# Eiropas Savienības L 294/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 294 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 25. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 294

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 25. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1582/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko Regulu (EEK) Nr. 1907/90 groza saistībā ar atkāpi attiecībā uz olu mazgāšanu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1583/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu | 2 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1584/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1585/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumu | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1586/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū | 21 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1587/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām | 25 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1588/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° Z platuma | 27 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1589/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Portugāles un Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3M | 29 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1590/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim par Jaunzēlandes izcelsmes sviestu atbilstīgi importa tarifu kvotai, ko pārvalda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1452/2006 | 31 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/86/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/23/EK par izsekojamības prasībām, nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu un noteiktām tehniskām prasībām cilvēku audu un šūnu kodēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai (
  1
  ) | 32 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1582/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko Regulu (EEK) Nr. 1907/90 groza saistībā ar atkāpi attiecībā uz olu mazgāšanu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1583/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu

2

Komisijas Regula (EK) Nr. 1584/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1585/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumu

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1586/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū

21

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1587/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām

25

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1588/2006 (2006. gada 23. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° Z platuma

27

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1589/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Portugāles un Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3M

NAFO

29

Komisijas Regula (EK) Nr. 1590/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim par Jaunzēlandes izcelsmes sviestu atbilstīgi importa tarifu kvotai, ko pārvalda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1452/2006

31

*

Komisijas Direktīva 2006/86/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/23/EK par izsekojamības prasībām, nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu un noteiktām tehniskām prasībām cilvēku audu un šūnu kodēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai (
  1
  )

1

32

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 27. marts), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 51 |
| Nolīgums starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Kopienu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 52 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 4. septembris), ar ko nosaka kodu un standarta noteikumus vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu datu transkripcijai mašīnlasāmā formā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3881)
  (Kodificēta versija) | 59 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 27. marts), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

51

Nolīgums starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Kopienu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

52

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 4. septembris), ar ko nosaka kodu un standarta noteikumus vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu datu transkripcijai mašīnlasāmā formā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3881)
  (Kodificēta versija)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3881)

59

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2006/718/KĀDP (2006. gada 23. oktobris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām | 72 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2006/718/KĀDP (2006. gada 23. oktobris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1582/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko Regulu (EEK) Nr. 1907/90 groza saistībā ar atkāpi attiecībā uz olu mazgāšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 2771/75 (1975. gada 29. oktobris) par olu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulas (EEK) Nr. 1907/90 (1990. gada 26. jūnijs) par noteiktiem olu tirdzniecības standartiem (2) 6. panta 4. punktā noteikti kritēriji atkāpei, kas ļauj iepakošanas centriem līdz 2006. gada 31. decembrim turpināt olu mazgāšanu. Atkāpe ir piešķirta deviņiem iepakošanas centriem Zviedrijā un vienam iepakošanas centram Nīderlandē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulas (EEK) Nr. 1907/90 (1990. gada 26. jūnijs) par noteiktiem olu tirdzniecības standartiem (2) 6. panta 4. punktā noteikti kritēriji atkāpei, kas ļauj iepakošanas centriem līdz 2006. gada 31. decembrim turpināt olu mazgāšanu. Atkāpe ir piešķirta deviņiem iepakošanas centriem Zviedrijā un vienam iepakošanas centram Nīderlandē.

| (2) | Regula (EEK) Nr. 1907/90 no 2007. gada 1. jūlija ir atcelta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1028/2006 (2006. gada 19. jūnijs) par olu tirdzniecības standartiem (3). Tādēļ pārejas posms attiecībā uz olu mazgāšanu būtu attiecīgi jāpagarina līdz minētajai dienai. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EEK) Nr. 1907/90 no 2007. gada 1. jūlija ir atcelta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1028/2006 (2006. gada 19. jūnijs) par olu tirdzniecības standartiem (3). Tādēļ pārejas posms attiecībā uz olu mazgāšanu būtu attiecīgi jāpagarina līdz minētajai dienai.

| (3) | Tādēļ Regula (EEK) Nr. 1907/90 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EEK) Nr. 1907/90 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1907/90 6. panta 4. punkta pirmajā daļā vārdus “līdz 2006. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdiem “līdz 2007. gada 30. jūnijam”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 24. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 173, 6.7.1990., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1039/2005 (OV L 172, 5.7.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 186, 7.7.2006., 1. lpp.

3

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/2

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1583/2006

(2006. gada 23. oktobris),

ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 1994. gada februārī ar Regulu (EK) Nr. 229/94 (2) piemēroja galīgus antidempinga maksājumus Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes etanolamīnu (attiecīgā ražojuma) importam. Šie maksājumi bija mainīgi maksājumi, kas aprēķināti pēc minimālās cenas, kas piemērota trīs veidu etanolamīniem, t. i, monoetanolamīnam (MEA), dietanolamīnam (DEA) un trietanolamīnam (TEA). |
| --- | --- |

(1)

Padome 1994. gada februārī ar Regulu (EK) Nr. 229/94 (2) piemēroja galīgus antidempinga maksājumus Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes etanolamīnu (attiecīgā ražojuma) importam. Šie maksājumi bija mainīgi maksājumi, kas aprēķināti pēc minimālās cenas, kas piemērota trīs veidu etanolamīniem, t. i, monoetanolamīnam (MEA), dietanolamīnam (DEA) un trietanolamīnam (TEA).

| (2) | Pēc Eiropas Ķīmijas nozares federācijas padomes (CEFIC) pieprasījuma 1999. gada februārī saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu tika sākta termiņa beigu un starpposma pārskatīšana. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1603/2000 (3) Padome pabeidza šīs pārskatīšanas un ASV izcelsmes etanolamīnu importam piemēroja galīgus antidempinga pasākumus. Pasākumu veids tika mainīts, un tie attiecībā uz visiem etanolamīnu veidiem kļuva par īpašu fiksētu maksājuma likmi par tonnu. Divi no trīs uzņēmumiem, kas guva labumu no atsevišķas antidempinga maksājuma likmes, bija uzņēmums Dow Chemical Company un uzņēmums Union Carbide Corporation. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Eiropas Ķīmijas nozares federācijas padomes (CEFIC) pieprasījuma 1999. gada februārī saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu tika sākta termiņa beigu un starpposma pārskatīšana. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1603/2000 (3) Padome pabeidza šīs pārskatīšanas un ASV izcelsmes etanolamīnu importam piemēroja galīgus antidempinga pasākumus. Pasākumu veids tika mainīts, un tie attiecībā uz visiem etanolamīnu veidiem kļuva par īpašu fiksētu maksājuma likmi par tonnu. Divi no trīs uzņēmumiem, kas guva labumu no atsevišķas antidempinga maksājuma likmes, bija uzņēmums Dow Chemical Company un uzņēmums Union Carbide Corporation.

| (3) | Pēc uzņēmuma Dow Chemical Company ar etanolamīnu saitītās uzņēmējdarbības pārcelšanas uz uzņēmumu INEOS LLC atsevišķā antidempinga maksājuma likme 69,40 EUR par tonnu, kas piemērojama uzņēmumam Dow Chemical Company, tika attiecināta uz uzņēmumu INEOS LLC
   (4). Tomēr, tā kā uzņēmums Dow Chemical Company2001. gada 6. februārī ieguva visas uzņēmuma Union Carbide Corporation akcijas – tas ir uzņēmums, kurš iegūst no atsevišķas antidempinga maksājuma likmes 59,25 EUR par tonnu, – uzņēmums Dow Chemical Company joprojām ir aktīvs darījumos ar etanolamīnu. Uzņēmums Union Carbide Corporation joprojām darbojas, taču tas ir kļuvis par uzņēmuma Dow Chemical Company grupas daļu un vairs neveic patstāvīgu ražošanu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc uzņēmuma Dow Chemical Company ar etanolamīnu saitītās uzņēmējdarbības pārcelšanas uz uzņēmumu INEOS LLC atsevišķā antidempinga maksājuma likme 69,40 EUR par tonnu, kas piemērojama uzņēmumam Dow Chemical Company, tika attiecināta uz uzņēmumu INEOS LLC
   (4). Tomēr, tā kā uzņēmums Dow Chemical Company2001. gada 6. februārī ieguva visas uzņēmuma Union Carbide Corporation akcijas – tas ir uzņēmums, kurš iegūst no atsevišķas antidempinga maksājuma likmes 59,25 EUR par tonnu, – uzņēmums Dow Chemical Company joprojām ir aktīvs darījumos ar etanolamīnu. Uzņēmums Union Carbide Corporation joprojām darbojas, taču tas ir kļuvis par uzņēmuma Dow Chemical Company grupas daļu un vairs neveic patstāvīgu ražošanu.

2.   Pieprasījums veikt termiņa beigu pārskatīšanu

| (4) | Pēc tam, kad 2004. gada novembrī tika publicēts paziņojums par to spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas piemērojami etanolamīnu importam, kuru izcelsme ir ASV (5), Komisija 2005. gada 25. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad 2004. gada novembrī tika publicēts paziņojums par to spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas piemērojami etanolamīnu importam, kuru izcelsme ir ASV (5), Komisija 2005. gada 25. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (5) | Pieprasījumu iesniedza CEFIC to ražotāju vairākuma vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 75 %, no Kopienas kopējā etanolamīna ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumu iesniedza CEFIC to ražotāju vairākuma vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 75 %, no Kopienas kopējā etanolamīna ražošanas apjoma.

| (6) | Pieprasījuma pamatā bija fakts, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu (6) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma pamatā bija fakts, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu (6) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu.

3.   Izmeklēšana

| (7) | Komisijas dienesti par pārskatīšanas sākšanu oficiāli apspriedās ar Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem ASV, importētājiem/tirgotājiem, zināmajām iesaistītajām lietotājnozarēm, kā arī ASV iestādēm. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas dienesti par pārskatīšanas sākšanu oficiāli apspriedās ar Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem ASV, importētājiem/tirgotājiem, zināmajām iesaistītajām lietotājnozarēm, kā arī ASV iestādēm. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.

| (8) | Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā Komisijas dienesti nosūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un tiem, kas to pieprasīja. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā Komisijas dienesti nosūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām personām un tiem, kas to pieprasīja.

| (9) | Turklāt Komisija visām tieši ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt Komisija visām tieši ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.

| (10) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem ASV un deviņiem ar šiem ražotājiem eksportētājiem saistītajiem importētājiem Kopienā, viena saistītā importētāja Šveicē, trīs Kopienas ražotājiem (“Kopienas ražotājiem, kas iesniedza pieprasījumu”) un viena rūpnieciskā lietotāja Kopienā. Viens Kopienas ražotājs nesniedza pilnīgu atbildi uz aptaujas jautājumiem un iesniedza tikai īsu informāciju, un divi Kopienas rūpnieciskie lietotāji darīja zināmu savu viedokli. |
| --- | --- |

(10)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem ASV un deviņiem ar šiem ražotājiem eksportētājiem saistītajiem importētājiem Kopienā, viena saistītā importētāja Šveicē, trīs Kopienas ražotājiem (“Kopienas ražotājiem, kas iesniedza pieprasījumu”) un viena rūpnieciskā lietotāja Kopienā. Viens Kopienas ražotājs nesniedza pilnīgu atbildi uz aptaujas jautājumiem un iesniedza tikai īsu informāciju, un divi Kopienas rūpnieciskie lietotāji darīja zināmu savu viedokli.

| (11) | Komisijas dienesti ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās.






  a) | Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu: | BASF AG, Ludvigshāfene, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisijas dienesti ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās.

a)

Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu:

BASF AG, Ludvigshāfene, Vācija,

| | Innovene Europe Ltd, Steina, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

Innovene Europe Ltd, Steina, Apvienotā Karaliste,

| | SASOL GmbH, Marla, Vācija; |
| --- | --- |

SASOL GmbH, Marla, Vācija;

| b) | ražotāji eksportētāji ASV:

  Dow Chemical Company, Midlenda, Mičigana un Hjūstona, Teksasa, ASV; |
| --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ASV:

Dow Chemical Company, Midlenda, Mičigana un Hjūstona, Teksasa, ASV;

| c) | saistītie importētāji Kopienā: | Dow Chemical Iberica SL, Taragona, Spānija, |
| --- | --- | --- |

c)

saistītie importētāji Kopienā:

Dow Chemical Iberica SL, Taragona, Spānija,

| | INEOS Oxide Ltd, Antverpene, Beļģija; |
| --- | --- |

INEOS Oxide Ltd, Antverpene, Beļģija;

| d) | saistītie importētāji Šveicē:

  Dow Europe GmbH, Horgena, Šveice; |
| --- | --- |

d)

saistītie importētāji Šveicē:

Dow Europe GmbH, Horgena, Šveice;

| e) | rūpnieciskie lietotāji Kopienā:

  Degussa Goldschmidt Espana SA, Granolersa, Spānija. |
| --- | --- |

e)

rūpnieciskie lietotāji Kopienā:

Degussa Goldschmidt Espana SA, Granolersa, Spānija.

4.   Izmeklēšanas periods

| (12) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un kaitējumu attiecās uz laikposmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam (izmeklēšanas periods jeb “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību ilga laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un kaitējumu attiecās uz laikposmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam (izmeklēšanas periods jeb “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību ilga laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (13) | Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās iepriekšējās izmeklēšanas. Etanolamīni tiek iegūti, etilēnoksīdam (EO), ko iegūst etilēna un skābekļa reakcijas rezultātā, reaģējot ar amonjaku. Šī sintēze veido trīs konkurējošas reakcijas, kā rezultātā tiek iegūti trīs dažādi etanolamīnu veidi: monoetanolamīns (MEA), dietanolamīns (DEA) un trietanolamīns (TEA), un tas atkarīgs no tā, cik reižu EO tiek saistīts. Maksimālo kombināciju skaitu ierobežo amonjakā esošo ūdeņraža elementu skaits, proti, trīs. Šo trīs ražojumu veidu īpatsvaru kopējā izlaidē nosaka ražotnes struktūra, bet to zināmā mērā var arī kontrolēt, izvēloties amonjaka un etilēnoksīda attiecību (“molāro” attiecību). Kopienas ražotnes parasti balstās uz ligroīnu kā enerģijas nesēju, savukārt ASV ražotnes balstās uz dabasgāzi. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās iepriekšējās izmeklēšanas. Etanolamīni tiek iegūti, etilēnoksīdam (EO), ko iegūst etilēna un skābekļa reakcijas rezultātā, reaģējot ar amonjaku. Šī sintēze veido trīs konkurējošas reakcijas, kā rezultātā tiek iegūti trīs dažādi etanolamīnu veidi: monoetanolamīns (MEA), dietanolamīns (DEA) un trietanolamīns (TEA), un tas atkarīgs no tā, cik reižu EO tiek saistīts. Maksimālo kombināciju skaitu ierobežo amonjakā esošo ūdeņraža elementu skaits, proti, trīs. Šo trīs ražojumu veidu īpatsvaru kopējā izlaidē nosaka ražotnes struktūra, bet to zināmā mērā var arī kontrolēt, izvēloties amonjaka un etilēnoksīda attiecību (“molāro” attiecību). Kopienas ražotnes parasti balstās uz ligroīnu kā enerģijas nesēju, savukārt ASV ražotnes balstās uz dabasgāzi.

| (14) | Attiecīgo ražojumu izmanto kā starpproduktu un/vai piedevu virsmas aktīvām vielām, ko lieto mazgāšanas līdzekļos un personīgās higiēnas līdzekļos, kosmētikas līdzekļos, mēslošanas līdzekļos un kultūraugu aizsardzības līdzekļos (glifosātā), korozijas inhibitoros, smēreļļās, tekstila palīglīdzekļos un auduma mīkstināšanas līdzekļos (esteru kvartāros savienojumos), foto ķimikālijās, papīra ražošanas un metālapstrādes nozarēs, kā smalcināšanas un saistvielu cementa ražošanā un kā gāzes skalotņa absorbcijas līdzekli (saldina gāzi, atbrīvojot skābes). Kopš 2004. gada beigām un 2005. gada sākuma ražojumu arvien vairāk pielieto arī koksnes apstrādē. Visbeidzot – paši ražotāji vai ar tiem saistītie ražotāji produktu var izmantot etilēnamīnu ražošanā. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgo ražojumu izmanto kā starpproduktu un/vai piedevu virsmas aktīvām vielām, ko lieto mazgāšanas līdzekļos un personīgās higiēnas līdzekļos, kosmētikas līdzekļos, mēslošanas līdzekļos un kultūraugu aizsardzības līdzekļos (glifosātā), korozijas inhibitoros, smēreļļās, tekstila palīglīdzekļos un auduma mīkstināšanas līdzekļos (esteru kvartāros savienojumos), foto ķimikālijās, papīra ražošanas un metālapstrādes nozarēs, kā smalcināšanas un saistvielu cementa ražošanā un kā gāzes skalotņa absorbcijas līdzekli (saldina gāzi, atbrīvojot skābes). Kopš 2004. gada beigām un 2005. gada sākuma ražojumu arvien vairāk pielieto arī koksnes apstrādē. Visbeidzot – paši ražotāji vai ar tiem saistītie ražotāji produktu var izmantot etilēnamīnu ražošanā.

2.   Līdzīgs ražojums

| (15) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, izrādījās, ka ASV ražotais un Kopienā pārdotais attiecīgais ražojums fizikālo un tehnisko pamatīpašību ziņā ir identisks ražojumam, kuru Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, un ka šo ražojumu izmantošana neatšķiras. Turklāt tika konstatēts, ka ASV ražotais attiecīgais ražojums, kuru pārdod Kopienā, ir identisks tam, kuru pārdod ASV iekšējā tirgū. Tādēļ visi šie ražojumi jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, izrādījās, ka ASV ražotais un Kopienā pārdotais attiecīgais ražojums fizikālo un tehnisko pamatīpašību ziņā ir identisks ražojumam, kuru Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, un ka šo ražojumu izmantošana neatšķiras. Turklāt tika konstatēts, ka ASV ražotais attiecīgais ražojums, kuru pārdod Kopienā, ir identisks tam, kuru pārdod ASV iekšējā tirgū. Tādēļ visi šie ražojumi jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja tas bija, vai pasākumu piemērošanas izbeigšana varētu vai nevarētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja tas bija, vai pasākumu piemērošanas izbeigšana varētu vai nevarētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

1.   Ievada piezīmes

| (17) | Izmeklēšanā sadarbojās divi no sūdzībā minētajiem četriem ASV ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā sadarbojās divi no sūdzībā minētajiem četriem ASV ražotājiem eksportētājiem.

| (18) | Divi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, IP pārstāvēja 100 % Kopienā saņemtā importa, kas apjomā sasniedza 41 000 tonnu. Attiecīgā ražojuma ASV izcelsmes imports Kopienā IP bija 16,7 % no Kopienas patēriņa, kas bija kritums salīdzinājumā ar 29 % iepriekšējā izmeklēšanas periodā (1998. gadā). |
| --- | --- |

(18)

Divi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, IP pārstāvēja 100 % Kopienā saņemtā importa, kas apjomā sasniedza 41 000 tonnu. Attiecīgā ražojuma ASV izcelsmes imports Kopienā IP bija 16,7 % no Kopienas patēriņa, kas bija kritums salīdzinājumā ar 29 % iepriekšējā izmeklēšanas periodā (1998. gadā).

2.   Importa dempings IL

| (19) | Attiecībā uz diviem ASV ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, normālā vērtība katram attiecīgā ražojuma veidam tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kādas nesaistīti pircēji maksā vai kādas tiem jāmaksā ASV iekšējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu, jo tika konstatēts, ka šāda tirdzniecība tika veikta pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz diviem ASV ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, normālā vērtība katram attiecīgā ražojuma veidam tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kādas nesaistīti pircēji maksā vai kādas tiem jāmaksā ASV iekšējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu, jo tika konstatēts, ka šāda tirdzniecība tika veikta pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē.

| (20) | Tāpat kā sākotnējā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi ASV ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Kopienu, izmantojot saistītos uzņēmumus. Tā rezultātā un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, par kādām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Visas izmaksas, kuras Kopienā bija radušās starp importu un tālākpārdošanu, to skaitā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, un importētāju uzņēmumu IL iegūtā peļņa, tika koriģētas. |
| --- | --- |

(20)

Tāpat kā sākotnējā un iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, arī šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi ASV ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Kopienu, izmantojot saistītos uzņēmumus. Tā rezultātā un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, par kādām importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Visas izmaksas, kuras Kopienā bija radušās starp importu un tālākpārdošanu, to skaitā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, un importētāju uzņēmumu IL iegūtā peļņa, tika koriģētas.

| (21) | Attiecīgā ražojuma katra veida normālo vērtību un vidējo eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu un līdzīgu tirdzniecības līmeni. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, jo uzskatīja un izrādījās, ka šie faktori ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, atliktajām atlaidēm, kravas apstrādes izmaksām un iepakošanas izmaksām, kreditēšanas izmaksām un ievedmuitu, kas tika atskaitītas no tālākpārdošanas cenām, lai ievedot pamatā būtu ražotāja noteiktā cena. |
| --- | --- |

(21)

Attiecīgā ražojuma katra veida normālo vērtību un vidējo eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu un līdzīgu tirdzniecības līmeni. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, jo uzskatīja un izrādījās, ka šie faktori ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika izdarītas korekcijas attiecībā uz iekšzemes un jūras pārvadājumiem, atliktajām atlaidēm, kravas apstrādes izmaksām un iepakošanas izmaksām, kreditēšanas izmaksām un ievedmuitu, kas tika atskaitītas no tālākpārdošanas cenām, lai ievedot pamatā būtu ražotāja noteiktā cena.

| (22) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta katram ražojuma veidam, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, izmantojot vienu un to pašu tirdzniecības līmeni. Šajā salīdzinājumā bija redzams, ka IL bija dempings, lai gan tas pat bija zemākā līmenī, nekā tika konstatēts iepriekšējā pārskatīšanā. Vidējā svērtā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 4,8 % attiecībā uz uzņēmumu INEOS un 20,3 % attiecībā uz uzņēmumu Dow Chemical. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta katram ražojuma veidam, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, izmantojot vienu un to pašu tirdzniecības līmeni. Šajā salīdzinājumā bija redzams, ka IL bija dempings, lai gan tas pat bija zemākā līmenī, nekā tika konstatēts iepriekšējā pārskatīšanā. Vidējā svērtā dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF vērtības pie Kopienas robežas, bija 4,8 % attiecībā uz uzņēmumu INEOS un 20,3 % attiecībā uz uzņēmumu Dow Chemical.

3.   Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

| (23) | Papildus dempinga esības analīzei IP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(23)

Papildus dempinga esības analīzei IP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība.

| (24) | Pasākumu atcelšana ļautu eksportētājiem samazināt eksporta cenas. Eksporta cenu samazinājums padarītu ASV ražojumu Kopienas tirgū pievilcīgāku. Ja eksporta cenas tiktu samazinātas proporcionāli maksājumu līmenim, IP novērotā dempinga starpība būtu 13,4 % attiecībā uz uzņēmumu INEOS un 28,3 % attiecībā uz uzņēmumu Dow Chemical. |
| --- | --- |

(24)

Pasākumu atcelšana ļautu eksportētājiem samazināt eksporta cenas. Eksporta cenu samazinājums padarītu ASV ražojumu Kopienas tirgū pievilcīgāku. Ja eksporta cenas tiktu samazinātas proporcionāli maksājumu līmenim, IP novērotā dempinga starpība būtu 13,4 % attiecībā uz uzņēmumu INEOS un 28,3 % attiecībā uz uzņēmumu Dow Chemical.

| (25) | Aprēķināts, ka neizmantotā ASV ražošanas jauda IP ir aptuveni 90 000 tonnu. Aprēķins tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza divi eksportētāji ražotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, kā arī informāciju, kas tika gūta no vadošajiem žurnāliem tirgus jomā. Salīdzinājumā ar aprēķināto uzstādīto kopējo ASV jaudu 650 000 tonnu kopējais aprēķinātais izpildītais pieprasījums un izmantošana savām vajadzībām 560 000 tonnu apmērā ietver 86 % jaudas izmantošanas līmeni, kas ir samērā zems, ņemot vērā labvēlīgos tirgus apstākļus IP. Salīdzinoši zemais jaudas izmantošanas līmenis bija sekas problēmām, kas darbībā bija konkrētās ražotnēs. Rezerves jauda 90 000 tonnas būtu jāsalīdzina ar IP uz Kopienu veiktā ASV eksporta apjomu (41 088 tonnas) un Kopienas kopējo patēriņu (246 700 tonnas). Citiem vārdiem – vērojams nozīmīgs potenciāls, lai palielinātu eksportu no ASV un pārņemtu lielu daļu Kopienas tirgus. Tieksmi palielināt eksportu uz Kopienu pamato arī 45 000 tonnu jaudas paplašināšanās, un tas 2006. gadā notiek Meksikā un Brazīlijā, kas ASV ražotājiem ir svarīgi eksporta tirgi. |
| --- | --- |

(25)

Aprēķināts, ka neizmantotā ASV ražošanas jauda IP ir aptuveni 90 000 tonnu. Aprēķins tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza divi eksportētāji ražotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā, kā arī informāciju, kas tika gūta no vadošajiem žurnāliem tirgus jomā. Salīdzinājumā ar aprēķināto uzstādīto kopējo ASV jaudu 650 000 tonnu kopējais aprēķinātais izpildītais pieprasījums un izmantošana savām vajadzībām 560 000 tonnu apmērā ietver 86 % jaudas izmantošanas līmeni, kas ir samērā zems, ņemot vērā labvēlīgos tirgus apstākļus IP. Salīdzinoši zemais jaudas izmantošanas līmenis bija sekas problēmām, kas darbībā bija konkrētās ražotnēs. Rezerves jauda 90 000 tonnas būtu jāsalīdzina ar IP uz Kopienu veiktā ASV eksporta apjomu (41 088 tonnas) un Kopienas kopējo patēriņu (246 700 tonnas). Citiem vārdiem – vērojams nozīmīgs potenciāls, lai palielinātu eksportu no ASV un pārņemtu lielu daļu Kopienas tirgus. Tieksmi palielināt eksportu uz Kopienu pamato arī 45 000 tonnu jaudas paplašināšanās, un tas 2006. gadā notiek Meksikā un Brazīlijā, kas ASV ražotājiem ir svarīgi eksporta tirgi.

| (26) | Var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā būtu pieejama rezerves jauda, ko varētu izmantot, lai ražotu vairāk etanolamīna un to pārdotu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā būtu pieejama rezerves jauda, ko varētu izmantot, lai ražotu vairāk etanolamīna un to pārdotu Kopienas tirgū.

| (27) | Etanolamīna tirgu 2000.–2001. gadā raksturoja spēcīgs DEA pieprasījuma pieaugums, ko izraisīja tas, ka DEA izmanto, lai ražotu glifosāta herbicīdus, kurus lieto ģenētiski modificētiem kultūraugiem, lai tie būtu izturīgi pret šādiem herbicīdiem. TEA pieprasījumu īpaši veicina tā izmantošana cementa ražošanā un tas, ka to lieto auduma mīkstināšanas līdzekļu ražotāji. Kopš 2004. gada MEA tirgus ir ievērojami palielinājies, un to ietekmē ASV regulējums, kas ir spēkā no 2005. gada 1. janvāra un aizliedz koksnes apstrādei izmantot tādus alternatīvus metāla bāzes ražojumus, kuri, kā liecina aprēķini, rada papildu MEA pieprasījumu 80 000 apmērā. Rezultātā etanolamīnu cenu līmenis pasaulē ir augsts lielā pieprasījuma dēļ. |
| --- | --- |

(27)

Etanolamīna tirgu 2000.–2001. gadā raksturoja spēcīgs DEA pieprasījuma pieaugums, ko izraisīja tas, ka DEA izmanto, lai ražotu glifosāta herbicīdus, kurus lieto ģenētiski modificētiem kultūraugiem, lai tie būtu izturīgi pret šādiem herbicīdiem. TEA pieprasījumu īpaši veicina tā izmantošana cementa ražošanā un tas, ka to lieto auduma mīkstināšanas līdzekļu ražotāji. Kopš 2004. gada MEA tirgus ir ievērojami palielinājies, un to ietekmē ASV regulējums, kas ir spēkā no 2005. gada 1. janvāra un aizliedz koksnes apstrādei izmantot tādus alternatīvus metāla bāzes ražojumus, kuri, kā liecina aprēķini, rada papildu MEA pieprasījumu 80 000 apmērā. Rezultātā etanolamīnu cenu līmenis pasaulē ir augsts lielā pieprasījuma dēļ.

| (28) | Izmeklēšanā atklājās, ka ASV vietējā tirgus cenas vidēji ir augstākas nekā vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū. Rūpnieciskie lietotāji, šķiet, abos tirgos darbojas līdzīgos apstākļos, jo bieži tie ir starptautiski uzņēmumi, kas izejmateriālu iegūšanu risina pasaules mērogā un izvēlas piegādātājus, kuri spēj piegādāt līdzīgā apmērā. Tomēr konstatēts, ka ASV vietējā tirgus cenas, kas tika piemērotas tirgotājiem un izplatītājiem, visu veidu etanolamīniem bija augstākas. Šāda veida tirdzniecība ASV iekšējā tirgū parasti tiek veikta kā vienreizējs darījums, savukārt tirdzniecība Kopienas tirgū vairāk balstās uz līgumiem, kas noslēgti uz noteiktu laiku. Tas nozīmē, ka Kopienā pārdošanas cenas ir noteiktas ilgākam laikposmam un ir stabilākas. |
| --- | --- |

(28)

Izmeklēšanā atklājās, ka ASV vietējā tirgus cenas vidēji ir augstākas nekā vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū. Rūpnieciskie lietotāji, šķiet, abos tirgos darbojas līdzīgos apstākļos, jo bieži tie ir starptautiski uzņēmumi, kas izejmateriālu iegūšanu risina pasaules mērogā un izvēlas piegādātājus, kuri spēj piegādāt līdzīgā apmērā. Tomēr konstatēts, ka ASV vietējā tirgus cenas, kas tika piemērotas tirgotājiem un izplatītājiem, visu veidu etanolamīniem bija augstākas. Šāda veida tirdzniecība ASV iekšējā tirgū parasti tiek veikta kā vienreizējs darījums, savukārt tirdzniecība Kopienas tirgū vairāk balstās uz līgumiem, kas noslēgti uz noteiktu laiku. Tas nozīmē, ka Kopienā pārdošanas cenas ir noteiktas ilgākam laikposmam un ir stabilākas.

| (29) | Divu eksportētāju ražotāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārdošana tirgotājiem un izplatītājiem ir tikai 13 % no apjoma, kas pārdots ASV iekšējā tirgū, un 32 % no pārdošanas Kopienas tirgū, bet ASV vietējā tirgū pārdošanas cenas bija vidēji par 35 % augstākas nekā Kopienas cenas šāda līmeņa tirdzniecībai. Ar to ir pamatots atklājums, ka, ņemot vērā pārdošanas tirgotājiem un izplatītājiem vienreizējā darījuma raksturu, ASV vietējā tirgus cenas daudz ātrāk pielāgojas cenu svārstībām. Tādēļ saistībā ar pieaugošajām cenām būs tendence, ka ASV vietējā tirgus cenas būs relatīvi augstākas nekā Kopienas cenas. No otras puses – šis tirdzniecības līmenis pārstāv mazāko tirdzniecības daļu gan ASV vietējā tirgū, gan Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Divu eksportētāju ražotāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārdošana tirgotājiem un izplatītājiem ir tikai 13 % no apjoma, kas pārdots ASV iekšējā tirgū, un 32 % no pārdošanas Kopienas tirgū, bet ASV vietējā tirgū pārdošanas cenas bija vidēji par 35 % augstākas nekā Kopienas cenas šāda līmeņa tirdzniecībai. Ar to ir pamatots atklājums, ka, ņemot vērā pārdošanas tirgotājiem un izplatītājiem vienreizējā darījuma raksturu, ASV vietējā tirgus cenas daudz ātrāk pielāgojas cenu svārstībām. Tādēļ saistībā ar pieaugošajām cenām būs tendence, ka ASV vietējā tirgus cenas būs relatīvi augstākas nekā Kopienas cenas. No otras puses – šis tirdzniecības līmenis pārstāv mazāko tirdzniecības daļu gan ASV vietējā tirgū, gan Kopienas tirgū.

| (30) | Attiecībā uz rūpnieciskajiem lietotājiem, kuri veido patērētāju vairākumu, pasākumu atcelšana, domājams, neietekmēs cenas līmeni, kādā etanolamīnu pārdod Kopienas tirgū, jo ir novērots, ka ASV ražotāji eksportētāji cieta no pasākumu sloga. Šāda scenārija gadījumā ASV ražotāji eksportētāji var iegūt rentablāku pārdošanu un stimulu palielināt eksportu uz Kopienas tirgu. Tomēr rūpnieciskie lietotāji varētu izmantot aizsardzības pasākumu atcelšanu, lai iegūtu zemākas cenas gan no ASV ražotājiem eksportētājiem, gan no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz rūpnieciskajiem lietotājiem, kuri veido patērētāju vairākumu, pasākumu atcelšana, domājams, neietekmēs cenas līmeni, kādā etanolamīnu pārdod Kopienas tirgū, jo ir novērots, ka ASV ražotāji eksportētāji cieta no pasākumu sloga. Šāda scenārija gadījumā ASV ražotāji eksportētāji var iegūt rentablāku pārdošanu un stimulu palielināt eksportu uz Kopienas tirgu. Tomēr rūpnieciskie lietotāji varētu izmantot aizsardzības pasākumu atcelšanu, lai iegūtu zemākas cenas gan no ASV ražotājiem eksportētājiem, gan no Kopienas ražošanas nozares.

| (31) | Attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz citiem galvenajiem eksporta tirgiem, proti, Kanādu un Dienvidameriku, neliecina par sistemātisku paraugu. Pārdošanas cenas dažreiz ir zemākas, bet dažreiz augstākas nekā cenas ASV un uz Kopienas tirgu, kas atkarīgs no tirdzniecības apstākļiem. Mazāki piegādes apjomi parasti saistīti ar augstākām pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(31)

Attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz citiem galvenajiem eksporta tirgiem, proti, Kanādu un Dienvidameriku, neliecina par sistemātisku paraugu. Pārdošanas cenas dažreiz ir zemākas, bet dažreiz augstākas nekā cenas ASV un uz Kopienas tirgu, kas atkarīgs no tirdzniecības apstākļiem. Mazāki piegādes apjomi parasti saistīti ar augstākām pārdošanas cenām.

| (32) | Kopumā abiem eksportētājiem ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, ASV tirgus būtībā joprojām ir vissvarīgākais noieta tirgus. Tomēr, ņemot vērā, ka 17 % ražojuma tika eksportēti IP, pārdošanai Kopienā un pārējā pasaules daļā joprojām ir liela nozīme vispārējā uzstādīto ražošanas jaudu izmantošanā un rentabilitātē. |
| --- | --- |

(32)

Kopumā abiem eksportētājiem ražotājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, ASV tirgus būtībā joprojām ir vissvarīgākais noieta tirgus. Tomēr, ņemot vērā, ka 17 % ražojuma tika eksportēti IP, pārdošanai Kopienā un pārējā pasaules daļā joprojām ir liela nozīme vispārējā uzstādīto ražošanas jaudu izmantošanā un rentabilitātē.

| (33) | Attiecībā uz diviem ASV ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, paredzams, ka īstermiņā to importa apjomi saglabāsies vismaz stabili. Patiesi – arī laikā, kad pasākumi bija spēkā, un neatkarīgi no ASV tirgus pievilcības tie turpināja apkalpot savus klientus Kopienā. Eksporta apjomu samazināšana, iespējams, sagaidāma no ASV ražotāja INEOS pēc uzņēmuma Innovene pārņemšanas līdz ar tā ražošanas iekārtām Kopienā un pēc tam, kad uzņēmums būs novērsis trūkumus iegūtajās ražošanas iekārtās un paplašināsies, radot jaunas ražošanas jaudas Kopienā, kuras, kā domājams, netiks sasniegtas pirms 2008. gada. Tai pašā laikā paredzams, ka ASV eksportētāji ražotāji būs novērsuši viesuļvētras nodarītos postījumus, ko tie cieta 2005. gada otrajā pusē, un atjaunos darbību pilnībā 2006. gada otrajā pusē un 2007. gada sākumā, tādējādi saražojot produkcijas papildu daudzumu, kas var tikt pārdots Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz diviem ASV ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, paredzams, ka īstermiņā to importa apjomi saglabāsies vismaz stabili. Patiesi – arī laikā, kad pasākumi bija spēkā, un neatkarīgi no ASV tirgus pievilcības tie turpināja apkalpot savus klientus Kopienā. Eksporta apjomu samazināšana, iespējams, sagaidāma no ASV ražotāja INEOS pēc uzņēmuma Innovene pārņemšanas līdz ar tā ražošanas iekārtām Kopienā un pēc tam, kad uzņēmums būs novērsis trūkumus iegūtajās ražošanas iekārtās un paplašināsies, radot jaunas ražošanas jaudas Kopienā, kuras, kā domājams, netiks sasniegtas pirms 2008. gada. Tai pašā laikā paredzams, ka ASV eksportētāji ražotāji būs novērsuši viesuļvētras nodarītos postījumus, ko tie cieta 2005. gada otrajā pusē, un atjaunos darbību pilnībā 2006. gada otrajā pusē un 2007. gada sākumā, tādējādi saražojot produkcijas papildu daudzumu, kas var tikt pārdots Kopienas tirgū.

| (34) | Attiecībā uz ASV ražotājiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā un veidoja IP 27 % ASV ražošanas jaudas, nevar izslēgt, ka tie atkal atjaunos eksportu uz Kopienu, ja pasākumi vairs nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz ASV ražotājiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā un veidoja IP 27 % ASV ražošanas jaudas, nevar izslēgt, ka tie atkal atjaunos eksportu uz Kopienu, ja pasākumi vairs nebūs spēkā.

