----

----

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om det statliga stöd som Tyskland beviljat Landesbank Berlin – Girocentrale

[delgivet med nr K(2004) 3924]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/736/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om upprättandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha givit medlemsstaten och andra berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   DETALJERAD REDOGÖRELSE FÖR ÅTGÄRDERNA

1.   LANDESBANK BERLIN – GIROCENTRALE (”LBB”)

2.   ÖVERFÖRANDET AV WBK TILL LBB

3.   KAPITALTÄCKNINGSKRAV ENLIGT KAPITALBAS- OCH KAPITALTÄCKNINGSDIREKTIVET

4.   ÖVERFÖRINGENS INVERKAN PÅ LBB:S KAPITALBAS

III.   SKÄL TILL INLEDANDE AV FÖRFARANDET

IV.   TYSKLANDS SYNPUNKTER

V.   SYNPUNKTER FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER

VI.   TYSKLANDS REAKTION PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER

VII.   ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN BDB, DELSTATEN BERLIN OCH LBB

VIII.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   PRINCIPFRÅGAN OM PRESKRIPTION

2.   STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

2.a   STATLIGA MEDEL

2.b   STÖD TILL ETT VISST FÖRETAG

(1)   Principen om den private investeraren i en marknadsekonomi

(2)   Artikel 295 i eg-fördraget

(3)   Ägarstruktur

(4)   Ersättning och ersättningselement

(5)   Stödinslaget

2.c   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

3.   ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED EG-FÖRDRAGET

4.   INGET BEFINTLIGT STÖD

5.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 810,14 miljoner euro som Tyskland beviljade Landesbank Berlin – Girozentrale under tiden 1.1.1993-31.8.2004 är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tyskland skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till denne.

Artikel 3

Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta, som skall betalas från det datum då det olagliga stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats.

Räntan skall beräknas på grundval av bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (37).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EGT C 239, 4.10.2002, s. 12.

(2)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1.

(3)  REG. 2003, s. II-435.

(4)EGT C 239, 4.10.2002, s. 12.

(5)  Punkterna 32 ff. och 141 i kommissionens beslut om ett omstruktureringsstöd till Bankgesellschaft Berlin AG (ännu inte offentliggjort i EUT).

(6)  Efter sammanslagningen av tillsynsmyndigheterna för banker, försäkringsbolag och börsen den 1 maj 2002: Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BAFin).

(7)EGT C 141, 14.6.2002, s. 2.

(8)  Punkterna 32 ff. och 141 i kommissionens beslut om ett omstruktureringsstöd till Bankgesellschaft Berlin AG (ännu inte offentliggjort i EUT).

(9)  Punkterna 32 ff. och 141 i kommissionens beslut om ett omstruktureringsstöd till Bankgesellschaft Berlin AG (ännu inte offentliggjort i EUT).

(10)EGT L 386, 30.12.1989, s. 14. ersatt med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (EGT L 126, 26.5.2000, s. 1).

(11)EGT L 124, 5.5.1989, s. 16, ersatt med direktiv 2000/12/EG.

(12)  0,25 % före skatt och 0,11 % efter skatt enligt en anmärkning i den tabellen som översändes för perioden 1995-1998. Dock sägs inget om vilka skatter det gäller.

(13)EGT L 83, 27.3.1999, s. 3, ändrad genom 2003 års anslutningsakter.

(14)  Detta belopp räknas därefter inte längre till tillgångarna.

(15)  Konfidentiella uppgifter, härefter [...].

(16)  Se fotnot 2, punkt 162.

(17)  Resultaträkningar publicerade i företagsdatabasen Hoppenstedt. Bland de 35 utvalda bankerna finns 4 privata storbanker, ytterligare 5 andra privata banker, 17 offentligrättsliga institutioner, 2 andelsbanker och 7 hypoteksbanker.

(18)  Se fotnot 2, punkt 182.

(19)  NN 53/2001; kommissionens beslut av den 25 juli 2001.

(20)  Se fotnot 1.

(21)EGT L 308, 21.12.1995, s. 92.

(22)EGT L 221, 8.8.1998, s. 28.

(23)EGT L 319, 29.11.1974, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

(24)  REG 2003, s. II-1763.

(25)  Ibidem, punkt 60.

(26)  Detta belopp räknas inte längre till IBB:s tillgångar.

(27)  Se fotnot 3.

(28)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG om offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, se punkt 11). Visserligen handlar detta meddelande uttryckligen om processindustrin, men principen gäller säkerligen i lika mån för alla andra ekonomiska sektorer. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i fallen Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(29)  Se fotnot 3, punkt 245.

(30)  Se fotnot 3, punkt 246.

(31)  I verkligheten är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och poster utan risk. Det påverkar dock inte huvuddragen i resonemanget.

(32)  Situationen ändras inte om man ser till möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för primärt kapital).

(33)  Enligt handlingar som Tyskland lagt fram uppgick bolagsskatten 1992 till 46 %, till vilket kom solidaritetspåslaget på 3,75 %, dvs. totalt 49,75 %. Den totala skattesatsen sjönk 1993 till 46 % och uppgick under perioden 1994-2000 till 49,5 %. Sedan 2001 är den totala skattesatsen 30 %.

(34)  Se fotnot 2, punkt 221.

(35)  1.1.-31.8.2004. I anslutning därtill omvandling av 1,1 miljarder euro av IBB:s särskilda reserv till delstatens passiva ägarandel i LBB med marknadsmässig ersättning

Sedan den 1 januari 1999 omräknas DEM till kursen 1,95583 i euro. Uppgifterna i DEM skall omräknas till euro enligt detta.

(36)  Denna rapport presenterades den 23 november 1998 för ekonomi- och finansministerrådet men har inte offentliggjorts. Den kan beställas från kommissionens generaldirektorat för konkurrens och på kommissionens webbplats på Internet.

(37)EUT L 140, 30.4. 2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Planerade och redan vidtagna åtgärder för att kräva tillbaka stödet

3.   Redan återkrävda belopp

----

(1)

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter)

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om ett stöd som Tyskland beviljat till förmån för Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, numera WestLB AG

[delgivet med nr K(2004) 3925]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/737/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med ovan nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter (1), med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

1.   FÖRVALTNINGSFÖRFARANDE

2.   RÄTTSLIGT FÖRFARANDE

3.   NYTT FÖRVALTNINGSFÖRFARANDE

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   WESTDEUTSCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE (WESTLB)

2.   WOHNUNGSBAUFÖRDERUNGSANSTALT (WFA)

3.   KRAV PÅ EGET KAPITAL ENLIGT KAPITALBASDIREKTIVET OCH KAPITALTÄCKNINGSDIREKTIVET

4.   ÖVERFÖRINGEN OCH DESS EFFEKTER

a)   ÖVERFÖRINGEN

b)   WFA:S VÄRDE

c)   EFFEKTER AV ÖVERFÖRINGEN AV WFA PÅ WESTLB

d)   ERSÄTTNING FÖR ÖVERFÖRINGEN AV WFA

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

1.   BDB:S KLAGOMÅL OCH SYNPUNKTER

a)   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR KAPITALET

i.   Avkastningens storlek

ii.   Likviditetsnackdelar

iii.   Kapitalbas för beräkning av ersättningen

iv.   Synergieffekter

b)   SKATTEASPEKTER

c)   AVSKRIVNING AV SKULDER

2.   SYNPUNKTER FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER

a)   ASSOCIATION FRANÇAISE DES BANQUES

b)   BRITISH BANKERS' ASSOCIATION

3.   SYNPUNKTER FRÅN WESTLB

a)   ALLMÄNNA SYNPUNKTER FÖR ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGARNA

b)   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR KAPITALET

c)   SYNERGIEFFEKTER

d)   SKATTEBEFRIELSE

e)   AVSKRIVNING AV SKULDER

IV.   TYSKLANDS KOMMENTARER

1.   PRINCIPEN OM DEN PRIVATA INVESTERAREN I EN MARKNADSEKONOMI

2.   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR KAPITALET

a)   JÄMFÖRELSE MED ANDRA KAPITALINSTRUMENT

b)   LIKVIDITETSNACKDELAR

c)   KAPITALBAS FÖR BERÄKNING AV ERSÄTTNINGEN

d)   SYNERGIEFFEKTER

3.   SKATTEBEFRIELSE

4.   AVSKRIVNING AV SKULDER

5.   KOMMENTARER TILL SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA PARTER

V.   ÖVERENSKOMMELSE MELLAN BDB, DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN OCH WESTLB

VI.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

1.   STATLIGA MEDEL OCH GYNNANDE AV ETT VISST FÖRETAG

2.   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATER

3.   PRINCIPEN OM DEN PRIVATA INVESTERAREN I EN MARKNADSEKONOMI

a)   ARTIKEL 295 I EG-FÖRDRAGET

b)   ÅTGÄRDENS SÄRSKILDA KARAKTÄR

c)   INGEN ÄNDRING AV ÄGARSTRUKTUREN

d)   DET KAPITAL SOM SKALL LÄGGAS TILL GRUND FÖR BERÄKNING AV ERSÄTTNINGEN

e)   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR KAPITALET

i)   Jämförelse med andra kapitalinstrument

ii)   Likviditetsnackdelar

iii)   Rimlig ersättning för beloppet 2,5 miljarder mark (1,28 miljarder euro)

iv)   Rimlig ersättning för beloppet 3,4 miljarder mark (1,74 miljarder euro)

v)   Synergieffekter

f)   INTEGRERING AV VERKSAMHETSÅRET 2002

g)   STÖDINSLAGET

4.   SKATTEBEFRIELSE

5.   AVSKRIVNING AV SKULDER

6.   ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED EG-FÖRDRAGET

VII.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 978,51 miljoner euro som Tyskland beviljade Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, numera WestLB AG, mellan den 1 januari 1992 och den 1 augusti 2002 är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tyskland skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

Artikel 3

Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det belopp som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

Räntan skall beräknas på grundval av de bestämmelser som anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (53).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9.

(2)  Jfr fotnot 1.

(3)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1.

(4)  Dom i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435.

(5)  Tysklands synpunkter av den 10 mars 2004, s. 2.

(6)  Lagen om stöd till bostadsbyggande (Wohnungsbauförderungsgesetz) i dess lydelse enligt kungörelsen av den 30 september 1979 (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land Nordrhein-Westfalen, s. 630).

