—

kuormitus 65 kN kantavaa kaksoispyörää kohti

| — | kaksoispyörän kantava pinta on 700 cm2 ja sen leveys noin 200 mm |
| --- | --- |

—

kaksoispyörän kantava pinta on 700 cm2 ja sen leveys noin 200 mm

Huom: Tämäntyyppisiä toistuvia kuormituksia on mahdollisesti pidettävä väsytyskuormituksina.

YY.3.   KATETUT VAUNUT, JOISSA ON KIINTEÄ KATTO JA KIINTEÄT TAI LIIKKUVAT SIVUSEINÄT SEKÄ KATETUT VAUNUT, JOISSA ON LIUKUVA KATTO

YY.3.1.   Kiinteiden sivu- ja päätyseinien lujuus

1 m:n korkeudella lattiatasosta seinien on kestettävä jäljempänä esitetyt voimat (jotka vaikuttavat sisältä ulospäin). Jäähdytysvaunuissa on otettava huomioon sisäpinnan ja eristeen materiaalien ominaisuudet. Kyseeseen tulee neljä kuormitustapausta:

| a) | sivuttaisvoima, joka kohdistuu kaikkiin sivuseinien pystypalkkeihin |
| --- | --- |

a)

sivuttaisvoima, joka kohdistuu kaikkiin sivuseinien pystypalkkeihin

| b) | kaikkiin päädyn pystypalkkeihin kohdistuva pituussuuntainen voima |
| --- | --- |

b)

kaikkiin päädyn pystypalkkeihin kohdistuva pituussuuntainen voima

| c) | metalliseinien tapauksessa poikittaisvoima, joka kohdistuu sivuseinään tuuletusaukon kohdalla ja sen keskiviivaa myöten |
| --- | --- |

c)

metalliseinien tapauksessa poikittaisvoima, joka kohdistuu sivuseinään tuuletusaukon kohdalla ja sen keskiviivaa myöten

| d) | metalliseinien tapauksessa pitkittäissuuntainen voima, joka kohdistuu päätyseinän keskiviivaan. |
| --- | --- |

d)

metalliseinien tapauksessa pitkittäissuuntainen voima, joka kohdistuu päätyseinän keskiviivaan.

| Kuormitustapaus | Suunnittelun pohjana oleva vähimmäiskuormitus [kN] | Suurin sallittu pysyvä muodonmuutos [mm] |
| --- | --- | --- |
| a | 8 | 2 |
| b | 40 | 1 |
| c | 10 | 3 |
| d | 18 | 2 |

Kuormitustapaus

Suunnittelun pohjana oleva vähimmäiskuormitus [kN]

Suurin sallittu pysyvä muodonmuutos [mm]

a

8

2

b

40

1

c

10

3

d

18

2

Edellä olevissa kuormitustapauksissa c) ja d) kuormitetun alueen on oltava 100 mm × 100 mm

Huom: Puupaneeleista tehtyjen seinien on kestettävä samat kuormitukset kuin metalliseinien, ja paneelien on oltava valmistettu tavalla, joka varmistaa tasaisen laadun ja tasaiset ominaisuudet.

YY.3.2.   Sivuovien lujuus

Liukuovet (yksi- ja kaksiosaiset)

Sivusuuntaiset kuormitukset

Suljettujen ja lukittujen ovien on kestettävä vaakasuuntainen vaunun sisältä ulospäin vaikuttava kohtisuora voima, joka edustaa lastin liikkumisen aiheuttamia voimia sekä voimia, joita aiheuttavat paine-erot, jotka syntyvät matkustajajunien kulkiessa ohi suurella nopeudella tunnelissa. Tämä voima kohdistetaan seuraavilla tavoilla:

| a) | oven keskikohtaan kohdistetaan 8 kN:n voima alueelle 1 m × 1 m |
| --- | --- |

a)

oven keskikohtaan kohdistetaan 8 kN:n voima alueelle 1 m × 1 m

| b) | jokaiseen liitos-/kiinnityskohtaan kohdistetaan 5 kN:n voima alueelle 300 mm × 300 mm . |
| --- | --- |

b)

jokaiseen liitos-/kiinnityskohtaan kohdistetaan 5 kN:n voima alueelle 300 mm × 300 mm .

Näiden voimien tuloksena ei saa syntyä mitään pysyvää muodonmuutosta tai toimintahäiriötä itse oveen (seiniin ja runkoon) tai lukitus- liuku- tai ohjausosiin.

YY.3.3.   Liukuseinien lujuus

Suljettujen ja lukittujen liukuseinien on kestettävä vaakasuuntainen voima, joka vaikuttaa kohtisuoraan vaunun sisältä ulospäin. Tämä voima edustaa lastin liikkumisen aiheuttamia voimia sekä voimia, joita aiheuttavat paine-erot, jotka syntyvät matkustajajunien kulkiessa ohi suurella nopeudella tunnelissa. Kuormitustapaukset ovat seuraavanlaiset:

| a) | Alle 2,5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava samat kuormitukset kuin liukuoville |
| --- | --- |

a)

Alle 2,5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava samat kuormitukset kuin liukuoville

| b) | 2,5–5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava 20 kN:n kuormitus alueelle 1 m × 1 m |
| --- | --- |

b)

2,5–5 m pitkiin liukuseiniin on kohdistettava 20 kN:n kuormitus alueelle 1 m × 1 m

| c) | liukuseiniin, joiden pituus on yli 5 m mutta alle 7 m, on kohdistettava 15 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin, jotka ovat seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m |
| --- | --- |

c)

liukuseiniin, joiden pituus on yli 5 m mutta alle 7 m, on kohdistettava 15 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin, jotka ovat seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m

| d) | liukuseiniin, joiden pituus on yli 7 m, on kohdistettava 20 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin, jotka ovat seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m. |
| --- | --- |

d)

liukuseiniin, joiden pituus on yli 7 m, on kohdistettava 20 kN:n kuormitus molempiin päihin kohtiin, jotka ovat seinän pituuden neljäsosan verran keskelle päin ja 1 m:n korkeudella lattiatasosta, alueelle 1 m × 1 m.