| (35) | Tika veikta arī analīze par iespējamu pieprasījuma un ražošanas jaudas attīstību Kopienā, ASV un pārējā pasaulē vidējā termiņā (līdz pieciem gadiem). Tāpat tika analizēts, kā gaidāmā situācija attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu ietekmētu cenu līmeņus Kopienā. Visi skaitļi tālākajos apsvērumos balstās uz informāciju, kura gūta uzņēmumos BASF AG, Dow un INEOS un ķīmiskās rūpniecības vadošajās PCI un Tecnon atsauču publikācijās. |
| --- | --- |

(35)

Tika veikta arī analīze par iespējamu pieprasījuma un ražošanas jaudas attīstību Kopienā, ASV un pārējā pasaulē vidējā termiņā (līdz pieciem gadiem). Tāpat tika analizēts, kā gaidāmā situācija attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu ietekmētu cenu līmeņus Kopienā. Visi skaitļi tālākajos apsvērumos balstās uz informāciju, kura gūta uzņēmumos BASF AG, Dow un INEOS un ķīmiskās rūpniecības vadošajās PCI un Tecnon atsauču publikācijās.

| (36) | Ņemot vērā gan ASV, gan Kopienas ražotāju prognozes attiecībā uz turpmāko pieprasījumu un ražošanas jaudu, Kopienas tirgus pieaugums paredzams zemāks nekā citur pasaulē. Paredzamais vidējais izaugsmes temps Kopienā gadā ir aptuveni 3 % vidējā termiņā salīdzinājumā ar 7 % Āzijā un 4,2 %, ko prognozē pasaules mērogā. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā gan ASV, gan Kopienas ražotāju prognozes attiecībā uz turpmāko pieprasījumu un ražošanas jaudu, Kopienas tirgus pieaugums paredzams zemāks nekā citur pasaulē. Paredzamais vidējais izaugsmes temps Kopienā gadā ir aptuveni 3 % vidējā termiņā salīdzinājumā ar 7 % Āzijā un 4,2 %, ko prognozē pasaules mērogā.

| (37) | Rādītāji liecina, ka 2004. gadā pieprasījums Eiropas tirgū pārsniedza Kopienā uzstādīto ražošanas iekārtu jaudu par aptuveni 40 000 tonnām. Pretēja situācija bija ASV, kur faktiskā jauda bija par apmēram 90 000 tonnām lielāka nekā attiecīgā ražojuma faktiskais izmantojums un noieta tirgus, kas tomēr augstos cenu līmeņus neietekmēja negatīvi, kā iemesls bija praktiskas ražošanas problēmas, kas ierobežoja piegādi klientiem. Salīdzinot plānotos pieauguma tempus un paziņoto jaudas paplašināšanos, neliels jaudas pārsvars pār pieprasījumu Kopienas tirgū gaidāms no 2008. gada, jo īpaši tādēļ, ka iespējama uzņēmuma INEOS ieguldījumu plānu īstenošana Kopienā, kas uzstādītās ražošanas jaudas Kopienā kāpinātu par ceturtdaļu līdz trešdaļu. Nav paredzams, ka šāda jaudas paplašināšanās notiks ātrāk par 2008. gada sākumu. Lai gan šādu jaudas pieaugumu vienlaikus kompensētu importa samazināšanās Kopienā un pieaugoša Kopienas ražotāju eksporta tirdzniecība, domājams, ka visu ražotāju Kopienā uzstādītā kopējā jauda 2008. gadā pārsniegs pieprasījumu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(37)

Rādītāji liecina, ka 2004. gadā pieprasījums Eiropas tirgū pārsniedza Kopienā uzstādīto ražošanas iekārtu jaudu par aptuveni 40 000 tonnām. Pretēja situācija bija ASV, kur faktiskā jauda bija par apmēram 90 000 tonnām lielāka nekā attiecīgā ražojuma faktiskais izmantojums un noieta tirgus, kas tomēr augstos cenu līmeņus neietekmēja negatīvi, kā iemesls bija praktiskas ražošanas problēmas, kas ierobežoja piegādi klientiem. Salīdzinot plānotos pieauguma tempus un paziņoto jaudas paplašināšanos, neliels jaudas pārsvars pār pieprasījumu Kopienas tirgū gaidāms no 2008. gada, jo īpaši tādēļ, ka iespējama uzņēmuma INEOS ieguldījumu plānu īstenošana Kopienā, kas uzstādītās ražošanas jaudas Kopienā kāpinātu par ceturtdaļu līdz trešdaļu. Nav paredzams, ka šāda jaudas paplašināšanās notiks ātrāk par 2008. gada sākumu. Lai gan šādu jaudas pieaugumu vienlaikus kompensētu importa samazināšanās Kopienā un pieaugoša Kopienas ražotāju eksporta tirdzniecība, domājams, ka visu ražotāju Kopienā uzstādītā kopējā jauda 2008. gadā pārsniegs pieprasījumu Kopienas tirgū.

| (38) | Pamatojoties uz pierādījumiem, kuri ir Komisijas rīcībā, sagaidāms, ka pašreizējā neizmantotā ražošanas jauda ASV saglabāsies vismaz īstermiņā, jo vietējais pieprasījums, kaut arī augošs, nepiesaistīs visu rezerves jaudu, kuru atkal varēs izmantot. Ilgākā laikposmā līdz 2010. gadam neizmantotā ražošanas jauda, domājams, izzudīs, samazinot ASV ražotāju stimulu eksportēt. Vienlaikus būtisks deficīts paredzams Āzijā. To raksturo fakts, ka uzņēmums Dow Chemical ir izveidojis kopuzņēmumu ar Petronas, kura nosaukums ir Optimal, un ir uzstādījis 75 000 tonnu ražošanas jaudu Malaizijā, kas paredzēta Āzijas etanolamīna tirgus apkalpošanai. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz pierādījumiem, kuri ir Komisijas rīcībā, sagaidāms, ka pašreizējā neizmantotā ražošanas jauda ASV saglabāsies vismaz īstermiņā, jo vietējais pieprasījums, kaut arī augošs, nepiesaistīs visu rezerves jaudu, kuru atkal varēs izmantot. Ilgākā laikposmā līdz 2010. gadam neizmantotā ražošanas jauda, domājams, izzudīs, samazinot ASV ražotāju stimulu eksportēt. Vienlaikus būtisks deficīts paredzams Āzijā. To raksturo fakts, ka uzņēmums Dow Chemical ir izveidojis kopuzņēmumu ar Petronas, kura nosaukums ir Optimal, un ir uzstādījis 75 000 tonnu ražošanas jaudu Malaizijā, kas paredzēta Āzijas etanolamīna tirgus apkalpošanai.

| (39) | Kopumā līdz 2010. gadam ražošanas jauda pasaules mērogā, domājams, pieaugs no 1 300 000 tonnām līdz 1 785 000 tonnām. Tas ietver jaunu ražošanas jaudu, kas uzstādīta Kopienā (+ 205 000), ASV (+80 000), Saūda Arābijā (+ 100 000) un Āzijā (+ 100 000). Pieprasījums pasaulē ar prognozēto pieprasījuma pieauguma tempu 4,2 % līdz 2010. gadam būs pieaudzis no 1 550 000 līdz 1 700 000 tonnām. Ņemot vērā, ka pārmērīgu ražošanas jaudu vienmēr līdzsvaro ar apkopi saistītās dīkstāves un tāpēc ir vajadzīgs konkrēts amortizators, prognozes 2010. gadam liecina par neizmantotu ražošanas jaudu Kopienā, līdzsvaru ASV un deficītu Āzijā un pārējā pasaulē. Kopumā dažāda veida ražošanas jaudas paplašināšanās nenorāda uz ASV eksportētāju ražotāju tieksmi īstenot dempingu Kopienas tirgū, kā iemesls ir iespējama pieprasījuma un piedāvājuma atbilstība pasaules mērogā. Tomēr būtu jāatzīmē, ka šis novērtējums attiecas uz tendencēm vidējā termiņā, t. i., laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(39)

Kopumā līdz 2010. gadam ražošanas jauda pasaules mērogā, domājams, pieaugs no 1 300 000 tonnām līdz 1 785 000 tonnām. Tas ietver jaunu ražošanas jaudu, kas uzstādīta Kopienā (+ 205 000), ASV (+80 000), Saūda Arābijā (+ 100 000) un Āzijā (+ 100 000). Pieprasījums pasaulē ar prognozēto pieprasījuma pieauguma tempu 4,2 % līdz 2010. gadam būs pieaudzis no 1 550 000 līdz 1 700 000 tonnām. Ņemot vērā, ka pārmērīgu ražošanas jaudu vienmēr līdzsvaro ar apkopi saistītās dīkstāves un tāpēc ir vajadzīgs konkrēts amortizators, prognozes 2010. gadam liecina par neizmantotu ražošanas jaudu Kopienā, līdzsvaru ASV un deficītu Āzijā un pārējā pasaulē. Kopumā dažāda veida ražošanas jaudas paplašināšanās nenorāda uz ASV eksportētāju ražotāju tieksmi īstenot dempingu Kopienas tirgū, kā iemesls ir iespējama pieprasījuma un piedāvājuma atbilstība pasaules mērogā. Tomēr būtu jāatzīmē, ka šis novērtējums attiecas uz tendencēm vidējā termiņā, t. i., laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam.

| (40) | Jāatgādina, ka dempings IP tika konstatēts attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, lai gan zemākā līmenī nekā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(40)

Jāatgādina, ka dempings IP tika konstatēts attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, lai gan zemākā līmenī nekā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā.

| (41) | Salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanas izmeklēšanu ASV importa tirgus daļa ir samazinājusies no 29 % līdz 16,7 %. Pētījums liecina, ka ASV ir 90 000 tonnu rezerves ražošanas jaudas, zems jaudas izmantošanas līmenis IP, kas ir pagaidu pasākumu rezultāts, un ASV uzstādītās jaudas aprēķināto 27 % izmantošanas apjomu nebija iespējams izmeklēt sadarbības trūkuma dēļ. Ja pasākumi tiks atcelti, nevar pilnībā izslēgt, ka šie ražotāji, kuri nesadarbojās izmeklēšanā, atgriezīsies Kopienas tirgū ar dempinga cenām. Lai gan pieprasījums ASV tirgū paredzams lielāks nekā Kopienā, neizmantotā ražošanas jauda, domājams, tiks piesaistīta tikai vidējā termiņā. Turklāt, ja aizsardzības pasākumi tiks atcelti, pašlaik visiem ražotājiem ir stimuls palielināt pārdošanu Kopienas tirgū, lai saglabātu uzstādīto ražošanas jaudu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(41)

Salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanas izmeklēšanu ASV importa tirgus daļa ir samazinājusies no 29 % līdz 16,7 %. Pētījums liecina, ka ASV ir 90 000 tonnu rezerves ražošanas jaudas, zems jaudas izmantošanas līmenis IP, kas ir pagaidu pasākumu rezultāts, un ASV uzstādītās jaudas aprēķināto 27 % izmantošanas apjomu nebija iespējams izmeklēt sadarbības trūkuma dēļ. Ja pasākumi tiks atcelti, nevar pilnībā izslēgt, ka šie ražotāji, kuri nesadarbojās izmeklēšanā, atgriezīsies Kopienas tirgū ar dempinga cenām. Lai gan pieprasījums ASV tirgū paredzams lielāks nekā Kopienā, neizmantotā ražošanas jauda, domājams, tiks piesaistīta tikai vidējā termiņā. Turklāt, ja aizsardzības pasākumi tiks atcelti, pašlaik visiem ražotājiem ir stimuls palielināt pārdošanu Kopienas tirgū, lai saglabātu uzstādīto ražošanas jaudu rentabilitāti.

| (42) | Jāsecina, ka ir dempinga turpināšanas iespējamība un importa apjomu palielināšanas risks, kas, iespējams, vismaz īstermiņā varētu radīt negatīvu ietekmi uz cenām Kopienā, ja aizsardzības līdzekļi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(42)

Jāsecina, ka ir dempinga turpināšanas iespējamība un importa apjomu palielināšanas risks, kas, iespējams, vismaz īstermiņā varētu radīt negatīvu ietekmi uz cenām Kopienā, ja aizsardzības līdzekļi tiktu atcelti.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES NOTEIKŠANA

| (43) | Trīs Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, izmeklēšanā sadarbojās pilnībā. IP tie pārstāvēja 80 % Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma. Vēl viens Kopienas ražotājs, kurš atbalstīja izmeklēšanu, sniedza informāciju, kas attiecas tieši uz ražošanu, bet nesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc šis ražotājs bija jāuzskata par tādu, kurš izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(43)

Trīs Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, izmeklēšanā sadarbojās pilnībā. IP tie pārstāvēja 80 % Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma. Vēl viens Kopienas ražotājs, kurš atbalstīja izmeklēšanu, sniedza informāciju, kas attiecas tieši uz ražošanu, bet nesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc šis ražotājs bija jāuzskata par tādu, kurš izmeklēšanā nesadarbojās.

| (44) | Būtu jāatzīmē, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1603/2000 publicēšanas, izklāstot pašlaik spēkā esošos pasākumus, uzņēmums Union Carbide Ltd (Apvienotā Karaliste), kuru pārņēma uzņēmums Dow Chemical Company, Kopienā vairs neražo etanolamīnu. Turklāt uzņēmums BP Chemicals mainīja savu nosaukumu uz Innovene, bet uzņēmums Condea savu nosaukumu mainīja uz Sasol. Visbeidzot uzņēmums INEOS Oxide Ltd, uzņēmuma INEOS Americas LLC mātes sabiedrība, kas izvietota Apvienotajā Karalistē, 2005. gada 16. decembrī pārņēma uzņēmumu Innovene. Abi uzņēmumi – INEOS Americas LLC un Innovene – pilnībā turpināja sadarboties izmeklēšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(44)

Būtu jāatzīmē, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1603/2000 publicēšanas, izklāstot pašlaik spēkā esošos pasākumus, uzņēmums Union Carbide Ltd (Apvienotā Karaliste), kuru pārņēma uzņēmums Dow Chemical Company, Kopienā vairs neražo etanolamīnu. Turklāt uzņēmums BP Chemicals mainīja savu nosaukumu uz Innovene, bet uzņēmums Condea savu nosaukumu mainīja uz Sasol. Visbeidzot uzņēmums INEOS Oxide Ltd, uzņēmuma INEOS Americas LLC mātes sabiedrība, kas izvietota Apvienotajā Karalistē, 2005. gada 16. decembrī pārņēma uzņēmumu Innovene. Abi uzņēmumi – INEOS Americas LLC un Innovene – pilnībā turpināja sadarboties izmeklēšanas procedūrā.

| (45) | Pamatojoties uz to, trīs Kopienas ražotāji ir uzņēmums BASF AG, Innovene un Sasol, un tie 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(45)

Pamatojoties uz to, trīs Kopienas ražotāji ir uzņēmums BASF AG, Innovene un Sasol, un tie 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido Kopienas ražošanas nozari.

| (46) | Izmeklēšanā, līdzīgi kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, noskaidrojās, ka daļa Kopienas etanolamīna ražošanas apjoma ir paredzēta iekšējai izmantošanai vai izmantošanai pašu vajadzībām. Aprēķināts, ka tā ir aptuveni trešdaļa Kopienas attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma, kā to liecināja arī iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana. Ražošana pašu vajadzībām tika konstatēta viena tāda ražotāja ražotnē, kurš bija iekļauts Kopienas ražošanas nozarē. Šā ražotāja rūpnīcā iegūtais ražojums tiek rezervēts un izmantots vienīgi pašu vajadzībām. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, nepērk attiecīgo ražojumu tirdzniecības nolūkā vai izmantošanai pašu vajadzībām no neatkarīgām personām ne iekšēji Kopienā, ne ārpus tās. Tādēļ etanolamīnu, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, neuzskata par tādu, kas konkurē ar citādi Kopienas tirgū (turpmāk “brīvais tirgus”) pieejamo etanolamīnu. |
| --- | --- |

(46)

Izmeklēšanā, līdzīgi kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, noskaidrojās, ka daļa Kopienas etanolamīna ražošanas apjoma ir paredzēta iekšējai izmantošanai vai izmantošanai pašu vajadzībām. Aprēķināts, ka tā ir aptuveni trešdaļa Kopienas attiecīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma, kā to liecināja arī iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana. Ražošana pašu vajadzībām tika konstatēta viena tāda ražotāja ražotnē, kurš bija iekļauts Kopienas ražošanas nozarē. Šā ražotāja rūpnīcā iegūtais ražojums tiek rezervēts un izmantots vienīgi pašu vajadzībām. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, nepērk attiecīgo ražojumu tirdzniecības nolūkā vai izmantošanai pašu vajadzībām no neatkarīgām personām ne iekšēji Kopienā, ne ārpus tās. Tādēļ etanolamīnu, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, neuzskata par tādu, kas konkurē ar citādi Kopienas tirgū (turpmāk “brīvais tirgus”) pieejamo etanolamīnu.

E.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| Kopienas patēriņš | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas, kopā | 283 992 | 331 194 | 358 830 | 366 645 |
| Indekss | 100 | 117 | 126 | 129 |
| Tonnas pašu vajadzībām | 97 768 | 107 539 | 118 584 | 119 975 |
| Indekss | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Tonnas brīvajā tirgū | 186 224 | 223 655 | 240 246 | 246 670 |
| Indekss | 100 | 120 | 129 | 132 |
| Avots:
  Eurostat statistikas dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

Kopienas patēriņš

2002

2003

2004

IP

Tonnas, kopā

283 992

331 194

358 830

366 645

Indekss

100

117

126

129

Tonnas pašu vajadzībām

97 768

107 539

118 584

119 975

Indekss

100

110

121

123

Tonnas brīvajā tirgū

186 224

223 655

240 246

246 670

Indekss

100

120

129

132

Avots:
  Eurostat statistikas dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (47) | Lai noteiktu Kopienas kopējo patēriņu, tika izmantota šāda aprēķina kombinācija: ražošanas apjoms mīnus visu Kopienas ražotāju eksports Kopienā un imports Kopienas tirgū no trešām valstīm. Salīdzinājumā ar 2002. gadu patēriņš IL pieauga par 29 % jeb 83 000 tonnām. Īpaši pieaugums bija vērojams laikā no 2002. līdz 2003. gadam (+ 17 % jeb +48 000 tonnas), tomēr tas turpinājās arī 2004. gadā un IL, tiesa, lēnākā tempā. Patēriņa pieauguma iemesls bija lielāks etanolamīnu pieprasījums, kam pamatā bija plaša un pieaugoša to izmantošanas joma. Svarīgākie pieprasījuma veicinātāji kopš 2002. gada bija DEA pieprasījums glifosāta ražošanai, TEA pieprasījums estera kvartāro savienojumu ražošanai un MEA pierasījums koksnes apstrādei. |
| --- | --- |

(47)

Lai noteiktu Kopienas kopējo patēriņu, tika izmantota šāda aprēķina kombinācija: ražošanas apjoms mīnus visu Kopienas ražotāju eksports Kopienā un imports Kopienas tirgū no trešām valstīm. Salīdzinājumā ar 2002. gadu patēriņš IL pieauga par 29 % jeb 83 000 tonnām. Īpaši pieaugums bija vērojams laikā no 2002. līdz 2003. gadam (+ 17 % jeb +48 000 tonnas), tomēr tas turpinājās arī 2004. gadā un IL, tiesa, lēnākā tempā. Patēriņa pieauguma iemesls bija lielāks etanolamīnu pieprasījums, kam pamatā bija plaša un pieaugoša to izmantošanas joma. Svarīgākie pieprasījuma veicinātāji kopš 2002. gada bija DEA pieprasījums glifosāta ražošanai, TEA pieprasījums estera kvartāro savienojumu ražošanai un MEA pierasījums koksnes apstrādei.

| (48) | Brīvā tirgus patēriņš attiecīgajā laikposmā palielinājās par 32 % (jeb 60 000 tonnām) ar 20 % (jeb 37 000 tonnu) pieaugumu laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(48)

Brīvā tirgus patēriņš attiecīgajā laikposmā palielinājās par 32 % (jeb 60 000 tonnām) ar 20 % (jeb 37 000 tonnu) pieaugumu laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam.

| (49) | Tirgū pašu vajadzībām patēriņš palielinājās par 23 % jeb 22 000 tonnām, kā iemesls bija pieaugoša etanolamīnu izmantošana citu ķīmisko vielu ražošanas procesos. |
| --- | --- |

(49)

Tirgū pašu vajadzībām patēriņš palielinājās par 23 % jeb 22 000 tonnām, kā iemesls bija pieaugoša etanolamīnu izmantošana citu ķīmisko vielu ražošanas procesos.

2.   Imports no ASV, apjoms, tirgus daļa un importa cenas

| ASV imports | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 46 075 | 40 576 | 40 512 | 41 088 |
| Indekss | 100 | 88 | 88 | 89 |
| Tirgus daļa | 24,7 % | 18,1 % | 16,9 % | 16,7 % |
| Importa cena EUR par tonnu | 979,63 | 915,15 | 975,09 | 995,55 |
| Indekss | 100 | 93 | 100 | 102 |
| Avots:
  Eurostat statistikas dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

ASV imports

2002

2003

2004

IP

Tonnas

46 075

40 576

40 512

41 088

Indekss

100

88

88

89

Tirgus daļa

24,7 %

18,1 %

16,9 %

16,7 %

Importa cena EUR par tonnu

979,63

915,15

975,09

995,55

Indekss

100

93

100

102

Avots:
  Eurostat statistikas dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (50) | No ASV veiktā importa apjoms Kopienā laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 12 % un kopš tā laika saglabājas šādā līmenī. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz brīvā tirgus patēriņu Kopienā, un attiecīgajā periodā tā samazinājās no 24,7 % līdz 16,7 %, kas ir 8 procentpunkti. Importa un tirgus daļas samazinājums laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam nozīmēja vidējās importa cenas vispārēju lejupslīdi 7 % apmērā. Laikā no 2002. līdz 2003. gadam ASV ražotāji eksportētāji nepiedalījās brīvā patēriņa tirgus paplašināšanā Kopienā. Arī pēc 2003. gada ASV ražotāji eksportētāji nepalielināja savu tirgus daļu, lai gan importa cenas atkal pieauga. Pārdevēju tirgū šāda pieauguma pievilcība parasti veicinātu papildu pārdošanu, tomēr ASV ražotāji eksportētāji neatgriezās Kopienas tirgū, kā bija gaidīts, nopietnu darbības problēmu un ASV iekšējā tirgus vēl pievilcīgāku apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(50)

No ASV veiktā importa apjoms Kopienā laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 12 % un kopš tā laika saglabājas šādā līmenī. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz brīvā tirgus patēriņu Kopienā, un attiecīgajā periodā tā samazinājās no 24,7 % līdz 16,7 %, kas ir 8 procentpunkti. Importa un tirgus daļas samazinājums laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam nozīmēja vidējās importa cenas vispārēju lejupslīdi 7 % apmērā. Laikā no 2002. līdz 2003. gadam ASV ražotāji eksportētāji nepiedalījās brīvā patēriņa tirgus paplašināšanā Kopienā. Arī pēc 2003. gada ASV ražotāji eksportētāji nepalielināja savu tirgus daļu, lai gan importa cenas atkal pieauga. Pārdevēju tirgū šāda pieauguma pievilcība parasti veicinātu papildu pārdošanu, tomēr ASV ražotāji eksportētāji neatgriezās Kopienas tirgū, kā bija gaidīts, nopietnu darbības problēmu un ASV iekšējā tirgus vēl pievilcīgāku apstākļu dēļ.

| (51) | Būtu jāatzīmē, ka iepriekšminētās cenas tika apkopotas, izmantojot Eurostat statistikas datus par importu. Tajos ražojumi nav norādīti atsevišķi un ietver dažādus tirdzniecības nosacījumus, ko nevar salīdzināt ar tiem datiem, ko Kopienas tirgū piemēroja citi uzņēmēji. Precīzs importa par dempinga cenām un Kopienas ražotāju cenu salīdzinājums līdzīgā tirdzniecības līmenī tika veikts, un tas ir paskaidrots 53. apsvērumā. Pārskata laikposmā vidējā importa cena pieauga tikai par 2 %. Viss ASV izcelsmes imports Kopienā tika veikts, izmantojot saistītos importētājus, tāpēc importa cenas ir uzņēmuma grupas iekšējās transfertcenas. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādas importa cenas ir mākslīgi izveidotas, lai vismaz daļēji izmantotu attiecīgajā laikposmā spēkā esošos antidempinga pasākumus. Iepriekšējā IP saistītie importētāji Kopienā cieta ievērojamus zaudējumus, un starpība starp iepirkuma cenu (faktisko importa cenu) un tālākpārdošanas cenu Kopienas tirgū nebija pietiekama, lai segtu izmaksas, kas radās starp importu un tālākpārdošanu. Tas bija iemesls, kādēļ iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātā antidempinga pasākumi tika pārskatīti un tika piemērotas īpašas noteikta maksājuma likmes par tonnu. |
| --- | --- |

(51)

Būtu jāatzīmē, ka iepriekšminētās cenas tika apkopotas, izmantojot Eurostat statistikas datus par importu. Tajos ražojumi nav norādīti atsevišķi un ietver dažādus tirdzniecības nosacījumus, ko nevar salīdzināt ar tiem datiem, ko Kopienas tirgū piemēroja citi uzņēmēji. Precīzs importa par dempinga cenām un Kopienas ražotāju cenu salīdzinājums līdzīgā tirdzniecības līmenī tika veikts, un tas ir paskaidrots 53. apsvērumā. Pārskata laikposmā vidējā importa cena pieauga tikai par 2 %. Viss ASV izcelsmes imports Kopienā tika veikts, izmantojot saistītos importētājus, tāpēc importa cenas ir uzņēmuma grupas iekšējās transfertcenas. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēts, ka šādas importa cenas ir mākslīgi izveidotas, lai vismaz daļēji izmantotu attiecīgajā laikposmā spēkā esošos antidempinga pasākumus. Iepriekšējā IP saistītie importētāji Kopienā cieta ievērojamus zaudējumus, un starpība starp iepirkuma cenu (faktisko importa cenu) un tālākpārdošanas cenu Kopienas tirgū nebija pietiekama, lai segtu izmaksas, kas radās starp importu un tālākpārdošanu. Tas bija iemesls, kādēļ iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātā antidempinga pasākumi tika pārskatīti un tika piemērotas īpašas noteikta maksājuma likmes par tonnu.

| (52) | Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka gan ASV ražotāji eksportētāji, gan to saistītie importētāji Kopienā IP guva peļņu, kā arī tika atklāts, ka saistīto importētāju sasniegtā starpība atbilst tirgus apstākļiem. Pārdošanas cenu līmeņi salīdzinājumā ar normālo vērtību un/vai ražošanas izmaksām nodrošināja atbilstīgu peļņu visiem uzņēmumiem, kas iesaistījās tirgos, kurus raksturoja augstas pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(52)

Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka gan ASV ražotāji eksportētāji, gan to saistītie importētāji Kopienā IP guva peļņu, kā arī tika atklāts, ka saistīto importētāju sasniegtā starpība atbilst tirgus apstākļiem. Pārdošanas cenu līmeņi salīdzinājumā ar normālo vērtību un/vai ražošanas izmaksām nodrošināja atbilstīgu peļņu visiem uzņēmumiem, kas iesaistījās tirgos, kurus raksturoja augstas pārdošanas cenas.

| (53) | CIF importa cenu, kas pie Kopienas robežas tika piemērotas neatkarīgajiem klientiem, ietverot antidempinga maksājumus, salīdzinājums ar Kopienas ražošanas nozares cenām no rūpnīcas, kas noteiktas viena veida ražojumiem tādā pašā tirdzniecības līmenī, ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas pazemināšanos par 7,3 % līdz 17,5 %. |
| --- | --- |

(53)

CIF importa cenu, kas pie Kopienas robežas tika piemērotas neatkarīgajiem klientiem, ietverot antidempinga maksājumus, salīdzinājums ar Kopienas ražošanas nozares cenām no rūpnīcas, kas noteiktas viena veida ražojumiem tādā pašā tirdzniecības līmenī, ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas pazemināšanos par 7,3 % līdz 17,5 %.

3.   Imports no citām trešām valstīm, apjoms, tirgus daļa un importa cenas

| Imports no citām trešām valstīm | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 17 596 | 18 688 | 12 276 | 8 773 |
| Indekss | 100 | 106 | 70 | 50 |
| Tirgus daļa | 9,4 % | 8,4 % | 3,4 % | 2,4 % |
| Importa cena EUR par tonnu | 1 034,23 | 970,75 | 982,67 | 955,24 |
| Indekss | 100 | 94 | 95 | 92 |
| Avots:
  Eurostat statistikas dati. |

Imports no citām trešām valstīm

2002

2003

2004

IP

Tonnas

17 596

18 688

12 276

8 773

Indekss

100

106

70

50

Tirgus daļa

9,4 %

8,4 %

3,4 %

2,4 %

Importa cena EUR par tonnu

1 034,23

970,75

982,67

955,24

Indekss

100

94

95

92

Avots:
  Eurostat statistikas dati.

| (54) | Imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās uz pusi. Citu nozīmīgo eksportētājvalstu, galvenokārt Krievijas un Irānas, tirgus daļa ir kļuvusi patiesi minimāla. Kā liecina lietotāju nozare, šīs samazinājuma tendences iemesls ir fakts, ka divās iepriekšminētajās valstīs konkrētajā piegādes dienā bija grūtības iegūt precīzu pieprasīto apjomu. |
| --- | --- |

(54)

Imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās uz pusi. Citu nozīmīgo eksportētājvalstu, galvenokārt Krievijas un Irānas, tirgus daļa ir kļuvusi patiesi minimāla. Kā liecina lietotāju nozare, šīs samazinājuma tendences iemesls ir fakts, ka divās iepriekšminētajās valstīs konkrētajā piegādes dienā bija grūtības iegūt precīzu pieprasīto apjomu.

4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija tonnās | 206 481 | 242 350 | 279 307 | 290 625 |
| Indekss | 100 | 117 | 135 | 141 |
| Ražošanas jauda tonnās | 263 320 | 273 820 | 302 070 | 311 820 |
| Indekss | 100 | 104 | 115 | 118 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 78,4 % | 88,5 % | 92,5 % | 93,2 % |

2002

2003

2004

IP

Produkcija tonnās

206 481

242 350

279 307

290 625

Indekss

100

117

135

141

Ražošanas jauda tonnās

263 320

273 820

302 070

311 820

Indekss

100

104

115

118

Ražošanas jaudas izmantojums

78,4 %

88,5 %

92,5 %

93,2 %

| (55) | Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās par 41 %. Tai pašā laikā ražošanas jauda pieauga par 18 %, sekmējot uzlabojumus ražošanas jaudas izmantojumā no 78,4 % līdz 93,2 %. |
| --- | --- |

(55)

Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms palielinājās par 41 %. Tai pašā laikā ražošanas jauda pieauga par 18 %, sekmējot uzlabojumus ražošanas jaudas izmantojumā no 78,4 % līdz 93,2 %.

| (56) | Ražošanas jaudas pieaugums laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam ir nenozīmīgs un ataino nelielus efektivitātes uzlabojumus. No 2004. gada var novērot intensīvāku darbības problēmu risināšanu un jaunu ražošanas jaudu pieaugumu. |
| --- | --- |

(56)

Ražošanas jaudas pieaugums laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam ir nenozīmīgs un ataino nelielus efektivitātes uzlabojumus. No 2004. gada var novērot intensīvāku darbības problēmu risināšanu un jaunu ražošanas jaudu pieaugumu.

| Krājumi | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 9 543 | 10 883 | 10 228 | 7 596 |
| Indekss | 100 | 114 | 107 | 80 |

Krājumi

2002

2003

2004

IP

Tonnas

9 543

10 883

10 228

7 596

Indekss

100

114

107

80

| (57) | Krājumu līmeņa salīdzinājums veikts 2002. un 2004. gada beigās, un tas zināmā mērā atšķiras atkarībā no pasūtījumiem. IP beigās tas ir zemāks, bet ataino stāvokli 2005. gada 30. jūnijā, tāpēc nav atbilstīgi salīdzināms ar krājumiem gada beigās. Iemesls ir fakts, ka, ņemot vērā nedaudz zemāku rūpniecisko lietotāju pieprasījumu vasaras mēnešos, uzņēmumi šajā laikā plāno zemāku ražošanas apjomu un ražošanas iekārtu apkopi. |
| --- | --- |

(57)

Krājumu līmeņa salīdzinājums veikts 2002. un 2004. gada beigās, un tas zināmā mērā atšķiras atkarībā no pasūtījumiem. IP beigās tas ir zemāks, bet ataino stāvokli 2005. gada 30. jūnijā, tāpēc nav atbilstīgi salīdzināms ar krājumiem gada beigās. Iemesls ir fakts, ka, ņemot vērā nedaudz zemāku rūpniecisko lietotāju pieprasījumu vasaras mēnešos, uzņēmumi šajā laikā plāno zemāku ražošanas apjomu un ražošanas iekārtu apkopi.

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms | 130 214 | 144 103 | 167 054 | 175 953 |
| Indekss | 100 | 111 | 128 | 135 |
| Tirgus daļa kopējā patēriņā (iekļaujot izmantošanu pašu vajadzībām) | 45,9 % | 43,5 % | 46,6 % | 48,0 % |
| Tirgus daļa brīvā patēriņa tirgū | 69,9 % | 64,4 % | 69,5 % | 71,3 % |
| Pārdošanas cena EUR par tonnu (pārdošanai brīvajā tirgū) | 801,77 | 758,49 | 835,68 | 936,08 |
| Indekss | 100 | 95 | 104 | 117 |

2002

2003

2004

IP

Pārdošanas apjoms

130 214

144 103

167 054

175 953

Indekss

100

111

128

135

Tirgus daļa kopējā patēriņā (iekļaujot izmantošanu pašu vajadzībām)

45,9 %

43,5 %

46,6 %

48,0 %

Tirgus daļa brīvā patēriņa tirgū

69,9 %

64,4 %

69,5 %

71,3 %

Pārdošanas cena EUR par tonnu (pārdošanai brīvajā tirgū)

801,77

758,49

835,68

936,08

Indekss

100

95

104

117

| (58) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā pieauga par 35 %. Gan Kopienas kopējā, gan brīvā patēriņa tirgus daļa norāda, ka pēc tirgus daļas zaudējuma laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam tā ir stabilizējusies un saglabā 48 % attiecībā pret kopējo patēriņu, kas brīvajā tirgū IP attiecīgi ir 71,3 %. Nesaistītajiem klientiem piedāvāto pārdošanas cenu vidējais līmenis sekoja līdzīgam paraugam, un pēc 5 % krituma laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam cenu līmenis brīvajā tirgū IP bija par 17 % augstāks nekā 2002. gadā. |
| --- | --- |

(58)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā pieauga par 35 %. Gan Kopienas kopējā, gan brīvā patēriņa tirgus daļa norāda, ka pēc tirgus daļas zaudējuma laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam tā ir stabilizējusies un saglabā 48 % attiecībā pret kopējo patēriņu, kas brīvajā tirgū IP attiecīgi ir 71,3 %. Nesaistītajiem klientiem piedāvāto pārdošanas cenu vidējais līmenis sekoja līdzīgam paraugam, un pēc 5 % krituma laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam cenu līmenis brīvajā tirgū IP bija par 17 % augstāks nekā 2002. gadā.

| (59) | Salīdzinot ar cenu līmeni iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas IP, kas bija 1998. kalendārais gads, pārdošanas cenas 2004. gadā un pašreizējā IP bija vidēji attiecīgi par 22,7 % un 37,5 % augstākas nekā 1998. gadā. Ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai pašu vajadzībām kompleksās ražošanas telpās, pavadzīmes nav noformētas. |
| --- | --- |

(59)

Salīdzinot ar cenu līmeni iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšanas IP, kas bija 1998. kalendārais gads, pārdošanas cenas 2004. gadā un pašreizējā IP bija vidēji attiecīgi par 22,7 % un 37,5 % augstākas nekā 1998. gadā. Ražojumiem, kas paredzēti izmantošanai pašu vajadzībām kompleksās ražošanas telpās, pavadzīmes nav noformētas.

| (60) | Pēdējo desmit gadu laikā patēriņš pastāvīgi pieaudzis no 152 000 tonnām 1995. gadā līdz 367 000 tonnām IP, kas nozīmē gada kāpinājumu 9,7 % apjomā. Pēdējais patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā no 2002. gada līdz IP bija 10,7 % gadā salīdzinājumā ar 7 % ražošanas jaudas pieauguma gadā. Šī attīstība veicināja augstus cenu līmeņus Kopienā, vienlaikus veicinot būtiskus uzlabojumus ražošanas jaudas izmantošanā Kopienas ražošanas nozarē no 78,4 % līdz 93,2 %, kas deva ražošanas apjoma gada pieaugumu 14,5 % apmērā. Absolūtā izteiksmē ražošana apjoms pieauga par 84 000 tonnām salīdzinājumā ar 83 000 tonnu patēriņu, un ražošanas jauda pieauga tikai par 48 500 tonnām. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās ražošanas izmaksas EUR par tonnu | 779,53 | 749,85 | 746,84 | 790,60 |
| Indekss | 100 | 96 | 96 | 101 |

(60)

Pēdējo desmit gadu laikā patēriņš pastāvīgi pieaudzis no 152 000 tonnām 1995. gadā līdz 367 000 tonnām IP, kas nozīmē gada kāpinājumu 9,7 % apjomā. Pēdējais patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā no 2002. gada līdz IP bija 10,7 % gadā salīdzinājumā ar 7 % ražošanas jaudas pieauguma gadā. Šī attīstība veicināja augstus cenu līmeņus Kopienā, vienlaikus veicinot būtiskus uzlabojumus ražošanas jaudas izmantošanā Kopienas ražošanas nozarē no 78,4 % līdz 93,2 %, kas deva ražošanas apjoma gada pieaugumu 14,5 % apmērā. Absolūtā izteiksmē ražošana apjoms pieauga par 84 000 tonnām salīdzinājumā ar 83 000 tonnu patēriņu, un ražošanas jauda pieauga tikai par 48 500 tonnām.

