# Uradni list L 326/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 326 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4924. november 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 326

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4924. november 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Pravilnik št. 24 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s: | 1 |
| | * | Pravilnik št. 59 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologiranju nadomestnih sistemov za dušenje zvoka | 43 |
| | * | Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim zgorevanjem ali električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega pogonskega sklopa | 55 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Pravilnik št. 24 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s:

1

*

Pravilnik št. 59 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologiranju nadomestnih sistemov za dušenje zvoka

43

*

Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim zgorevanjem ali električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega pogonskega sklopa

55

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 24.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/1

---

Pravilnik št. 24 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s:

| I. | Homologacijo motorjev na kompresijski vžig glede na emisijo vidnih onesnaževal |
| --- | --- |

I.

Homologacijo motorjev na kompresijski vžig glede na emisijo vidnih onesnaževal

| II. | Homologacijo motornih vozil glede na vgradnjo homologiranih tipov motorjev na kompresijski vžig |
| --- | --- |

II.

Homologacijo motornih vozil glede na vgradnjo homologiranih tipov motorjev na kompresijski vžig

| III. | Homologacijo motornih vozil, opremljenih z motorji na kompresijski vžig, glede na emisijo vidnih onesnaževal iz motorja |
| --- | --- |

III.

Homologacijo motornih vozil, opremljenih z motorji na kompresijski vžig, glede na emisijo vidnih onesnaževal iz motorja

| IV. | Merjenje moči motorja na kompresijski vžig |
| --- | --- |

IV.

Merjenje moči motorja na kompresijski vžig

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za: |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1.1 | DEL I | : | Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motorjev na kompresijski vžig, ki so namenjeni vgradnji v cestna vozila. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1

DEL I

:

Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motorjev na kompresijski vžig, ki so namenjeni vgradnji v cestna vozila.

| 1.1.2 | DEL II | : | Vgradnja motorjev na kompresijski vžig v cestna vozila, katerih tipi so bili homologirani v delu I tega pravilnika. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2

DEL II

:

Vgradnja motorjev na kompresijski vžig v cestna vozila, katerih tipi so bili homologirani v delu I tega pravilnika.

| 1.1.3 | DEL III | : | Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motornega vozila, ki ima vgrajen motor, katerega tip ni bil ločeno homologiran v delu I tega pravilnika. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

DEL III

:

Emisija vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motornega vozila, ki ima vgrajen motor, katerega tip ni bil ločeno homologiran v delu I tega pravilnika.

| 1.2 | Drugotno področje uporabe tega pravilnika je postopek ECE, ki se uporablja, ko je treba izmeriti le izhodno moč motorjev na kompresijski vžig. |
| --- | --- |

1.2

Drugotno področje uporabe tega pravilnika je postopek ECE, ki se uporablja, ko je treba izmeriti le izhodno moč motorjev na kompresijski vžig.

2.   OPREDELITVE, SKUPNE DELOM I, II IN III

| 2.1 | V tem pravilniku so delom I, II in III skupne naslednje opredelitve: |
| --- | --- |

2.1

V tem pravilniku so delom I, II in III skupne naslednje opredelitve:

| 2.2 | „koristna moč“ pomeni moč motorja na kompresijski vžig iz Priloge 10 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.2

„koristna moč“ pomeni moč motorja na kompresijski vžig iz Priloge 10 k temu pravilniku;

| 2.3 | „motor na kompresijski vžig“ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga (npr. dizelski motor); |
| --- | --- |

2.3

„motor na kompresijski vžig“ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga (npr. dizelski motor);

| 2.4 | „naprava za hladni zagon“ pomeni napravo, ki z delovanjem začasno poveča količino goriva, dovajano v motor, in je namenjena lažjemu zagonu motorja; |
| --- | --- |

2.4

„naprava za hladni zagon“ pomeni napravo, ki z delovanjem začasno poveča količino goriva, dovajano v motor, in je namenjena lažjemu zagonu motorja;

| 2.5 | „merilnik motnosti“ pomeni instrument za stalno merjenje koeficientov absorpcije svetlobe v izpušnih plinih vozil iz Priloge 8 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.5

„merilnik motnosti“ pomeni instrument za stalno merjenje koeficientov absorpcije svetlobe v izpušnih plinih vozil iz Priloge 8 k temu pravilniku;

| 2.6 | „največje nazivno število vrtljajev“ pomeni največje število vrtljajev, ki ga dovoljuje regulator pri polni obremenitvi; |
| --- | --- |

2.6

„največje nazivno število vrtljajev“ pomeni največje število vrtljajev, ki ga dovoljuje regulator pri polni obremenitvi;

| 2.7 | „najmanjše nazivno število vrtljajev“ pomeni: |
| --- | --- |

2.7

„najmanjše nazivno število vrtljajev“ pomeni:

| 2.7.1 | največje od naslednjih treh števil vrtljajev motorja: | 45 % števila vrtljajev pri koristni moči, |
| --- | --- | --- |

2.7.1

največje od naslednjih treh števil vrtljajev motorja:

45 % števila vrtljajev pri koristni moči,

| | 1 000 vrt/min, |
| --- | --- |

1 000 vrt/min,

| | najmanjše število vrtljajev, ki ga dovoljuje regulator prostega teka, |
| --- | --- |

najmanjše število vrtljajev, ki ga dovoljuje regulator prostega teka,

| 2.7.2 | ali takšno majhno število vrtljajev, ki ga lahko zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

2.7.2

ali takšno majhno število vrtljajev, ki ga lahko zahteva proizvajalec.

| 2.8 | Hibridna vozila |
| --- | --- |

2.8

Hibridna vozila

| 2.8.1 | „hibridno vozilo“ pomeni vozilo, ki za pogon uporablja vsaj dva različna pretvornika energije in je opremljeno z dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (v vozilu). |
| --- | --- |

2.8.1

„hibridno vozilo“ pomeni vozilo, ki za pogon uporablja vsaj dva različna pretvornika energije in je opremljeno z dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (v vozilu).

| 2.8.2 | „hibridno vozilo na električni pogon“ pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov shranjene energije/moči v vozilu:






  — | običajno gorivo, |
| --- | --- | --- |

2.8.2

„hibridno vozilo na električni pogon“ pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov shranjene energije/moči v vozilu:

—

običajno gorivo,

| — | naprava za shranjevanje električne energije/moči (npr. akumulator, kondenzator, vztrajnik/generator ...). |
| --- | --- |

—

naprava za shranjevanje električne energije/moči (npr. akumulator, kondenzator, vztrajnik/generator ...).

DEL I —   EMISIJA VIDNIH ONESNAŽEVAL IZPUŠNIH PLINOV IZ MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG

3.   OPREDELITVE

V delu I tega pravilnika:

| 3.1 | „homologacija motorja na kompresijski vžig“ pomeni homologacijo glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motorja, |
| --- | --- |

3.1

„homologacija motorja na kompresijski vžig“ pomeni homologacijo glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal izpušnih plinov iz motorja,

| 3.2 | „tip motorja“ pomeni kategorijo motorja na kompresijski vžig za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 k temu pravilniku, razen v primeru sprememb, ki jih dovoljujeta odstavka 7.2 in 7.3 tega pravilnika, |
| --- | --- |

3.2

„tip motorja“ pomeni kategorijo motorja na kompresijski vžig za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 k temu pravilniku, razen v primeru sprememb, ki jih dovoljujeta odstavka 7.2 in 7.3 tega pravilnika,

| 3.3 | „vzorec motorja, katerega tip je treba homologirati“ pomeni motor, ki v tipu motorja doseže največjo koristno moč. |
| --- | --- |

3.3

„vzorec motorja, katerega tip je treba homologirati“ pomeni motor, ki v tipu motorja doseže največjo koristno moč.

| 3.4 | Druge opredelitve, veljavne za ta del I, so podane v odstavku 2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.4

Druge opredelitve, veljavne za ta del I, so podane v odstavku 2 tega pravilnika.

4.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

4.1   Emisija vidnih onesnaževal

| 4.1.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa motorja glede na omejitve emisije vidnih onesnaževal iz motorja predloži proizvajalec motorja ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik ali proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

4.1.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa motorja glede na omejitve emisije vidnih onesnaževal iz motorja predloži proizvajalec motorja ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik ali proizvajalec vozila.

| 4.1.2 | Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih: opis motorja, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih: opis motorja, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.1.3 | Vzorec motorja, katerega tip je treba homologirati, se z opremo iz Priloge 1 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse iz odstavka 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.3

Vzorec motorja, katerega tip je treba homologirati, se z opremo iz Priloge 1 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse iz odstavka 6 tega pravilnika.

| 4.1.4 | Pri ugotavljanju emisije vidnih onesnaževal se meritev opravi po dveh metodah iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku, ki sta povezani s preskusi pri stalnih vrtljajih in s preskusi pri prostem pospeševanju. |
| --- | --- |

4.1.4

Pri ugotavljanju emisije vidnih onesnaževal se meritev opravi po dveh metodah iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku, ki sta povezani s preskusi pri stalnih vrtljajih in s preskusi pri prostem pospeševanju.

| 4.1.5 | Pri ugotavljanju emisije vidnih onesnaževal se moč in poraba goriva istega motorja, ki se predloži za podelitev homologacije, izmerita v skladu s Prilogo 10 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.5

Pri ugotavljanju emisije vidnih onesnaževal se moč in poraba goriva istega motorja, ki se predloži za podelitev homologacije, izmerita v skladu s Prilogo 10 k temu pravilniku.

4.2   Moč motorja

| 4.2.1 | Proizvajalec ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik lahko zahtevata, da se opravi le meritev moči motorja. V tem primeru: |
| --- | --- |

4.2.1

Proizvajalec ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik lahko zahtevata, da se opravi le meritev moči motorja. V tem primeru:

| 4.2.1.1 | proizvajalec dopolni Prilogo 1 k temu pravilniku z informacijami, ki so posebno povezane z merjenjem moči, tj. vse točke pred črko E, |
| --- | --- |

4.2.1.1

proizvajalec dopolni Prilogo 1 k temu pravilniku z informacijami, ki so posebno povezane z merjenjem moči, tj. vse točke pred črko E,

| 4.2.1.2 | motor, ki v vseh vidikih ustreza poročilu opisa v Prilogi 1, se predloži tehnični službi za preskušanje iz Priloge 10 k temu pravilniku. Takšni preskusi se izvajajo le na napravi za preskušanje. |
| --- | --- |

4.2.1.2

motor, ki v vseh vidikih ustreza poročilu opisa v Prilogi 1, se predloži tehnični službi za preskušanje iz Priloge 10 k temu pravilniku. Takšni preskusi se izvajajo le na napravi za preskušanje.

| 4.2.2 | Če se na zahtevo proizvajalca ali njegovih pravilno pooblaščenih zastopnikov v skladu s Prilogo 10 izvedejo le preskusi moči motorja, se ti ne štejejo za homologacijske preskuse, ampak se v skladu z dodatkom Priloge 10 k temu pravilniku izda uradna izjava o rezultatih preskusov. |
| --- | --- |

4.2.2

Če se na zahtevo proizvajalca ali njegovih pravilno pooblaščenih zastopnikov v skladu s Prilogo 10 izvedejo le preskusi moči motorja, se ti ne štejejo za homologacijske preskuse, ampak se v skladu z dodatkom Priloge 10 k temu pravilniku izda uradna izjava o rezultatih preskusov.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če motor, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 6, se homologacija tega tipa motorja podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če motor, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 6, se homologacija tega tipa motorja podeli.

| 5.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip motorja. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja. |
| --- | --- |

5.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip motorja. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja.

| 5.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa motorja v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa motorja v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 5.4 | Na vsakem motorju, ki je v skladu s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

5.4

Na vsakem motorju, ki je v skladu s tipom motorja, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 5.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1), |
| --- | --- |

5.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1),

| 5.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1, |
| --- | --- |

5.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1,

| 5.4.3 | naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža absorpcijski koeficient, ugotovljen med homologacijo, in sicer med preskusom pri prostem pospeševanju, ter ob uporabi postopka iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4.3

naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža absorpcijski koeficient, ugotovljen med homologacijo, in sicer med preskusom pri prostem pospeševanju, ter ob uporabi postopka iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 5.4.4 | Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na motor se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip motorja, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument s temi informacijami, tako da se lahko v skladu z odstavkom 14.4 tega pravilnika homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo. |
| --- | --- |

5.4.4

Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na motor se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip motorja, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument s temi informacijami, tako da se lahko v skladu z odstavkom 14.4 tega pravilnika homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo.

| 5.5 | Če je motor v skladu s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 5.4.1: v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.4.1 vstavijo pravilnik in številke homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.5

Če je motor v skladu s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 5.4.1: v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.4.1 vstavijo pravilnik in številke homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 5.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk motorja, ki jih zagotovi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk motorja, ki jih zagotovi proizvajalec.

| 5.8 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

5.8

V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijskih oznak.

6.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

6.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da motor ob običajni uporabi lahko kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljen, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

6.2   Specifikacije naprav za hladni zagon

| 6.2.1 | Naprava za hladni zagon je izvedena in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče. |
| --- | --- |

6.2.1

Naprava za hladni zagon je izvedena in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče.

| 6.2.2 | Predpisi iz odstavka 6.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

6.2.2

Predpisi iz odstavka 6.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| 6.2.2.1 | Koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po postopku iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po postopku iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 6.2.2.2 | Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času.

| 6.2.3 | Če je potrebno, se lahko vsak del sistema, ki je povezan z vozilom, simulira za homologacijski preskus. |
| --- | --- |

6.2.3

Če je potrebno, se lahko vsak del sistema, ki je povezan z vozilom, simulira za homologacijski preskus.

6.3   Specifikacije v zvezi z emisijo vidnih onesnaževal

| 6.3.1 | Emisija vidnih onesnaževal iz motorja, ki je predložen v homologacijo, se izmeri z metodami iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3.1

Emisija vidnih onesnaževal iz motorja, ki je predložen v homologacijo, se izmeri z metodami iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku.

| 6.3.2 | Moč motorja, ki je predložen v homologacijo, je v okviru dovoljenega odstopanja iz odstavka 3.1.5 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3.2

Moč motorja, ki je predložen v homologacijo, je v okviru dovoljenega odstopanja iz odstavka 3.1.5 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 6.3.3 | Emisija vidnih onesnaževal, kot je izmerjena po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku, ne presega meja iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3.3

Emisija vidnih onesnaževal, kot je izmerjena po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku, ne presega meja iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 6.3.4 | Na zahtevo proizvajalca se izvedejo dodatni preskusi iz prilog 4 in 5 za ugotavljanje vrednosti diferencialnih koeficientov pri prostem pospeševanju homologiranega motorja, kar dovoljujeta odstavka 7.2 in 7.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.3.4

Na zahtevo proizvajalca se izvedejo dodatni preskusi iz prilog 4 in 5 za ugotavljanje vrednosti diferencialnih koeficientov pri prostem pospeševanju homologiranega motorja, kar dovoljujeta odstavka 7.2 in 7.3 tega pravilnika.

| 6.3.4.1 | Če proizvajalec motorja želi vidno onesnaženje izmeriti na manjšem območju navora in/ali števila vrtljajev, kot je dovoljeno v odstavku 7.3 tega pravilnika, bo homologacija tipa motorja veljala za omejeno območje navora in števila vrtljajev. |
| --- | --- |

6.3.4.1

Če proizvajalec motorja želi vidno onesnaženje izmeriti na manjšem območju navora in/ali števila vrtljajev, kot je dovoljeno v odstavku 7.3 tega pravilnika, bo homologacija tipa motorja veljala za omejeno območje navora in števila vrtljajev.

| 6.3.4.2 | Če se želi pozneje homologacijo motorja razširiti, da zajema celotno območje navora/števila vrtljajev, ki je dovoljeno v odstavku 7.3 tega pravilnika, je treba za preskušanje predložiti dodaten motor, da se lahko ugotovi vidno onesnaženje za ta del območja obremenitve/števila vrtljajev, ki je bil prej izpuščen. |
| --- | --- |

6.3.4.2

Če se želi pozneje homologacijo motorja razširiti, da zajema celotno območje navora/števila vrtljajev, ki je dovoljeno v odstavku 7.3 tega pravilnika, je treba za preskušanje predložiti dodaten motor, da se lahko ugotovi vidno onesnaženje za ta del območja obremenitve/števila vrtljajev, ki je bil prej izpuščen.

| 6.3.5 | Če so za doseganje nekaterih delov območij navora in števila vrtljajev potrebne dodatne specifikacije, se navedejo v obliki Priloge 1 in priložijo predloženi dokumentaciji. |
| --- | --- |

6.3.5

Če so za doseganje nekaterih delov območij navora in števila vrtljajev potrebne dodatne specifikacije, se navedejo v obliki Priloge 1 in priložijo predloženi dokumentaciji.

| 6.3.6 | Vrednost absorpcijskih koeficientov pri prostem pospeševanju, dodeljena motorju, se ustrezno izbere v skladu z njegovim nazivnim številom vrtljajev in navorom iz matrike vrednosti, določene z metodo iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3.6

Vrednost absorpcijskih koeficientov pri prostem pospeševanju, dodeljena motorju, se ustrezno izbere v skladu z njegovim nazivnim številom vrtljajev in navorom iz matrike vrednosti, določene z metodo iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 6.3.7 | Pri motorjih s turbinskim tlačnim polnilcem na izpušne pline absorpcijski koeficient, izmerjen pri prostem pospeševanju, ne sme preseči meje iz Priloge 7 za vrednost pri nazivnem pretoku, ki ustreza največjemu absorpcijskemu koeficientu, izmerjenemu med preskusi pri stalnih vrtljajih, povečanemu za 0,5 m-l. |
| --- | --- |

6.3.7

Pri motorjih s turbinskim tlačnim polnilcem na izpušne pline absorpcijski koeficient, izmerjen pri prostem pospeševanju, ne sme preseči meje iz Priloge 7 za vrednost pri nazivnem pretoku, ki ustreza največjemu absorpcijskemu koeficientu, izmerjenemu med preskusi pri stalnih vrtljajih, povečanemu za 0,5 m-l.

| 6.4 | Dovoljeni so enakovredni merilni instrumenti. Če se uporablja instrument, drugačen od navedenih v Prilogi 8 k temu pravilniku, se zahteva dokaz o njegovi enakovrednosti za zadevni motor. |
| --- | --- |

6.4

Dovoljeni so enakovredni merilni instrumenti. Če se uporablja instrument, drugačen od navedenih v Prilogi 8 k temu pravilniku, se zahteva dokaz o njegovi enakovrednosti za zadevni motor.

7.   SPREMEMBA TIPA MOTORJA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba motorja, izvedena na tipu motorja, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip motorja. Podrobnosti teh sprememb se objavi na obrazcu iz Priloge 1. Glede na omejitve iz odstavkov 7.2 in 7.3 organ lahko: |
| --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba motorja, izvedena na tipu motorja, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip motorja. Podrobnosti teh sprememb se objavi na obrazcu iz Priloge 1. Glede na omejitve iz odstavkov 7.2 in 7.3 organ lahko:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 7.2 | V tem pravilniku so glede na emisijo vidnih onesnaževal spremembe lahko:






  (1) | spremembe, ki zahtevajo novo homologacijo s preskusi, |
| --- | --- | --- |

7.2

V tem pravilniku so glede na emisijo vidnih onesnaževal spremembe lahko:

(1)

spremembe, ki zahtevajo novo homologacijo s preskusi,

| (2) | spremembe, ki zahtevajo novo homologacijo brez preskusov, |
| --- | --- |

(2)

spremembe, ki zahtevajo novo homologacijo brez preskusov,

| (3) | spremembe, ki lahko zahtevajo nove preskuse, vendar brez homologacije, |
| --- | --- |

(3)

spremembe, ki lahko zahtevajo nove preskuse, vendar brez homologacije,

| (4) | spremembe, ki ne zahtevajo dodatnih preskusov ali novih homologacij. |
| --- | --- |

(4)

spremembe, ki ne zahtevajo dodatnih preskusov ali novih homologacij.

Zgoraj navedene razvrstitve (1), (2), (3) in (4) so označene na vsaki točki ustreznih lastnosti v Prilogi 1.

| 7.3 | Ne glede na razvrstitve v odstavku 7.2 bo samodejno zahtevana nova homologacija s preskusi, tj. razvrstitev (1), razen če motor izpolnjuje tudi naslednje pogoje: | največje nazivno število vrtljajev ni večje od 100 % ali manjše od 75 % največjega nazivnega števila vrtljajev motorja pri homologacijskem preskusu, |
| --- | --- | --- |

7.3

Ne glede na razvrstitve v odstavku 7.2 bo samodejno zahtevana nova homologacija s preskusi, tj. razvrstitev (1), razen če motor izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

največje nazivno število vrtljajev ni večje od 100 % ali manjše od 75 % največjega nazivnega števila vrtljajev motorja pri homologacijskem preskusu,

| | najmanjše nazivno število vrtljajev ni manjše od najmanjšega nazivnega števila vrtljajev motorja pri homologacijskem preskusu, |
| --- | --- |

najmanjše nazivno število vrtljajev ni manjše od najmanjšega nazivnega števila vrtljajev motorja pri homologacijskem preskusu,

| | učinek navora ni večji od 100 % ali manjši od 70 % navora motorja pri vrtljajih pri homologacijskem preskusu, |
| --- | --- |

učinek navora ni večji od 100 % ali manjši od 70 % navora motorja pri vrtljajih pri homologacijskem preskusu,

| | vrednosti absorpcije v ustaljenem stanju vrednosti, ugotovljene pri homologacijskem preskusu, ne presegajo za več kot 1,1-krat in ne presegajo vrednosti iz Priloge 7, |
| --- | --- |

vrednosti absorpcije v ustaljenem stanju vrednosti, ugotovljene pri homologacijskem preskusu, ne presegajo za več kot 1,1-krat in ne presegajo vrednosti iz Priloge 7,

| | protitlak v izpušnem sistemu ne presega protitlaka v izpušnem sistemu tipa motorja pri homologacijskem preskusu, |
| --- | --- |

protitlak v izpušnem sistemu ne presega protitlaka v izpušnem sistemu tipa motorja pri homologacijskem preskusu,

| | prostornina izpušnega sistema se ne razlikuje za več kot 40 %, |
| --- | --- |

prostornina izpušnega sistema se ne razlikuje za več kot 40 %,

| | podtlak v sesalni cevi ne presega podtlaka v sesalni cevi tipa motorja pri homologacijskem preskusu, |
| --- | --- |

podtlak v sesalni cevi ne presega podtlaka v sesalni cevi tipa motorja pri homologacijskem preskusu,

| | vztrajnostni moment novega kombiniranega vztrajnika in prenosa se giblje znotraj 15 % homologiranega vztrajnika in prenosnega sistema. |
| --- | --- |

vztrajnostni moment novega kombiniranega vztrajnika in prenosa se giblje znotraj 15 % homologiranega vztrajnika in prenosnega sistema.

Opomba: motor pri homologacijskih preskusih v vseh primerih pomeni „vzorec motorja, katerega tip je treba homologirati“ iz odstavka 3.3.

| 7.4 | Če proizvajalec zahteva, da se zajame območje motorjev z omejeno močjo in omejenim številom vrtljajev, ki je dovoljeno v odstavku 7.3 dela I tega pravilnika, se izvedejo preskusi na območju števila vrtljajev iz odstavka 2.2 Priloge 5 s ponastavitvijo motorja, da doseže 90 %, 80 % in 70 % polne moči. Če se motorju omeji moč, se najmanjše število vrtljajev iz odstavka 2.2 Priloge 5 k temu pravilniku izračuna iz diferencialnega koeficienta z najmanjšim številom vrtljajev pri največji moči. Če želi proizvajalec vidno onesnaženje izračunati na manjšem območju navora in/ali števila vrtljajev, kot je dovoljeno z odstavkom 7.3 dela I tega pravilnika, bo homologacija tipa motorja veljala le za omejeno območje navora in/ali števila vrtljajev. |
| --- | --- |

7.4

Če proizvajalec zahteva, da se zajame območje motorjev z omejeno močjo in omejenim številom vrtljajev, ki je dovoljeno v odstavku 7.3 dela I tega pravilnika, se izvedejo preskusi na območju števila vrtljajev iz odstavka 2.2 Priloge 5 s ponastavitvijo motorja, da doseže 90 %, 80 % in 70 % polne moči. Če se motorju omeji moč, se najmanjše število vrtljajev iz odstavka 2.2 Priloge 5 k temu pravilniku izračuna iz diferencialnega koeficienta z najmanjšim številom vrtljajev pri največji moči. Če želi proizvajalec vidno onesnaženje izračunati na manjšem območju navora in/ali števila vrtljajev, kot je dovoljeno z odstavkom 7.3 dela I tega pravilnika, bo homologacija tipa motorja veljala le za omejeno območje navora in/ali števila vrtljajev.

| 7.5 | Za takšne spremembe je treba izvesti dodatne preskuse, da se v skladu z odstavkom 6.3.1 tega pravilnika ugotovijo stopnje dimljenja pri prostem pospeševanju, razen če se lahko ugotovijo iz preskusov, ki so bili že izvedeni v skladu z odstavkom 6.3.4. |
| --- | --- |

7.5

Za takšne spremembe je treba izvesti dodatne preskuse, da se v skladu z odstavkom 6.3.1 tega pravilnika ugotovijo stopnje dimljenja pri prostem pospeševanju, razen če se lahko ugotovijo iz preskusov, ki so bili že izvedeni v skladu z odstavkom 6.3.4.

| 7.6 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.6

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.7 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

7.7

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Vsak motor, ki ima nameščeno homologacijsko oznako in/ali je opremljen z dokumentom iz odstavka 5.4 tega pravilnika, je glede na sestavne dele, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, v skladu s homologiranim tipom motorja. |
| --- | --- |

8.1

Vsak motor, ki ima nameščeno homologacijsko oznako in/ali je opremljen z dokumentom iz odstavka 5.4 tega pravilnika, je glede na sestavne dele, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, v skladu s homologiranim tipom motorja.

| 8.2 | Za preverjanje skladnosti iz odstavka 8.1 zgoraj se uporabi serijski motor. |
| --- | --- |

8.2

Za preverjanje skladnosti iz odstavka 8.1 zgoraj se uporabi serijski motor.

| 8.3 | Skladnost motorja s homologiranim tipom se v skladu s Prilogo 2 k temu pravilniku preveri na podlagi opisa, podanega v certifikatu o homologaciji. Hkrati se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja: |
| --- | --- |

8.3

Skladnost motorja s homologiranim tipom se v skladu s Prilogo 2 k temu pravilniku preveri na podlagi opisa, podanega v certifikatu o homologaciji. Hkrati se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja:

| 8.3.1 | Na neutečenem motorju se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Motor je v skladu s homologiranem tipom, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake ali dokumenta tega motorja (glej odstavek 8.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo. |
| --- | --- |

8.3.1

Na neutečenem motorju se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Motor je v skladu s homologiranem tipom, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake ali dokumenta tega motorja (glej odstavek 8.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo.

| 8.3.2 | Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 8.3.1 zgoraj, presega številko s homologacijskega dokumenta tega motorja za več kot 0,5 m-1, se na njem opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3.2

Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 8.3.1 zgoraj, presega številko s homologacijskega dokumenta tega motorja za več kot 0,5 m-1, se na njem opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, odobrena v zvezi s tipom motorja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj ali če motor preskusov iz odstavka 8.3 zgoraj ne opravi uspešno. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, odobrena v zvezi s tipom motorja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj ali če motor preskusov iz odstavka 8.3 zgoraj ne opravi uspešno.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati motor, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA OPRAVLJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

DEL II —   VGRADNJA HOMOLOGIRANIH TIPOV MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG V CESTNA VOZILA

12.   OPREDELITVE

V delu II tega pravilnika:

| 12.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo homologiranega tipa motorja za omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja, |
| --- | --- |

12.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo homologiranega tipa motorja za omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja,

| 12.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, katerih lastnosti se bistveno ne razlikujejo od lastnosti vozila in motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku, |
| --- | --- |

12.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, katerih lastnosti se bistveno ne razlikujejo od lastnosti vozila in motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku,

| 12.3 | druge opredelitve, veljavne za ta del II, so podane v odstavku 2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.3

druge opredelitve, veljavne za ta del II, so podane v odstavku 2 tega pravilnika.

13.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

13.1   Emisija vidnih onesnaževal

| 13.1.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo motorja na kompresijski vžig za omejitev emisije vidnih onesnaževal iz motorja predloži proizvajalec vozila ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

13.1.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vgradnjo motorja na kompresijski vžig za omejitev emisije vidnih onesnaževal iz motorja predloži proizvajalec vozila ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik.

| 13.1.2 | Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih; opis vozila, ki vsebuje vse pomembne podatke o vozilu in motorju iz Priloge 1 k temu pravilniku, in sporočilo o homologaciji tipa za motor v Prilogi 2, skupaj z dokumenti iz točke 19 Priloge 2. V Prilogi 1 je treba izpolniti le točke, ki se razlikujejo od tistih v homologaciji tipa motorja. |
| --- | --- |

13.1.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih; opis vozila, ki vsebuje vse pomembne podatke o vozilu in motorju iz Priloge 1 k temu pravilniku, in sporočilo o homologaciji tipa za motor v Prilogi 2, skupaj z dokumenti iz točke 19 Priloge 2. V Prilogi 1 je treba izpolniti le točke, ki se razlikujejo od tistih v homologaciji tipa motorja.

| 13.1.3 | Vzorec vozila, katerega tip je treba homologirati, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse iz odstavka 15 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.1.3

Vzorec vozila, katerega tip je treba homologirati, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse iz odstavka 15 tega pravilnika.

14.   HOMOLOGACIJA

| 14.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 15, se homologacija tega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

14.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 15, se homologacija tega tipa vozila podeli.

| 14.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

14.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

| 14.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

14.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 14.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

14.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 14.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2), |
| --- | --- |

14.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2),

| 14.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 14.4.1, |
| --- | --- |

14.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 14.4.1,

| 14.4.3 | naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža absorpcijski koeficient, ugotovljen med preskusom pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

14.4.3

naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža absorpcijski koeficient, ugotovljen med preskusom pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 14.5 | Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 14.4.1 ni treba ponoviti, v takem primeru pa se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 14.4.1 vstavijo pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

14.5

Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 14.4.1 ni treba ponoviti, v takem primeru pa se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 14.4.1 vstavijo pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 14.6 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

14.6

Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna.

| 14.7 | Proizvajalec homologacijsko oznako namesti v bližino deklaracijske tablice vozila ali nanjo. |
| --- | --- |

14.7

Proizvajalec homologacijsko oznako namesti v bližino deklaracijske tablice vozila ali nanjo.

| 14.8 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijske oznake in dodatnega simbola. |
| --- | --- |

14.8

V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijske oznake in dodatnega simbola.