(7)EGT L 386, 30.12.1989, s. 14, upphävd och ersatt genom direktiv nr 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(8)  Kapitalbaskraven måste uppfyllas av kreditinstituten på konsoliderad, delvis konsoliderad och icke konsoliderad nivå.

(9)  I fortsättningen omfattar begreppet ”riskjusterade tillgångar” alla riskutsatta och riskjusterade poster.

(10)  Egentligen borde de nya kapitaltäckningskraven ha trätt i kraft redan den 1 januari 1993. Ikraftträdandet försenades i Tyskland.

(11)  Detta procenttal hänförde sig dock till en snävare definition av kapitalbasen än den som ges i kapitalbasdirektivet.

(12)EGT L 29, 5.2.1993, s. 1.

(13)  Det bör dock noteras att inte endast utlåningstaken utan även definitionerna av begreppen ”kapitalbas” och ”riskjusterade tillgångar” ändrades.

(14)EGT L 386, 30.12.1989, s. 1.

(15)  Monatsbericht der Deutschen Bundesbank, maj 1993, s. 49.

(16)  Se bl.a. publikation 11/2329 från Nordrhein-Westfalens Landtag.

(17)  Gesetz zur Regelung der Wohnungsbauförderung av den 18 december 1991 (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land Nordrhein-Westfalen, nr 61 av den 30 december 1991, s. 561).

(18)  Enligt uppgift från den tyska regeringen är uttrycket ”ekonomiskt värdefull prestation” vagt och det har senare preciserats.

(19)  Enligt § 13 lagen om överföringen skall Wohnungsbauförderungsanstalt genomföra sina uppgifter konkurrensneutralt. Hur detta skall gå till konkret är reglerat i avtal mellan WestLB och delstaten.

(20)  Överföringen av Wfa:s tillgångar skedde den 1 januari 1992.

(21)  Enligt det dåvarande kravet på 5,6 %.

(22)

(23)  Anomalierna för detta år beror på att Wfa-tillgångarna redovisades annorlunda i balansräkningen, definitionen av kapitalbasen ändrades liksom kapitaltäckningsgraden och på tidpunkten då BAKred godkände Wfa-kapitalet.

(24)

(25)  I denna beräkning ingår inte risktranasaktioner utanför balansräkningen.

(26)  Det bör påpekas att de nya bestämmelserna inte endast ändrat kvottalen utan även definitionerna av begreppen ”kapitalbas” och ”riskjusterade tillgångar”.

(27)  Enligt en undersökning, framlagd av den tyska regeringen, av den ersättning som WestLB betalat uppgick bolagsskatten till och med 1993 till 46 % och därefter till 42 %. Till detta kom ett solidaritetspåslag (Solidaritätszuschlag) på 3,75 % år 1992, 0 % 1993 och därefter 7,5 %.

(28)  Då det nedan talas om det belopp för vilket ersättningen skall betalas är det för tydlighetens skull alltid fråga om situationen vid utgången av 1993, dvs. skillnaden mellan 1,5 miljarder mark (770 miljoner euro) och 2,5 miljarder mark (1,28 miljarder euro), oberoende av den omständigheten att skillnaden mellan det kapital som är förbehållet Wfa-verksamheten och det som står till förfogande för WestLB ändras över tiden.

(29)  Eftersom BAKred godkände Wfa-kapitalet först den 30 december 1992 stod kapitalandelen på 2,332 miljarder mark (1,2 miljarder euro) till WestLB:s förfogande under endast två dagar. Detta ger för WestLB ett disponibelt kapital till ett belopp av i genomsnitt 13 miljoner mark (7 miljoner euro).

(30)

(31)  Ersättningen på 0,6 % per år fastställdes i en protokollsanteckning till huvudavtalet daterad den 11 november 1993.

(32)  Tyskland förklarar att ägarna kommit överens om att sådana kompensationsbetalningar skall göras, men WestLB är inte rättsligt förpliktigat till detta.

(33)  Följande egenskaper beskrivs: emissionsland och utställarnas hemland, tillsynsmässig klassificering, typisk löptid, behandling vid eventuell konkurs eller likvidation eller förlusttäckning, möjlighet till inlösen, möjlighet att uppskjuta utbetalning av räntor eller utdelningar, möjlighet till kumulativt uppskjutande.

(34)  I den ena versionen jämförs Wfa-tillgångarna med vinstandelsbevis och ”perpetual preferred stock”, i det andra med alla tre instrumenten.

(35)  Eftersom ”perpetual preferred shares” inte förekommer i Tyskland, användes motsvarande uppgifter från de amerikanska och brittiska marknaderna.

(36)  Detta beror för det första på att BAKred först den 30 december 1992 godkände den särskilda reserven. Vid beräkningen utgås därför från en faktisk andel användbart kapital för WestLB på endast [...] mark ([...] euro). För det andra beror detta på att WestLB 1992 erlade en betalning på [...] mark ([...] euro) för Wfa-anställdas framtida pensionsanspråk, och detta belopp behandlas som en ersättning som WestLB detta år betalade delstaten.

(37)  Detta värde grundar sig på en ersättningsnivå på 0,6 %, en inkomstskattesats på 46 % t.o.m. 1993 och därefter 42 % samt ett solidaritetspåslag på 3,75 % 1992, 0 % 1993 och därefter 7,5 %.

(38)  Se t.ex. domarna i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, I-1433, och i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, I-1603.

(39)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG om offentliga företag inom tillverkningssektorn, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, punkt 11. Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i ärendena Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(40)  Offentligt ägande i företag – kommissionens ståndpunkt Bulletin EG 9 – 1984, s. 93 f.

(41)EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, se punkt 37.

(42)  Det kan inte hävdas att det på marknaden endast förekommer investeringar i lönsamma företag. Investeringar med hög risk, t.ex. i företag med innovativ eller ny teknik, är vanliga. Men också i dessa fall placerar investeraren sitt kapital i enlighet med sina förväntningar, dvs. om initialförlusterna och riskerna uppvägs av höga vinster längre fram. Också vid sådana investeringar är den förväntade avkastningen på lång sikt avgörande.

(43)  Denna aspekt framhålls även av kommissionens externa sakkunniga, som kritiserar Tysklands utlåtanden för att de avhåller sig från alla hänvisningar till transaktionens storlek och jämför den med (volymmässigt) marginella instrument. Wfa-kapitalet bör snarare jämföras med instrument för primärt kapital som aktier utan rösträtt.

(44)  I det externa utlåtande som utarbetats för kommissionens räkning bekräftas denna uppfattning. I det behandlas även olika enskilda värderingar, som förekommer i Tysklands utlåtande. Exempelvis framträder ”kupongeffekten” i ett annat ljus då det konstateras att hela kapitalet och inte endast en del av det skulle gå förlorat vid eventuellt löpande förluster eller likvidation. I utlåtandet pekas dessutom på två subjektiva aspekter i Tysklands utlåtanden: Å ena sidan, sägs det i slutsatsen, används marknadsuppgifter selektivt och å andra sidan ersätts marknadsuppgifterna delvis av uppgifter som författarna hämtat ur sina egna erfarenheter utan att detta uttryckligen anges.

(45)  I verkligheten är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och poster utan risk. Det berör dok inte resonemanget i princip.

(46)  Situationen ändras inte om man tar i betraktande möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för primärt kapital).

(47)  Denna teori får även stöd genom uttalanden och undersökningar som har gjorts av investmentbanker och konsultföretag om faktisk och förväntad avkastning på eget kapital. Salomon Brothers bedömer att avkastningsnivån för eget kapital för de flesta europeiska banker ligger mellan 10 och 14 %, Merryl Lynch att nivån för olika tyska banker ligger runt 11,8 %, WestLB Panmure mellan 11,8 och 12,3 %.

(48)  I beslutet att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget uppgav kommissionen på grundval av de uppgifter som WestLB vid denna tidpunkt lagt fram en preliminär räntesats på 7 %.

(49)  Enligt handlingar som den tyska regeringen lagt fram uppgick bolagsskatten 1995 och 1996 till 42 %, till vilket kom solidaritetspåslaget på 7,5 %, dvs. totalt 49,5 %. Den totala skattesatsen minskade 1998 till 47,5 %. Det är först sedan 2001 som den totala skattesatsen bara utgjort 30,5 %.

(50)  I det expertutlåtande från First Consulting som det hänvisas till i fotnot 49 i det första WestLB-beslutet rekommenderades visserligen ett schablonmässigt påslag på sammanlagt 1–2 % för var och en av de ovannämnda aspekterna men därvid beaktades inte att man redan hade tagit hänsyn till volymen vid fastställandet av det faktum att transaktionen företedde likheter med en aktietransaktion. Vad beträffar fungibilitetsaspekten har First Consulting enligt kommissionens förmenande underlåtit att ta hänsyn till att investeringen, även om den inte kan avyttras ändå kan lösas ut och därmed i princip reinvesteras.

(51)  Enligt uppgifter från Tyskland betalade WestLB för hela år 2002 [...] mark. För den tidsperiod som ingår i bedömningen från den 1 januari till den 1 augusti 2002 ([...] multiplicerat med faktorn 7/12) har således ett belopp på [...] betalats i ersättning.

(52)  Denna rapport lades den 23 november 1998 fram för ekonomi- och finansministerrådet, men har inte offentliggjorts. Den kan fås från kommissionens generaldirektorat för konkurrens och läsas på kommissionens webbplats på Internet.

(53)EGT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Åtgärder som planeras eller redan genomförts för att återkräva stödet

3.   Stöd som redan återvunnits

----

(1)

(2)  Stödbelopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttobidragsekvivalenter).