2002

2003

2004

IP

Vidējās ražošanas izmaksas EUR par tonnu

779,53

749,85

746,84

790,60

Indekss

100

96

96

101

| (61) | Augsts un pieaugošs pieprasījums salīdzinājumā ar lēnāku ražošanas jaudas paplašināšanās tempu un vispārējo importa samazinājumu ir uzturējis etanolamīna cenu līmeni Kopienā. Turklāt pārdošanas ieņēmumus attiecīgajā periodā spēcīgi ir ietekmējusi pilnā ražošanas pašizmaksa par tonnu. Ražošanas izmaksu palielinājums par 5,9 % laikposmā starp 2004. gadu un IP bija sekas ligroīna cenas kāpumam, kas ir no naftas produktiem iegūtas enerģijas virzītājs, kuru izmanto etilēnoksīda ražošanā, kas ir galvenā izejviela etanolamīna ražošanā Kopienā. |
| --- | --- |

(61)

Augsts un pieaugošs pieprasījums salīdzinājumā ar lēnāku ražošanas jaudas paplašināšanās tempu un vispārējo importa samazinājumu ir uzturējis etanolamīna cenu līmeni Kopienā. Turklāt pārdošanas ieņēmumus attiecīgajā periodā spēcīgi ir ietekmējusi pilnā ražošanas pašizmaksa par tonnu. Ražošanas izmaksu palielinājums par 5,9 % laikposmā starp 2004. gadu un IP bija sekas ligroīna cenas kāpumam, kas ir no naftas produktiem iegūtas enerģijas virzītājs, kuru izmanto etilēnoksīda ražošanā, kas ir galvenā izejviela etanolamīna ražošanā Kopienā.

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 102 | 103 | 101 | 102 |
| Indekss | 100 | 101 | 99 | 99 |
| Produktivitāte tonnās uz vienu darbinieku | 2 016 | 2 354 | 2 755 | 2 861 |
| Indekss | 100 | 117 | 137 | 142 |
| Algas EUR, tūkst. | 6 860 | 7 526 | 8 018 | 7 598 |
| Indekss | 100 | 110 | 117 | 111 |
| Vidējā viena darbinieka alga (EUR) | 66 976 | 73 105 | 79 097 | 74 797 |
| Indekss | 100 | 109 | 118 | 112 |

2002

2003

2004

IP

Nodarbinātība

102

103

101

102

Indekss

100

101

99

99

Produktivitāte tonnās uz vienu darbinieku

2 016

2 354

2 755

2 861

Indekss

100

117

137

142

Algas EUR, tūkst.

6 860

7 526

8 018

7 598

Indekss

100

110

117

111

Vidējā viena darbinieka alga (EUR)

66 976

73 105

79 097

74 797

Indekss

100

109

118

112

| (62) | Nodarbinātība Kopienas ražošanas līmenī līdzīgiem ražojumiem attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas process ir lielā mērā automatizēts, tādēļ nav darbietilpīgs. Vienlaikus pastāvīgu uzlabojumu un uzstādīto ražošanas iekārtu problēmu novēršanas rezultātā darba ražīgums attiecīgajā periodā palielinājās par 42 %. |
| --- | --- |

(62)

Nodarbinātība Kopienas ražošanas līmenī līdzīgiem ražojumiem attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas process ir lielā mērā automatizēts, tādēļ nav darbietilpīgs. Vienlaikus pastāvīgu uzlabojumu un uzstādīto ražošanas iekārtu problēmu novēršanas rezultātā darba ražīgums attiecīgajā periodā palielinājās par 42 %.

| (63) | Darba algas attiecīgajā periodā pieauga par 11 %, augstāko līmeni sasniedzot 2004. gadā, kam par iemeslu var būt pārstrukturēšanas pasākumi un atlaišana no darba, ko īstenoja viens no Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību. Vidējā darba alga bija atbilstīga līdzīgam paraugam. |
| --- | --- |

(63)

Darba algas attiecīgajā periodā pieauga par 11 %, augstāko līmeni sasniedzot 2004. gadā, kam par iemeslu var būt pārstrukturēšanas pasākumi un atlaišana no darba, ko īstenoja viens no Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību. Vidējā darba alga bija atbilstīga līdzīgam paraugam.

| Pārdošana nesaistītām personām Kopienā | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas vērtība EUR, tūkst. | 104 402 | 109 301 | 139 603 | 164 705 |
| Indekss | 100 | 105 | 134 | 158 |
| Ražošanas izmaksas EUR, tūkst. | 101 506 | 108 056 | 124 763 | 139 100 |
| Indekss | 100 | 106 | 123 | 137 |
| Rentabilitāte | 2,8 % | 1,1 % | 10,6 % | 15,5 % |

Pārdošana nesaistītām personām Kopienā

2002

2003

2004

IP

Pārdošanas vērtība EUR, tūkst.

104 402

109 301

139 603

164 705

Indekss

100

105

134

158

Ražošanas izmaksas EUR, tūkst.

101 506

108 056

124 763

139 100

Indekss

100

106

123

137

Rentabilitāte

2,8 %

1,1 %

10,6 %

15,5 %

| (64) | Attiecīgā ražojuma rentabilitāte brīvajā tirgū, to pārdodot nesaistītām pusēm Kopienā, attiecīgajā periodā palielinājās no 2,8 % 2002. gadā līdz 15,5 % IP pēc tam, kad 2003. gadā bija kritums līdz 1,1 %. Šis rentabilitātes uzlabojums kopš 2003. gada jāskata saistībā ar stabilu importu no ASV un augošu pieprasījumu, kas rezultātā palielināja pārdošanu apjomus un kāpināja pārdošanas cenu līmeni, kas 2004. gadā un IP bija izteiktāks nekā ražošanas izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

(64)

Attiecīgā ražojuma rentabilitāte brīvajā tirgū, to pārdodot nesaistītām pusēm Kopienā, attiecīgajā periodā palielinājās no 2,8 % 2002. gadā līdz 15,5 % IP pēc tam, kad 2003. gadā bija kritums līdz 1,1 %. Šis rentabilitātes uzlabojums kopš 2003. gada jāskata saistībā ar stabilu importu no ASV un augošu pieprasījumu, kas rezultātā palielināja pārdošanu apjomus un kāpināja pārdošanas cenu līmeni, kas 2004. gadā un IP bija izteiktāks nekā ražošanas izmaksu pieaugums.

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi EUR, tūkst. | 1 170 | 9 975 | 687 478 | 388 476 |
| Indekss | 100 | 852 | 58 750 | 33 198 |
| Ieguldījumu atdeve | 2,2 % | 0,9 % | 10,2 % | 17,6 % |

2002

2003

2004

IP

Ieguldījumi EUR, tūkst.

1 170

9 975

687 478

388 476

Indekss

100

852

58 750

33 198

Ieguldījumu atdeve

2,2 %

0,9 %

10,2 %

17,6 %

| (65) | Cenu līmeņi Kopienā nosaka, vai uzņēmumi tiecas panākt papildu ražošanas jaudu. Laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam ieguldījumu atdeve nebija pietiekami liela, lai garantētu papildu ražošanas iekārtu uzstādīšanu. Tā rezultātā uzņēmumi aprobežojās ar problēmu novēršanu esošajās ražotnēs un efektivitātes uzlabojumiem. Pastāvīgi augošais pieprasījums, ko papildināja tikai ierobežots ražošanas jaudas pieaugums, veicināja augstākus cenu līmeņus tādā mērā, ka kopš 2004. gada atkal kļuva iespējams īstenot iepriekš atliktus ieguldījumu projektus. |
| --- | --- |

(65)

Cenu līmeņi Kopienā nosaka, vai uzņēmumi tiecas panākt papildu ražošanas jaudu. Laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam ieguldījumu atdeve nebija pietiekami liela, lai garantētu papildu ražošanas iekārtu uzstādīšanu. Tā rezultātā uzņēmumi aprobežojās ar problēmu novēršanu esošajās ražotnēs un efektivitātes uzlabojumiem. Pastāvīgi augošais pieprasījums, ko papildināja tikai ierobežots ražošanas jaudas pieaugums, veicināja augstākus cenu līmeņus tādā mērā, ka kopš 2004. gada atkal kļuva iespējams īstenot iepriekš atliktus ieguldījumu projektus.

| (66) | Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu būtu jāatzīmē, ka etanolamīna ražošana ir tikai neliela Kopienas ražošanas nozares ķīmisko produktu vispārējās ražošanas daļa, ko galvenokārt pārstāv lielākie starptautiskie ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi ar augstu naudas plūsmas vispārējo, pašfinansēšanās un kredītspējas līmeni. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozarei kopumā nav lielu problēmu kapitāla piesaistē. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz spēju piesaistīt kapitālu būtu jāatzīmē, ka etanolamīna ražošana ir tikai neliela Kopienas ražošanas nozares ķīmisko produktu vispārējās ražošanas daļa, ko galvenokārt pārstāv lielākie starptautiskie ķīmiskās rūpniecības uzņēmumi ar augstu naudas plūsmas vispārējo, pašfinansēšanās un kredītspējas līmeni. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozarei kopumā nav lielu problēmu kapitāla piesaistē.

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma EUR, tūkst. | 4 842 | 3 301 | 16 863 | 27 596 |
| Indekss | 100 | 68 | 348 | 570 |
| Naudas plūsma apgrozījumā | 4,6 % | 3,0 % | 12,1 % | 16,6 % |

2002

2003

2004

IP

Naudas plūsma EUR, tūkst.

4 842

3 301

16 863

27 596

Indekss

100

68

348

570

Naudas plūsma apgrozījumā

4,6 %

3,0 %

12,1 %

16,6 %

| (67) | Naudas plūsmas attīstība ir vēl viens piemērs, kas ataino saistību starp cenu līmeņiem, rentabilitāti un peļņu no kapitāla ieguldījuma. Pēc zema naudas plūsmas līmeņa 2002. un 2003. gadā divciparu skaitļus naudas plūsmas rādītājiem attiecībā pret apgrozījumu Kopienas ražošanas nozare atguva kopš 2004. gada, un lielākajai daļai uzņēmumu šis rādītājs ir pietiekami augsts, lai virzītu līdzekļus jauniem ieguldījumiem etanolamīnu ražošanas uzņēmējdarbībā. |
| --- | --- |

(67)

Naudas plūsmas attīstība ir vēl viens piemērs, kas ataino saistību starp cenu līmeņiem, rentabilitāti un peļņu no kapitāla ieguldījuma. Pēc zema naudas plūsmas līmeņa 2002. un 2003. gadā divciparu skaitļus naudas plūsmas rādītājiem attiecībā pret apgrozījumu Kopienas ražošanas nozare atguva kopš 2004. gada, un lielākajai daļai uzņēmumu šis rādītājs ir pietiekami augsts, lai virzītu līdzekļus jauniem ieguldījumiem etanolamīnu ražošanas uzņēmējdarbībā.

| (68) | Kopienas ražošanas nozares ieguvumu no tirgus pieauguma attiecīgajā periodā raksturo tās kopējā patēriņa tirgus daļas pieaugums no 45,9 % līdz 48 % un brīvā patēriņa tirgus daļas pieaugums no 69,9 % līdz 71,3 %. |
| --- | --- |

(68)

Kopienas ražošanas nozares ieguvumu no tirgus pieauguma attiecīgajā periodā raksturo tās kopējā patēriņa tirgus daļas pieaugums no 45,9 % līdz 48 % un brīvā patēriņa tirgus daļas pieaugums no 69,9 % līdz 71,3 %.

| (69) | Dempings IP turpinājās, lai gan tas bija zemākā līmenī, nekā tika konstatēts iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(69)

Dempings IP turpinājās, lai gan tas bija zemākā līmenī, nekā tika konstatēts iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā.

| (70) | Kā norādīts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei patiesi bija iespējas atgūties no iepriekšējā dempinga, īpaši pārdošanas cenu un rentabilitātes izteiksmē. |
| --- | --- |

(70)

Kā norādīts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei patiesi bija iespējas atgūties no iepriekšējā dempinga, īpaši pārdošanas cenu un rentabilitātes izteiksmē.

| | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms tonnās | 15 631 | 15 278 | 16 709 | 17 428 |
| Indekss | 100 | 98 | 107 | 111 |

2002

2003

2004

IP

Eksporta apjoms tonnās

15 631

15 278

16 709

17 428

Indekss

100

98

107

111

| (71) | Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi uz trešām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 11 %, kas vidēji ir 4 % gadā un lielā mērā atbilst patēriņa attīstībai pasaules mērogā. Tas liecina, ka Kopienas ražošanas nozare ir konkurētspējīga pasaules tirgos. |
| --- | --- |

(71)

Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi uz trešām valstīm attiecīgajā periodā pieauga par 11 %, kas vidēji ir 4 % gadā un lielā mērā atbilst patēriņa attīstībai pasaules mērogā. Tas liecina, ka Kopienas ražošanas nozare ir konkurētspējīga pasaules tirgos.

5.   Secinājums par Kopienas tirgus stāvokli

| (72) | Etanolamīna apjoms, kas patērēts Kopienas tirgū attiecīgajā periodā, pieauga par 29 %, bet imports no ASV samazinājās par 11 %. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare varēja palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi stabilizēt, un pat nedaudz palielināt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(72)

Etanolamīna apjoms, kas patērēts Kopienas tirgū attiecīgajā periodā, pieauga par 29 %, bet imports no ASV samazinājās par 11 %. Vienlaikus Kopienas ražošanas nozare varēja palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi stabilizēt, un pat nedaudz palielināt savu tirgus daļu.

| (73) | Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija uzlabojās, par ko liecina vairāki ekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms (+ 41 %), ražošanas jauda ( 18 %) un izmantošanas jauda, pārdošanas apjoms (+ 35 % jeb +45 000 tonnas) un vērtība (+ 58 %), darba ražīgums, tirgus daļa (+ 2 procentpunkti), naudas plūsma un rentabilitāte, ieguldījumi un peļņa no kapitāla ieguldījuma. Ražošanas izmaksu par tonnu attīstība saglabājās zemāka nekā pārdošanas cenas. Turklāt Kopienas ražošanas nozare ieguva no Kopienas tirgus pieauguma un saglabāja tempu līdz ar pieprasījuma pieaugumu pasaules mērogā, tā eksporta apjomam pieaugot par 11 %. |
| --- | --- |

(73)

Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija uzlabojās, par ko liecina vairāki ekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms (+ 41 %), ražošanas jauda ( 18 %) un izmantošanas jauda, pārdošanas apjoms (+ 35 % jeb +45 000 tonnas) un vērtība (+ 58 %), darba ražīgums, tirgus daļa (+ 2 procentpunkti), naudas plūsma un rentabilitāte, ieguldījumi un peļņa no kapitāla ieguldījuma. Ražošanas izmaksu par tonnu attīstība saglabājās zemāka nekā pārdošanas cenas. Turklāt Kopienas ražošanas nozare ieguva no Kopienas tirgus pieauguma un saglabāja tempu līdz ar pieprasījuma pieaugumu pasaules mērogā, tā eksporta apjomam pieaugot par 11 %.

| (74) | Jāsecina, ka, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares rādītāju pozitīvo attīstību, tās stāvoklis jāvērtē kā labs. Netika konstatēts, ka nodarītais kaitējums turpinās. Tādēļ tika veikta pārbaude, lai noskaidrotu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, atceļot aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(74)

Jāsecina, ka, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares rādītāju pozitīvo attīstību, tās stāvoklis jāvērtē kā labs. Netika konstatēts, ka nodarītais kaitējums turpinās. Tādēļ tika veikta pārbaude, lai noskaidrotu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, atceļot aizsardzības pasākumus.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (75) | Jāatgādina, ka ASV eksportētāji ražotāji arī IP turpināja dempingu, lai gan tas notika zemākā līmenī salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Ja eksporta cenas tiktu proporcionāli samazinātas, eksportētājiem ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, aizsardzības pasākumu atcelšana veicinātu dempinga starpību no 13,4 % līdz 28,3 %, bet rezultāti, kas attiecas uz ražotājiem, kuri nesadarbojās izmeklēšanā un kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja 42 % importa, nav zināmi. Tomēr pēdējiem stingrāko antidempinga pasākumu piemērošana varētu būt spēcīgākais stimuls, lai atgrieztos Kopienas tirgū, ja aizsardzības pasākumi tiktu izbeigti. |
| --- | --- |

(75)

Jāatgādina, ka ASV eksportētāji ražotāji arī IP turpināja dempingu, lai gan tas notika zemākā līmenī salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Ja eksporta cenas tiktu proporcionāli samazinātas, eksportētājiem ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, aizsardzības pasākumu atcelšana veicinātu dempinga starpību no 13,4 % līdz 28,3 %, bet rezultāti, kas attiecas uz ražotājiem, kuri nesadarbojās izmeklēšanā un kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja 42 % importa, nav zināmi. Tomēr pēdējiem stingrāko antidempinga pasākumu piemērošana varētu būt spēcīgākais stimuls, lai atgrieztos Kopienas tirgū, ja aizsardzības pasākumi tiktu izbeigti.

| (76) | Vienlaikus aprēķināts, ka pašlaik ASV tirgū līdz ar esošo ražotņu un viesuļvētru radīto problēmu novēršanu ir 90 000 tonnas rezerves ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(76)

Vienlaikus aprēķināts, ka pašlaik ASV tirgū līdz ar esošo ražotņu un viesuļvētru radīto problēmu novēršanu ir 90 000 tonnas rezerves ražošanas jaudas.

| (77) | Tādēļ tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanas iespējamība un importa apjomu palielināšanas risks, kas, ja aizsardzības līdzekļi tiktu atcelti, vismaz īstermiņā var radīt negatīvu ietekmi uz cenām Kopienā. |
| --- | --- |

(77)

Tādēļ tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanas iespējamība un importa apjomu palielināšanas risks, kas, ja aizsardzības līdzekļi tiktu atcelti, vismaz īstermiņā var radīt negatīvu ietekmi uz cenām Kopienā.

| (78) | Parasti importa par dempinga cenām pieaugums radītu negatīvu ietekmi uz pārdošanas cenu līmeni un negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī finanšu sanāciju, kas bija vērojama attiecīgajā periodā. Šajā sakarībā būtu jāatzīmē, ka, atceļot aizsardzības pasākumus, cenu pazemināšanas līmenis būtiski pieaugtu. |
| --- | --- |

(78)

Parasti importa par dempinga cenām pieaugums radītu negatīvu ietekmi uz pārdošanas cenu līmeni un negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī finanšu sanāciju, kas bija vērojama attiecīgajā periodā. Šajā sakarībā būtu jāatzīmē, ka, atceļot aizsardzības pasākumus, cenu pazemināšanas līmenis būtiski pieaugtu.

| (79) | Paredzams, ka ASV ražotāji noteiktā apjomā mainīs galvenās izejvielas etilēnoksīda (EO) izmantošanu, pārejot no monoetilēnglikola (MEG) ražošanas uz etanolamīna ražošanu. |
| --- | --- |

(79)

Paredzams, ka ASV ražotāji noteiktā apjomā mainīs galvenās izejvielas etilēnoksīda (EO) izmantošanu, pārejot no monoetilēnglikola (MEG) ražošanas uz etanolamīna ražošanu.

| (80) | Izejvielu EO izmanto arī citu ķīmisko produktu vai atvasinājumu, galvenokārt etilēnglikolu un monoetilēnglikola (MEG), ražošanā. EO ražotspēja ir ierobežota un iespējama tikai dažās pasaules vietās, kā iemesls ir tā sprādzienbīstamība un toksiskās īpašības, kas pakļautas īpašiem vides aizsardzības, veselības, drošības un aizsardzības noteikumiem. Tādēļ EO izvietojums ir atkarīgs no tā atvasinājumu tirgus cenām. |
| --- | --- |

(80)

Izejvielu EO izmanto arī citu ķīmisko produktu vai atvasinājumu, galvenokārt etilēnglikolu un monoetilēnglikola (MEG), ražošanā. EO ražotspēja ir ierobežota un iespējama tikai dažās pasaules vietās, kā iemesls ir tā sprādzienbīstamība un toksiskās īpašības, kas pakļautas īpašiem vides aizsardzības, veselības, drošības un aizsardzības noteikumiem. Tādēļ EO izvietojums ir atkarīgs no tā atvasinājumu tirgus cenām.

| (81) | Vēsturiski cenu līmeņos izveidojusies konkrēta hierarhija: etilēna cena bija augstāka nekā MEG cena, bet etanolamīna cena bija augstāka gan par etilēna, gan MEG cenu. Tomēr kopš 2003. gada beigām MEG cenas Kopienā ievērojami pieauga un pārspēja etilēna cenas, un noteiktos laikposmos pat bija augstākas par etanolamīna cenām. Tā rezultātā EO izmantošana lielā mērā ir virzīta uz MEG ražošanu, tādējādi radot relatīvu EO deficītu tirgū, vienlaikus veicinot nosacīti augstu etanolamīna cenu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(81)

Vēsturiski cenu līmeņos izveidojusies konkrēta hierarhija: etilēna cena bija augstāka nekā MEG cena, bet etanolamīna cena bija augstāka gan par etilēna, gan MEG cenu. Tomēr kopš 2003. gada beigām MEG cenas Kopienā ievērojami pieauga un pārspēja etilēna cenas, un noteiktos laikposmos pat bija augstākas par etanolamīna cenām. Tā rezultātā EO izmantošana lielā mērā ir virzīta uz MEG ražošanu, tādējādi radot relatīvu EO deficītu tirgū, vienlaikus veicinot nosacīti augstu etanolamīna cenu saglabāšanu.

| (82) | Tomēr Tuvo Austrumu valstis pašlaik veic pētījumus par ligroīna bāzes etilēnglikola ražotspēju. Paredzams, ka ļoti drīz Kuveitā (ar uzņēmuma Dow Chemical līdzdalību), Saūda Arābijā un Irānā ekspluatācijā tiks nodotas jaunas MEG ražošanas jaudas. Ņemot vērā faktu, ka ligroīns ir naftas izcelsmes produkts, šīm valstīm būs acīmredzamas salīdzinošas priekšrocības izmaksu ziņā. Tādēļ pamatoti gaidāms, ka MEG cena tuvākajā laikā kritīsies un ka ASV ražotājiem būs ierobežotas iespējas pārdot MEG, jo īpaši Āzijā, kur Ķīnas tekstila un poliestera jomas jau izmanto vairāk nekā 30 % no MEG patēriņa pasaulē. Šis gadījums īpaši attiecināms uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kurš nesadarbojās izmeklēšanā un pašlaik ir nozīmīgs MEG eksportētājs uz Āziju. Tā rezultātā paredzams, ka ASV ražotāji varētu mainīt ražošanu, vairāk koncentrējoties uz etanolamīnu, tādējādi radot negatīvu ietekmi uz cenām un veicinot vajadzību rast papildu klientus ārpus ASV vietējā tirgus, tādējādi pārdalot Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(82)

Tomēr Tuvo Austrumu valstis pašlaik veic pētījumus par ligroīna bāzes etilēnglikola ražotspēju. Paredzams, ka ļoti drīz Kuveitā (ar uzņēmuma Dow Chemical līdzdalību), Saūda Arābijā un Irānā ekspluatācijā tiks nodotas jaunas MEG ražošanas jaudas. Ņemot vērā faktu, ka ligroīns ir naftas izcelsmes produkts, šīm valstīm būs acīmredzamas salīdzinošas priekšrocības izmaksu ziņā. Tādēļ pamatoti gaidāms, ka MEG cena tuvākajā laikā kritīsies un ka ASV ražotājiem būs ierobežotas iespējas pārdot MEG, jo īpaši Āzijā, kur Ķīnas tekstila un poliestera jomas jau izmanto vairāk nekā 30 % no MEG patēriņa pasaulē. Šis gadījums īpaši attiecināms uz vienu no ražotājiem eksportētājiem, kurš nesadarbojās izmeklēšanā un pašlaik ir nozīmīgs MEG eksportētājs uz Āziju. Tā rezultātā paredzams, ka ASV ražotāji varētu mainīt ražošanu, vairāk koncentrējoties uz etanolamīnu, tādējādi radot negatīvu ietekmi uz cenām un veicinot vajadzību rast papildu klientus ārpus ASV vietējā tirgus, tādējādi pārdalot Kopienas tirgu.

| (83) | Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares pašreizējo stabilo stāvokli, kaitējuma, ko radīja nelabvēlīga ietekme uz cenām, atkārtošanās iespējamība atkarīga arī no šāda cenu pazeminājuma lieluma un citu faktoru, piemēram, ražošanas izmaksu un iespējas pārnest izmaksu kāpumu uz klientiem, attīstības. Šādā aspektā tika veikta izmeklēšana, lai noskaidrotu, kāda ir situācija pēc IP. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares pašreizējo stabilo stāvokli, kaitējuma, ko radīja nelabvēlīga ietekme uz cenām, atkārtošanās iespējamība atkarīga arī no šāda cenu pazeminājuma lieluma un citu faktoru, piemēram, ražošanas izmaksu un iespējas pārnest izmaksu kāpumu uz klientiem, attīstības. Šādā aspektā tika veikta izmeklēšana, lai noskaidrotu, kāda ir situācija pēc IP.

| (84) | Tika apkopoti papildu dati, lai pārbaudītu, vai secinājumi, kas tika izdarīti, pamatojoties uz attiecīgā perioda un jo vairāk konkrētā IP analīzes, bija spēkā 2005. gada otrajā pusē un 2006. gada pirmajos piecos mēnešos. |
| --- | --- |

(84)

Tika apkopoti papildu dati, lai pārbaudītu, vai secinājumi, kas tika izdarīti, pamatojoties uz attiecīgā perioda un jo vairāk konkrētā IP analīzes, bija spēkā 2005. gada otrajā pusē un 2006. gada pirmajos piecos mēnešos.

| (85) | Konstatēts, ka 2005. gada otrajā ceturksnī cenas Kopienas tirgū visu veidu etanolamīniem turpināja augt no 11,4 % līdz 14,7 % robežās. Vidējais cenas pieaugums ASV tirgū bija vēl izteiktāks – 22 %. Kaitējums, ko Luiziānai nodarīja viesuļvētra, radīja īslaicīgu deficītu ASV vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(85)

Konstatēts, ka 2005. gada otrajā ceturksnī cenas Kopienas tirgū visu veidu etanolamīniem turpināja augt no 11,4 % līdz 14,7 % robežās. Vidējais cenas pieaugums ASV tirgū bija vēl izteiktāks – 22 %. Kaitējums, ko Luiziānai nodarīja viesuļvētra, radīja īslaicīgu deficītu ASV vietējā tirgū.

| (86) | Šī attīstība turpinājās 2006. gada pirmajos piecos mēnešos, taču ievērojami lēnākā tempā: cenas Kopienas tirgū palielinājās par 2,8 % līdz 4 %, bet ASV vietējā tirgū – par 9,9 %, kas liecina par pakāpenisku atveseļošanos no vietējām ražotņu darbības problēmām un radītajiem postījumiem. |
| --- | --- |

(86)

Šī attīstība turpinājās 2006. gada pirmajos piecos mēnešos, taču ievērojami lēnākā tempā: cenas Kopienas tirgū palielinājās par 2,8 % līdz 4 %, bet ASV vietējā tirgū – par 9,9 %, kas liecina par pakāpenisku atveseļošanos no vietējām ražotņu darbības problēmām un radītajiem postījumiem.

| (87) | Salīdzinot ar IP, naftas cenas ievērojami pieauga 2005. gada otrajā pusē un bija vidēji par aptuveni 30 % augstākas, kas papildus ietekmēja ligroīna izmaksas, kuru pieaugums sākās IP otrajā pusē (2005. gada pirmajā ceturksnī). Vērojumi liecina, ka ASV importa cenas Kopienā izejvielu cenu kāpumam pielāgojas lēnāk – daļēji lēnākas līgumcenu koriģēšanas un centienu aizsargāt tirgus daļu dēļ, daļēji tādēļ, ka ASV ražotāju ražotņu darbība balstās uz gāzes, nevis ligroīna, un gāzes cenu pieaugums atpaliek no naftas cenu kāpuma. |
| --- | --- |

(87)

Salīdzinot ar IP, naftas cenas ievērojami pieauga 2005. gada otrajā pusē un bija vidēji par aptuveni 30 % augstākas, kas papildus ietekmēja ligroīna izmaksas, kuru pieaugums sākās IP otrajā pusē (2005. gada pirmajā ceturksnī). Vērojumi liecina, ka ASV importa cenas Kopienā izejvielu cenu kāpumam pielāgojas lēnāk – daļēji lēnākas līgumcenu koriģēšanas un centienu aizsargāt tirgus daļu dēļ, daļēji tādēļ, ka ASV ražotāju ražotņu darbība balstās uz gāzes, nevis ligroīna, un gāzes cenu pieaugums atpaliek no naftas cenu kāpuma.

| (88) | Naftas cenas 2006. gada pirmajos piecos mēnešos turpināja augt vidēji par 10 %, negatīvi ietekmējot Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, jo pārdošanas cenas tendence bija palielināties. |
| --- | --- |

(88)

Naftas cenas 2006. gada pirmajos piecos mēnešos turpināja augt vidēji par 10 %, negatīvi ietekmējot Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, jo pārdošanas cenas tendence bija palielināties.

| (89) | Notikumu izmeklēšana pēc IP, šķiet, norāda uz pavērsienu Kopienas etanolamīna tirgus attīstībā. Pārdošanas cenas, šķiet, ir sasniegušas griestus un attiecībā uz dažiem etanolamīna veidiem tās pat liecina par nelielu pazeminājumu. Vērojamas pazīmes, ka ražošanas izmaksu pieaugumu nebūs viegli pārveidot augstākās pārdošanas cenās, ko piedāvā klientiem. Tomēr šobrīd nav skaidrs, cik lielā mērā vidējā termiņā pieaugošās ražošanas izmaksas un negatīvā ietekme uz rentabilitāti Kopienas ražošanas nozarei radīs nelabvēlīgu situāciju. |
| --- | --- |

(89)

Notikumu izmeklēšana pēc IP, šķiet, norāda uz pavērsienu Kopienas etanolamīna tirgus attīstībā. Pārdošanas cenas, šķiet, ir sasniegušas griestus un attiecībā uz dažiem etanolamīna veidiem tās pat liecina par nelielu pazeminājumu. Vērojamas pazīmes, ka ražošanas izmaksu pieaugumu nebūs viegli pārveidot augstākās pārdošanas cenās, ko piedāvā klientiem. Tomēr šobrīd nav skaidrs, cik lielā mērā vidējā termiņā pieaugošās ražošanas izmaksas un negatīvā ietekme uz rentabilitāti Kopienas ražošanas nozarei radīs nelabvēlīgu situāciju.

| (90) | Gadījumā, ja pasākumus atceltu, īstermiņā ir iespējamība, ka Kopienā būtiski pieaugs ASV imports par dempinga cenām, kas nelabvēlīgi ietekmēs esošās cenas. |
| --- | --- |

(90)

Gadījumā, ja pasākumus atceltu, īstermiņā ir iespējamība, ka Kopienā būtiski pieaugs ASV imports par dempinga cenām, kas nelabvēlīgi ietekmēs esošās cenas.

| (91) | Vidējā termiņā stāvokli varētu saasināt etanolamīna ražošanas pieaugums ASV, kas izpaustos kā reakcija uz MEG pārdošanas iespēju samazinājumu, liekot ASV ražotājiem meklēt papildu pārdošanas tirgus un tādējādi lielākus apjomus novirzot uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(91)

Vidējā termiņā stāvokli varētu saasināt etanolamīna ražošanas pieaugums ASV, kas izpaustos kā reakcija uz MEG pārdošanas iespēju samazinājumu, liekot ASV ražotājiem meklēt papildu pārdošanas tirgus un tādējādi lielākus apjomus novirzot uz Kopienas tirgu.

| (92) | Šķiet, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti negatīvi ietekmē arī acīmredzamais pārdošanas cenu pieaugums 2006. gada sākumā un nelabvēlīga ražošanas izmaksu attīstība naftas cenu pieauguma rezultātā. |
| --- | --- |

(92)

Šķiet, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti negatīvi ietekmē arī acīmredzamais pārdošanas cenu pieaugums 2006. gada sākumā un nelabvēlīga ražošanas izmaksu attīstība naftas cenu pieauguma rezultātā.

| (93) | Visi šie faktori norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tomēr dažu iepriekšminēto secinājumu pamatā ir notikumi, kas, domājams, norisināsies vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(93)

Visi šie faktori norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Tomēr dažu iepriekšminēto secinājumu pamatā ir notikumi, kas, domājams, norisināsies vidējā termiņā.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Ievada piezīme

| (94) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanas saglabāšana kopumā būtu pretrunā Kopienas interesēm. Kopienas interešu noteikšana pamatojās uz visu dažādo iesaistīto personu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, tirgotāju, vairumtirgotāju un rūpniecisko lietotāju, interešu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanas saglabāšana kopumā būtu pretrunā Kopienas interesēm. Kopienas interešu noteikšana pamatojās uz visu dažādo iesaistīto personu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, tirgotāju, vairumtirgotāju un rūpniecisko lietotāju, interešu novērtēšanu.

| (95) | Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, kurā analizē stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā. |
| --- | --- |

(95)

Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, kurā analizē stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par iespējamību, ka turpināsies vai atkārtosies kaitējumu radošs dempings, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par iespējamību, ka turpināsies vai atkārtosies kaitējumu radošs dempings, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (97) | Jāatgādina, ka IP dempings joprojām bija un ka ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma dempings joprojām turpinās, un ir iespējamība, ka atkārtosies kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(97)

Jāatgādina, ka IP dempings joprojām bija un ka ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma dempings joprojām turpinās, un ir iespējamība, ka atkārtosies kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (98) | Kopienas ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga nozare, par ko liecina lielākā daļa ekonomisko rādītāju, jo īpaši rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu atdeve. Iepriekš piemērotie antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmēja pašreizējo cenu līmeni Kopienas tirgū, ļaujot Kopienas ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti, kas nodrošina pietiekamu ieguldījumu atdevi, sasniedzot līmeni, kad ekonomiski izpildāmi ieguldījumi jaunā ražošanas jaudā. Jo īpaši ASV ražotājs eksportētājs INEOS, kas pēc uzņēmuma Innovene pārņemšanas kļuva par de facto Kopienas ražotāju, paziņoja par nozīmīgiem ieguldījumiem Kopienā. Pasākumu turpināšana arī veicinātu to, ka tiek atbalstīta šā ieguldījumu projekta rentabilitāte. Tādēļ Kopienas interesēs ir saglabāt pasākumus pret importu no ASV par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(98)

Kopienas ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga nozare, par ko liecina lielākā daļa ekonomisko rādītāju, jo īpaši rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu atdeve. Iepriekš piemērotie antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmēja pašreizējo cenu līmeni Kopienas tirgū, ļaujot Kopienas ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti, kas nodrošina pietiekamu ieguldījumu atdevi, sasniedzot līmeni, kad ekonomiski izpildāmi ieguldījumi jaunā ražošanas jaudā. Jo īpaši ASV ražotājs eksportētājs INEOS, kas pēc uzņēmuma Innovene pārņemšanas kļuva par de facto Kopienas ražotāju, paziņoja par nozīmīgiem ieguldījumiem Kopienā. Pasākumu turpināšana arī veicinātu to, ka tiek atbalstīta šā ieguldījumu projekta rentabilitāte. Tādēļ Kopienas interesēs ir saglabāt pasākumus pret importu no ASV par dempinga cenām.

3.   Importētāju un tirgotāju/vairumtirgotāju intereses

| (99) | Ņemot vērā, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens tirgotājs un vairumtirgotājs, tika secināts, ka pasākumu atcelšana vai turpināšana minētās personas būtiski neietekmē. Turklāt izmeklēšanā nekonstatēja, ka ir kādi nesaistīti eksportētāji; kā izrādījās, viss ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma imports Kopienā tika nogādāts, izmantojot importētājus, kas saistīti ar ASV ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens tirgotājs un vairumtirgotājs, tika secināts, ka pasākumu atcelšana vai turpināšana minētās personas būtiski neietekmē. Turklāt izmeklēšanā nekonstatēja, ka ir kādi nesaistīti eksportētāji; kā izrādījās, viss ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma imports Kopienā tika nogādāts, izmantojot importētājus, kas saistīti ar ASV ražotājiem eksportētājiem.

| (100) | Pasākumu turpināšana nemainīs pašreizējo situāciju, kādā ir saistītie importētāji, kuri, kā tika konstatēts, IP guva peļņu tirgus apstākļiem atbilstīgās robežās. Protams, ja pārdošanas cena klientiem netiktu ietekmēta un ASV ražotāji eksportētāji nepieprasītu daļu no rezultātā iegūtās papildu peļņas normas vai visu peļņu, nosakot cenas, par kādām saistītie importētāji var pirkt etanolamīnu, pasākumu pārtraukšana būtu saistīto importētāju interesēs. |
| --- | --- |

(100)

Pasākumu turpināšana nemainīs pašreizējo situāciju, kādā ir saistītie importētāji, kuri, kā tika konstatēts, IP guva peļņu tirgus apstākļiem atbilstīgās robežās. Protams, ja pārdošanas cena klientiem netiktu ietekmēta un ASV ražotāji eksportētāji nepieprasītu daļu no rezultātā iegūtās papildu peļņas normas vai visu peļņu, nosakot cenas, par kādām saistītie importētāji var pirkt etanolamīnu, pasākumu pārtraukšana būtu saistīto importētāju interesēs.