15.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

15.1   Splošno

Dizelski motor, vgrajen v vozilo, ustreza homologiranemu tipu iz dela I tega pravilnika. Sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko vozilo ob običajni uporabi kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljeno, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

Vozilo je mogoče tehnično pregledati z ugotavljanjem njegovega delovanja v zvezi s podatki, zbranimi za homologacijo tipa iz odstavka 11.1.2.2 Priloge 2 k temu pravilniku. Če pregled zahteva poseben postopek, se to natančno navede v servisnem priročniku (ali podobnemu mediju). Ta poseben postopek ne zahteva uporabe posebne opreme, ki se razlikuje od serijske opreme vozila.

15.2   Specifikacije v zvezi z napravami za hladni zagon

| 15.2.1 | Naprava za hladni zagon je zasnovana in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče. |
| --- | --- |

15.2.1

Naprava za hladni zagon je zasnovana in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče.

| 15.2.2 | Predpisi iz odstavka 15.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

15.2.2

Predpisi iz odstavka 15.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| 15.2.2.1 | Koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po postopku iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

15.2.2.1

Koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po postopku iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 15.2.2.2 | Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času. |
| --- | --- |

15.2.2.2

Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času.

15.3   Vgradnja

| 15.3.1 | Pri vgradnji motorja se glede na homologacijo tipa motorja upoštevajo zlasti naslednje omejitve:






  — | podtlak v sesalni cevi ne presega podtlaka v sesalni cevi homologiranega tipa motorja, |
| --- | --- | --- |

15.3.1

Pri vgradnji motorja se glede na homologacijo tipa motorja upoštevajo zlasti naslednje omejitve:

—

podtlak v sesalni cevi ne presega podtlaka v sesalni cevi homologiranega tipa motorja,

| — | protitlak v izpušnem sistemu ne presega protitlaka v izpušnem sistemu homologiranega tipa motorja, |
| --- | --- |

—

protitlak v izpušnem sistemu ne presega protitlaka v izpušnem sistemu homologiranega tipa motorja,

| — | prostornina izpušnega sistema se giblje znotraj + 40 % homologiranega tipa motorja, |
| --- | --- |

—

prostornina izpušnega sistema se giblje znotraj + 40 % homologiranega tipa motorja,

| — | vztrajnostni moment kombiniranega vztrajnika in prenosa se giblje znotraj 15 % motorja, katerega tip je bil homologiran. |
| --- | --- |

—

vztrajnostni moment kombiniranega vztrajnika in prenosa se giblje znotraj 15 % motorja, katerega tip je bil homologiran.

16.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 16.1 | Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi z lastnostmi v Prilogi 1 se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Organ lahko: |
| --- | --- |

16.1

Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi z lastnostmi v Prilogi 1 se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Organ lahko:

| 16.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

16.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 16.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

16.1.2

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 16.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 14.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

16.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 14.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 16.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

16.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

17.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 17.1 | Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako in/ali je opremljeno z dokumentom v primeru tipa motorja, nameščenega v skladu z odstavkoma 5.4 in 14.4 tega pravilnika, je ob upoštevanju sestavnih delov, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, v skladu s homologiranim tipom vozila. |
| --- | --- |

17.1

Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako in/ali je opremljeno z dokumentom v primeru tipa motorja, nameščenega v skladu z odstavkoma 5.4 in 14.4 tega pravilnika, je ob upoštevanju sestavnih delov, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal, v skladu s homologiranim tipom vozila.

| 17.2 | Za preverjanje skladnosti iz odstavka 17.1 zgoraj se uporabi serijsko vozilo. |
| --- | --- |

17.2

Za preverjanje skladnosti iz odstavka 17.1 zgoraj se uporabi serijsko vozilo.

| 17.3 | Skladnost vozila s homologiranim tipom se v skladu s Prilogo 2 k temu pravilniku preveri na podlagi opisa v certifikatu o homologaciji. Razen tega se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja: |
| --- | --- |

17.3

Skladnost vozila s homologiranim tipom se v skladu s Prilogo 2 k temu pravilniku preveri na podlagi opisa v certifikatu o homologaciji. Razen tega se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja:

| 17.3.1 | Na vozilu z neutečenim motorjem se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Vozilo je v skladu s homologiranim tipom vozila, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake ali dokumenta (glej odstavek 17.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo. V primeru spora je treba uporabiti referenčno gorivo. |
| --- | --- |

17.3.1

Na vozilu z neutečenim motorjem se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Vozilo je v skladu s homologiranim tipom vozila, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake ali dokumenta (glej odstavek 17.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo. V primeru spora je treba uporabiti referenčno gorivo.

| 17.3.2 | Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 17.3.1 zgoraj, za več kot 0,5 m-1 presega številko s homologacijske oznake ali dokumenta (glej odstavek 17.1 zgoraj), se na motorju opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni vidnih emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

17.3.2

Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 17.3.1 zgoraj, za več kot 0,5 m-1 presega številko s homologacijske oznake ali dokumenta (glej odstavek 17.1 zgoraj), se na motorju opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni vidnih emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku.

18.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 18.1 | Homologacija, odobrena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 17.1 zgoraj ali če vozilo preskusov iz odstavka 17.3 zgoraj ne opravi uspešno. |
| --- | --- |

18.1

Homologacija, odobrena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 17.1 zgoraj ali če vozilo preskusov iz odstavka 17.3 zgoraj ne opravi uspešno.

| 18.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

18.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

19.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati vozilo, ki je homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

20.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA OPRAVLJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije.

DEL III —   EMISIJA VIDNIH ONESNAŽEVAL MOTORNIH VOZIL, KATERIH TIPI MOTORJEV NISO BILI LOČENO HOMOLOGIRANI

21.   OPREDELITVE

V delu III tega pravilnika:

| 21.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja; |
| --- | --- |

21.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja;

| 21.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, katerih lastnosti se bistveno ne razlikujejo od lastnosti vozila in motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku, |
| --- | --- |

21.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, katerih lastnosti se bistveno ne razlikujejo od lastnosti vozila in motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku,

| 21.3 | druge opredelitve, veljavne za ta del III, so podane v odstavku 2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

21.3

druge opredelitve, veljavne za ta del III, so podane v odstavku 2 tega pravilnika.

22.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 22.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja vloži proizvajalec vozila ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

22.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na omejevanje emisije vidnih onesnaževal iz motorja vloži proizvajalec vozila ali njegov pravilno pooblaščen zastopnik.

| 22.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

22.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 22.2.1 | Opis vozila in tipa motorja, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1. |
| --- | --- |

22.2.1

Opis vozila in tipa motorja, vključno z vsemi podrobnostmi iz Priloge 1.

| 22.3 | Motor in oprema iz Priloge 1 k pravilniku za vgradnjo v vozilo v postopku homologacije se predložita tehnični službi, ki opravlja homologacijske preskuse iz odstavka 24 tega pravilnika. Če pa proizvajalec tako zahteva in se tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse, strinja, se preskus lahko opravi na vozilu, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati. |
| --- | --- |

22.3

Motor in oprema iz Priloge 1 k pravilniku za vgradnjo v vozilo v postopku homologacije se predložita tehnični službi, ki opravlja homologacijske preskuse iz odstavka 24 tega pravilnika. Če pa proizvajalec tako zahteva in se tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse, strinja, se preskus lahko opravi na vozilu, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati.

23.   HOMOLOGACIJA

| 23.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 24, se homologacija tega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

23.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodaj navedenega odstavka 24, se homologacija tega tipa vozila podeli.

| 23.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

23.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip vozila. Prvi dve števki (zdaj 03 v skladu s spremembami 03, ki so začele veljati 20. aprila 1986) navajata vrsto sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

| 23.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

23.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 23.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

23.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 23.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (3), |
| --- | --- |

23.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (3),

| 23.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1, |
| --- | --- |

23.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1,

| 23.4.3 | naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža popravljen absorpcijski koeficient, ugotovljen med homologacijo, in sicer med preskusom pri prostem pospeševanju, in med homologacijo ob uporabi postopka iz odstavka 3.2 Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

23.4.3

naslednjega dodatnega simbola, pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m-1 izraža popravljen absorpcijski koeficient, ugotovljen med homologacijo, in sicer med preskusom pri prostem pospeševanju, in med homologacijo ob uporabi postopka iz odstavka 3.2 Priloge 5 k temu pravilniku.

| 23.5 | Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 23.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 23.4.1 vstavijo pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

23.5

Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 23.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 23.4.1 vstavijo pravilnik, številke homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 23.6 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

23.6

Homologacijska oznaka in dodatni simbol sta jasno čitljiva in neizbrisna.

| 23.7 | Proizvajalec homologacijsko oznako namesti v bližino deklaracijske tablice vozila ali nanjo. |
| --- | --- |

23.7

Proizvajalec homologacijsko oznako namesti v bližino deklaracijske tablice vozila ali nanjo.

| 23.8 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijske oznake in dodatnega simbola. |
| --- | --- |

23.8

V Prilogi 3 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijske oznake in dodatnega simbola.

24.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

24.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisijo onesnaženja, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko vozilo ob običajni uporabi kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljeno, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

Vozilo je mogoče tehnično pregledati z ugotavljanjem njegovega delovanja v zvezi s podatki, zbranimi za homologacijo tipa iz odstavka 11.1.2.2 Priloge 2 k temu pravilniku. Če pregled zahteva poseben postopek, se to natančno navede v servisnem priročniku (ali podobnemu mediju). Ta poseben postopek ne zahteva uporabe posebne opreme, ki se razlikuje od serijske opreme vozila.

24.2   Specifikacije v zvezi z napravami za hladni zagon

| 24.2.1 | Naprava za hladni zagon je zasnovana in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče. |
| --- | --- |

24.2.1

Naprava za hladni zagon je zasnovana in izdelana tako, da je ni mogoče pognati ali ohranjati pri delovanju, ko motor običajno teče.

| 24.2.2 | Predpisi iz odstavka 24.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

24.2.2

Predpisi iz odstavka 24.2.1 zgoraj se ne uporabljajo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| 24.2.2.1 | koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

24.2.2.1

koeficient absorpcije svetlobe v plinih, ki jih oddaja motor pri stalnih vrtljajih, izmerjen po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku ob delovanju naprave za hladni zagon, je v mejah iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 24.2.2.2 | Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času. |
| --- | --- |

24.2.2.2

Vključena naprava za hladni zagon med delovanjem motorja povzroči, da se motor ustavi v primernem času.

24.3   Specifikacije v zvezi z emisijo vidnih onesnaževal

| 24.3.1 | Emisija vidnih onesnaževal tipa vozila, ki se predloži v homologacijo, se izmeri po dveh metodah iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku, ki sta povezani s preskusi pri stalnih vrtljajih in s preskusi pri prostem pospeševanju. Če izvajanje teh preskusov na hibridnih vozilih na električni pogon zahteva poseben postopek, se to natančno navede v servisnem priročniku (ali podobnemu mediju). Ta poseben postopek ne zahteva uporabe posebne opreme, ki se razlikuje od serijske opreme vozila. |
| --- | --- |

24.3.1

Emisija vidnih onesnaževal tipa vozila, ki se predloži v homologacijo, se izmeri po dveh metodah iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku, ki sta povezani s preskusi pri stalnih vrtljajih in s preskusi pri prostem pospeševanju. Če izvajanje teh preskusov na hibridnih vozilih na električni pogon zahteva poseben postopek, se to natančno navede v servisnem priročniku (ali podobnemu mediju). Ta poseben postopek ne zahteva uporabe posebne opreme, ki se razlikuje od serijske opreme vozila.

| 24.3.2 | Emisija vidnih onesnaževal, kot je izmerjena po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku, ne sme preseči meja iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

24.3.2

Emisija vidnih onesnaževal, kot je izmerjena po metodi iz Priloge 4 k temu pravilniku, ne sme preseči meja iz Priloge 7 k temu pravilniku.

| 24.3.3 | Pri motorjih s turbinskim tlačnim polnilnikom na izpušne pline absorpcijski koeficient, izmerjen pri prostem pospeševanju, ne sme preseči meje iz Priloge 7 za vrednost pri nazivnem pretoku, ki ustreza največjemu absorpcijskemu koeficientu, izmerjenemu med preskusi pri stalnih vrtljajih, povečanemu za 0,5 m-1. |
| --- | --- |

24.3.3

Pri motorjih s turbinskim tlačnim polnilnikom na izpušne pline absorpcijski koeficient, izmerjen pri prostem pospeševanju, ne sme preseči meje iz Priloge 7 za vrednost pri nazivnem pretoku, ki ustreza največjemu absorpcijskemu koeficientu, izmerjenemu med preskusi pri stalnih vrtljajih, povečanemu za 0,5 m-1.

| 24.3.4 | Dovoljeni so enakovredni merilni instrumenti. Če se uporablja instrument, drugačen od navedenih v Prilogi 8 k temu pravilniku, se zahteva dokaz o njegovi enakovrednosti za zadevni motor. |
| --- | --- |

24.3.4

Dovoljeni so enakovredni merilni instrumenti. Če se uporablja instrument, drugačen od navedenih v Prilogi 8 k temu pravilniku, se zahteva dokaz o njegovi enakovrednosti za zadevni motor.

25.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 25.1 | Vsaka sprememba vozila ali sestavnega dela tipa glede na lastnosti v Prilogi 1 se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Organ lahko: |
| --- | --- |

25.1

Vsaka sprememba vozila ali sestavnega dela tipa glede na lastnosti v Prilogi 1 se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Organ lahko:

| 25.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

25.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 25.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

25.1.2

od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 25.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 23.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

25.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 23.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 25.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

25.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

26.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 26.1 | Vsako vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, je glede na sestavne dele, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal motorja, v skladu s homologiranim tipom vozila. |
| --- | --- |

26.1

Vsako vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, je glede na sestavne dele, ki vplivajo na emisijo vidnih onesnaževal motorja, v skladu s homologiranim tipom vozila.

| 26.2 | Za preverjanje skladnosti iz odstavka 26.1 zgoraj se uporabi serijsko vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

26.2

Za preverjanje skladnosti iz odstavka 26.1 zgoraj se uporabi serijsko vozilo, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako.

| 26.3 | Skladnost vozila s homologiranim tipom se preveri na podlagi opisa, podanega v certifikatu o homologaciji. Razen tega se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja: |
| --- | --- |

26.3

Skladnost vozila s homologiranim tipom se preveri na podlagi opisa, podanega v certifikatu o homologaciji. Razen tega se v skladu z naslednjimi pogoji izvedejo preskusi preverjanja:

| 26.3.1 | Na neutečenem vozilu se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Vozilo je v skladu s homologiranem tipom, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake (glej odstavek 26.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo. V primeru spora je treba uporabiti referenčno gorivo. |
| --- | --- |

26.3.1

Na neutečenem vozilu se opravi preskus pri prostem pospeševanju iz Priloge 5 k temu pravilniku. Vozilo je v skladu s homologiranem tipom, če ugotovljeni absorpcijski koeficient številke s homologacijske oznake (glej odstavek 26.1 zgoraj) ne preseže za več kot 0,5 m-1. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi na tržišču razpoložljivo gorivo in ne referenčno gorivo. V primeru spora je treba uporabiti referenčno gorivo.

| 26.3.2 | Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 26.3.1 zgoraj, za več kot 0,5 m-1 presega številko s homologacijske oznake, se na motorju vozila opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni vidnih emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

26.3.2

Če številka, ugotovljena v preskusu iz odstavka 26.3.1 zgoraj, za več kot 0,5 m-1 presega številko s homologacijske oznake, se na motorju vozila opravi preskus pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve iz Priloge 4 k temu pravilniku. Ravni vidnih emisij ne presegajo omejitev iz Priloge 7 k temu pravilniku.

27.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 27.1 | Homologacija, odobrena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 26.1 zgoraj ali če vozilo ali vozila uspešno ne prestane/prestanejo preskusov iz odstavka 26.3 zgoraj. |
| --- | --- |

27.1

Homologacija, odobrena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 26.1 zgoraj ali če vozilo ali vozila uspešno ne prestane/prestanejo preskusov iz odstavka 26.3 zgoraj.

| 27.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

27.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej že podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

28.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati vozilo, ki je homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

29.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, ODGOVORNIH ZA OPRAVLJANJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35–36 (prosto), 37 za Turčijo, 38–39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(2)  Glej opombo 1.

(3)  Glej opombo 1.

---

PRILOGA 1

BISTVENE LASTNOSTI VOZILA IN MOTORJA NA KOMPRESIJSKI VŽIG TER INFORMACIJE O IZVAJANJU PRESKUSOV (1)
   (2)

Opomba: Črka „E“ pred številkami pomeni: informacije, ki jih je treba predložiti za homologacijo emisij. Če pred številkami ni črke, to pomeni: informacije, ki jih je treba predložiti v vsakem primeru.

Za opombe glej zadnji del te priloge.

0.   OPIS VOZILA

| 0.1 | Oznaka |
| --- | --- |

0.1

Oznaka

| 0.2 | Tip |
| --- | --- |

0.2

Tip

| 0.3 | Ime in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

0.3

Ime in naslov proizvajalca

| 0.4 | Tip motorja in številka homologacije |
| --- | --- |

0.4

Tip motorja in številka homologacije

1.   OPIS MOTORJA

| 1.1 | Oznaka |
| --- | --- |

1.1

Oznaka

| 1.2 | Blagovna znamka |
| --- | --- |

1.2

Blagovna znamka

| 1.3 | Ime in naslov proizvajalca |
| --- | --- |

1.3

Ime in naslov proizvajalca

| 1.4 | Tip/tipi: |
| --- | --- |

1.4

Tip/tipi:

| 1.5 | Cikel: štiritaktni/dvotaktni/drugo (3) |
| --- | --- |

1.5

Cikel: štiritaktni/dvotaktni/drugo (3)

| 1.6 | Vrtina: ............ mm |
| --- | --- |

1.6

Vrtina: ............ mm

| 1.7 | Gib: ............ mm |
| --- | --- |

1.7

Gib: ............ mm

| 1.8 | Prostornina valja ............ cm3 |
| --- | --- |

1.8

Prostornina valja ............ cm3

| 1.9 | Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga |
| --- | --- |

1.9

Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga

| 1.10 | Sistem zgorevanja: opis |
| --- | --- |

1.10

Sistem zgorevanja: opis

| 1.11 | Risbe zgorevalne komore in čela bata |
| --- | --- |

1.11

Risbe zgorevalne komore in čela bata

| 1.12 | Kompresijsko razmerje (4): |
| --- | --- |

1.12

Kompresijsko razmerje (4):

| 1.13 | Najmanjši premer sesalnih in izpušnih kanalov (4) |
| --- | --- |

1.13

Najmanjši premer sesalnih in izpušnih kanalov (4)

2.   HLADILNI SISTEM: TEKOČINSKO/ZRAČNO HLAJENJE (3)

2.1   Lastnosti tekočinskega hladilnega sistema

| 2.1.1 | Lastnosti tekočine |
| --- | --- |

2.1.1

Lastnosti tekočine

| 2.1.2 | Vodna črpalka (3): opis ali oznaka/oznake in tip/tipi |
| --- | --- |

2.1.2

Vodna črpalka (3): opis ali oznaka/oznake in tip/tipi

| 2.1.3 | Opis sistema radiatorjev/ventilatorjev |
| --- | --- |

2.1.3

Opis sistema radiatorjev/ventilatorjev

| 2.1.4 | Stopnja prenosa pogona (3) |
| --- | --- |

2.1.4

Stopnja prenosa pogona (3)

| 2.1.5 | Najvišja temperatura na izhodu (3) ............ °C |
| --- | --- |

2.1.5

Najvišja temperatura na izhodu (3) ............ °C

2.2   Lastnosti zračnega hladilnega sistema

| 2.2.1 | Sistem puhal: lastnosti ali oznaka (oznake) in tip (tipi) |
| --- | --- |

2.2.1

Sistem puhal: lastnosti ali oznaka (oznake) in tip (tipi)

| 2.2.2 | Stopnja (stopnje) prenosa pogona (3) |
| --- | --- |

2.2.2

Stopnja (stopnje) prenosa pogona (3)

| 2.2.3 | Sistemi za uravnavanje temperature da/ne (3) — kratek opis |
| --- | --- |

2.2.3

Sistemi za uravnavanje temperature da/ne (3) — kratek opis

| 2.2.4 | Dovajanje zraka: opis |
| --- | --- |

2.2.4

Dovajanje zraka: opis

| 2.2.5 | Najvišja temperatura na značilnem mestu (5) ............ °C |
| --- | --- |

2.2.5

Najvišja temperatura na značilnem mestu (5) ............ °C

3.   SESALNI SISTEM IN NAPAJANJE Z GORIVOM

3.1   Sesalni sistem:

| 3.1.1 | Opis in risbe sesalnega sistema in njegovih dodatnih naprav (gorilnik, dušilnik zvoka, zračni filter, itd.) ali oznaka/oznake in tip/tipi, če se preskus opravlja s popolnim sistemom, kot ga je dobavil proizvajalec vozila, na vozilu ali napravi za preskušanje: |
| --- | --- |

3.1.1

Opis in risbe sesalnega sistema in njegovih dodatnih naprav (gorilnik, dušilnik zvoka, zračni filter, itd.) ali oznaka/oznake in tip/tipi, če se preskus opravlja s popolnim sistemom, kot ga je dobavil proizvajalec vozila, na vozilu ali napravi za preskušanje:

| 3.1.2 | Največji dovoljen podtlak sesanja na značilnem mestu (navedba mesta meritve) (4)
   (5) ............ kPa |
| --- | --- |

3.1.2

Največji dovoljen podtlak sesanja na značilnem mestu (navedba mesta meritve) (4)
   (5) ............ kPa

3.2   Tlačni polnilnik (3): da/ne

| 3.2.1 | Opis sistema nadtlačnega polnjenja |
| --- | --- |

3.2.1

Opis sistema nadtlačnega polnjenja

| 3.2.2 | Lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi |
| --- | --- |

3.2.2

Lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi

| 3.2.3 | Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (4)
   (5) ............ °C |
| --- | --- |

3.2.3

Najvišja temperatura zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (4)
   (5) ............ °C

3.3   Sistem za vbrizgavanje

3.3.1   Nizkotlačni del

| 3.3.1.1 | Napajanje z gorivom |
| --- | --- |

3.3.1.1

Napajanje z gorivom

| 3.3.1.2 | Značilen tlak ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

3.3.1.2

Značilen tlak ali oznaka/oznake in tip/tipi:

3.3.2   Visokotlačni del

| 3.3.2.1 | Opis sistema za vbrizgavanje: |
| --- | --- |

3.3.2.1

Opis sistema za vbrizgavanje:

| 3.3.2.1.1 | Črpalka: opis ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

Črpalka: opis ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 3.3.2.1.2 | Dobava: ............mm3 na gib pri številu vrtljajev motorja ............ vrt/min pri največji količini vbrizga ali značilen graf (3)
   (4)
   (5)

  Omemba metode, uporabljene na motorju/preskusni črpalki (3)

  Če je dobavljeno samodejno krmiljene vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, se navede značilna dobava goriva in tlak polnilnega zraka proti številu vrtljajev motorja. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

Dobava: ............mm3 na gib pri številu vrtljajev motorja ............ vrt/min pri največji količini vbrizga ali značilen graf (3)
   (4)
   (5)

Omemba metode, uporabljene na motorju/preskusni črpalki (3)

Če je dobavljeno samodejno krmiljene vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka, se navede značilna dobava goriva in tlak polnilnega zraka proti številu vrtljajev motorja.

| 3.3.2.1.3 | Statično krmiljenje vbrizga (4)
   (5) |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

Statično krmiljenje vbrizga (4)
   (5)

| 3.3.2.1.4 | Samodejno območje predvbrizga (4) |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

Samodejno območje predvbrizga (4)

3.3.3   Visokotlačne cevi

| 3.3.3.1 | Dolžina (4)
   (5) |
| --- | --- |

3.3.3.1

Dolžina (4)
   (5)

| 3.3.3.2 | Notranji premer (4)
   (5) |
| --- | --- |

3.3.3.2

Notranji premer (4)
   (5)

3.3.4   Vbrizgalna šoba/vbrizgalne šobe

| 3.3.4.1 | Oznaka/oznake: |
| --- | --- |

3.3.4.1

Oznaka/oznake:

| 3.3.4.2 | Tip/tipi: |
| --- | --- |

3.3.4.2

Tip/tipi:

| 3.3.4.3 | Tlak odpiranja (4) ............ Mpa |
| --- | --- |

3.3.4.3

Tlak odpiranja (4) ............ Mpa

3.3.5   Regulator

| 3.3.5.1 | Opis regulatorskega sistema ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

3.3.5.1

Opis regulatorskega sistema ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 3.3.5.2 | Število vrtljajev, pri katerem se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: (5)
   (5) ............ vrt/min (največje nazivno število vrtljajev) |
| --- | --- |

3.3.5.2

Število vrtljajev, pri katerem se pri polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva: (5)
   (5) ............ vrt/min (največje nazivno število vrtljajev)

| 3.3.5.3 | Največje število vrtljajev brez obremenitve (4)
   (5) ............ vrt/min |
| --- | --- |

3.3.5.3

Največje število vrtljajev brez obremenitve (4)
   (5) ............ vrt/min

| 3.3.5.4 | Število vrtljajev v prostem teku (4)
   (5) ............ vrt/min |
| --- | --- |

3.3.5.4

Število vrtljajev v prostem teku (4)
   (5) ............ vrt/min

E 3.4   Naprava za zagon hladnega motorja

opis ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| E 3.5 | Dodatne naprave proti dimljenju (če obstajajo in če niso opisane drugje):
  Opis lastnosti: |
| --- | --- |

E 3.5

Dodatne naprave proti dimljenju (če obstajajo in če niso opisane drugje):

Opis lastnosti:

4.   KRMILNI ČASI VENTILOV

Največji dvig ventilov ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke (nominalne vrednosti) (4)
   (5)

5.   Izpušni sistem (3)

| 5.1 | Opis opreme izpušnega sistema, če se preskus izvede s popolno opremo izpušnega sistema, ki jo zagotovi proizvajalec motorja ali vozila:
  Natančna navedba protitlaka pri največjem izkoristku in mesto meritve ............ kPa
  Navedba efektivne prostornine izpušne cevi (4)
   (5): ............ cm3 |
| --- | --- |

5.1

Opis opreme izpušnega sistema, če se preskus izvede s popolno opremo izpušnega sistema, ki jo zagotovi proizvajalec motorja ali vozila:

Natančna navedba protitlaka pri največjem izkoristku in mesto meritve ............ kPa

Navedba efektivne prostornine izpušne cevi (4)
   (5): ............ cm3

| 5.2 | Če se uporabi naprava za preskušanje, navedite protitlak pri največjem izkoristku in mesto meritve:
  kPa
  Navedba efektivne prostornine izpušne cevi (4)
   (5) ............ cm3 |
| --- | --- |

5.2

Če se uporabi naprava za preskušanje, navedite protitlak pri največjem izkoristku in mesto meritve:

kPa

Navedba efektivne prostornine izpušne cevi (4)
   (5) ............ cm3

6.   MAZALNI SISTEM

| 6.1 | Opis sistema |
| --- | --- |

6.1

Opis sistema

| 6.2 | Krožne črpalke (3): da/ne
  Opis ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

6.2

Krožne črpalke (3): da/ne

Opis ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 6.3 | Oljni hladilnik (3): da/ne
  Opis ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

6.3

Oljni hladilnik (3): da/ne

Opis ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 6.4 | Mešanica z gorivom (3): da/ne
  (mazalno olje/razmerje goriva) |
| --- | --- |

6.4

Mešanica z gorivom (3): da/ne

(mazalno olje/razmerje goriva)

7.   DRUGA DODATNA OPREMA MOTORJA

| 7.1 | Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja na napravi za preskušanje, ki pa ni enaka opremi za navedbo lastnosti ventilatorja ali oznake/oznak in tipa/tipov |
| --- | --- |

7.1

Dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja na napravi za preskušanje, ki pa ni enaka opremi za navedbo lastnosti ventilatorja ali oznake/oznak in tipa/tipov

| 7.1.1 | Regulator/generator (3): da/ne (3) |
| --- | --- |

7.1.1

Regulator/generator (3): da/ne (3)

| 7.1.2 | Drugo (3): |
| --- | --- |

7.1.2

Drugo (3):

E 7.2   Dodatna oprema v delovanju, ko se na vozilu izvaja preskus

Navedba lastnosti ali oznake/oznak in tipa/tipov:

E 7.3   Prenos

Navedba vztrajnostnega momenta kombiniranega vztrajnika in prenosa v prostem teku (5)

ali opis, oznaka/oznake in tip/tipi (za pretvornik vrtilnega momenta):

8.   DELOVANJE MOTORJA (navedba proizvajalca)

| 8.1 | Število vrtljajev v prostem teku (4):
  vrt/min |
| --- | --- |

8.1

Število vrtljajev v prostem teku (4):

vrt/min

| 8.2 | Največje nazivno število vrtljajev (4):
  vrt/min |
| --- | --- |

8.2

Največje nazivno število vrtljajev (4):

vrt/min

| 8.3 | Najmanjše nazivno število vrtljajev (4):
  vrt/min |
| --- | --- |

8.3

Najmanjše nazivno število vrtljajev (4):

vrt/min

| 8.4 | Največji nazivni navor motorja na napravi za preskušanje (4): Nm pri ............ vrt/min |
| --- | --- |

8.4

Največji nazivni navor motorja na napravi za preskušanje (4): Nm pri ............ vrt/min

| 8.5 | Največja nazivna moč motorja na napravi za preskušanje (4): kW pri ............ vrt/min
  navedba moči, absorbirane z ventilatorjem kW |
| --- | --- |

8.5

Največja nazivna moč motorja na napravi za preskušanje (4): kW pri ............ vrt/min

navedba moči, absorbirane z ventilatorjem kW

| 8.5.1 | Preskusi na preskusni napravi
  Deklarirana moč na merilnih točkah iz odstavka 2.2 Priloge 4 se navede v tabeli 1. |
| --- | --- |

8.5.1

Preskusi na preskusni napravi

Deklarirana moč na merilnih točkah iz odstavka 2.2 Priloge 4 se navede v tabeli 1.

Tabela 1

Deklarirano število vrtljajev in moč motorja/vozila (3), predloženega v homologacijo

(število vrtljajev podeli homologacijski organ)

| Merilne točke (7) | Št. vrtljajev
  motorja: n (vrt/min) | Moč: P (6)/
  kW |
| --- | --- | --- |
| . . . . .
  . . . . .
  . . . . .
  . . . . .
  . . . . . | . . .
  . . .
  . . .
  . . .
  . . . | . . .
  . . .
  . . .
  . . .
  . . . |

Merilne točke (7)

Št. vrtljajev

motorja: n (vrt/min)

Moč: P (6)/

kW

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . . . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

. . .

---

(1)  Za nekonvencionalne tipe motorjev in sisteme proizvajalec zagotovi podatke, ki ustrezajo tu navedenim.

(2)  Za vzorec tipa motorja, ki ga je treba homologirati, se predloži celotni podatkovni niz. Za spremenjene

(3)  Neustrezno preti

(4)  Navesti odstopanje.

(5)  Navesti zmogljivost, če je to ustrezno.

(6)  Glejte odstavek 2.2 Priloge 5.