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om statligt stöd som Tyskland beviljat till förmån för Norddeutsche Landesbank – Girozentrale

[delgivet med nr K(2004) 3926]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/738/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter det att medlemsstaten och andra berörda parter har givits tillfälle att yttra sig (1) i enlighet med ovanstående bestämmelser och med beaktande av de synpunkter som därvid lämnats, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   NÄRMARE BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   NORDDEUTSCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE

2.   TREUHANDBOLAGEN – LANDESTREUHANDSTELLEN (LTS)

3.   KAPITALKRAV ENLIGT KAPITALBASDIREKTIVET

4.   ÖVERLÅTELSEN AV TREUHANDBOLAGEN OCH DESS FÖLJDER

a.   ÖVERLÅTELSEN

b)   VÄRDET AV TREUHANDBOLAGEN (LTS)

c.   FÖLJDER AV ÖVERFÖRINGEN AV TREUHANDBOLAGENS FONDER TILL NORDLB

d)   ERSÄTTNING FÖR ÖVERFÖRINGEN AV TREUHANDBOLAGEN

e.   KAPITALTILLSKOTT FRÅN DEN ANDRA DELÄGAREN, NSGV

(i)   Särskild reserv på 450 miljoner mark i Landesbausparkasse

b)   Passivt delägande på 550 miljoner mark

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

1.   KLAGOMÅL OCH DE KLAGANDES SYNPUNKTER

2.   SYNPUNKTER FRÅN NORDRHEIN-WESTFALEN OCH WESTLB

3.   SYNPUNKTER FRÅN NORDLB OCH NIEDERSACHSEN

4.   TYSKLANDS SYNPUNKTER

5.   ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN BDB, NIEDERSACHSEN OCH NORDLB

IV.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

1.   STATLIGA MEDEL OCH GYNNANDE AV ETT VISST FÖRETAG

2.   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

3.   PRINCIPEN OM PRIVATA INVESTERARE I EN MARKNADSEKONOMI

a)   ARTIKEL 295 I EG-FÖRDRAGET

b)   INGEN ÄNDRING AV ÄGARSTRUKTUREN

(c)   ÄGARFÖRHÅLLANDEN

d)   GRUNDEN FÖR BERÄKNINGEN AV ERSÄTTNINGEN

e)   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR KAPITALET

(i)   Jämförelse med andra instrument för eget kapital

(ii)   Regressrätt och liten risk

(iii)   Rimlig ersättning för beloppet på 1,4 miljarder mark

(vi)   Avdrag på grund av bristande likviditet

(v)   Avdrag på grund av överföringens särskilda karaktär

(vi)   Inget avdrag med anledning av den överenskomna schablonersättningen

(vii)   Ersättning totalt

(viii)   Rimlig ersättning för beloppet på 100 miljarder mark

f)   STÖDINSLAGET

4.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN I FÖRHÅLLANDE TILL ARTIKEL 73 I EG-FÖRDRAGET

5.   INGA KVARVARANDE STÖD

VI.   SLUTSATSER

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Differensen mellan den rimliga ersättningen på cirka 6,76 % netto (efter bolagsskatt och före investeringsskatt) och den ersättning som Norddeutsche Landesbank – Girozentrale och delstaten Niedersachsen enades om på 0,5 % netto (efter bolagsskatt och före investeringsskatt) för den del av kapitalöverföringen som Norddeutsche Landesbank- Girozentrale från och med den 1 januari 1992 kunde använda i sin konkurrensutsatta verksamhet utgör ett stöd som är oförenligt med den gemensamma markanden.

2.   Eftersom ingen rimlig ersättning kring 0,15 % netto (efter bolagsskatt och före investeringsskatt) erlades för den del av kapitalet som överfördes till Norddeutsche Landesbank – Girozentrale och som kunde användas av dem som garanti från och med den 1 januari 1992, utgör detta ett stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden.

3.   Beloppet för de stöd som avses i punkt 1 och 2 uppgår för perioden mellan den 1 januari 1992 till den 31 december 2003 till 472,34 miljoner euro.

Artikel 2

1.   Tyskland skall senast den 31 december 2004 avskaffa det stöd som avses i artikel 1.1 och 1.2.

2.   Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1.1 och 1.2 och som olagligen ställts till förfogande.

Det stöd enligt artikel 1.1 och 1.2 som skall återkrävas omfattar följande:

Artikel 3

Beloppen skall återkrävas utan dröjsmål i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det belopp som skall återkrävas skall innefatta ränta, som skall löpa från den dag det otillåtna stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det återbetalas.

Räntan skall beräknas enligt bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (20).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 81, 4.4.2003, s. 2.

(2)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9.

(3)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1. Beslutet överklagades av Tyskland (mål C-376/99), Nordrhein-Westfalen (mål T-233/99) och WestLB (mål T-228/99). Kommissionen har inlett ett överträdelseförfarande (mål C-209/00).

(4)EUT C 81, 4.4.2003, s. 2.

(5)  Konfidentiell uppgift.

(6)EGT L 386, 30.12.1989, upphävt och ersatt av riktlinje 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(7)EGT L 124, 5.5.1989, upphävt och ersatt av direktiv 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(8)  Enligt kapitaltäckningsdirektivet skall kreditinstitutens kapitalbas uppgå till minst 8 % av deras riskjusterade tillgångsposter, medan det i den gamla tyska bestämmelsen krävdes en kvot på 5,6 %. Denna kvot byggde dock på en snävare definition av egna medel än den som gäller sedan kapitalbasdirektivet trädde i kraft.

(9)  Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt Nr. 47/1991, S. 358.

(10)  Konfidentiella uppgifter har utelämnats ur texten och ersatts av hakparenteser och asterisk.

(11)  För övrigt betalades en risk- eller ansvarspremie i första hand på grund av förlustrisken i händelse av insolvens. I det fallet skulle kapitalet vara oåterkalleligen förlorat. Vid en löpande (partiell) förlust, dvs. frånsett insolvens, finns det alltid en chans att det egna kapitalet kan öka på nytt genom vinster.

(12)  Se t.ex. domen i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, s. I-1433, och i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, s. I-1603.

(13)  Se punkt 11 i kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3). Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt i alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i fallen Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(14)  EG-domstolens dom av den 12 december 2000 i mål T-296/97.

(15)EGT L 150, 23,6. 2000, s. 1, punkt b316.

(16)  I själva verket är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och riskfria poster. Det berör dock inte resonemanget i princip.

(17)  Situationen är densamma om man betraktar möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för primärt kapital).

(18)  Enligt handlingar som den tyska regeringen lagt fram uppgick bolagsskatten 1992 till 46 %, till vilket kom solidaritetspåslaget på 3,75 %, dvs. totalt 49,75 %. Den totala skattesatsen sjönk 1993 till 46 % och uppgick mellan 1994 och 2000 till 49,5 %. Från och med 2001 uppgick den totala skattesatsen till 30 %.

(19)  Rapporten förelades rådet (ekonomi och finans) den 23 november 1998, men offentliggjordes inte. Den kan erhållas från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, avdelning IV och finns också på kommissionens webbplats.

(20)EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Planerade och redan vidtagna åtgärder för att kräva tillbaka stödet

3.   Redan återkrävda belopp

----

(1)

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter)

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om ett stöd som Tyskland beviljat till förmån för Bayerische Landesbank – Girozentrale

[delgivet med nr K(2004) 3927]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/739/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med ovan nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   BAYERISCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE

2.   ÖVERFÖRING AV LÅN TILL STÖD FÖR BOSTADSBYGGANDE TILL BAYERNLB

3.   KAPITALKRAV ENLIGT KAPITALBASDIREKTIVET OCH KAPITALTÄCKNINGSDIREKTIVET

4.   ÖVERFÖRINGENS INVERKAN PÅ BAYERNLB:S KAPITALBAS

5.   ERSÄTTNING FÖR DET ÖVERFÖRDA EGNA KAPITALET

III.   SKÄL FÖR INLEDANDE AV FÖRFARANDET

IV.   SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND

1.   RIMLIG ERSÄTTNING FÖR DE BUNDNA TILLGÅNGARNA

2.   OFÖRÄNDRAD ÄGARSTRUKTUR SAMT ÄGAREFFEKT

V.   BDB:S SYNPUNKTER

1.   JÄMFÖRELSE MED ANDRA INSTRUMENT FÖR EGET KAPITAL

2.   MINIMIERSÄTTNING FÖR EN INVESTERING AV AKTIEKAPITAL I BAYERNLB

3.   PÅSLAG OCH AVDRAG PÅ GRUND AV TRANSAKTIONENS SÄRSKILDA KÄNNETECKEN

4.   KAPITALBAS OCH ERSÄTTNINGSFAKTORER

VI.   TYSKLANDS REAKTION PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BDB

VII.   SYNPUNKTER FRÅN DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN OCH WESTLB

VIII.   ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN BDB, DELSTATEN BAYERN OCH BAYERNLB

IX.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

1.1.   STATLIGA MEDEL

1.2.   GYNNANDE AV ETT VISST FÖRETAG

a)   Principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

b)   Artikel 295 i EG-fördraget

c)   Ingen ändring av ägarstrukturen

d)   Kapitalbas för ersättningen samt ersättningsposter

i)   Kapitalbas

ii)   Ersättning som faktiskt betalats (ersättningsposter)

e)   Jämförelse med andra instrument för eget kapital

f)   Likviditetsnackdelar

g)   Rimlig ersättning för beloppet på 1,197 miljarder tyska mark

i)   Fastställande av en förväntad minimiersättning för en investering i aktiekapital i BayernLB

ii)   Avdrag på avkastningen på grund av bristande likviditet

iii)   Påslag på avkastningen på grund av överföringens särskilda kännetecken

iv)   Ingen nedsättning av avgiften med stöd av avtalet om en fast ersättning

v)   Ersättning totalt

iv)   Beräkning av en minimiersättning för kapitalbeloppet 1,197 miljarder tyska mark fram till dess att beloppet godkändes av BAKred

h)   Stadgeändring av den 5 mars 2004

i)   Stödinslaget

1.3.   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

1.4.   RESULTAT

2.   FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

3.   INGET BEFINTLIGT STÖD

X.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 260 479 690 euro som Tyskland beviljade Bayerische Landesbank – Girozentrale mellan den 31 december 1994 och den 5 mars 2004 är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tyskland skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

Artikel 3

Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det belopp som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

Räntan skall beräknas på grundval av de bestämmelser som anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (57).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 81, 4.4.2003, s. 13.

(2)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9 (beslut om att inleda förfarandet).

(3)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1. Detta beslut har överklagats av Tyskland (EG-domstolen, C 376/99), av Nordrhein-Westfalen (förstainstansrätten, T 233/99) och av WestLB (förstansinstansrätten, T 228/99). Kommissionen har inlett ett överträdelseförfarande (EG-domstolen, C 209/00).

(4)  Dom i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435.

(5)  Norddeutsche Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 2; Bayerische Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 13; Hamburgische Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 24; Landesbank Hessen-Thüringen: EUT C 73, 26.3.2003, s. 3 och Landesbank Schleswig-Holstein: EUT C 76, 28.3.2003, s. 2.