4.   Rūpniecisko lietotāju intereses

| (101) | Ņemot vērā faktu, ka pasākumu turpināšana būtu antidempinga pasākumu otrā atjaunošana, īpaša uzmanība tika pievērsta rūpniecisko lietotāju interesēm. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā faktu, ka pasākumu turpināšana būtu antidempinga pasākumu otrā atjaunošana, īpaša uzmanība tika pievērsta rūpniecisko lietotāju interesēm.

| (102) | Izmeklēšanu daļēji atbalstīja tikai estera kvartāro savienojumu ražošanas uzņēmējdarbības lietotāji, kas ražo auduma mīkstināšanas līdzekļus. Viens rūpnieciskais ražotājs, pārstāvot aptuveni 14 % kopējā ASV importa IP, atbildēja uz anketas jautājumiem, divi citi izteica savu viedokli un iesniedza informāciju par gatavās produkcijas ražošanas izmaksu struktūru. Estera kvartāro savienojumu produkciju ražo uz TEA bāzes, un to izmanto auduma mīkstināšanas līdzekļu ražošanai, ko par ienākumu avotu izraudzījušies tā saucamie “ziepju ražotāji”, piemēram, uzņēmums Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser un Colgate. Šie rūpnieciskie lietotāji apgalvo, ka TEA cenas kāpums apdraud uzņēmējdarbību un ka Kopienas tirgū ir piedāvājuma deficīts. Ja antidempinga pasākumus atceltu, šo faktoru ietekme mazinātos. Turklāt tiek apgalvots, ka, neuzlabojot estera kvartāro savienojumu ražojumu tirdzniecības rentabilitāti, tiek apdraudēta iespēja turpināt ražošanu Kopienā. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšanu daļēji atbalstīja tikai estera kvartāro savienojumu ražošanas uzņēmējdarbības lietotāji, kas ražo auduma mīkstināšanas līdzekļus. Viens rūpnieciskais ražotājs, pārstāvot aptuveni 14 % kopējā ASV importa IP, atbildēja uz anketas jautājumiem, divi citi izteica savu viedokli un iesniedza informāciju par gatavās produkcijas ražošanas izmaksu struktūru. Estera kvartāro savienojumu produkciju ražo uz TEA bāzes, un to izmanto auduma mīkstināšanas līdzekļu ražošanai, ko par ienākumu avotu izraudzījušies tā saucamie “ziepju ražotāji”, piemēram, uzņēmums Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser un Colgate. Šie rūpnieciskie lietotāji apgalvo, ka TEA cenas kāpums apdraud uzņēmējdarbību un ka Kopienas tirgū ir piedāvājuma deficīts. Ja antidempinga pasākumus atceltu, šo faktoru ietekme mazinātos. Turklāt tiek apgalvots, ka, neuzlabojot estera kvartāro savienojumu ražojumu tirdzniecības rentabilitāti, tiek apdraudēta iespēja turpināt ražošanu Kopienā.

| (103) | Tika konstatēts, ka IP TEA pārstāvēja aptuveni 23 % estera kvartāro savienojumu produkcijas ražošanas kopējo izmaksu, kas ir pieaugums no 22 % 2003. gadā, bet kopumā salīdzināms ar stāvokli, kāds bija 2002. gadā – pirmajā attiecīgā perioda gadā. Domājams, ka pēc IP, ņemot vērā novēroto TEA cenu attīstību, TEA ietekme uz gatavās produkcijas pilnām izmaksām būs vēl nozīmīgāka. Skaidrs, ka antidempinga pasākumu atcelšana vismaz īstermiņā atvieglotu TEA kā izejvielas izmaksu slogu. Pieņemot hipotēzi, ka aizsardzības pasākumu atcelšana tiktu pilnībā pārvērsta zemākā pirkuma cenā, šāda izmaksu pazemināšana samazinātu TEA izmaksas par aptuveni 7 %. Ietekme uz pabeigtās produkcijas ražošanas pilnām izmaksām būtu samazinājums aptuveni 1 % apmērā, par tādu pašu vērtību uzlabojot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(103)

Tika konstatēts, ka IP TEA pārstāvēja aptuveni 23 % estera kvartāro savienojumu produkcijas ražošanas kopējo izmaksu, kas ir pieaugums no 22 % 2003. gadā, bet kopumā salīdzināms ar stāvokli, kāds bija 2002. gadā – pirmajā attiecīgā perioda gadā. Domājams, ka pēc IP, ņemot vērā novēroto TEA cenu attīstību, TEA ietekme uz gatavās produkcijas pilnām izmaksām būs vēl nozīmīgāka. Skaidrs, ka antidempinga pasākumu atcelšana vismaz īstermiņā atvieglotu TEA kā izejvielas izmaksu slogu. Pieņemot hipotēzi, ka aizsardzības pasākumu atcelšana tiktu pilnībā pārvērsta zemākā pirkuma cenā, šāda izmaksu pazemināšana samazinātu TEA izmaksas par aptuveni 7 %. Ietekme uz pabeigtās produkcijas ražošanas pilnām izmaksām būtu samazinājums aptuveni 1 % apmērā, par tādu pašu vērtību uzlabojot rentabilitāti.

| (104) | Tika konstatēts, ka rentabilitāte estera kvartāro savienojumu produkcijas uzņēmējdarbībā attiecīgajā periodā patiesi pasliktinājusies no aptuveni 18 % līdz 8 %. Tomēr estera kvartāro savienojumu ražojuma pārdošanas cenas samazināšanās attiecīgajā periodā par 6 %, šķiet, bija galvenais veicinošais faktors, kas sekmēja ražošanas izmaksu relatīvās nozīmības pieaugumu pārdošanas cenā par gandrīz 10 %. Pazīmes liecina, ka nozarē norisinās virzība uz austrumiem, jo īpaši uz Krieviju, kur kopumā rodami zemāki izmaksu risinājumi, jo īpaši nolūkā iegādāties citu svarīgu izejvielu – “pārejošo taukskābi”. Šo liellopu izcelsmes produktu var aizstāt ar augu “palmstirolu”, kura piegāde austrumos ir daudz bagātīgāka. Turklāt ziepju ražotāji efektivitātes veicināšanas nolūkā pieprasa savu piegādātāju vietēju klātbūtni, kas var būt galvenais iemesls iespējamai pārcelšanai ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(104)

Tika konstatēts, ka rentabilitāte estera kvartāro savienojumu produkcijas uzņēmējdarbībā attiecīgajā periodā patiesi pasliktinājusies no aptuveni 18 % līdz 8 %. Tomēr estera kvartāro savienojumu ražojuma pārdošanas cenas samazināšanās attiecīgajā periodā par 6 %, šķiet, bija galvenais veicinošais faktors, kas sekmēja ražošanas izmaksu relatīvās nozīmības pieaugumu pārdošanas cenā par gandrīz 10 %. Pazīmes liecina, ka nozarē norisinās virzība uz austrumiem, jo īpaši uz Krieviju, kur kopumā rodami zemāki izmaksu risinājumi, jo īpaši nolūkā iegādāties citu svarīgu izejvielu – “pārejošo taukskābi”. Šo liellopu izcelsmes produktu var aizstāt ar augu “palmstirolu”, kura piegāde austrumos ir daudz bagātīgāka. Turklāt ziepju ražotāji efektivitātes veicināšanas nolūkā pieprasa savu piegādātāju vietēju klātbūtni, kas var būt galvenais iemesls iespējamai pārcelšanai ārpus Kopienas.

| (105) | Visbeidzot tika pārbaudīta sūdzība par TEA piegādes deficītu Kopienas tirgū, taču tika konstatēts, ka tā nav pamatota, par ko liecināja dažu ražotāju iesniegti piedāvājumi, kurus attiecīgie lietotāji nepieņēma. |
| --- | --- |

(105)

Visbeidzot tika pārbaudīta sūdzība par TEA piegādes deficītu Kopienas tirgū, taču tika konstatēts, ka tā nav pamatota, par ko liecināja dažu ražotāju iesniegti piedāvājumi, kurus attiecīgie lietotāji nepieņēma.

| (106) | Kopumā, lai gan atzīts, ka TEA pieaugošā cena ir radījusi negatīvu ietekmi uz rūpniecisko lietotāju, kuri atbalstīja izmeklēšanu, gatavās produkcijas ražošanas izmaksām, šī negatīvā ietekme ir diezgan ierobežota, un antidempinga pasākumu atcelšana radītu vienīgi nenozīmīgu atvieglojumu. Tika konstatēts, ka citiem faktoriem, piemēram, izejvielu izmaksām un prasībām, kādas klienti izvirza attiecībā uz produkciju, ir daudz lielāka ietekme. Tādēļ tika nolemts, ka aizsardzības pasākumu piemērošanas saglabāšana neradīs būtisku ietekmi uz rūpnieciskajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(106)

Kopumā, lai gan atzīts, ka TEA pieaugošā cena ir radījusi negatīvu ietekmi uz rūpniecisko lietotāju, kuri atbalstīja izmeklēšanu, gatavās produkcijas ražošanas izmaksām, šī negatīvā ietekme ir diezgan ierobežota, un antidempinga pasākumu atcelšana radītu vienīgi nenozīmīgu atvieglojumu. Tika konstatēts, ka citiem faktoriem, piemēram, izejvielu izmaksām un prasībām, kādas klienti izvirza attiecībā uz produkciju, ir daudz lielāka ietekme. Tādēļ tika nolemts, ka aizsardzības pasākumu piemērošanas saglabāšana neradīs būtisku ietekmi uz rūpnieciskajiem lietotājiem.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (107) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi sekmē Kopienas ražošanas nozares atgūšanos. Kopienas ražošanas nozare būtu ieguvēja, ja aizsardzības pasākumus piemērotu arī turpmāk, tā atbalstot esošos rentablos cenu līmeņus, kas ļauj veikt papildu ieguldījumus. Ja minētos pasākumus atceltu, tas apdraudētu šo atgūšanās procesu. Tādēļ antidempinga pasākumu turpināšana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi sekmē Kopienas ražošanas nozares atgūšanos. Kopienas ražošanas nozare būtu ieguvēja, ja aizsardzības pasākumus piemērotu arī turpmāk, tā atbalstot esošos rentablos cenu līmeņus, kas ļauj veikt papildu ieguldījumus. Ja minētos pasākumus atceltu, tas apdraudētu šo atgūšanās procesu. Tādēļ antidempinga pasākumu turpināšana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs.

| (108) | Domājams, ka nesaistīto importētāju nav, bet nesaistītie tirgotāji/vairumtirgotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Viss ASV izcelsmes imports tiek piegādāts, izmantojot saistītos tirgotājus, kuri, kā tika konstatēts, kamēr aizsardzības pasākumi tika piemēroti, IP bija guvuši tirgum atbilstīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(108)

Domājams, ka nesaistīto importētāju nav, bet nesaistītie tirgotāji/vairumtirgotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Viss ASV izcelsmes imports tiek piegādāts, izmantojot saistītos tirgotājus, kuri, kā tika konstatēts, kamēr aizsardzības pasākumi tika piemēroti, IP bija guvuši tirgum atbilstīgu peļņas normu.

| (109) | Turklāt vērojami liecina, ka līdz šim esošie pasākumi nav radījuši būtisku negatīvu ietekmi uz lietotāju ekonomisko stāvokli. Pamatojoties uz šajā izmeklēšanā apkopoto informāciju, jebkurš cenas kāpums, ja tāds ir, ko sekmē antidempinga pasākumu piemērošana, nav konstatēts kā nesamērīgs salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares ieguvumiem, novēršot tirdzniecības traucējumus, ko izraisa imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(109)

Turklāt vērojami liecina, ka līdz šim esošie pasākumi nav radījuši būtisku negatīvu ietekmi uz lietotāju ekonomisko stāvokli. Pamatojoties uz šajā izmeklēšanā apkopoto informāciju, jebkurš cenas kāpums, ja tāds ir, ko sekmē antidempinga pasākumu piemērošana, nav konstatēts kā nesamērīgs salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas nozares ieguvumiem, novēršot tirdzniecības traucējumus, ko izraisa imports par dempinga cenām.

| (110) | Attiecībā uz Kopienas interesēm tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas neļautu turpināt piemērot antidempinga pasākumus, kuri pašlaik spēkā pret ASV izcelsmes etanolamīnu importu. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz Kopienas interesēm tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas neļautu turpināt piemērot antidempinga pasākumus, kuri pašlaik spēkā pret ASV izcelsmes etanolamīnu importu.

| (111) | Tādēļ uzskatāms par lietderīgu saglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus pret ASV izcelsmes etanolamīnu importu. |
| --- | --- |

(111)

Tādēļ uzskatāms par lietderīgu saglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus pret ASV izcelsmes etanolamīnu importu.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (112) | Visas iesaistītās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Tām tika arī dots laiks, lai iesniegtu komentārus un iebildumus attiecībā uz izmeklēšanas secinājumiem. |
| --- | --- |

(112)

Visas iesaistītās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt saglabāt pašreizējos pasākumus. Tām tika arī dots laiks, lai iesniegtu komentārus un iebildumus attiecībā uz izmeklēšanas secinājumiem.

| (113) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajā valstī ir ražošanas jaudas rezerves un ka IP dempings turpinājās. Situācija attiecībā uz lielāko daļu kaitējuma faktoru Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā uzlabojās galvenokārt tādēļ, ka bija labvēlīgi tirgus apstākļi pasaules mērogā. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa labvēlīgu attīstību, netika konstatēts, ka būtisks kaitējums turpinās. Tomēr izmeklēšanā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību atklāja, ka ASV ir vairāki faktori, piemēram, rezerves ražošanas jauda, ierobežotas MEG pārdošanas iespējas, situācija attiecībā uz etanolamīnu gan pasaules mērogā, gan Kopienas līmenī, kas norāda uz kaitējuma atkārtošanas iespējamību vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(113)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajā valstī ir ražošanas jaudas rezerves un ka IP dempings turpinājās. Situācija attiecībā uz lielāko daļu kaitējuma faktoru Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā uzlabojās galvenokārt tādēļ, ka bija labvēlīgi tirgus apstākļi pasaules mērogā. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa labvēlīgu attīstību, netika konstatēts, ka būtisks kaitējums turpinās. Tomēr izmeklēšanā par kaitējuma atkārtošanās iespējamību atklāja, ka ASV ir vairāki faktori, piemēram, rezerves ražošanas jauda, ierobežotas MEG pārdošanas iespējas, situācija attiecībā uz etanolamīnu gan pasaules mērogā, gan Kopienas līmenī, kas norāda uz kaitējuma atkārtošanas iespējamību vidējā termiņā.

| (114) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importam, kuri ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1603/2000, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar paziņojumu par antidempinga noteikta maksājuma likmi, kas piemērojama INEOS
   (7). Turklāt uzskata, ka pasākumi būtu jāsaglabā vēl papildu laikposmu – tikai divus gadus. |
| --- | --- |

(114)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importam, kuri ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1603/2000, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar paziņojumu par antidempinga noteikta maksājuma likmi, kas piemērojama INEOS
   (7). Turklāt uzskata, ka pasākumi būtu jāsaglabā vēl papildu laikposmu – tikai divus gadus.

| (115) | No vienas puses, ir iespējamība, ka kaitējumu izraisošs dempings atkārtosies, pamatojoties uz faktiem, ka i) ASV ražotāju eksportētāju dempings ir turpinājies, kaut gan spēkā ir antidempinga pasākumi, un ii) sagaidāms, ka imports uz Kopienu pieaugs pašreizējās pārmērīgās ražošanas jaudas dēļ, kas ASV ir 90 000 tonnas un ko izmantos līdz 2006. gada beigām, un kam nav atbilstīga pieprasījuma vietējā tirgū. Turklāt galvenais ražotājs ASV, kurš nesadarbojas, patlaban ir augstākā antidempinga maksājuma veicējs un tādēļ ir vislielākā mērā motivēts atgriezties Kopienas tirgū, ja pasākumi zaudēs spēku, un, tā kā minētais ražotājs Kopienas tirgū pārdod citas ķīmiskās vielas, tā rīcībā ir vajadzīgais izplatīšanas tīkls. |
| --- | --- |

(115)

No vienas puses, ir iespējamība, ka kaitējumu izraisošs dempings atkārtosies, pamatojoties uz faktiem, ka i) ASV ražotāju eksportētāju dempings ir turpinājies, kaut gan spēkā ir antidempinga pasākumi, un ii) sagaidāms, ka imports uz Kopienu pieaugs pašreizējās pārmērīgās ražošanas jaudas dēļ, kas ASV ir 90 000 tonnas un ko izmantos līdz 2006. gada beigām, un kam nav atbilstīga pieprasījuma vietējā tirgū. Turklāt galvenais ražotājs ASV, kurš nesadarbojas, patlaban ir augstākā antidempinga maksājuma veicējs un tādēļ ir vislielākā mērā motivēts atgriezties Kopienas tirgū, ja pasākumi zaudēs spēku, un, tā kā minētais ražotājs Kopienas tirgū pārdod citas ķīmiskās vielas, tā rīcībā ir vajadzīgais izplatīšanas tīkls.

| (116) | No otras puses, sagaidāms, ka ASV pārmērīgā ražošanas jauda aptuveni 2010. gadā pakāpeniski izzudīs, un viens no ražotājiem eksportētājiem ASV, kas sadarbojas, plāno 2008. gada beigās, t. i., pēc diviem gadiem, faktiski īstenot jaudu paplašināšanu Kopienā. Ar šiem pēdējiem apsvērumiem saistībā ar nepārtraukto neskaidrību par naftas cenu attīstības ietekmi uz ražošanas izmaksām un Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti sniegts pamatojums pasākumu saglabāšanas ierobežošanai līdz diviem gadiem. |
| --- | --- |

(116)

No otras puses, sagaidāms, ka ASV pārmērīgā ražošanas jauda aptuveni 2010. gadā pakāpeniski izzudīs, un viens no ražotājiem eksportētājiem ASV, kas sadarbojas, plāno 2008. gada beigās, t. i., pēc diviem gadiem, faktiski īstenot jaudu paplašināšanu Kopienā. Ar šiem pēdējiem apsvērumiem saistībā ar nepārtraukto neskaidrību par naftas cenu attīstības ietekmi uz ražošanas izmaksām un Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti sniegts pamatojums pasākumu saglabāšanas ierobežošanai līdz diviem gadiem.

| (117) | Pēc šā divu gadu laikposma Komisija vajadzības gadījumā ex officio uzsāks jaunu pārskatīšanas izmeklēšanu, attiecībā uz kuru piemēros pamatregulas 11. pantu, |
| --- | --- |

(117)

Pēc šā divu gadu laikposma Komisija vajadzības gadījumā ex officio uzsāks jaunu pārskatīšanas izmeklēšanu, attiecībā uz kuru piemēros pamatregulas 11. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu etanolamīnu importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns) (TARIC kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns) (TARIC kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns) un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tādu iepriekšminēto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Īpašs noteiktais maksājums |
| --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | The Dow Chemical Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674, ASV |

Valsts

Uzņēmums

Īpašs noteiktais maksājums

Amerikas Savienotās Valstis

The Dow Chemical Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674, ASV

(TARIC papildkods A115)

59,25 EUR par tonnu

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582, ASV |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582, ASV

(TARIC papildkods A145)

69,40 EUR par tonnu

| Huntsman Chemical Corporation |
| --- |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

(TARIC papildkods A116)

111,25 EUR par tonnu

Visi pārējie uzņēmumi

TARIC papildkods A999)

EUR 111,25 par tonnu

3.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

4.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (8) 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc iepriekš norādītajām summām, proporcionāli samazina atbilstīgi faktiski samaksātajai vai maksājamajai cenai.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā divus gadus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-E. ENESTAM

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 28, 2.2.1994., 40. lpp.

2

(3)  OV L 185, 25.7.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV C 306, 10.12.2002., 2. lpp.

4

(5)  OV C 276, 11.11.2004., 2. lpp.

5

(6)  OV C 183, 26.7.2005., 13. lpp.

6

(7)  OV C 306, 10.12.2002., 2. lpp.

7

(8)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

8

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1584/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 63,3 |
| 096 | 23,2 |
| 204 | 40,7 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 142,9 |
| 096 | 30,8 |
| 204 | 42,1 |
| 999 | 71,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 204 | 43,6 |
| 999 | 71,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,7 |
| 388 | 70,8 |
| 524 | 57,8 |
| 528 | 55,3 |
| 999 | 60,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 90,2 |
| 400 | 192,3 |
| 508 | 289,2 |
| 999 | 190,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,2 |
| 400 | 129,9 |
| 404 | 100,0 |
| 800 | 140,0 |
| 804 | 140,2 |
| 999 | 118,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 107,3 |
| 400 | 199,1 |
| 720 | 51,9 |
| 999 | 119,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

63,3

096

23,2

204

40,7

999

42,4

0707 00 05

052

142,9

096

30,8

204

42,1

999

71,9

0709 90 70

052

98,7

204

43,6

999

71,2

0805 50 10

052

57,7

388

70,8

524

57,8

528

55,3

999

60,4

0806 10 10

052

90,2

400

192,3

508

289,2

999

190,6

0808 10 80

388

80,2

400

129,9

404

100,0

800

140,0

804

140,2

999

118,1

0808 20 50

052

107,3

400

199,1

720

51,9

999

119,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1585/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā ir noteiktas cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas valsts un reģionālās kvotas. Attiecībā uz 2006./2007. tirdzniecības gadu minētās kvotas koriģē vēlākais līdz 2006. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā ir noteiktas cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas valsts un reģionālās kvotas. Attiecībā uz 2006./2007. tirdzniecības gadu minētās kvotas koriģē vēlākais līdz 2006. gada 30. septembrim.

| (2) | Korekcijas izriet galvenokārt no Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. un 9. panta piemērošanas, jo tajā ir paredzēta papildu cukura kvotu piešķiršana, kā arī izoglikozes papildu kvotas un papildkvotas piešķiršana. Veicot korekcijas, ir jāņem vērā Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (2), paredzētie dalībvalstu paziņojumi, kuri konkrēti attiecas uz papildu kvotām un papildkvotām, kuras paziņojuma sagatavošanas dienā ir jau piešķirtas. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas izriet galvenokārt no Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. un 9. panta piemērošanas, jo tajā ir paredzēta papildu cukura kvotu piešķiršana, kā arī izoglikozes papildu kvotas un papildkvotas piešķiršana. Veicot korekcijas, ir jāņem vērā Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 952/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz iekšējā cukura tirgus un kvotu sistēmas pārvaldību (2), paredzētie dalībvalstu paziņojumi, kuri konkrēti attiecas uz papildu kvotām un papildkvotām, kuras paziņojuma sagatavošanas dienā ir jau piešķirtas.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteiktās kvotas koriģē, arī piemērojot 3. pantu Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3), kurā ir paredzēts restrukturizācijas atbalsts uzņēmumiem, kas atsakās no savām kvotām. Tādejādi ir jāņem vērā visi gadījumi, kad atteikšanās no kvotām notikusi atbilstīgi Komisijas 2006. gada 29. septembra Paziņojumam (2006/C 234/04) par finanšu resursu paredzamo pieejamību, lai piešķirtu restrukturizācijas atbalstu 2006./2007. tirdzniecības gadā (4). |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteiktās kvotas koriģē, arī piemērojot 3. pantu Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā un groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (3), kurā ir paredzēts restrukturizācijas atbalsts uzņēmumiem, kas atsakās no savām kvotām. Tādejādi ir jāņem vērā visi gadījumi, kad atteikšanās no kvotām notikusi atbilstīgi Komisijas 2006. gada 29. septembra Paziņojumam (2006/C 234/04) par finanšu resursu paredzamo pieejamību, lai piešķirtu restrukturizācijas atbalstu 2006./2007. tirdzniecības gadā (4).

| (4) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu korekcijas neskar atbalsta piešķiršanas nosacījumus, kas paredzēti 10.f nodaļā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (5), un 7. pantā Regulā (EK) Nr. 320/2006. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā noteikto kvotu korekcijas neskar atbalsta piešķiršanas nosacījumus, kas paredzēti 10.f nodaļā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (5), un 7. pantā Regulā (EK) Nr. 320/2006.

| (5) | Tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikums.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 39. lpp.

2

(3)  OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.

3

(4)  OV C 234, 29.9.2006., 9. lpp.

4

(5)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1406/2006 (OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

VALSTS UN REĢIONĀLĀS KVOTAS

| Dalībvalstis vai reģioni
  (1) | Cukurs
  (2) | Izoglikoze
  (3) | Inulīna sīrups
  (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 819 812 | 85 694 | 0 |
| Čehija | 454 862 | — | — |
| Dānija | 420 746 | — | — |
| Vācija | 3 655 456 | 42 360 | — |
| Grieķija | 317 502 | 15 433 | — |
| Spānija | 903 843 | 98 845 | — |
| Francija (Eiropas daļa) | 3 552 221 | 23 755 | 0 |
| Francijas aizjūras departamenti | 480 245 | — | — |
| Īrija | 0 | — | — |
| Itālija | 778 706 | 24 301 | — |
| Latvija | 66 505 | — | — |
| Lietuva | 103 010 | — | |
| Ungārija | 401 684 | 164 736 | — |
| Nīderlande | 864 560 | 10 891 | 0 |
| Austrija | 387 326 | — | — |
| Polija | 1 671 926 | 32 056 | — |
| Portugāle (kontinentālā daļa) | 34 500 | 11 870 | — |
| Azoru salu autonomais apgabals | 9 953 | — | — |
| Slovākija | 207 432 | 50 928 | — |
| Slovēnija | 52 973 | — | — |
| Somija | 146 087 | 14 210 | — |
| Zviedrija | 325 700 | — | — |
| Apvienotā Karaliste | 1 138 627 | 32 602 | — |
| Kopā | 16 793 675 | 607 681 | 0” |

Dalībvalstis vai reģioni

(1)

Cukurs

(2)

Izoglikoze

(3)

Inulīna sīrups

(4)

Beļģija

819 812

85 694

0

Čehija

454 862

—

—

Dānija

420 746

—

—

Vācija

3 655 456

42 360

—

Grieķija

317 502

15 433

—

Spānija

903 843

98 845

—

Francija (Eiropas daļa)

3 552 221

23 755

0

Francijas aizjūras departamenti

480 245

—

—

Īrija

0

—

—

Itālija

778 706

24 301

—

Latvija

66 505

—

—

Lietuva

103 010

—

Ungārija

401 684

164 736

—

Nīderlande

864 560

10 891

0

Austrija

387 326

—

—

Polija

1 671 926

32 056

—

Portugāle (kontinentālā daļa)

34 500

11 870

—

Azoru salu autonomais apgabals

9 953

—

—

Slovākija

207 432

50 928

—

Slovēnija

52 973

—

—

Somija

146 087

14 210

—

Zviedrija

325 700

—

—

Apvienotā Karaliste

1 138 627

32 602

—

Kopā

16 793 675

607 681

0”

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1586/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1483/2006 attiecībā uz apjomu, uz kuru attiecas pastāvīgais konkurss dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1483/2006 (2) tika atvērti pastāvīgie konkursi dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1483/2006 (2) tika atvērti pastāvīgie konkursi dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības atkalpārdošanai Kopienas tirgū.

| (2) | Ņemot vērā situāciju Kopienas parasto kviešu, kukurūzas un rudzu tirgos un izmaiņas pieprasījumā pēc labības, kuras konstatētas pēdējo nedēļu laikā dažādos reģionos, atsevišķās dalībvalstīs ir kļuvis nepieciešams darīt pieejamus jaunus intervences aģentūru rīcībā esošus labības krājumus. Tāpēc attiecīgo dalībvalstu intervences aģentūrām jāatļauj palielināt pārdošanai konkursa kārtībā paredzētos daudzumus; minētie palielinājumi attiecas uz parastajiem kviešiem līdz 350 000 tonnām Vācijā un Ungārijā, līdz 172 272 tonnām Zviedrijā, līdz 174 021 tonnām Dānijā, līdz 30 000 tonnām Somijā; uz kukurūzu – līdz 100 000 tonnām Ungārijā un Slovākijā; uz rudziem – līdz 236 565 tonnām Vācijā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā situāciju Kopienas parasto kviešu, kukurūzas un rudzu tirgos un izmaiņas pieprasījumā pēc labības, kuras konstatētas pēdējo nedēļu laikā dažādos reģionos, atsevišķās dalībvalstīs ir kļuvis nepieciešams darīt pieejamus jaunus intervences aģentūru rīcībā esošus labības krājumus. Tāpēc attiecīgo dalībvalstu intervences aģentūrām jāatļauj palielināt pārdošanai konkursa kārtībā paredzētos daudzumus; minētie palielinājumi attiecas uz parastajiem kviešiem līdz 350 000 tonnām Vācijā un Ungārijā, līdz 172 272 tonnām Zviedrijā, līdz 174 021 tonnām Dānijā, līdz 30 000 tonnām Somijā; uz kukurūzu – līdz 100 000 tonnām Ungārijā un Slovākijā; uz rudziem – līdz 236 565 tonnām Vācijā.

| (3) | Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1483/2006. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1483/2006.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1483/2006 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 276, 7.10.2006., 58. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

KONKURSU SARAKSTS

| Dalībvalsts | Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū
  (tonnas) | Intervences aģentūra
  Nosaukums, adrese un kontaktinformācija |
| --- | --- | --- |
| Parastie kvieši | Mieži | Kukurūza | Rudzi |
| Belgique/België | 0 | 0 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Rue de Trèves/Trierstraat 82 |
| B-1040 Bruxelles/Brussel |
| Tél. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |

Dalībvalsts

Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū

(tonnas)

Intervences aģentūra

Nosaukums, adrese un kontaktinformācija

Parastie kvieši

Mieži

Kukurūza

Rudzi

Belgique/België

0

0

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge/Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Rue de Trèves/Trierstraat 82

B-1040 Bruxelles/Brussel

Tél. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Česká republika

0

0

0

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03 |
| Télécopieur: (420) 296 80 64 04 |
| e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Téléphone: (420) 222 87 16 67, 222 87 14 03

Télécopieur: (420) 296 80 64 04

e-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Danmark

174 021

0

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Deutschland

350 000

0

—

336 565

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-37 04 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-37 04

télécopieur 1: (49-228) 68 45-39 85

télécopieur 2: (49-228) 68 45-32 76

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

Elláda

—

—

—

—

| Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ) |
| --- |
| Αχαρνών 241 |
| GR-104 46 Αθήνα |
| Τηλ. | (30-210) 21 24 787
  (30-210) 21 24 754 |

Οργανισμός Πληρωμών και Ελέγχου Κοινοτικών Ενισχύσεων Προσανατολισμού και Εγγυήσεων (ΟΠΕΚΕΠΕ)

Αχαρνών 241

GR-104 46 Αθήνα

Τηλ.

(30-210) 21 24 787

(30-210) 21 24 754

Φαξ (30-210) 21 24 791

e-mail: ax17u073@minagric.gr

España

—

—

—

—

| Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| Almagro, 33 E-28010 Madrid |
| Téléphone: (34) 913 47 47 65 |
| Télécopieur: (34) 913 47 48 38 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |

Secretaría General de Intervención de Mercados (FEGA)

Almagro, 33 E-28010 Madrid

Téléphone: (34) 913 47 47 65

Télécopieur: (34) 913 47 48 38

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80 |
| e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Tél. (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08 et 20 80

e-mail: m.meizels@onigc.fr et f.abeasis@onigc.fr

Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 97 55 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 97 55

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

Lietuva

0

0

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphone: (370-5) 268 5049 |
| Télécopieur: (370-5) 268 5061 |
| e-mail: info@litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9-12,

Vilnius, Lithuania

Téléphone: (370-5) 268 5049

Télécopieur: (370-5) 268 5061

e-mail: info@litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II, |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél. (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II,

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Tél. (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

350 000

0

100 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965 |
| 6040 AZ Roermond |
| Nederland |
| Tel. (31) 475 35 54 86 |
| Fax (31) 475 31 89 39 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965

6040 AZ Roermond

Nederland

Tel. (31) 475 35 54 86

Fax (31) 475 31 89 39

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Österreich

0

0

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-46 24
  (43-1) 331 51-44 69 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-46 24

(43-1) 331 51-44 69

e-mail: referat10@ama.gv.at

Polska

0

0

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel.: (48-22) 661 78 10 |
| Faks: (48-22) 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel.: (48-22) 661 78 10

Faks: (48-22) 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Castilho, n.o 45-51 |
| 1269-163 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Castilho, n.o 45-51

1269-163 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Téléphone: (386) 1 580 76 52 |
| Télécopieur: (386) 1 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Téléphone: (386) 1 580 76 52

Télécopieur: (386) 1 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

Slovensko

0

0

100 000

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| Fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 58 24 32 71

Fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

Suomi/Finland

30 000

0

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors |
| PL/PB 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet |
| Puhelin/Telefon (358-9) 160 01 |
| Faksi/Fax | (358-9) 16 05 27 72
  (358-9) 16 05 27 78 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)/Jord- och skogsbruksministeriet

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki/Malmgatan 16, Helsingfors

PL/PB 30

FI-00023 Valtioneuvosto/Statsrådet

Puhelin/Telefon (358-9) 160 01

Faksi/Fax

(358-9) 16 05 27 72

(358-9) 16 05 27 78

Sähköposti/E-post: intervention.unit@mmm.fi

Sverige

172 272

0

—

—

| Jordbruksverket |
| --- |
| S-55182 Jönköping |
| Tfn: (46-36) 15 50 00 |
| Fax: (46-36) 19 05 46 |
| e-mail: jordbruksverket@sjv.se |

Jordbruksverket

S-55182 Jönköping

Tfn: (46-36) 15 50 00

Fax: (46-36) 19 05 46

e-mail: jordbruksverket@sjv.se

United Kingdom

—

0

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Téléphone: (44-191) 226 58 82 |
| Télécopieur: (44-191) 226 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Téléphone: (44-191) 226 58 82

Télécopieur: (44-191) 226 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gov.uk

Zīme “—” nozīmē, ka attiecīgajā dalībvalstī nav šā labības veida intervences krājumu.”

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1587/2006

(2006. gada 23. oktobris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. maija Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām (1), un jo īpaši tās 8. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2006 visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir prezidenta Lukašenko un citu to Baltkrievijas amatpersonu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta vēlēšanu laikā Baltkrievijā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un ar minētajām personām saistīto fizisko vai juridisko personu, organizāciju vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kā uzskaitīts šīs regulas I pielikumā, ir iesaldēti. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2006 visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir prezidenta Lukašenko un citu to Baltkrievijas amatpersonu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta vēlēšanu laikā Baltkrievijā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un ar minētajām personām saistīto fizisko vai juridisko personu, organizāciju vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kā uzskaitīts šīs regulas I pielikumā, ir iesaldēti.

| (2) | Padomes Lēmums 2006/718/KĀDP (2) grozīja Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP (3) IV pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās fiziskās un juridiskās personas, vienības un struktūras, uz ko jāattiecina kopējā nostājā noteiktā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmums 2006/718/KĀDP (2) grozīja Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP (3) IV pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās fiziskās un juridiskās personas, vienības un struktūras, uz ko jāattiecina kopējā nostājā noteiktā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi jāgroza I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikumu groza, kā paredzēts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.

1

(2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 72. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP (OV L 134, 20.5.2006., 45. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 765/2006 I pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumā attiecīgi iekļauj trīs ailes ar šādiem nosaukumiem – “Adrese”, “Pases Nr.”, “Valstspiederība”. |
| --- | --- |

1)

I pielikumā attiecīgi iekļauj trīs ailes ar šādiem nosaukumiem – “Adrese”, “Pases Nr.”, “Valstspiederība”.

| 2) | Tiek iekļautas šādas fiziskas personas:






  a) | “Vārds: BORTNIK, Sergei. Vārds baltkrievu valodā: БОРТНІК Сяргей. Vārds krievu valodā: БОРТНИК Сeргей. Ieņemamais amats: prokurors. Adrese: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Belarus . Dzimšanas datums: 28.5.1953. Dzimšanas vieta: Minska. Pases Nr.: MP 0469554.” |
| --- | --- | --- |

2)

Tiek iekļautas šādas fiziskas personas:

a)

“Vārds: BORTNIK, Sergei. Vārds baltkrievu valodā: БОРТНІК Сяргей. Vārds krievu valodā: БОРТНИК Сeргей. Ieņemamais amats: prokurors. Adrese: Ul. Surganovo 80-263, Minsk, Belarus . Dzimšanas datums: 28.5.1953. Dzimšanas vieta: Minska. Pases Nr.: MP 0469554.”

| b) | “Vārds: MIGUN, Andrei. Vārds baltkrievu valodā: МІГУН Андрэй. Vārds krievu valodā: МИГУН Андрэй. Ieņemamais amats: prokurors. Adrese: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Belarus. Dzimšanas datums: 5.2.1978. Dzimšanas vieta: Minska. Pases Nr.: MP 1313262.” |
| --- | --- |

b)

“Vārds: MIGUN, Andrei. Vārds baltkrievu valodā: МІГУН Андрэй. Vārds krievu valodā: МИГУН Андрэй. Ieņemamais amats: prokurors. Adrese: Ul. Goretskovo 53-16, Minsk, Belarus. Dzimšanas datums: 5.2.1978. Dzimšanas vieta: Minska. Pases Nr.: MP 1313262.”

| c) | “Vārds: RYBAKOV, Alexei. Vārds baltkrievu valodā: РЫБАКОЎ Аляксей. Vārds krievu valodā: РЫБАКОВ Алeксей. Ieņemamais amats: Minskas Maskavas rajona tiesnesis. Adrese: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Belarus.” |
| --- | --- |

c)

“Vārds: RYBAKOV, Alexei. Vārds baltkrievu valodā: РЫБАКОЎ Аляксей. Vārds krievu valodā: РЫБАКОВ Алeксей. Ieņemamais amats: Minskas Maskavas rajona tiesnesis. Adrese: Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk, Belarus.”

| d) | “Vārds: YASINOVICH, Leonid Stanislavovich. Vārds baltkrievu valodā: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Vārds krievu valodā: ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Ieņemamais amats: Minskas Centra rajona tiesnesis. Adrese: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Belarus. Dzimšanas datums: 26.11.1961. Dzimšanas vieta: Buchany, Vitebskas apgabals, Baltkrievija. Pases Nr.: MP 0515811.” |
| --- | --- |

d)

“Vārds: YASINOVICH, Leonid Stanislavovich. Vārds baltkrievu valodā: ЯСІНОВІЧ Леанід Станіслававіч. Vārds krievu valodā: ЯСИНОВИЧ Леoнид Станиславoвич. Ieņemamais amats: Minskas Centra rajona tiesnesis. Adrese: Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk, Belarus. Dzimšanas datums: 26.11.1961. Dzimšanas vieta: Buchany, Vitebskas apgabals, Baltkrievija. Pases Nr.: MP 0515811.”

| 3) | Ierakstu “Vārds: NAUMOV, Vladimir Vladimïrovich. Dzimšanas datums: 1956. Ieņemamais amats: iekšlietu ministrs” aizstāj ar šādu:
  “Vārds: NAUMOV, Vladimir Vladimïrovich. Dzimšanas datums: 7.2.1956. Ieņemamais amats: iekšlietu ministrs”. |
| --- | --- |

3)

Ierakstu “Vārds: NAUMOV, Vladimir Vladimïrovich. Dzimšanas datums: 1956. Ieņemamais amats: iekšlietu ministrs” aizstāj ar šādu:

“Vārds: NAUMOV, Vladimir Vladimïrovich. Dzimšanas datums: 7.2.1956. Ieņemamais amats: iekšlietu ministrs”.