Lisäksi on kohdistettava 10 kN:n kuormitus liukuseinän alareunaan kahden liitos-/kiinnityskohdan välille välittömästi lattiatason yläpuolelle alueelle, jonka mitat ovat seuraavat: 200 mm korkea ja 300 mm leveä.

Image

YY.3.4.   Ohikulkevien junien aiheuttamat voimat

Liukuseinän ulkoisia liitos-/kiinnityskohtia koskevat lisälujuusvaatimukset (ulkopinta alueella, joka on 200 mm korkea ja 300 mm leveä):

| a) | kaksiakselisilla vaunuilla ja telivaunuilla, joissa on enemmän kuin kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima = 11,5 kN |
| --- | --- |

a)

kaksiakselisilla vaunuilla ja telivaunuilla, joissa on enemmän kuin kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima = 11,5 kN

| b) | telivaunuilla, joissa on kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima = 14 kN. |
| --- | --- |

b)

telivaunuilla, joissa on kaksi liukuseinää vaunun sivua kohden: voima = 14 kN.

Voima on kohdistettava välittömästi lattiatason yläpuolelle sekä katon puolella mahdollisimman lähelle ylempää liitos-/kiinnityskohtaa. Yläosan kuormitus voidaan kohdistaa liukuseinän pystysuoraan osaan.

Edellä mainittujen kuormitusten kohdistaminen ei saa aiheuttaa pysyvää näkyvää muodonmuutosta tai vaurioita seinän sulkemiseen, liu’uttamiseen ja ohjaamiseen tarkoitetuille osille. Paneelit on voitava irrottaa vaivatta. Seinässä voidaan sallia pysyvä muodonmuutos, joka vastaa enintään puolta avoimen seinän sisäpinnan ja suljetun seinän uloimman kohdan etäisyydestä.

YY.3.5.   Liukuseinillä varustettujen vaunujen lukittavien väliseinien lujuus

Väliseinän ollessa lukittuna on neliömäiselle alueelle suuruudeltaan 1 m × 1 m 600 mm ja 1 100 mm lattiapinnan yläpuolelle kohdistettava kuormalavoilla olevan lastin aiheuttamia rasituksia simuloiva 5 tonnin pusku nopeudella 13 km/h. Voimat ja väliseinän muodonmuutos on mitattava. Muodonmuutos ei saa aiheuttaa väliseinän irtoamista tai vaurioittaa lukitusmekanismia.

Alemman salvan vastakappaleeseen on kohdistettava 50 kN:n voima alueelle 100 mm × 100 mm. Kuormitus ei saa aiheuttaa vaurioita tai pysyvää muodonmuutosta.

YY.3.6.   Katon lujuus

Katon on ilman pysyvää muodonmuutosta kestettävä 1 kN:n voima, joka kohdistetaan ulkoa sisälle päin 200 cm2:n suuruiselle alueelle.

Lisäksi liukuvien kattojen on kestettävä sisältä ulospäin vaikuttava 4,5 kN:n pystysuora voima, joka kohdistetaan kuhunkin liitos-/kiinnityskohtaan 300 × 300 mm:n suuruiselle alueelle. Tämä kuormitus ei saa aiheuttaa vaurioita tai pysyvää muodonmuutosta katon sulkemiseen, liu’uttamiseen ja ohjaamiseen tarkoitetuille osille.

YY.4.   KOKONAAN AUKEAVALLA KATOLLA (RULLAKATOILLA JA SARANOIDUILLA KATOILLA) VARUSTETUT VAUNUT

YY.4.1.   Raskaiden kappaletavaroiden kuljetukseen tarkoitetut vaunut

Sivuseinien lujuus

Sivuseinien on kestettävä neljään ovipilariin 1,5 m lattiatason yläpuolelle kohdistettu 30 kN:n kokonaisvoima. Seinän ylemmän osan elastisen muodonmuutoksen on oltava pienempi kuin tarvitaan katon kiskoilta siirtymiseen. Kuormituksen jälkeen katon on oltava täysin toimintakuntoinen.

Sivuseinän oven lujuus

Oven on täytettävä tavallista ovea koskevat 3.2 kohdan vaatimukset.

Katon lujuus

Jos on oletettavissa, että katolla kävellään, sen on kestettävä ihmisen paino. Katon on kestettävä 1 kN:n voima, joka kohdistetaan epäedullisimpaan paikkaan alueelle 300 mm × 300 mm.

YY.4.2.   Raskaan irtotavaran kuljetukseen tarkoitetut vaunut

Sivuseinien lujuus

4.1. kohdan mukaisesti.

Sivuseinän oven lujuus

3.2. kohdan mukaisesti.

Katon lujuus

3.6. kohdan mukaisesti.

YY.5.   KORKEALAITAISET AVOVAUNUT

YY.5.1.   Sivuseinien kyky kestää sivusuuntaisia voimia sekä sivu- ja päätypalkkien törmäyksenkesto

Kyseeseen tulevat seuraavat kuormitustapaukset, joissa voima vaikuttaa sisältä ulospäin vaakasuuntaisena 1,5 m lattiatason yläpuolella:

| a) | 100 kN:n voima kohdistettuna kunkin sivuseinän keskipilareihin jäljempänä kuvatulla tavalla |
| --- | --- |

a)

100 kN:n voima kohdistettuna kunkin sivuseinän keskipilareihin jäljempänä kuvatulla tavalla

| b) | 40 kN:n voima kohdistettuna alaslaskettavilla päädyillä varustettujen vaunujen nurkkapilareihin |
| --- | --- |

b)

40 kN:n voima kohdistettuna alaslaskettavilla päädyillä varustettujen vaunujen nurkkapilareihin

| c) | 25 kN:n voima kohdistettuna sivuseinien yläpalkkien keskikohtaan |
| --- | --- |

c)

25 kN:n voima kohdistettuna sivuseinien yläpalkkien keskikohtaan

| d) | 60 kN:n voima kohdistettuna päätyjen kääntöovien yläpalkin keskiosaan, jos vaunussa on sellaiset. |
| --- | --- |

d)

60 kN:n voima kohdistettuna päätyjen kääntöovien yläpalkin keskiosaan, jos vaunussa on sellaiset.