(6)  Artikel 1 i lagen om grundandet av Bayerische Landesbank Girozentrale.

(7)  Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt Nr. 18/1994, s. 602.

(8)  Bayerischer Landtag, 12. Wahlperiode Drucksache 12/15851, 7 juni 1994.

(9)  Bayerischer Landtag, 12. Wahlperiode Drucksache 12/15851, 7 juni 1994.

(10)  Överföringsavtal mellan delstaten Bayern och Bayerische Landesbank Girozentrale av den 15 december 1994.

(11)  Överföringsavtal av den 28 december 1995 mellan delstaten Bayern och Bayerische Landesbank Girozentrale för den andra delen av överföringen, som i sin helhet avser bestämmelserna i överföringsavtalet av den 15 december 1994.

(12)EGT L 386, 30.12.1989, upphävt och ersatt av direktiv 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(13)EGT L 124, 5.5.1989, upphävt och ersatt av direktiv 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(14)  Enligt kapitaltäckningsdirektivet skall kreditinstitut ha en kapitalbas som uppgår till minst 8 % av deras riskjusterade tillgångsposter, medan det i den gamla tyska regleringen krävdes en kvot på 5,6 %. Denna kvot baserades dock på en snävare definition av kapitalbasen än den som gäller efter det att kapitalbasdirektivet trätt i kraft.

(15)  Konfidentiella uppgifter har utelämnats ur texten och ersatts av hakparenteser och asterisk.

(16)  Numera Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (”BaFin”).

(17)  Skrivelse från BAKred av den 20 december 1996.

(18)  Såsom Tyskland förklarat kan detta leda till ett mindre kontantvärde vid en längre genomsnittlig löptid än ursprungligen planerat och till ett större kontantvärde vid en kortare genomsnittlig löptid. Om det faktiska kontantvärdet hade överskridit det av BAKred godkända och balanserade beloppet på 1,197 miljarder tyska mark, skulle mellanskillnaden bokföras som reserv för utjämning/kompensation av risker på grund av det förändrade kontantvärdet.

(19)  Den enda omständigheten som gjorde att de 1,197 miljarder tyska mark som med stöd av banktillsynslagstiftningen godkändes som övre gräns, till följd av minskningen på [...] tyska mark kom ner till en nivå som var [...] tyska mark lägre, var enligt Tyskland att kontantvärdet 1997 (tillfälligt) hade varit högre än denna övre gräns.

(20)  § 4.3 i överföringsavtalet av den 15 december 1994.

(21)  § 4.1 i överföringsavtalet av den 15 december 1994.

(22)  § 2.1 i överföringsavtalet av den 15 december 1994.

(23)  Se motiveringen till artikel 3 i lagen av den 23 juli 1994 om bildande av bundna tillgångar genom överföring av Treuhand-fordringar tillhöriga delstaten Bayern till Bayerische Landesbank – Girozentrales eget kapital (Bayerischer Landtag, trycksak 12/15851).

(24)  Tyskland hävdade också att utan garantin hade det varit nödvändigt att ge tillgångarna vikten 100 % enligt princip 1 i den tyska banklagen och i princip täcka dem med ett eget kapital på 8 %. Lånefordringarna uppfyllde nämligen de särskilt förmånliga villkoren för att viktas som fastighetskrediter i den mening som avses i lagen om kreditväsendet. Det hade följaktligen varit nödvändigt att täcka den överförda lånevolymen med cirka 400 miljoner tyska mark i eget kapital, vilket hade minskat det godkända beloppet med motsvarande belopp.

(25)  I slutet av 1995 – då den andra delen överfördes – var siffran redan 1,1 miljarder tyska mark enligt den information kommissionen har tillgång till.

(26)  För övrigt betalades en risk- eller ansvarspremie i första hand på grund av förlustrisken i händelse av insolvens. I det fallet vore kapitalet oåterkalleligen förlorat. Vid en löpande (partiell) förlust, dvs. en som inte beror på insolvensen, fanns det alltid en chans att det egna kapitalet kunde fyllas upp på nytt genom vinster.

(27)  För att avvärja inflationseffekter bör avkastningssatsen för en långfristig statsobligation fastställas för varje överföringsperiod, till att börja med utan hänsyn till inflationsförväntningarna. För att beräkna den långfristiga riskfria basräntesatsen adderas därefter den beräknade siffran för de långfristiga genomsnittliga inflationsförväntningarna på 3,60 % till den ”reala basräntesatsen”.

(28)  För jämförelsens skull ger BdB också de teoretiska betavärdena som beräknats med hjälp av Capital Asset Pricing Model (CAPM), vilka, såsom BdB påpekar, knappast skiljer sig från de empiriskt fastställda värdena.

(29)  Bayerischer Landtag, 12. Wahlperiode Drucksache 12/15851 av den 7 juni 1994.

(30)  Dom i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435.

(31)  Se punkt 11 i kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3). Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i ärendena Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(32)  Offentligt ägande i företag – kommissionens ståndpunkt, Bulletin EG 9 – 1984, s. 93 f.

(33)  Dom i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435.

(34)  Förstainstansrättens dom av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435, punkterna 241 och 314.

(35)  Förstainstansrättens dom av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435, punkterna 320 och 335.

(36)  Detta kan inte heller härledas ur lagen och stadgarna. Av dem framgår endast att ”grundkapitalet” skall skaffas fram av de båda aktieägarna i förhållande till deras andelar eller – vad beträffar Sparkassenverband – av sparkassorna själva.

(37)  Dom av den 12 december 2000, T-296/97.

(38)  Dom av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och delstaten Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, II-435, punkt 316.

(39)  Detta ärende skiljer sig därför från WestLB-ärendet, i vilket endast en del av det beräknade kontantvärdet av tillgångarna till stöd för bostadsbyggande som fördes upp som eget kapital i balansräkningen godkändes som eget kapital med stöd banktillsynslagstiftningen.

(40)  I den mån de bundna tillgångarnas kontantvärde var högre än det värde som godkänts med stöd av banktillsynslagstiftningen, blev skillnaden passiverad som reserv och stärkte därmed varken handels- eller tillsynsrättsligt BayernLB:s kapitalbas.

(41)  Tyskland företrädde dessutom under förfarandet ståndpunkten att ett schablonmässigt säkerhetsavdrag (Sicherheitsabschlag) på 25 % skall göras från det kontantvärde som godkändes av BAKred. Utöver de ovannämnda orsaker som skulle ha kunnat leda till fluktuationer i kontantvärdet skulle det också ha kunnat leda till ett lägre kontantvärde, om delstaten hade lagt om sin stödpolitik från lånestöd till exempelvis stödprogram. Då hade banken av säkerhetsskäl aldrig kunnat använda hela beloppet till konkurrensutsatt verksamhet. Kommissionen har bedömt detta argument och funnit att det på grund av det nära samarbetsförhållandet mellan banken och delstaten inte var sannolikt att kontantvärdet skulle minska drastiskt. Mot denna bakgrund verkar det därmed också motiverat att bara ta hänsyn till de faktiska underskridandena av kontantvärdet.

(42)  Vad beträffar garantifunktionen är det inte tidpunkten för avslutandet av räkenskaperna per den 31 december som är avgörande i detta sammanhang. Det avgörande är snarare själva kapitaltillskottet. Utgångspunkten bör vara att en bank åtminstone vid större transaktioner skulle ha underrättat sina fordringsägare om kapitaltillskottet. Enligt kommissionens uppfattning utlöses garantifunktionen redan av det faktum att medlen var uppförda i balansräkningen.

(43)  Skrivelse från Tyskland av den 3 juli 2001, s. 9.

(44)  Skrivelse från Tyskland av den 3 juli 2001, s. 10.

(45)  Som exempel kan nämnas avtalet om ett s.k. återbetalningskrav, om ansvarsprovisionen inte hade betalats under ett visst räkenskapsår därför att detta hade medfört en förlust i balansräkningen (se § 3 i överföringsavtalet).

(46)  Skrivelse från Tyskland av den 3 juli 2001, s. 11.

(47)  I realiteten är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och poster utan risk. Detta berör dock inte kärnan i detta resonemang.

(48)  Situationen ändras inte om man tar i betraktande möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för det primära kapitalet).

(49)  Bekräftat genom förstainstansrättens dom av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, punkterna 321–331.

(50)  Enligt handlingar som den tyska regeringen lagt fram uppgick bolagsskatten 1995 och 1996 till 42 %, till vilket kom solidaritetstillägget på 7,5 %, dvs. totalt 49,5 %. Den totala skattesatsen minskade 1998 till 47,5 %. Det är först sedan 2001 den totala skattesatsen bara utgjort 30,5 %.

(51)  Beslut 2000/392/EG.

(52)  Såsom redan förklarats ovan är det vad garantifunktionen beträffar inte tidpunkten för avslutandet av räkenskaperna per den 31 december som är avgörande i detta sammanhang. Det avgörande är snarare själva kapitaltillskottet (se fotnot 41).

(53)  Se ovan fotnot 49.

(54)  Kommissionen är medveten om att storleken på det belopp som står till förfogande som säkerhet och som i WestLB-beslutet 2000/392/EG anfördes som en ytterligare grund för en höjning, är mindre i fallet BayernLB och därför har mindre betydelse i detta ärende.

(55)  Enligt handlingar som den tyska regeringen lagt fram uppgick bolagsskatten 1995 och 1996 till 42 %, till vilket kom solidaritetspåslaget på 7,5 %, dvs. totalt 49,5 %. Den totala skattesatsen minskade 1998 till 47,5 %. Sedan 2001 har den totala skattesatsen dock endast varit 30,5 %.

(56)  Denna rapport lades den 23 november 1998 fram för ekonomi- och finansministerrådet, men har inte offentliggjorts. Den kan fås från kommissionens generaldirektorat för konkurrens och läsas på kommissionens webbplats på Internet.

(57)EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Åtgärder som planeras eller redan genomförts för att återkräva stödet

3.   Stöd som redan återvunnits

----

(1)

(2)  Stödbelopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttobidragsekvivalenter).