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1588/2006

(2006. gada 23. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot ziemeļu garneles Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° Z platuma

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2006. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1262/2006 (OV L 230, 24.8.2006., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 42 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | PRA/04-N. |
| Suga | Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z platuma (EK ūdeņi) |
| Datums | 2006. gada 6. oktobris |

Nr.

42

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

PRA/04-N.

Suga

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

Zona

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° Z platuma (EK ūdeņi)

Datums

2006. gada 6. oktobris

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1589/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Portugāles un Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3M

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2006. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minēto dalībvalstu karogu vai ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minēto dalībvalstu karogu vai ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2006. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2006. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajām dalībvalstīm iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minēto dalībvalstu karogu vai ir reģistrēti šajās dalībvalstīs, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1262/2006 (OV L 230, 24.8.2006., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 39 |
| --- | --- |
| Dalībvalstis | Igaunija, Latvija, Lietuva, Portugāle un Vācija |
| Krājums | RED/N3M. |
| Sugas | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| Zona | NAFO 3M |
| Datums | 2006. gada 4. oktobris |

Nr.

39

Dalībvalstis

Igaunija, Latvija, Lietuva, Portugāle un Vācija

Krājums

RED/N3M.

Sugas

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Zona

NAFO 3M

Datums

2006. gada 4. oktobris

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1590/2006

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim par Jaunzēlandes izcelsmes sviestu atbilstīgi importa tarifu kvotai, ko pārvalda saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1452/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 29. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1452/2006, ar ko paredz pagaidu pasākumus Jaunzēlandes sviesta tarifa kvotas pārvaldībai no 2006. gada oktobra līdz decembrim un atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 2535/2001 (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta,

tā kā:

| (1) | Laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim kompetentajās iestādēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1452/2006 7 importa licenču pieteikumi par Jaunzēlandes izcelsmes sviestu (atbilstīgi kvotai Nr. 09.4589). Šie pieteikumi kopā attiecās uz 14 294,6 tonnām. |
| --- | --- |

(1)

Laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim kompetentajās iestādēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1452/2006 7 importa licenču pieteikumi par Jaunzēlandes izcelsmes sviestu (atbilstīgi kvotai Nr. 09.4589). Šie pieteikumi kopā attiecās uz 14 294,6 tonnām.

| (2) | Tā kā šis daudzums ir vienāds ar pieejamām 14 294,6 tonnām, var pieņemt visus pieteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā šis daudzums ir vienāds ar pieejamām 14 294,6 tonnām, var pieņemt visus pieteikumus.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Jaunzēlandes izcelsmes sviesta importa licenču pieteikumus, kas iesniegti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1452/2006 laikposmā no 2006. gada 16. oktobra līdz 18. oktobrim un paziņoti Komisijai līdz 2006. gada 20. oktobrim, pieņem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 25. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 271, 30.9.2006, 40. lpp.

2

---

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/32

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/86/EK

(2006. gada 24. oktobris),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/23/EK par izsekojamības prasībām, nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu un noteiktām tehniskām prasībām cilvēku audu un šūnu kodēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/23/EK par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai (1), un jo īpaši tās 8. pantu, 11. panta 4. punktu un 28. panta a), c), g) un h) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2004/23/EK nosaka kvalitātes un drošības standartus audiem un šūnām, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, kā arī no cilvēka audiem un šūnām rūpnieciski izgatavotu izmantošanai cilvēkiem paredzētu produktu ziedošanai, iegādei, testēšanai, apstrādei, saglabāšanai, uzglabāšanai un izplatīšanai, lai tiktu nodrošināta cilvēku veselības aizsardzība augstā līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2004/23/EK nosaka kvalitātes un drošības standartus audiem un šūnām, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, kā arī no cilvēka audiem un šūnām rūpnieciski izgatavotu izmantošanai cilvēkiem paredzētu produktu ziedošanai, iegādei, testēšanai, apstrādei, saglabāšanai, uzglabāšanai un izplatīšanai, lai tiktu nodrošināta cilvēku veselības aizsardzība augstā līmenī.

| (2) | Lai novērstu slimību pārnēsāšanu ar cilvēka audiem un šūnām, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgu kvalitātes un drošības līmeni, Direktīva 2004/23/EK aicina noteikt īpašas tehniskās prasības katram posmam cilvēka audu un šūnu izmantošanas procesā, tostarp standartus un specifikācijas attiecībā uz audu centru kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimību pārnēsāšanu ar cilvēka audiem un šūnām, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgu kvalitātes un drošības līmeni, Direktīva 2004/23/EK aicina noteikt īpašas tehniskās prasības katram posmam cilvēka audu un šūnu izmantošanas procesā, tostarp standartus un specifikācijas attiecībā uz audu centru kvalitātes sistēmu.

| (3) | Lai nodrošinātu cilvēku veselības aizsardzību augstā līmenī, saskaņā ar Direktīvu 2004/23/EK dalībvalstīs ir jānosaka audu centru un sagatavošanas procesu audu centros akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas sistēma. Šai sistēmai ir jānosaka tehniskās prasības. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu cilvēku veselības aizsardzību augstā līmenī, saskaņā ar Direktīvu 2004/23/EK dalībvalstīs ir jānosaka audu centru un sagatavošanas procesu audu centros akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas sistēma. Šai sistēmai ir jānosaka tehniskās prasības.

| (4) | Audu centru akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas prasībām jāattiecas uz organizāciju un vadību, personālu, aprīkojumu un materiāliem, telpām/ēkām, dokumentāciju un uzskaiti, un kvalitātes pārskatiem. Akreditētiem, ieceltiem, pilnvarotiem vai licencētiem audu centriem jāatbilst papildu prasībām attiecībā uz to veiktajām īpašām darbībām. |
| --- | --- |

(4)

Audu centru akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas prasībām jāattiecas uz organizāciju un vadību, personālu, aprīkojumu un materiāliem, telpām/ēkām, dokumentāciju un uzskaiti, un kvalitātes pārskatiem. Akreditētiem, ieceltiem, pilnvarotiem vai licencētiem audu centriem jāatbilst papildu prasībām attiecībā uz to veiktajām īpašām darbībām.

| (5) | Gaisa kvalitātes standarts audu un šūnu apstrādes laikā ir nozīmīgs faktors, kas var ietekmēt audu vai šūnu inficēšanas risku. Principā tiek pieprasīta gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisku koloniju skaitu, kas atbilst A šķirai saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2003/94/EK (2) un 1. pielikumu Eiropas Vadlīnijām labai ražošanas praksei. Tomēr dažās situācijās gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisku koloniju skaitu, kas atbilst A šķiras standartam, nav norādīta. Šādā gadījumā jāuzrāda un jāreģistrē, ka izvēlētā vide atbilst kvalitātei un drošībai, kas ir nepieciešama attiecīgajam audu un šūnu veidam, procesam un to izmantošanai cilvēkiem. |
| --- | --- |

(5)

Gaisa kvalitātes standarts audu un šūnu apstrādes laikā ir nozīmīgs faktors, kas var ietekmēt audu vai šūnu inficēšanas risku. Principā tiek pieprasīta gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisku koloniju skaitu, kas atbilst A šķirai saskaņā ar Komisijas Direktīvu 2003/94/EK (2) un 1. pielikumu Eiropas Vadlīnijām labai ražošanas praksei. Tomēr dažās situācijās gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisku koloniju skaitu, kas atbilst A šķiras standartam, nav norādīta. Šādā gadījumā jāuzrāda un jāreģistrē, ka izvēlētā vide atbilst kvalitātei un drošībai, kas ir nepieciešama attiecīgajam audu un šūnu veidam, procesam un to izmantošanai cilvēkiem.

| (6) | Šīs direktīvas piemērošanas jomai jāaptver cilvēku audu un šūnu kvalitāte un drošība kodēšanas, apstrādes, konservācijas, uzglabāšanas un izplatīšanas laikā uz veselības aprūpes iestādi, kur tie tiks izmantoti cilvēka ķermenī. Tomēr nav jāattiecina uz šo audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem (piem., implantēšanas ķirurģijā, perfūzijā, apaugļošanā vai embriju transplantācijā). Šīs direktīvas noteikumi par nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu izsekojamību un ziņošanu tiek arī piemēroti cilvēku audu un šūnu ziedošanai, ieguvei un testēšanai, ko regulē Komisijas Direktīva 2006/17/EK (3). |
| --- | --- |

(6)

Šīs direktīvas piemērošanas jomai jāaptver cilvēku audu un šūnu kvalitāte un drošība kodēšanas, apstrādes, konservācijas, uzglabāšanas un izplatīšanas laikā uz veselības aprūpes iestādi, kur tie tiks izmantoti cilvēka ķermenī. Tomēr nav jāattiecina uz šo audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem (piem., implantēšanas ķirurģijā, perfūzijā, apaugļošanā vai embriju transplantācijā). Šīs direktīvas noteikumi par nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu izsekojamību un ziņošanu tiek arī piemēroti cilvēku audu un šūnu ziedošanai, ieguvei un testēšanai, ko regulē Komisijas Direktīva 2006/17/EK (3).

| (7) | To audu un šūnu lietošana, kuras paredzēts izmantot cilvēkiem, saņēmējiem rada slimību pārnešanas risku un citas iespējamas negatīvas sekas. Lai uzraudzītu un samazinātu šīs sekas, ir jānorāda īpašas prasības izsekojamībai un jānosaka Kopienas procedūra nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanai. |
| --- | --- |

(7)

To audu un šūnu lietošana, kuras paredzēts izmantot cilvēkiem, saņēmējiem rada slimību pārnešanas risku un citas iespējamas negatīvas sekas. Lai uzraudzītu un samazinātu šīs sekas, ir jānorāda īpašas prasības izsekojamībai un jānosaka Kopienas procedūra nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanai.

| (8) | Kompetentā iestāde nekavējoties jāinformē par iespējamām nopietnām nevēlamām blaknēm, kas radās donorā vai saņēmējā, un nevēlamiem notikumiem no audu un šūnu ziedošanas līdz izplatīšanai, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un ko var attiecināt uz cilvēku audu un šūnu ieguvi (tai skaitā donoru novērtēšanu un atlasi), testēšanu, apstrādi, konservāciju, uzglabāšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(8)

Kompetentā iestāde nekavējoties jāinformē par iespējamām nopietnām nevēlamām blaknēm, kas radās donorā vai saņēmējā, un nevēlamiem notikumiem no audu un šūnu ziedošanas līdz izplatīšanai, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un ko var attiecināt uz cilvēku audu un šūnu ieguvi (tai skaitā donoru novērtēšanu un atlasi), testēšanu, apstrādi, konservāciju, uzglabāšanu un izplatīšanu.

| (9) | Nopietnas nevēlamas blaknes var noteikt ieguves laikā vai pēc tam no dzīviem donoriem vai izmantošanas cilvēkiem laikā vai pēc tās. Par šīm blaknēm ir jāziņo saistītiem audu centriem, lai veiktu turpmāku izmeklēšanu un ziņotu par tām kompetentajai iestādei. Tas nekavē iegādes organizāciju vai organizāciju, kas ir atbildīga par izmantošanu cilvēkiem, tieši ziņot kompetentajai iestādei par blaknēm vai nevēlamiem notikumiem, ja organizācija to vēlas. Šajā direktīvā jānosaka informācija, kas obligāti jāiekļauj ziņojumā kompetentajai iestādei, tajā pašā laikā dalībvalstis var saglabāt vai ieviest savā teritorijā stingrākus aizsargpasākumus, kas atbilst Līguma prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Nopietnas nevēlamas blaknes var noteikt ieguves laikā vai pēc tam no dzīviem donoriem vai izmantošanas cilvēkiem laikā vai pēc tās. Par šīm blaknēm ir jāziņo saistītiem audu centriem, lai veiktu turpmāku izmeklēšanu un ziņotu par tām kompetentajai iestādei. Tas nekavē iegādes organizāciju vai organizāciju, kas ir atbildīga par izmantošanu cilvēkiem, tieši ziņot kompetentajai iestādei par blaknēm vai nevēlamiem notikumiem, ja organizācija to vēlas. Šajā direktīvā jānosaka informācija, kas obligāti jāiekļauj ziņojumā kompetentajai iestādei, tajā pašā laikā dalībvalstis var saglabāt vai ieviest savā teritorijā stingrākus aizsargpasākumus, kas atbilst Līguma prasībām.

| (10) | Lai maksimāli samazinātu informācijas nodošanas izmaksas, novērstu pārklāšanos un palielinātu administratīvo efektivitāti, ir jāizmanto modernas tehnoloģijas un e-pārvalde, lai veiktu uzdevumus, kas saistīti ar paredzētās informācijas nodošanu un apstrādi. Šīm tehnoloģijām jābalstās uz standarta apmaiņas formātu, izmantojot sistēmu, kas ir atbilstoša atsauces datu pārvaldībai. |
| --- | --- |

(10)

Lai maksimāli samazinātu informācijas nodošanas izmaksas, novērstu pārklāšanos un palielinātu administratīvo efektivitāti, ir jāizmanto modernas tehnoloģijas un e-pārvalde, lai veiktu uzdevumus, kas saistīti ar paredzētās informācijas nodošanu un apstrādi. Šīm tehnoloģijām jābalstās uz standarta apmaiņas formātu, izmantojot sistēmu, kas ir atbilstoša atsauces datu pārvaldībai.

| (11) | Lai sekmētu izsekojamību un informāciju par audu un šūnu nozīmīgākajiem raksturlielumiem un īpašībām, atsevišķā Eiropas kodeksā ir jānosaka iekļaujamie pamata dati. |
| --- | --- |

(11)

Lai sekmētu izsekojamību un informāciju par audu un šūnu nozīmīgākajiem raksturlielumiem un īpašībām, atsevišķā Eiropas kodeksā ir jānosaka iekļaujamie pamata dati.

| (12) | Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (13) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2004/23/EK 29. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2004/23/EK 29. pantu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro turpmāk minētā kodēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai:

| a) | cilvēku audi un šūnas, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, un |
| --- | --- |

a)

cilvēku audi un šūnas, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, un

| b) | no cilvēka audiem un šūnām rūpnieciski izgatavoti produkti, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, ja uz šiem produktiem neattiecas citas direktīvas. |
| --- | --- |

b)

no cilvēka audiem un šūnām rūpnieciski izgatavoti produkti, ko paredzēts izmantot cilvēkiem, ja uz šiem produktiem neattiecas citas direktīvas.

2.   Šīs direktīvas 5. līdz 9. panta noteikumi par izsekojamību un nopietnu nevēlamu blakņu un notikumu ziņošanu arī tiek piemēroti cilvēku audu un šūnu ziedošanai, ieguvei un testēšanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “reproduktīvās šūnas” ir visi audi un šūnas, kas paredzētas izmantošanai medicīniskās apaugļošanas nolūkos; |
| --- | --- |

a)

“reproduktīvās šūnas” ir visi audi un šūnas, kas paredzētas izmantošanai medicīniskās apaugļošanas nolūkos;

| b) | “partnera ziedojums” ir reproduktīvo šūnu ziedojums starp vīrieti un sievieti, kuri apgalvo, ka viņiem ir intīmas fiziskās attiecības; |
| --- | --- |

b)

“partnera ziedojums” ir reproduktīvo šūnu ziedojums starp vīrieti un sievieti, kuri apgalvo, ka viņiem ir intīmas fiziskās attiecības;

| c) | “kvalitātes nodrošināšanas sistēma” ir organizatoriska struktūra, noteikti pienākumi, procedūras, procesi, kā arī resursi kvalitātes vadības īstenošanai un ietver visus pasākumus, kas tieši vai netieši veicina kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

“kvalitātes nodrošināšanas sistēma” ir organizatoriska struktūra, noteikti pienākumi, procedūras, procesi, kā arī resursi kvalitātes vadības īstenošanai un ietver visus pasākumus, kas tieši vai netieši veicina kvalitāti;

| d) | “kvalitātes vadība” ir koordinētas darbības, lai pārvaldītu un kontrolētu organizāciju attiecībā uz kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

“kvalitātes vadība” ir koordinētas darbības, lai pārvaldītu un kontrolētu organizāciju attiecībā uz kvalitāti;

| e) | “darbības standartprocedūras” (DSP) ir rakstiski norādījumi, kuros aprakstīti konkrēta procesa posmi, ieskaitot izmantojamos materiālus un metodes, kā arī paredzamo galaproduktu; |
| --- | --- |

e)

“darbības standartprocedūras” (DSP) ir rakstiski norādījumi, kuros aprakstīti konkrēta procesa posmi, ieskaitot izmantojamos materiālus un metodes, kā arī paredzamo galaproduktu;

| f) | “validācija” (vai “kvalificēšana” iekārtu vai vides gadījumā) ir dokumentētu pierādījumu sniegšana, kas apstiprina, ka konkrētais process, iekārta vai vide konsekventi radīs produktu, kas atbilst iepriekšnoteiktajām specifikācijām un kvalitātes prasībām; procesu validē, lai novērtētu sistēmas darbības efektivitāti, kas balstīta uz paredzēto izmantošanu; |
| --- | --- |

f)

“validācija” (vai “kvalificēšana” iekārtu vai vides gadījumā) ir dokumentētu pierādījumu sniegšana, kas apstiprina, ka konkrētais process, iekārta vai vide konsekventi radīs produktu, kas atbilst iepriekšnoteiktajām specifikācijām un kvalitātes prasībām; procesu validē, lai novērtētu sistēmas darbības efektivitāti, kas balstīta uz paredzēto izmantošanu;

| g) | “izsekojamība” ir spēja noteikt un identificēt audus/šūnas jebkurā posmā, sākot ar ieguvi, kā arī pārstrādi, testēšanu un uzglabāšanu, līdz pat izplatīšanai saņēmējam vai iznīcināšanai, kas nozīmē arī spēju identificēt donoru un audu centru vai arī ražošanas uzņēmumu, kas saņem, pārstrādā vai uzglabā audus/šūnas, un spēju identificēt saņēmēju(-us) medicīnas iestādē/iestādēs, kuras audus/šūnas nodod saņēmējam; izsekojamība ietver arī spēju noteikt un identificēt visu būtisko informāciju, kas saistīta ar produktiem un materiāliem, kuri nonāk saskarē ar šiem audiem vai šūnām; |
| --- | --- |

g)

“izsekojamība” ir spēja noteikt un identificēt audus/šūnas jebkurā posmā, sākot ar ieguvi, kā arī pārstrādi, testēšanu un uzglabāšanu, līdz pat izplatīšanai saņēmējam vai iznīcināšanai, kas nozīmē arī spēju identificēt donoru un audu centru vai arī ražošanas uzņēmumu, kas saņem, pārstrādā vai uzglabā audus/šūnas, un spēju identificēt saņēmēju(-us) medicīnas iestādē/iestādēs, kuras audus/šūnas nodod saņēmējam; izsekojamība ietver arī spēju noteikt un identificēt visu būtisko informāciju, kas saistīta ar produktiem un materiāliem, kuri nonāk saskarē ar šiem audiem vai šūnām;

| h) | “kritisks” ir tāds, kas, iespējams, ietekmē audu un šūnu kvalitāti un/vai drošību vai kam ir saskare ar šūnām un audiem; |
| --- | --- |

h)

“kritisks” ir tāds, kas, iespējams, ietekmē audu un šūnu kvalitāti un/vai drošību vai kam ir saskare ar šūnām un audiem;

| i) | “ieguves organizācija” ir veselības aprūpes iestāde, slimnīcas nodaļa vai cita institūcija, kas nodarbojas ar cilvēka audu un šūnu ieguvi un kas nav akreditēta, iecelta, pilnvarota vai licencēta kā audu centrs; |
| --- | --- |

i)

“ieguves organizācija” ir veselības aprūpes iestāde, slimnīcas nodaļa vai cita institūcija, kas nodarbojas ar cilvēka audu un šūnu ieguvi un kas nav akreditēta, iecelta, pilnvarota vai licencēta kā audu centrs;

| j) | “organizācijas, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem” ir veselības aprūpes iestāde vai slimnīcas nodaļa, vai cita institūcija, kas izmanto cilvēku audus un šūnas cilvēkiem. |
| --- | --- |

j)

“organizācijas, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem” ir veselības aprūpes iestāde vai slimnīcas nodaļa, vai cita institūcija, kas izmanto cilvēku audus un šūnas cilvēkiem.

3. pants

Audu centru akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas prasības

Audu centram ir jāatbilst I pielikumā noteiktajām prasībām.

4. pants

Audu un šūnu sagatavošanas procesu akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas, licencēšanas prasības

Sagatavošanas procesiem audu centros ir jāatbilst II pielikumā noteiktajām prasībām.

5. pants

Nopietnu nevēlamu blakņu paziņošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | ieguves organizācijām ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu iegūto audu un šūnu ierakstus, un audu centriem nekavējoties ziņotu par jebkādu nopietnu nevēlamu blakni, kas ir konstatēta dzīvam donoram, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību; |
| --- | --- |

a)

ieguves organizācijām ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu iegūto audu un šūnu ierakstus, un audu centriem nekavējoties ziņotu par jebkādu nopietnu nevēlamu blakni, kas ir konstatēta dzīvam donoram, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību;

| b) | organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu izmantoto audu un šūnu ierakstus, un audu centriem nekavējoties paziņotu par jebkādu nopietnu nevēlamu blakni, kas tika novērota klīniskas izmantošanas laikā vai pēc tās un kas var tikt saistīta ar audu un šūnu drošību un kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu izmantoto audu un šūnu ierakstus, un audu centriem nekavējoties paziņotu par jebkādu nopietnu nevēlamu blakni, kas tika novērota klīniskas izmantošanas laikā vai pēc tās un kas var tikt saistīta ar audu un šūnu drošību un kvalitāti;

| c) | audu centri, kas izplata audus un šūnas izmantošanai cilvēkiem, sniedz informāciju organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, par to, kā organizācijai ir jāziņo par nopietnām nevēlamām blaknēm saskaņā ar b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

audu centri, kas izplata audus un šūnas izmantošanai cilvēkiem, sniedz informāciju organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, par to, kā organizācijai ir jāziņo par nopietnām nevēlamām blaknēm saskaņā ar b) apakšpunktu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka audu centriem:

| a) | ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu visu attiecīgo pieejamo informāciju par iespējamām nopietnām nevēlamām blaknēm saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu visu attiecīgo pieejamo informāciju par iespējamām nopietnām nevēlamām blaknēm saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu;

| b) | ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei nekavējoties darīt zināmu izmeklēšanas slēdzienu, lai analizētu cēloni un izrietošās sekas. |
| --- | --- |

b)

ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei nekavējoties darīt zināmu izmeklēšanas slēdzienu, lai analizētu cēloni un izrietošās sekas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā minētā atbildīgā persona sniedz kompetentajai iestādei informāciju, kura ir iekļauta paziņojumā, kas ir norādīts III pielikuma A daļā; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā minētā atbildīgā persona sniedz kompetentajai iestādei informāciju, kura ir iekļauta paziņojumā, kas ir norādīts III pielikuma A daļā;

| b) | audu centri ziņo kompetentajai iestādei par veiktajām darbībām saistībā ar pārējiem audiem un šūnām, kas ir tikuši izplatīti izmantošanai cilvēkiem; |
| --- | --- |

b)

audu centri ziņo kompetentajai iestādei par veiktajām darbībām saistībā ar pārējiem audiem un šūnām, kas ir tikuši izplatīti izmantošanai cilvēkiem;

| c) | audu centri dara zināmu kompetentajai iestādei izmeklēšanas slēdzienu, sniedzot vismaz to informāciju, kas ir minēta III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

c)

audu centri dara zināmu kompetentajai iestādei izmeklēšanas slēdzienu, sniedzot vismaz to informāciju, kas ir minēta III pielikuma B daļā.

6. pants

Paziņošana par nopietniem nevēlamiem notikumiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | ieguves organizācijām un audu centriem ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu ierakstus un bez kavēšanās darītu zināmu audu centriem par jebkādiem nopietniem nevēlamiem notikumiem ieguves laikā un kas var ietekmēt cilvēku audu un šūnu kvalitāti un/vai drošību; |
| --- | --- |

a)

ieguves organizācijām un audu centriem ir izstrādātas procedūras, lai saglabātu ierakstus un bez kavēšanās darītu zināmu audu centriem par jebkādiem nopietniem nevēlamiem notikumiem ieguves laikā un kas var ietekmēt cilvēku audu un šūnu kvalitāti un/vai drošību;

| b) | organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, ir izstrādātas procedūras, lai nekavējoties paziņotu audu centriem par jebkādiem nopietniem nevēlamiem notikumiem, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību; |
| --- | --- |

b)

organizācijām, kas ir atbildīgas par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, ir izstrādātas procedūras, lai nekavējoties paziņotu audu centriem par jebkādiem nopietniem nevēlamiem notikumiem, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību;

| c) | audu centri iesniedz organizācijai, kas ir atbildīga par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, informāciju par to, kā organizācijai būtu tiem jāziņo par nopietniem nevēlamiem notikumiem, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību. |
| --- | --- |

c)

audu centri iesniedz organizācijai, kas ir atbildīga par audu un šūnu izmantošanu cilvēkiem, informāciju par to, kā organizācijai būtu tiem jāziņo par nopietniem nevēlamiem notikumiem, kas var ietekmēt audu un šūnu kvalitāti un drošību.

2.   Medicīniskās apaugļošanas gadījumā jebkāda veida gametas vai embrija kļūdaina noteikšana vai sajaukšana ir uzskatāma par nopietnu nevēlamu notikumu. Visas personas vai ieguves organizācijas, vai organizācijas, kas ir atbildīgas par izmantošanu cilvēkiem un kas veic medicīnisko apaugļošanu, ziņo par šādiem notikumiem piegādes audu centriem, lai varētu veikt izmeklēšanu un paziņot kompetentajai iestādei.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka audu centriem:

| a) | ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu visu attiecīgo pieejamo informāciju par iespējamiem nopietniem nevēlamiem notikumiem saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu visu attiecīgo pieejamo informāciju par iespējamiem nopietniem nevēlamiem notikumiem saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu;

| b) | ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu izmeklēšanas slēdzienu, lai analizētu cēloni un izrietošās sekas. |
| --- | --- |

b)

ir izstrādātas procedūras, kā kompetentajai iestādei bez kavēšanās darīt zināmu izmeklēšanas slēdzienu, lai analizētu cēloni un izrietošās sekas.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā minētā atbildīgā persona sniedz kompetentajai iestādei informāciju, kura ir iekļauta paziņojumā, kas ir norādīts IV pielikuma A daļā; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā minētā atbildīgā persona sniedz kompetentajai iestādei informāciju, kura ir iekļauta paziņojumā, kas ir norādīts IV pielikuma A daļā;

| b) | audu centri izvērtē nopietnus nevēlamus notikumus, lai noteiktu novēršamus cēloņus pašā procesā; |
| --- | --- |

b)

audu centri izvērtē nopietnus nevēlamus notikumus, lai noteiktu novēršamus cēloņus pašā procesā;

| c) | audu centri dara zināmu kompetentajai iestādei izmeklēšanas slēdzienu, sniedzot vismaz to informāciju, kas ir minēta IV pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

c)

audu centri dara zināmu kompetentajai iestādei izmeklēšanas slēdzienu, sniedzot vismaz to informāciju, kas ir minēta IV pielikuma B daļā.

7. pants

Gada pārskati

1.   Dalībvalstis līdz katra nākamā gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai gada pārskatu par nopietnu nevēlamu blakņu un notikumu paziņojumiem, kurus saņēmusi kompetentā iestāde. Komisija iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm saņemto ziņojumu kopsavilkumu. Kompetentā iestāde dara pieejamu šo ziņojumu audu centriem.

2.   Datu nosūtīšanai jāatbilst datu apmaiņas formāta noteikumiem saskaņā ar V pielikuma A un B daļu un jānodrošina visa nepieciešamā informācija, lai noteiktu sūtītāju un saglabātu tā atsauces datus.

8. pants

Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un Komisiju

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes sniedz viena otrai un Komisijai atbilstošu informāciju attiecībā uz nopietnām nevēlamām blaknēm un notikumiem, lai nodrošinātu, ka ir veiktas atbilstošas darbības.

9. pants

Izsekojamība

1.   Audu centros ir efektīva un precīza sistēma, lai nekļūdīgi identificētu un marķētu saņemtās un izplatītās šūnas/audus.

2.   Audu centri un organizācijas, kas ir atbildīgas par izmantošanu cilvēkiem, saglabā VI pielikumā minētos datus vismaz 30 gadus atbilstošos un lasāmos glabāšanas informācijas nesējos.

10. pants

Eiropas kodēšanas sistēma

1.   Vienotu Eiropas identifikācijas kodu piešķir visam audu centrā ziedotajam materiālam, lai nodrošinātu atbilstošu donora identifikāciju un visu ziedoto materiālu izsekojamību un sniegtu informāciju par šūnu un audu nozīmīgākajiem raksturlielumiem un īpašībām. Kodā iekļauj vismaz VII pielikumā minēto informāciju.

2.   Direktīvas 1. punktu nepiemēro reproduktīvām šūnām, ko ziedo partneris.

11. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. septembrim pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas 10. panta prasības.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai valsts tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, kurus tās ir pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 102, 7.4.2004., 48. lpp.

1

(2)  http://pharmacos.eudra.org/F2/eudralex/vol-4/home.htm un OV L 262, 14.10.2003., 22. lpp.

2

(3)  OV L 38, 9.2.2006., 40. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Audu centru akreditēšanas, iecelšanas, pilnvarošanas vai licencēšanas prasības, kas ir minētas 3. pantā

A.   ORGANIZĀCIJA UN VADĪBA

| 1. | Nozīmētajai atbildīgajai personai ir jābūt tādai kvalifikācijai un atbildības jomām, kā paredzēts Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā. |
| --- | --- |

1.

Nozīmētajai atbildīgajai personai ir jābūt tādai kvalifikācijai un atbildības jomām, kā paredzēts Direktīvas 2004/23/EK 17. pantā.

| 2. | Audu centram ir jābūt organizācijas struktūrai un darbības procedūrām, kas atbilst darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana; organizācijas struktūrā jābūt skaidri definētai atbildības un atskaitīšanās hierarhijai. |
| --- | --- |

2.

Audu centram ir jābūt organizācijas struktūrai un darbības procedūrām, kas atbilst darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana; organizācijas struktūrā jābūt skaidri definētai atbildības un atskaitīšanās hierarhijai.

| 3. | Lai konsultētu un pārraudzītu audu centra medicīniskās darbības, piemēram, donora izvēli, izmantoto audu un šūnu klīnisko rezultātu pārskatu, vai atbilstoši sazinātos ar klīniskiem lietotājiem, visos centros ir jābūt praktizējošam ārstam. |
| --- | --- |

3.

Lai konsultētu un pārraudzītu audu centra medicīniskās darbības, piemēram, donora izvēli, izmantoto audu un šūnu klīnisko rezultātu pārskatu, vai atbilstoši sazinātos ar klīniskiem lietotājiem, visos centros ir jābūt praktizējošam ārstam.

| 4. | Saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem standartiem ir jābūt dokumentētai kvalitātes pārvaldības sistēmai, ko piemēro darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem standartiem ir jābūt dokumentētai kvalitātes pārvaldības sistēmai, ko piemēro darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana.

| 5. | Jānodrošina, ka, izmantojot bioloģisko materiālu un strādājot ar to, piemītošie riski ir identificēti un samazināti, atbilst atbilstošai kvalitātes un drošības uzturēšanai audu un šūnu paredzētajam mērķim. Riski ietver tādus riskus, kas jo īpaši attiecas uz procedūrām, vidi, personāla veselības statusu, kas ir raksturīgs audu centriem. |
| --- | --- |

5.

Jānodrošina, ka, izmantojot bioloģisko materiālu un strādājot ar to, piemītošie riski ir identificēti un samazināti, atbilst atbilstošai kvalitātes un drošības uzturēšanai audu un šūnu paredzētajam mērķim. Riski ietver tādus riskus, kas jo īpaši attiecas uz procedūrām, vidi, personāla veselības statusu, kas ir raksturīgs audu centriem.

| 6. | Nolīgumiem starp audu centriem un trešajām pusēm ir jāatbilst Direktīvas 2004/23/EK 24. pantam. Trešo pušu nolīgumos ir jābūt minētiem attiecību un atbildības jomu nosacījumiem, kā arī protokoliem, kas jāievēro, lai atbilstu nepieciešamajām darbības specifikācijām. |
| --- | --- |

6.

Nolīgumiem starp audu centriem un trešajām pusēm ir jāatbilst Direktīvas 2004/23/EK 24. pantam. Trešo pušu nolīgumos ir jābūt minētiem attiecību un atbildības jomu nosacījumiem, kā arī protokoliem, kas jāievēro, lai atbilstu nepieciešamajām darbības specifikācijām.

| 7. | Jābūt izstrādātai dokumentētai sistēmai, ko uzrauga atbildīgā persona, lai apstiprinātu, ka audi un/vai šūnas atbilst atbilstošām drošības un kvalitātes specifikācijām to izlaidei un izplatīšanai. |
| --- | --- |

7.

Jābūt izstrādātai dokumentētai sistēmai, ko uzrauga atbildīgā persona, lai apstiprinātu, ka audi un/vai šūnas atbilst atbilstošām drošības un kvalitātes specifikācijām to izlaidei un izplatīšanai.

| 8. | Ja darbības tiek pārtrauktas, saskaņā ar Direktīvas 2004/23/EK 21. panta 5. punktu noslēgtie nolīgumi un pieņemtās procedūras ietver izsekojamības datus un materiālu saistībā ar audu un šūnu kvalitāti un drošību. |
| --- | --- |

8.

Ja darbības tiek pārtrauktas, saskaņā ar Direktīvas 2004/23/EK 21. panta 5. punktu noslēgtie nolīgumi un pieņemtās procedūras ietver izsekojamības datus un materiālu saistībā ar audu un šūnu kvalitāti un drošību.

| 9. | Lai nodrošinātu visu audu vai šūnu vienību identifikāciju visos darbību posmos, kas paredzētas akreditācijai/iecelšanai/pilnvarošanai/licencēšanai, ir jābūt izstrādātai dokumentētai sistēmai. |
| --- | --- |

9.

Lai nodrošinātu visu audu vai šūnu vienību identifikāciju visos darbību posmos, kas paredzētas akreditācijai/iecelšanai/pilnvarošanai/licencēšanai, ir jābūt izstrādātai dokumentētai sistēmai.

B.   PERSONĀLS

| 1. | Audu centros ir jābūt pietiekamam skaitam darbinieku, kuriem jābūt kvalificētiem savu uzdevumu veikšanai. Personāla kompetence jānovērtē atbilstošos laikposmos, kas ir minēti kvalitātes nodrošināšanas sistēmā. |
| --- | --- |

1.

Audu centros ir jābūt pietiekamam skaitam darbinieku, kuriem jābūt kvalificētiem savu uzdevumu veikšanai. Personāla kompetence jānovērtē atbilstošos laikposmos, kas ir minēti kvalitātes nodrošināšanas sistēmā.

| 2. | Visam personālam ir jābūt nepārprotamiem, dokumentētiem un atjaunotiem darba aprakstiem. Tā uzdevumiem, atbildības jomām un pienākumiem ir jābūt skaidri dokumentētiem un saprotamiem. |
| --- | --- |

2.

Visam personālam ir jābūt nepārprotamiem, dokumentētiem un atjaunotiem darba aprakstiem. Tā uzdevumiem, atbildības jomām un pienākumiem ir jābūt skaidri dokumentētiem un saprotamiem.

| 3. | Personālam jānodrošina sākotnējas/pamata mācības, nepieciešamības gadījumā, ja procedūras mainās vai zinātniskās atziņas attīstās, jaunas mācības un atbilstošas saistītas profesionālās izaugsmes iespējas. Apmācību programmai ir jānodrošina un jādokumentē, ka ikviena persona:






  a) | ir pierādījusi kompetenci, veicot tai uzdotos uzdevumus; |
| --- | --- | --- |

3.

Personālam jānodrošina sākotnējas/pamata mācības, nepieciešamības gadījumā, ja procedūras mainās vai zinātniskās atziņas attīstās, jaunas mācības un atbilstošas saistītas profesionālās izaugsmes iespējas. Apmācību programmai ir jānodrošina un jādokumentē, ka ikviena persona:

a)

ir pierādījusi kompetenci, veicot tai uzdotos uzdevumus;

| b) | ir atbilstošas zināšanas un izpratne par zinātniskiem/tehniskiem procesiem un principiem, kas ir saistīti ar tai uzdotajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

b)

ir atbilstošas zināšanas un izpratne par zinātniskiem/tehniskiem procesiem un principiem, kas ir saistīti ar tai uzdotajiem uzdevumiem;

| c) | izprot centra, kurā strādā, organizācijas struktūru, kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un veselības un drošības noteikumus un |
| --- | --- |

c)

izprot centra, kurā strādā, organizācijas struktūru, kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un veselības un drošības noteikumus un

| d) | ir atbilstoši informēta par sava darba plašāku ētisku, juridisku un tiesisku kontekstu. |
| --- | --- |

d)

ir atbilstoši informēta par sava darba plašāku ētisku, juridisku un tiesisku kontekstu.