(7)  Koristna moč motorja v skladu s Prilogo 10.

---

PRILOGA 2

(Največji format: A4 (210 x 297 mm)) (1)

(2)

Image

Sporočilo o:

ali:

| | PODELITVI HOMOLOGACIJE, |
| --- | --- |

PODELITVI HOMOLOGACIJE,

| | ZAVRNITVI HOMOLOGACIJE, |
| --- | --- |

ZAVRNITVI HOMOLOGACIJE,

| | RAZŠIRITVI HOMOLOGACIJE, |
| --- | --- |

RAZŠIRITVI HOMOLOGACIJE,

| | PREKLICU HOMOLOGACIJE, |
| --- | --- |

PREKLICU HOMOLOGACIJE,

| | POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE (3) |
| --- | --- |

POPOLNEM PRENEHANJU PROIZVODNJE (3)

| | VOZILA/MOTORJA TIPA (3) V ZVEZI Z EMISIJAMI |
| --- | --- |

VOZILA/MOTORJA TIPA (3) V ZVEZI Z EMISIJAMI

ali:

| | MERJENJU IZKLJUČNO MOČI MOTORJA, |
| --- | --- |

MERJENJU IZKLJUČNO MOČI MOTORJA,

v skladu s Pravilnikom št. 24

Št. homologacije:

Št. razširitve:

| 1. | Tovarniška ali blagovna znamka vozila (4): |
| --- | --- |

1.

Tovarniška ali blagovna znamka vozila (4):

| 9. | Tovarniška ali blagovna znamka motorja: |
| --- | --- |

9.

Tovarniška ali blagovna znamka motorja:

| 3. | Tip vozila (4): |
| --- | --- |

3.

Tip vozila (4):

| 10. | Tip motorja: ............ št. homologacije motorja (4): |
| --- | --- |

10.

Tip motorja: ............ št. homologacije motorja (4):

| 11. | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

11.

Ime in naslov proizvajalca:

| 12. | Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca: |
| --- | --- |

12.

Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca:

| 13. | Vozilo, predloženo//motor, predložen v homologacijo dne (3): |
| --- | --- |

13.

Vozilo, predloženo//motor, predložen v homologacijo dne (3):

| 14. | Tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse: |
| --- | --- |

14.

Tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse:

| 15. | Datum poročila, ki ga je izdala ta služba: |
| --- | --- |

15.

Datum poročila, ki ga je izdala ta služba:

| 16. | Številka poročila, ki ga je izdala ta služba: |
| --- | --- |

16.

Številka poročila, ki ga je izdala ta služba:

| 17. | Rezultati preskusa |
| --- | --- |

17.

Rezultati preskusa

| 17.1 | Emisije (3) |
| --- | --- |

17.1

Emisije (3)

| 17.1.1 | Preskusi pri stalnih vrtljajih: Vozilo na dinamometru z valji/motor na napravi za preskušanje (3)










  Merilne točke | Št. vrtljajev
  motorja:
  n (vrt/min) | Moč:
  P
  (kW) | Nazivni pretok
  G
  (l/s) | Izmerjene vrednosti
  absorpcije (m–1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

17.1.1

Preskusi pri stalnih vrtljajih: Vozilo na dinamometru z valji/motor na napravi za preskušanje (3)

Merilne točke

Št. vrtljajev

motorja:

n (vrt/min)

Moč:

P

(kW)

Nazivni pretok

G

(l/s)

Izmerjene vrednosti

absorpcije (m–1)

1

2

3

4

5

6

Za homologacijo tipa motorja, moč, ki jo absorbira ventilator med preskusi (4): ............ kW

| 17.1.2 | Preskusi pri prostem pospeševanju |
| --- | --- |

17.1.2

Preskusi pri prostem pospeševanju

| 17.1.2.1 | Preskus motorja v skladu s Prilogo 5 (4)









  Odstotek največjega števila vrtljajev (5) | Odstotek največjega navora pri vrtljajih
  m-1 | Izmerjena vrednost absorpcije
  m-1 | Popravljena vrednost absorpcije
  m-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 100 | | |
| 90 | 100 | | |
| 100 | 90 | | |
| 90 | 90 | | |
| 100 | 80 | | |
| 90 | 80 | | |

17.1.2.1

Preskus motorja v skladu s Prilogo 5 (4)

Odstotek največjega števila vrtljajev (5)

Odstotek največjega navora pri vrtljajih

m-1

Izmerjena vrednost absorpcije

m-1

Popravljena vrednost absorpcije

m-1

100

100

90

100

100

90

90

90

100

80

90

80

| 17.1.2.2 | Preskus motorja v skladu z delom I tega pravilnika ali preskus vozila v skladu z delom III (4)

  Popravljena vrednost absorpcije: ............ m-1

  Vrt/min na začetku: ............ vrt/min |
| --- | --- |

17.1.2.2

Preskus motorja v skladu z delom I tega pravilnika ali preskus vozila v skladu z delom III (4)

Popravljena vrednost absorpcije: ............ m-1

Vrt/min na začetku: ............ vrt/min

| 17.2 | Določena največja koristna moč (4): ............ kW pri ............ vrt/min |
| --- | --- |

17.2

Določena največja koristna moč (4): ............ kW pri ............ vrt/min

| 18. | Oznaka in tip merilnika motnosti: |
| --- | --- |

18.

Oznaka in tip merilnika motnosti:

| 19. | Bistvene lastnosti tipa motorja
  Način delovanja motorja: štiritaktni/dvotaktni (3)

  Število in razporeditev valjev:
  Prostornina valja: ............ cm3

  Napajanje z gorivom: neposredno vbrizgavanje/posredno vbrizgavanje (3)

  Oprema za tlačno polnjenje: DA/NE (3) |
| --- | --- |

19.

Bistvene lastnosti tipa motorja

Način delovanja motorja: štiritaktni/dvotaktni (3)

Število in razporeditev valjev:

Prostornina valja: ............ cm3

Napajanje z gorivom: neposredno vbrizgavanje/posredno vbrizgavanje (3)

Oprema za tlačno polnjenje: DA/NE (3)

| 20. | Odobrena/zavrnjena/razširjena/preklicana homologacija (3)

  Razlog/razlogi za razširitev homologacije:
  Kraj:
  Datum:
  Podpis:
  K temu sporočilu se priloži seznam dokumentov iz homologacijske dokumentacije, poslane upravni službi, ki je podelila homologacijo. |
| --- | --- |

20.

Odobrena/zavrnjena/razširjena/preklicana homologacija (3)

Razlog/razlogi za razširitev homologacije:

Kraj:

Datum:

Podpis:

K temu sporočilu se priloži seznam dokumentov iz homologacijske dokumentacije, poslane upravni službi, ki je podelila homologacijo.

---

(1)  Za opombe pod črto glej konec te priloge.

(2)  Ime homologacijskega organa.

(3)  Neustrezno prečrtati.

(4)  Izpolniti ali vstaviti „neustrezno“ v skladu z zahtevanim tipom homologacije.

(5)  Najnižjo mejo lahko doloèi proizvajalec v skladu z odstavkom 6.3.4 dela I tega pravilnika.

---

PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(Glej odstavke 5.8, 14.8 in 23.8 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na motor/vozilo, pomeni, da je bil zadevni motor homologiran/da je bilo zadevno vozilo homologirano na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 24 pod homologacijsko številko 032439 glede na emisije vidnih onesnaževal iz motorja; Pravilnik je v času podelitve že vključeval spremembe 03. Popravljeni absorpcijski koeficient je 1,30 m–1 (v primeru homologacije vozila).

Vzorec B

(Glej odstavke 5.5, 14.5 in 23.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikoma št. 24 in 33 (1). Številke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 24 že vključeval spremembe 03, Pravilnik št. 33 pa je ohranil prvotno obliko.

---

(1)  Zadnja številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4

PRESKUS PRI STALNIH VRTLJAJIH MOTORJA NA KRIVULJI POLNE OBREMENITVE

1.   UVOD

| 1.1 | Ta priloga opisuje metodo določanja emisij vidnih onesnaževal pri različnih stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve. |
| --- | --- |

1.1

Ta priloga opisuje metodo določanja emisij vidnih onesnaževal pri različnih stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve.

| 1.2 | Preskus se lahko opravi na motorju ali vozilu. |
| --- | --- |

1.2

Preskus se lahko opravi na motorju ali vozilu.

2.   PRINCIP MERJENJA

| 2.1 | Motnost izpušnih plinov, ki jih proizvaja motor, se meri, ko motor deluje pri polni obremenitvi in pri stalnih vrtljajih. |
| --- | --- |

2.1

Motnost izpušnih plinov, ki jih proizvaja motor, se meri, ko motor deluje pri polni obremenitvi in pri stalnih vrtljajih.

| 2.2 | Izvede se zadostno število meritev med največjim in najmanjšim nazivnim številom vrtljajev. Skrajne merilne točke so na mejah zgoraj določenega intervala, ena merilna točka sovpada s hitrostjo, pri kateri motor doseže največjo moč, in hitrostjo, pri kateri doseže največji navor. |
| --- | --- |

2.2

Izvede se zadostno število meritev med največjim in najmanjšim nazivnim številom vrtljajev. Skrajne merilne točke so na mejah zgoraj določenega intervala, ena merilna točka sovpada s hitrostjo, pri kateri motor doseže največjo moč, in hitrostjo, pri kateri doseže največji navor.

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Vozilo ali motor

| 3.1.l | Motor ali vozilo se predloži v dobrem mehanskem stanju. Motor mora biti utečen. |
| --- | --- |

3.1.l

Motor ali vozilo se predloži v dobrem mehanskem stanju. Motor mora biti utečen.

| 3.1.2 | Motor se preskusi z opremo, predpisano v Prilogi 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.2

Motor se preskusi z opremo, predpisano v Prilogi 1 k temu pravilniku.

| 3.1.3 | Motor se nastavi tako, kakor predpisuje proizvajalec in kaže Priloga 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.3

Motor se nastavi tako, kakor predpisuje proizvajalec in kaže Priloga 1 k temu pravilniku.

| 3.1.4 | V primeru preskusa motorja se moč motorja izmeri v skladu s Prilogo 10 k temu pravilniku, čeprav veljajo odstopanja iz odstavka 3.1.5 te priloge. V primeru preskusa vozila je treba določiti, da tok goriva ni manjši kot tisti, ki ga določi proizvajalec. |
| --- | --- |

3.1.4

V primeru preskusa motorja se moč motorja izmeri v skladu s Prilogo 10 k temu pravilniku, čeprav veljajo odstopanja iz odstavka 3.1.5 te priloge. V primeru preskusa vozila je treba določiti, da tok goriva ni manjši kot tisti, ki ga določi proizvajalec.

| 3.1.5 | Moč motorja, ki se izmeri na napravi za preskušanje pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve, se lahko razlikuje od moči, ki jo določi proizvajalec:






  največja moč | + 2 odstotka, |
| --- | --- | --- |
| pri drugih meritvah točke | + 6 odstotkov,
  – 2 odstotka. |

3.1.5

Moč motorja, ki se izmeri na napravi za preskušanje pri stalnih vrtljajih na krivulji polne obremenitve, se lahko razlikuje od moči, ki jo določi proizvajalec:

največja moč

- 2 odstotka,

pri drugih meritvah točke

- 6 odstotkov,

– 2 odstotka.

| 3.1.6 | Izpušna naprava nima odprtine, skozi katero bi se lahko redčili plini, ki jih oddaja motor. V primeru, da ima motor več izpušnih odprtin, so povezane z eno odprtino, v kateri se izvede meritev motnosti. |
| --- | --- |

3.1.6

Izpušna naprava nima odprtine, skozi katero bi se lahko redčili plini, ki jih oddaja motor. V primeru, da ima motor več izpušnih odprtin, so povezane z eno odprtino, v kateri se izvede meritev motnosti.

| 3.1.7 | Motor je v običajnih pogojih delovanja, ki jih predpiše proizvajalec. Zlasti hladilna voda in olje imata običajno temperaturo, ki jo predpiše proizvajalec. |
| --- | --- |

3.1.7

Motor je v običajnih pogojih delovanja, ki jih predpiše proizvajalec. Zlasti hladilna voda in olje imata običajno temperaturo, ki jo predpiše proizvajalec.

3.2   Gorivo

Gorivo je referenčno gorivo, katerega lastnosti so podane v Prilogi 6 k temu pravilniku.

3.3   Preskusni laboratorij

| 3.3.1 | Absolutna temperatura T zraka (1) na vstopu v motor, izmerjena v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak, izražena v Kelvinih, in atmosferski tlak (ps), izražen v kPa, se izmerita, atmosferski faktor (fa) pa se določi v skladu z odstavkom 6.4.2.1 Priloge 10 k temu pravilniku, kar je v skladu z naslednjimi predpisi: |
| --- | --- |

3.3.1

Absolutna temperatura T zraka (1) na vstopu v motor, izmerjena v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak, izražena v Kelvinih, in atmosferski tlak (ps), izražen v kPa, se izmerita, atmosferski faktor (fa) pa se določi v skladu z odstavkom 6.4.2.1 Priloge 10 k temu pravilniku, kar je v skladu z naslednjimi predpisi:

| 3.3.1.1 | Sesalni motorji in mehansko tlačno polnjeni motorji: |
| --- | --- |

3.3.1.1

Sesalni motorji in mehansko tlačno polnjeni motorji:

Formula

| 3.3.1.2 | Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega: |
| --- | --- |

3.3.1.2

Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega:

Formula

| 3.3.2 | Da se preskus prizna za veljavnega, je parameter tak, da je 0,98 ≤ fa ≤ 1,02. |
| --- | --- |

3.3.2

Da se preskus prizna za veljavnega, je parameter tak, da je 0,98 ≤ fa ≤ 1,02.

3.4   Oprema za vzorčenje in merjenje

Koeficient absorpcije svetlobe v izpušnih plinih se izmeri z merilnikom motnosti, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge 8 in je nameščen v skladu s Prilogo 9 k temu pravilniku.

4.   OCENA POPRAVLJENEGA ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA

| 4.1 | Za vsakega od vrtljajev motorja, pri katerih se meri absorpcijski koeficient v skladu s točko 2.2 zgoraj, se po naslednjih enačbah izračuna nazivni pretok plina:







  za dvotaktne motorje | : | G = V.n/60 |
| --- | --- | --- | --- |
| za štiritaktne motorje | : | G = V.n/120 |

4.1

Za vsakega od vrtljajev motorja, pri katerih se meri absorpcijski koeficient v skladu s točko 2.2 zgoraj, se po naslednjih enačbah izračuna nazivni pretok plina:

za dvotaktne motorje

:

G = V.n/60

za štiritaktne motorje

:

G = V.n/120

pri čemer je:

| G | = | nazivni pretok plina v litrih na sekundo (l/s), |
| --- | --- | --- |
| V | = | prostornina valja motorja v litrih (l), |
| n | = | število vrtljajev motorja v vrtljajih na minuto (min-1). |

G

=

nazivni pretok plina v litrih na sekundo (l/s),

V

=

prostornina valja motorja v litrih (l),

n

=

število vrtljajev motorja v vrtljajih na minuto (min-1).

| 4.2 | Kjer vrednost nazivnega pretoka ni ena od vrednosti v tabeli iz Priloge 7 k temu pravilniku, se mejna vrednost, uporabljena v tem primeru, dobi z interpolacijo po načelu sorazmernih delov. |
| --- | --- |

4.2

Kjer vrednost nazivnega pretoka ni ena od vrednosti v tabeli iz Priloge 7 k temu pravilniku, se mejna vrednost, uporabljena v tem primeru, dobi z interpolacijo po načelu sorazmernih delov.

---

(1)  Preskus se lahko izvede v klimatiziranih preskusnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

---

PRILOGA 5

PRESKUS PRI PROSTEM POSPEŠEVANJU

1.   PRESKUSNI POGOJI

| 1.1 | Preskus se izvaja na motorju na napravi za preskušanje ali na vozilu. |
| --- | --- |

1.1

Preskus se izvaja na motorju na napravi za preskušanje ali na vozilu.

| 1.1.1 | Če se motor preskuša na napravi za preskušanje, se preskus opravi čim hitreje po preskusu za meritev motnosti ob polni obremenitvi pri stalnih vrtljajih. Zlasti hladilna voda in olje imata običajno temperaturo, ki jo predpiše proizvajalec. |
| --- | --- |

1.1.1

Če se motor preskuša na napravi za preskušanje, se preskus opravi čim hitreje po preskusu za meritev motnosti ob polni obremenitvi pri stalnih vrtljajih. Zlasti hladilna voda in olje imata običajno temperaturo, ki jo predpiše proizvajalec.

| 1.1.2 | Če se preskus izvaja na mirujočem vozilu, se najprej z vožnjo po cesti ali z dinamičnim preskusom za motor omogočijo običajni pogoji delovanja. Preskus se izvede čim hitreje po koncu ogrevanja. |
| --- | --- |

1.1.2

Če se preskus izvaja na mirujočem vozilu, se najprej z vožnjo po cesti ali z dinamičnim preskusom za motor omogočijo običajni pogoji delovanja. Preskus se izvede čim hitreje po koncu ogrevanja.

| 1.2 | Zgorevalna komora ni ohlajena ali onesnažena zaradi daljšega delovanja v prostem teku pred preskusom. |
| --- | --- |

1.2

Zgorevalna komora ni ohlajena ali onesnažena zaradi daljšega delovanja v prostem teku pred preskusom.

| 1.3 | Veljajo preskusni pogoji, navedeni v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 Priloge 4. |
| --- | --- |

1.3

Veljajo preskusni pogoji, navedeni v odstavkih 3.1, 3.2 in 3.3 Priloge 4.

| 1.4 | Za opremo za vzorčenje in merjenje veljajo pogoji iz odstavka 3.4 Priloge 4. |
| --- | --- |

1.4

Za opremo za vzorčenje in merjenje veljajo pogoji iz odstavka 3.4 Priloge 4.

2.   PRESKUSNE METODE

| 2.1 | Vidno onesnaženje pri prostem pospeševanju se izmeri na motorju z največjim nazivnim številom vrtljajev in največjo močjo. |
| --- | --- |

2.1

Vidno onesnaženje pri prostem pospeševanju se izmeri na motorju z največjim nazivnim številom vrtljajev in največjo močjo.

| 2.2 | Na zahtevo proizvajalca se meritve izvedejo tudi na matriki do pet drugih kombinacij moči/števila vrtljajev za motor z omejenim številom vrtljajev in omejeno močjo, da se doseže območje števila vrtljajev in moči, dovoljeno v odstavku 6.3.4. dela I tega pravilnika o spremembi tipa motorja. V tem primeru bo stalno vidno onesnaženje izmerjeno tudi z motorjem na tem območju z metodo iz Priloge 4 k temu pravilniku, da se lahko popravi koeficient absorpcije pri prostem pospeševanju v skladu z odstavkom 3 te priloge. Te vrednosti se zapišejo v tabelo 2 iz Priloge 2 k temu pravilniku.
  Spodnji graf prikazuje šest mogočih merilnih točk matrike ter območje moči in števila vrtljajev na vsaki točki. | Odstotek največjega števila vrtljajev | Odstotek največjega navora pri tem številu vrtljajev |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 | 100 |
| 2 | 90 | 100 |
| 3 | 100 | 90 |
| 4 | 90 | 90 |
| 5 | 100 | 80 |
| 6 | 90 | 80 |

2.2

Na zahtevo proizvajalca se meritve izvedejo tudi na matriki do pet drugih kombinacij moči/števila vrtljajev za motor z omejenim številom vrtljajev in omejeno močjo, da se doseže območje števila vrtljajev in moči, dovoljeno v odstavku 6.3.4. dela I tega pravilnika o spremembi tipa motorja. V tem primeru bo stalno vidno onesnaženje izmerjeno tudi z motorjem na tem območju z metodo iz Priloge 4 k temu pravilniku, da se lahko popravi koeficient absorpcije pri prostem pospeševanju v skladu z odstavkom 3 te priloge. Te vrednosti se zapišejo v tabelo 2 iz Priloge 2 k temu pravilniku.

Spodnji graf prikazuje šest mogočih merilnih točk matrike ter območje moči in števila vrtljajev na vsaki točki.

Image

Odstotek največjega števila vrtljajev

Odstotek največjega navora pri tem številu vrtljajev

1

100

100

2

90

100

3

100

90

4

90

90

5

100

80

6

90

80

Vsaka merilna točka obsega območje nazivne moči in območje števila vrtljajev na levi strani točke in pod njo ter je merilna točka za vse motorje na tem območju. Na primer merilna točka „A“ z 90 odstotki polne obremenitve in 100 odstotki nazivnega števila vrtljajev velja za območje nazivne moči/števila vrtljajev, ki ga določajo točke A, B, C, D na grafu.

| 2.3 | Če se preskus opravlja na napravi za preskušanje, se motor odklopi od zavore, ki se nadomesti z vrtečimi deli menjalnika v prostem teku ali z vztrajnostjo, ki je v osnovi enakovredna vztrajnosti omenjenih delov (glej odstavek 7.3 Priloge 1 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

2.3

Če se preskus opravlja na napravi za preskušanje, se motor odklopi od zavore, ki se nadomesti z vrtečimi deli menjalnika v prostem teku ali z vztrajnostjo, ki je v osnovi enakovredna vztrajnosti omenjenih delov (glej odstavek 7.3 Priloge 1 k temu pravilniku).

| 2.4 | Če se preskus opravlja na vozilu, se menjalna ročica prestavi v nevtralni položaj, pogon pa med motor in menjalnik. |
| --- | --- |

2.4

Če se preskus opravlja na vozilu, se menjalna ročica prestavi v nevtralni položaj, pogon pa med motor in menjalnik.

| 2.5 | Pri prostem teku motorja se hitro, vendar ne sunkovito pritisne na pedal za plin, tako da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke. Ta položaj pedala se vzdržuje, dokler ni doseženo največje število vrtljajev motorja in začne delovati regulator. Kakor hitro se doseže to število vrtljajev, se sprosti pedal za plin, da se motor vrne v prosti tek in se merilnik motnosti povrne v ustrezno stanje. |
| --- | --- |

2.5

Pri prostem teku motorja se hitro, vendar ne sunkovito pritisne na pedal za plin, tako da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke. Ta položaj pedala se vzdržuje, dokler ni doseženo največje število vrtljajev motorja in začne delovati regulator. Kakor hitro se doseže to število vrtljajev, se sprosti pedal za plin, da se motor vrne v prosti tek in se merilnik motnosti povrne v ustrezno stanje.

| 2.6 | Postopek iz zgornjega odstavka 2.5 se ponovi najmanj šestkrat, da se očisti izpušni sistem in omogočijo vse potrebne nastavitve naprave. Največje vrednosti motnosti, odčitane ob vsaki zaporedni pospešitvi, se zapišejo, dokler se vrednosti ne ustalijo. Vrednosti, odčitane medtem ko je motor v prostem teku po vsakem pospeševanju, se ne upoštevajo. Odčitane vrednosti se štejejo za ustaljene, ko so štiri zaporedne vrednosti v pasovni širini 0,25 m–1 in ne kažejo padajočega zaporedja. Absorpcijski koeficient XM, ki se zapiše, je aritmetično povprečje teh štirih vrednosti. |
| --- | --- |

2.6

Postopek iz zgornjega odstavka 2.5 se ponovi najmanj šestkrat, da se očisti izpušni sistem in omogočijo vse potrebne nastavitve naprave. Največje vrednosti motnosti, odčitane ob vsaki zaporedni pospešitvi, se zapišejo, dokler se vrednosti ne ustalijo. Vrednosti, odčitane medtem ko je motor v prostem teku po vsakem pospeševanju, se ne upoštevajo. Odčitane vrednosti se štejejo za ustaljene, ko so štiri zaporedne vrednosti v pasovni širini 0,25 m–1 in ne kažejo padajočega zaporedja. Absorpcijski koeficient XM, ki se zapiše, je aritmetično povprečje teh štirih vrednosti.

| 2.7 | Za motorje, opremljene s tlačnim polnilnikom veljajo, kjer je primerno, naslednje posebne zahteve: |
| --- | --- |

2.7

Za motorje, opremljene s tlačnim polnilnikom veljajo, kjer je primerno, naslednje posebne zahteve:

| 2.7.1 | Pri motorjih s tlačnim polnilnikom, povezanim z motorjem ali pa ga ta mehansko poganja in ga je mogoče izključiti, se opravita dva popolna merilna cikla s predhodnimi pospeševanji, pri čemer je tlačni polnilnik enkrat vključen in drugič izključen. Zapiše se višji od obeh dobljenih rezultatov meritev; in |
| --- | --- |

2.7.1

Pri motorjih s tlačnim polnilnikom, povezanim z motorjem ali pa ga ta mehansko poganja in ga je mogoče izključiti, se opravita dva popolna merilna cikla s predhodnimi pospeševanji, pri čemer je tlačni polnilnik enkrat vključen in drugič izključen. Zapiše se višji od obeh dobljenih rezultatov meritev; in

| 2.7.2 | Pri motorju z več izpušnimi odprtinami se preskus izvede pri vseh odprtinah, ki se združijo v ustrezni napravi za mešanje plinov z enim izhodom. Vseeno se preskusi pri prostem pospeševanju izvajajo na vsaki odprtini. V tem primeru je vrednost, uporabljena za izračun popravljene vrednosti absorpcijskega koeficienta, aritmetično povprečje vrednosti, zapisane za vsako izpušno odprtino, preskus pa se šteje za veljaven le, če skrajne izmerjene vrednosti ne odstopajo za več kot 0,15 m–1. |
| --- | --- |

2.7.2

Pri motorju z več izpušnimi odprtinami se preskus izvede pri vseh odprtinah, ki se združijo v ustrezni napravi za mešanje plinov z enim izhodom. Vseeno se preskusi pri prostem pospeševanju izvajajo na vsaki odprtini. V tem primeru je vrednost, uporabljena za izračun popravljene vrednosti absorpcijskega koeficienta, aritmetično povprečje vrednosti, zapisane za vsako izpušno odprtino, preskus pa se šteje za veljaven le, če skrajne izmerjene vrednosti ne odstopajo za več kot 0,15 m–1.

3.   DOLOČANJE POPRAVLJENE VREDNOSTI ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA

To se uporablja, ko je absorpcijski koeficient pri stalnih vrtljajih določen za isti motorni derivat.

3.1   Zapis

| XM | = | vrednost absorpcijskega koeficienta pri prostem pospeševanju, izmerjena, kot je navedeno v odstavku 2.4 te priloge |
| --- | --- | --- |
| XL | = | korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta v prostem pospeševanju |
| SM | = | vrednost absorpcijskega koeficienta, izmerjena pri stalnih vrtljajih (odstavek 2.1 Priloge 4), ki je najbližja predpisani mejni vrednosti, ki ustreza istemu nazivnemu pretoku |
| SL | = | vrednost absorpcijskega koeficienta, predpisana v odstavku 4.2 Priloge 4, za nazivni pretok, ki ustreza merilni točki, pri kateri je bila določena vrednost SM. |

XM

=

vrednost absorpcijskega koeficienta pri prostem pospeševanju, izmerjena, kot je navedeno v odstavku 2.4 te priloge

XL

=

korigirana vrednost absorpcijskega koeficienta v prostem pospeševanju

SM

=

vrednost absorpcijskega koeficienta, izmerjena pri stalnih vrtljajih (odstavek 2.1 Priloge 4), ki je najbližja predpisani mejni vrednosti, ki ustreza istemu nazivnemu pretoku

SL

=

vrednost absorpcijskega koeficienta, predpisana v odstavku 4.2 Priloge 4, za nazivni pretok, ki ustreza merilni točki, pri kateri je bila določena vrednost SM.

| 3.2 | Če so absorpcijski koeficienti, izraženi v m–1, je popravljena vrednost XL izražena s krajšim izrazom: |
| --- | --- |

3.2

Če so absorpcijski koeficienti, izraženi v m–1, je popravljena vrednost XL izražena s krajšim izrazom:

Formula

---

PRILOGA 6

SPECIFIKACIJE REFERENČNEGA GORIVA, PREDPISANEGA ZA HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE IN PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

| Lastnost | Mejne vrednosti in enote | Metoda ASTM (1) |
| --- | --- | --- |
| Gostota pri 15 °C | najmanj 0,835 kg/l | D 1298 |
| največ 0,845 kg/1 | |
| Cetansko število | najmanj 51 | D 976 |
| največ 57 | |
| Destilacija (2) | | D 86 |
| 50 % vol. točke | najmanj 245 °C | |
| 90 % vol. točke | najmanj 320 °C | |
| največ 340 | |
| Zaključno vrelišče | največ 370 °C | |
| Viskoznost pri 40 °C | najmanj 2,5 mm2/s | D 445 |
| največ 3,5 mm2/s | |
| Vsebnost žvepla | najmanj 0,20 % mase | D 1266, D 2622, ali D 2785 |
| največ 0,50 | |
| Plamenišče | najmanj 55 °C | D 93 |
| Točka mašenja hladnega filtra | največ – 5 °C | osnutek CEN Pr EN116 ali IP309 |
| Ostanki ogljika po Conradsonu | največ 0,20 % mase | D 189 |
| na 10 % dist. ostanka | | |
| Vsebnost pepela | največ 0,01 % mase | D 482 |
| Vsebnost vode | največ 0,05 % mase | D 95 ali D 1744 |
| Korozija bakra pri 100 °C | največ 1 | D 130 |
| Nevtralizacijsko (močno kislinsko) število | največ 0,20 mg KOH/g | D 974 |

Lastnost

Mejne vrednosti in enote

Metoda ASTM (1)

Gostota pri 15 °C

najmanj 0,835 kg/l

D 1298

največ 0,845 kg/1

Cetansko število

najmanj 51

D 976

največ 57

Destilacija (2)

D 86

50 % vol. točke

najmanj 245 °C

90 % vol. točke

najmanj 320 °C

največ 340

Zaključno vrelišče

največ 370 °C

Viskoznost pri 40 °C

najmanj 2,5 mm2/s

D 445

največ 3,5 mm2/s

Vsebnost žvepla

najmanj 0,20 % mase

D 1266, D 2622, ali D 2785

največ 0,50

Plamenišče

najmanj 55 °C

D 93

Točka mašenja hladnega filtra

največ – 5 °C

osnutek CEN Pr EN116 ali IP309

Ostanki ogljika po Conradsonu

največ 0,20 % mase

D 189

na 10 % dist. ostanka

Vsebnost pepela

največ 0,01 % mase

D 482

Vsebnost vode

največ 0,05 % mase

D 95 ali D 1744

Korozija bakra pri 100 °C

največ 1

D 130

Nevtralizacijsko (močno kislinsko) število

največ 0,20 mg KOH/g

D 974

Opomba 1: Ustrezne metode ISO bodo sprejete, ko bodo določene za vse zgoraj navedene lastnosti.

Opomba 2: Navedene številke ponazarjajo celotne količine hlapov (odstotek ujetih + odstotek izgubljenih).

Opomba 3: To gorivo lahko temelji na ločenih in razcepljenih destilatih; razžveplanje je dovoljeno. Ne sme vsebovati kovinskih dodatkov.