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om ett stöd som Tyskland beviljat till förmån för Hamburgischen Landesbank – Girozentrale, numera HSH Nordbank AG

[delgivet med nr K(2004) 3928]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/740/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter det att medlemsstaten och andra berörda parter har givits tillfälle att yttra sig i enlighet med ovanstående bestämmelser (1) och med beaktande av de synpunkter som därvid lämnats, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   NÄRMARE BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

III.   SKÄL FÖR INLEDANDE AV FÖRFARANDET

IV.   SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND

V.   BDB:S SYNPUNKTER

VI.   TYSKLANDS REAKTION PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BDB

VII.   ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN BDB, FHH OCH HSH NORDBANK

VIII.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   PRINCIPFRÅGAN OM PRESKRIPTION

2.   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

2.1.   Statliga medel och gynnande av ett visst företag

a)   Principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

b)   Artikel 295 i EG-fördraget

c)   Ägarstruktur

d)   Ersättning samt ersättningsposter för överföringen av 659,4 miljoner tyska mark till HLB:s kapitalreserv

e)   Ersättning för passivt delägande

f)   Stödets upphörande

g)   Stödinslaget

2.2.   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater

2.3.   Resultat

3.   FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

IX.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 90,75 miljoner euro som Tyskland beviljade Hamburgische Landesbank – Girozentrale, numera HSH Nordbank AG, från den 1 januari 1993 till den 1 juni 2003 är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tyskland skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som nämns i artikel 1 och som olagligen ställts till stödmottagarens förfogande.

Artikel 3

Beloppen skall återkrävas utan dröjsmål i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det belopp som skall återkrävas skall innefatta ränta, som skall löpa från den dag det otillåtna stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det återbetalas.

Räntan skall beräknas på grundval av de bestämmelser som anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (41).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 81, 4.4.2003, s. 24.

(2)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1.

(3)  REG 2003, s. II-435.

(4)  Se fotnot 1.

(5)  LSH är en offentligrättslig institution med egen rättskapacitet och med en balansomslutning på ca 100 miljarder euro och ca 200 anställda 1998. LSH ägs sedan 1994 av WestLB (39,9 %), delstaten Schleswig-Holstein (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %) och Landesbank Baden-Württemberg (10 %).

(6)EGT L 386, 30.12.1989, s. 14, ersatt av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (EGT L 126, 26.5.2000, s. 1).

(7)EGT L 124, 5.5.1989, s. 16, ersatt av direktiv 2000/12/EG.

(8)  Enligt kapitaltäckningsdirektivet skall kreditinstitutens kapitalbas uppgå till minst 8 % av deras riskjusterade tillgångsposter, medan det i den gamla tyska bestämmelsen krävdes en kvot på 5,6 %. Denna kvot byggde dock på en snävare definition av egna medel än den som gäller sedan kapitalbasdirektivet trädde i kraft.

(9)  Konfidentiella uppgifter har utelämnats ur texten eller ersatts av hakparentes och asterisk.

(10)  I den nya lagen om HLB som gäller sedan 1997 föreskrivs inte längre någon maximal utdelning. Enligt den information som lämnats har utdelningen sedan dess mer än fördubblats och uppgick 1999 till ca 21 %.

(11)EUT C 307, 13.11.1993, s. 3 punkt 11.

(12)EGT L 83, 27.3.1999, s. 1, ändrad genom anslutningsakten 2003.

(13)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9.

(14)EGT C 239, 4.10.2002, s. 12.

(15)  REG 2003, s. II-1789.

(16)  För att avvärja inflationseffekter bör avkastningssatsen för en långfristig statsobligation fastställas för varje överföringsperiod, till att börja med utan hänsyn till inflationsförväntningarna. För att beräkna den långfristiga riskfria basräntesatsen adderas därefter den beräknade siffran för de långfristiga genomsnittliga inflationsförväntningarna på 3,60 % till den ”reala basräntesatsen”.

(17)  Domen i mål T-369/00 (”Scott”), se fotnot 16.

(18)  Samma som föregående.

(19)  Samma som föregående, punkt 57.

(20)  Se fotnot 3.

(21)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG om offentliga företag inom tillverkningssektorn, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, punkt 11. Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i ärendena Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(22)  Se fotnot 3, punkt 206 ff.

(23)  Se fotnot 2, punkt 161 ff.

(24)  Se fotnot 3, punkt 241, 314.

(25)  WestLB-domen, punkt 245.

(26)  WestLB-domen, punkt 246.

(27)  Se fotnot 2, punkt 199.

(28)  I själva verket är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och riskfria poster. Detta berör dock inte kärnan i detta resonemang.

(29)  Situationen ändras inte om man tar i betraktande möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för det primära kapitalet).

(30)  Den riskfria basräntesatsen beräknades med hjälp av Deutsche Börse AG:s REX10 Performance-index, som är en allmänt erkänd källa.

(31)  Enligt handlingar som den tyska regeringen lagt fram uppgick bolagsskatten 1992 till 46 %, till vilket kom solidaritetspåslaget på 3,75 % (dvs. totalt 49,75 %). Den totala skattesatsen sjönk 1993 till 46 % och uppgick mellan 1994 och 2000 till 49,5 %. Från och med 2001 uppgick den totala skattesatsen till 30 %.

(32)  Se fotnot 2, punkt 221.

(33)  Se fotnot 2, punkt 199.

(34)  Avgörande här är i varje fall inte påslaget på avkastningen för tyska statsobligationer, utan på swappar, eftersom swappspreaden på tyska statsobligationer i hög grad är beroende av utbud och efterfrågan på swappmarknaden, inte av överläggningar om kreditvärdighet.

(35)  Med hänsyn till upprepade fall av turbulens på finansmarknaderna – bl.a. krisen på tillväxtmarknaden i mitten av 1997 – och följderna av kommissionens stödförfarande mot WEST LB, torde den riskpremie som en investerare skulle ha krävt för tidsbegränsade passiva innehav i HLB i slutet av 1992 i verkligheten ha varit betydligt lägre än vad som framgår på grundval av marknadsförhållandena i slutet av 1997.

(36)  Jfr Lehman Brothers, Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen, 8.7.1997, s. 4 och bilaga II, s. 27. I rapporten anges dock främst de stora, tyska privata affärsbankernas (Deutsche Bank, Dresdner Bank osv.) emissioner, som vid denna tidpunkt hade en större affärsrisk än HLB.

(37)  Jfr Lehman Brothers, Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen, 8.7.1997, s. 4.

(38)  I själva verket är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och riskfria poster. Detta berör dock inte kärnan i detta resonemang.

(39)  Sedan den 1 januari 1999 omvandlas mark mot euro till kursen 1,95583. De årliga uppgifterna om stödinslaget i tabellen skall räknas om enligt denna kurs vid beräkningen av det totala stödbelopp som skall krävas tillbaka.

(40)  Denna rapport presenterades den 23 november 1998 för ekonomi- och finansministerrådet, men har inte offentliggjorts. Den kan fås från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, och på kommissionens webbplats på Internet.

(41)EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Åtgärder som planeras eller redan genomförts för att återkräva stödet

3.   Redan återkrävda belopp

----

(1)

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter)

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om ett stöd som Tyskland beviljat till förmån för

Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, nu HSH Nordbank AG

[delgivet med nr K(2004) 3930]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/741/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter det att medlemsstaten och andra berörda parter har givits tillfälle att yttra sig i enlighet med ovanstående bestämmelser (1) och med beaktande av de synpunkter som därvid lämnats, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   NÄRMARE BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   LANDESBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN GIROZENTRALE

2.   ÖVERFÖRINGEN AV WKA:S OCH WAK:S TILLGÅNGAR OCH DEN SÄRSKILDA FASTIGHETSRESERVEN TILL LSH

2.1.   UPPRÄTTANDE OCH UTVECKLING AV INVESTITIONSBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN

2.2.   ÖVERFÖRINGEN AV WKA TILL LSH

2.3.   ÖVERFÖRINGEN AV WAK TILL LSH

2.4.   ÖVERFÖRINGEN AV DEN SÄRSKILDA FASTIGHETSRESERVEN TILL LSH

3.   KAPITALKRAV ENLIGT KAPITALBASDIREKTIVET OCH KAPITALTÄCKNINGSDIREKTIVET

4.   FÖLJDERNA AV ÖVERFÖRINGARNA TILL LSH

4.1.   ÖVERFÖRINGEN AV WKA:S OCH WAK:S TILLGÅNGAR TILL LSH

4.2.   ÖVERFÖRINGEN AV DE DELSTATSÄGDA FASTIGHETSTILLGÅNGARNA TILL LSH

5.   ERSÄTTNING FÖR DET ÖVERFÖRDA EGNA KAPITALET

5.1.   ERSÄTTNING FÖR WKA:S OCH WAK:S TILLGÅNGAR

5.2.   ERSÄTTNINGEN FÖR FASTIGHETSTILLGÅNGARNA

III.   SKÄL FÖR INLEDANDE AV FÖRFARANDET

IV.   SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND OCH LSH

V.   SYNPUNKTER FRÅN BDB

VI.   TYSKLANDS REAKTION PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BDB OCH NYA SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND

VII.   YTTRANDE FRÅN DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN OCH WESTLB

VIII.   ÖVERENSKOMMELSEN MELLAN BDB, DELSTATEN SCHLESWIG-HOLSTEIN OCH HSH NORDBANK

IX.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

1.   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

1.1.   STATLIGA MEDEL

1.2.   GYNNANDE AV ETT VISST FÖRETAG

a)   Principen om privata investerare i en marknadsekonomi

b)   Artikel 295 i EG-fördraget

c)   Ingen ändring av ägarstrukturen

d)   Kapitalbas för ersättningen

e)   Jämförelse med andra instrument för eget kapital

f)   Likviditetsnackdelar

g)   Rimlig ersättning

h)   Synergieffekter

i)   Lagändring av den 1 juni 2003

j)   Stödinslaget

1.3.   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATER

1.4.   RESULTAT

2.   FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

3.   INGET BEFINTLIGT STÖD

X.   SLUTSATSER

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 432,3 miljoner euro som Tyskland beviljade Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, numera HSH Nordbank AG, mellan den 1 januari 1999 och den 31 maj 2003 är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Tyskland skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

Artikel 3

Beloppen skall återkrävas utan dröjsmål i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det belopp som skall återkrävas skall innefatta ränta, som skall löpa från den dag det otillåtna stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det återbetalas.

Räntan skall beräknas på grundval av de bestämmelser som anges i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (46).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut genom att fylla i frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att följa detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 76, 28.3.2003, s. 2.

(2)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9.