C.   APRĪKOJUMS UN MATERIĀLI

| 1. | Visam aprīkojumam un materiāliem ir jābūt veidotiem un uzturētiem, lai atbilstu to paredzētam mērķim, un jāsamazina jebkāda veida kaitējums saņēmējiem un/vai personālam. |
| --- | --- |

1.

Visam aprīkojumam un materiāliem ir jābūt veidotiem un uzturētiem, lai atbilstu to paredzētam mērķim, un jāsamazina jebkāda veida kaitējums saņēmējiem un/vai personālam.

| 2. | Viss kritiskais aprīkojums un tehniskās ierīces ir jāidentificē un jāvalidē, regulāri jāpārbauda un jāveic profilaktiskā apkope saskaņā ar ražotāja instrukcijām. Ja aprīkojums vai materiāli ietekmē svarīgus apstrādes vai uzglabāšanas rādītājus (piem., temperatūru, spiedienu, daļiņu skaitu, mikrobioloģiskā piesārņojuma līmeņus), tie ir jāidentificē, un tie atbilstoši jāuzrauga, izmantojot signalizāciju, trauksmi un korektīvas darbības, lai nepieciešamības gadījumā noteiktu traucējumus un defektus un nodrošinātu, ka svarīgākie rādītāji vienmēr tiek uzturēti atbilstošās robežās. Viss aprīkojums ar kritisku mērīšanas funkciju ir jākalibrē pēc izsekojama standarta, ja tāds ir pieejams. |
| --- | --- |

2.

Viss kritiskais aprīkojums un tehniskās ierīces ir jāidentificē un jāvalidē, regulāri jāpārbauda un jāveic profilaktiskā apkope saskaņā ar ražotāja instrukcijām. Ja aprīkojums vai materiāli ietekmē svarīgus apstrādes vai uzglabāšanas rādītājus (piem., temperatūru, spiedienu, daļiņu skaitu, mikrobioloģiskā piesārņojuma līmeņus), tie ir jāidentificē, un tie atbilstoši jāuzrauga, izmantojot signalizāciju, trauksmi un korektīvas darbības, lai nepieciešamības gadījumā noteiktu traucējumus un defektus un nodrošinātu, ka svarīgākie rādītāji vienmēr tiek uzturēti atbilstošās robežās. Viss aprīkojums ar kritisku mērīšanas funkciju ir jākalibrē pēc izsekojama standarta, ja tāds ir pieejams.

| 3. | Uzstādot jaunu un remontētu aprīkojumu, pirms izmantošanas tas jātestē un jāvalidē. Testa rezultāti ir jādokumentē. |
| --- | --- |

3.

Uzstādot jaunu un remontētu aprīkojumu, pirms izmantošanas tas jātestē un jāvalidē. Testa rezultāti ir jādokumentē.

| 4. | Visa kritiskā aprīkojuma apkope, apkalpošana, tīrīšana, dezinfekcija un sanitārija ir jāveic regulāri un atbilstoši jāreģistrē. |
| --- | --- |

4.

Visa kritiskā aprīkojuma apkope, apkalpošana, tīrīšana, dezinfekcija un sanitārija ir jāveic regulāri un atbilstoši jāreģistrē.

| 5. | Ir jābūt pieejamām visu kritiskā aprīkojuma daļu izmantošanas procedūrām, kurās ir minētas veicamās darbības traucējumu vai kļūmes gadījumā. |
| --- | --- |

5.

Ir jābūt pieejamām visu kritiskā aprīkojuma daļu izmantošanas procedūrām, kurās ir minētas veicamās darbības traucējumu vai kļūmes gadījumā.

| 6. | To darbību procedūrām, kas paredzētas akreditācijai/iecelšanai/pilnvarošanai/licencēšanai, jāprecizē specifikācijas visiem kritiskiem materiāliem un reaģentiem. Jo īpaši ir jānosaka piedevu (piem., šķīdumu) un iesaiņošanas materiālu specifikācijas. Kritiskiem reaģentiem un materiāliem ir jāatbilst dokumentētām prasībām un specifikācijām un vajadzības gadījumā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvas 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīvas 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (2), prasībām. |
| --- | --- |

6.

To darbību procedūrām, kas paredzētas akreditācijai/iecelšanai/pilnvarošanai/licencēšanai, jāprecizē specifikācijas visiem kritiskiem materiāliem un reaģentiem. Jo īpaši ir jānosaka piedevu (piem., šķīdumu) un iesaiņošanas materiālu specifikācijas. Kritiskiem reaģentiem un materiāliem ir jāatbilst dokumentētām prasībām un specifikācijām un vajadzības gadījumā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvas 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīvas 98/79/EK par medicīnas ierīcēm, ko lieto in vitro diagnostikā (2), prasībām.

D.   TELPAS/ĒKAS

| 1. | Saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem standartiem audu centram ir jābūt piemērotām telpām, lai veiktu darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem standartiem audu centram ir jābūt piemērotām telpām, lai veiktu darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana.

| 2. | Ja šīs darbības ietver audu un šūnu apstrādi, tās pakļaujot vides iedarbībai, darbības jāveic vidē ar noteiktu gaisa kvalitāti un tīrību, lai samazinātu piesārņošanas risku, tostarp ziedojumu savstarpēju inficēšanās iespēju. Šo pasākumu efektivitāte ir jāvalidē un jāuzrauga. |
| --- | --- |

2.

Ja šīs darbības ietver audu un šūnu apstrādi, tās pakļaujot vides iedarbībai, darbības jāveic vidē ar noteiktu gaisa kvalitāti un tīrību, lai samazinātu piesārņošanas risku, tostarp ziedojumu savstarpēju inficēšanās iespēju. Šo pasākumu efektivitāte ir jāvalidē un jāuzrauga.

| 3. | Ja vien 4. punktā nav norādīts citādi un ja audi vai šūnas apstrādes laikā tiek pakļautas videi bez secīga mikrobioloģiskās inaktivācijas procesa, gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisko koloniju skaitu, kas atbilst A šķirai saskaņā ar 1. pielikumu Eiropas Vadlīnijām labai ražošanas praksei un Direktīvu 2003/94/EK, tiek pieprasīta ar fona vidi, kas ir atbilstoša attiecīgo audu/šūnu apstrādei, bet vismaz līdzvērtīga GMP D šķirai daļiņu un mikrobioloģiska skaita ziņā. |
| --- | --- |

3.

Ja vien 4. punktā nav norādīts citādi un ja audi vai šūnas apstrādes laikā tiek pakļautas videi bez secīga mikrobioloģiskās inaktivācijas procesa, gaisa kvalitāte ar daļiņu skaitu un mikrobioloģisko koloniju skaitu, kas atbilst A šķirai saskaņā ar 1. pielikumu Eiropas Vadlīnijām labai ražošanas praksei un Direktīvu 2003/94/EK, tiek pieprasīta ar fona vidi, kas ir atbilstoša attiecīgo audu/šūnu apstrādei, bet vismaz līdzvērtīga GMP D šķirai daļiņu un mikrobioloģiska skaita ziņā.

| 4. | Mazāk stingri nosacījumi attiecībā uz vidi, nekā minēts 3. punktā, var būt pieņemami, ja:






  a) | piemēro validēto mikrobioloģisko inaktivāciju vai validēto gala sterilizācijas procesu, vai |
| --- | --- | --- |

4.

Mazāk stingri nosacījumi attiecībā uz vidi, nekā minēts 3. punktā, var būt pieņemami, ja:

a)

piemēro validēto mikrobioloģisko inaktivāciju vai validēto gala sterilizācijas procesu, vai

| b) | uzrādīts, ka pakļaušana iedarbībai A šķiras vidē ir negatīvi ietekmējusi nepieciešamās attiecīgo audu vai šūnu īpašības; |
| --- | --- |

b)

uzrādīts, ka pakļaušana iedarbībai A šķiras vidē ir negatīvi ietekmējusi nepieciešamās attiecīgo audu vai šūnu īpašības;

| c) | vai ir uzrādīts, ka audu vai šūnu piemērošanas saņēmējam veids un maršruts satur daudz mazāku baktēriju vai sēnīšu infekcijas pārnešanas risku saņēmējam nekā audu un šūnu transplantācija; |
| --- | --- |

c)

vai ir uzrādīts, ka audu vai šūnu piemērošanas saņēmējam veids un maršruts satur daudz mazāku baktēriju vai sēnīšu infekcijas pārnešanas risku saņēmējam nekā audu un šūnu transplantācija;

| d) | vai ja nav tehniski iespējams veikt nepieciešamo procesu A šķiras vidē (piemēram, sakarā ar īpaša aprīkojuma prasībām apstrādes zonā, kas nav pilnīgi savietojama ar A šķiru). |
| --- | --- |

d)

vai ja nav tehniski iespējams veikt nepieciešamo procesu A šķiras vidē (piemēram, sakarā ar īpaša aprīkojuma prasībām apstrādes zonā, kas nav pilnīgi savietojama ar A šķiru).

| 5. | Direktīvas 4. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā vide ir jānorāda. Jānorāda un jādokumentē, ka izvēlētā vide atbilst nepieciešamajai kvalitātei un drošībai, vismaz ņemot vērā paredzēto mērķi, piemērošanas veidu un saņēmēja imunitāti. Visās audu centru nodaļās personālam jānodrošina atbilstošs apģērbs un aprīkojums, kā arī rakstiskas higiēnas un apģērbu instrukcijas. |
| --- | --- |

5.

Direktīvas 4. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā vide ir jānorāda. Jānorāda un jādokumentē, ka izvēlētā vide atbilst nepieciešamajai kvalitātei un drošībai, vismaz ņemot vērā paredzēto mērķi, piemērošanas veidu un saņēmēja imunitāti. Visās audu centru nodaļās personālam jānodrošina atbilstošs apģērbs un aprīkojums, kā arī rakstiskas higiēnas un apģērbu instrukcijas.

| 6. | Veicot darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, iekļauj audu un šūnu uzglabāšanu, jānosaka uzglabāšanas nosacījumi, kas ir nepieciešami, lai uzturētu nepieciešamās audu un šūnu īpašības, tai skaitā atbilstošus rādītājus, piemēram, temperatūru, mitrumu vai gaisa kvalitāti. |
| --- | --- |

6.

Veicot darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, iekļauj audu un šūnu uzglabāšanu, jānosaka uzglabāšanas nosacījumi, kas ir nepieciešami, lai uzturētu nepieciešamās audu un šūnu īpašības, tai skaitā atbilstošus rādītājus, piemēram, temperatūru, mitrumu vai gaisa kvalitāti.

| 7. | Kritiskie rādītāji (piem., temperatūra, mitrums, gaisa kvalitāte) ir jākontrolē, jāuzrauga un jāreģistrē, lai pierādītu atbilsmi noteiktajiem uzglabāšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

7.

Kritiskie rādītāji (piem., temperatūra, mitrums, gaisa kvalitāte) ir jākontrolē, jāuzrauga un jāreģistrē, lai pierādītu atbilsmi noteiktajiem uzglabāšanas nosacījumiem.

| 8. | Uzglabāšanas telpām ir jābūt veidotām tā, lai tās skaidri atdala un atšķir audus un šūnas pirms izlaides/karantīnā no tiem, kas ir izlaisti, un no tiem, kas ir izbrāķēti, lai tie nesajauktos un savstarpēji neinficētos. Fiziski atdalītas zonas vai uzglabāšanas ierīces, vai ierīces nošķirtu nodalījumu ir jāizvieto gan karantīnā, gan izlaistās glabātavās noteiktu audu un šūnu glabāšanai, kas ir savākti atbilstoši īpašiem kritērijiem. |
| --- | --- |

8.

Uzglabāšanas telpām ir jābūt veidotām tā, lai tās skaidri atdala un atšķir audus un šūnas pirms izlaides/karantīnā no tiem, kas ir izlaisti, un no tiem, kas ir izbrāķēti, lai tie nesajauktos un savstarpēji neinficētos. Fiziski atdalītas zonas vai uzglabāšanas ierīces, vai ierīces nošķirtu nodalījumu ir jāizvieto gan karantīnā, gan izlaistās glabātavās noteiktu audu un šūnu glabāšanai, kas ir savākti atbilstoši īpašiem kritērijiem.

| 9. | Audu centriem ir jābūt rakstveida politikai un procedūrām attiecībā uz kontrolētu piekļuvi, tīrīšanu un apkopi, atkritumu iznīcināšanu un papildu pakalpojumiem ārkārtas situācijā. |
| --- | --- |

9.

Audu centriem ir jābūt rakstveida politikai un procedūrām attiecībā uz kontrolētu piekļuvi, tīrīšanu un apkopi, atkritumu iznīcināšanu un papildu pakalpojumiem ārkārtas situācijā.

E.   DOKUMENTĀCIJA UN IERAKSTI

| 1. | Ir jābūt izstrādātai sistēmai, kurā ir skaidri noteikta efektīva dokumentācija, pareizi ieraksti un reģistri, un apstiprinātas darbības standartprocedūras (DSP) darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana. Dokumenti ir regulāri jāpārskata, un tiem ir jāatbilst šajā direktīvā noteiktajiem standartiem. Sistēmai ir jānodrošina, ka veiktais darbs tiek standartizēts un ka visi posmi ir pārredzami; t. i., kodēšana, donora atbilstība, ieguve, apstrāde, konservācija, uzglabāšana, transports, izplatīšana vai iznīcināšana, iekļaujot aspektus saistībā ar kvalitātes kontroli un kvalitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

1.

Ir jābūt izstrādātai sistēmai, kurā ir skaidri noteikta efektīva dokumentācija, pareizi ieraksti un reģistri, un apstiprinātas darbības standartprocedūras (DSP) darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana. Dokumenti ir regulāri jāpārskata, un tiem ir jāatbilst šajā direktīvā noteiktajiem standartiem. Sistēmai ir jānodrošina, ka veiktais darbs tiek standartizēts un ka visi posmi ir pārredzami; t. i., kodēšana, donora atbilstība, ieguve, apstrāde, konservācija, uzglabāšana, transports, izplatīšana vai iznīcināšana, iekļaujot aspektus saistībā ar kvalitātes kontroli un kvalitātes nodrošināšanu.

| 2. | Visām kritiskajām darbībām jāidentificē un jādokumentē materiāli, aprīkojums un iesaistītais personāls. |
| --- | --- |

2.

Visām kritiskajām darbībām jāidentificē un jādokumentē materiāli, aprīkojums un iesaistītais personāls.

| 3. | Audu centros pilnvarotam personālam ir jāpārskata, jādatē, jāapstiprina, jādokumentē un precīzi jāīsteno visas dokumentu izmaiņas. |
| --- | --- |

3.

Audu centros pilnvarotam personālam ir jāpārskata, jādatē, jāapstiprina, jādokumentē un precīzi jāīsteno visas dokumentu izmaiņas.

| 4. | Lai nodrošinātu dokumentu pārskatu un izmaiņu vēsturi, kā arī to, ka tiek izmantotas tikai pašreizējās dokumentu versijas, ir jāizveido dokumentu kontroles procedūra. |
| --- | --- |

4.

Lai nodrošinātu dokumentu pārskatu un izmaiņu vēsturi, kā arī to, ka tiek izmantotas tikai pašreizējās dokumentu versijas, ir jāizveido dokumentu kontroles procedūra.

| 5. | Ierakstiem ir jābūt ticamiem, kas atspoguļo patiesus rezultātus. |
| --- | --- |

5.

Ierakstiem ir jābūt ticamiem, kas atspoguļo patiesus rezultātus.

| 6. | Ierakstiem ir jābūt salasāmiem un neizdzēšamiem, un tie var būt rokrakstā vai pārnesti citā validētā sistēmā, piemēram, datorā vai uz mikrofilmas. |
| --- | --- |

6.

Ierakstiem ir jābūt salasāmiem un neizdzēšamiem, un tie var būt rokrakstā vai pārnesti citā validētā sistēmā, piemēram, datorā vai uz mikrofilmas.

| 7. | Neskarot 9. panta 2. punktu, visi ieraksti, tai skaitā neapstrādāti dati, kas ir kritiski audu un šūnu drošībai un kvalitātei, ir jāglabā, lai nodrošinātu piekļuvi šiem datiem vismaz 10 gadus pēc termiņa beigām, klīniskai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

7.

Neskarot 9. panta 2. punktu, visi ieraksti, tai skaitā neapstrādāti dati, kas ir kritiski audu un šūnu drošībai un kvalitātei, ir jāglabā, lai nodrošinātu piekļuvi šiem datiem vismaz 10 gadus pēc termiņa beigām, klīniskai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| 8. | Ierakstiem ir jāatbilst konfidencialitātes prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2004/23/EK 14. pantam. Reģistriem un datiem drīkst piekļūt tikai tās personas, kuras ir pilnvarojusi atbildīgā persona, un kompetentā iestāde, lai veiktu pārbaudes un kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

8.

Ierakstiem ir jāatbilst konfidencialitātes prasībām, kas noteiktas Direktīvas 2004/23/EK 14. pantam. Reģistriem un datiem drīkst piekļūt tikai tās personas, kuras ir pilnvarojusi atbildīgā persona, un kompetentā iestāde, lai veiktu pārbaudes un kontroles pasākumus.

F.   KVALITĀTES PĀRBAUDE

| 1. | Darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, ir jāizstrādā revīzijas sistēma. Lai pārbaudītu atbilsmi apstiprinātiem protokoliem un normatīvajām prasībām, revīzija jāveic neatkarīgām apmācītām un kompetentām personām vismaz katrus divus gadus. Rezultātus un korektīvas darbības ir jādokumentē. |
| --- | --- |

1.

Darbībām, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, ir jāizstrādā revīzijas sistēma. Lai pārbaudītu atbilsmi apstiprinātiem protokoliem un normatīvajām prasībām, revīzija jāveic neatkarīgām apmācītām un kompetentām personām vismaz katrus divus gadus. Rezultātus un korektīvas darbības ir jādokumentē.

| 2. | Noviržu gadījumā no pieprasītajiem kvalitātes un drošības standartiem ir jāveic dokumentētas izmeklēšanas, kas iekļauj lēmumu par iespējamām korektīvām un preventīvām darbībām. Par neatbilstošiem audiem un šūnām ir jālemj saskaņā ar rakstiskām procedūrām, kuras pārrauga atbildīgā persona, un šīs neatbilstības jāreģistrē. Visi skartie audi un šūnas ir jāidentificē, un par tiem ir jāatskaitās. |
| --- | --- |

2.

Noviržu gadījumā no pieprasītajiem kvalitātes un drošības standartiem ir jāveic dokumentētas izmeklēšanas, kas iekļauj lēmumu par iespējamām korektīvām un preventīvām darbībām. Par neatbilstošiem audiem un šūnām ir jālemj saskaņā ar rakstiskām procedūrām, kuras pārrauga atbildīgā persona, un šīs neatbilstības jāreģistrē. Visi skartie audi un šūnas ir jāidentificē, un par tiem ir jāatskaitās.

| 3. | Korektīvas darbības ir jādokumentē, jāuzsāk un jāpabeidz savlaicīgi un efektīvi. Pēc preventīvu un korektīvu darbību īstenošanas ir jānovērtē to efektivitāte. |
| --- | --- |

3.

Korektīvas darbības ir jādokumentē, jāuzsāk un jāpabeidz savlaicīgi un efektīvi. Pēc preventīvu un korektīvu darbību īstenošanas ir jānovērtē to efektivitāte.

| 4. | Audu centram ir jābūt izstrādātiem procesiem, ar kuriem pārbauda kvalitātes pārvaldības sistēmas veiktspēju, lai nodrošinātu pastāvīgu un sistemātisku uzlabošanos. |
| --- | --- |

4.

Audu centram ir jābūt izstrādātiem procesiem, ar kuriem pārbauda kvalitātes pārvaldības sistēmas veiktspēju, lai nodrošinātu pastāvīgu un sistemātisku uzlabošanos.

---

(1)  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(2)  OV L 331, 7.12.1998., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

---

II PIELIKUMS

Audu un šūnu sagatavošanas procesu audu centros pilnvarošanas prasības saskaņā ar 4. pantu

Kompetentā iestāde apstiprina visas audu un šūnu sagatavošanas procesus pēc donora atlases kritēriju un ieguves procedūru, visu procesa posmu protokolu, kvalitātes vadības kritēriju un galīgo šūnu un audu kvantitatīvo un kvalitatīvo kritēriju novērtējuma. Šim novērtējumam ir jāatbilst vismaz šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

A.   SAŅEMŠANA AUDU CENTRĀ

Pēc iegūto audu un šūnu saņemšanas audu centrā audiem un šūnām ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2006/17/EK.

B.   APSTRĀDE

Ja darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, iekļauj audu un šūnu apstrādi, audu centra procedūrām ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

| 1. | Kritiskās apstrādes procedūras ir jāvalidē, un tās nedrīkst sniegt saņēmējam klīniski neefektīvus vai kaitīgus audus vai šūnas. Šī validācija var būt pamatota uz paša centra veiktajiem pētījumiem vai uz publicētu pētījumu datiem, vai centra piegādātu audu klīnisku rezultātu iepriekšēja novērtējuma vispāratzītām apstrādes procedūrām. |
| --- | --- |

1.

Kritiskās apstrādes procedūras ir jāvalidē, un tās nedrīkst sniegt saņēmējam klīniski neefektīvus vai kaitīgus audus vai šūnas. Šī validācija var būt pamatota uz paša centra veiktajiem pētījumiem vai uz publicētu pētījumu datiem, vai centra piegādātu audu klīnisku rezultātu iepriekšēja novērtējuma vispāratzītām apstrādes procedūrām.

| 2. | Tam ir jāpierāda, ka audu centra vidē personāls var konsekventi un efektīvi veikt validētu procesu. |
| --- | --- |

2.

Tam ir jāpierāda, ka audu centra vidē personāls var konsekventi un efektīvi veikt validētu procesu.

| 3. | Procedūras ir jādokumentē DSP, kam ir jāatbilst validētai metodei un šajā direktīvā noteiktajiem standartiem saskaņā ar I pielikuma E daļas 1. līdz 4. punktu. |
| --- | --- |

3.

Procedūras ir jādokumentē DSP, kam ir jāatbilst validētai metodei un šajā direktīvā noteiktajiem standartiem saskaņā ar I pielikuma E daļas 1. līdz 4. punktu.

| 4. | Jānodrošina, ka visi procesi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātu DSP. |
| --- | --- |

4.

Jānodrošina, ka visi procesi tiek veikti saskaņā ar apstiprinātu DSP.

| 5. | Ja mikrobioloģisks inaktivācijas process tiek piemērots audiem vai šūnām, tas ir jānorāda, jādokumentē un jāvalidē. |
| --- | --- |

5.

Ja mikrobioloģisks inaktivācijas process tiek piemērots audiem vai šūnām, tas ir jānorāda, jādokumentē un jāvalidē.

| 6. | Pirms nozīmīgu izmaiņu veikšanas apstrādes procesā, pārveidotais process ir jāvalidē un jādokumentē. |
| --- | --- |

6.

Pirms nozīmīgu izmaiņu veikšanas apstrādes procesā, pārveidotais process ir jāvalidē un jādokumentē.

| 7. | Apstrādes procedūras ir regulāri kritiski jānovērtē, lai nodrošinātu, ka tās joprojām sasniedz paredzētos rezultātus. |
| --- | --- |

7.

Apstrādes procedūras ir regulāri kritiski jānovērtē, lai nodrošinātu, ka tās joprojām sasniedz paredzētos rezultātus.

| 8. | Audu un šūnu izmešanas procedūrām ir jānovērš citu ziedojumu un produktu, apstrādes vides vai personāla inficēšanās. Šīm procedūrām ir jāatbilst valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

8.

Audu un šūnu izmešanas procedūrām ir jānovērš citu ziedojumu un produktu, apstrādes vides vai personāla inficēšanās. Šīm procedūrām ir jāatbilst valsts tiesību aktiem.

C.   PRODUKTU UZGLABĀŠANA UN IZLAIDE

Ja darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, iekļauj audu un šūnu uzglabāšanu un izlaidi, apstiprinātām audu centra procedūrām ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

| 1. | Maksimālajam uzglabāšanas laikam ir jābūt norādītam visiem uzglabāšanas nosacījumu veidiem. Izvēlētajam periodam ir jāatspoguļo arī iespējamā nepieciešamo audu un šūnu īpašību deģenerācija. |
| --- | --- |

1.

Maksimālajam uzglabāšanas laikam ir jābūt norādītam visiem uzglabāšanas nosacījumu veidiem. Izvēlētajam periodam ir jāatspoguļo arī iespējamā nepieciešamo audu un šūnu īpašību deģenerācija.

| 2. | Ir jābūt audu un/vai šūnu uzskaites sistēmai, lai nodrošinātu, ka tos nevar izlaist, līdz visas prasības, kas ir noteiktas šajā direktīvā, ir ievērotas. Ir jābūt standarta darba procedūrai, kas precizē izplatāmo audu un šūnu izlaides nosacījumus, saistības un procedūras. |
| --- | --- |

2.

Ir jābūt audu un/vai šūnu uzskaites sistēmai, lai nodrošinātu, ka tos nevar izlaist, līdz visas prasības, kas ir noteiktas šajā direktīvā, ir ievērotas. Ir jābūt standarta darba procedūrai, kas precizē izplatāmo audu un šūnu izlaides nosacījumus, saistības un procedūras.

| 3. | Audu un šūnu identifikācijas sistēmai visos audu centra pārstrādes posmos skaidri jānodala izlaistie no neizlaistajiem (ievietotajiem karantīnā) un izbrāķētajiem produktiem. |
| --- | --- |

3.

Audu un šūnu identifikācijas sistēmai visos audu centra pārstrādes posmos skaidri jānodala izlaistie no neizlaistajiem (ievietotajiem karantīnā) un izbrāķētajiem produktiem.

| 4. | Ierakstos ir jānorāda, ka pirms audu un šūnu izlaides ir ievērotas visas atbilstošās specifikācijas, jo īpaši visas pašreizējās deklarācijas veidlapas, atbilstoši medicīniski ieraksti, apstrādes ieraksti un testu rezultāti ir pārbaudīti saskaņā ar šim uzdevumam pilnvarotas personas un atbildīgas personas rakstisku procedūru, ņemot vērā Direktīvas 2004/23/EK 17. pantu. Ja rezultātu izlaidei no laboratorijas ir izmantots dators, revīzijā jānorāda atbildīgais par šo izlaidi. |
| --- | --- |

4.

Ierakstos ir jānorāda, ka pirms audu un šūnu izlaides ir ievērotas visas atbilstošās specifikācijas, jo īpaši visas pašreizējās deklarācijas veidlapas, atbilstoši medicīniski ieraksti, apstrādes ieraksti un testu rezultāti ir pārbaudīti saskaņā ar šim uzdevumam pilnvarotas personas un atbildīgas personas rakstisku procedūru, ņemot vērā Direktīvas 2004/23/EK 17. pantu. Ja rezultātu izlaidei no laboratorijas ir izmantots dators, revīzijā jānorāda atbildīgais par šo izlaidi.

| 5. | Lai noteiktu visu uzglabāto audu un šūnu izmantojumu pēc visu jaunu donora atlases vai testēšanas kritēriju ieviešanas vai jebkāda ievērojami modificēta apstrādes posma ieviešanas, kas sekmē kvalitāti un drošību, saskaņā ar Direktīvas 2004/23/EK 17. pantu ir jāveic atbildīgās personas apstiprināts dokumentēts riska novērtējums. |
| --- | --- |

5.

Lai noteiktu visu uzglabāto audu un šūnu izmantojumu pēc visu jaunu donora atlases vai testēšanas kritēriju ieviešanas vai jebkāda ievērojami modificēta apstrādes posma ieviešanas, kas sekmē kvalitāti un drošību, saskaņā ar Direktīvas 2004/23/EK 17. pantu ir jāveic atbildīgās personas apstiprināts dokumentēts riska novērtējums.

D.   IZPLATĪŠANA UN ATSAUKŠANA

Ja darbības, kurām ir paredzēta akreditācija/iecelšana/pilnvarošana/licencēšana, iekļauj audu un šūnu izplatīšanu, pilnvarotā audu centra procedūrām ir jāatbilst šādiem kritērijiem:

| 1. | Jānosaka kritiski transportēšanas nosacījumi, piemēram, temperatūra un laika ierobežojumi, lai saglabātu nepieciešamās audu un šūnu īpašības. |
| --- | --- |

1.

Jānosaka kritiski transportēšanas nosacījumi, piemēram, temperatūra un laika ierobežojumi, lai saglabātu nepieciešamās audu un šūnu īpašības.

| 2. | Tvertnei/iepakojumam ir jābūt drošam un jānodrošina, ka audi un šūnas tiek glabāti īpašos apstākļos. Visas tilpnes un iepakojumi ir jāvalidē atbilstoši mērķim. |
| --- | --- |

2.

Tvertnei/iepakojumam ir jābūt drošam un jānodrošina, ka audi un šūnas tiek glabāti īpašos apstākļos. Visas tilpnes un iepakojumi ir jāvalidē atbilstoši mērķim.

| 3. | Ja audus un šūnas izplata piesaistīta trešā puse, lai nodrošinātu, ka ir uzturēti nepieciešamie apstākļi, ir jānoslēdz dokumentēts nolīgums. |
| --- | --- |

3.

Ja audus un šūnas izplata piesaistīta trešā puse, lai nodrošinātu, ka ir uzturēti nepieciešamie apstākļi, ir jānoslēdz dokumentēts nolīgums.

| 4. | Audu centrā ir jābūt pilnvarotam personālam, lai novērtētu atsaukšanas nepieciešamību un uzsāktu un koordinētu nepieciešamās darbības. |
| --- | --- |

4.

Audu centrā ir jābūt pilnvarotam personālam, lai novērtētu atsaukšanas nepieciešamību un uzsāktu un koordinētu nepieciešamās darbības.

| 5. | Ir jāizstrādā efektīva atsaukšanas procedūra, iekļaujot pienākumu un darbību aprakstu. Tas ietver paziņojumu kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

5.

Ir jāizstrādā efektīva atsaukšanas procedūra, iekļaujot pienākumu un darbību aprakstu. Tas ietver paziņojumu kompetentajai iestādei.

| 6. | Darbības ir jāveic iepriekšnoteiktos laikposmos un jāiekļauj visu saistītu audu un šūnu izsekošana un nepieciešamības gadījumā arī izcelsmes atklāšana. Izmeklēšanas mērķis ir identificēt donoru, kas varēja būt par iemeslu saņēmējam izraisītajā reakcijā un atgūt pieejamos audus un šūnas no šā donora, kā arī informēt preču saņēmējus un no tā paša donora iegādāto audu un šūnu saņēmējus, ja tie varētu tikt pakļauti riskam. |
| --- | --- |

6.

Darbības ir jāveic iepriekšnoteiktos laikposmos un jāiekļauj visu saistītu audu un šūnu izsekošana un nepieciešamības gadījumā arī izcelsmes atklāšana. Izmeklēšanas mērķis ir identificēt donoru, kas varēja būt par iemeslu saņēmējam izraisītajā reakcijā un atgūt pieejamos audus un šūnas no šā donora, kā arī informēt preču saņēmējus un no tā paša donora iegādāto audu un šūnu saņēmējus, ja tie varētu tikt pakļauti riskam.

| 7. | Ir jāizveido audu un šūnu pieprasījumu apstrādes procedūras. Šūnu un audu sadales noteikumi konkrētiem pacientiem vai veselības aprūpes iestādēm ir jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami šīm pusēm. |
| --- | --- |

7.

Ir jāizveido audu un šūnu pieprasījumu apstrādes procedūras. Šūnu un audu sadales noteikumi konkrētiem pacientiem vai veselības aprūpes iestādēm ir jādokumentē un pēc pieprasījuma jādara pieejami šīm pusēm.

| 8. | Ir jāizstrādā atdoto produktu apstrādes dokumentēta sistēma, iekļaujot kritērijus to pieņemšanai krājumos, ja tādi ir. |
| --- | --- |

8.

Ir jāizstrādā atdoto produktu apstrādes dokumentēta sistēma, iekļaujot kritērijus to pieņemšanai krājumos, ja tādi ir.

E.   IZPLATĪŠANAS GALĪGĀ MARĶĒŠANA

| 1. | Primārajai audu/šūnu tilpnei ir jāuzrāda:






  a) | audu un šūnu tips, audu/šūnu identifikācijas numurs vai kods un partijas vai sūtījuma numurs, ja tāds ir; |
| --- | --- | --- |

1.

Primārajai audu/šūnu tilpnei ir jāuzrāda:

a)

audu un šūnu tips, audu/šūnu identifikācijas numurs vai kods un partijas vai sūtījuma numurs, ja tāds ir;

| b) | audu centra identifikācija; |
| --- | --- |

b)

audu centra identifikācija;

| c) | derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

derīguma termiņš;

| d) | autologa ziedojuma gadījumā tas jānorāda (tikai autologai izmantošanai), kā arī jāidentificē donors/saņēmējs; |
| --- | --- |

d)

autologa ziedojuma gadījumā tas jānorāda (tikai autologai izmantošanai), kā arī jāidentificē donors/saņēmējs;

| e) | tiešo ziedojumu gadījumā uz etiķetes jānorāda paredzētais saņēmējs; |
| --- | --- |

e)

tiešo ziedojumu gadījumā uz etiķetes jānorāda paredzētais saņēmējs;

| f) | ja ir zināms, ka audi un šūnas ir pozitīvi attiecībā uz atbilstīgas infekcijas slimības marķieri, tas ir jāmarķē: BIOLOĢISKI BĪSTAMS. |
| --- | --- |

f)

ja ir zināms, ka audi un šūnas ir pozitīvi attiecībā uz atbilstīgas infekcijas slimības marķieri, tas ir jāmarķē: BIOLOĢISKI BĪSTAMS.

Ja d) un e) punktā minēto informāciju nav iespējams norādīt uz iepakojuma galvenās tvertnes etiķetes, tā jānorāda uz atsevišķas lapas, ko pievieno galvenajai tvertnei. Šo informācijas lapu iepako kopā ar galveno tilpni tā, lai tās būtu kopā.

| 2. | Turpmāk minētā informācija ir jānorāda vai nu uz etiķetes, vai pavaddokumentos:






  a) | apraksts (definīcija) un attiecīgajā gadījumā audu vai šūnu produkta izmēri; |
| --- | --- | --- |

2.

Turpmāk minētā informācija ir jānorāda vai nu uz etiķetes, vai pavaddokumentos:

a)

apraksts (definīcija) un attiecīgajā gadījumā audu vai šūnu produkta izmēri;

| b) | morfoloģija un funkcionāli dati, ja tādi ir; |
| --- | --- |

b)

morfoloģija un funkcionāli dati, ja tādi ir;

| c) | audu/šūnu izplatīšanas diena; |
| --- | --- |

c)

audu/šūnu izplatīšanas diena;

| d) | donoram veiktā bioloģiskā noteikšana un rezultāti; |
| --- | --- |

d)

donoram veiktā bioloģiskā noteikšana un rezultāti;

| e) | uzglabāšanas ieteikumi; |
| --- | --- |

e)

uzglabāšanas ieteikumi;

| f) | tilpnes, iepakojuma un jebkādas nepieciešamas manipulācijas/atjaunošanas norādes; |
| --- | --- |

f)

tilpnes, iepakojuma un jebkādas nepieciešamas manipulācijas/atjaunošanas norādes;

| g) | derīguma termiņš pēc atvēršanas/manipulācijas; |
| --- | --- |

g)

derīguma termiņš pēc atvēršanas/manipulācijas;

| h) | norādes par nopietnu nevēlamu blakņu un/vai notikumu ziņošanu saskaņā ar 5. līdz 6. pantu; |
| --- | --- |

h)

norādes par nopietnu nevēlamu blakņu un/vai notikumu ziņošanu saskaņā ar 5. līdz 6. pantu;

| i) | iespējamu kaitīgu pārpalikumu klātesamība (piem., antibiotiku, etilēna oksīda utt.). |
| --- | --- |

i)

iespējamu kaitīgu pārpalikumu klātesamība (piem., antibiotiku, etilēna oksīda utt.).

F.   TRANSPORTĒŠANAS TVERTNES ĀRĒJĀ MARĶĒŠANA

Transportējot galvenā tvertne ir jāievieto transportēšanas tvertnē, uz kuras jānorāda vismaz šāda informācija:

| a) | izcelsmes audu centra identifikācija tostarp adrese un tālruņa numurs; |
| --- | --- |

a)

izcelsmes audu centra identifikācija tostarp adrese un tālruņa numurs;

| b) | organizācijas, kas ir atbildīga par galamērķa izmantošanu cilvēkiem, identifikācija; |
| --- | --- |

b)

organizācijas, kas ir atbildīga par galamērķa izmantošanu cilvēkiem, identifikācija;

| c) | norāde, ka iepakojums satur cilvēku audus/šūnas, un “APIETIES UZMANĪGI!”; |
| --- | --- |

c)

norāde, ka iepakojums satur cilvēku audus/šūnas, un “APIETIES UZMANĪGI!”;

| d) | ja dzīvas šūnas ir nepieciešamas transplantāta funkcionēšanai, piemēram, cilmes šūnas, gametas un embriji, jāpievieno šāds uzraksts: “NEAPSTAROT!”; |
| --- | --- |

d)

ja dzīvas šūnas ir nepieciešamas transplantāta funkcionēšanai, piemēram, cilmes šūnas, gametas un embriji, jāpievieno šāds uzraksts: “NEAPSTAROT!”;

| e) | ieteicamie transportēšanas apstākļi (piem., glabāt vēsumā, vertikāli utt.); |
| --- | --- |

e)

ieteicamie transportēšanas apstākļi (piem., glabāt vēsumā, vertikāli utt.);

| f) | drošības norādes/dzesēšanas metode (ja ir nepieciešama). |
| --- | --- |

f)

drošības norādes/dzesēšanas metode (ja ir nepieciešama).