Opomba 4: V specifikaciji navedene vrednosti so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi ASTM D 3244 „Določanje osnove za spore o kakovosti naftnih proizvodov“ in pri določanju največje vrednosti upoštevana najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = možnost ponovljivosti). Ne glede na ta ukrep, potreben zaradi statističnih razlogov, si mora proizvajalec goriva kljub vsemu prizadevati, da doseže ničelno vrednost, kjer je določena najvišja vrednost 2 R, in srednjo vrednost, kjer sta navedeni zgornja in spodnja meja. Če je treba odgovoriti na vprašanje, ali gorivo izpolnjuje zahteve iz specifikacije, se mora uporabiti izraz ASTM D 3244.

Opomba 5: Če je treba izračunati toplotno učinkovitost motorja ali vozila, se lahko kalorična vrednost goriva izračuna po naslednji enačbi: Specifična energija (kalorična vrednost) (neto)

MJ/kg = (46,423 – 8,792d2 + 3,170d)

(1 – (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x, pri čemer velja:

d je gostota pri 15 °C,

x je razmerje vode glede na maso (odstotek, deljen s 100),

y je razmerje pepela glede na maso (odstotek, deljen s 100),

s je razmerje žvepla glede na maso (odstotek, deljen s 100).

---

(1)  Začetnice American Society for Testing and Materials (Ameriške družbe za preskušanje in materiale), 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, United States of America.

---

PRILOGA 7

MEJNE VREDNOSTI, UPORABLJENE PRI PRESKUSIH PRI STALNIH VRTLJAJIH MOTORJA

| Nazivni pretok G
  l/s | Absorpcijski koeficient
  m-1

  m-2 |
| --- | --- |
| 42 | 2,26 |
| 45 | 2,19 |
| 50 | 2,08 |
| 55 | 1,985 |
| 60 | 1,90 |
| 65 | 1,84 |
| 70 | 1,775 |
| 75 | 1,72 |
| 80 | 1,665 |
| 85 | 1,62 |
| 90 | 1,575 |
| 95 | 1,535 |
| 100 | 1,495 |
| 105 | 1,465 |
| 110 | 1,425 |
| 115 | 1,395 |
| 120 | 1,37 |
| 125 | 1,345 |
| 130 | 1,32 |
| 135 | 1,30 |
| 140 | 1,27 |
| 145 | 1,25 |
| 150 | 1,225 |
| 155 | 1,205 |
| 160 | 1,19 |
| 165 | 1,17 |
| 170 | 1,155 |
| 175 | 1,14 |
| 180 | 1,125 |
| 185 | 1,11 |
| 190 | 1,095 |
| 195 | 1,08 |
| 200 | 1,065 |

Nazivni pretok G

l/s

Absorpcijski koeficient

m-1

m-2

42

2,26

45

2,19

50

2,08

55

1,985

60

1,90

65

1,84

70

1,775

75

1,72

80

1,665

85

1,62

90

1,575

95

1,535

100

1,495

105

1,465

110

1,425

115

1,395

120

1,37

125

1,345

130

1,32

135

1,30

140

1,27

145

1,25

150

1,225

155

1,205

160

1,19

165

1,17

170

1,155

175

1,14

180

1,125

185

1,11

190

1,095

195

1,08

200

1,065

Opomba: Čeprav se zgornje vrednosti zaokrožijo na najbližjo 0,01 ali 0,005, to ne pomeni, da je treba meritve izvesti do te stopnje točnosti.

---

PRILOGA 8

LASTNOSTI MERILNIKOV MOTNOSTI

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga opredeljuje pogoje, ki jih morajo izpolnjevati merilniki motnosti, uporabljeni v preskusih iz prilog 4 in 5 k temu pravilniku.

2.   OSNOVNE SPRECIFIKACIJE ZA MERILNIKE MOTNOSTI

| 2.1 | Plin, katerega motnost se meri, je v zaprtem prostoru, katerega notranja površina ne odbija svetlobe. |
| --- | --- |

2.1

Plin, katerega motnost se meri, je v zaprtem prostoru, katerega notranja površina ne odbija svetlobe.

| 2.2 | Pri določanju dejanske dolžine svetlobne poti skozi plin se upošteva možen vpliv naprav, ki ščitijo svetlobni vir in fotoelektrično celico. Ta dejanska dolžina je označena na instrumentu. |
| --- | --- |

2.2

Pri določanju dejanske dolžine svetlobne poti skozi plin se upošteva možen vpliv naprav, ki ščitijo svetlobni vir in fotoelektrično celico. Ta dejanska dolžina je označena na instrumentu.

| 2.3 | Kazalni instrument merilnika motnosti ima dve merilni skali, eno na absolutnih točkah absorpcije svetlobe od 0 do ∞ (m–1) in drugo linearno od 0 do 100; obe skali imata razpon od 0 pri popolnem svetlobnem toku do obsega skale pri popolni zamračitvi. |
| --- | --- |

2.3

Kazalni instrument merilnika motnosti ima dve merilni skali, eno na absolutnih točkah absorpcije svetlobe od 0 do ∞ (m–1) in drugo linearno od 0 do 100; obe skali imata razpon od 0 pri popolnem svetlobnem toku do obsega skale pri popolni zamračitvi.

3.   SPECIFIKACIJE IZVEDBE

3.1   Splošno

Izvedba je taka, da se ob preskušanju pri stalnih vrtljajih dimna komora napolni z enakomerno motnim dimom.

3.2   Dimna komora in ohišje merilnika motnosti

| 3.2.1 | Delež razpršene svetlobe, ki pade na fotoelektrično celico zaradi notranjih odbojev ali difuzije svetlobe, je čim manjši (npr. s prebarvanjem notranjih površin v črno mat barvo in z ustrezno razporeditvijo). |
| --- | --- |

3.2.1

Delež razpršene svetlobe, ki pade na fotoelektrično celico zaradi notranjih odbojev ali difuzije svetlobe, je čim manjši (npr. s prebarvanjem notranjih površin v črno mat barvo in z ustrezno razporeditvijo).

| 3.2.2 | Optične lastnosti so take, da kombinirani učinek difuzije in odboja svetlobe ne preseže ene enote na linearni lestvici, kadar je dimna komora napolnjena z dimom z absorpcijskim koeficientom blizu 1,7 m–1. |
| --- | --- |

3.2.2

Optične lastnosti so take, da kombinirani učinek difuzije in odboja svetlobe ne preseže ene enote na linearni lestvici, kadar je dimna komora napolnjena z dimom z absorpcijskim koeficientom blizu 1,7 m–1.

3.3   Svetlobni vir

Svetlobni vir je žarnica z žarilno nitko z barvo temperature v območju od 2 800 do 3 250 K ali zelena svetleča dioda (LED) s temensko spektralno vrednostjo med 550 in 570 nm.

Svetlobni vir je proti sajam zaščiten s sredstvi, ki na ne vplivajo na dolžino optične poti izven specifikacij, ki jih je postavil proizvajalec.

3.4   Sprejemnik

| 3.4.1 | Sprejemnik sestavlja fotoelektrična celica s spektralno odzivno krivuljo, podobno fotopični krivulji človeškega očesa (največji odziv v obsegu 550/570 nm; manj kot 4 odstotke tega največjega odziva pod 430 nm in nad 680 nm). |
| --- | --- |

3.4.1

Sprejemnik sestavlja fotoelektrična celica s spektralno odzivno krivuljo, podobno fotopični krivulji človeškega očesa (največji odziv v obsegu 550/570 nm; manj kot 4 odstotke tega največjega odziva pod 430 nm in nad 680 nm).

| 3.4.2 | Izvedba električnega tokokroga vključno s kazalnim instrumentom je taka, da je izhodni tok iz fotoelektrične celice linearna funkcija intenzivnosti svetlobe, prejete v okviru celotnega temperaturnega obsega delovanja fotoelektrične celice. |
| --- | --- |

3.4.2

Izvedba električnega tokokroga vključno s kazalnim instrumentom je taka, da je izhodni tok iz fotoelektrične celice linearna funkcija intenzivnosti svetlobe, prejete v okviru celotnega temperaturnega obsega delovanja fotoelektrične celice.

3.5   Merilne skale

| 3.5.1 | Koeficient absorpcije svetlobe se izračuna po enačbi Ø = Øo e–kL, kjer je L dejanska dolžina svetlobne poti skozi plin, Øo vpadni svetlobni tok in Ø izstopni svetlobni tok. Če se dejanske dolžine L tipa merilnika motnosti ne da oceniti neposredno z njegovimi geometrijskimi lastnostmi, se dejanska dolžina L določi
  ali z metodo iz odstavka 4 te priloge; ali
  s primerjavo z merilnikom motnosti drugega tipa, katerega dejanska dolžina je poznana. |
| --- | --- |

3.5.1

Koeficient absorpcije svetlobe se izračuna po enačbi Ø = Øo e–kL, kjer je L dejanska dolžina svetlobne poti skozi plin, Øo vpadni svetlobni tok in Ø izstopni svetlobni tok. Če se dejanske dolžine L tipa merilnika motnosti ne da oceniti neposredno z njegovimi geometrijskimi lastnostmi, se dejanska dolžina L določi

ali z metodo iz odstavka 4 te priloge; ali

s primerjavo z merilnikom motnosti drugega tipa, katerega dejanska dolžina je poznana.

| 3.5.2 | Razmerje med linearno skalo z delitvijo 0–100 in absorpcijskim koeficientom k je podano z enačbo



  kjer sta N odčitek na linearni lestvici in k ustrezna vrednost absorpcijskega koeficienta. |
| --- | --- |

3.5.2

Razmerje med linearno skalo z delitvijo 0–100 in absorpcijskim koeficientom k je podano z enačbo

Formula

kjer sta N odčitek na linearni lestvici in k ustrezna vrednost absorpcijskega koeficienta.

| 3.5.3 | Kazalni instrument merilnika motnosti omogoča odčitanje absorpcijskega koeficienta 1,7 m–1 s točnostjo 0,025 m–1. |
| --- | --- |

3.5.3

Kazalni instrument merilnika motnosti omogoča odčitanje absorpcijskega koeficienta 1,7 m–1 s točnostjo 0,025 m–1.

3.6   Nastavitev in umerjanje merilne naprave

| 3.6.1 | Električni tokokrog fotoelektrične celice in kazalni instrument sta nastavljiva, tako da se lahko kazalec ponovno nastavi na ničlo, ko gre svetlobni tok skozi dimno komoro, napolnjeno s čistim zrakom ali skozi komoro z enakimi lastnostmi. |
| --- | --- |

3.6.1

Električni tokokrog fotoelektrične celice in kazalni instrument sta nastavljiva, tako da se lahko kazalec ponovno nastavi na ničlo, ko gre svetlobni tok skozi dimno komoro, napolnjeno s čistim zrakom ali skozi komoro z enakimi lastnostmi.

| 3.6.2 | Ko je svetilka izklopljena in električni merilni tokokrog odprt ali v kratkem stiku, je odčitanje absorpcijskega koeficienta ∞ in ostaja pri ∞, ko je merilni tokokrog ponovno vzpostavljen. |
| --- | --- |

3.6.2

Ko je svetilka izklopljena in električni merilni tokokrog odprt ali v kratkem stiku, je odčitanje absorpcijskega koeficienta ∞ in ostaja pri ∞, ko je merilni tokokrog ponovno vzpostavljen.

| 3.6.3 | Opravi se vmesni kontrolni pregled, tako da se v dimno komoro postavi filter, ki predstavlja plin, katerega znani absorpcijski koeficient k je, izmerjen, kakor je navedeno v točki 3.5.1, med 1,6 m–1 in 1,8 m–1. Vrednost k mora biti poznana s točnostjo 0,025 m–1.
  Kontrolni pregled vključuje preverjanje, da se ta vrednost ne razlikuje za več kot 0,05 m–1 od vrednosti, odčitane na kazalniku merilnika motnosti, kadar se filter postavi med svetlobni vir in fotoelektrično celico. |
| --- | --- |

3.6.3

Opravi se vmesni kontrolni pregled, tako da se v dimno komoro postavi filter, ki predstavlja plin, katerega znani absorpcijski koeficient k je, izmerjen, kakor je navedeno v točki 3.5.1, med 1,6 m–1 in 1,8 m–1. Vrednost k mora biti poznana s točnostjo 0,025 m–1.

Kontrolni pregled vključuje preverjanje, da se ta vrednost ne razlikuje za več kot 0,05 m–1 od vrednosti, odčitane na kazalniku merilnika motnosti, kadar se filter postavi med svetlobni vir in fotoelektrično celico.

3.7   Odziv merilnika motnosti

| 3.7.1 | Odzivni čas električnega merilnega tokokroga, to je čas, potreben da kazalnik merilnega instrumenta doseže 90 odstotkov odklona celotne lestvice po vstavitvi svetlobno povsem neprepustnega zaslona pred fotoelektrično celico, je 0,9 do 1,1 sekunde. |
| --- | --- |

3.7.1

Odzivni čas električnega merilnega tokokroga, to je čas, potreben da kazalnik merilnega instrumenta doseže 90 odstotkov odklona celotne lestvice po vstavitvi svetlobno povsem neprepustnega zaslona pred fotoelektrično celico, je 0,9 do 1,1 sekunde.

| 3.7.2 | Dušenje električnega merilnega tokokroga mora biti tako, da začetni presežni nihaj, ki presega končni stalni odčitek po vsaki trenutni spremembi vhodnih vrednosti (npr. umerjevalni filter), ne presega 4 odstotkov tega odčitka v linearnih enotah lestvice. |
| --- | --- |

3.7.2

Dušenje električnega merilnega tokokroga mora biti tako, da začetni presežni nihaj, ki presega končni stalni odčitek po vsaki trenutni spremembi vhodnih vrednosti (npr. umerjevalni filter), ne presega 4 odstotkov tega odčitka v linearnih enotah lestvice.

| 3.7.3 | Odzivni čas merilnika motnosti na fizikalni pojav v dimni komori, to je čas med vstopom plina v merilno napravo in popolno napolnitvijo dimne komore, ne sme preseči 0,4 sekunde. |
| --- | --- |

3.7.3

Odzivni čas merilnika motnosti na fizikalni pojav v dimni komori, to je čas med vstopom plina v merilno napravo in popolno napolnitvijo dimne komore, ne sme preseči 0,4 sekunde.

| 3.7.4 | Te določbe veljajo samo za merilnike motnosti, ki se uporabljajo za merjenje motnosti pri prostem pospeševanju. |
| --- | --- |

3.7.4

Te določbe veljajo samo za merilnike motnosti, ki se uporabljajo za merjenje motnosti pri prostem pospeševanju.

3.8   Tlak merjenega plina in splakovalnega zraka

| 3.8.1 | Tlak izpušnega plina v dimni komori se ne razlikuje za več kot 75 mm (vodnega stolpca) od atmosferskega tlaka. |
| --- | --- |

3.8.1

Tlak izpušnega plina v dimni komori se ne razlikuje za več kot 75 mm (vodnega stolpca) od atmosferskega tlaka.

| 3.8.2 | Spremembe tlaka merjenega plina in splakovalnega zraka ne povzročajo spremembe absorpcijskega koeficienta za več kot 0,05 m–1 pri plinu, ki ima absorpcijski koeficient 1,7 m–1. |
| --- | --- |

3.8.2

Spremembe tlaka merjenega plina in splakovalnega zraka ne povzročajo spremembe absorpcijskega koeficienta za več kot 0,05 m–1 pri plinu, ki ima absorpcijski koeficient 1,7 m–1.

| 3.8.3 | Merilnik motnosti je opremljen z ustreznimi napravami za merjenje tlaka v dimni komori. |
| --- | --- |

3.8.3

Merilnik motnosti je opremljen z ustreznimi napravami za merjenje tlaka v dimni komori.

| 3.8.4 | Meje spremembe tlaka plina in splakovalnega zraka v dimni komori navede proizvajalec naprave. |
| --- | --- |

3.8.4

Meje spremembe tlaka plina in splakovalnega zraka v dimni komori navede proizvajalec naprave.

3.9   Temperatura merjenega plina

| 3.9.1 | Na vsaki točki v dimni komori je temperatura plina v trenutku merjenja med 70 °C in najvišjo temperaturo, ki jo navede proizvajalec merilnika motnosti, tako da se odčitki v tem temperaturnem območju ne razlikujejo za več kot 0,1 m–1, če je komora napolnjena s plinom z absorpcijskim koeficientom 1,7 m–1. |
| --- | --- |

3.9.1

Na vsaki točki v dimni komori je temperatura plina v trenutku merjenja med 70 °C in najvišjo temperaturo, ki jo navede proizvajalec merilnika motnosti, tako da se odčitki v tem temperaturnem območju ne razlikujejo za več kot 0,1 m–1, če je komora napolnjena s plinom z absorpcijskim koeficientom 1,7 m–1.

| 3.9.2 | Merilnik motnosti je opremljen z ustreznimi napravami za merjenje temperature v dimni komori. |
| --- | --- |

3.9.2

Merilnik motnosti je opremljen z ustreznimi napravami za merjenje temperature v dimni komori.

4.   DEJANSKA DOLŽINA „L“ MERILNIKA MOTNOSTI

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Pri nekaterih tipih merilnikov motnosti plin med svetlobnim virom in fotoelektrično celico ali med prozornimi deli, ki ščitijo vir, in fotoelektrično celico, ni enakomerne motnosti. V takih primerih je dejanska dolžina L enaka dolžini stolpca plina z enakomerno motnostjo, ki absorbira svetlobo enako kot plini, ki običajno tečejo skozi merilnik motnosti. |
| --- | --- |

4.1.1

Pri nekaterih tipih merilnikov motnosti plin med svetlobnim virom in fotoelektrično celico ali med prozornimi deli, ki ščitijo vir, in fotoelektrično celico, ni enakomerne motnosti. V takih primerih je dejanska dolžina L enaka dolžini stolpca plina z enakomerno motnostjo, ki absorbira svetlobo enako kot plini, ki običajno tečejo skozi merilnik motnosti.

| 4.1.2 | Dejanska dolžina svetlobne poti se dobi s primerjavo odčitka N na običajno delujočem merilniku motnosti z odčitkom No, dobljenim z merilnikom, spremenjenim tako, da preskusni plin napolni točno določeno dolžino Lo. |
| --- | --- |

4.1.2

Dejanska dolžina svetlobne poti se dobi s primerjavo odčitka N na običajno delujočem merilniku motnosti z odčitkom No, dobljenim z merilnikom, spremenjenim tako, da preskusni plin napolni točno določeno dolžino Lo.

| 4.1.3 | Za popravek ničelne točke se uporabijo primerjalni odčitki, ki si sledijo v hitrem zaporedju. |
| --- | --- |

4.1.3

Za popravek ničelne točke se uporabijo primerjalni odčitki, ki si sledijo v hitrem zaporedju.

4.2   Metoda ocene dejanske dolžine L

| 4.2.1 | Preskusni plin je izpušni plin z nespremenljivo motnostjo ali plin, ki absorbira svetlobo, z gostoto, podobno gostoti izpušnega plina. |
| --- | --- |

4.2.1

Preskusni plin je izpušni plin z nespremenljivo motnostjo ali plin, ki absorbira svetlobo, z gostoto, podobno gostoti izpušnega plina.

| 4.2.2 | Pri merilniku motnosti se točno določi stolpec dolžine Lo, katerega osnovne ploskve so pravokotne na pot svetlobe, ki se lahko enakomerno napolni s preskusnim plinom. Ta dolžina Lo je blizu dejanski dolžini merilnika motnosti. |
| --- | --- |

4.2.2

Pri merilniku motnosti se točno določi stolpec dolžine Lo, katerega osnovne ploskve so pravokotne na pot svetlobe, ki se lahko enakomerno napolni s preskusnim plinom. Ta dolžina Lo je blizu dejanski dolžini merilnika motnosti.

| 4.2.3 | Izmeri se povprečna temperatura preskusnega plina v dimni komori. |
| --- | --- |

4.2.3

Izmeri se povprečna temperatura preskusnega plina v dimni komori.

| 4.2.4 | Če je treba, se lahko v linijo vzorčenja čim bližje sondi vgradi dovolj prostorna ekspanzijska posoda kompaktne konstrukcije, ki duši nihanja. Namesti se lahko tudi hladilnik. Vgradnja te ekspanzijske posode in hladilnika ne sme bistveno vplivati na sestavo izpušnega plina. |
| --- | --- |

4.2.4

Če je treba, se lahko v linijo vzorčenja čim bližje sondi vgradi dovolj prostorna ekspanzijska posoda kompaktne konstrukcije, ki duši nihanja. Namesti se lahko tudi hladilnik. Vgradnja te ekspanzijske posode in hladilnika ne sme bistveno vplivati na sestavo izpušnega plina.

| 4.2.5 | Preskus za določanje dejanske dolžine se naredi tako, da se enkrat spusti preskusni plin skozi merilnik motnosti, ki deluje običajno, ter potem skozi isto napravo, spremenjeno tako, kakor je navedeno v točki 4.1.2. |
| --- | --- |

4.2.5

Preskus za določanje dejanske dolžine se naredi tako, da se enkrat spusti preskusni plin skozi merilnik motnosti, ki deluje običajno, ter potem skozi isto napravo, spremenjeno tako, kakor je navedeno v točki 4.1.2.

| 4.2.5.1 | Odčitki merilnika motnosti se med preskusom stalno zapisujejo z registracijskim instrumentom, katerega odzivni čas je enak ali krajši od odzivnega časa merilnika motnosti. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Odčitki merilnika motnosti se med preskusom stalno zapisujejo z registracijskim instrumentom, katerega odzivni čas je enak ali krajši od odzivnega časa merilnika motnosti.

| 4.2.5.2 | Če merilnik motnosti deluje običajno, je odčitek na linearni lestvici motnosti N in odčitek povprečne temperature plina, izražene v Kelvinih, T. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Če merilnik motnosti deluje običajno, je odčitek na linearni lestvici motnosti N in odčitek povprečne temperature plina, izražene v Kelvinih, T.

| 4.2.5.3 | Pri znani dolžini Lo, napolnjeni z istim preskusnim plinom, je odčitek na linearni lestvici motnosti No in odčitek povprečne temperature plina, izražene v Kelvinih, To. |
| --- | --- |

4.2.5.3

Pri znani dolžini Lo, napolnjeni z istim preskusnim plinom, je odčitek na linearni lestvici motnosti No in odčitek povprečne temperature plina, izražene v Kelvinih, To.

| 4.2.6 | Dejanska dolžina je: |
| --- | --- |

4.2.6

Dejanska dolžina je:

Formula

| 4.2.7 | Preskus se ponovi z vsaj štirimi preskusnimi plini, ki dajejo odčitke, enakomerno razmaknjene na linearni lestvici med 20 in 80. |
| --- | --- |

4.2.7

Preskus se ponovi z vsaj štirimi preskusnimi plini, ki dajejo odčitke, enakomerno razmaknjene na linearni lestvici med 20 in 80.

| 4.2.8 | Dejanska dolžina L merilnika motnosti je aritmetično povprečje dejanskih dolžin, dobljenih z vsakim od plinov tako, kakor je navedeno v odstavku 4.2.6. |
| --- | --- |

4.2.8

Dejanska dolžina L merilnika motnosti je aritmetično povprečje dejanskih dolžin, dobljenih z vsakim od plinov tako, kakor je navedeno v odstavku 4.2.6.

---

PRILOGA 9

NAMESTITEV IN UPORABA MERILNIKA MOTNOSTI

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga določa namestitev in uporabo merilnikov motnosti za preskuse, opisane v prilogah 4 in 5 k temu pravilniku.

2.   MERILNIK MOTNOSTI PRI PRESKUSIH Z DELNIM TOKOM PLINA

2.1   Namestitev za preskuse pri stalnih vrtljajih

| 2.1.1 | Razmerje med prečnim prerezom sonde in prerezom izpušne cevi ni manjše od 0,05. Protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca). |
| --- | --- |

2.1.1

Razmerje med prečnim prerezom sonde in prerezom izpušne cevi ni manjše od 0,05. Protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca).

| 2.1.2 | Sonda je sestavljena iz cevi z odprtim koncem, ki gleda naprej v osi izpušne cevi ali podaljška cevi, če je ta potreben. Nameščena je v delu, kjer je porazdelitev dima približno enakomerna. To se doseže tako, da se sonda namesti v izpušno cev čim bližje koncu izpušne cevi ali njenega podaljška, tako da je konec sonde nameščen v del cevi, ki je raven vsaj 6 D pred točko odvzema plinov in 3 D za to točko, pri čemer je D premer izpušne cevi na izhodu. Če se uporablja podaljšek cevi, na stiku ne sme vstopati zrak v cev. |
| --- | --- |

2.1.2

Sonda je sestavljena iz cevi z odprtim koncem, ki gleda naprej v osi izpušne cevi ali podaljška cevi, če je ta potreben. Nameščena je v delu, kjer je porazdelitev dima približno enakomerna. To se doseže tako, da se sonda namesti v izpušno cev čim bližje koncu izpušne cevi ali njenega podaljška, tako da je konec sonde nameščen v del cevi, ki je raven vsaj 6 D pred točko odvzema plinov in 3 D za to točko, pri čemer je D premer izpušne cevi na izhodu. Če se uporablja podaljšek cevi, na stiku ne sme vstopati zrak v cev.

| 2.1.3 | Tlak v izpušni cevi in lastnosti padca tlaka v liniji vzorčenja omogočajo, da sonda zajame vzorec, v osnovi enak dobljenemu z izokinetičnim vzorčenjem. |
| --- | --- |

2.1.3

Tlak v izpušni cevi in lastnosti padca tlaka v liniji vzorčenja omogočajo, da sonda zajame vzorec, v osnovi enak dobljenemu z izokinetičnim vzorčenjem.

| 2.1.4 | Če je treba, se lahko v linijo vzorčenja čim bližje sondi vgradi dovolj prostorna ekspanzijska posoda kompaktne konstrukcije, ki duši nihanja. Namesti se lahko tudi hladilnik. Izvedba ekspanzijske posode in hladilnika ne vpliva bistveno na sestavo izpušnega plina. |
| --- | --- |

2.1.4

Če je treba, se lahko v linijo vzorčenja čim bližje sondi vgradi dovolj prostorna ekspanzijska posoda kompaktne konstrukcije, ki duši nihanja. Namesti se lahko tudi hladilnik. Izvedba ekspanzijske posode in hladilnika ne vpliva bistveno na sestavo izpušnega plina.

| 2.1.5 | V izpušno cev se lahko namesti dušilna loputa ali druge naprave za povečanje tlaka pri vzorčenju, in sicer vsaj 3 D za sondo za vzorčenje. |
| --- | --- |

2.1.5

V izpušno cev se lahko namesti dušilna loputa ali druge naprave za povečanje tlaka pri vzorčenju, in sicer vsaj 3 D za sondo za vzorčenje.

| 2.1.6 | Cevi, ki povezujejo sondo, hladilno napravo, ekspanzijsko posodo (če je potrebna) in merilnik motnosti, so čim krajše, pri čemer izpolnjujejo zahteve glede tlaka in temperature, navedene v odstavkih 3.8 in 3.9 Priloge 8. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Če v merilniku motnosti ni vgrajen obhodni ventil, se ga namesti v toku pred njim. |
| --- | --- |

2.1.6

Cevi, ki povezujejo sondo, hladilno napravo, ekspanzijsko posodo (če je potrebna) in merilnik motnosti, so čim krajše, pri čemer izpolnjujejo zahteve glede tlaka in temperature, navedene v odstavkih 3.8 in 3.9 Priloge 8. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Če v merilniku motnosti ni vgrajen obhodni ventil, se ga namesti v toku pred njim.

| 2.1.7 | Med preskusom se s kontrolnim pregledom zagotovi, da se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.8 priloge 8 v zvezi s tlakom in zahteve iz odstavka 3.9 priloge 8 v zvezi s temperaturo v merilni komori. |
| --- | --- |

2.1.7

Med preskusom se s kontrolnim pregledom zagotovi, da se upoštevajo zahteve iz odstavka 3.8 priloge 8 v zvezi s tlakom in zahteve iz odstavka 3.9 priloge 8 v zvezi s temperaturo v merilni komori.

2.2   Namestitev za preskuse pri prostem pospeševanju

| 2.2.1 | Razmerje med prečnim prerezom sonde in izpušne cevi ni manjše od 0,05. Protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca). |
| --- | --- |

2.2.1

Razmerje med prečnim prerezom sonde in izpušne cevi ni manjše od 0,05. Protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca).

| 2.2.2 | Sonda je cev z odprtim koncem, ki gleda naprej v osi izpušne cevi ali podaljška cevi, če je ta potreben. Nameščena je v delu, kjer je porazdelitev dima približno enakomerna. To se doseže tako, da se sonda namesti v izpušno cev čim bližje koncu izpušne cevi ali njenega podaljška, tako da je konec sonde nameščen v del cevi, ki je raven vsaj 6 D pred točko odvzema plinov in 3 D za to točko, pri čemer je D premer izpušne cevi pri izhodu. Če se uporablja podaljšek cevi, na stiku ne sme vstopati zrak v cev. |
| --- | --- |

2.2.2

Sonda je cev z odprtim koncem, ki gleda naprej v osi izpušne cevi ali podaljška cevi, če je ta potreben. Nameščena je v delu, kjer je porazdelitev dima približno enakomerna. To se doseže tako, da se sonda namesti v izpušno cev čim bližje koncu izpušne cevi ali njenega podaljška, tako da je konec sonde nameščen v del cevi, ki je raven vsaj 6 D pred točko odvzema plinov in 3 D za to točko, pri čemer je D premer izpušne cevi pri izhodu. Če se uporablja podaljšek cevi, na stiku ne sme vstopati zrak v cev.

| 2.2.3 | Sistem vzorčenja je tak, da je pri vseh vrtljajih motorja tlak vzorca izpušnih plinov v merilniku motnosti v mejah, določenih v odstavku 3.8.2 Priloge 8. To se lahko preveri z ugotavljanjem tlaka vzorca, ko je motor v prostem teku, in pri najvišjih vrtljajih neobremenjenega motorja. Odvisno od lastnosti merilnika motnosti je mogoče nadzor nad tlakom vzorca doseči z vgradnjo omejevalnika tlaka ali dušilne lopute v izpušno cev ali njen podaljšek.
  Ne glede na uporabljeno metodo protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca). |
| --- | --- |

2.2.3

Sistem vzorčenja je tak, da je pri vseh vrtljajih motorja tlak vzorca izpušnih plinov v merilniku motnosti v mejah, določenih v odstavku 3.8.2 Priloge 8. To se lahko preveri z ugotavljanjem tlaka vzorca, ko je motor v prostem teku, in pri najvišjih vrtljajih neobremenjenega motorja. Odvisno od lastnosti merilnika motnosti je mogoče nadzor nad tlakom vzorca doseči z vgradnjo omejevalnika tlaka ali dušilne lopute v izpušno cev ali njen podaljšek.