Huom: Kohtien a) ja b) testejä tehtäessä on vaaditut voimat kohdistettava kahdesti peräkkäin, ja huomioon on otettava vain toisen kuormituskerran aikana mitatut muodonmuutokset.

Voiman kohdistuskohdassa syntyvä pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 1 mm. Lisäksi elastinen muodonmuutos ei saa aiheuttaa kuormaulottuman ylittämistä.

Paikalliset muodonmuutostestit

Painaumatestit on tehtävä sivuseinien yläpalkeille kohdistamalla niihin pystysuora 40 kN:n voima siten, kuin jäljempänä on esitetty. Voiman vaikutuspisteessä syntyvä pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 2 mm.

Image

YY.5.2.   Sivuovien lujuus

Vaakasuuntainen 20 kN:n voima on kohdistettava oven lukitussalvan korkeudelle tai 1 m:n korkeudelle lattiatasosta oviaukon keskiviivan kohdalla. Itse oven pysyvä muodonmuutos ei saa olla suurempi kuin 1 mm, eikä testin tuloksena saa syntyä liukukiskojen tai sulkulaitteiden vaurioita tai pysyviä muodonmuutoksia.

YY.6.   LAIDATTOMAT AVOVAUNUT JA LAIDATTOMIEN/KORKEALAITAISTEN VAUNUJEN YHDISTELMÄT

YY.6.1.   Sivu- ja päätylaitojen lujuus

Vaatimuksena on, että laidat kestävät kuormituksen, jonka aiheuttaa kuorma-auto, jonka paino on 65 kN kutakin kaksinkertaista kantavaa pyörää kohden jakautuneena alueelle, jonka pinta-ala on yhteensä 700 cm2 (pyörän leveys noin 200 mm), kun laidat on laskettu puskimien varaan tai puskinpalkkiin jäykästi kiinnitettyjen tukien varaan puhuttaessa päätylaidoista ja laiturin varaan puhuttaessa sivulaidoista.

Tämä kuormitus ei saa synnyttää näkyviä pysyviä muodonmuutoksia.

Alumiinista valmistetuille päätylaidoille voidaan tarvita lisäksi dynaamisia testejä.

Edellä selostetun lisäksi on tehtävä jäljempänä selostetut kuormitukset ja staattiset testit.

Päätylaita

Image

Sivulaita

Image

YY.6.2.   Kiinteiden sivulaitojen lujuus

Kiinteiden sivulaitojen reunoihin on kohdistettava 30 kN:n voima 350 mm × 200 mm kokoiselle alueelle. Voima on kohdistettava vaakasuunnassa vaunun sisältä ulospäin laidan keskellä.

YY.6.3.   Sivupystytukien lujuus

Kääntyvien tai irrotettavien pystytukien on kestettävä seuraavat kuormitukset:

| — | ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle reiän keskustasta (kääntyvä pystytuki) |
| --- | --- |

—

ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle reiän keskustasta (kääntyvä pystytuki)

| — | ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle ylemmästä kiinnityslaipasta (irrotettava pystytuki) |
| --- | --- |

—

ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 35 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 500 mm:n etäisyydelle ylemmästä kiinnityslaipasta (irrotettava pystytuki)

YY.6.4.   Päätypystytukien lujuus

Jokaisen päätypystytuen on kestettävä ulospäin suuntautuva vaakasuuntainen 80 kN:n kuormitus, joka kohdistuu 350 mm lattiatason yläpuolelle.

YY.7.   PAINOVOIMAISELLA TYHJENNYKSELLÄ VARUSTETUT VAUNUT

YY.7.1.   Seinien lujuus

Seinien on kestettävä suurimmat sallitut kuormitukset sen mukaan, mitä vaunuilla on tarkoitus kuljettaa.

YY.8.   ISO-KONTTIEN JA/TAI VAIHTORUNKOJEN KULJETUKSEEN TARKOITETUT VAUNUT

YY.8.1.   Konttien ja vaihtolavojen kiinnittäminen

ISO-kontit ja vaihtolavat on kiinnitettävä rautatievaunuihin käyttäen laitteita, jotka kiinnittyvät lastausyksikköjen valettuihin ISO-kulmakappaleisiin tai kulmalevyihin. Nykyisin tähän tarkoitukseen käytetään mm. kohdistustappeja ja kierrettäviä lukitsimia.

YY.8.2.   Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden lujuusvaatimukset

Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sekä niihin liittyvien kiinnikkeiden ja niiden kiinnityksen vaunuun on kestettävä seuraavat kiihtyvyydet, jotka kohdistetaan vastaavat konttien/vaihtolavojen suurimpaan sallittuun kokonaismassaan. Syntyvä voima on kohdistettava kontin/vaihtolavan pohjan tasossa kuorman ollessa kiinnitettynä taulukon mukaisella määrällä kiinnikkeitä, joiden oletetaan jakavan kuormituksen keskenään tasaisesti. Väsytyskuormitusten oletetaan vaikuttavan samassa vaiheessa 107 jakson verran tai materiaalin väsymistä kuvaavassa suunnittelusäännöstössä mainitun väsymisrajan mukaisen määrän jaksoja (mikäli tämä luku on pienempi).

| | Suunta | Kiihtyvyys | Kiinnityskohtien määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| Koestuskuormitus | Pitkittäinen | 2g | Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta |
| Sivuttainen | 1g | Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta |
| Pystysuuntainen alaspäin suuntautuva | 2g | Kiinnitetty neljästä kohdasta |
| Pystysuuntainen ylöspäin suuntautuva | 1g | Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta |
| Väsytys-kuormitus | Pitkittäinen | ± 0,2g | Kiinnitetty neljästä kohdasta |
| Sivuttainen | ± 0,25g | Kiinnitetty neljästä kohdasta |
| Pystysuuntainen | ± 0,6g | Kiinnitetty neljästä kohdasta |