---

III PIELIKUMS

PAZIŅOŠANA PAR NOPIETNĀM NEVĒLAMĀM BLAKNĒM

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS PAR NEVĒLAMIEM NOTIKUMIEM

Image

---

V PIELIKUMS

GADA PAZIŅOJUMA FORMĀTS

Image

Image

---

VI PIELIKUMS

Informācija par obligātajiem donoru/saņēmēju glabājamajiem datiem saskaņā ar 9. pantu

A.   AUDU CENTRI

Donora identifikācija

Ziedojuma identifikācija, kurā vismaz iekļauj šādu informāciju:

| — | ieguves organizācijas vai audu centra identifikācija |
| --- | --- |

—

ieguves organizācijas vai audu centra identifikācija

| — | unikālais ziedojuma ID numurs |
| --- | --- |

—

unikālais ziedojuma ID numurs

| — | ieguves diena |
| --- | --- |

—

ieguves diena

| — | ieguves vieta |
| --- | --- |

—

ieguves vieta

| — | ziedojuma veids (piem., viens vai daudzu audu, autologs vai allogēns, dzīvs vai miris) |
| --- | --- |

—

ziedojuma veids (piem., viens vai daudzu audu, autologs vai allogēns, dzīvs vai miris)

Produkta identifikācija, kurā vismaz iekļauj šādu informāciju:

| — | audu centra identifikācija |
| --- | --- |

—

audu centra identifikācija

| — | audu un šūnas/produkta veids (pamata nomenklatūra) |
| --- | --- |

—

audu un šūnas/produkta veids (pamata nomenklatūra)

| — | fonda numurs (ja tāds ir) |
| --- | --- |

—

fonda numurs (ja tāds ir)

| — | sadalījuma numurs (ja tāds ir) |
| --- | --- |

—

sadalījuma numurs (ja tāds ir)

| — | derīguma termiņš |
| --- | --- |

—

derīguma termiņš

| — | audu/šūnu statuss (piem., karantīnā, izmantojami utt.) |
| --- | --- |

—

audu/šūnu statuss (piem., karantīnā, izmantojami utt.)

| — | produktu apraksts un izcelsme, piemērotie apstrādes posmi, materiāli un piedevas, kas nonāk saskarē ar audiem un šūnām un ietekmē to kvalitāti un/vai drošību |
| --- | --- |

—

produktu apraksts un izcelsme, piemērotie apstrādes posmi, materiāli un piedevas, kas nonāk saskarē ar audiem un šūnām un ietekmē to kvalitāti un/vai drošību

| — | iekārtas, kas izdod pēdējo marķējumu, identifikācija |
| --- | --- |

—

iekārtas, kas izdod pēdējo marķējumu, identifikācija

Izmantošanas cilvēkiem identifikācija, kurā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| — | izplatīšanas/iznīcināšanas datums |
| --- | --- |

—

izplatīšanas/iznīcināšanas datums

| — | klīniska vai gala lietotāja/iekārtas identifikācija |
| --- | --- |

—

klīniska vai gala lietotāja/iekārtas identifikācija

B.   ORGANIZĀCIJA, KAS IR ATBILDĪGA PAR IZMANTOŠANU CILVĒKIEM

| a) | Piegādātāja audu centra identifikācija |
| --- | --- |

a)

Piegādātāja audu centra identifikācija

| b) | Klīniska vai gala lietotāja/iekārtas identifikācija |
| --- | --- |

b)

Klīniska vai gala lietotāja/iekārtas identifikācija

| c) | Audu un šūnu veids |
| --- | --- |

c)

Audu un šūnu veids

| d) | Produkta identifikācija |
| --- | --- |

d)

Produkta identifikācija

| e) | Saņēmēja identifikācija |
| --- | --- |

e)

Saņēmēja identifikācija

| f) | Izmantošanas datums |
| --- | --- |

f)

Izmantošanas datums

---

VII PIELIKUMS

Eiropas kodēšanas sistēmā ietvertā informācija

| a) | Ziedojuma identifikācija:






  — | unikālais ID numurs |
| --- | --- | --- |

a)

Ziedojuma identifikācija:

—

unikālais ID numurs

| — | audu centra identifikācija |
| --- | --- |

—

audu centra identifikācija

| b) | Produkta identifikācija:






  — | produkta kods (pamata nomenklatūra) |
| --- | --- | --- |

b)

Produkta identifikācija:

—

produkta kods (pamata nomenklatūra)

| — | sadalījuma numurs (ja tāds ir) |
| --- | --- |

—

sadalījuma numurs (ja tāds ir)

| — | derīguma termiņš |
| --- | --- |

—

derīguma termiņš

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/51

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 27. marts),

lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2006/716/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Albānijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Albānijas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk – “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (3) | Ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republikas Ministru padomi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt nolīguma 8. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

Briselē, 2006. gada 27. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

H. GORBACH

---

NOLĪGUMS

starp Albānijas Republikas Ministru padomi un Eiropas Kopienu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

ALBĀNIJAS REPUBLIKAS MINISTRU PADOME,

no vienas puses, un

EIROPAS KOPIENA,

no otras puses,

(turpmāk – “Puses”),

IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Albānijas Republiku ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

ATZĪSTOT, ka tos noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Albānijas Republiku, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku un saglabājot gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis šajās sarunās nav palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Albānijas Republikas gaisa pārvadātājiem vai apspriest grozījumus esošajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos par satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārēji noteikumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.

2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kura ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.

2. pants

Norādīšana, ko veic dalībvalsts

1.   Šā panta 2. un 3. punkts aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Albānijas Republika, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Saņemot kādas dalībvalsts norādi, Albānijas Republika ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder un turpina piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to pastāvīgi faktiski kontrolē.

3.   Albānijas Republika var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts norādīta gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

| i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

| iii) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē. |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai arī citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, vai arī minētie to faktiski nekontrolē.

Īstenojot tiesības saskaņā ar šo punktu, Albānijas Republika Kopienas gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.

3. pants

Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.

2.   Ja dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina cita dalībvalsts, Albānijas Republikas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp dalībvalsti, kura norādījusi gaisa pārvadātāju, un Albānijas Republiku, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī cita dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.

4. pants

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai

1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.

2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai tādu Albānijas Republikas norādītu gaisa pārvadātāja lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā no kādas vietas šīs dalībvalsts teritorijā uz citu vietu šīs dalībvalsts vai citas dalībvalsts teritorijā.

5. pants

Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.

2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Albānijas Republikas norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti.

6. pants

Nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

7. pants

Pārskatīšana vai grozījumi

Puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.

8. pants

Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.

2.   Neskarot 1. punktu, Puses vienojas provizoriski piemērot šo no tā pirmā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc datuma, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Albānijas Republiku, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.

9. pants

Nolīguma izbeigšana

1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Zalcburgā, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši sestā gada piektajā maijā, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un albāņu valodā.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per Ia Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Per Komunitetin Europian

Image

Image

Por el Consejo de Ministros de la República de Albania

Za Radu ministrû Albánské republiky

For Republikken Albaniens ministerråd

Für den Ministerrat der Republik Albanien

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu nimel

Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Δημοκρατίας της Αλβανίας

For the Council of Ministers of the Republic of Albania

Pour le Conseil des ministres de la République d’Albanie

Per il Consiglio dei Ministri della Repubblica d’Albania

Albānijas Republikas Ministru padomes vārdā

Albanijos Republikos Ministrų Tarybos vardu

Az Albán Köztársaság Minisztertanácsa részéről

Għall-Kunsill tal-Ministri għar-Repubblika ta’ l-Albanija

Voor de Ministerraad van de Republiek Albanië

W imieniu Rady Ministrów Republiki Albanii

Pelo Conselho de Ministros da República da Albânia

Za Radu ministrov Albánskej republiky

Za Ministrski Svet Republike Albanije

Albanian tasavallan ministerineuvoston puolesta

För Republiken Albaniens ministerråd

Per Keshillin e Ministrave te Republikes se Shqiperise

Image

I PIELIKUMS

Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

| a) | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Albānijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski






  — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Albānijas Republikas valdību, parakstīts Vīnē, 1993. gada 18. martā (turpmāk “Albānijas un Austrijas nolīgums”); |
| --- | --- | --- |

a)

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Albānijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Albānijas Republikas valdību, parakstīts Vīnē, 1993. gada 18. martā (turpmāk “Albānijas un Austrijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Albānijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Briselē, 2002. gada 14. novembrī (turpmāk “Albānijas un Beļģijas nolīgums”).
  Tas jāskata kopā ar Briselē, 2002. gada 18. jūnijā parakstīto Saprašanās memorandu; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Albānijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, parakstīts Briselē, 2002. gada 14. novembrī (turpmāk “Albānijas un Beļģijas nolīgums”).

Tas jāskata kopā ar Briselē, 2002. gada 18. jūnijā parakstīto Saprašanās memorandu;

| — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Čehoslovākijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību, parakstīts Tirānā, 1958. gada 20. maijā (turpmāk “Albānijas un Čehijas Republikas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Čehoslovākijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību, parakstīts Tirānā, 1958. gada 20. maijā (turpmāk “Albānijas un Čehijas Republikas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Sociālistiskās Republikas valdību civilajiem gaisa pārvadājumiem, parafēts Tirānā, 1989. gada 12. janvārī (turpmāk “Albānijas un Francijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Sociālistiskās Republikas valdību civilajiem gaisa pārvadājumiem, parafēts Tirānā, 1989. gada 12. janvārī (turpmāk “Albānijas un Francijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Albānijas Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Tirānā, 1992. gada 22. aprīlī (turpmāk “Albānijas un Vācijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Albānijas Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Tirānā, 1992. gada 22. aprīlī (turpmāk “Albānijas un Vācijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Tirānā, 1977. gada 16. jūlijā (turpmāk “Albānijas un Grieķijas nolīgums”).
  Kā arī Atēnās, 1998. gada 25. jūnijā parakstītais Saprašanās memorands; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Albānijas Tautas Sociālistiskās Republikas valdību par civilajiem gaisa pārvadājumiem, parakstīts Tirānā, 1977. gada 16. jūlijā (turpmāk “Albānijas un Grieķijas nolīgums”).

Kā arī Atēnās, 1998. gada 25. jūnijā parakstītais Saprašanās memorands;

| — | Nolīgums starp Ungārijas Tautas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību par civilo gaisa pārvadājumu regulēšanu starp Ungāriju un Albāniju, parakstīts Budapeštā, 1958. gada 16. janvārī (turpmāk “Albānijas un Ungārijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Ungārijas Tautas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību par civilo gaisa pārvadājumu regulēšanu starp Ungāriju un Albāniju, parakstīts Budapeštā, 1958. gada 16. janvārī (turpmāk “Albānijas un Ungārijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Albānijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Tirānā, 1992. gada 18. decembrī (turpmāk “Albānijas un Itālijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Albānijas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Tirānā, 1992. gada 18. decembrī (turpmāk “Albānijas un Itālijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Albānijas Republiku par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām un ārpus tām, parakstīts Hāgā, 1996. gada 25. septembrī (turpmāk “Albānijas un Nīderlandes nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Nīderlandes Karalisti un Albānijas Republiku par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to attiecīgajām teritorijām un ārpus tām, parakstīts Hāgā, 1996. gada 25. septembrī (turpmāk “Albānijas un Nīderlandes nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Polijas Tautas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Tirānā, 1957. gada 8. jūlijā (turpmāk “Albānijas un Polijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Polijas Tautas Republikas valdību un Albānijas Tautas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Tirānā, 1957. gada 8. jūlijā (turpmāk “Albānijas un Polijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Slovēnijas Republikas valdību un Albānijas Republikas valdību par regulāriem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Ļubļanā, 1992. gada 10. novembrī (turpmāk “Albānijas un Slovēnijas nolīgums”); |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Slovēnijas Republikas valdību un Albānijas Republikas valdību par regulāriem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Ļubļanā, 1992. gada 10. novembrī (turpmāk “Albānijas un Slovēnijas nolīgums”);

| — | Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Albānijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Londonā, 1994. gada 30. martā (turpmāk “Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”).
  Tas jāskata kopā ar Londonā, 2002. gada 14. novembrī parakstīto Saprašanās memorandu. |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību un Albānijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Londonā, 1994. gada 30. martā (turpmāk “Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”).

Tas jāskata kopā ar Londonā, 2002. gada 14. novembrī parakstīto Saprašanās memorandu.

| b) | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Albānijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski |
| --- | --- |

b)

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Albānijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski

II PIELIKUMS

I pielikumā uzskaitīto nolīgumu to pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

| a) | Dalībvalsts norāde:






  — | Albānijas un Austrijas nolīguma 3. panta 5. punkts; |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalsts norāde:

—

Albānijas un Austrijas nolīguma 3. panta 5. punkts;

| — | Albānijas un Vācijas nolīguma 3. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Vācijas nolīguma 3. pants;

| — | Albānijas un Grieķijas nolīguma 3. panta 1. un 2. punkts; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Grieķijas nolīguma 3. panta 1. un 2. punkts;

| — | Albānijas un Francijas nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Francijas nolīguma 6. pants;

| — | Albānijas un Ungārijas nolīguma 2. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Ungārijas nolīguma 2. pants;

| — | Albānijas un Itālijas nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Itālijas nolīguma 4. pants;

| — | Albānijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants;

| — | Albānijas un Polijas nolīguma 2. un 3. pants un II pielikuma 1. punkts; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Polijas nolīguma 2. un 3. pants un II pielikuma 1. punkts;

| — | Albānijas un Slovēnijas nolīguma 7. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Slovēnijas nolīguma 7. pants;

| — | Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants. |
| --- | --- |

—

Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

| b) | Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:






  — | Albānijas un Austrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts; |
| --- | --- | --- |

b)

Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

—

Albānijas un Austrijas nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

| — | Albānijas un Beļģijas nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Beļģijas nolīguma 5. pants;

| — | Albānijas un Vācijas nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Vācijas nolīguma 4. pants;

| — | Albānijas un Grieķijas nolīguma 3. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Grieķijas nolīguma 3. panta 3. punkts;

| — | Albānijas un Francijas nolīguma 7. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Francijas nolīguma 7. pants;

| — | Albānijas un Itālijas nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Itālijas nolīguma 5. pants;

| — | Albānijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants;

| — | Albānijas un Slovēnijas nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Slovēnijas nolīguma 8. pants;

| — | Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants. |
| --- | --- |

—

Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

| c) | Reglamentējoša kontrole: |
| --- | --- |

c)

Reglamentējoša kontrole:

| d) | Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:






  — | Albānijas un Austrijas nolīguma 7. pants; |
| --- | --- | --- |

d)

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

—

Albānijas un Austrijas nolīguma 7. pants;

| — | Albānijas un Beļģijas nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Beļģijas nolīguma 10. pants;

| — | Albānijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants;

| — | Albānijas un Vācijas nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Vācijas nolīguma 10. pants;

| — | Albānijas un Grieķijas nolīguma 7. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Grieķijas nolīguma 7. pants;

| — | Albānijas un Francijas nolīguma 13. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Francijas nolīguma 13. pants;

| — | Albānijas un Itālijas nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Itālijas nolīguma 6. pants;

| — | Albānijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Nīderlandes nolīguma 10. pants;

| — | Albānijas un Polijas nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Polijas nolīguma 6. pants;

| — | Albānijas un Slovēnijas nolīguma 10. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Slovēnijas nolīguma 10. pants;

| — | Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants. |
| --- | --- |

—

Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

| e) | Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:






  — | Albānijas un Austrijas nolīguma 11. pants; |
| --- | --- | --- |

e)

Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

—

Albānijas un Austrijas nolīguma 11. pants;

| — | Albānijas un Beļģijas nolīguma 13. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Beļģijas nolīguma 13. pants;

| — | Albānijas un Čehijas Republikas nolīguma 2. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Čehijas Republikas nolīguma 2. pants;

| — | Albānijas un Vācijas nolīguma 14. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Vācijas nolīguma 14. pants;

| — | Albānijas un Grieķijas nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Grieķijas nolīguma 6. pants;

| — | Albānijas un Francijas nolīguma 17. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Francijas nolīguma 17. pants;

| — | Albānijas un Itālijas nolīguma 8. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Itālijas nolīguma 8. pants;

| — | Albānijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Nīderlandes nolīguma 6. pants;

| — | Albānijas un Polijas nolīguma 7. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Polijas nolīguma 7. pants;

| — | Albānijas un Slovēnijas nolīguma 14. pants; |
| --- | --- |

—

Albānijas un Slovēnijas nolīguma 14. pants;

| — | Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants. |
| --- | --- |

—

Albānijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

III PIELIKUMS

Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

| a) | Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

a)

Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| b) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

b)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| c) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| d) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem). |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).

---

Komisija

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 4. septembris),

ar ko nosaka kodu un standarta noteikumus vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu datu transkripcijai mašīnlasāmā formā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 3881)

(Kodificēta versija)

(2006/717/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1979. gada 5. februāra Regulu (EEK) Nr. 357/79 par statistikas pārskatiem attiecībā uz vīnogulāju stādījumu platībām (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. un 4. punktu un 6. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1979. gada 17. maija Lēmums 79/491/EEK, ar ko nosaka kodu un standarta noteikumus vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu datu transkripcijai mašīnlasāmā formā (2) ir vairākas reizes būtiski grozīts (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1979. gada 17. maija Lēmums 79/491/EEK, ar ko nosaka kodu un standarta noteikumus vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu datu transkripcijai mašīnlasāmā formā (2) ir vairākas reizes būtiski grozīts (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē.

| (2) | Regula (EEK) Nr. 357/79 paredz, ka dalībvalstis sniedz Komisijai datus, ko tās savākušas vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu ietvaros, kas izpaužas tabulu kopumā, kurā klasificētas teritoriālās vienības, kuras nosaka saskaņā ar minētās regulas 8. pantā paredzēto kārtību, proti, ar Komisijas Lēmumu, kas pieņemts pēc Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EEK) Nr. 357/79 paredz, ka dalībvalstis sniedz Komisijai datus, ko tās savākušas vīnogulāju stādījumu platību pamatapsekojumu ietvaros, kas izpaužas tabulu kopumā, kurā klasificētas teritoriālās vienības, kuras nosaka saskaņā ar minētās regulas 8. pantā paredzēto kārtību, proti, ar Komisijas Lēmumu, kas pieņemts pēc Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinuma saņemšanas.

| (3) | Tām dalībvalstīm, kuras savu apsekojumu rezultātus apstrādā elektroniski būtu šie rezultāti jāiesniedz mašīnlasāmā formā. Šos kodus apsekojumu rezultātu pārsūtīšanai arī nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 357/79 paredzēto kārtību. |
| --- | --- |

(3)

Tām dalībvalstīm, kuras savu apsekojumu rezultātus apstrādā elektroniski būtu šie rezultāti jāiesniedz mašīnlasāmā formā. Šos kodus apsekojumu rezultātu pārsūtīšanai arī nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 357/79 paredzēto kārtību.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Mašīnlasāmā forma, kādā Regulas (EEK) Nr. 357/79 2. pantā paredzētos datus iesniedz tās dalībvalstis, kas savus apsekojumu rezultātus apstrādā elektroniski, ir magnētiskā lente.

2. pants

Regulas (EEK) Nr. 357/79 2. pantā paredzēto datu transkripciju magnētiskajā lentē reglamentē tie noteikumi un kodi, kas norādīti šā lēmuma I līdz III pielikumā.

3. pants

Lēmumu 79/491/EEK atceļ.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas V pielikumā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 4. septembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 54, 5.3.1979., 124. lpp. Regulā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlementa un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 129, 28.5.1979., 9. lpp. Lēmuma jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 1999/661/EK (OV L 261, 7.10.1999., 42. lpp.).

2

(3)  Skat. IV pielikumu.

3

---

I PIELIKUMS

MAGNĒTISKĀS LENTES SPECIFIKĀCIJA VĪNOGULĀJU STĀDĪJUMU PLATĪBU PAMATAPSEKOJUMU DATU IESNIEGŠANAI EIROPAS KOPIENU STATISTIKAS BIROJAM

(Regula (EEK) Nr. 357/79)

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

| I. | Tām dalībvalstīm, kuras savus apsekojumu datus apstrādā elektroniski, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 357/79 2. pantā minētajiem rādītājiem, reģistrētie dati jāiesniedz Eiropas Kopienu Statistikas birojam šādā formā:






  1) | Dati attiecas uz kopsavilkumiem par saimniecībām, ja veic pilnīgu apsekojumu (vai uz iegūtajiem kopsavilkumiem par saimniecībām, ja apsekojums balstās uz paraugu ņemšanu izlases veidā), bet ne uz atsevišķām saimniecībām. |
| --- | --- | --- |

I.

Tām dalībvalstīm, kuras savus apsekojumu datus apstrādā elektroniski, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 357/79 2. pantā minētajiem rādītājiem, reģistrētie dati jāiesniedz Eiropas Kopienu Statistikas birojam šādā formā:

1)

Dati attiecas uz kopsavilkumiem par saimniecībām, ja veic pilnīgu apsekojumu (vai uz iegūtajiem kopsavilkumiem par saimniecībām, ja apsekojums balstās uz paraugu ņemšanu izlases veidā), bet ne uz atsevišķām saimniecībām.

| 2) | Datus nogādā deviņu celiņu magnētiskā lentē/1 600 BPI (630 baitu/cm) ar standartiezīmi. |
| --- | --- |

2)

Datus nogādā deviņu celiņu magnētiskā lentē/1 600 BPI (630 baitu/cm) ar standartiezīmi.

| 3) | Datiem ir fiksēts ieraksta garums, kas sastāv no 308 pozīcijām, un to ieraksta ar kodu EBCDIC. |
| --- | --- |

3)

Datiem ir fiksēts ieraksta garums, kas sastāv no 308 pozīcijām, un to ieraksta ar kodu EBCDIC.

| 4) | Katra ieraksta pirmie divi lauki ietver datus, kas ļauj veikt identifikāciju. Pirmais lauks (trīs pozīcijas) identificē teritoriālo vienību, kuras kods norādīts sīki izstrādātajos noteikumos un II pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Katra ieraksta pirmie divi lauki ietver datus, kas ļauj veikt identifikāciju. Pirmais lauks (trīs pozīcijas) identificē teritoriālo vienību, kuras kods norādīts sīki izstrādātajos noteikumos un II pielikumā.

| 5) | Otrais lauks (divas pozīcijas) norāda uz tabulu Regulā (EEK) Nr. 357/79 paredzētajā tabulu kopumā. Šo tabulu kodifikācija sniegta sīki izstrādātajos noteikumos. |
| --- | --- |

5)

Otrais lauks (divas pozīcijas) norāda uz tabulu Regulā (EEK) Nr. 357/79 paredzētajā tabulu kopumā. Šo tabulu kodifikācija sniegta sīki izstrādātajos noteikumos.

| 6) | Lauku skaits un lielums katrā ierakstā atšķiras atkarībā no tabulas. Ja dažām tabulām netiek aizpildītas visas 308 pozīcijas, tad ierakstu aizstāj ar tukšumiem. |
| --- | --- |

6)

Lauku skaits un lielums katrā ierakstā atšķiras atkarībā no tabulas. Ja dažām tabulām netiek aizpildītas visas 308 pozīcijas, tad ierakstu aizstāj ar tukšumiem.

| 7) | Katrā laukā iekļautie dati ir pielīdzināti pie labās malas. |
| --- | --- |

7)

Katrā laukā iekļautie dati ir pielīdzināti pie labās malas.

| 8) | Datus par virsmas platībām norāda hektāros līdz divām decimālzīmēm, lietojot virtuālo komatu. |
| --- | --- |

8)

Datus par virsmas platībām norāda hektāros līdz divām decimālzīmēm, lietojot virtuālo komatu.

| 9) | Dalībvalstis var izvēlēties sablokošanas koeficientu, un tām jāinformē Eiropas Kopienu Statistikas birojs par to, kāds sablokošanas koeficients ir lietots. |
| --- | --- |

9)

Dalībvalstis var izvēlēties sablokošanas koeficientu, un tām jāinformē Eiropas Kopienu Statistikas birojs par to, kāds sablokošanas koeficients ir lietots.

| 10) | Ierakstus šķiro pēc teritoriālās vienības, tabulas un lieluma klases vai šķirnes, šādā secībā. |
| --- | --- |

10)

Ierakstus šķiro pēc teritoriālās vienības, tabulas un lieluma klases vai šķirnes, šādā secībā.

| 11) | Eiropas Kopienu Statistikas birojs un dalībvalstis kopīgi nosaka standarta administratīvās procedūras, kas reglamentē magnētisko lenšu dokumentu nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam. |
| --- | --- |

11)

Eiropas Kopienu Statistikas birojs un dalībvalstis kopīgi nosaka standarta administratīvās procedūras, kas reglamentē magnētisko lenšu dokumentu nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam.

| II. | Turpmākajās lappusēs katrai tabulai un ierakstu dažādajām pozīcijām ir norādīti:






  a) | izmantojamie kodi; |
| --- | --- | --- |

II.

Turpmākajās lappusēs katrai tabulai un ierakstu dažādajām pozīcijām ir norādīti:

a)

izmantojamie kodi;

| b) | maksimālais ciparu skaits, kāds vajadzīgs attiecīgajai pozīcijai; |
| --- | --- |

b)

maksimālais ciparu skaits, kāds vajadzīgs attiecīgajai pozīcijai;

| c) | dažādo pozīciju aiļu secīga numerācija. |
| --- | --- |

c)

dažādo pozīciju aiļu secīga numerācija.

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI

Katra ieraksta pirmajos divos laukos ir šādi dati:

| | Kods | Ciparu skaits | Baita numurs lentē |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Teritoriālā vienība |

Kods

Ciparu skaits

Baita numurs lentē

1.

Teritoriālā vienība

Skatīt II pielikumā

3

1-3

| 2. | Tabulas |
| --- | --- |

2.

Tabulas

2

4-5

1.

10

2.1.

21

2.2.

22

2.3.

23

2.4.

24

2.5.

25

2.6.

26

3.

30

4.

40

5. (1)

50

Ierakstu uzskaitījums pēc tabulām sniegts šajā sarakstā:

| | Kods | Ciparu skaits | Baita numurs lentē |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Tabula |
| 1.1. | Vīnogulāju stādījumu platību lieluma klases (ha) |

Kods

Ciparu skaits

Baita numurs lentē

Tabula

1.1.

2

6-7

≤ 0·10

01

0·10 ≤ 0·20

02

0·20 ≤ 0·30

03

0·30 ≤ 0·50

04

0·50 ≤ 1

05

1 ≤ 2

06

2 ≤ 3

07

3 ≤ 5

08

5 ≤ 10 (b)

11

10 ≤ 20 (a) (b)

12

20 ≤ 30 (a) (b)

13

≥ 30 (a) (b)

14

≥ 10

21

≥ 5

31

Visas klases

41

| (a) | Attiecībā uz teritoriālajām vienībām vienota lieluma klasi “≥ 10 ha” var pēc izvēles izmantot Francijā un Itālijā. |
| --- | --- |

(a)

Attiecībā uz teritoriālajām vienībām vienota lieluma klasi “≥ 10 ha” var pēc izvēles izmantot Francijā un Itālijā.

| (b) | Attiecībā uz teritoriālajām vienībām vienota lieluma klasi “≥ 5 ha” var pēc izvēles izmantot Vācijā, Luksemburgā un Grieķijā. |
| --- | --- |

(b)

Attiecībā uz teritoriālajām vienībām vienota lieluma klasi “≥ 5 ha” var pēc izvēles izmantot Vācijā, Luksemburgā un Grieķijā.

| | Kods | Ciparu skaits | Baita numurs lentē |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2.   Kopā |
| Saimniecības | | 7 | 8-14 |
| UAA (ha) | | 10 | 15-24 |
| Platība (ha) | | 9 | 25-33 |
| 1.3.   Vīnogu šķirnes |
| Kopā |
| Saimniecības | | 7 | 34-40 |
| UAA (ha) | | 10 | 41-50 |
| Platība (ha) | | 9 | 51-59 |
| NRR kvalitatīvi vīni |
| Saimniecības | | 7 | 60-66 |
| UAA (ha) | | 10 | 67-76 |
| Platība (ha) | | 9 | 77-85 |
| Citi vīni |
| Kopā | | | |
| Saimniecības | | 7 | 86-92 |
| UAA (ha) | | 10 | 93-102 |
| Platība (ha) | | 9 | 103-111 |
| No tiem spirtam |
| Saimniecības | | 7 | 112-118 |
| UAA (ha) | | 10 | 119-128 |
| Platība (ha) | | 9 | 129-137 |
| 1.4.   Galda vīnogas |
| Saimniecības | | 7 | 138-144 |
| UAA (ha) | | 10 | 145-154 |
| Platība (ha) | | 9 | 155-163 |
| 1.5.   Iestādītie potcelmi potēšanai |
| Saimniecības | | 7 | 164-170 |
| UAA (ha) | | 10 | 171-180 |
| Platība (ha) | | 9 | 181-189 |
| 1.6.   Pavairošanas platība |
| Dēstu audzētavas |
| Saimniecības | | 7 | 190-196 |
| UAA (ha) | | 10 | 197-206 |
| Platība (ha) | | 9 | 207-215 |
| Vecāku vīnogulāji |
| Saimniecības | | 7 | 216-222 |
| UAA (ha) | | 10 | 223-232 |
| Platība (ha) | | 9 | 233-241 |
| 1.7.   Vīnogas žāvēšanai |
| Saimniecības | | 7 | 242-248 |
| UAA (ha) | | 10 | 249-258 |
| Platība (ha) | | 9 | 259-267 |
| 2.   Tabula (2.1. līdz 2.6. tabula) |
| 2.1. | Vīnogulāju stādījumu platību lieluma klases (ha)
  Skatīt 1. tabulu |

Kods

Ciparu skaits

Baita numurs lentē

Kopā

Saimniecības

7

8-14

UAA (ha)

10

15-24

Platība (ha)

9

25-33

Vīnogu šķirnes

Kopā

Saimniecības

7

34-40

UAA (ha)

10

41-50

Platība (ha)

9

51-59

NRR kvalitatīvi vīni

Saimniecības

7

60-66

UAA (ha)

10

67-76

Platība (ha)

9

77-85

Citi vīni

Kopā

Saimniecības

7

86-92

UAA (ha)

10

93-102

Platība (ha)

9

103-111

No tiem spirtam

Saimniecības

7

112-118

UAA (ha)

10

119-128

Platība (ha)

9

129-137

Galda vīnogas

Saimniecības

7

138-144

UAA (ha)

10

145-154

Platība (ha)

9

155-163

Iestādītie potcelmi potēšanai

Saimniecības

7

164-170

UAA (ha)

10

171-180

Platība (ha)

9

181-189

Pavairošanas platība

Dēstu audzētavas

Saimniecības

7

190-196

UAA (ha)

10

197-206

Platība (ha)

9

207-215

Vecāku vīnogulāji

Saimniecības

7

216-222

UAA (ha)

10

223-232

Platība (ha)

9

233-241

Vīnogas žāvēšanai

Saimniecības

7

242-248

UAA (ha)

10

249-258

Platība (ha)

9

259-267

Tabula (2.1. līdz 2.6. tabula)

2.1.

Skatīt 1. tabulu

2

6-7

Kopā

Saimniecības

7

8-14

UAA (ha)

10

15-24

Platība (ha)

9

25-33

> 0 ≤ 10

Saimniecības

7

34-40

UAA (ha)

10

41-50

Platība (ha)

9

51-59

10 ≤ 25

Saimniecības

7

60-66

UAA (ha)

10

67-76

Platība (ha)

9

77-85

25 ≤ 50

Saimniecības

7

86-92

UAA (ha)

10

93-102

Platība (ha)

9

103-111

50 ≤ 75

Saimniecības

7

112-118

UAA (ha)

10

119-128

Platība (ha)

9

129-137

75 ≤ 90

Saimniecības

7

138-144

UAA (ha)

10

145-154

Platība (ha)

9

155-163

≥ 90

Saimniecības

7

164-170

UAA (ha)

10

171-180

Platība (ha)

9

181-189

Tabula

| 3.1. | Vīnogulāju stādījumu platību lieluma klases
  Skatīt 1. tabulu |
| --- | --- |

3.1.

Skatīt 1. tabulu

2

6-7

Kopā

Saimniecības

7

8-14

Kopā (ha)

9

15-23

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

24-32

0

Saimniecības

7

33-39

Kopā (ha)

9

40-48

NRR kvalitatīvi vīni (ha) (vērtībai jābūt 0)

9

49-57

> 0 ≤ 10

Saimniecības

7

58-64

Kopā (ha)

9

65-73

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

74-82

10 ≤ 25

Saimniecības

7

83-89

Kopā (ha)

9

90-98

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

99-107

25 ≤ 50

Saimniecības

7

108-114

Kopā (ha)

9

115-123

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

124-132

50 ≤ 75

Saimniecības

7

133-139

Kopā (ha)

9

140-148

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

149-157

75 ≤ 90

Saimniecības

7

158-164

Kopā (ha)

9

165-173

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

174-182

90 ≤ 100

Saimniecības

7

183-189

Kopā (ha)

9

190-198

NRR kvalitatīvi vīni (ha)

9

199-207

100

Saimniecības

7

208-214

Kopā (ha)

9

215-223

NRR kvalitatīvi vīni (ha) (vienāds ar iepriekšējo lauku)

9

224-232

Tabula

Ierakstā ir trīs šķirnes; šīm trim šķirnēm ir vienāda struktūra

Pirmā šķirne

Šķirne

Šķirņu kodi norādīti III pielikumā

Skat. III pielikumu

4

6-9

Vecuma kategorijas

Visi

Platība (ha)

9

10-18

Vecuma kategorija

Klasifikācija

10

2

19-20

Platība (ha)

9

21-29

Vecuma kategorija

Klasifikācija

20

2

30-31

Platība (ha)

9

32-40

Vecuma kategorija

Klasifikācija

30

2

41-42

Platība (ha)

9

43-51

Vecuma kategorija

Klasifikācija

40

2

52-53

Platība (ha)

9

54-62

Vecuma kategorija

Klasifikācija

41

2

63-64

Platība (ha)

9

65-73

Vecuma kategorija

Klasifikācija

45

2

74-75

Platība (ha)

9

76-84

Vecuma kategorija

Klasifikācija

21

2

85-86

Platība (ha)

9

87-95

Vecuma kategorija

Klasifikācija

22

2

96-97

Platība (ha)

9

98-106

Otrā šķirne

| 4.2.1. | Šķirne |
| --- | --- |

4.2.1.

Šķirne

Skat. III pielikumu

4

107-110

Vecuma kategorijas

Visi (ha)

9

111-119

1. līdz 8. vecuma kategorija

Klasifikācija

8 lauki no 2

120-207

Platība (ha)

8 lauki no 9

Trešā šķirne

| 4.3.1. | Šķirne |
| --- | --- |

4.3.1.

Šķirne

Skat. III pielikumu

4

208-211

Vecuma kategorijas

Visi (ha)

9

212-220

1. līdz 8. vecuma kategorija

Klasifikācija

8 lauki no 2

221-308

Platība (ha)

8 lauki no 9

Laukumi attiecībā uz katru šķirni ierakstā vienmēr jāaizpilda ar nullēm, ja neizmanto visas kategorijas.

Ja pēdējā ierakstā ir tikai viena šķirne (vai divas šķirnes), ar nullēm jānorāda šķirnes (šķirņu) iztrūkums (baiti 107-308 vai 208-308).

| | Kods | Ciparu skaits | Baita numurs lentē |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.   Tabula |
| 5.1.   Visi |
| Platība (ha) | | 9 | 6-14 |
| 5.2.   NRR kvalitatīvi vīni |
| Kopā (ha) | | 9 | 15-23 |
| I   ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 2 | 24-25 |
| Platība (ha) | | 9 | 26-34 |
| II   ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 2 | 35-36 |
| Platība (ha) | | 9 | 37-45 |
| III   ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 2 | 46-47 |
| Platība (ha) | | 9 | 48-56 |
| IV   ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 2 | 57-58 |
| Platība (ha) | | 9 | 59-67 |
| V   ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 2 | 68-69 |
| Platība (ha) | | 9 | 70-78 |
| 5.3.   Citi vīni |
| Kopā (ha) | | 9 | 79-87 |
| I līdz V ražas kategorija |
| Klasifikācija (2) | | 5 lauki no 2 | 88-142 |
| Platība (ha) | | 5 lauki no 9 |

Kods

Ciparu skaits

Baita numurs lentē

Tabula

Visi

Platība (ha)

9

6-14

NRR kvalitatīvi vīni

Kopā (ha)

9

15-23

ražas kategorija

Klasifikācija (2)

2

24-25

Platība (ha)

9

26-34

ražas kategorija

Klasifikācija (2)

2

35-36

Platība (ha)

9

37-45

ražas kategorija

Klasifikācija (2)

2

46-47

Platība (ha)

9

48-56

ražas kategorija

Klasifikācija (2)

2

57-58

Platība (ha)

9

59-67

ražas kategorija

Klasifikācija (2)

2

68-69

Platība (ha)

9

70-78

Citi vīni

Kopā (ha)

9

79-87

I līdz V ražas kategorija

Klasifikācija (2)

5 lauki no 2

88-142

Platība (ha)

5 lauki no 9

---

(1)  Attiecībā uz šīm tabulām ir vēlams, lai dalībvalstis, kas savus pamatapsekojumu datus apstrādā elektroniski, nosūtītu Eiropas Kopienu Statistikas birojam Regulas (EEK) Nr. 357/79 6. panta 2. punktā paredzētos datus magnētiskā lentē.

(2)  Šos ražas klasifikācijas kodus (skaitu un ierobežojumus) izveido vēlāk.