Ne glede na uporabljeno metodo protitlak, izmerjen v izpušni cevi pri vstopu sonde, ne presega 75 mm (vodnega stolpca).

| 2.2.4 | Cevi, ki so povezane z merilnikom motnosti, so čim krajše. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Po potrebi se v cev pred merilnikom motnosti lahko vgradi obvodni ventil, da se zavaruje pred dotokom izpušnih plinov, kadar se meritve ne izvajajo. |
| --- | --- |

2.2.4

Cevi, ki so povezane z merilnikom motnosti, so čim krajše. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Po potrebi se v cev pred merilnikom motnosti lahko vgradi obvodni ventil, da se zavaruje pred dotokom izpušnih plinov, kadar se meritve ne izvajajo.

3.   MERILNIK MOTNOSTI V CELOTNEM TOKU

Edini splošni previdnostni ukrepi, ki jih je treba upoštevati pri preskusih pri stalnih vrtljajih motorja in prostem pospeševanju, so naslednji:

| 3.1 | spoji povezovalnih cevi med izpušno cevjo in merilnikom motnosti, ne smejo dopuščati vstopa zunanjega zraka; |
| --- | --- |

3.1

spoji povezovalnih cevi med izpušno cevjo in merilnikom motnosti, ne smejo dopuščati vstopa zunanjega zraka;

| 3.2 | cevi, ki povezujejo merilnik motnosti, so čim krajše, kot pri merilnikih motnosti pri preskusih z delnim tokom plina. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Po potrebi se v cev pred merilnikom motnosti lahko vgradi obvodni ventil, da se zavaruje pred dotokom izpušnih plinov, kadar se meritve ne izvajajo; |
| --- | --- |

3.2

cevi, ki povezujejo merilnik motnosti, so čim krajše, kot pri merilnikih motnosti pri preskusih z delnim tokom plina. Cev je nagnjena navzgor od točke vzorčenja do merilnika motnosti, izogibati se je treba ostrim krivinam, kjer bi se lahko nabirale saje. Po potrebi se v cev pred merilnikom motnosti lahko vgradi obvodni ventil, da se zavaruje pred dotokom izpušnih plinov, kadar se meritve ne izvajajo;

| 3.3 | pred merilnikom motnosti se lahko vgradi hladilna naprava. |
| --- | --- |

3.3

pred merilnikom motnosti se lahko vgradi hladilna naprava.

---

PRILOGA 10

METODA MERJENJA KORISTNE MOČI MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG V SKLADU S PRAVILNIKOM ECE

1.   NAMEN

Ti predpisi veljajo za metodo za ugotavljanje krivulje moči motorja z notranjim izgorevanjem pri polni obremenitvi kot funkcijo števila vrtljajev motorja.

2.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda se uporablja za motorje z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za pogon vozil, kar je zajeto v tem pravilniku in Pravilniku št. 15 (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3).

Motorji spadajo v eno od naslednjih kategorij:

| | batni motorji (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom; |
| --- | --- |

batni motorji (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom;

| | motorji z vrtljivim batom. |
| --- | --- |

motorji z vrtljivim batom.

Ti motorji so lahko sesalni ali tlačno polnjeni.

3.   OPREDELITVE

V teh predpisih:

„koristna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč (1), izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev z dodatno opremo iz tabele 1

„standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec.

4.   TOČNOST MERITEV

4.1   Navor

± 1 odstotek izmerjenega navora (2).

4.2   Število vrtljajev motorja

±0,5 odstotka izmerjenega števila vrtljajev.

4.3   Poraba goriva

± 1 odstotek izmerjene porabe.

4.4   Temperatura goriva

± 2 K 4,5

4.5   Temperatura zraka

± 2 K

4.6   Zračni tlak

± 100 Pa

4.7   Tlak v sesalni cevi (glej opombo 1a k tabeli 1)

± 50 Pa

4.8   Tlak v izpušnem kanalu (glej opombo 1b k tabeli 1)

± 200 Pa

5.   PRESKUS ZA MERJENJE KORISTNE MOČI MOTORJA

5.1   Pomožna oprema

5.1.1   Dodatna oprema, ki mora biti med preskusom vgrajena v motor

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v tabeli 1), vgrajena v napravo za preskušanje, če je mogoče na isto mesto, kot je bila nameščena za predvideno uporabo.

5.1.2   Dodatna oprema, ki jo je treba odstraniti za preskus

Določena dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila in je lahko vgrajena v motor, se za namen preskusa odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| — | kompresor za zavorni sistem |
| --- | --- |

—

kompresor za zavorni sistem

| — | kompresor za servokrmiljenje |
| --- | --- |

—

kompresor za servokrmiljenje

| — | kompresor za uravnavanje vzmetenja |
| --- | --- |

—

kompresor za uravnavanje vzmetenja

| — | klimatski sistem. |
| --- | --- |

—

klimatski sistem.

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči motorja.

Tabela 1

Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena v motor pri preskusu za merjenje koristne moči motorja

| NO. | Dodatna oprema | Če je vgrajena pri preskusu koristne moči |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sesalni sistem | |
| – | sesalna cev |

NO.

Dodatna oprema

Če je vgrajena pri preskusu koristne moči

1

Sesalni sistem

–

sesalna cev

| – | sistem za odsesavanje plinov iz ohišja motorja |
| --- | --- |

–

sistem za odsesavanje plinov iz ohišja motorja

Da, če je standardna oprema

| – | zračni filter |
| --- | --- |

–

zračni filter

| – | dušilec zvoka |
| --- | --- |

–

dušilec zvoka

| – | naprava za omejevanje hitrosti |
| --- | --- |

–

naprava za omejevanje hitrosti

Da, če je standardna oprema (3)

2

Naprava za predgrevanje sesalne cevi

Da, če je standardna oprema. Če je mogoče, se namesti na najbolj primerno mesto

3

Izpušni sistem

| – | čistilec izpušnih plinov |
| --- | --- |

–

čistilec izpušnih plinov

Da, če je standardna oprema.

| – | izpušni kolektor |
| --- | --- |

–

izpušni kolektor

| – | naprava za tlačno polnjenje |
| --- | --- |

–

naprava za tlačno polnjenje

| – | povezovalne cevi (4) |
| --- | --- |

–

povezovalne cevi (4)

| – | dušilec zvoka (13) |
| --- | --- |

–

dušilec zvoka (13)

| – | izpušna cev (13) |
| --- | --- |

–

izpušna cev (13)

| – | zavora za izpušne pline (5) |
| --- | --- |

–

zavora za izpušne pline (5)

4

Črpalka za gorivo (6)

Da, če je standardna oprema.

5

Uplinjač

| – | elektronski upravljalni sistem, merilnik zračnega toka itd. (če je vgrajen) |
| --- | --- |

–

elektronski upravljalni sistem, merilnik zračnega toka itd. (če je vgrajen)

Da, če je standardna oprema

| – | regulator pritiska |
| --- | --- |

–

regulator pritiska

| – | uparjalnik |
| --- | --- |

–

uparjalnik

| – | mešalna naprava |
| --- | --- |

–

mešalna naprava

Oprema za plinske motorje

6

Oprema za vbrizgavanje goriva

(bencin in dizelsko gorivo)

| – | predfilter |
| --- | --- |

–

predfilter

Da, če je standardna oprema.

| – | filter |
| --- | --- |

–

filter

| – | tlačilka |
| --- | --- |

–

tlačilka

| – | visokotlačna cev |
| --- | --- |

–

visokotlačna cev

| – | šoba |
| --- | --- |

–

šoba

| – | ventil za dovod zraka (7), če je vgrajen |
| --- | --- |

–

ventil za dovod zraka (7), če je vgrajen

| – | elektronski upravljalni sistem, merilnik zračnega toka, itd. (če je vgrajen) |
| --- | --- |

–

elektronski upravljalni sistem, merilnik zračnega toka, itd. (če je vgrajen)

| – | regulator/upravljalni sistem |
| --- | --- |

–

regulator/upravljalni sistem

| – | omejevalnik moči glede na atmosferske pogoje |
| --- | --- |

–

omejevalnik moči glede na atmosferske pogoje

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

| – | pokrov motorja |
| --- | --- |

–

pokrov motorja

| – | odprtina za zrak na pokrovu motorja |
| --- | --- |

–

odprtina za zrak na pokrovu motorja

Ne

| – | hladilnik |
| --- | --- |

–

hladilnik

| – | ventilator (8)
   (9) |
| --- | --- |

–

ventilator (8)
   (9)

| – | pokrov za usmerjanje zraka na ventilatorju |
| --- | --- |

–

pokrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

| – | vodna črpalka |
| --- | --- |

–

vodna črpalka

| – | termostat (10) |
| --- | --- |

–

termostat (10)

Da (6), če je standardna oprema

8

Zračno hlajenje

| – | naprava za usmerjanje zraka na ventilatorju |
| --- | --- |

–

naprava za usmerjanje zraka na ventilatorju

| – | puhalo (6)
   (7) |
| --- | --- |

–

puhalo (6)
   (7)

Da, če je standardna oprema

regulator temperature

Da, če je standardna oprema

9

Električna oprema

Da, (11) če je standardna oprema

10

Oprema za tlačno polnjenje

(če je vgrajena)

| – | polnilnik, ki ga neposredno ali posredno poganja motor in/ali izpušni plini iz motorja |
| --- | --- |

–

polnilnik, ki ga neposredno ali posredno poganja motor in/ali izpušni plini iz motorja

Da, če je standardna oprema.

| – | hladilnik polnilnega zraka (12) |
| --- | --- |

–

hladilnik polnilnega zraka (12)

| – | hladilna črpalka ali ventilator (ki jo/ga poganja motor) |
| --- | --- |

–

hladilna črpalka ali ventilator (ki jo/ga poganja motor)

| – | regulator pretoka hladilnega sredstva (če je vgrajen) |
| --- | --- |

–

regulator pretoka hladilnega sredstva (če je vgrajen)

11

Dodatni ventilator za preskušanje

Da, če je potrebno

12

Naprave proti onesnaženju (13)

Da, če je standardna oprema.

5.1.3   Dodatna oprema za zagon motorjev na kompresijski vžig

Pri dodatni opremi za zagon motorjev na kompresijski vžig je treba upoštevati naslednji dve izvedbi:

| (a) | električni zagon. Nameščen je na alternator, ki po potrebi poganja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja; |
| --- | --- |

(a)

električni zagon. Nameščen je na alternator, ki po potrebi poganja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja;

| (b) | ne-električni zagon. Če obstaja oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, se za pogon te opreme namesti alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani. |
| --- | --- |

(b)

ne-električni zagon. Če obstaja oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, se za pogon te opreme namesti alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani.

V obeh primerih se namesti sistem za proizvodnjo in akumulacijo energije, potrebne za zagon, in ki deluje v neobremenjenem stanju.

5.2.   Nastavitve

Nastavitve za preskus za določitev koristne moči so prikazane v tabeli 2.

Tabela 2

Nastavitve

| 1 | Nastavitev uplinjača/uplinjačev | Nastavitev po navodilih proizvajalca, ki se za določeno izvedbo uporabljajo brez dodatnih sprememb |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nastavitev sistema za vbrizgavanje |
| 3 | Nastavitev časa vbrizga (krivulja vbrizgavanja) |
| 4 | Nastavitev regulatorja |
| 5 | Naprave proti onesnaženju |

1

Nastavitev uplinjača/uplinjačev

Nastavitev po navodilih proizvajalca, ki se za določeno izvedbo uporabljajo brez dodatnih sprememb

2

Nastavitev sistema za vbrizgavanje

3

Nastavitev časa vbrizga (krivulja vbrizgavanja)

4

Nastavitev regulatorja

5

Naprave proti onesnaženju

5.3   Preskusni pogoji

| 5.3.1 | Preskus koristne moči pri motorjih na prisilni vžig je sestavljen iz delovanja motorja s polno močjo in pri dizelskih motorjih iz delovanja z nastavitvijo tlačilke za vbrizgavanje goriva na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen z dodatno opremo iz tabele 1. |
| --- | --- |

5.3.1

Preskus koristne moči pri motorjih na prisilni vžig je sestavljen iz delovanja motorja s polno močjo in pri dizelskih motorjih iz delovanja z nastavitvijo tlačilke za vbrizgavanje goriva na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen z dodatno opremo iz tabele 1.

| 5.3.2 | Podatke o delovanju motorja se dobi pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. Motor mora biti utečen po priporočilih proizvajalca. V zgorevalnem prostoru so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 6.2), da bi bil korekcijski faktor čim manjši. |
| --- | --- |

5.3.2

Podatke o delovanju motorja se dobi pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. Motor mora biti utečen po priporočilih proizvajalca. V zgorevalnem prostoru so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 6.2), da bi bil korekcijski faktor čim manjši.

| 5.3.3 | Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali temperaturni člen se zaščiti pred toploto iz okolja in namesti neposredno v tok zraka. Zaščiti se ju tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest. |
| --- | --- |

5.3.3

Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali temperaturni člen se zaščiti pred toploto iz okolja in namesti neposredno v tok zraka. Zaščiti se ju tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest.

| 5.3.4 | Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto. |
| --- | --- |

5.3.4

Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto.

| 5.3.5 | Pri odčitavanju vrednosti med preskusom število vrtljajev motorja ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min-1, pri čemer se upošteva večja vrednost. |
| --- | --- |

5.3.5

Pri odčitavanju vrednosti med preskusom število vrtljajev motorja ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min-1, pri čemer se upošteva večja vrednost.

| 5.3.6 | Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati in se štejejo kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore in porabe goriva ne razlikujeta za več kot 2 odstotka. |
| --- | --- |

5.3.6

Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati in se štejejo kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore in porabe goriva ne razlikujeta za več kot 2 odstotka.

| 5.3.7 | Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja je + 5 K termostatsko nadzorovane zgornje temperature po navodilih proizvajalca. Če proizvajalec temperature ni navedel, je temperatura 353 K + 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, – 20 K najvišje vrednosti, ki jo za referenčne pogoje določi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3.7

Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja je + 5 K termostatsko nadzorovane zgornje temperature po navodilih proizvajalca. Če proizvajalec temperature ni navedel, je temperatura 353 K + 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, – 20 K najvišje vrednosti, ki jo za referenčne pogoje določi proizvajalec.

| 5.3.8 | Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

5.3.8

Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 5.3.9 | Temperatura maziva, izmerjena v posodi za mazivo ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

5.3.9

Temperatura maziva, izmerjena v posodi za mazivo ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 5.3.10 | Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 5.3.7, 5.3.8 in 5.3.9, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem. |
| --- | --- |

5.3.10

Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 5.3.7, 5.3.8 in 5.3.9, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem.

| 5.3.11 | Gorivo je dostopno na trgu brez kakršnih koli dodatkov, ki zavirajo dimljenje. V primeru spora se za referenčno gorivo uporabi za:






  (a) | dizelske motorje, kot je določeno s CEC (14) v CEC-RF-03-A-80; |
| --- | --- | --- |

5.3.11

Gorivo je dostopno na trgu brez kakršnih koli dodatkov, ki zavirajo dimljenje. V primeru spora se za referenčno gorivo uporabi za:

(a)

dizelske motorje, kot je določeno s CEC (14) v CEC-RF-03-A-80;

| (b) | motorje na prisilni vžig, kot je določeno s CEC-RF-01-A-80. |
| --- | --- |

(b)

motorje na prisilni vžig, kot je določeno s CEC-RF-01-A-80.

5.4   Preskusni postopek

Meritve je treba opraviti pri zadostnem številu različnih števil vrtljajev motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med najmanjšim in največjim številom vrtljajev motorja, kot ga priporoča proizvajalec. Območje različnih števil vrtljajev mora vključevati število vrtljajev, pri katerem motor proizvede največjo moč. Treba je določiti povprečje najmanj dveh stabiliziranih meritev.

5.5   Podatki, ki jih je treba pridobiti

Podatki, ki jih je treba pridobiti, so tisti, določeni v Dodatku te priloge.

6.   KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ

6.1   Opredelitev

Korekcijski faktor za moč je koeficient á, s katerim se pomnoži izmerjeno moč, da se določi moč motorja v referenčnih atmosferskih pogojih iz odstavka 6.2.

Po = α P

pri čemer velja

Po je popravljena moč (tj. moč pri referenčnih atmosferskih pogojih),

α je korekcijski faktor (α a ali α d),

P je izmerjena moč (moč pri preskusu).

6.2   Referenčni atmosferski pogoji

| 6.2.1 | Temperatura (To): 298 K (25 °C) |
| --- | --- |

6.2.1

Temperatura (To): 298 K (25 °C)

| 6.2.2 | Suhi tlak (P so): 99 kPa
  Opomba: Suhi tlak je sestavljen iz skupnega tlaka 100 kPa in tlaka vodne pare 1 kPa. |
| --- | --- |

6.2.2

Suhi tlak (P so): 99 kPa

Opomba: Suhi tlak je sestavljen iz skupnega tlaka 100 kPa in tlaka vodne pare 1 kPa.

6.3   Preskusni atmosferski pogoji

Med preskusom so atmosferski pogoji naslednji:

6.3.1   Temperatura (T)

za motorje na prisilni vžig 288 K ≤ T ≤ 308 K

za dizelske motorje 283 K ≤ T ≤ 313 K

6.3.2   Tlak (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

6.4   Določitev korekcijskih faktorjev α a in α d
   (15)

6.4.1   Sesalni ali kompresijsko tlačno motor s prisilnim vžigom — faktor α a:

korekcijski faktor α a se dobi z uporabo naslednje enačbe:

Formula

pri čemer velja:

Ps je skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni zračni tlak minus tlak vodne pare:

T je absolutna temperatura v Kelvinih (K) vstopnega zraka motorja.

Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor tak, da je 0,93 ≤ α a ≤ 1,07.

Če se te meje presežejo, se dobljena popravljena vrednost in preskusni pogoji (temperatura in tlak) natančneje določijo v poročilu o preskusu.

6.4.2   Dizelski motorji — faktor α d:

Korekcijski faktor za moč (α d) za dizelske motorje pri stalni stopnji goriva se dobi z uporabo naslednje enačbe:

αd
  = (fa
  )
  fm

pri čemer velja:

f a je atmosferski faktor;

f m je karakteristični parameter za vsak tip motorja in nastavitev.

6.4.2.1   Atmosferski faktor f a

Ta faktor kaže učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na vstopni zrak motorja.

Enačba atmosferskega faktorja se razlikuje glede na tip motorja.

| 6.4.2.1.1 | Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji. |
| --- | --- |

6.4.2.1.1

Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji.

Formula

| 6.4.2.1.2 | Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega |
| --- | --- |

6.4.2.1.2

Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega

Formula

| 6.4.2.2 | Faktor motorja fm

  fm je funkcija qc (popravljen tok goriva), kot sledi:
  fm = 0,036 qc – 1,14
  kjer je
  qc = q/r
  pri čemer velja:
  „q“ je tok goriva v miligramih na cikel na liter celotne gibne prostornine (mg/(liter cikel)),
  „r“ je razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (r = 1 za sesalne motorje).
  Ta enačba velja za interval vrednosti qc med 40 mg/(liter cikel) in 65 mg/(liter cikel).
  Za vrednosti qc, ki so manjše od 40 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 0,3 (fm = 0,3).
  Za vrednosti qc, ki so večje od 65 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 1,2 (fm = 1,2) (glej spodnji graf): |
| --- | --- |

6.4.2.2

Faktor motorja fm

fm je funkcija qc (popravljen tok goriva), kot sledi:

fm = 0,036 qc – 1,14

kjer je

qc = q/r

pri čemer velja:

„q“ je tok goriva v miligramih na cikel na liter celotne gibne prostornine (mg/(liter cikel)),

„r“ je razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (r = 1 za sesalne motorje).

Ta enačba velja za interval vrednosti qc med 40 mg/(liter cikel) in 65 mg/(liter cikel).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 40 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 0,3 (fm = 0,3).

Za vrednosti qc, ki so večje od 65 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 1,2 (fm = 1,2) (glej spodnji graf):

Image

6.4.2.3.   Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor ád tak, da je 0,9 ≤ α a ≤ 1,1.

Če se te meje presežejo, se dobljena popravljena vrednost in preskusni pogoji (temperatura in tlak) natančneje določijo v poročilu o preskusu.

7.   POROČILO O PRESKUSU

Poročilo o preskusu vsebuje rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev koristne moči, kot je navedeno v Dodatku te priloge, vključno z lastnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBA TIPA MOTORJA

Vse spremembe motorja, ki spreminjajo lastnosti iz Priloge 1 k temu pravilniku, je treba prijaviti pristojnemu organu. Ta organ lahko:

| 8.1 | oceni, da ni verjetno, da bi spremembe bistveno vplivale na moč motorja, ali |
| --- | --- |

8.1

oceni, da ni verjetno, da bi spremembe bistveno vplivale na moč motorja, ali

| 8.2. | zahteva, da se ponovno določi moč motorja tako, da se izvede vse preskuse, za katere organ meni, da so potrebni. |
| --- | --- |

8.2.

zahteva, da se ponovno določi moč motorja tako, da se izvede vse preskuse, za katere organ meni, da so potrebni.

9.   DOVOLJENA ODSTOPANJA PRI MERJENJU KORISTNE MOČI

| 9.1 | Koristna moč motorja, ki jo izmeri tehnična služba, se lahko za + 2 odstotka razlikuje od koristne moči, ki jo je določil proizvajalec, pri čemer lahko število vrtljajev motorja odstopa za 1,5 odstotka. |
| --- | --- |

9.1

Koristna moč motorja, ki jo izmeri tehnična služba, se lahko za + 2 odstotka razlikuje od koristne moči, ki jo je določil proizvajalec, pri čemer lahko število vrtljajev motorja odstopa za 1,5 odstotka.

| 9.2 | Koristna moč motorja pri preskusu skladnosti proizvodnje se lahko razlikuje za 5 odstotkov od koristne moči pri homologacijskem preskusu. |
| --- | --- |

9.2

Koristna moč motorja pri preskusu skladnosti proizvodnje se lahko razlikuje za 5 odstotkov od koristne moči pri homologacijskem preskusu.

---

(1)  Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika.

(2)  Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost v spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 odstotka izmerjenega navora.

(3)  Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| | ko ima lahko večji vpliv na moč motorja; |
| --- | --- |

ko ima lahko večji vpliv na moč motorja;

| | v primeru dvotaktnih motorjev in motorjev na prisilni vžig; |
| --- | --- |

v primeru dvotaktnih motorjev in motorjev na prisilni vžig;

| | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko uporabi enakovredni sistem in treba je preveriti, ali se tlak v polnilnem zbiralniku ne razlikuje za več kot 100 Pa od mejne vrednosti, ki jo za čist zračni filter določi proizvajalec.

(4)  Celotni izpušni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| | ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja;

| | v primeru dvotaktnih motorjev in motorjev na prisilni vžig; |
| --- | --- |

v primeru dvotaktnih motorjev in motorjev na prisilni vžig;

| | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, pod pogojem, da se tlak, izmerjen pri izhodu iz izpušnega sistema motorja, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa od tlaka, ki ga določi proizvajalec. Izhod iz izpušnega sistema motorja je opredeljen kot točka 150 mm nižje od konca dela izpušnega sistema, vgrajenega v motorju.

(5)  Če je zavora za izpušne pline vgrajena v motor, mora biti loputa za zrak pritrjena v povsem odprtem položaju.

(6)  Tlak v sistemu za dovod goriva se lahko po potrebi prilagodi, da nastane tlak, ki obstaja v določeni izvedbi motorja (zlasti, če se uporablja „povratni vod za gorivo“).

(7)  Ventil za dovod zraka je kontrolni ventil za zračni regulator tlačilke. Regulator opreme za vbrizgavanje goriva lahko vključuje druge enote, ki lahko vplivajo na količino vbrizganega goriva.

(8)  Hladilnik, ventilator, okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju, vodno črpalko in termostat se namesti na napravo za preskušanje v isti relativni položaj kot na vozilu. Kroženje hladilne tekočine poganja le vodna črpalka motorja.

Tekočino lahko hladi hladilnik motorja ali pa zunanji tokokrog, pod pogojem, da izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu motorja. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, je odprta.

Če ventilatorja, hladilnika in okrova ventilatorja ni mogoče primerno namestiti na motor, se moč, ki jo absorbira ventilator, če je ločeno nameščen na pravo mesto glede na hladilnik in okrov (če se uporablja), določi pri tistih številih vrtljajev, ki ustrezajo različnim številom vrtljajev motorja, ki se uporabljajo za določanje moči motorja, ali z izračunom iz standardnih lastnosti ali s praktičnimi preskusi. Ta moč, popravljena na običajne zunanje (atmosferske) pogoje, kot so opredeljeni v odstavku 6.2, se mora odšteti od popravljene moči.

(9)  Če je vgrajen ventilator ali puhalo, ki se lahko odklopi, se preskus opravi z ventilatorjem (ali puhalom), ki se lahko odklopi, ali s progresivno delujočim ventilatorjem ali puhalom, ki deluje z največjo močjo.

(10)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

(11)  Najmanjša moč alternatorja: moč alternatorja se omeji na moč, ki je potrebna za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, je treba uporabiti poln akumulator v dobrem stanju.

(12)  Motorji z zračnim hlajenjem se preskušajo s hlajenjem polnilnega zraka, ali s hladilnikom tekočine ali zraka, vendar lahko na željo proizvajalca motorja naprava za preskušanje nadomesti hladilnik zraka. V vsakem primeru sta pri merjenju moči za vsak vrtljaj padec tlaka in padec temperature zraka v motorju enaka pri izhodu iz hladilnika polnilnega zraka na napravi za preskušanje, kot tista, ki ju je določil proizvajalec za uporabo sistema na celotnem vozilu.

(13)  Vključuje lahko na primer sistem vračanja izpušnih plinov v valj (sistem EGR), katalizator, toplotni reaktor, sistem za dovod sekundarnega zraka in sistem za zaščito pred izhlapevanjem goriva.

(14)  Evropski koordinacijski svet za razvoj preskusov motornih maziv in goriv.

(15)  Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskusnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

(16)  Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature).

PRILOGA 10

Dodatek

IZJAVA O REZULTATIH PRESKUSOV ZA MERJENJE KORISTNE MOČI MOTORJA

Te informacije predloži proizvajalec, vključno z identifikacijskim obrazcem, ki sestavlja Prilogo 1 k temu pravilniku. Če se preskus v skladu s tem pravilnikom izvaja na napravi za preskušanje na motorju, ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus.

1.   Preskusni pogoji

1.1   Tlaki, izmerjeni pri največji moči

| 1.1.1 | Skupni zračni tlak: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Skupni zračni tlak: ............ Pa

| 1.1.2 | Tlak vodne pare: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Tlak vodne pare: ............ Pa

| 1.1.3 | Tlak v izpušnem sistemu: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Tlak v izpušnem sistemu: ............ Pa

1.2   Temperature, izmerjene pri največji moči

| 1.2.1 | Vsesanega zraka: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1

Vsesanega zraka: ............ K

| 1.2.2 | Pri izhodu hladilnika vsesanega zraka motorja: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2

Pri izhodu hladilnika vsesanega zraka motorja: ............ K

| 1.2.3 | Hladilne tekočine: |
| --- | --- |

1.2.3

Hladilne tekočine:

| 1.2.3.1 | Pri izhodu hladilne tekočine motorja: ............ >K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

Pri izhodu hladilne tekočine motorja: ............ >K (1)

| 1.2.3.2 | Na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

Na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ............ K (1)

| 1.2.4 | Mazalnega olja (navedite merilno točko): ............ K |
| --- | --- |

1.2.4

Mazalnega olja (navedite merilno točko): ............ K

| 1.2.5 | Goriva: |
| --- | --- |

1.2.5

Goriva:

| 1.2.5.1 | Na vhodu črpalke: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1

Na vhodu črpalke: ............ K

| 1.2.5.2 | V napravi za merjenje porabe goriva: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2

V napravi za merjenje porabe goriva: ............ K

1.3   Lastnosti dinamometra:

| 1.3.1 | Oznaka: ............ Model: |
| --- | --- |

1.3.1

Oznaka: ............ Model:

| 1.3.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.3.2

Tip:

2.   Gorivo

2.1   Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo

| 2.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.1.1

Oznaka:

| 2.1.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikacija:

| 2.1.3 | Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): |
| --- | --- |

2.1.3

Dodatek proti klenkanju (svinec itd.):

| 2.1.3.1 | Tip: |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tip:

| 2.1.3.2 | Vsebina ............ mg/1 |
| --- | --- |

2.1.3.2

Vsebina ............ mg/1

| 2.1.4 | Oktansko število RON: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktansko število RON: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Relativna gostota: ............ g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Relativna gostota: ............ g/cm3 pri 288 K

| 2.1.4.2 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

2.2   Za motorje na prisilni vžig na plinasto gorivo

| 2.2.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.2.1

Oznaka:

| 2.2.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikacija:

| 2.2.3 | Tlak v rezervoarju: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3

Tlak v rezervoarju: ............ bar

| 2.2.4 | Delovni tlak: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4

Delovni tlak: ............ bar

| 2.2.5 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

2.3   Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo

| 2.3.1 | Napajalni sistem: plin |
| --- | --- |

2.3.1

Napajalni sistem: plin

| 2.3.2 | Specifikacija uporabljenega plina: |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikacija uporabljenega plina:

| 2.3.3 | Razmerje kurilno olje/plin: |
| --- | --- |

2.3.3

Razmerje kurilno olje/plin:

| 2.3.4 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.3.4

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

2.4   Za motorje na kompresijski vžig na tekoče gorivo

| 2.4.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.4.1

Oznaka:

| 2.4.2 | Specifikacija uporabljenega goriva: |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikacija uporabljenega goriva:

| 2.4.3 | Cetansko število (ASTM D 976-71) |
| --- | --- |

2.4.3

Cetansko število (ASTM D 976-71)

| 2.4.4 | Relativna gostota: ............ g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Relativna gostota: ............ g/cm3 pri 288 K

| 2.4.5 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

3.   Mazivo

| 3.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.1

Oznaka:

| 3.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

3.2

Specifikacija:

| 3.3 | SAE viskoznost: |
| --- | --- |

3.3

SAE viskoznost:

4.   Podrobni rezultati meritev

4.1   Poročilo o rezultatih preskusa koristne moči (2)

| Število vrtljajev motorja, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmerjeni navor, Nm | | |
| Izmerjena moč, kW | | |
| Izmerjen tok goriva, g/kWh | | |
| Izmerjen indeks dimljenja, m-1
   (3) | | |
| Zračni tlak, kPa | | |
| Tlak vodne pare, kPa | | |
| Temperatura vstopnega zraka, K | | |
| Moč, ki se doda za dodatno opremo iz tabele 1, kW | Št. 1 | | |
| Št. 2 | | |
| Št. 3 | | |
| Korekcijski faktor za moč | | |
| Popravljena zavorna moč, kW
  (z ventilatorjem/brez ventilatorja (4) | | |
| Moč ventilatorja, kW
  (se odstrani, če ventilator ni nameščen) | | |
| Koristna moč, kW | | |
| Nazivni navor, Nm | | |
| Popravljena poraba goriva g/kWh (5) | | |
| Indeks dimljenja m-1 | | |
| Temperatura hladilne tekočine pri izstopu, K | | |
| Temperatura mazalnega olja na merilni točki, K | | |
| Temperatura zraka po tlačnem polnjenju, K (6) | | |
| Temperatura goriva pri vstopu tlačilke za vbrizgavanje goriva, K | | |
| Temperatura zraka po hlajenju polnilnega zraka, K (6) | | |
| Tlak po tlačnem polnjenju, kPa (6) | | |
| Tlak po hlajenju polnilnega, kPa | | |

Število vrtljajev motorja, min-1

Izmerjeni navor, Nm

Izmerjena moč, kW

Izmerjen tok goriva, g/kWh

Izmerjen indeks dimljenja, m-1
   (3)

Zračni tlak, kPa

Tlak vodne pare, kPa

Temperatura vstopnega zraka, K

Moč, ki se doda za dodatno opremo iz tabele 1, kW

Št. 1

Št. 2

Št. 3

Korekcijski faktor za moč

Popravljena zavorna moč, kW

(z ventilatorjem/brez ventilatorja (4)

Moč ventilatorja, kW

(se odstrani, če ventilator ni nameščen)

Koristna moč, kW

Nazivni navor, Nm

Popravljena poraba goriva g/kWh (5)

Indeks dimljenja m-1

Temperatura hladilne tekočine pri izstopu, K

Temperatura mazalnega olja na merilni točki, K

Temperatura zraka po tlačnem polnjenju, K (6)

Temperatura goriva pri vstopu tlačilke za vbrizgavanje goriva, K

Temperatura zraka po hlajenju polnilnega zraka, K (6)

Tlak po tlačnem polnjenju, kPa (6)

Tlak po hlajenju polnilnega, kPa

4.2   Največje koristne moči ............ kW pri ............ min–1

4.3   Največji nazivni navori ............ Nm pri ............ min–1

5.   Motor, predložen v preskus dne

6.   Tehnična služba, ki izvaja preskuse

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Značilne krivulje nazivne moči in nazivnega navora se zapišejo kot funkcija števila vrtljajev motorja.