Suunta

Kiihtyvyys

Kiinnityskohtien määrä

Koestuskuormitus

Pitkittäinen

2g

Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta

Sivuttainen

1g

Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta

Pystysuuntainen alaspäin suuntautuva

2g

Kiinnitetty neljästä kohdasta

Pystysuuntainen ylöspäin suuntautuva

1g

Kiinnitetty mistä tahansa kahdesta kohdasta

Väsytys-kuormitus

Pitkittäinen

± 0,2g

Kiinnitetty neljästä kohdasta

Sivuttainen

± 0,25g

Kiinnitetty neljästä kohdasta

Pystysuuntainen

± 0,6g

Kiinnitetty neljästä kohdasta

Tappikiinnikkeiden on kestettävä ylöspäin vaikuttava tappien keskiviivaan kohdistuva pystysuuntainen kuormitus suuruudeltaan 150 kN ilman, että ne taipuvat käyttökelvottomiksi.

YY.8.3.   Konttien/vaihtolavojen kiinnityslaitteiden sijoittelu

Sijoittelu pituussuunnassa

Kiinnityslaitteet on sijoitettava niin, että ne sopivat niiden konttien/vaihtolavojen pituuksille, joita vaunulla on tarkoitus kuljettaa. Seuraavassa taulukossa on esitetty kiinnityslaitteiden välit pituussuunnassa eri pituisille konteille ja vaihtolavoille:

| Kontin/vaihtolavan kokotunnus | Kontin/vaihtolavan pituus | Kiinnityslaitteiden väli pituussuunnassa (mm) |
| --- | --- | --- |
| mm | jalkaa (’) ja tuumaa (’’) |
| 1 | 2 991 | 10’ | 2 787 ± 2 |
| 2 | 6 058 | 20’ | 5 853 ± 3 |
| 3 | 9 125 | 30’ | 8 918 ± 4 |
| 4 | 12 192 | 40’ | 11 985 ± 5 |
| A | 7 150 | | 5 853 ± 3 |
| B | 7 315 | 24’ | 5 853 ± 3 |
| C | 7 420 | | 5 853 ± 3 |
| D | 7 430 | 24’6” | 5 853 ± 3 |
| E | 7 800 | | 5 853 ± 3 |
| F | 8 100 | | 5 853 ± 3 |
| G | 12 500 | 41” | 11 985 ± 5 |
| H | 13 106 | 43” | 11 985 ± 5 |
| K | 13 600 | | 11 985 ± 5 |
| L | 13 716 | 45” | 11 985 ± 5 |
| M | 14 630 | 48” | 11 985 ± 5 |
| N | 14 935 | 49” | 11 985 ± 5 |
| P | 16 154 | | 11 985 ± 5 |

Kontin/vaihtolavan kokotunnus

Kontin/vaihtolavan pituus

Kiinnityslaitteiden väli pituussuunnassa (mm)

mm

jalkaa (’) ja tuumaa (’’)

1

2 991

10’

2 787 ± 2

2

6 058

20’

5 853 ± 3

3

9 125

30’

8 918 ± 4

4

12 192

40’

11 985 ± 5

A

7 150

5 853 ± 3

B

7 315

24’

5 853 ± 3

C

7 420

5 853 ± 3

D

7 430

24’6”

5 853 ± 3

E

7 800

5 853 ± 3

F

8 100

5 853 ± 3

G

12 500

41”

11 985 ± 5

H

13 106

43”

11 985 ± 5

K

13 600

11 985 ± 5

L

13 716

45”

11 985 ± 5

M

14 630

48”

11 985 ± 5

N

14 935

49”

11 985 ± 5

P

16 154

11 985 ± 5

Sijoittelu sivusuunnassa

Kiinteät kiinnityslaitteet

Kiinteät kiinnityslaitteet on sijoitettava vaunuun 2 259 ± 2 mm:n päähän toisistaan sivusuunnassa mitaten.

Alas taitettavat tapit

Tappiparien toiminnalliset mitat (a1, a2 ja C), kun välys on poistettu nuolen osoittamassa suunnassa. Näitä toiminnallisia mittoja on noudatettava käytön aikana tappien rakenteesta riippumatta (kiinteät tai alas taitettavat):

Image

Tappien mitat

Tappien sallitut käytön aikaiset mitat ovat seuraavat:

| Valmistusmitta | Mitan käytön aikainen raja-arvo |
| --- | --- |
| R3 | Enintään R15 |
| 45o | Enintään 65o |
| 4 +0,5/0 | Vähintään 3,5 mm |
| 90o
  0/+1,5 | Enintään 90o
  0/+2,0 (ks. huomautus) |

Valmistusmitta

Mitan käytön aikainen raja-arvo

R3

Enintään R15

45o

Enintään 65o

4 +0,5/0

Vähintään 3,5 mm

90o
  0/+1,5

Enintään 90o
  0/+2,0 (ks. huomautus)

Huom: Kohdistettaessa tapin päähän sivuttaisvoima vaunun keskikohtaa päin (eli poistettaessa kaikki välys) on kulma mitattava tapin rungon ja vastakkaisten tappien alustangon suhteen kohtisuoraan asetetun teräsviivaimen väliltä.

Tappien mittojen on uutena oltava seuraavat:

Image

YY.9.   MUITA KUORMAN KIINNITYSLAITTEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Vinssien, hihnojen ja kuorman kiinnitysrenkaiden lujuuden koestuksen vähimmäisvaatimukset ovat seuraavat:

Ilman hihnoja käytettävien kuorman kiinnitysvinssien on kestettävä 76 kN:n kuormitus.

Kuorman kiinnityshihnat on mitoitettava vähintään 45 kN:n kuormitukselle.