---

II PIELIKUMS

TERITORIĀLĀS VIENĪBAS, KAS NOTEIKTAS AR REGULAS (EEK) Nr. 357/79 4. PANTA 3. PUNKTU

| | Kods |
| --- | --- |
| VĀCIJA
  (vīnkopības reģioni) | 100 |
| Ahr | 101 |
| Mittelrhein | 102 |
| Mosel-Saar-Ruwer | 103 |
| Nahe | 104 |
| Rheinhessen | 105 |
| Pfalz | 106 |
| Hessische Bergstraße | 107 |
| Rheingau | 108 |
| Württemberg | 109 |
| Baden | 110 |
| Franken | 111 |
| Saale-Unstrut | 112 |
| Sachsen | 113 |
| GRIEĶIJA | 600 |
| Ανατολική Μακεδονία, Θράκη | 601 |
| Κεντρική Μακεδονία | 602 |
| Δυτική Μακεδονία | 603 |
| Ήπειρος | 604 |
| Θεσσαλία | 605 |
| Ιόνια Νησιά | 606 |
| Δυτική Ελλάδα | 607 |
| Στερεά Ελλάδα | 608 |
| Αττική | 609 |
| Πελοπόννησος | 610 |
| Βόρειο Αιγαίο | 611 |
| Νότιο Αιγαίο | 612 |
| Κρήτη | 613 |
| SPĀNIJA
  (autonomo reģionu provinces) | 700 |
| Galicia | 701 |
| Principado de Asturias | 702 |
| Cantabria | 703 |
| País Vasco A (Territorio Histórico de Álava) | 704 |
| País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya) | 705 |
| Navarra | 706 |
| La Rioja | 707 |
| Aragón A (provincia de Zaragoza) | 708 |
| Aragón B (provincias de Huesca y Teruel) | 709 |
| Catalunya A (provincia de Barcelona) | 710 |
| Catalunya B (provincia de Tarragona) | 711 |
| Catalunya C (provincias de Girona y Lleida) | 712 |
| Illes Balears | 713 |
| Castilla y León A (provincia de Burgos) | 714 |
| Castilla y León B (provincia de León) | 715 |
| Castilla y León C (provincia de Valladolid) | 716 |
| Castilla y León D (provincia de Zamora) | 717 |
| Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria) | 718 |
| Comunidad de Madrid | 719 |
| Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete) | 720 |
| Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real) | 721 |
| Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca) | 722 |
| Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara) | 723 |
| Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo) | 724 |
| Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante) | 725 |
| Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón) | 726 |
| Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia) | 727 |
| Región de Murcia | 728 |
| Extremadura A (provincia de Badajoz) | 729 |
| Extremadura B (provincia de Cáceres) | 730 |
| Andalucía A (provincia de Cádiz) | 731 |
| Andalucía B (provincia de Córdoba) | 732 |
| Andalucía C (provincia de Huelva) | 733 |
| Andalucía D (provincia de Málaga) | 734 |
| Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla) | 735 |
| Canarias | 736 |
| FRANCIJA
  (departamenti vai departamentu grupas) | 200 |
| Aude | 201 |
| Gard | 202 |
| Hérault | 203 |
| Lozère | 204 |
| Pyrénées-Orientales | 205 |
| Var | 206 |
| Vaucluse | 207 |
| Bouches-du-Rhône | 208 |
| Gironde | 209 |
| Gers | 210 |
| Charente | 211 |
| Charente-Maritime | 212 |
| Ardèche | 213 |
| Aisne | 214 |
| Seine-et-Marne | 215 |
| Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne | 250 |
| Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret | 251 |
| Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne | 252 |
| Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges | 253 |
| Bas-Rhin, Haut-Rhin | 254 |
| Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort | 255 |
| Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée | 256 |
| Deux-Sèvres, Vienne | 220 |
| Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques | 221 |
| Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne | 222 |
| Corrèze, Haute-Vienne | 223 |
| Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie | 224 |
| Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme | 257 |
| Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes | 225 |
| Corse-du-Sud, Haute-Corse | 258 |
| ITĀLIJA
  (provinces) | 300 |
| Torino | 301 |
| Vercelli | 302 |
| Novara | 303 |
| Cuneo | 304 |
| Asti | 305 |
| Alessandria | 306 |
| Biella | 307 |
| Verbano-Cusio-Ossola | 308 |
| Aosta | 309 |
| Imperia | 310 |
| Savona | 311 |
| Genova | 312 |
| La Spezia | 313 |
| Varese | 314 |
| Como | 315 |
| Sondrio | 316 |
| Milano | 317 |
| Bergamo | 318 |
| Brescia | 319 |
| Pavia | 320 |
| Cremona | 321 |
| Mantova | 322 |
| Lecco | 323 |
| Lodi | 324 |
| Bolzano-Bozen | 325 |
| Trento | 326 |
| Verona | 327 |
| Vicenza | 328 |
| Belluno | 329 |
| Treviso | 330 |
| Venezia | 331 |
| Padova | 332 |
| Rovigo | 333 |
| Pordenone | 334 |
| Udine | 335 |
| Gorizia | 336 |
| Trieste | 337 |
| Piacenza | 338 |
| Parma | 339 |
| Reggio nell'Emilia | 340 |
| Modena | 341 |
| Bologna | 342 |
| Ferrara | 343 |
| Ravenna | 344 |
| Forlì | 345 |
| Rimini | 346 |
| Massa Carrara | 347 |
| Lucca | 348 |
| Pistoia | 349 |
| Firenze | 350 |
| Livorno | 351 |
| Pisa | 352 |
| Arezzo | 353 |
| Siena | 354 |
| Grosseto | 355 |
| Prato | 356 |
| Perugia | 357 |
| Terni | 358 |
| Pesaro e Urbino | 359 |
| Ancona | 360 |
| Macerata | 361 |
| Ascoli Piceno | 362 |
| Viterbo | 363 |
| Rieti | 364 |
| Roma | 365 |
| Latina | 366 |
| Frosinone | 367 |
| Caserta | 368 |
| Benevento | 369 |
| Napoli | 370 |
| Avellino | 371 |
| Salerno | 372 |
| L'Aquila | 373 |
| Teramo | 374 |
| Pescara | 375 |
| Chieti | 376 |
| Campobasso | 377 |
| Isernia | 378 |
| Foggia | 379 |
| Bari | 380 |
| Taranto | 381 |
| Brindisi | 382 |
| Lecce | 383 |
| Potenza | 384 |
| Matera | 385 |
| Cosenza | 386 |
| Catanzaro | 387 |
| Reggio di Calabria | 388 |
| Crotone | 389 |
| Vibo Valentia | 390 |
| Trapani | 391 |
| Palermo | 392 |
| Messina | 393 |
| Agrigento | 394 |
| Caltanissetta | 395 |
| Enna | 396 |
| Catania | 397 |
| Ragusa | 398 |
| Siracusa | 399 |
| Sassari | 400 |
| Nuoro | 401 |
| Cagliari | 402 |
| Oristano | 403 |
| LUKSEMBURGA
  (sastāv no vienas teritoriālās vienības) | 500 |
| AUSTRIJA | 900 |
| Burgenland | 901 |
| Niederösterreich | 902 |
| Steiermark | 903 |
| Wien und die anderen Bundesländer | 904 |
| PORTUGĀLE | 800 |
| Entre Douro e Minho | 801 |
| Trás-os-Montes | 802 |
| Beira Litoral | 803 |
| Beira Interior | 804 |
| Ribatejo e Oeste | 805 |
| Alentejo | 806 |
| Algarve | 807 |
| Região Autónoma dos Açores | 808 |
| Região Autónoma da Madeira | 809 |
| APVIENOTĀ KARALISTE
  (sastāv no vienas teritoriālās vienības) | 550 |

Kods

VĀCIJA

(vīnkopības reģioni)

100

Ahr

101

Mittelrhein

102

Mosel-Saar-Ruwer

103

Nahe

104

Rheinhessen

105

Pfalz

106

Hessische Bergstraße

107

Rheingau

108

Württemberg

109

Baden

110

Franken

111

Saale-Unstrut

112

Sachsen

113

GRIEĶIJA

600

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη

601

Κεντρική Μακεδονία

602

Δυτική Μακεδονία

603

Ήπειρος

604

Θεσσαλία

605

Ιόνια Νησιά

606

Δυτική Ελλάδα

607

Στερεά Ελλάδα

608

Αττική

609

Πελοπόννησος

610

Βόρειο Αιγαίο

611

Νότιο Αιγαίο

612

Κρήτη

613

SPĀNIJA

(autonomo reģionu provinces)

700

Galicia

701

Principado de Asturias

702

Cantabria

703

País Vasco A (Territorio Histórico de Álava)

704

País Vasco B (Territorios Históricos de Guipúzcoa y Vizcaya)

705

Navarra

706

La Rioja

707

Aragón A (provincia de Zaragoza)

708

Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

709

Catalunya A (provincia de Barcelona)

710

Catalunya B (provincia de Tarragona)

711

Catalunya C (provincias de Girona y Lleida)

712

Illes Balears

713

Castilla y León A (provincia de Burgos)

714

Castilla y León B (provincia de León)

715

Castilla y León C (provincia de Valladolid)

716

Castilla y León D (provincia de Zamora)

717

Castilla y León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

718

Comunidad de Madrid

719

Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

720

Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

721

Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

722

Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

723

Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

724

Comunidad Valenciana A (provincia de Alicante)

725

Comunidad Valenciana B (provincia de Castellón)

726

Comunidad Valenciana C (provincia de Valencia)

727

Región de Murcia

728

Extremadura A (provincia de Badajoz)

729

Extremadura B (provincia de Cáceres)

730

Andalucía A (provincia de Cádiz)

731

Andalucía B (provincia de Córdoba)

732

Andalucía C (provincia de Huelva)

733

Andalucía D (provincia de Málaga)

734

Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

735

Canarias

736

FRANCIJA

(departamenti vai departamentu grupas)

200

Aude

201

Gard

202

Hérault

203

Lozère

204

Pyrénées-Orientales

205

Var

206

Vaucluse

207

Bouches-du-Rhône

208

Gironde

209

Gers

210

Charente

211

Charente-Maritime

212

Ardèche

213

Aisne

214

Seine-et-Marne

215

Ardenne, Aube, Marne, Haute-Marne

250

Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

251

Côte-d'Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

252

Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

253

Bas-Rhin, Haut-Rhin

254

Doubs, Jura, Haute-Saône, Territoire-de-Belfort

255

Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

256

Deux-Sèvres, Vienne

220

Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

221

Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes-Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

222

Corrèze, Haute-Vienne

223

Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

224

Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

257

Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

225

Corse-du-Sud, Haute-Corse

258

ITĀLIJA

(provinces)

300

Torino

301

Vercelli

302

Novara

303

Cuneo

304

Asti

305

Alessandria

306

Biella

307

Verbano-Cusio-Ossola

308

Aosta

309

Imperia

310

Savona

311

Genova

312

La Spezia

313

Varese

314

Como

315

Sondrio

316

Milano

317

Bergamo

318

Brescia

319

Pavia

320

Cremona

321

Mantova

322

Lecco

323

Lodi

324

Bolzano-Bozen

325

Trento

326

Verona

327

Vicenza

328

Belluno

329

Treviso

330

Venezia

331

Padova

332

Rovigo

333

Pordenone

334

Udine

335

Gorizia

336

Trieste

337

Piacenza

338

Parma

339

Reggio nell'Emilia

340

Modena

341

Bologna

342

Ferrara

343

Ravenna

344

Forlì

345

Rimini

346

Massa Carrara

347

Lucca

348

Pistoia

349

Firenze

350

Livorno

351

Pisa

352

Arezzo

353

Siena

354

Grosseto

355

Prato

356

Perugia

357

Terni

358

Pesaro e Urbino

359

Ancona

360

Macerata

361

Ascoli Piceno

362

Viterbo

363

Rieti

364

Roma

365

Latina

366

Frosinone

367

Caserta

368

Benevento

369

Napoli

370

Avellino

371

Salerno

372

L'Aquila

373

Teramo

374

Pescara

375

Chieti

376

Campobasso

377

Isernia

378

Foggia

379

Bari

380

Taranto

381

Brindisi

382

Lecce

383

Potenza

384

Matera

385

Cosenza

386

Catanzaro

387

Reggio di Calabria

388

Crotone

389

Vibo Valentia

390

Trapani

391

Palermo

392

Messina

393

Agrigento

394

Caltanissetta

395

Enna

396

Catania

397

Ragusa

398

Siracusa

399

Sassari

400

Nuoro

401

Cagliari

402

Oristano

403

LUKSEMBURGA

(sastāv no vienas teritoriālās vienības)

500

AUSTRIJA

900

Burgenland

901

Niederösterreich

902

Steiermark

903

Wien und die anderen Bundesländer

904

PORTUGĀLE

800

Entre Douro e Minho

801

Trás-os-Montes

802

Beira Litoral

803

Beira Interior

804

Ribatejo e Oeste

805

Alentejo

806

Algarve

807

Região Autónoma dos Açores

808

Região Autónoma da Madeira

809

APVIENOTĀ KARALISTE

(sastāv no vienas teritoriālās vienības)

550

---

III PIELIKUMS

PRECIZĒTIE VĪNOGU ŠĶIRŅU KODI VĪNOGULĀJU STĀDĪJUMU PLATĪBU STATISTIKAS REZULTĀTU NOSŪTĪŠANAI EIROPAS KOPIENU STATISTIKAS BIROJAM

(Regula (EEK) Nr. 357/79)

| Šķirnes | Kods |
| --- | --- |
| Atsevišķas šķirnes (jāprecizē) |
| Melnās | 1000–1799 |
| Kopā | 1800 |
| Gaišās un citu krāsu | 2000–2799 |
| Kopā | 2800 |
| Atsevišķās šķirnes kopā | 3800 |
| Citas šķirnes |
| Melnās | 1900 |
| Gaišās un citu krāsu | 2900 |
| Kopā | 3900 |
| Visas šķirnes |
| Melnās | 1999 |
| Gaišās un citu krāsu | 2999 |
| Kopā | 3999 |

Šķirnes

Kods

Atsevišķas šķirnes (jāprecizē)

Melnās

1000–1799

Kopā

1800

Gaišās un citu krāsu

2000–2799

Kopā

2800

Atsevišķās šķirnes kopā

3800

Citas šķirnes

Melnās

1900

Gaišās un citu krāsu

2900

Kopā

3900

Visas šķirnes

Melnās

1999

Gaišās un citu krāsu

2999

Kopā

3999

---

IV PIELIKUMS

Atceltais lēmums ar sekojošiem grozījumiem

| Komisijas Lēmums 79/491/EEK | (OV L 129, 28.5.1979., 9. lpp.) |
| --- | --- |
| Komisijas Lēmums 85/620/EEK | (OV L 379, 31.12.1985., 1. lpp.) |
| Komisijas Lēmums 96/20/EK | (OV L 7, 10.1.1996., 6. lpp.) |
| Komisijas Lēmums 1999/661/EK | (OV L 261, 7.10.1999., 42. lpp.) |

Komisijas Lēmums 79/491/EEK

(OV L 129, 28.5.1979., 9. lpp.)

Komisijas Lēmums 85/620/EEK

(OV L 379, 31.12.1985., 1. lpp.)

Komisijas Lēmums 96/20/EK

(OV L 7, 10.1.1996., 6. lpp.)

Komisijas Lēmums 1999/661/EK

(OV L 261, 7.10.1999., 42. lpp.)

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Lēmums 79/491/EEK | Šis lēmums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| — | 3. pants |
| 3. pants | 4. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | III pielikums |
| — | IV pielikums |
| — | V pielikums |

Lēmums 79/491/EEK

Šis lēmums

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

—

3. pants

3. pants

4. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

—

IV pielikums

—

V pielikums

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 25.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 294/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 294/72

---

PADOMES LĒMUMS 2006/718/KĀDP

(2006. gada 23. oktobris),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1), un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, ar ko apstiprināja esošos ierobežojošos pasākumus pret personām, kas atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta prezidenta vēlēšanu laikā Baltkrievijā un par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un pret fiziskajām vai juridiskajām personām un struktūrām, kas saistītas ar minētajām personām. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, ar ko apstiprināja esošos ierobežojošos pasākumus pret personām, kas atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta prezidenta vēlēšanu laikā Baltkrievijā un par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un pret fiziskajām vai juridiskajām personām un struktūrām, kas saistītas ar minētajām personām.

| (2) | Padome 2006. gada 18. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, lai iesaldētu iepriekšminēto personu un ar viņām saistīto fizisko vai juridisko personu un struktūru līdzekļus un saimnieciskos resursus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada 18. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, lai iesaldētu iepriekšminēto personu un ar viņām saistīto fizisko vai juridisko personu un struktūru līdzekļus un saimnieciskos resursus.

| (3) | Saskaņā ar Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP Padome ir pārskatījusi ierobežojošos pasākumus un nolēmusi, ņemot vērā stāvokļa attīstību, ka būtu jāvēršas pret vēl vairākām personām, kas ir atbildīgas par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju. Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP III un IV pielikumā ietvertie saraksti, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP Padome ir pārskatījusi ierobežojošos pasākumus un nolēmusi, ņemot vērā stāvokļa attīstību, ka būtu jāvēršas pret vēl vairākām personām, kas ir atbildīgas par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju. Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP III un IV pielikumā ietvertie saraksti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP III un IV pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2006. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-E. ENESTAM

---

(1)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP (OV L 134, 20.5.2006., 45. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

III PIELIKUMS

1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto personu saraksts

| Vārds (latviešu valodā) | Vārds (baltkrievu valodā) | Vārds (krievu valodā) | Dzimšanas datums | Dzimšanas vieta | Adrese | Pases numurs | Amats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenka Aļeksandrs Rigora dēls
  (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954. | Kopisa, Vitebskas apgabals | | | Prezidents |
| Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
  (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954. | Parahonska, Pinskas apgabals | | | Prezidenta administrācijas vadītājs |
| Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
  (Petkeviča Natālija Vladimira meita) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972. | Minska | | | Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece |
| Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
  (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939. | Mogiļeva | | | Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos |
| Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
  (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963. | Zagorska, tagad Sergijevposada (Krievija) (Sergijev Posad) | | | Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs |
| Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
  (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951. | Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

  Вотня Быховского района Могилевской области | | | Izglītības ministrs |
| Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
  (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947. | Vigonošči, Brestas apgabals | | | Informācijas ministrs |
| Halavanovs Viktors Rigora dēls
  (Golovanovs Viktors Grigorija dēls) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952. | Borisova | | | Tieslietu ministrs |
| Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
  (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961. | Vācija | | | Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs |
| Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
  (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954. | Akuļinci, Mogiļevas rajons

  Акулинцы Могилевского района | | | Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs |
| Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
  (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937. | Minska | | | Parlamenta augšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs |
| Kascjans Sjargejs Ivana dēls
  (Kostjans Sergejs Ivana dēls) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941. | Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Parlamenta apakšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs |
| Orda Mihails Sjargeja dēls
  (Orda Mihails Sergeja dēls) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966. | Djatlova, Grodņas apgabals,

  Дятлово Гродненской области | | | Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs |
| Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
  (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951. | Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals,

  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | CVK pārstāvis |
| Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
  (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954. | Kosuta, Minskas apgabals

  Косута Минской области | | | Ģenerālprokurors |
| Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
  (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs |
| Haritons Aļaksandrs
  (Haritons Aleksandrs) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants |
| Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
  (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949. | Rjazaņas apgabals, Krievija | | | Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks |
| Ravucka Nadzeja Zala meita
  (Reucka Nadežda Zala meita) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minskas Maskavas rajona tiesnese |
| Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
  (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minskas Partizānu rajona tiesnesis |
| Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
  (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Ģenerālprokurora vietnieks |
| Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
  (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957. | Zdudiči, Svetlogorskas rajons, Gomeļas apgabals,

  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | VDK priekšsēdētājs |
| Dzemjancejs Vasilis Ivanavičs
  (Demetijs Vasīlijs Ivana dēls) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks |
| Koziks Leanīds Pjatra dēls
  (Koziks Leonīds Pjotra dēls) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948. | Borisova | | | Arodbiedrību federācijas vadītājs |
| Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
  (Koleda Aleksandrs Mihaila dēls) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs |
| Mihasevs Uladzimirs Iļas dēls
  (Mihasevs Vladimirs Iļjas dēls) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Lučina Leanīds Aļaksandra dēls
  (Lučina Leonīds Aleksandra dēls) | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947. | Minskas apgabals | | | Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Karpenka Ihars Vasilija dēls
  (Karpenko Igors Vasilija dēls) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964. | Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs |
| Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
  (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
  (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Piščuļonaks Mihails Vasiļa dēls
  (Piščuļonoks Mihails Vasilija dēls) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Ribakovs Aļaksejs
  (Ribakovs Aleksejs) | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk | | Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis |
| Bortniks Sergejs Aļaksandra dēls
  (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls) | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953. | Minska | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP 0469554 | Valsts prokurors |
| Jasinovičs Leanids Stanislava dēls
  (Jasinovičs Leonīds Staņislava dēls) | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961. | Buhani, Vitebskas apgabals | Ul. Gorovca 4-104, Minsk | MP 0515811 | Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis |
| Mihuns Andrejs Arkadzija dēls
  (Miguns Andrejs Arkadija dēls) | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978. | Minska | UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk | MP 1313262 | Valsts prokurors |

Vārds (latviešu valodā)

Vārds (baltkrievu valodā)

Vārds (krievu valodā)

Dzimšanas datums

Dzimšanas vieta

Adrese

Pases numurs

Amats

Lukašenka Aļeksandrs Rigora dēls

(Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954.

Kopisa, Vitebskas apgabals

Prezidents

Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls

(Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954.

Parahonska, Pinskas apgabals

Prezidenta administrācijas vadītājs

Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita

(Petkeviča Natālija Vladimira meita)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972.

Minska

Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

Rubinavs Anatols Mikalaja dēls

(Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939.

Mogiļeva

Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls

(Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963.

Zagorska, tagad Sergijevposada (Krievija) (Sergijev Posad)

Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls

(Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951.

Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

Вотня Быховского района Могилевской области

Izglītības ministrs

Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls

(Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947.

Vigonošči, Brestas apgabals

Informācijas ministrs

Halavanovs Viktors Rigora dēls

(Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952.

Borisova

Tieslietu ministrs

Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls

(Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961.

Vācija

Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls

(Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954.

Akuļinci, Mogiļevas rajons

Акулинцы Могилевского района

Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls

(Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937.

Minska

Parlamenta augšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

Kascjans Sjargejs Ivana dēls

(Kostjans Sergejs Ivana dēls)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941.

Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

Усохи Кличевского района Могилевской области

Parlamenta apakšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

Orda Mihails Sjargeja dēls

(Orda Mihails Sergeja dēls)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966.

Djatlova, Grodņas apgabals,

Дятлово Гродненской области

Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

Lazaviks Mikalajs Ivana dēls

(Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951.

Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals,

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

CVK pārstāvis

Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls

(Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954.

Kosuta, Minskas apgabals

Косута Минской области

Ģenerālprokurors

Sļiževskis Aļegs Leanida dēls

(Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

Haritons Aļaksandrs

(Haritons Aleksandrs)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls

(Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949.

Rjazaņas apgabals, Krievija

Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks

Ravucka Nadzeja Zala meita

(Reucka Nadežda Zala meita)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minskas Maskavas rajona tiesnese

Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls

(Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minskas Partizānu rajona tiesnesis

Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls

(Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Ģenerālprokurora vietnieks

Suharenka Scjapans Mikalaja dēls

(Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957.

Zdudiči, Svetlogorskas rajons, Gomeļas apgabals,

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

VDK priekšsēdētājs

Dzemjancejs Vasilis Ivanavičs

(Demetijs Vasīlijs Ivana dēls)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

Koziks Leanīds Pjatra dēls

(Koziks Leonīds Pjotra dēls)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948.

Borisova

Arodbiedrību federācijas vadītājs

Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls

(Koleda Aleksandrs Mihaila dēls)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

Mihasevs Uladzimirs Iļas dēls

(Mihasevs Vladimirs Iļjas dēls)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

Lučina Leanīds Aļaksandra dēls

(Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947.

Minskas apgabals

Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

Karpenka Ihars Vasilija dēls

(Karpenko Igors Vasilija dēls)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964.

Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls

(Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls

(Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

Piščuļonaks Mihails Vasiļa dēls

(Piščuļonoks Mihails Vasilija dēls)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

Ribakovs Aļaksejs

(Ribakovs Aleksejs)

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk

Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

Bortniks Sergejs Aļaksandra dēls

(Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953.

Minska

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP 0469554

Valsts prokurors

Jasinovičs Leanids Stanislava dēls

(Jasinovičs Leonīds Staņislava dēls)

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961.

Buhani, Vitebskas apgabals

Ul. Gorovca 4-104, Minsk

MP 0515811

Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

Mihuns Andrejs Arkadzija dēls

(Miguns Andrejs Arkadija dēls)

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978.

Minska

UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

MP 1313262

Valsts prokurors

IV PIELIKUMS

1. panta a) apakšpunktā minēto personu saraksts

| Vārds (latviešu valodā) | Vārds (baltkrievu valodā) | Vārds (krievu valodā) | Dzimšanas datums | Dzimšanas vieta | Adrese | Pases numurs | Amats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukašenka Aļaksandrs Rigora dēls
  (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls) | Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч | ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич | 30.8.1954. | Kopisa, Vitebskas apgabals | | | Prezidents |
| Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
  (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls) | Невыглас Генадзь Мікалаевіч | НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич | 11.2.1954. | Parahonska, Pinskas apgabals | | | Prezidenta administrācijas vadītājs |
| Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
  (Petkeviča Natālija Vladimira meita) | Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна | ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна | 24.10.1972. | Minska | | | Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece |
| Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
  (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls) | Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч | РУБИНОВ Анатолий Николаевич | 15.4.1939. | Mogiļeva | | | Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos |
| Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
  (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls) | Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч | ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович | 1.10.1963. | Zagorska (Krievija, tagad Sergijev Posad) | | | Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs |
| Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
  (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls) | Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч | РАДЬКОВ Александр Михайлович | 1.7.1951. | Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

  Вотня Быховского района Могилевской области | | | Izglītības ministrs |
| Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
  (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls) | Русакевіч Уладзімір Васільевіч | РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич | 13.9.1947. | Vigonošči, Brestas apgabals

  Выгонощи, Брестская область | | | Informācijas ministrs |
| Halavanavs Viktors Rigora dēls
  (Golovanovs Viktors Grigorija dēls) | Галаванаў Віктар Рыгоравіч | ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич | 1952. | Borisova | | | Tieslietu ministrs |
| Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
  (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls) | Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч | ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович | 10.1.1961. | Vācija | | | Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs |
| Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
  (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls) | Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч | КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич | 3.1.1954. | Akuļinci, Mogiļevas rajons

  Акулинцы Могилевского района | | | Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs |
| Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
  (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls) | Чаргiнец Мiкалай Iванавiч | ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович | 17.10.1937. | Minska | | | Parlamenta augšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs |
| Kascjans Sjargejs Ivana dēls
  (Kostjans Sergejs Ivana dēls) | Касцян Сяргей Iванавiч | КОСТЯН Сергей Иванович | 15.1.1941. | Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

  Усохи Кличевского района Могилевской области | | | Parlamenta apakšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs |
| Orda Mihails Sjargeja dēls
  (Orda Mihails Sergeja dēls) | Орда Мiхаiл Сяргеевiч | ОРДА Михаил Сергеевич | 28.9.1966. | Djatlova, Grodņas apgabals

  Дятлово Гродненской области | | | Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs |
| Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
  (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls) | Лазавік Мікалай Іванавіч | ЛОЗОВИК Николай Иванович | 18.1.1951. | Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals

  Невиняны Вилейского р-на Минской обл | | | CVK pārstāvis |
| Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
  (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls) | Мiклашэвiч Пётр Пятровiч | МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович | 1954. | Kosuta, Minskas apgabals

  Косута Минской области | | | Ģenerālprokurors |
| Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
  (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls) | Слiжэўскi Алег Леанiдавiч | СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович | | | | | Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs |
| Haritons Aļaksandrs
  (Haritons Aleksandrs) | Харытон Аляксандр | ХАРИТОН Александр | | | | | Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants |
| Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
  (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls) | Смiрноў Яўген Аляксандравiч | CМИРНОВ Евгений Александрович | 15.3.1949. | Rjazaņas apgabals, Krievija | | | Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks |
| Ravucka Nadzeja Zala meita
  (Reucka Nadežda Zala meita) | Равуцкая Надзея Залаўна | РЕУТСКАЯ Надежда Заловна | | | | | Minskas Maskavas rajona tiesnese |
| Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
  (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls) | Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч | ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич | | | | | Minskas Partizānu rajona tiesnesis |
| Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
  (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls) | Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч | КУПРИЯНОВ Николай Михайлович | | | | | Ģenerālprokurora vietnieks |
| Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
  (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls) | Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч | СУХОРЕНКО Степан Николаевич | 27.1.1957. | Zdudiči, Svetogorskas rajons, Gomeļas apgabals

  Здудичи Светлогорского района Гомельской области | | | VDK priekšsēdētājs |
| Dzemjancejs Vasilis Ivana dēls
  (Demetijs Vasīlijs Ivana dēls) | Дземянцей Васiль Iванавіч | ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович | | | | | VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks |
| Koziks Leanīds Pjatra dēls
  (Koziks Leonīds Pjotra dēls) | Козiк Леанiд Пятровiч | КОЗИК Леонид Петрович | 13.7.1948. | Borisova | | | Arodbiedrību federācijas vadītājs |
| Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
  (Koļeda Aleksandrs Mihaila dēls) | Каляда Аляксандр Мiхайлавiч | КОЛЕДА Александр Михайлович | | | | | Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs |
| Mihasevs Vladzimirs Iļjas dēls
  (Mihaševs Vladimirs Iļjas dēls) | Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч | МИХАСЕВ Владимир Ильич | | | | | Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Lučina Leanīds Aļaksandra dēls
  (Lučina Leonīds Aleksandra dēls) | Лучына Леанiд Аляксандравiч | ЛУЧИНА Леонид Александрович | 18.11.1947. | Minskas apgabals | | | Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Karpenka Ihars Vasilija dēls
  (Karpenko Igors Vasilija dēls) | Карпенка Iгар Васiльевiч | КАРПЕНКО Игорь Васильевич | 28.4.1964. | Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

  Новокузнецк Кемеровской области, Россия | | | Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs |
| Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
  (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls) | Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч | КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич | | | | | Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
  (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls) | Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч | МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич | | | | | Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Piščuļenaks Mihails Vasiļa dēls
  (Piščuļenoks Mihails Vasilija dēls) | Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч | ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич | | | | | Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs |
| Šeimans Viktors Vladimira dēls | | | 26.5.1958. | Grodņas apgabals | | | Drošības padomes valsts sekretārs |
| Pavļučenko Dmitrijs Valerija dēls
  (Pavličenko Dmitrijs Valērija dēls) | | | 1966. | Vitebska | | | Iekšlietu ministrijas īpašās reaģēšanas grupas vadītājs (SOBR) |
| Naumovs Vladimirs
  Vladimira dēls | | | 7.2.1956. | | | | Iekšlietu ministrs |
| Jermošina Lidija Mihaila meita | | | 29.1.1953. | Slucka (Minskas apgabals) | | | Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja |
| Podobeds Jurijs Nikolaja dēls | | | 5.3.1962. | Slucka (Minskas apgabals) | | | Milicijas apakšpulkvedis, Iekšlietu ministrijas īpašu uzdevumu vienība (OMON) |
| Ribakovs Aļaksejs
  (Ribakovs Aleksejs) | Рыбакоў Аляксей | РЫБАКОВ Алексей | | | Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk | | Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis |
| Bortniks Sjargejs Aļaksandra dēls
  (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls) | Бортнік Сяргей Аляксандравiч | БОРТНИК Сергей Александрович | 28.5.1953. | Minska | Ul. Surganovo 80-263, Minsk | MP 0469554 | Valsts prokurors |
| Jasinovičs Leanids Stanislava dēls
  (Jasinovičs Leonīds Stanislava dēls) | Ясіновіч Леанід Станіслававіч | ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович | 26.11.1961. | Buhani, Vitebskas apgabals | Ul. Gorovca 4-104, Minsk | MP 0515811 | Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis |
| Mihuns Andrejs Arkadzija dēls
  (Miguns Andrejs Arkādija dēls) | Мігун Андрэй Аркадзевiч | МИГУН Андрей Аркадевич | 5.2.1978. | Minska | UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk | MP 1313262 | Valsts prokurors |

Vārds (latviešu valodā)

Vārds (baltkrievu valodā)

Vārds (krievu valodā)

Dzimšanas datums

Dzimšanas vieta

Adrese

Pases numurs

Amats

Lukašenka Aļaksandrs Rigora dēls

(Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

30.8.1954.

Kopisa, Vitebskas apgabals

Prezidents

Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls

(Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

Невыглас Генадзь Мікалаевіч

НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

11.2.1954.

Parahonska, Pinskas apgabals

Prezidenta administrācijas vadītājs

Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita

(Petkeviča Natālija Vladimira meita)

Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

24.10.1972.

Minska

Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

Rubinavs Anatols Mikalaja dēls

(Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

РУБИНОВ Анатолий Николаевич

15.4.1939.

Mogiļeva

Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls

(Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

1.10.1963.

Zagorska (Krievija, tagad Sergijev Posad)

Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls

(Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

РАДЬКОВ Александр Михайлович

1.7.1951.

Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

Вотня Быховского района Могилевской области

Izglītības ministrs

Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls

(Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

Русакевіч Уладзімір Васільевіч

РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

13.9.1947.

Vigonošči, Brestas apgabals

Выгонощи, Брестская область

Informācijas ministrs

Halavanavs Viktors Rigora dēls

(Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

Галаванаў Віктар Рыгоравіч

ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

1952.

Borisova

Tieslietu ministrs

Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls

(Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

10.1.1961.

Vācija

Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls

(Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

3.1.1954.

Akuļinci, Mogiļevas rajons

Акулинцы Могилевского района

Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls

(Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

17.10.1937.

Minska

Parlamenta augšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs

Kascjans Sjargejs Ivana dēls

(Kostjans Sergejs Ivana dēls)

Касцян Сяргей Iванавiч

КОСТЯН Сергей Иванович

15.1.1941.

Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

Усохи Кличевского района Могилевской области

Parlamenta apakšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs

Orda Mihails Sjargeja dēls

(Orda Mihails Sergeja dēls)

Орда Мiхаiл Сяргеевiч

ОРДА Михаил Сергеевич

28.9.1966.

Djatlova, Grodņas apgabals

Дятлово Гродненской области

Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

Lazaviks Mikalajs Ivana dēls

(Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

Лазавік Мікалай Іванавіч

ЛОЗОВИК Николай Иванович

18.1.1951.

Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals

Невиняны Вилейского р-на Минской обл

CVK pārstāvis

Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls

(Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

1954.

Kosuta, Minskas apgabals

Косута Минской области

Ģenerālprokurors

Sļiževskis Aļegs Leanida dēls

(Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

Haritons Aļaksandrs

(Haritons Aleksandrs)

Харытон Аляксандр

ХАРИТОН Александр

Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls

(Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

Смiрноў Яўген Аляксандравiч

CМИРНОВ Евгений Александрович

15.3.1949.

Rjazaņas apgabals, Krievija

Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks

Ravucka Nadzeja Zala meita

(Reucka Nadežda Zala meita)

Равуцкая Надзея Залаўна

РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

Minskas Maskavas rajona tiesnese

Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls

(Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

Minskas Partizānu rajona tiesnesis

Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls

(Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

Ģenerālprokurora vietnieks

Suharenka Scjapans Mikalaja dēls

(Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

СУХОРЕНКО Степан Николаевич

27.1.1957.

Zdudiči, Svetogorskas rajons, Gomeļas apgabals

Здудичи Светлогорского района Гомельской области

VDK priekšsēdētājs

Dzemjancejs Vasilis Ivana dēls

(Demetijs Vasīlijs Ivana dēls)

Дземянцей Васiль Iванавіч

ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

Koziks Leanīds Pjatra dēls

(Koziks Leonīds Pjotra dēls)

Козiк Леанiд Пятровiч

КОЗИК Леонид Петрович

13.7.1948.

Borisova

Arodbiedrību federācijas vadītājs

Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls

(Koļeda Aleksandrs Mihaila dēls)

Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

КОЛЕДА Александр Михайлович

Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

Mihasevs Vladzimirs Iļjas dēls

(Mihaševs Vladimirs Iļjas dēls)

Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

МИХАСЕВ Владимир Ильич

Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

Lučina Leanīds Aļaksandra dēls

(Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

Лучына Леанiд Аляксандравiч

ЛУЧИНА Леонид Александрович

18.11.1947.

Minskas apgabals

Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

Karpenka Ihars Vasilija dēls

(Karpenko Igors Vasilija dēls)

Карпенка Iгар Васiльевiч

КАРПЕНКО Игорь Васильевич

28.4.1964.

Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

Новокузнецк Кемеровской области, Россия

Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls

(Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls

(Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

Piščuļenaks Mihails Vasiļa dēls

(Piščuļenoks Mihails Vasilija dēls)

Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

Šeimans Viktors Vladimira dēls

26.5.1958.

Grodņas apgabals

Drošības padomes valsts sekretārs

Pavļučenko Dmitrijs Valerija dēls

(Pavličenko Dmitrijs Valērija dēls)

1966.

Vitebska

Iekšlietu ministrijas īpašās reaģēšanas grupas vadītājs (SOBR)

Naumovs Vladimirs

Vladimira dēls

7.2.1956.

Iekšlietu ministrs

Jermošina Lidija Mihaila meita

29.1.1953.

Slucka (Minskas apgabals)

Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja

Podobeds Jurijs Nikolaja dēls

5.3.1962.

Slucka (Minskas apgabals)

Milicijas apakšpulkvedis, Iekšlietu ministrijas īpašu uzdevumu vienība (OMON)

Ribakovs Aļaksejs

(Ribakovs Aleksejs)

Рыбакоў Аляксей

РЫБАКОВ Алексей

Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk

Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

Bortniks Sjargejs Aļaksandra dēls

(Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

Бортнік Сяргей Аляксандравiч

БОРТНИК Сергей Александрович

28.5.1953.

Minska

Ul. Surganovo 80-263, Minsk

MP 0469554

Valsts prokurors

Jasinovičs Leanids Stanislava dēls

(Jasinovičs Leonīds Stanislava dēls)

Ясіновіч Леанід Станіслававіч

ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

26.11.1961.

Buhani, Vitebskas apgabals

Ul. Gorovca 4-104, Minsk

MP 0515811

Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

Mihuns Andrejs Arkadzija dēls

(Miguns Andrejs Arkādija dēls)

Мігун Андрэй Аркадзевiч

МИГУН Андрей Аркадевич

5.2.1978.

Minska

UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

MP 1313262

Valsts prokurors

---