(3)  Le za dizelske motorje.

(4)  Neustrezno prečrtajte.

(5)  Izračunano s koristno močjo za motorje na kompresijski in prisilni vžig, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč.

(6)  Če je to ustrezno.

---

| 24.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/43

---

Pravilnik št. 59 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologiranju nadomestnih sistemov za dušenje zvoka

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik vsebuje določila o homologiranju sistemov za dušenje zvoka ali njihovih sestavnih delov, ki jih je treba vgraditi v enega ali več določenih tipov motornih vozil kategorij M1 in N1
   (1) kot nadomestne dele.

2.   OPREDELITVE

V tem pravilniku:

| 2.1 | „sistem za dušenje zvoka“ pomeni celoten sklop sestavnih delov, potrebnih za zmanjšanje hrupa, ki ga povzročata motor vozila in izpuh motorja vozila; |
| --- | --- |

2.1

„sistem za dušenje zvoka“ pomeni celoten sklop sestavnih delov, potrebnih za zmanjšanje hrupa, ki ga povzročata motor vozila in izpuh motorja vozila;

| 2.2 | „del sistema za dušenje zvoka“ pomeni enega od ločenih sestavnih delov, ki skupaj tvorijo izpušni sistem (npr. dejanski dušilec zvoka, raztezna komora, resonator); |
| --- | --- |

2.2

„del sistema za dušenje zvoka“ pomeni enega od ločenih sestavnih delov, ki skupaj tvorijo izpušni sistem (npr. dejanski dušilec zvoka, raztezna komora, resonator);

| 2.3 | „različni tipi sistema za dušenje zvoka“ pomenijo sisteme za dušenje zvoka, ki se razlikujejo po bistvenih lastnostih, kot so: |
| --- | --- |

2.3

„različni tipi sistema za dušenje zvoka“ pomenijo sisteme za dušenje zvoka, ki se razlikujejo po bistvenih lastnostih, kot so:

| 2.3.1 | sestavni deli z drugačno tovarniško ali blagovno znamko, |
| --- | --- |

2.3.1

sestavni deli z drugačno tovarniško ali blagovno znamko,

| 2.3.2 | lastnosti materialov, ki tvorijo sestavni del, so različne ali se deli razlikujejo po obliki ali velikosti, sprememba v zvezi s prevlekami (prevleka s cinkom, aluminijem itd.) se ne šteje za spremembo vrste, |
| --- | --- |

2.3.2

lastnosti materialov, ki tvorijo sestavni del, so različne ali se deli razlikujejo po obliki ali velikosti, sprememba v zvezi s prevlekami (prevleka s cinkom, aluminijem itd.) se ne šteje za spremembo vrste,

| 2.3.3 | načini delovanja najmanj enega sestavnega dela se razlikujejo, |
| --- | --- |

2.3.3

načini delovanja najmanj enega sestavnega dela se razlikujejo,

| 2.3.4 | sestavni deli so različno kombinirani; |
| --- | --- |

2.3.4

sestavni deli so različno kombinirani;

| 2.4 | „nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli“ pomeni kateri koli del izpušnega sistema, opredeljenega v zgornjem odstavku 2.1, ki je namenjen za uporabo na vozilu, ki ni del tipa, vgrajenega v to vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

2.4

„nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli“ pomeni kateri koli del izpušnega sistema, opredeljenega v zgornjem odstavku 2.1, ki je namenjen za uporabo na vozilu, ki ni del tipa, vgrajenega v to vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 2.5 | „homologacija nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov“ pomeni homologacijo dela ali celotnega sistema za dušenje zvoka, ki se prilagaja enemu ali več določenim tipom motornih vozil, glede na omejitve ravni hrupa; |
| --- | --- |

2.5

„homologacija nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov“ pomeni homologacijo dela ali celotnega sistema za dušenje zvoka, ki se prilagaja enemu ali več določenim tipom motornih vozil, glede na omejitve ravni hrupa;

| 2.6 | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikuje v tako bistvenih vidikih, kot so: |
| --- | --- |

2.6

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikuje v tako bistvenih vidikih, kot so:

| 2.6.1 | oblika in sestavni materiali karoserije (zlasti prostor za vgradnjo motorja in njegova zvočna izolacija), |
| --- | --- |

2.6.1

oblika in sestavni materiali karoserije (zlasti prostor za vgradnjo motorja in njegova zvočna izolacija),

| 2.6.2 | dolžina in širina vozila, |
| --- | --- |

2.6.2

dolžina in širina vozila,

| 2.6.3 | tip motorja (na prisilni vžig, kompresijski vžig, dvo-ali štiritaktni, s premočrtnim ali krožnim gibanjem bata), število in prostornina valjev, število uplinjačev, razporeditev ventilov, največja moč motorja v konjskih močeh in ustrezno število vrtljajev motorja (obr./min) itd. |
| --- | --- |

2.6.3

tip motorja (na prisilni vžig, kompresijski vžig, dvo-ali štiritaktni, s premočrtnim ali krožnim gibanjem bata), število in prostornina valjev, število uplinjačev, razporeditev ventilov, največja moč motorja v konjskih močeh in ustrezno število vrtljajev motorja (obr./min) itd.

| 2.6.4 | število in razmerje prestav, skupno razmerje prenosa moči, |
| --- | --- |

2.6.4

število in razmerje prestav, skupno razmerje prenosa moči,

| 2.6.5 | število, tip in razporeditev izpušnih sistemov in |
| --- | --- |

2.6.5

število, tip in razporeditev izpušnih sistemov in

| 2.6.6 | število, tip in razporeditev sesalnih sistemov. |
| --- | --- |

2.6.6

število, tip in razporeditev sesalnih sistemov.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.1 | opis tipa/tipov vozila, na podlagi katerega se sistem ali sestavni deli namestijo, glede na postavke iz zgornjega odstavka 2.6. Navedejo se številke in/ali simboli, ki opredeljujejo tip motorja in vozila, ter homologacijska številka tipa vozila, če je potrebno; |
| --- | --- |

3.2.1

opis tipa/tipov vozila, na podlagi katerega se sistem ali sestavni deli namestijo, glede na postavke iz zgornjega odstavka 2.6. Navedejo se številke in/ali simboli, ki opredeljujejo tip motorja in vozila, ter homologacijska številka tipa vozila, če je potrebno;

| 3.2.2 | opis sestavljenega sistema za dušenje zvoka z navedbo relativne lege vsakega sestavnega dela, skupaj z navodili za vgradnjo; |
| --- | --- |

3.2.2

opis sestavljenega sistema za dušenje zvoka z navedbo relativne lege vsakega sestavnega dela, skupaj z navodili za vgradnjo;

| 3.2.3 | podrobne risbe vsakega sestavnega dela za lažje nameščanje in identifikacijo ter specifikacija uporabljenega materiala. |
| --- | --- |

3.2.3

podrobne risbe vsakega sestavnega dela za lažje nameščanje in identifikacijo ter specifikacija uporabljenega materiala.

| 3.3 | Na zahtevo tehnične službe, ki opravlja homologacijske preskuse, predloži proizvajalec sistema za dušenje zvoka: |
| --- | --- |

3.3

Na zahtevo tehnične službe, ki opravlja homologacijske preskuse, predloži proizvajalec sistema za dušenje zvoka:

| 3.3.1 | dva vzorca sistema ali sestavnih delov, predloženih v homologacijo; |
| --- | --- |

3.3.1

dva vzorca sistema ali sestavnih delov, predloženih v homologacijo;

| 3.3.2 | vzorec izvirnega sistema za dušenje zvoka, s katerim je bilo opremljeno vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo; |
| --- | --- |

3.3.2

vzorec izvirnega sistema za dušenje zvoka, s katerim je bilo opremljeno vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo;

| 3.3.3 | vzorec tipa vozila, na katerega se namesti sistem: to vozilo mora, ko je merjena emisija hrupa po metodah, ki so opisane v odstavkih 3.1 in 3.2 Priloge 3 k Pravilniku št. 51, izpolnjevati naslednje pogoje: |
| --- | --- |

3.3.3

vzorec tipa vozila, na katerega se namesti sistem: to vozilo mora, ko je merjena emisija hrupa po metodah, ki so opisane v odstavkih 3.1 in 3.2 Priloge 3 k Pravilniku št. 51, izpolnjevati naslednje pogoje:

| 3.3.3.1 | raven hrupa med vožnjo ne sme presegati omejitve, ki je veljala za kategorijo zadevnih vozil takrat, ko je bila podeljena homologacija vozila kategorije, ki ji pripada; razen tega, ne sme za več kot 3 dB(A) presegati ravni hrupa, navedene v homologaciji tipa, ki mu vozilo pripada; |
| --- | --- |

3.3.3.1

raven hrupa med vožnjo ne sme presegati omejitve, ki je veljala za kategorijo zadevnih vozil takrat, ko je bila podeljena homologacija vozila kategorije, ki ji pripada; razen tega, ne sme za več kot 3 dB(A) presegati ravni hrupa, navedene v homologaciji tipa, ki mu vozilo pripada;

| 3.3.3.2 | raven hrupa, ko vozilo miruje, ne sme presegati 3 dB(A) referenčne vrednosti, navedene v homologaciji tipa, ki mu vozilo pripada; |
| --- | --- |

3.3.3.2

raven hrupa, ko vozilo miruje, ne sme presegati 3 dB(A) referenčne vrednosti, navedene v homologaciji tipa, ki mu vozilo pripada;

| 3.3.4 | ločen motor, ki ima enako prostornino valja in moč kot zgoraj omenjeno vozilo. |
| --- | --- |

3.3.4

ločen motor, ki ima enako prostornino valja in moč kot zgoraj omenjeno vozilo.

4.   OZNAKE

| 4.1 | Vsak sestavni del nadomestnega sistema za dušenje zvoka, razen cevi in montažnega pribora, ima: |
| --- | --- |

4.1

Vsak sestavni del nadomestnega sistema za dušenje zvoka, razen cevi in montažnega pribora, ima:

| 4.1.1 | tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sistema ali njegovih sestavnih delov, |
| --- | --- |

4.1.1

tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca sistema ali njegovih sestavnih delov,

| 4.1.2 | trgovsko oznako, ki jo zagotovi proizvajalec. |
| --- | --- |

4.1.2

trgovsko oznako, ki jo zagotovi proizvajalec.

| 4.2 | Te oznake so jasno čitljive in neizbrisne. |
| --- | --- |

4.2

Te oznake so jasno čitljive in neizbrisne.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če tip nadomestnega sistema za dušenje zvoka, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje pogoje iz spodnjega odstavka 6, se homologacija tega tipa podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če tip nadomestnega sistema za dušenje zvoka, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje pogoje iz spodnjega odstavka 6, se homologacija tega tipa podeli.

| 5.2 | Homologacijska številka se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali sestavnemu delu istega tipa/tipov vozila. |
| --- | --- |

5.2

Homologacijska številka se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali sestavnemu delu istega tipa/tipov vozila.

| 5.3 | Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov, v skladu s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, in z risbami sistema za dušenje zvoka ali sestavnih delov, ki jih predloži vložnik vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 x 297mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu. |
| --- | --- |

5.3

Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov, v skladu s tem pravilnikom, se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, in z risbami sistema za dušenje zvoka ali sestavnih delov, ki jih predloži vložnik vloge za homologacijo v formatu, ki ni večji od A4 (210 x 297mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu.

| 5.4 | Na vsakem sestavnem delu sistema za dušenje zvoka, ki je v skladu s tipom, homologiranem v skladu s tem pravilnikom, je nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

5.4

Na vsakem sestavnem delu sistema za dušenje zvoka, ki je v skladu s tipom, homologiranem v skladu s tem pravilnikom, je nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 5.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

5.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 5.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in homologacijske številke na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1; |
| --- | --- |

5.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in homologacijske številke na desni strani kroga iz odstavka 5.4.1;

| 5.4.3 | homologacijske številke in metode, uporabljene v homologacijskih preskusih, ki se navedeta v homologacijskem certifikatu. |
| --- | --- |

5.4.3

homologacijske številke in metode, uporabljene v homologacijskih preskusih, ki se navedeta v homologacijskem certifikatu.

| 5.5 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna, ko je sistem za dušenje zvoka vgrajen v vozilo. |
| --- | --- |

5.5

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna, ko je sistem za dušenje zvoka vgrajen v vozilo.

| 5.6 | Sestavni del je lahko označen z več homologacijskimi številkami, če je bil homologiran kot del več nadomestnih sistemov za dušenje zvoka; v tem primeru kroga ni treba ponoviti. V Prilogi 2 k temu pravilniku je primer namestitev homologacijske oznake. |
| --- | --- |

5.6

Sestavni del je lahko označen z več homologacijskimi številkami, če je bil homologiran kot del več nadomestnih sistemov za dušenje zvoka; v tem primeru kroga ni treba ponoviti. V Prilogi 2 k temu pravilniku je primer namestitev homologacijske oznake.

6.   SPECIFIKACIJE

6.1   Splošne specifikacije

| 6.1.1 | Nadomestni izpušni sistem ali njegovi sestavni deli morajo biti oblikovani, izdelani in primerni za vgradnjo tako, da se zagotovi skladnost vozil s predpisi tega pravilnika ob normalnih pogojih uporabe, ne glede na kakršne koli tresljaje, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno. |
| --- | --- |

6.1.1

Nadomestni izpušni sistem ali njegovi sestavni deli morajo biti oblikovani, izdelani in primerni za vgradnjo tako, da se zagotovi skladnost vozil s predpisi tega pravilnika ob normalnih pogojih uporabe, ne glede na kakršne koli tresljaje, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno.

| 6.1.2 | Sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli morajo biti zasnovani, izdelani in primerni za vgradnjo tako, da je zagotovljena zadostna odpornost proti koroziji, ki ji je izpostavljen v zvezi s pogoji uporabe vozila. |
| --- | --- |

6.1.2

Sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli morajo biti zasnovani, izdelani in primerni za vgradnjo tako, da je zagotovljena zadostna odpornost proti koroziji, ki ji je izpostavljen v zvezi s pogoji uporabe vozila.

6.2   Specifikacije v zvezi z ravnjo hrupa

| 6.2.1 | Zvočna učinkovitost nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov se preveri z metodami, opisanimi v odstavkih 3.1 in 3.2 Priloge 3 k Pravilniku št. 51. Ko so nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli vgrajeni v vozilo, opisano v zgornjem odstavku 3.3.3, ravni hrupa, pridobljene z uporabo dveh metod (mirujoče in premikajoče se vozilo), izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

6.2.1

Zvočna učinkovitost nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov se preveri z metodami, opisanimi v odstavkih 3.1 in 3.2 Priloge 3 k Pravilniku št. 51. Ko so nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli vgrajeni v vozilo, opisano v zgornjem odstavku 3.3.3, ravni hrupa, pridobljene z uporabo dveh metod (mirujoče in premikajoče se vozilo), izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

| 6.2.1.1 | ne presegajo vrednosti, pridobljene za zadevni tip vozila, ko je predložen v homologacijo, |
| --- | --- |

6.2.1.1

ne presegajo vrednosti, pridobljene za zadevni tip vozila, ko je predložen v homologacijo,

| 6.2.1.2 | ne presegajo ravni hrupa, izmerjenih na vozilu iz zgornjega odstavka 6.2.1, ko je to opremljeno z izpušnim sistemom za dušenje zvoka, ki ustreza tipu, vgrajenem v vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo. |
| --- | --- |

6.2.1.2

ne presegajo ravni hrupa, izmerjenih na vozilu iz zgornjega odstavka 6.2.1, ko je to opremljeno z izpušnim sistemom za dušenje zvoka, ki ustreza tipu, vgrajenem v vozilo, ko je bilo predloženo v homologacijo.

6.3   Meritev zmogljivosti vozila

| 6.3.1 | Nadomestni izpušni sistem ali njegovi sestavni deli morajo biti takšni, da se zagotovi primerljivost zmogljivosti vozila z zmogljivostjo, doseženo z izvirnim izpušnim sistemom ali njegovim sestavnim delom. |
| --- | --- |

6.3.1

Nadomestni izpušni sistem ali njegovi sestavni deli morajo biti takšni, da se zagotovi primerljivost zmogljivosti vozila z zmogljivostjo, doseženo z izvirnim izpušnim sistemom ali njegovim sestavnim delom.

| 6.3.2 | Nadomestni sistem za dušenje zvoka ali, odvisno od izbire proizvajalca, njegovi sestavni deli se primerjajo z izvirnim sistemom za dušenje zvoka ali sestavnimi deli, ki so tudi v novem stanju postopno vgrajeni v vozilo, omenjeno v zgornjem odstavku 3.3.3. |
| --- | --- |

6.3.2

Nadomestni sistem za dušenje zvoka ali, odvisno od izbire proizvajalca, njegovi sestavni deli se primerjajo z izvirnim sistemom za dušenje zvoka ali sestavnimi deli, ki so tudi v novem stanju postopno vgrajeni v vozilo, omenjeno v zgornjem odstavku 3.3.3.

| 6.3.3 | Preverjanje se izvaja z merjenjem protitlaka v skladu s spodnjim odstavkom 6.3.4. Vrednost, izmerjena z nadomestnim sistemom za dušenje zvoka, ne presega vrednosti, izmerjene z izvirnim standardiziranim sistemom za dušenje zvoka, za več kot 25 % v skladu s spodaj omenjenimi pogoji. |
| --- | --- |

6.3.3

Preverjanje se izvaja z merjenjem protitlaka v skladu s spodnjim odstavkom 6.3.4. Vrednost, izmerjena z nadomestnim sistemom za dušenje zvoka, ne presega vrednosti, izmerjene z izvirnim standardiziranim sistemom za dušenje zvoka, za več kot 25 % v skladu s spodaj omenjenimi pogoji.

6.3.4   Preskusna metoda

6.3.4.1   Preskusna metoda na motorju

Meritve se izvajajo na motorju iz zgornjega odstavka 3.3.4, ki je spojen z dinamometrom. Pri popolnoma odprti dušilni loputi je treba preskusno napravo nastaviti tako, da doseženo(-a) število(-a) vrtljajev motorja ustreza(-jo) največji nazivni moči motorja. Razdalja od izpušnega kolektorja, na kateri se namesti tlačna izpušna odprtina, ki jo je treba uporabiti za meritev protitlaka, je opredeljena v Prilogi 4 k temu pravilniku.

6.3.4.2   Preskusna metoda na vozilu

Merjenje se izvaja na vozilu iz zgornjega odstavka 3.3.3.

Preskusi se izvajajo:

| | na cesti ali |
| --- | --- |

na cesti ali

| | na dinamometru z valji. |
| --- | --- |

na dinamometru z valji.

Pri popolnoma odprti dušilni loputi je treba motor obremeniti tako, da doseženo število vrtljajev motorja (S) ustreza največji nazivni moči motorja (število vrtljajev S).

Razdalja od izpušnega kolektorja, na kateri se namesti tlačna izpušna odprtina, ki jo je treba uporabiti za meritev protitlaka, je opredeljena v Prilogi 4 k temu pravilniku.

6.4   Dodatne specifikacije v zvezi sistemi za dušitev zvoka ali sestavnimi deli, napolnjenimi z vlaknastimi materiali

Vlaknasti materiali, ki absorbirajo zvok, se lahko uporabljajo v sistemih za dušenje zvoka ali sestavnih delih le, če so ustrezno oblikovani in izdelani tako, da je učinkovitost sistema v prometnih pogojih v skladu z zahtevami obstoječih pravilnikov. Tak sistem za dušenje zvoka se šteje za učinkovitega v prometnih pogojih, če izpušni plin ni v stiku z vlaknastimi materiali ali če je sistem za dušenje zvoka po odstranitvi vlaknastih absorbiranih materialov in preskusu na vozilu v skladu s postopki, opisanimi v odstavkih 3.1 in 3.2. Priloge 3 k Pravilniku št. 51, ravni zvočnega tlaka so v skladu s predpisi iz zgornjega odstavka 6.2.

Če ta pogoj ni izpolnjen, se celoten sistem za dušenje zvoka predloži pod dogovorjenimi pogoji, pri čemer se uporabi ena od treh namestitev in spodaj opisanih postopkov. Če se uporabi postopek, opisan v zgornjem odstavku 6.2.1.2, lahko predlagatelj vloge za homologacijo zahteva odstranitev ali kondicioniranje izvirnega sistema za dušenje zvoka.

6.4.1   Stalno obratovanje na razdalji 10 000 km

| 6.4.1.1 | Približno polovica tega obratovanja je sestavljena iz mestne vožnje, druga polovica pa iz vožnje na dolge razdalje pri visoki hitrosti; stalno obratovanje na cesti se lahko nadomesti z ustreznim programom na preskusni progi. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Približno polovica tega obratovanja je sestavljena iz mestne vožnje, druga polovica pa iz vožnje na dolge razdalje pri visoki hitrosti; stalno obratovanje na cesti se lahko nadomesti z ustreznim programom na preskusni progi.

| 6.4.1.2 | Oba načina vrtenja motorja se morata večkrat izmenjati. |
| --- | --- |

6.4.1.2

Oba načina vrtenja motorja se morata večkrat izmenjati.

| 6.4.1.3 | Celotni preskusni program mora vključevati najmanj 10 odmorov, ki trajajo najmanj tri ure, da se lahko ponazorijo mogoči učinki hlajenja in kakršne koli kondenzacije. |
| --- | --- |

6.4.1.3

Celotni preskusni program mora vključevati najmanj 10 odmorov, ki trajajo najmanj tri ure, da se lahko ponazorijo mogoči učinki hlajenja in kakršne koli kondenzacije.

6.4.2   Kondicioniranje na preskusni napravi

| 6.4.2.1 | Z uporabo standardne opreme in ob upoštevanju navodil proizvajalca vozila je treba dušilec zvoka namestiti na motor, ki je spojen z dinamometrom. |
| --- | --- |

6.4.2.1

Z uporabo standardne opreme in ob upoštevanju navodil proizvajalca vozila je treba dušilec zvoka namestiti na motor, ki je spojen z dinamometrom.

| 6.4.2.2 | Preskus je treba opraviti v šestih šesturnih obdobjih z najmanj 12-urnim odmorom med vsakim obdobjem, da se lahko ponazorijo mogoči učinki hlajenja in kakršne koli kondenzacije. |
| --- | --- |

6.4.2.2

Preskus je treba opraviti v šestih šesturnih obdobjih z najmanj 12-urnim odmorom med vsakim obdobjem, da se lahko ponazorijo mogoči učinki hlajenja in kakršne koli kondenzacije.

| 6.4.2.3 | Med vsakim šesturnim obdobjem se motor zažene pod naslednjimi pogoji:






  1. | pet minut v prostem teku; |
| --- | --- | --- |

6.4.2.3

Med vsakim šesturnim obdobjem se motor zažene pod naslednjimi pogoji:

1.

pet minut v prostem teku;

| 2. | enourno zaporedje pri 1/4 obremenitve s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S); |
| --- | --- |

2.

enourno zaporedje pri 1/4 obremenitve s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S);

| 3. | enourno zaporedje pri 1/2 obremenitve s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S); |
| --- | --- |

3.

enourno zaporedje pri 1/2 obremenitve s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S);

| 4. | 10-minutno zaporedje pri polni obremenitvi s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S); |
| --- | --- |

4.

10-minutno zaporedje pri polni obremenitvi s 3/4 največjega nazivnega števila vrtljajev (S);

| 5. | 15-minutno zaporedje pri 1/2 obremenitve z največjim nazivnim številom vrtljajev (S); |
| --- | --- |

5.

15-minutno zaporedje pri 1/2 obremenitve z največjim nazivnim številom vrtljajev (S);

| 6. | 30-minutno zaporedje pri 1/4 obremenitve z največjim nazivnim številom vrtljajev (S); |
| --- | --- |

6.

30-minutno zaporedje pri 1/4 obremenitve z največjim nazivnim številom vrtljajev (S);

Celotna dolžina šestih zaporedij: tri ure.

Vsako obdobje mora vsebovati dve skupini od šestih zgoraj navedenih zaporedij.

| 6.4.2.4 | Med preskusom se dušilec zvoka ne sme hladiti s prisilnim prezračevanjem, ki bi simuliralo običajno gibanje zraka okoli vozila. Kljub temu se sme na zahtevo proizvajalca dušilec zvoka hladiti, da se ne preseže vstopna temperatura plinov, ko vozilo obratuje pri najvišji hitrosti. |
| --- | --- |

6.4.2.4

Med preskusom se dušilec zvoka ne sme hladiti s prisilnim prezračevanjem, ki bi simuliralo običajno gibanje zraka okoli vozila. Kljub temu se sme na zahtevo proizvajalca dušilec zvoka hladiti, da se ne preseže vstopna temperatura plinov, ko vozilo obratuje pri najvišji hitrosti.

6.4.3   Kondicioniranje s pulziranjem

Izpušni sistem ali njegovi sestavni deli je vgrajen/so vgrajeni v vozilo iz zgornjega odstavka 3.3.3 ali motorja iz odstavka 3.3.4. V prejšnjem primeru mora biti vozilo nameščeno na dinamometer z valji in v drugem primeru mora biti motor nameščen na dinamometer. Preskusna naprava, ki je spodaj opisana, je nameščena na odprtino sistema za dušenje zvoka.

6.4.3.1   Preskusna naprava

Preskusna naprava, katere podrobna shema je prikazana v Prilogi 3 k temu pravilniku, mora biti nameščena na odprtino izpušnega sistema. Sprejemljiva je katera koli druga naprava, ki zagotavlja enakovredne rezultate.

6.4.3.2   Preskusni postopek

| 6.4.3.2.1 | Preskusna naprava se nastavi tako, da je pretok izpušnih plinov izmenoma prekinjen in ponovno vzpostavljen s hitro delujočim ventilom v 2 500 ciklih. |
| --- | --- |

6.4.3.2.1

Preskusna naprava se nastavi tako, da je pretok izpušnih plinov izmenoma prekinjen in ponovno vzpostavljen s hitro delujočim ventilom v 2 500 ciklih.

| 6.4.3.2.2 | Ventil se odpre, ko pritisk izpušnega plina, merjen najmanj pri 100 mm za vstopno prirobnico, doseže vrednost med 0,35 in 0,40 bara. Zaprt je, ko se ta pritisk ne razlikuje za več kot 10 % od ustaljene vrednosti, merjene pri odprtem ventilu. |
| --- | --- |

6.4.3.2.2

Ventil se odpre, ko pritisk izpušnega plina, merjen najmanj pri 100 mm za vstopno prirobnico, doseže vrednost med 0,35 in 0,40 bara. Zaprt je, ko se ta pritisk ne razlikuje za več kot 10 % od ustaljene vrednosti, merjene pri odprtem ventilu.

| 6.4.3.2.3 | Časovni rele se nastavi na čas trajanja izpuha plinov, ki izhaja iz predpisov iz zgornjega odstavka 6.4.2.2. |
| --- | --- |

6.4.3.2.3

Časovni rele se nastavi na čas trajanja izpuha plinov, ki izhaja iz predpisov iz zgornjega odstavka 6.4.2.2.

| 6.4.3.2.4 | Število vrtljajev motorja je 75 % števila vrtljajev S, pri kateri, odvisno od proizvajalca, motor razvije največjo moč. |
| --- | --- |

6.4.3.2.4

Število vrtljajev motorja je 75 % števila vrtljajev S, pri kateri, odvisno od proizvajalca, motor razvije največjo moč.

| 6.4.3.2.5 | Moč, ki jo prikaže dinamometer, je 50 % polne moči, dosežene pri polno odprti dušilni loputi, merjeni pri 75 % števila vrtljajev motorja (S). |
| --- | --- |

6.4.3.2.5

Moč, ki jo prikaže dinamometer, je 50 % polne moči, dosežene pri polno odprti dušilni loputi, merjeni pri 75 % števila vrtljajev motorja (S).

| 6.4.3.2.6 | Med preskusom so zaprte morebitne drenažne odprtine. |
| --- | --- |

6.4.3.2.6

Med preskusom so zaprte morebitne drenažne odprtine.

| 6.4.3.2.7 | Celotni preskus je treba končati v 48 urah. Če je potrebno, se izvede eno obdobje ohlajevanja po vsaki uri. |
| --- | --- |

6.4.3.2.7

Celotni preskus je treba končati v 48 urah. Če je potrebno, se izvede eno obdobje ohlajevanja po vsaki uri.

| 6.4.3.2.8 | Po kondicioniranju se raven hrupa preveri v skladu z zgornjim odstavkom 6.2. |
| --- | --- |

6.4.3.2.8

Po kondicioniranju se raven hrupa preveri v skladu z zgornjim odstavkom 6.2.

7.   RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

Proizvajalec sistema za dušenje zvoka ali ustrezno pooblaščeni zastopnik lahko zaprosi upravni organ, ki je podelil homologacijo sistemov za dušenje zvoka za enega ali več tipov vozil, za razširitev homologacije za druge tipe vozila. Ta postopek je opisan v zgornjem odstavku 3.

Obvestilo o razširitvi homologacije (ali zavrnitvi razširitve) se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom, navedenim v zgornjem odstavku 5.3.