Muut vaatimukset noudattelevat seuraavassa annettuja esimerkkejä erilaisista Euroopassa käytettävistä tavaravaunuista.

| Vaunun tyyppi ja pituus puskimeen | Kirjaintunnus | Tarvittavien kuorman kiinnityslaitteiden tyyppi, määrä ja sijainti | Kutakin kiinnityslaitetta koskeva kuormitustapaus (tai mitat) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyypin 1 ja 3 kaksiakseliset katetut vaunut
  14,02 m | Gbs | 18 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä (1,1 m lattiatasosta) ja 10 alarivissä (0,35 m lattiatasosta). | Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm. |
| Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava kuusi kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä 12). | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Tyypin 2 kaksiakseliset katetut vaunut
  10,58 m | Gs | 14 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kuusi ylärivissä ja kahdeksan alarivissä. | Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm. |
| Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava neljä kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä kahdeksan). | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Tyypin 3 kaksiakseliset katetut vaunut
  14,02 m | Hbfs | 18 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä (1,1 m lattiatasosta) ja 10 alarivissä (0,35 m lattiatasosta). | Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm. |
| Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava neljä kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä kahdeksan). | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Kaksiakseliset avoimet korkealaitaiset vaunut 10,0 m | Es | Kuorman peittämistä tai kiinnittämistä varten vaunun ulkopuolella on oltava kahdeksan kiinnityslaitetta kummassakin sivuseinässä. | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kaksiakseliset laidattomat vaunut
  13,86 m | Ks | Kiinnitystangot tai -renkaat peitteiden kiinnittämiseen. 24 sivuilla ja kahdeksan päissä. | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kahdeksan rengasta tai kiinnitystankoa (neljä sivuseinää kohden) avattavien laitojen tasossa | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 12 lattiaan upotettua kiinnityslaitetta tasaisin välein kummallakin sivulla. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Kaksiakseliset avoimet korkealaitaiset/laidattomat yhdistelmävaunut
  13,86 m | Os | 12 peitteen kiinnitysrengasta lattian ulkoreunassa kummallakin sivulla ja neljä kummassakin päädyssä | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Neljä kiinnitysrengasta on asennettava samaan reunaan kummallekin sivulle. | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Tyypin 1 katetut telivaunut
  16,52 m | Gas/Gass | 16 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa eli kahdeksan kummassakin sivuseinässä. Kiinnikkeet on asennettava 0,35 m:n korkeudelle lattiatasosta, eivätkä ne saa olla ulkonevia. | Lujuusvaatimusta ei ole määritelty. |
| Tyypin 2 katetut telivaunut
  21,7 m | Gabs/ Gabss | 14 kiinnityslaitetta sijoitettuna sivuseinille eli yksi kuhunkin sivuseinän päähän, yksi jokaisen oven pystypienaan ja yksi jokaisen sivuseinän keskelle. Kiinnikkeet on sijoitettava noin 1,5 m:n korkeudelle lattiatasosta. Niiden on oltava seinän tasalla. | Niiden on kestettävä 40 kN:n veto vaunun pituusakselin suunnassa. |
| Tyypin 1 korkealaitaiset telivaunut
  14,04 m | Eas/Eaos | 13 vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.
  Kaksi vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä. | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Tyypin 2 korkealaitaiset avoimet telivaunut
  15,74 m | Eanos | Kuusi vaunun sisäpuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.
  Kaksi vaunun sisäpuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä. Kiinnikkeet on sijoitettava mahdollisimman tasaisin välein noin 0,2 m:n korkeudelle lattiatasosta, ja niiden on oltava seinän tasalla, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 40 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| 14 vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.
  Kaksi vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä. | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Tyypin 1 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)
  19,9 m | Rs/Res | 36 rengasta sivurunkopalkeissa | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 18 koukkua sivurunkopalkeissa | Kunkin koukun poikkileikkauksen on vastattava vähintään 40 mm:n halkaisijaa. |
| Tyypin 1 laidattomat telivaunut (aukeavin sivuin varustetut)
  19,9 m | Rns/Rens | 36 rengasta sivurunkopalkeissa | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 18 kiinnitystankoa avattavien sivujen/päätyjen sisäpinnan tasalla | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 18 kiinnityslaitetta lattialla sijoiteltuna tasaisesti vaunun pituudelta. Kiinnikkeet eivät saa olla koholla lattian tasosta, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Tyypin 2 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)
  14,04 m | Rmms/ Rmmns | 24 rengasta sivurunkopalkeissa | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 14 koukkua sivurunkopalkeissa | Kunkin koukun poikkileikkauksen on vastattava vähintään 40 mm:n halkaisijaa. |
| Tyypin 2 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)
  19,9 m | Remms/ Remmns | 24 rengasta sivurunkopalkeissa | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 12 kiinnitystankoa avattavien sivujen/päätyjen sisäpinnan tasalla | Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| 12 kiinnityslaitetta lattialla sijoiteltuna tasaisesti vaunun pituudelta. Kiinnikkeet eivät saa olla koholla lattian tasosta, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Avattavalla katolla varustetut telivaunut
  14,04 m–14,29 m | Taems | Vaunun lattiaan voidaan asentaa kuusi kiinnityslaitetta, jotka sijoitetaan tasaisesti vaunun kummallekin puolelle (yhteensä 12). Jos vaunuun on asennettu tällaiset kiinnikkeet, ne eivät saa olla lattian tasosta ulkonevia, kun niitä ei käytetä. Lisäksi niiden on täytettävä viereisen sarakkeen lujuusvaatimukset. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Tyypin 1 katetut telivaunut, joissa on liukuseinät
  21,7 m | Habiss | Vaunun lattiaan suositellaan asennettavaksi 16 kiinnityslaitetta. Jos tällaisia kiinnikkeitä asennetaan, ne on sijoitettava pituussuunnassa seuraavin välein: 4 370 mm / 600 mm / 4 200 mm / 1 000 mm / 4 200 mm / 600 mm / 4 370 mm. Sivusuunnassa kiinnikkeet on sijoitettava 970 mm:n etäisyydelle vaunun keskiviivasta. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Tyypin 2A katetut telivaunut, joissa on liukuseinät
  24,13 m | Habbins | Vaunun lattiaan on asennettava 16 kiinnityslaitetta. Kiinnikkeet on sijoiteltava tasavälein kummankin sivuseinän viereen. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Vaunun kumpaankin päätyseinään on asennettava neljä kiinnityslaitetta siten, että ne ovat vaunun sisällä lähellä kunkin kulman pystypalkkia noin 0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella lattiatasosta. | Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin suuntiin, kun voima kohdistetaan samanaikaisesti kahteen samalla korkeudella olevaan kiinnikkeeseen. |
| Tyypin 1A ja 2A kaksiakseliset katetut vaunut, joissa on liukuseinät
  14,2 m ja 15,5 m | Hbins/ Hbbins | Vaunun lattiaan on asennettava 12 kiinnityslaitetta. Ne on sijoiteltava tasavälein kummankin sivuseinän viereen. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden. |
| Vaunun kumpaankin päätyseinään on asennettava neljä kiinnityslaitetta siten, että ne ovat vaunun sisällä lähellä kunkin kulman pystypalkkia noin 0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella lattiatasosta. Ne eivät saa ulottua seinän tason ulkopuolelle, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin suuntiin, kun voima kohdistetaan samanaikaisesti kahteen samalla korkeudella olevaan kiinnikkeeseen. |
| Laidattomat telivaunut, joissa on mekaaninen laite kuorman peittämiseksi 19,9 m ja 20,09 m | Rils/Rilns | Suositus on, että vaunuihin asennetaan 10 sisään vedettävää kiinnitysrengasta. Kiinnitysrenkaat on sijoitettava pituussuunnassa tasaisin välein, ja niiden on oltava lattian tasolla, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjan suuntaiseen pystysuoraan tasoon nähden. |
| Suositus on, että päätyseinien sisäpuolelle asennetaan neljä kiinnitysrengasta. | Lujuusvaatimusta ei ole määritelty. |
| Kahdella kolmiakselisella telillä varustetut laidattomat vaunut
  16,4 m | Sammns | Runkopalkkeihin on asennettava 26 pyöreää teräsrengasta | Valmistettava pyöreästä tangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm. |
| Lattiaan on asennettava 12 kiinnitysrengasta tasaisin välein vaunun kummallekin reunoille, ja ne eivät saa ulottua lattiapinnan yläpuolelle, kun niitä ei käytetä. | Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjan suuntaiseen pystysuoraan tasoon nähden. |