(3)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1. Beslutet överklagades av Tyskland (mål C-376/99), Nordrhein-Westfalen (mål T233/99) och WestLB (mål T-228/99). Kommissionen har inlett ett överträdelseförfarande (mål C-209/00).

(4)  REG 2003, s. II-435.

(5)  Norddeutsche Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 2; Bayerische Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 13; Hamburgische Landesbank: EUT C 81, 4.4.2003, s. 24 och Landesbank Hessen-Thüringen: EUT C 73, 26.3.2003, s. 3.

(6)  Jfr investmentbankens verksamhetsberättelse 1998, s. 1.

(7)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 84.

(8)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 89.

(9)  Konfidentiell uppgift.

(10)  Meddelande från Tyskland av den 30 september 2004.

(11)  Numera Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (”BaFin”).

(12)EGT L 386, 30.12.1989, s. 14. Ersatt av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (EGT L 126, 26.5.2000, s. 1).

(13)EGT L 124, 5.5.1989, s. 16, ersatt av direktiv 2000/12/EG.

(14)  Egentligen borde de nya kapitaltäckningskraven ha trätt i kraft redan den 1 januari 1993. Ikraftträdandet försenades i Tyskland.

(15)  Enligt kapitaltäckningsdirektivet skall kreditinstitutens kapitalbas uppgå till minst 8 % av deras riskjusterade tillgångsposter, medan det i den gamla tyska bestämmelsen krävdes en kvot på 5,6 %. Denna kvot byggde dock på en snävare definition av kapitalbas än den som gäller sedan kapitalbasdirektivet trädde i kraft

(16)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 90.

(17)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 91.

(18)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 94.

(19)  Se fotnot 3, punkt 64.

(20)  Skrivelse från BAKred av den 25 maj 1999.

(21)  Meddelande från Tyskland av den 3 maj 2001, s. 2.

(22)  Meddelanden från Tyskland av den 8 december 1999, s. 96 och av den 29 oktober 2003, s. 18.

(23)  Meddelanden från Tyskland av den 14 april 2003, bilaga 1, och av den 30 september 2004.

(24)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 86.

(25)  Meddelande från Tyskland av den 8 december 1999, s. 88.

(26)  Meddelande från Tyskland av den 29 oktober 2003, s. 2.

(27)  I LSH:s verksamhetsberättelse för 1990 anges på s. 28 värden mellan 8,8 % och över 9 %. I 1991 års verksamhetsberättelse anges på s. 27 värden för detta år på mellan 8,4 % och 9,17 %. Eftersom överföringen av WAK:s och WKA:s tillgångar skedde den 1 januari 1991, hade överenskommelsen om en marknadsmässig ersättning byggt på den då kända avkastningen för 1990.

(28)  För övrigt betalades en risk- eller ansvarspremie i första hand på grund av förlustrisken i händelse av insolvens. I det fallet vore kapitalet oåterkalleligen förlorat. Vid en löpande (partiell) förlust, dvs. en som inte beror på insolvensen, fanns det alltid en chans att det egna kapitalet kunde fyllas upp på nytt genom vinster.

(29)  För att avvärja inflationseffekter bör avkastningssatsen för en långfristig statsobligation fastställas för varje överföringsperiod, till att börja med utan hänsyn till inflationsförväntningarna. För att beräkna den långfristiga riskfria basräntesatsen adderas därefter den beräknade siffran för de långfristiga genomsnittliga inflationsförväntningarna på 3,60 % till den ”reala basräntesatsen”.

(30)  För jämförelsens skull ger BdB också de teoretiska betavärdena som beräknats med hjälp av Capital Asset Pricing Model (CAPM), vilka, såsom BdB påpekar, knappast skiljer sig från de empiriskt fastställda värdena.

(31)  Se fotnot 4.

(32)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG om offentliga företag inom tillverkningssektorn, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, punkt 11. Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i ärendena Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(33)  Se fotnot 4, punkt 206 ff.

(34)  Se fotnot 3, punkt 161 ff.

(35)  Se fotnot 4, punkterna 241 och 314.

(36)  Se fotnot 4, punkterna 320 och 335.

(37)  Detta ärende skiljer sig därför från WestLB-ärendet, i vilket endast en del av det beräknade kontantvärdet av tillgångarna till stöd för bostadsbyggande som fördes upp som eget kapital i balansräkningen godkändes som eget kapital med stöd banktillsynslagstiftningen.

(38)  Se fotnot 3, punkt 19.

(39)  I själva verket är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och riskfria poster. Detta berör dock inte kärnan i detta resonemang.

(40)  Situationen ändras inte om man tar i betraktande möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för det primära kapitalet).

(41)  Bekräftat genom förstainstansrättens dom. Jfr fotnot 4, punkterna 321–331.

(42)  Partena använde de beräknade riskfria räntesatserna för REX10 Performance Index på den tyska börsen.

(43)  Se fotnot 3, punkt 221.

(44)  IB-kapitalet fördes enligt balansräkningen över den 1 januari 1991 och stod under de 8 första månaderna av 1991 till förfogande för LSH som garantifunktion. Efter godkännande av BAKred, dvs. under de sista 4 månaderna av 1991, kunde det även användas till konkurrensutsatt verksamhet.

Sedan den 1 januari 1999 omvandlas tyska mark mot euro till kursen 1,95583. Denna kurs har använts för att räkna om beloppen i mark till euro.

(45)  Denna rapport presenterades den 23 november 1998 för ekonomi- och finansministerrådet, men har inte offentliggjorts. Den kan erhållas från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, och på kommissionens webbplats på Internet.

(46)EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT

1.   Beräkning av det belopp som skall återkrävas

2.   Åtgärder som planeras eller redan genomförts för att återkräva stödet

3.   Redan återkrävda belopp

----

(1)

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter)

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 oktober 2004

om statligt stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale

[delgivet med nr K(2004) 3931]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/742/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av EES-avtalet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter,

och av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   INGÅENDE BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

1.   HELABA

2.   ÖVERFÖRINGEN AV DE SÄRSKILDA FONDMEDLEN ”BOSTADS- OCH FRAMTIDSINVESTERING” SOM PASSIVT DELÄGANDE TILL HELABA

3.   KAPITALFORDRINGAR ENLIGT KAPITALBASDIREKTIVET OCH KAPITALTÄCKNINGSDIREKTIVET

4.   ÖVERFÖRINGENS EFFEKTER PÅ HELABAS KAPITALBAS

5.   ERSÄTTNING FÖR DET KAPITAL SOM ÖVERLÅTITS

6.   SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

III.   TYSKLANDS SYNPUNKTER

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

1.   SYNPUNKTER FRÅN KLAGANDEN BDB

1.1.   JÄMFÖRELSE MED ANDRA INSTRUMENT FÖR EGNA MEDEL

1.2.   MÖJLIGHET TILL AVDRAG I DEKLARATIONEN

1.3.   MINIMIERSÄTTNING FÖR EN AKTIEKAPITALINVESTERING I EN DELSTATSBANK

1.4.   PREMIER OCH AVDRAG PÅ GRUND AV TRANSAKTIONERNAS SÄRSKILDA FÖRUTSÄTTNINGAR

1.5.   KAPITALBAS OCH ERSÄTTNINGSELEMENT

2.   SYNPUNKTER FRÅN DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN OCH WESTLB

V.   TYSKLANDS REAKTION PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BDB

VI.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

1.   STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

1.1.   STATLIGA MEDEL

1.2.   GYNNANDE AV ETT VISST FÖRETAG

a)   Den marknadsekonomiska investerarprincipen

b)   Rättslig och ekonomisk definition av det tillhandahållna kapitalet

(c)   Fastställande av den normgivande kapitalbasen

d)   Rimlig ersättning för det investerade kapitalet och jämförelse med den ersättning som faktiskt utbetalats

1)   Låg den avtalade ersättningen för det kapital som skulle användas till konkurrensutsatt verksamhet i linje med den som tillämpas på marknaden?

aa)   Inledande anmärkningar

bb)   Ligger den avtalade ursprungliga ersättningen på 1,2 % årligen i linje med marknaden (inom ramen för marknadsjämförelsen motsvarar denna procentsats 1,43 % efter det att hänsyn tagits till skatten på näringsverksamhet)?

cc)   Ligger det avtalade permanenta tillägget på 0,2 % årligen i linje med marknaden (inom ramen för marknadsjämförelsen motsvarar denna procentsats 0,23 % efter det att hänsyn tagits till skatten på näringsverksamhet)?

dd)   Rimlig hänsyn till likviditetsnackdelar

2)   Fastställande av dels en minimiersättning för det kapital som krävs för att täcka den allmännyttiga investeringsverksamheten, dels det kapital som på grund av den s.k. progressiva modellen inte används i den konkurrensutsatta verksamheten

e)   Stödinslaget

f)   Preliminärt resultat

1.3.   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATER

1.4.   RESULTAT

2.   BEDÖMNING AV FÖRENLIGHETEN MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

3.   INGET KVARVARANDE STÖD

VII.   SLUTSATSER

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Avståendet från en rimlig ersättning på 0,3 % årligen (före bolagsskatt) för den del av det från delstaten Hessen till Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale överförda kapitalet, och som denna kunde använda som garanti fr.o.m. den 31 december 1998, är ett stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden.

2.   Det stöd som omnämns i ovanstående stycke uppgår under perioden från den 31 december 1998 till den 31 december 2003 till 6,09 miljoner euro.

Artikel 2

1.   Tyskland skall senast den 31 december 2004 upphöra med det stöd som avses i artikel 1.

2.   Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren. Återkravsbeloppet omfattar följande:

Artikel 3

Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

Räntan beräknas på grundval av bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (51).

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut och med hjälp av frågeformuläret i bilagan underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 72, 26.3.2003, s. 3.

(2)EGT C 140, 5.5.1998, s. 9 (Meddelande om att inleda förfarandet).

(3)EGT L 150, 23.6.2000, s. 1. Mot detta beslut riktades klagomål från Tyskland (mål C-376/99), Nordrhein-Westfalen (mål T-233/99) och WestLB (mål T-228/99). Kommissionen väckte talan om fördragsbrott (mål C-209/00).

(4)  Beslut av den 6 mars 2003 i förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och Land Nordrhein-Westfalen, REG 2003, II-435.