8.   SPREMEMEBA TIPA SISTEMA ZA DUŠENJE ZVOKA

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa nadomestnega sistema za dušenje zvoka se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa sistema za dušenje zvoka. Omenjeni organ lahko potem: |
| --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa nadomestnega sistema za dušenje zvoka se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa sistema za dušenje zvoka. Omenjeni organ lahko potem:

| 8.1.1 | meni, da ni verjetno, da bodo spremembe precej škodljivo učinkovale, ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da ni verjetno, da bodo spremembe precej škodljivo učinkovale, ali

| 8.1.2 | zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov. |
| --- | --- |

8.1.2

zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Kateri koli nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegov sestavni del, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, je v skladu s homologiranim sistemom za dušenje zvoka in izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 6. |
| --- | --- |

9.1

Kateri koli nadomestni sistem za dušenje zvoka ali njegov sestavni del, ki ima v skladu s tem pravilnikom nameščeno homologacijsko oznako, je v skladu s homologiranim sistemom za dušenje zvoka in izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 6.

| 9.2 | Za preverjanje skladnosti iz zgornjega odstavka 9.1 se izvaja ustrezno spremljanje proizvodnje. |
| --- | --- |

9.2

Za preverjanje skladnosti iz zgornjega odstavka 9.1 se izvaja ustrezno spremljanje proizvodnje.

| 9.3 | Imetnik homologacije mora zlasti: |
| --- | --- |

9.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

| 9.3.1 | zagotavljati, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- |

9.3.1

zagotavljati, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 9.3.2 | imeti dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

9.3.2

imeti dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 9.3.3 | zagotavljati, da so rezultati preskusov zapisani in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu z upravno službo; |
| --- | --- |

9.3.3

zagotavljati, da so rezultati preskusov zapisani in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu z upravno službo;

| 9.3.4 | analizirati rezultate vseh tipov izdelkov zaradi preverjanja in zagotavljanja stalnosti lastnosti izdelka, pri čemer je dopustno odstopanje industrijske proizvodnje; |
| --- | --- |

9.3.4

analizirati rezultate vseh tipov izdelkov zaradi preverjanja in zagotavljanja stalnosti lastnosti izdelka, pri čemer je dopustno odstopanje industrijske proizvodnje;

| 9.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj pregledi, določeni v odstavku 2 Priloge 5; |
| --- | --- |

9.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj pregledi, določeni v odstavku 2 Priloge 5;

| 9.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju ali delih preskusa, ki dokazujejo neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Pri tem se uporabijo vsi potrebni ukrepi za ponovno doseganje skladnosti proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

9.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju ali delih preskusa, ki dokazujejo neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Pri tem se uporabijo vsi potrebni ukrepi za ponovno doseganje skladnosti proizvodnje teh izdelkov.

| 9.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljene metode nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto. |
| --- | --- |

9.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljene metode nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto.

| 9.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se nadzorniku predloži proizvodna in preskusna dokumentacija. |
| --- | --- |

9.4.1

Pri vsakem takem pregledu se nadzorniku predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

| 9.4.2 | Nadzornik lahko naključno izbrane vzorce preskusi v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati preverjanja, ki ga opravi proizvajalec. |
| --- | --- |

9.4.2

Nadzornik lahko naključno izbrane vzorce preskusi v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati preverjanja, ki ga opravi proizvajalec.

| 9.4.3 | Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz zgornjega odstavka 9.4.2, nadzornik izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

9.4.3

Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz zgornjega odstavka 9.4.2, nadzornik izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 9.4.4 | Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

9.4.4

Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

| 9.4.5 | Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se ponavadi opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

9.4.5

Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se ponavadi opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, ki se podeli za tip sistema za dušenje zvoka v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 9 ali če sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli ne opravijo preskusov iz zgornjega odstavka 9.2. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, ki se podeli za tip sistema za dušenje zvoka v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 9 ali če sistem za dušenje zvoka ali njegovi sestavni deli ne opravijo preskusov iz zgornjega odstavka 9.2.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kategorija M: Vozila na motorni pogon z vsaj štirimi ali vsaj tremi kolesi, katerih največja dovoljena masa presega 1 tono in ki se uporabljajo za prevoz potnikov. (Zgibna vozila, sestavljena iz dveh neločljivih, vendar zgibnih delov, se štejejo za eno vozilo).

Kategorija M1: Vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov in imajo največ osem sedežev, brez vozniškega sedeža.

Kategorija N: Vozila na motorni pogon z vsaj štirimi ali vsaj tremi kolesi, katerih največja dovoljena masa presega 1 tono in ki se uporabljajo za prevoz blaga.

Kategorija N1: Vozila za prevoz blaga, katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone.

V skladu z „Razvrstitvijo vozil“ iz Pravilnika št. 13 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/dopolnitev 12/Rev.2, odstavek 5.2).

(2)  1 za Zvezno republiko Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko; 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 za Nemško demokratično republiko, 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko in 21 za Portugalsko. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih pogojev za homologacijo in vzajemno priznavanje homologacij opreme in delov motornih vozil, ter generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

(Največji format: A4 (210 x 297 mm))

Image

Ime homologacijskega organa

Sporočilo o podelitvi homologacije (ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje) tipa nadomestnega sistema za dušenje zvoka ali njegovih sestavnih delov v skladu s Pravilnikom št. 59.

Št. homologacije:

| 1. | Tovarniška ali blagovna znamka sistema za dušenje zvoka: |
| --- | --- |

1.

Tovarniška ali blagovna znamka sistema za dušenje zvoka:

| 2. | Tip sistema za dušenje zvoka: |
| --- | --- |

2.

Tip sistema za dušenje zvoka:

| 3. | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

3.

Ime in naslov proizvajalca:

| 4. | Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca: |
| --- | --- |

4.

Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca:

| 5. | Kratek opis sistema za dušenje zvoka (z vlaknastim materialom/brez (1) vlaknastega materiala itd.): |
| --- | --- |

5.

Kratek opis sistema za dušenje zvoka (z vlaknastim materialom/brez (1) vlaknastega materiala itd.):

| 6. | Tovarniška ali blagovna znamka tipa vozila, ki mu je sistem dušenja zvoka namenjen: |
| --- | --- |

6.

Tovarniška ali blagovna znamka tipa vozila, ki mu je sistem dušenja zvoka namenjen:

| 7. | Tip vozila, z začetkom od serijske številke: |
| --- | --- |

7.

Tip vozila, z začetkom od serijske številke:

| 8. | Vrsta motorja: motor na prisilni vžig, motor na kompresijski vžig: |
| --- | --- |

8.

Vrsta motorja: motor na prisilni vžig, motor na kompresijski vžig:

| 9. | Cikli: dvotaktni, štiritaktni: |
| --- | --- |

9.

Cikli: dvotaktni, štiritaktni:

| 10. | Prostornina valja: |
| --- | --- |

10.

Prostornina valja:

| 11. | Moč motorja (kW ECE): |
| --- | --- |

11.

Moč motorja (kW ECE):

| 12. | Število prestav: |
| --- | --- |

12.

Število prestav:

| 13. | Uporabljena orodja: |
| --- | --- |

13.

Uporabljena orodja:

| 14. | Stopnja/stopnje prenosa pogona: |
| --- | --- |

14.

Stopnja/stopnje prenosa pogona:

| 15. | Največja moč: |
| --- | --- |

15.

Največja moč:

| 16. | Pogoji obremenitve vozila med preskusom: |
| --- | --- |

16.

Pogoji obremenitve vozila med preskusom:

| 17. | Ravni hrupa:
  Vozilo med vožnjo: ............ dbA pri enakomerni hitrosti pred pospeševanjem na ............ km/h
  Vozilo miruje: ............ dbA, ko motor deluje pri ............ obr./min. |
| --- | --- |

17.

Ravni hrupa:

Vozilo med vožnjo: ............ dbA pri enakomerni hitrosti pred pospeševanjem na ............ km/h

Vozilo miruje: ............ dbA, ko motor deluje pri ............ obr./min.

| 18. | Vrednost protitlaka: |
| --- | --- |

18.

Vrednost protitlaka:

| 19. | Predloženi sistem za dušenje zvoka | : | Za homologacijo o
  Za razširitev homologacije o |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Predloženi sistem za dušenje zvoka

:

Za homologacijo o

Za razširitev homologacije o

| 20. | Tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse: |
| --- | --- |

20.

Tehnična služba, ki opravlja homologacijske preskuse:

| 21. | Datum poročila, ki ga je izdala ta služba: |
| --- | --- |

21.

Datum poročila, ki ga je izdala ta služba:

| 22. | Številka poročila, ki ga je izdala ta služba: |
| --- | --- |

22.

Številka poročila, ki ga je izdala ta služba:

| 23. | Homologacija podeljena/zavrnjena (1) |
| --- | --- |

23.

Homologacija podeljena/zavrnjena (1)

| 24. | Mesto homologacijske oznake na vozilu: |
| --- | --- |

24.

Mesto homologacijske oznake na vozilu:

| 25. | Kraj: |
| --- | --- |

25.

Kraj:

| 26. | Datum: |
| --- | --- |

26.

Datum:

| 27. | Podpis: |
| --- | --- |

27.

Podpis:

| 28. | Temu sporočilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno homologacijsko številko: | ............ risbe, skice in načrti sistema za dušenje zvoka |
| --- | --- | --- |

28.

Temu sporočilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno homologacijsko številko:

............ risbe, skice in načrti sistema za dušenje zvoka

| | ............ fotografije sistema za dušenje zvoka |
| --- | --- |

............ fotografije sistema za dušenje zvoka

| | ............ seznam sestavnih delov sistema za dušenje zvoka z ustreznimi oznakami |
| --- | --- |

............ seznam sestavnih delov sistema za dušenje zvoka z ustreznimi oznakami

---

(1)  Neustrezno prečrtati.

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

(glej odstavek 5.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na sestavni del sistema za dušenje zvoka, kaže, da je bil zadevni tip nadomestnega sistema za dušenje zvoka homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 59 in pod homologacijsko številko 002439. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 59 v njegovi izvirni obliki.

---

PRILOGA 3

PREISKUSNA NAPRAVA

Image

---

PRILOGA 4

MERILNE TOČKE – PROTITLAK

Primeri mogočih merilnih točk za preskuse padca tlaka. Točna merilna točka je določena v poročilu o preskusu. Je na področju, kjer je pretok plina reden.

Slika 1

Image

Slika 2 (1)

Image

Slika 3

Image

---

(1)  Če ni mogoče, glejte sliko 3.

---

PRILOGA 5

PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

Te zahteve so v skladu s preskusi, ki jih je treba izvajati za preverjanje skladnosti proizvodnje, v skladu z odstavkoma 9.3.5 in 9.4.3 tega pravilnika.

2.   POSTOPKI PRESKUŠANJA

Metode preskušanja, merjenja instrumentov in razlaganja rezultatov so opisane v zgornjem odstavku 6. Izpušni sistem ali sestavni del iz preskusa je predmet preskusa, kot je opisan v zgornjih odstavkih 6.2, 6.3 in 6.4.

3.   VZORČENJE

Treba je izbrati izpušni sistem ali sestavni del. Če se po preskusu izkaže, da vzorec ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskušata še dva vzorca.

4.   OCENJEVANJE REZULTATOV

| 4.1 | Če ravni hrupa izpušnega sistema ali sestavnih delov, preskušanih v skladu z odstavkoma 1 in 2, merjenih v skladu z zgornjim odstavkom 6.2, ne presegajo ravni, merjene med homologacijskimi preskusi za ta tip izpušnega sistema ali sestavnega dela, za več kot 1 dB(A), se šteje, da izpušni sistem ali sestavni del izpolnjuje pogoje tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1

Če ravni hrupa izpušnega sistema ali sestavnih delov, preskušanih v skladu z odstavkoma 1 in 2, merjenih v skladu z zgornjim odstavkom 6.2, ne presegajo ravni, merjene med homologacijskimi preskusi za ta tip izpušnega sistema ali sestavnega dela, za več kot 1 dB(A), se šteje, da izpušni sistem ali sestavni del izpolnjuje pogoje tega pravilnika.

| 4.2 | Če izpušni sistem ali sestavni del, preskušan v skladu z odstavkom 4.1, ne izpolnjuje zahtev iz tega odstavka, se morata preskušati še dva izpušna sistema ali sestavni deli istega tipa v skladu z zgornjima odstavkoma 1 in 2. |
| --- | --- |

4.2

Če izpušni sistem ali sestavni del, preskušan v skladu z odstavkom 4.1, ne izpolnjuje zahtev iz tega odstavka, se morata preskušati še dva izpušna sistema ali sestavni deli istega tipa v skladu z zgornjima odstavkoma 1 in 2.

| 4.3 | Če raven zvoka drugega ali tretjega vzorca iz odstavka 4.2 presega raven, merjeno med preskusi homologacije tega tipa izpušnega sistema ali sestavnega dela, za več kot 1 dB(A), se šteje, da izpušni sistem ali sestavni del ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika in mora proizvajalec sprejeti nujne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti. |
| --- | --- |

4.3

Če raven zvoka drugega ali tretjega vzorca iz odstavka 4.2 presega raven, merjeno med preskusi homologacije tega tipa izpušnega sistema ali sestavnega dela, za več kot 1 dB(A), se šteje, da izpušni sistem ali sestavni del ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika in mora proizvajalec sprejeti nujne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti.

---

| 24.11.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 326/55

---

Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z notranjim zgorevanjem ali električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega pogonskega sklopa

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za prikaz krivulje kot funkcije števila vrtljajev ali vrtilne frekvence motorja za moč ob polni obremenitvi, ki jo navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem ali električne pogonske sklope in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za prikaz krivulje kot funkcije števila vrtljajev ali vrtilne frekvence motorja za moč ob polni obremenitvi, ki jo navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem ali električne pogonske sklope in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N.

| 1.2 | Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:
  batni motorji z izmeničnim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom;
  motorji z vrtljivim batom (na prisilni ali kompresijski vžig). |
| --- | --- |

1.2

Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:

batni motorji z izmeničnim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom;

motorji z vrtljivim batom (na prisilni ali kompresijski vžig).

| 1.3 | Električni pogonski sklopi so sestavljeni iz krmilnikov in motorjev ter se uporabljajo za pogon vozil kot edini način pogona. |
| --- | --- |

1.3

Električni pogonski sklopi so sestavljeni iz krmilnikov in motorjev ter se uporabljajo za pogon vozil kot edini način pogona.

2.   OPREDELITVE POJMOV

| 2.1 | „Homologacija pogonskega sklopa“ pomeni homologacijo tipa pogonskega sklopa glede na njegovo nazivno moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 5 ali 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.1

„Homologacija pogonskega sklopa“ pomeni homologacijo tipa pogonskega sklopa glede na njegovo nazivno moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 5 ali 6 k temu pravilniku;

| 2.2 | „tip pogonskega sklopa“ pomeni kategorijo motorja z notranjim zgorevanjem ali električnega pogonskega sklopa za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 ali 2 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.2

„tip pogonskega sklopa“ pomeni kategorijo motorja z notranjim zgorevanjem ali električnega pogonskega sklopa za vgradnjo v motorno vozilo, katerega bistvene lastnosti se ne razlikujejo od lastnosti iz Priloge 1 ali 2 k temu pravilniku;

| 2.3 | „nazivna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev ali pri vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo iz tabele 1 Priloge 5 ali Priloge 6 k temu pravilniku, in izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih; |
| --- | --- |

2.3

„nazivna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev ali pri vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo iz tabele 1 Priloge 5 ali Priloge 6 k temu pravilniku, in izračunano pri referenčnih atmosferskih pogojih;

| 2.4 | „največja 30-minutna moč“ pomeni največjo nazivno moč električnega pogonskega sklopa pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v 5.3.1, ki jo lahko pogonski sklop prenese povprečno v 30 minutah; |
| --- | --- |

2.4

„največja 30-minutna moč“ pomeni največjo nazivno moč električnega pogonskega sklopa pri enosmerni napetosti, kot je opredeljena v 5.3.1, ki jo lahko pogonski sklop prenese povprečno v 30 minutah;

2.5   „hibridna vozila (HV)“:

| 2.5.1 | „hibridno vozilo (HV)“
  pomeni vozilo, ki za pogon uporablja vsaj dva različna pretvornika energije in je opremljeno z dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu); |
| --- | --- |

2.5.1

„hibridno vozilo (HV)“
  pomeni vozilo, ki za pogon uporablja vsaj dva različna pretvornika energije in je opremljeno z dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (na vozilu);

| 2.5.2 | „hibridno vozilo na električni pogon (HVE)“
  pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov shranjene energije/moči v vozilu:






  — | običajno gorivo, |
| --- | --- | --- |

2.5.2

„hibridno vozilo na električni pogon (HVE)“
  pomeni vozilo, ki za mehanski pogon uporablja energijo iz obeh naslednjih virov shranjene energije/moči v vozilu:

—

običajno gorivo,

| — | naprava za shranjevanje električne energije/moči (npr. akumulator, kondenzator, vztrajnik/alternator ...); |
| --- | --- |

—

naprava za shranjevanje električne energije/moči (npr. akumulator, kondenzator, vztrajnik/alternator ...);

| 2.5.3 | „pogonski sklop“ pri hibridnem vozilu na električni pogon je sestavljen iz kombinacije dveh različnih tipov pogonskih sklopov:






  — | motorja z notranjim zgorevanjem, in |
| --- | --- | --- |

2.5.3

„pogonski sklop“ pri hibridnem vozilu na električni pogon je sestavljen iz kombinacije dveh različnih tipov pogonskih sklopov:

—

motorja z notranjim zgorevanjem, in

| — | enega električnega pogonskega sklopa ali več električnih pogonskih sklopov. |
| --- | --- |

—

enega električnega pogonskega sklopa ali več električnih pogonskih sklopov.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa pogonskega sklopa glede na merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov vloži proizvajalec pogonskega sklopa, proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa pogonskega sklopa glede na merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov vloži proizvajalec pogonskega sklopa, proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priloži opis pogonskega sklopa v treh izvodih, vključno z vsemi podrobnostmi iz:






  — | Priloge 1 za vozila, ki jih poganja le motor z notranjim zgorevanjem, ali |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priloži opis pogonskega sklopa v treh izvodih, vključno z vsemi podrobnostmi iz:

—

Priloge 1 za vozila, ki jih poganja le motor z notranjim zgorevanjem, ali

| — | Priloge 2 za vozila z le električnim pogonom, ali |
| --- | --- |

—

Priloge 2 za vozila z le električnim pogonom, ali

| — | iz prilog 1 in 2 za hibridna vozila na električni pogon. |
| --- | --- |

—

iz prilog 1 in 2 za hibridna vozila na električni pogon.

| 3.3 | Za hibridna vozila na električni pogon (HVE) se preskusi opravijo ločeno na motorju z notranjim zgorevanjem (v skladu s Prilogo 5) in na električnem pogonskem sklopu/električnih pogonskih sklopih (v skladu s Prilogo 6). |
| --- | --- |

3.3

Za hibridna vozila na električni pogon (HVE) se preskusi opravijo ločeno na motorju z notranjim zgorevanjem (v skladu s Prilogo 5) in na električnem pogonskem sklopu/električnih pogonskih sklopih (v skladu s Prilogo 6).

| 3.4 | Vzorec pogonskega sklopa (ali vrsta pogonskega sklopa), katerega tip (katerih tipe) je treba homologirati, se z opremo iz prilog 5 in 6 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

3.4

Vzorec pogonskega sklopa (ali vrsta pogonskega sklopa), katerega tip (katerih tipe) je treba homologirati, se z opremo iz prilog 5 in 6 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če je bila moč pogonskega sklopa, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami iz spodaj navedenega odstavka 5, se homologacija tega tipa pogonskega sklopa podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če je bila moč pogonskega sklopa, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami iz spodaj navedenega odstavka 5, se homologacija tega tipa pogonskega sklopa podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip pogonskega sklopa. Prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu pogonskih sklopov. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip pogonskega sklopa. Prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu pogonskih sklopov.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa pogonskega sklopa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa pogonskega sklopa v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem pogonskem sklopu, ki je v skladu s tipom pogonskega sklopa, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem pogonskem sklopu, ki je v skladu s tipom pogonskega sklopa, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1);

| 4.4.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številka tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.4.3 | Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na pogonski sklop se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip pogonskega sklopa, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo. |
| --- | --- |

4.4.3

Namesto nameščanja teh homologacijskih oznak in simbolov na pogonski sklop se lahko proizvajalec odloči, da ima vsak tip pogonskega sklopa, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priložen dokument, ki podaja te informacije, tako da se lahko homologacijske oznake in simboli namestijo na vozilo.

| 4.5 | Če je pogonski sklop v skladu s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številke pravilnika in homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je pogonski sklop v skladu s homologiranim tipom po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številke pravilnika in homologacije vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk pogonskega sklopa, ki jih zagotovi proizvajalec. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližino identifikacijskih številk pogonskega sklopa, ki jih zagotovi proizvajalec.

| 4.8 | V Prilogi 4 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

V Prilogi 4 k temu pravilniku so primeri namestitve homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na moč pogonskega sklopa, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da pogonski sklop ob običajni uporabi lahko kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljen, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

5.2   Opis preskusov za motorje z notranjim zgorevanjem

| 5.2.1 | Preskus nazivne moči pri motorjih na prisilni vžig je sestavljen iz delovanja motorja s polno močjo in pri dizelskih motorjih iz delovanja z nastavitvijo visokotlačne črpalke za gorivo na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen z dodatno opremo, kot je določeno v tabeli 1 Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.1

Preskus nazivne moči pri motorjih na prisilni vžig je sestavljen iz delovanja motorja s polno močjo in pri dizelskih motorjih iz delovanja z nastavitvijo visokotlačne črpalke za gorivo na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen z dodatno opremo, kot je določeno v tabeli 1 Priloge 5 k temu pravilniku.

| 5.2.2 | Meritve se opravijo pri zadostnem številu različnih števil vrtljajev motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med najmanjšim in največjim številom vrtljajev motorja, kot jo je določil proizvajalec. Območje različnih števil vrtljajev mora vključevati število vrtljajev, pri katerem motor proizvede največjo moč in največji navor. |
| --- | --- |

5.2.2

Meritve se opravijo pri zadostnem številu različnih števil vrtljajev motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med najmanjšim in največjim številom vrtljajev motorja, kot jo je določil proizvajalec. Območje različnih števil vrtljajev mora vključevati število vrtljajev, pri katerem motor proizvede največjo moč in največji navor.

| 5.2.3 | Uporablja se naslednje gorivo: |
| --- | --- |

5.2.3

Uporablja se naslednje gorivo:

| 5.2.3.1 | Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na bencin:
  se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv, ki jih je za motorje s pogonom na bencin določil CEC (2) v dokumentih RF-01-A-84 in RF-01-A-85. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na bencin:

se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv, ki jih je za motorje s pogonom na bencin določil CEC (2) v dokumentih RF-01-A-84 in RF-01-A-85.

| 5.2.3.2 | Za motorje na prisilni vžig s pogonom na utekočinjeni naftni plin: |
| --- | --- |

5.2.3.2

Za motorje na prisilni vžig s pogonom na utekočinjeni naftni plin:

| 5.2.3.2.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8; |
| --- | --- |

5.2.3.2.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8;

| 5.2.3.2.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  se uporabi referenčno gorivo iz Priloge 8 z najnižjo vsebnostjo C3; ali |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

se uporabi referenčno gorivo iz Priloge 8 z najnižjo vsebnostjo C3; ali

| 5.2.3.2.3 | pri motorjih, označenih za posebno sestavo goriva:
  se uporabi gorivo, za katero je motor označen. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

pri motorjih, označenih za posebno sestavo goriva:

se uporabi gorivo, za katero je motor označen.

| 5.2.3.2.4 | V poročilu o preskusu se navede uporabljeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

V poročilu o preskusu se navede uporabljeno gorivo.

| 5.2.3.3 | Za motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin: |
| --- | --- |

5.2.3.3

Za motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin:

| 5.2.3.3.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8; |
| --- | --- |

5.2.3.3.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 8;

| 5.2.3.3.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  se uporabi običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom; ali |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

se uporabi običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 KPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom; ali

| 5.2.3.3.3 | pri motorjih, označenih za posebno vrsto goriva:
  se uporabi običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom vsaj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je motor označen za razred H, ali vsaj 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je motor označen za pline iz razreda L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če je motor označen za pline iz razreda H, ali referenčno gorivo G23, če je motor označen za pline iz razreda L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezni razred; ali |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

pri motorjih, označenih za posebno vrsto goriva:

se uporabi običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom vsaj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je motor označen za razred H, ali vsaj 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je motor označen za pline iz razreda L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo G20 iz Priloge 8, če je motor označen za pline iz razreda H, ali referenčno gorivo G23, če je motor označen za pline iz razreda L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezni razred; ali

| 5.2.3.3.4 | pri motorjih, označenih za posebno sestavo goriva:
  se uporabi gorivo, za katero je motor označen. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

pri motorjih, označenih za posebno sestavo goriva:

se uporabi gorivo, za katero je motor označen.

| 5.2.3.3.5 | V poročilu o preskusu se navede uporabljeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

V poročilu o preskusu se navede uporabljeno gorivo.

| 5.2.3.4 | Za motorje na kompresijski vžig:
  se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo, ki jih je za motorje na kompresijski vžig določil CEC v dokumentu RF-03-A-84. |
| --- | --- |

5.2.3.4

Za motorje na kompresijski vžig:

se uporabi običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo, ki jih je za motorje na kompresijski vžig določil CEC v dokumentu RF-03-A-84.

| 5.2.4 | Meritve se opravijo v skladu s pogoji Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.4

Meritve se opravijo v skladu s pogoji Priloge 5 k temu pravilniku.

| 5.2.5 | Poročilo o preskusu vsebuje rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev nazivne moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 5 k temu pravilniku, vključno z lastnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.5

Poročilo o preskusu vsebuje rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev nazivne moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 5 k temu pravilniku, vključno z lastnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.3   Opis preskusov za merjenje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnega pogonskega sklopa

Električni pogonski sklop je opremljen, kot je določeno v Prilogi 6 k temu pravilniku. Električni pogonski sklop ima vir enosmerne napetosti z največjim padcem napetosti 5 odstotkov glede na čas in tok (obdobja, krajša od 10 sekund, so izključena). Napajalno napetost preskusa določi proizvajalec vozila.

Opomba: Če je akumulator omejen na največ 30 minut moči, je največja 30-minutna moč električnega vozila lahko manj kot največja 30-minutna moč pogonskega sklopa vozila glede na ta preskus.

5.3.1   Ugotavljanje nazivne moči

| 5.3.1.1 | Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj dve uri. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj dve uri.

| 5.3.1.2 | Preskus nazivne moči sestavlja tek ob popolni nastavitvi krmilnika moči. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Preskus nazivne moči sestavlja tek ob popolni nastavitvi krmilnika moči.

| 5.3.1.3 | Pred začetkom preskusa motor teče tri minute na napravi in oddaja moč, ki je enaka 80 odstotkom največje moči pri hitrosti, ki jo je priporočil proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Pred začetkom preskusa motor teče tri minute na napravi in oddaja moč, ki je enaka 80 odstotkom največje moči pri hitrosti, ki jo je priporočil proizvajalec.

| 5.3.1.4 | Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med ničto in največjo vrtilno frekvenco motorja, kot jo je priporočil proizvajalec. Celotni preskus se zaključi po 5 minutah. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtilnih frekvenc motorja, da se čim bolj natančno določi krivulja moči motorja med ničto in največjo vrtilno frekvenco motorja, kot jo je priporočil proizvajalec. Celotni preskus se zaključi po 5 minutah.

5.3.2   Ugotavljanje največje 30-minutne moči

| 5.3.2.1 | Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj štiri ure. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Motor in njegov celoten sestav opreme morajo biti kondicionirani pri temperaturi 25 °C ± 5 °C najmanj štiri ure.

| 5.3.2.2 | Električni pogonski sklop se na napravi poganja z močjo, ki je po navedbah proizvajalca najprimernejša za doseganje največje 30-minutne moči.
  Število vrtljajev mora biti v območju števila vrtljajev, v katerem je nazivna moč večja od 90 odstotkov največje moči, kot je izmerjena v odstavku 5.3.1. To število vrtljajev priporoči proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Električni pogonski sklop se na napravi poganja z močjo, ki je po navedbah proizvajalca najprimernejša za doseganje največje 30-minutne moči.

Število vrtljajev mora biti v območju števila vrtljajev, v katerem je nazivna moč večja od 90 odstotkov največje moči, kot je izmerjena v odstavku 5.3.1. To število vrtljajev priporoči proizvajalec.

| 5.3.2.3 | Število vrtljajev in moč se zabeležita. Moč mora biti v območju ± 5 odstotkov vrednosti moči na začetku preskusa. Največja 30-minutna moč je povprečna moč v 30 minutah. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Število vrtljajev in moč se zabeležita. Moč mora biti v območju ± 5 odstotkov vrednosti moči na začetku preskusa. Največja 30-minutna moč je povprečna moč v 30 minutah.

5.4   Razlaga rezultatov

Nazivna moč in največja 30-minutna moč električnih pogonskih sklopov, ki ju navede proizvajalec za tip pogonskega sklopa, se sprejmeta, če se ne razlikujeta za več kot ± 2 odstotka za največjo moč in več kot ± 4 odstotke na drugih merilnih točkah na krivulji z odstopanjem ± 2 odstotka pri številu vrtljajev ali vrtilne frekvence motorja, ali v območju števila vrtljajev ali vrtilne frekvence motorja (X1 min.-1 + 2 odstotka) do (X2 min.-1 – 2 odstotka) (X1 < X2) od vrednosti, ki jih tehnična služba izmeri na pogonskem sklopu, predloženem v preskus.

6.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 6.1 | Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

6.1

Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so v skladu s homologiranim tipom.

| 6.2 | Minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene. |
| --- | --- |

6.2

Minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene.

7.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Homologacija, podeljena za tip pogonskega sklopa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če pogonski sklop, ki ima homologacijsko oznako, ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

7.1

Homologacija, podeljena za tip pogonskega sklopa v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če pogonski sklop, ki ima homologacijsko oznako, ni v skladu s homologiranim tipom.

| 7.2 | Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.2

Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA POGONSKEGA SKLOPA

| 8.1 | Vsaka sprememba pogonskega sklopa, izvedena na tipu pogonskega sklopa, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 ali 2 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pogonskega sklopa. Organ lahko potem: |
| --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba pogonskega sklopa, izvedena na tipu pogonskega sklopa, se ob upoštevanju lastnosti iz Priloge 1 ali 2 sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pogonskega sklopa. Organ lahko potem:

| 8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

9.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati pogonski sklop, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za izvajanje preskusov za homologacijo, in/ali upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev ali zavrnitev homologacije.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35–36 (prosto), 37 za Turčijo, 38–39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo in 46 za Ukrajino. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so dodeljene na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(2)  Evropski koordinacijski svet.

---

PRILOGA 1

BISTVENE ZNAČILNOSTI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM IN INFORMACIJE V ZVEZI Z IZVAJANJEM PRESKUSOV (1)

| 1. | Opis motorja: |
| --- | --- |

1.