Vaunun tyyppi ja pituus puskimeen

Kirjaintunnus

Tarvittavien kuorman kiinnityslaitteiden tyyppi, määrä ja sijainti

Kutakin kiinnityslaitetta koskeva kuormitustapaus (tai mitat)

Tyypin 1 ja 3 kaksiakseliset katetut vaunut

14,02 m

Gbs

18 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä (1,1 m lattiatasosta) ja 10 alarivissä (0,35 m lattiatasosta).

Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm.

Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava kuusi kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä 12).

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Tyypin 2 kaksiakseliset katetut vaunut

10,58 m

Gs

14 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kuusi ylärivissä ja kahdeksan alarivissä.

Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm.

Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava neljä kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä kahdeksan).

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Tyypin 3 kaksiakseliset katetut vaunut

14,02 m

Hbfs

18 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa kummassakin sivuseinässä, kahdeksan ylärivissä (1,1 m lattiatasosta) ja 10 alarivissä (0,35 m lattiatasosta).

Kiinnitysrenkaat on valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 14 mm.

Jos vaunuissa on lattiaan sijoitettuja kiinnitysrenkaita, niitä on oltava neljä kappaletta tasaisin välein kummankin sivuseinän vieressä (yhteensä kahdeksan).

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Kaksiakseliset avoimet korkealaitaiset vaunut 10,0 m

Es

Kuorman peittämistä tai kiinnittämistä varten vaunun ulkopuolella on oltava kahdeksan kiinnityslaitetta kummassakin sivuseinässä.

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kaksiakseliset laidattomat vaunut

13,86 m

Ks

Kiinnitystangot tai -renkaat peitteiden kiinnittämiseen. 24 sivuilla ja kahdeksan päissä.

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kahdeksan rengasta tai kiinnitystankoa (neljä sivuseinää kohden) avattavien laitojen tasossa

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

12 lattiaan upotettua kiinnityslaitetta tasaisin välein kummallakin sivulla.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Kaksiakseliset avoimet korkealaitaiset/laidattomat yhdistelmävaunut

13,86 m

Os

12 peitteen kiinnitysrengasta lattian ulkoreunassa kummallakin sivulla ja neljä kummassakin päädyssä

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Neljä kiinnitysrengasta on asennettava samaan reunaan kummallekin sivulle.

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Tyypin 1 katetut telivaunut

16,52 m

Gas/Gass

16 kääntyvää rengasta tai kiinteää kiinnitystankoa eli kahdeksan kummassakin sivuseinässä. Kiinnikkeet on asennettava 0,35 m:n korkeudelle lattiatasosta, eivätkä ne saa olla ulkonevia.

Lujuusvaatimusta ei ole määritelty.

Tyypin 2 katetut telivaunut

21,7 m

Gabs/ Gabss

14 kiinnityslaitetta sijoitettuna sivuseinille eli yksi kuhunkin sivuseinän päähän, yksi jokaisen oven pystypienaan ja yksi jokaisen sivuseinän keskelle. Kiinnikkeet on sijoitettava noin 1,5 m:n korkeudelle lattiatasosta. Niiden on oltava seinän tasalla.

Niiden on kestettävä 40 kN:n veto vaunun pituusakselin suunnassa.

Tyypin 1 korkealaitaiset telivaunut

14,04 m

Eas/Eaos

13 vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.

Kaksi vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä.

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Tyypin 2 korkealaitaiset avoimet telivaunut

15,74 m

Eanos

Kuusi vaunun sisäpuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.