(5)  NordLB: EUT C 81, 4.4.2003, s. 2; BayernLB: EUT C 81, 4.4.2003, s. 13; HLB: EUT C 81, 4.4.2003, s. 24; Helaba: EUT C 73, 26.3.2003, s. 3 och LBKiel: EUT C 76, 28.3.2003, s. 2.

(6)  Förtroliga uppgifter markeras nedan med [...].

(7)EGT L 386, 30.12.1989, upphävt och ersatt genom direktiv 2000/12/EG, EGT L 126, 26.5.2000.

(8)EGT L 124, 5.5.1989, upphävt och ersatt genom direktiv 2000/12/EG.

(9)  Skrivelse från Tyskland av den 23 juni 2004, s. 2–7.

(10)  Jfr Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, s. 25: delbelopp med rörlig ränta ur det passiva delägande på 700 miljoner amerikanska dollar med en löptid på tio år som Deutsche Bank tog upp i januari 1998.

(11)  Jfr Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, s. 25: delbelopp med rörlig ränta ur det passiva delägande på 1000 miljoner amerikanska dollar med en löptid på 32 år som Deutsche Bank tog upp i januari 1998.

(12)  Se figur i bilaga 15 till Tysklands skrivelse av den 9 april 2003.

(13)  För att kunna räkna bort inflationseffekten måste avkastningen från långfristiga statsobligationer fastställas för respektive transfereringsperiod. För att kunna uppskatta den långfristiga riskbefriade grundläggande räntenivån måste uppskattningen av den långfristiga genomsnittligt förväntade inflationen på 3,60 % läggas till.

(14)  I jämförelsesyfte anger BdB också de teoretiska betavärdena uträknade enligt Capital Asset Pricing Model (CAPM), vilka enligt förbundets uträkningar, knappast avviker från de empiriskt framtagna uppgifterna.

(15)  [...] lyder påföljande sätt: ”[...]”

(16)  Se Börsenzeitung av den 7 november 2003 och International Financial Review av den 22 november 2003.

(17)

(18)  Utgående från att hela beloppet räknas in i det primära kapitalet.

(19)  Inkl. kumulativa preferensaktier efter upplösning av Treuhandföretag.

(20)  Dom i förenade målen T-228/99 och Tyskland-233/99.

(21)  Se punkt 11 i kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EUT C 307, 13.11.1993, s. 3). Visserligen gäller detta meddelande uttryckligen tillverkningsindustrin, men principen gäller utan tvivel på samma sätt alla andra branscher. Beträffande finansiella tjänster har detta bekräftats i en rad beslut av kommissionen, t.ex. i fallen Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28) och GAN (EGT L 78, 16.3.1998, s. 1).

(22)  WestLB-domen, punkt 206 ff.

(23)  Förtrolig uppgift som här motsvarar bank I.

(24)  Förtrolig uppgift som här motsvarar bank II.

(25)  Förtrolig uppgift som här motsvarar bank III.

(26)  Förtrolig uppgift som här motsvarar bank IV.

(27)  Förtrolig uppgift som här motsvarar bank V.

(28)  Meddelande från tyska regeringen av den 1 oktober 2004, s. 16.

(29)  Svar från Tyskland av den 23 juni 2004, s. 12.

(30)  Svar från Tyskland av den 23 juni 2004, s. 12, bilaga 29/2004. Fitch Ratings: Bank Rating Methodology: May 2004, S. 12: ”Principal considerations are profitability, balance sheet integrity (including capitalisation), franchise, management, operating environment, consistency, as well as size (in terms of a bank’s equity capital)”.

(31)  Tyskland menar, som redan framgått, att skälet till detta är att de tillsynsrättsliga miniminormerna för kapitaltäckningsgraden (det primära kapitalets täckningsgrad var 4,0 % och den totala kapitaltäckningsgraden 8,0 %) gott och väl var uppfyllda under den aktuella perioden, vilket är en stor skillnad mot WestLB. Under 1997, dvs. före införlivandet, låg kapitaltäckningsgraden för Helabakoncernens primära kapital på 4,8 % medan samma siffra för själva Helabainstitutet var 5,0 %, alltså helt enligt förklaring I till paragraf 10a i tyska banklagen. Helt i enlighet med de principer som tillämpas av Banken för internationell betalningsutjämning låg täckningsgraden för primärt kapital (tier I) 1997 på 5,4 %. Den totala täckningsgraden och täckningsgraden för eget kapital låg 1997 på 8,9 % respektive 9,6 % för koncernen och 9,2 % för själva institutet. Inte heller med avseende på den tillväxt som väntats för Helaba under följande budgetår var det nödvändigt att ta upp eget kapital i storleksordningen 264,4 miljoner euro.

(32)  Se Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, bilagorna 15 och 16. Uppgifterna gäller refinansieringspremien för Eurobanker jämfört med federala lån och refinansieringspremien för bankobligationer (tioåriga obligationer) jämfört med federala lån. I brist på uppgifter om motsvarande refinansieringspremie, jämfört med amerikanska statsobligationer, och på grundval av den principiella möjligheten till ekonomisk jämförelse använder kommissionen den tidigare omnämnda korridoren för refinansieringspremier också för amerikanska statsobligationer, eftersom det inte är de exakta sifferuppgifterna utan storleksordningen som är avgörande vid beräkningen av korridoren för den relevanta ansvarspremien.

(33)  Se särskilt Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, bilagorna 2–4, 8–12 och 17–18.

(34)  Korrigering genom kommissionens avdrag på grundval av de uppgifter som Tyskland ställt till förfogande.

(35)  Refinansieringspremie jämfört med amerikanska statsobligationer med samma löptid, se Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, s. 27.

(36)  Delutbetalningen till fast ränta, samma villkor.

(37)  Refinansieringspremie jämfört med amerikanska statsobligationer med samma löptid, se Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, s. 27.

(38)  Tysklands svar av den 23 augusti 2004, bilaga 6.

(39)  Svar från Tyskland av 23 augusti 2004, s. 11–12. I fråga om de privata banker i Tyskland, [...], [...] och [...] som anges där [...] steg denna andel från omkring 5 % år 1998 till omkring 20–30 % år 2003. Enligt uppgift från Tyskland ligger emellertid Helabas andel inom den bandbredd på 33 % – 72 % som kan iakttas hos delstatsbankerna.

(40)  Detta innebär inte automatiskt att delstaten ”för evigt” har förbundit sig till Helaba eller att den aldrig mer kan komma att förfoga över medlen i det passiva delägandet. Dessutom kan delstaten mot en särskild avgift och med Helabas godkännande avträda sina rättigheter i det passiva delägandet till en tredje part. Det passiva delägandets fungibilitet har alltså inte nödvändigtvis reducerats till noll.

(41)  Se särskilt Tysklands ställningstagande av den 9 april 2003, bilagorna 2–4, 8–12 och 17–18.

(42)  Korrigering genom kommissionens avdrag på grundval av de uppgifter som Tyskland ställt till förfogande.

(43)  Refinansieringspremie jämfört med amerikanska statsobligationer med samma löptid, se Tysklands skrivelse av den 9 april 2003, s. 27.

(44)  Svar från Tyskland av den 9 april 2004, s. 28.

(45)  Ersättningspåslaget för Deutsche Banks perpetuals (avtalad fast ersättning på 6,60 %) sätts här till 1,94 % årligen på de tioåriga tyska statliga obligationslånen, för att den lättare skall kunna jämföras med Dresdner Banks tolvåriga passiva delägande (1,65 % över de tioåriga tyska statliga obligationslånen) och ge en uppfattning om varaktighetspremiens storlek. I tabellen ovan sätts däremot ersättningspåslaget för samma perpetual till 1,15 % årligen på trettioåriga tyska statliga obligationslån, eftersom dessa motsvarar den aktuella perioden (enligt marknaden kan trettioåriga lån i princip anses vara permanenta). Ersättningspåslaget för trettioåriga statliga lån är lägre, eftersom långsiktiga (trettioåriga) lån vid normal ränteutveckling – såsom i detta fall – ger en högre avkastning än kortsiktiga (tioåriga) och därmed utgör en större avdragspost från den avtalade fasta ersättningen på 6,60 % årligen.

(46)  I verkligheten är situationen naturligtvis mycket mer komplicerad, exempelvis på grund av poster utanför balansräkningen, olika riskvikter för tillgångar och poster utan risk. Det berör dock inte resonemanget i princip.

(47)  Situationen ändras inte om man beaktar möjligheten att skaffa supplementärt kapital till samma belopp som det primära kapitalet (faktor 25 i stället för 12,5 för primärt kapital).

(48)  Anmärkning avseende punkt 6) Säkerhetsrabatt p.g.a. lägre preliminära uppgifter i balansräkningen den 31 december 1998: Enligt uppgift från Tyskland () hade banktillsynens granskningsarbete ännu inte avslutats den 31 december 1998, varför ett belopp på 1 023 miljoner euro (2 000 miljoner mark) i ett första skede fördes upp balansräkningen. Det belopp på 1 264 miljoner euro som blev resultatet av granskningsprocessen fördes omedelbart upp och kom därmed med i bokslutet för 1999. Mot bakgrund av detta förfarande anser kommissionen det vara rimligt att för Helabas vidkommande räkna med en säkerhetsrabatt på den ersättning som skall betalas för 1999 års kapitalbas. Vid kreditvärdighetsbedömningen 1999 använde sig Helabas fordringsägare av uppgifterna i årsbokslutet 1998, med det tillfälligt anföra lägre beloppet på 1 023 miljoner euro för det passiva delägandet. År 1999 skall därför ersättning i form av växelborgenavgiften på 0,3 % årligen (före skatt), dvs. [...] miljoner euro endast utgå för differensen mellan detta belopp och det primära kapital som enligt den progressiva modellen kan investeras i konkurrensutsatt verksamhet. För de följande åren motsvarar värdet i balansräkningen från föregående år det värde på det passiva delägandet som anges i årsbokslutet.

(49)  Svar från Tyskland av den 23 augusti 2004, s. 6–7.

(50)  Denna rapport presenterades den 23 november 1998 för ekonomi- och finansministerrådet, men har inte offentliggjorts. Den kan erhållas från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, och på kommissionens webbplats på Internet.

(51)EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 januari 2006

om det statliga stöd som Nederländerna beslutat att bevilja till förmån för AZ och AZ Vastgoed BV

[delgivet med nr K(2006) 80]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/743/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och efter att ha beaktat de yttranden som inkommit (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   BESKRIVNING

III.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas det formella undersökningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget som inleddes den 23 juli 2003 mot AZ och AZ Vastgoed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 25 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 266, 5.11.2003, s. 8.

(2)EUT C 266, 5.11.2003, s. 8.

(3)  Gerechtshof Amsterdam, 1.4.2004, LJN: AO6912, 206/03 KG (www.rechtspraak.nl).

(4)EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 mars 2006

Om det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG

[delgivet med nr K(2006) 641]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/744/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2.1 i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter,

och av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   BESKRIVNING AV STÖDET

2.1.   Det stödmottagande företaget

2.2.   Projektet

2.3.   Den finansiella åtgärden

III.   SKÄL TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

IV.   KOMMENTARER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1.   Rathscheck och Theis–Böger

4.2.   Konkurrent som vill förbli anonym

V.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

VI.   BEDÖMNING

6.1.   Förekomst av stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

6.2.   Undantag enligt artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget

VII.   SLUTSATS

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG till ett belopp av 416 683 euro är enligt artikel 87.3 c förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG till ett belopp av 285 410 euro är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 3

1.   Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det olagligt beviljade stöd som avses i artikel 2.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Den ränta som skall återkrävas enligt punkt 2 skall beräknas enligt artiklarna 9 och 11 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (9).

4.   Tyskland skall formellt anmoda den i artikel 2 nämnda stödmottagaren att inom två månader från delgivningen av detta beslut återbetala det olagliga och oförenliga stödet med upplupen ränta.

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet, och skall för ändamålet använda det formulär som fogas som bilaga till detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 8 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 282, 19.11.2004, s. 3.

(2)  Se fotnot 1.

(3)EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(4)  Summan är inte helt exakt, vilket beror på avrundning.

(5)EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

(6)EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(7)EUT L 63, 28.2.2004, s. 22.

(8)  Summan är inte helt exakt, vilket beror på avrundning.

(9)EUT L 140, 30.11.2004, s. 1.

----

BILAGA

UPPGIFTER OM VERKSTÄLLANDET AV KOMMISSIONENS BESLUT K(2006) 641

1.   Beräkning av det belopp som skall betalas tillbaka

2.   Planerade och redan vidtagna åtgärder för att kräva tillbaka stödet

3.   Redan återkrävda belopp

----

(1)

(2)  Belopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttostödsekvivalenter)

(3)

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 mars 2006

om statligt stöd till Frankrike för undsättning och omstrukturering av företaget Air Lib

[delgivet med nr K(2006) 649]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/745/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

IV.   FRANKRIKES SYNPUNKTER

VI.   SLUTSATSER

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget som påbörjades den 21 januari 2003 mot företaget Société d''exploitation AOM Air Liberté, kallat Air Lib, förklaras härmed avslutat.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Bryssel den 8 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

----

(1)  Beslut av den 21 januari 2003, offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning, 11.4.2003, s. 11.

(2)  Se fotnot på sidan 1.

(3)EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

----

----

KOMMISSIIONENS BESLUT

av den 4 april 2006

om den stödordning som Nederländerna planerar att genomföra inom ramen för projektet Marktpassageplan in Haaksbergen Stöd nr C 33/2005 (f.d. N 277/2004)

[delgivet med nr K(2006) 1184]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/746/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

2.   BESKRIVNING

2.1.   Projektet

2.2.   Offentligt stöd

2.3.   Stödmottagarna

2.4.   Relevanta marknader

3.   SKÄLET TILL ATT INLEDA DET FORMELLA UNDERSÖKNINGSFÖRFARANDET

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

5.   SYNPUNKTER FRÅN NEDERLÄNDERNA

6.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

6.1.   Förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

6.2.   Förenlighet med den gemensamma marknaden

7.   SAMMANFATTNING

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den kostnadsfria överlåtelsen av tomter (åtgärd 2) som Nederländerna planerar att genomföra till förmån för de byggföretag som är inbegripna i projektet Marktpassageplan i Haaksbergen, utgör inget statligt stöd, eftersom den kommer att genomföras tillsammans med en större kostnadsfri överföring i motsatt riktning (åtgärd 2 a).

Försäljningen av tomter och byggnader till dessa företag (åtgärd 4) innebär inte heller något statligt stöd.

Artikel 2

Bidraget på 2 984 000 euro (åtgärd 1) och den 35 % täckningen av de möjliga kostnaderna i samband med skadeståndskrav på grundval av artikel 49 i plan- och bygglagen (Wet op de Ruimtelijke Ordening) (åtgärd 3), som Nederländerna planerar att bevilja de företag som är inbegripna i projektet Marktpassageplan, utgör statligt stöd.

Artikel 3

Den del av det stöd som avses i artikel 2 och som täcker den faktiska projektförlust som i efterhand beräknas av en oberoende revisor är förenlig med den gemensamma marknaden.

Den del av det stöd som avses i artikel 2 och som överstiger den faktiska projektförlust som i efterhand beräknas av en oberoende revisor är oförenlig med den gemensamma marknaden.

Artikel 4

Nederländerna skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut är riktat till Konungariket Nederländerna.

Bryssel den 4 april 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 333, 29.12.2005, s. 2.

(2)  De sex byggföretagen har nu förvärvat omkring 90 % av de nödvändiga tomterna från tidigare enskilda ägare.

(3)  Kommissionens meddelande ”Rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden upphör att gälla”, EGT C 119, 22.5.2002, s. 21.

(4)  Överlåtelse till byggföretagen: 674 m2 × 135 euro = 90 990 euro; överlåtelse till kommunen: 1 077 m2 × 135 euro = 145 395 euro.

(5)EGT C 71, 11.3.2000, s. 14.

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 april 2006

om det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Euromoteurs (C 1/2005 (f.d. N 426/2004))

[delgivet med nr K(2006) 1540]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/747/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1.   Stödmottagaren

2.2.   Marknaden

2.3.   Omstruktureringsplanen

2.4.   Beskrivning av stödet

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET I ARTIKEL 88.2 I FÖRDRAGET

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OCH KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

5.   BEDÖMNING

5.1.   Förekomst av statligt stöd

5.2.   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Euromoteurs, till ett belopp av 2 miljoner euro, 2,25 miljoner euro eller 2,65 miljoner euro, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Detta stöd får därför inte genomföras.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 26 april 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 137, 4.6.2005, s. 16.

(2)  Se fotnot 1.

(3)EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(4)EUT L 108, 16.4.2004, s. 38.

(5)  En fördel som beräknats utan hänsyn till de avdrag som är tillåtna enligt tillämpliga gemenskapsramar.

(6)EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(7)EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(8)EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

(9)  Dom av den 3 oktober 1991 i mål C-261/89, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, s. I-4437.

(10)  Dom av den 15 maj 1997 i mål C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf GmbH mot Europeiska kommissionen och Förbundsrepubliken Tyskland, REG 1997, s. I-2549.

(11)  I enlighet med punkt 103 i de nya riktlinjerna.

(12)  Se punkt 34 i detta beslut.

----

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 juli 2006

Om det statliga stöd nr C 30/2004 (f.d. NN 34/2004) som Portugal har genomfört i form av befrielse från bolagsskatt på kapitalvinster från vissa transaktioner utförda av offentliga företag

[delgivet med nr K(2006) 2950]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/748/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2, första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

III.   SKÄLEN TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

IV.   KOMMENTARER FRÅN PORTUGAL

V.   BEDÖMNING AV STÖDET

V.1.   Utgör åtgärden statligt stöd?

V.2.   Utgör ordningen olagligt stöd?

V.3.   Den olagliga stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden

VI.   ÅTERKRAV

VII.   SLUTSATSER

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Portugal har genomfört enligt artikel 25 i EBF är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Portugal skall upphäva den stödordning som avses i artikel 1.

Artikel 3

1.   Portugal skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen utbetalats till stödmottagarna.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

4.   Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd.

Artikel 4

Portugal skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet. För att tillhandahålla dessa uppgifter skall frågeformuläret i bilaga 1 till detta beslut användas.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 4 juli 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

----

(1)EUT C 256, 15.10.2005, s. 26.

(2)  Lagdekret 215/89 av den 1 juli 1989.

(3)  C(2004) 2637 av den 6 oktober 2004.

(4)  Se fotnot 1.

(5)  Artikel 7.2 i lagdekret 495/88 av den 30 december 1988 och artikel 31.2 i EBF genomförde artikel 44 (numera artikel 45) i lagen om beskattning av bolagsvinster (Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Colectivas, CIRC).

(6)  Lag 30-G/2000 av den 29 december 2000.

(7)  Lag 109-B/2001 av den 27 december 2000.

(8)  I artikel 31.2 i EBF, i dess lydelse enligt lag 32-B/2002 av den 30 december om godkännande av statsbudgeten 2003, anges att holdingbolags och riskkapitalbolags kapitalvinster och kapitalförluster som erhållits genom försäljning av andelar som de innehar, oavsett skäl till transaktionen och förutsatt att de har innehaft dessa under minst ett år, såväl som de finansiella avgifter som uppstått vid förvärvet, inte skall räknas till dessa företags beskattningsbara vinst.

(9)  Dom av den 19 maj 1999 i mål C-6/97, Italienska republiken mot kommissionen, REG 1999, s. I-02981, punkt 16.

(10)EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

(11)  Se till exempel domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-372/97, Italienska republiken mot kommissionen, REG 2004, s. I-03679, punkt 44.

(12)  Dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris Holland mot kommissionen, Rec.1980, s. 2671, punkt 11.

(13)  När det gäller påverkan på handeln och snedvridningar av konkurrensen inom banksektorn se särskilt domstolens dom av den 15 december 2005 i mål C-222/04, Fondazioni bancarie, punkt 139 ff och rättspraxis.

(14)  Meddelande från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

(15)  Dom av den 15 december 2005 i mål C-148/04, Unicredito Italiano SpA mot Agenzia delle Entrate, REG 2005, s. I-11137.

(16)  Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

(17)  Se fotnot 15, punkt 113–119.

(18)  Rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990). I artikel 8.1 fastställs att ”vid fusion, fission eller utbyte av aktier eller andelar får tilldelningen av aktier eller andelar i det övertagande eller förvärvande bolaget till en delägare i det överlåtande eller förvärvade bolaget i utbyte mot aktier eller andelar i det senare bolaget inte i sig leda till beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst hos denne delägare”.

----