Kaksi vaunun sisäpuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä. Kiinnikkeet on sijoitettava mahdollisimman tasaisin välein noin 0,2 m:n korkeudelle lattiatasosta, ja niiden on oltava seinän tasalla, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 40 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

14 vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin sivuseinässä.

Kaksi vaunun ulkopuolelle asennettua kiinnitysrengasta kummassakin päätyseinässä.

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Tyypin 1 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)

19,9 m

Rs/Res

36 rengasta sivurunkopalkeissa

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

18 koukkua sivurunkopalkeissa

Kunkin koukun poikkileikkauksen on vastattava vähintään 40 mm:n halkaisijaa.

Tyypin 1 laidattomat telivaunut (aukeavin sivuin varustetut)

19,9 m

Rns/Rens

36 rengasta sivurunkopalkeissa

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

18 kiinnitystankoa avattavien sivujen/päätyjen sisäpinnan tasalla

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

18 kiinnityslaitetta lattialla sijoiteltuna tasaisesti vaunun pituudelta. Kiinnikkeet eivät saa olla koholla lattian tasosta, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Tyypin 2 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)

14,04 m

Rmms/ Rmmns

24 rengasta sivurunkopalkeissa

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

14 koukkua sivurunkopalkeissa

Kunkin koukun poikkileikkauksen on vastattava vähintään 40 mm:n halkaisijaa.

Tyypin 2 laidattomat telivaunut (ilman aukeavia sivuja)

19,9 m

Remms/ Remmns

24 rengasta sivurunkopalkeissa

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Kahdeksan rengasta avattavien päätyjen ulkopuolella

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

12 kiinnitystankoa avattavien sivujen/päätyjen sisäpinnan tasalla

Valmistettava pyöreästä terästangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

12 kiinnityslaitetta lattialla sijoiteltuna tasaisesti vaunun pituudelta. Kiinnikkeet eivät saa olla koholla lattian tasosta, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Avattavalla katolla varustetut telivaunut

14,04 m–14,29 m

Taems

Vaunun lattiaan voidaan asentaa kuusi kiinnityslaitetta, jotka sijoitetaan tasaisesti vaunun kummallekin puolelle (yhteensä 12). Jos vaunuun on asennettu tällaiset kiinnikkeet, ne eivät saa olla lattian tasosta ulkonevia, kun niitä ei käytetä. Lisäksi niiden on täytettävä viereisen sarakkeen lujuusvaatimukset.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Tyypin 1 katetut telivaunut, joissa on liukuseinät

21,7 m

Habiss

Vaunun lattiaan suositellaan asennettavaksi 16 kiinnityslaitetta. Jos tällaisia kiinnikkeitä asennetaan, ne on sijoitettava pituussuunnassa seuraavin välein: 4 370 mm / 600 mm / 4 200 mm / 1 000 mm / 4 200 mm / 600 mm / 4 370 mm. Sivusuunnassa kiinnikkeet on sijoitettava 970 mm:n etäisyydelle vaunun keskiviivasta. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Tyypin 2A katetut telivaunut, joissa on liukuseinät

24,13 m

Habbins

Vaunun lattiaan on asennettava 16 kiinnityslaitetta. Kiinnikkeet on sijoiteltava tasavälein kummankin sivuseinän viereen. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Vaunun kumpaankin päätyseinään on asennettava neljä kiinnityslaitetta siten, että ne ovat vaunun sisällä lähellä kunkin kulman pystypalkkia noin 0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella lattiatasosta.

Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin suuntiin, kun voima kohdistetaan samanaikaisesti kahteen samalla korkeudella olevaan kiinnikkeeseen.

Tyypin 1A ja 2A kaksiakseliset katetut vaunut, joissa on liukuseinät

14,2 m ja 15,5 m

Hbins/ Hbbins

Vaunun lattiaan on asennettava 12 kiinnityslaitetta. Ne on sijoiteltava tasavälein kummankin sivuseinän viereen. Ne eivät saa ulottua lattiatason yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 85 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjaan nähden.

Vaunun kumpaankin päätyseinään on asennettava neljä kiinnityslaitetta siten, että ne ovat vaunun sisällä lähellä kunkin kulman pystypalkkia noin 0,75 m:n ja 1,5 m:n korkeudella lattiatasosta. Ne eivät saa ulottua seinän tason ulkopuolelle, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 30 kN:n veto kaikkiin suuntiin, kun voima kohdistetaan samanaikaisesti kahteen samalla korkeudella olevaan kiinnikkeeseen.

Laidattomat telivaunut, joissa on mekaaninen laite kuorman peittämiseksi 19,9 m ja 20,09 m

Rils/Rilns

Suositus on, että vaunuihin asennetaan 10 sisään vedettävää kiinnitysrengasta. Kiinnitysrenkaat on sijoitettava pituussuunnassa tasaisin välein, ja niiden on oltava lattian tasolla, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjan suuntaiseen pystysuoraan tasoon nähden.

Suositus on, että päätyseinien sisäpuolelle asennetaan neljä kiinnitysrengasta.

Lujuusvaatimusta ei ole määritelty.

Kahdella kolmiakselisella telillä varustetut laidattomat vaunut

16,4 m

Sammns

Runkopalkkeihin on asennettava 26 pyöreää teräsrengasta

Valmistettava pyöreästä tangosta, jonka halkaisija on vähintään 16 mm.

Lattiaan on asennettava 12 kiinnitysrengasta tasaisin välein vaunun kummallekin reunoille, ja ne eivät saa ulottua lattiapinnan yläpuolelle, kun niitä ei käytetä.

Kestettävä 170 kN:n vetokuormitus, joka kohdistetaan 45 asteen kulmassa lattiaan ja 30 asteen kulmassa vaunun keskilinjan suuntaiseen pystysuoraan tasoon nähden.

YY.10.   HINAUSKOUKUT

Jos hinauskoukkuja on asennettu, niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| Vaunun tyyppi | Koukkujen määrä | Koukkujen sijainti |
| --- | --- | --- |
| Yksi tai kaksi käynti- tai päätysiltaa, alustan leveys 2 500 mm | Yksi kummallakin puolella | Vapaavalintainen |
| Yleinen tapaus | Yksi kummallakin puolella | Vaunun keskellä |
| Rakenne, jonka takia koukkua ei voida asentaa vaunun keskelle | Kaksi kummallakin puolella | Lähellä vaunun kulmia |

Vaunun tyyppi

Koukkujen määrä

Koukkujen sijainti

Yksi tai kaksi käynti- tai päätysiltaa, alustan leveys 2 500 mm

Yksi kummallakin puolella

Vapaavalintainen

Yleinen tapaus

Yksi kummallakin puolella

Vaunun keskellä

Rakenne, jonka takia koukkua ei voida asentaa vaunun keskelle

Kaksi kummallakin puolella

Lähellä vaunun kulmia

Koukun ja sen kiinnityksen alustaan on oltava riittävän luja, jotta niiden avulla voidaan hinata kokonaismassaltaan 240 tonnin painoista vaunuryhmää yhdestä koukusta vetäen siten, että veto suuntautuu ulospäin 30 asteen kulmassa radan keskiviivaan nähden. Tämän vuoksi koukku on suunniteltava kestämään 50 kN:n vetoa.

Huomautuksia

| 1. | Hinauskoukku on sijoitettava siten, että hinausvaijeri ei vahingoita portaita, kytkimen hallintavipuja tai jarrukahvoja. |
| --- | --- |

1.

Hinauskoukku on sijoitettava siten, että hinausvaijeri ei vahingoita portaita, kytkimen hallintavipuja tai jarrukahvoja.

| 2. | Hinauskoukku on sijoitettava siten, ettei ole vaaraa vaihtotyötä tekevän henkilön vaatteiden (etenkään housunlahkeiden) tarttumisesta siihen, kun tämä nousee portaille tai pois niiltä. |
| --- | --- |

2.

Hinauskoukku on sijoitettava siten, ettei ole vaaraa vaihtotyötä tekevän henkilön vaatteiden (etenkään housunlahkeiden) tarttumisesta siihen, kun tämä nousee portaille tai pois niiltä.

| 3. | Junan vierellä työskenteleville henkilöille aiheutuvien vaarojen vähentämiseksi mikään hinauskoukun osa ei saa ulottua 250 mm:ä enempää vaunun alustan tai rungon ulkopuolelle. Jos koukun osat ulottuvat 150–250 mm vaunun alustan tai rungon ulkopuolelle, koukku ja sen pidike on maalattava keltaiseksi. |
| --- | --- |

3.

Junan vierellä työskenteleville henkilöille aiheutuvien vaarojen vähentämiseksi mikään hinauskoukun osa ei saa ulottua 250 mm:ä enempää vaunun alustan tai rungon ulkopuolelle. Jos koukun osat ulottuvat 150–250 mm vaunun alustan tai rungon ulkopuolelle, koukku ja sen pidike on maalattava keltaiseksi.

---

(1)  Vaunun puulattian lujuuden määrittämistä käsitellään ERRI:n raportin B 12/DT 135 osassa 3 A otsikolla ”Allgemein anwendbare Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Yleisesti käytettävät laskutavat uudentyyppisiä tavaravaunuja tai tavaravaunujen telejä kehitettäessä). Tässä teknisessä asiakirjassa on tietoja uusien vaunujen puulattioiden suunnittelusta. Testejä ei tarvitse tehdä, jos lattiat vastaavat asiakirjan ERRI B 12/DT 135 määräyksiä.

LIITE ZZ

RAKENTEET JA MEKAANISET OSAT

Venymäkriteeriin perustuva sallittu jännitys

ZZ.1.   RAKENNETERÄKSET

Rakenneteräksille varmuuskerroin, jota standardin EN12663:2000 kohdassa 3.4.3 edustaa tekijä S2, voidaan määrittää materiaalin venymästä murtorajalla. Seuraavassa taulukossa on esitetty varmuuskertoimen S2 alennettu arvo ja tätä käytössä kokeiltua lähestymistapaa käyttävät hyväksyttävät kriteerit.

| | Materiaalin ominaisuus | Sallittu jännitys |
| --- | --- | --- |
| | Kerroin S2 |
| Perusmetalli | R < 0,8 Rm | S2 ≥ 1,25 | σc ≤ R |
| R > 0,8 Rm; A > 10 % | S2 < 1,25 | σc ≤ R |
| R > 0,8 Rm; A < 10 % | S2 ≥ 1,25 | |
| Hitsimetalli | R < 0,8 Rm | S2 ≥ 1,25 | |
| R > 0,8 Rm; A > 10 % | S2 < 1,25 | |
| R > 0,8 Rm; A < 10 % | S2 ≥ 1,25 | |

Materiaalin ominaisuus

Sallittu jännitys

Kerroin S2

Perusmetalli

R < 0,8 Rm

S2 ≥ 1,25

σc ≤ R

R > 0,8 Rm; A > 10 %

S2 < 1,25

σc ≤ R

R > 0,8 Rm; A < 10 %

S2 ≥ 1,25

Formula

Hitsimetalli

R < 0,8 Rm

S2 ≥ 1,25

Formula

R > 0,8 Rm; A > 10 %

S2 < 1,25

Formula

R > 0,8 Rm; A < 10 %

S2 ≥ 1,25

Formula

Huom: Merkinnät noudattavat standardia EN12663:2000; A = aineen venymä murtorajalla.

ZZ.2.   MUUT RAKENNEMATERIAALIT

Muille rakennemateriaaleille sallitut jännitykset saadaan ottamalla pienempi myötöjännityksen (venymärajaa vastaava jännitys) ja aineen suurimman jännityksen arvoista ja jakamalla se standardin EN12663 kohdassa 3.4.3 määritellyllä kertoimella S2. Jos ei eurooppalaisissa normeissa sallita pienempää arvoa, on varmuuskertoimen S2 arvoksi otettava 1,5.

---