Opis motorja:

| 1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

1.1

Oznaka:

| 1.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.2

Tip:

| 1.3 | Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/štiritaktni/dvotaktni (2) |
| --- | --- |

1.3

Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/štiritaktni/dvotaktni (2)

| 1.4 | Premer valja: ............ mm |
| --- | --- |

1.4

Premer valja: ............ mm

| 1.5 | Gib: ............ mm |
| --- | --- |

1.5

Gib: ............ mm

| 1.6 | Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga: |
| --- | --- |

1.6

Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga:

| 1.7 | Prostornina valja: ............ cm3 |
| --- | --- |

1.7

Prostornina valja: ............ cm3

| 1.8 | Kompresijsko razmerje (3): |
| --- | --- |

1.8

Kompresijsko razmerje (3):

| 1.9 | Risbe zgorevalne komore in čela bata: |
| --- | --- |

1.9

Risbe zgorevalne komore in čela bata:

| 1.10 | Najmanjša površina preseka vstopnih in izstopnih kanalov: |
| --- | --- |

1.10

Najmanjša površina preseka vstopnih in izstopnih kanalov:

| 1.11 | Gorivo: osvinčeni bencin/neosvinčeni bencin/dizelsko olje/UNP/NG (2) |
| --- | --- |

1.11

Gorivo: osvinčeni bencin/neosvinčeni bencin/dizelsko olje/UNP/NG (2)

| 1.12 | Hladilni sistem: tekočinsko/zračno hlajenje (2) |
| --- | --- |

1.12

Hladilni sistem: tekočinsko/zračno hlajenje (2)

| 1.12.1 | Lastnosti tekočinskega hladilnega sistema
  Lastnosti tekočine: ............ Vodna črpalka: da/ne (2)

  Lastnosti oznake/oznak in tipa/tipov črpalke:
  Stopnja prenosa pogona:
  Termostat: nastavitev:
  Hladilnik: risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi:
  Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka:
  Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi:
  Pogonski sistem ventilatorja: ............ stopnja prenosa pogona:
  Usmerjevalni okrov ventilatorja: |
| --- | --- |

1.12.1

Lastnosti tekočinskega hladilnega sistema

Lastnosti tekočine: ............ Vodna črpalka: da/ne (2)

Lastnosti oznake/oznak in tipa/tipov črpalke:

Stopnja prenosa pogona:

Termostat: nastavitev:

Hladilnik: risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi:

Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka:

Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi:

Pogonski sistem ventilatorja: ............ stopnja prenosa pogona:

Usmerjevalni okrov ventilatorja:

| 1.12.2 | Lastnosti zračnega hladilnega sistema
  Puhalo: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: ............ stopnje prenosa pogona: ............
  Dovajanje zraka (standardna proizvodnja):
  Sistem za uravnavanje temperature: da/ne (2) Kratek opis: |
| --- | --- |

1.12.2

Lastnosti zračnega hladilnega sistema

Puhalo: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: ............ stopnje prenosa pogona: ............

Dovajanje zraka (standardna proizvodnja):

Sistem za uravnavanje temperature: da/ne (2) Kratek opis:

| 1.12.3 | Temperature, ki jih dopušča proizvajalec |
| --- | --- |

1.12.3

Temperature, ki jih dopušča proizvajalec

| 1.12.3.1 | Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura pri izhodu iz motorja: |
| --- | --- |

1.12.3.1

Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura pri izhodu iz motorja:

| 1.12.3.2 | Zračno hlajenje: | : | Referenčna točka:
  Najvišja temperatura pri referenčni točki: |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.3.2

Zračno hlajenje:

:

Referenčna točka:

Najvišja temperatura pri referenčni točki:

| 1.12.3.3 | Najvišja temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka: |
| --- | --- |

1.12.3.3

Najvišja temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka:

| 1.12.3.4 | Temperatura goriva: najnižja ............ najvišja |
| --- | --- |

1.12.3.4

Temperatura goriva: najnižja ............ najvišja

| 1.12.3.5 | Temperatura maziva: najnižja ............ najvišja |
| --- | --- |

1.12.3.5

Temperatura maziva: najnižja ............ najvišja

| 1.13 | Turbinski polnilnik: da/ne (2): Opis sistema: |
| --- | --- |

1.13

Turbinski polnilnik: da/ne (2): Opis sistema:

| 1.14 | Sesalni sistem
  Polnilni zbiralnik: ............ Opis:
  Zračni filter: ............ Oznaka: ............ Tip:
  Dušilec zvoka: ............ Oznaka: ............ Tip: |
| --- | --- |

1.14

Sesalni sistem

Polnilni zbiralnik: ............ Opis:

Zračni filter: ............ Oznaka: ............ Tip:

Dušilec zvoka: ............ Oznaka: ............ Tip:

| 2. | Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)
  Opis in diagrami |
| --- | --- |

2.

Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

Opis in diagrami

| 3. | Dovod zraka in napajanje z gorivom |
| --- | --- |

3.

Dovod zraka in napajanje z gorivom

| 3.1 | Opis in diagrami sesalnih cevi in njihovih sestavnih delov (dušilnik, grelna naprava, dodatni dovodi zraka itd.) |
| --- | --- |

3.1

Opis in diagrami sesalnih cevi in njihovih sestavnih delov (dušilnik, grelna naprava, dodatni dovodi zraka itd.)

| 3.2 | Napajanje z gorivom |
| --- | --- |

3.2

Napajanje z gorivom

| 3.2.1 | Z uplinjačem/uplinjači (2): ............ Številka: |
| --- | --- |

3.2.1

Z uplinjačem/uplinjači (2): ............ Številka:

| 3.2.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.2.1.1

Oznaka:

| 3.2.1.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.1.2

Tip:

| 3.2.1.3 | Nastavitve (3) |
| --- | --- |

3.2.1.3

Nastavitve (3)

| 3.2.1.3.1 | Šobe |
| --- | --- |

3.2.1.3.1

Šobe

ali

Krivulja pretoka goriva glede na pretok zraka in nastavitve, potrebne za ohranjanje te krivulje (2)
   (3)

| 3.2.1.3.2 | Venturijeve šobe |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

Venturijeve šobe

| 3.2.1.3.3 | Nivo v komori s plovcem |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Nivo v komori s plovcem

| 3.2.1.3.4 | Masa plovca |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Masa plovca

| 3.2.1.3.5 | Igla plovca |
| --- | --- |

3.2.1.3.5

Igla plovca

| 3.2.1.4 | Ročna/avtomatska naprava za hladni zagon motorja (2) |
| --- | --- |

3.2.1.4

Ročna/avtomatska naprava za hladni zagon motorja (2)

| 3.2.1.5 | Črpalka za gorivo
  Tlak (3): ............ ali značilen diagram (3): |
| --- | --- |

3.2.1.5

Črpalka za gorivo

Tlak (3): ............ ali značilen diagram (3):

| 3.2.2 | Z opisom sistema pri vbrizgu goriva (2)

  Način delovanja: polnilni zbiralnik/neposredni vbrizg goriva
  predkomora za vbrizgavanje/vrtinčna komora (2) |
| --- | --- |

3.2.2

Z opisom sistema pri vbrizgu goriva (2)

Način delovanja: polnilni zbiralnik/neposredni vbrizg goriva

predkomora za vbrizgavanje/vrtinčna komora (2)

| 3.2.2.1 | Črpalka za gorivo: |
| --- | --- |

3.2.2.1

Črpalka za gorivo:

| 3.2.2.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.2.2.1.1

Oznaka:

| 3.2.2.1.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.2.1.2

Tip:

| 3.2.2.1.3 | Količina vbrizga: mm3/gib pri številu vrtljajev črpalke (2)
   (3):
  ali, druga možnost, značilni diagram (2)
   (3):
  postopek usmerjanja: naprava/motor za preskušanje (2): |
| --- | --- |

3.2.2.1.3

Količina vbrizga: mm3/gib pri številu vrtljajev črpalke (2)
   (3):

ali, druga možnost, značilni diagram (2)
   (3):

postopek usmerjanja: naprava/motor za preskušanje (2):

| 3.2.2.1.4 | Krmiljenje začetka vbrizgavanja: |
| --- | --- |

3.2.2.1.4

Krmiljenje začetka vbrizgavanja:

| 3.2.2.1.5 | Krivulja vbrizgavanja: |
| --- | --- |

3.2.2.1.5

Krivulja vbrizgavanja:

| 3.2.2.2 | Vbrizgalna šoba: |
| --- | --- |

3.2.2.2

Vbrizgalna šoba:

| 3.2.2.3 | Regulator: |
| --- | --- |

3.2.2.3

Regulator:

| 3.2.2.3.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.2.2.3.1

Oznaka:

| 3.2.2.3.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.2.3.2

Tip:

| 3.2.2.3.3 | Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva, pri obremenitvi min.-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.3

Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva, pri obremenitvi min.-1:

| 3.2.2.3.4 | Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve min.-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.4

Največja vrtilna frekvenca brez obremenitve min.-1:

| 3.2.2.3.5 | Število vrtljajev v prostem teku: |
| --- | --- |

3.2.2.3.5

Število vrtljajev v prostem teku:

| 3.2.2.4 | Naprava za hladni zagon: |
| --- | --- |

3.2.2.4

Naprava za hladni zagon:

| 3.2.2.4.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.2.2.4.1

Oznaka:

| 3.2.2.4.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.2.4.2

Tip:

| 3.2.2.4.3 | Opis sistema: |
| --- | --- |

3.2.2.4.3

Opis sistema:

| 3.2.2.5 | Pomoč pri zagonu: |
| --- | --- |

3.2.2.5

Pomoč pri zagonu:

| 3.2.2.5.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.2.2.5.1

Oznaka:

| 3.2.2.5.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.2.5.2

Tip:

| 3.2.2.5.3 | Opis sistema: |
| --- | --- |

3.2.2.5.3

Opis sistema:

| 3.2.3 | S sistemom za napajanje motorja z UNP: da/ne (2) |
| --- | --- |

3.2.3

S sistemom za napajanje motorja z UNP: da/ne (2)

| 3.2.3.1 | Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67 in dokumentacija: |
| --- | --- |

3.2.3.1

Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67 in dokumentacija:

| 3.2.3.2 | Elektronska enota za krmiljenje motorja s pogonom na UNP: |
| --- | --- |

3.2.3.2

Elektronska enota za krmiljenje motorja s pogonom na UNP:

| 3.2.3.3 | Oznaka/oznake: |
| --- | --- |

3.2.3.3

Oznaka/oznake:

| 3.2.3.4 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.3.4

Tip:

| 3.2.3.5 | Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: |
| --- | --- |

3.2.3.5

Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:

| 3.2.3.6 | Dodatna dokumentacija: |
| --- | --- |

3.2.3.6

Dodatna dokumentacija:

| 3.2.3.6.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: |
| --- | --- |

3.2.3.6.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno:

| 3.2.3.6.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): |
| --- | --- |

3.2.3.6.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.):

| 3.2.3.6.3 | Risba simbola: |
| --- | --- |

3.2.3.6.3

Risba simbola:

| 3.2.4 | S sistemom za napajanje motorja z NG: da/ne (2) |
| --- | --- |

3.2.4

S sistemom za napajanje motorja z NG: da/ne (2)

| 3.2.4.1 | Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67: |
| --- | --- |

3.2.4.1

Številka homologacije v skladu s Pravilnikom št. 67:

| 3.2.4.2 | Elektronska enota za krmiljenje motorja s pogonom na NG: |
| --- | --- |

3.2.4.2

Elektronska enota za krmiljenje motorja s pogonom na NG:

| 3.2.4.3 | Oznaka/oznake: |
| --- | --- |

3.2.4.3

Oznaka/oznake:

| 3.2.4.4 | Tip: |
| --- | --- |

3.2.4.4

Tip:

| 3.2.4.5 | Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: |
| --- | --- |

3.2.4.5

Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami:

| 3.2.4.6 | Dodatna dokumentacija: |
| --- | --- |

3.2.4.6

Dodatna dokumentacija:

| 3.2.4.6.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na NG ali obratno: |
| --- | --- |

3.2.4.6.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na NG ali obratno:

| 3.2.4.6.2 | Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.): |
| --- | --- |

3.2.4.6.2

Načrt sistema (električne povezave, vakuumske povezave, kompenzacijske cevi itd.):

| 3.2.4.6.3 | Risba simbola: |
| --- | --- |

3.2.4.6.3

Risba simbola:

| 4. | Krmilni čas ventilov ali drugi ustrezni podatki |
| --- | --- |

4.

Krmilni čas ventilov ali drugi ustrezni podatki

| 4.1 | Največji dvig ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja nadomestnih sistemov dovoda goriva glede na zgornjo mrtvo točko |
| --- | --- |

4.1

Največji dvig ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja nadomestnih sistemov dovoda goriva glede na zgornjo mrtvo točko

| 4.2 | Referenčna in/ali nastavitvena območja (2) |
| --- | --- |

4.2

Referenčna in/ali nastavitvena območja (2)

| 5. | Vžig |
| --- | --- |

5.

Vžig

| 5.1 | Tip sistema vžiga: |
| --- | --- |

5.1

Tip sistema vžiga:

| 5.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

5.1.1

Oznaka:

| 5.1.2 | Tip: |
| --- | --- |

5.1.2

Tip:

| 5.1.3 | Krivulja predvžiga (3) |
| --- | --- |

5.1.3

Krivulja predvžiga (3)

| 5.1.4 | Nastavitev vžiga (3) |
| --- | --- |

5.1.4

Nastavitev vžiga (3)

| 5.1.5 | Razmak kontaktov prekinjevalnikaY (3) in kot zaprtja (2)
   (3) |
| --- | --- |

5.1.5

Razmak kontaktov prekinjevalnikaY (3) in kot zaprtja (2)
   (3)

| 6. | Izpušni sistem
  Opis in diagrami |
| --- | --- |

6.

Izpušni sistem

Opis in diagrami

| 7. | Mazalni sistem |
| --- | --- |

7.

Mazalni sistem

| 7.1 | Opis sistema |
| --- | --- |

7.1

Opis sistema

| 7.1.1 | Položaj posode za mazivo |
| --- | --- |

7.1.1

Položaj posode za mazivo

| 7.1.2 | Sistem dovajanja (črpalka, vbrizgavanje v dovodni sistem, mešanje z gorivom itd.): |
| --- | --- |

7.1.2

Sistem dovajanja (črpalka, vbrizgavanje v dovodni sistem, mešanje z gorivom itd.):

| 7.2 | Črpalka za mazivo (2) |
| --- | --- |

7.2

Črpalka za mazivo (2)

| 7.2.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

7.2.1

Oznaka:

| 7.2.2 | Tip |
| --- | --- |

7.2.2

Tip

| 7.3 | Mešanica z gorivom (2) |
| --- | --- |

7.3

Mešanica z gorivom (2)

| 7.3.1 | Odstotek |
| --- | --- |

7.3.1

Odstotek

| 7.4 | Oljni hladilnik: da/ne (2) |
| --- | --- |

7.4

Oljni hladilnik: da/ne (2)

| 7.4.1 | Risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

7.4.1

Risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 8. | Električna oprema
  Generator/alternator (2): lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi |
| --- | --- |

8.

Električna oprema

Generator/alternator (2): lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi

| 9. | Druga dodatna oprema, nameščena na motor
  (Poimenovanje in kratek opis po potrebi): |
| --- | --- |

9.

Druga dodatna oprema, nameščena na motor

(Poimenovanje in kratek opis po potrebi):

| 10. | Dodatni podatki o preskusnih pogojih |
| --- | --- |

10.

Dodatni podatki o preskusnih pogojih

| 10.1 | Vžigalne svečke |
| --- | --- |

10.1

Vžigalne svečke

| 10.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

10.1.1

Oznaka:

| 10.1.2 | Tip |
| --- | --- |

10.1.2

Tip

| 10.1.3 | Nastavitev razmaka med elektrodami vžigalnih svečk |
| --- | --- |

10.1.3

Nastavitev razmaka med elektrodami vžigalnih svečk

| 10.2 | Vžigalna tuljava |
| --- | --- |

10.2

Vžigalna tuljava

| 10.2.1 | Oznaka |
| --- | --- |

10.2.1

Oznaka

| 10.2.2 | Tip |
| --- | --- |

10.2.2

Tip

| 10.3 | Vžigalni kondenzator |
| --- | --- |

10.3

Vžigalni kondenzator

| 10.3.1 | Oznaka |
| --- | --- |

10.3.1

Oznaka

| 10.3.2 | Tip |
| --- | --- |

10.3.2

Tip

| 10.4 | Oprema za odpravljanje radijskih motenj |
| --- | --- |

10.4

Oprema za odpravljanje radijskih motenj

| 10.4.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

10.4.1

Oznaka:

| 10.4.2 | Tip: |
| --- | --- |

10.4.2

Tip:

| 11. | Delovanje motorja (ki jo določi proizvajalec) |
| --- | --- |

11.

Delovanje motorja (ki jo določi proizvajalec)

| 11.1 | Vrt/min v prostem teku (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.1

Vrt/min v prostem teku (3): ............ min-1

| 11.2 | Vrt/min pri največji moči (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.2

Vrt/min pri največji moči (3): ............ min-1

| 11.3 | Največja moč – kW (glede na odstavek 5.3 tega pravilnika): |
| --- | --- |

11.3

Največja moč – kW (glede na odstavek 5.3 tega pravilnika):

| 11.4 | Vrt/min pri največjem navoru (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.4

Vrt/min pri največjem navoru (3): ............ min-1

| 11.5 | Največji navor (3): ............ Nm |
| --- | --- |

11.5

Največji navor (3): ............ Nm

---

(1)  Za nekonvencionalne motorje in sisteme proizvajalec zagotovi podatke, ki ustrezajo tukaj navedenim.

(2)  Navesti odstopanje.

(3)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

BISTVENE ZNAČILNOSTI ELEKTRIČNEGA POGONSKEGA SKLOPA IN INFORMACIJE V ZVEZI Z IZVAJANJEM PRESKUSOV

1.   Splošno

| 1.1 | Oznaka |
| --- | --- |

1.1

Oznaka

| 1.2 | Tip |
| --- | --- |

1.2

Tip

| 1.3 | Pogon (1): enomotorni/večmotorni/(številka): |
| --- | --- |

1.3

Pogon (1): enomotorni/večmotorni/(številka):

| 1.4 | Ureditev prenosa moči: vzporeden/čezosni/drugo, navesti: |
| --- | --- |

1.4

Ureditev prenosa moči: vzporeden/čezosni/drugo, navesti:

| 1.5 | Preskusna napetost: |
| --- | --- |

1.5

Preskusna napetost:

| 1.6 | Osnovno vrtenje motorja: ............ min-1 |
| --- | --- |

1.6

Osnovno vrtenje motorja: ............ min-1

| 1.7 | Največje število vrtljajev ročične gredi motorja: ............ min-1

  (ali privzeto): ............ izstopna gred reduktorja/menjalnika (1)............ min-1

  prestava vklopljena. |
| --- | --- |

1.7

Največje število vrtljajev ročične gredi motorja: ............ min-1

(ali privzeto): ............ izstopna gred reduktorja/menjalnika (1)............ min-1

prestava vklopljena.

| 1.8 | Število vrtljajev pri največji moči (2) (ki jo določi proizvajalec): ............ min-1 |
| --- | --- |

1.8

Število vrtljajev pri največji moči (2) (ki jo določi proizvajalec): ............ min-1

| 1.9 | Največja moč (ki jo določi proizvajalec): ............ kW |
| --- | --- |

1.9

Največja moč (ki jo določi proizvajalec): ............ kW

| 1.10 | Največja 30-minutna moč (ki jo določi proizvajalec): ............ kW |
| --- | --- |

1.10

Največja 30-minutna moč (ki jo določi proizvajalec): ............ kW

| 1.11 | Gibljivo območje (kjer je moč (P) > 90 odstotkov največje moči):
  število vrtljajev na začetku območja: ............ min-1

  število vrtljajev na koncu območja: ............ min-1 |
| --- | --- |

1.11

Gibljivo območje (kjer je moč (P) > 90 odstotkov največje moči):

število vrtljajev na začetku območja: ............ min-1

število vrtljajev na koncu območja: ............ min-1

2.   Motor

| 2.1 | Način delovanja |
| --- | --- |

2.1

Način delovanja

| 2.1.1 | Enosmerni tok (DC)/izmenični tok (AC) (1) število faz: |
| --- | --- |

2.1.1

Enosmerni tok (DC)/izmenični tok (AC) (1) število faz:

| 2.1.2 | Vzbujalno/ločeno/serije/zmes (1) |
| --- | --- |

2.1.2

Vzbujalno/ločeno/serije/zmes (1)

| 2.1.3 | Sinhrono/asinhrono (1) |
| --- | --- |

2.1.3

Sinhrono/asinhrono (1)

| 2.1.4 | Rotor v tuljavi/s trajnimi magneti/z ohišjem (1) |
| --- | --- |

2.1.4

Rotor v tuljavi/s trajnimi magneti/z ohišjem (1)

| 2.1.5 | Število polov motorja: |
| --- | --- |

2.1.5

Število polov motorja:

| 2.2 | Vztrajnostna masa: |
| --- | --- |

2.2

Vztrajnostna masa:

3.   Krmilnik moči

| 3.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.1

Oznaka:

| 3.2 | Tip: |
| --- | --- |

3.2

Tip:

| 3.3 | Načelo krmiljenja: vektorsko/z odprto zanko/zaprto/drugo, navesti: |
| --- | --- |

3.3

Načelo krmiljenja: vektorsko/z odprto zanko/zaprto/drugo, navesti:

| 3.4 | Največji dejanski tok, ki se dovaja motorju (2): ............ A
  V ............ sekundah |
| --- | --- |

3.4

Največji dejanski tok, ki se dovaja motorju (2): ............ A

V ............ sekundah

| 3.5 | Razpon uporabljene napetosti: ............ V do ............ V |
| --- | --- |

3.5

Razpon uporabljene napetosti: ............ V do ............ V

4.   Hladilni sistem:

Motor: tekočinski/zračni (1)

Krmilnik: tekočinski/zračni (1)

| 4.1 | Lastnosti opreme za tekočinsko hlajenje |
| --- | --- |

4.1

Lastnosti opreme za tekočinsko hlajenje

| 4.1.1 | Lastnosti tekočine: ............ obtočne črpalke: da/ne (1) |
| --- | --- |

4.1.1

Lastnosti tekočine: ............ obtočne črpalke: da/ne (1)

| 4.1.2 | Lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi črpalke: |
| --- | --- |

4.1.2

Lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi črpalke:

| 4.1.3 | Termostat: nastavitev: |
| --- | --- |

4.1.3

Termostat: nastavitev:

| 4.1.4 | Hladilnik: risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

4.1.4

Hladilnik: risba/risbe ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 4.1.5 | Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka: |
| --- | --- |

4.1.5

Razbremenilni ventil: nastavitev tlaka:

| 4.1.6 | Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

4.1.6

Ventilator: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 4.1.7 | Cev ventilatorja: |
| --- | --- |

4.1.7

Cev ventilatorja:

| 4.2 | Lastnosti opreme za zračno hlajenje |
| --- | --- |

4.2

Lastnosti opreme za zračno hlajenje

| 4.2.1 | Puhalo: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi: |
| --- | --- |

4.2.1

Puhalo: lastnosti ali oznaka/oznake in tip/tipi:

| 4.2.2 | Standardno dovajanje zraka: |
| --- | --- |

4.2.2

Standardno dovajanje zraka:

| 4.2.3 | Sistem za uravnavanje temperature: da/ne (1) |
| --- | --- |

4.2.3

Sistem za uravnavanje temperature: da/ne (1)

| 4.2.4 | Kratek opis: |
| --- | --- |

4.2.4

Kratek opis:

| 4.2.5 | Zračni filter: ............ oznaka/oznake: ............ tip/tipi: ............ |
| --- | --- |

4.2.5

Zračni filter: ............ oznaka/oznake: ............ tip/tipi: ............

| 4.3 | Temperature, ki jih dopušča proizvajalec |
| --- | --- |

4.3

Temperature, ki jih dopušča proizvajalec

| 4.3.1 | Izhod iz motorja: (največ) ............ °C |
| --- | --- |

4.3.1

Izhod iz motorja: (največ) ............ °C

| 4.3.2 | Vstop v krmilnik: (največ) ............ °C |
| --- | --- |

4.3.2

Vstop v krmilnik: (največ) ............ °C

| 4.3.3 | Na referenčni točki/referenčnih točkah motorja: (največ) ............ °C |
| --- | --- |

4.3.3

Na referenčni točki/referenčnih točkah motorja: (največ) ............ °C

| 4.3.4 | Na referenčni točki/referenčnih točkah krmilnika: (največ) ............ °C |
| --- | --- |

4.3.4

Na referenčni točki/referenčnih točkah krmilnika: (največ) ............ °C

5.   Izolacijska kategorija:

6.   Mednarodna zaščitna (IP) koda:

| 7. | : | Načelo mazalnega sistema
   (1) | : | Ležaji: torni/kroglični
  Mazivo: mast/olje
  Tesnilna snov: da/ne
  Obtok: z/brez |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

:

Načelo mazalnega sistema
   (1)

:

Ležaji: torni/kroglični

Mazivo: mast/olje

Tesnilna snov: da/ne

Obtok: z/brez

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti odstopanje.

---

PRILOGA 3

SPOROČILO

Image

Image

---

PRILOGA 4

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na pogonski sklop, pomeni, da je bil zadevni tip pogonskega sklopa homologiran na Nizozemskem (E 4) glede na merjenje nazivne moči, v skladu s Pravilnikom št. 85 in pod številko homologacije 002492. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 85 v njeni izvirni obliki.

Vzorec B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s pravilnikoma št. 85 in 31 (1). Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 85 ni bil spremenjen in da je Pravilnik št. 31 že vključeval spremembe 01.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 5

METODA MERJENJA NAZIVNE MOČI MOTORJA Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM

| 1. | Ti predpisi veljajo za metodo ugotavljanja krivulje moči motorja z notranjim zgorevanjem pri polni obremenitvi kot funkcije števila vrtljajev motorja. |
| --- | --- |

1.

Ti predpisi veljajo za metodo ugotavljanja krivulje moči motorja z notranjim zgorevanjem pri polni obremenitvi kot funkcije števila vrtljajev motorja.

2.   PRESKUSNI POGOJI

| 2.1 | Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

2.1

Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

| 2.2 | Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika. |
| --- | --- |

2.2

Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika.

2.3   Dodatna oprema

2.3.1   Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v tabeli 1), vgrajena v napravo za preskušanje, kolikor je mogoče v istem položaju, kot je bil predviden za uporabo.

2.3.2   Dodatna oprema, ki jo je treba odstraniti

Določena dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila in je lahko vgrajena v motor, se za namen preskusa odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| — | kompresor za zavorni sistem, |
| --- | --- |

—

kompresor za zavorni sistem,

| — | kompresor za servokrmiljenje, |
| --- | --- |

—

kompresor za servokrmiljenje,

| — | kompresor za uravnavanje vzmetenja, |
| --- | --- |

—

kompresor za uravnavanje vzmetenja,

| — | klimatska naprava. |
| --- | --- |

—

klimatska naprava.

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči motorja.

Tabela 1

Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena pri določanju nazivne moči motorja

(Izraz „standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec.)

| Št. | Dodatna oprema | Vgrajena za preskus nazivne moči |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sesalni sistem | |
| – | polnilni zbiralnik |

Št.

Dodatna oprema

Vgrajena za preskus nazivne moči

1

Sesalni sistem

–

polnilni zbiralnik

| – | naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja |
| --- | --- |

–

naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja

Da, standardna oprema.

| – | zračni filter |
| --- | --- |

–

zračni filter

Da, standardna oprema.

| – | dušilec zvoka |
| --- | --- |

–

dušilec zvoka

| – | naprava za omejevanje hitrosti |
| --- | --- |

–

naprava za omejevanje hitrosti

(1)

2

Grelna naprava za predgrevanje vstopnega zraka na sesalni cevi

Da, standardna oprema.

Če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj.

3

Izpušni sistem

Da, standardna oprema.

| – | naprava za čiščenje izpušnih plinov |
| --- | --- |

–

naprava za čiščenje izpušnih plinov

| – | izpušni kolektor |
| --- | --- |

–

izpušni kolektor

| – | naprava za tlačno polnjenje |
| --- | --- |

–

naprava za tlačno polnjenje

| – | povezovalne cevi (2) |
| --- | --- |

–

povezovalne cevi (2)

| – | dušilec zvoka (2) |
| --- | --- |

–

dušilec zvoka (2)

| – | izstopni del izpušne cevi (2) |
| --- | --- |

–

izstopni del izpušne cevi (2)

| – | zavora za izpušne pline (3) |
| --- | --- |

–

zavora za izpušne pline (3)

4

Črpalka za gorivo (4)

Da, standardna oprema.

5

Uplinjač

Da, standardna oprema.

| – | elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. (če je vgrajen) |
| --- | --- |

–

elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. (če je vgrajen)

Regulator tlaka

Oprema za plinske motorje.

Uparjalnik

Mešalnik

6

Oprema za vbrizgavanje goriva (motorni bencin in dizelsko gorivo)

Da, standardna oprema.

| – | predfilter |
| --- | --- |

–

predfilter

| – | filter |
| --- | --- |

–

filter

| – | črpalka |
| --- | --- |

–

črpalka

| – | visokotlačna cev |
| --- | --- |

–

visokotlačna cev

| – | vbrizgalna šoba |
| --- | --- |

–

vbrizgalna šoba

| – | ventil za dovod zraka, če je vgrajen (5) |
| --- | --- |

–

ventil za dovod zraka, če je vgrajen (5)

| – | elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. ... če je vgrajen |
| --- | --- |

–

elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. ... če je vgrajen

| – | regulatorski/krmilni sistem |
| --- | --- |

–

regulatorski/krmilni sistem

| – | samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje |
| --- | --- |

–

samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

| – | pokrov motorja |
| --- | --- |

–

pokrov motorja

Ne

| – | odprtina za zrak na pokrovu motorja |
| --- | --- |

–

odprtina za zrak na pokrovu motorja

| – | hladilnik |
| --- | --- |

–

hladilnik

| – | ventilator (6)
   (7) |
| --- | --- |

–

ventilator (6)
   (7)

Da, standardna oprema.

| – | usmerjevalni okrov ventilatorja |
| --- | --- |

–

usmerjevalni okrov ventilatorja

| – | vodna črpalka |
| --- | --- |

–

vodna črpalka

| – | termostat (8) |
| --- | --- |

–

termostat (8)

8

Zračno hlajenje

okrov

Da, standardna oprema.

puhalo (6)
   (7)

naprava za uravnavanje temperature

Da, standardna oprema.

9

Električna oprema

Da, standardna oprema (9)

10

Oprema za tlačno polnjenje (če je vgrajena)

| – | kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini |
| --- | --- |

–

kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini

Da, standardna oprema.

| – | hladilnik polnilnega zraka (10) |
| --- | --- |

–

hladilnik polnilnega zraka (10)

| – | črpalka hladilnega sredstva ali ventilator (ki jo/ga poganja motor) |
| --- | --- |

–

črpalka hladilnega sredstva ali ventilator (ki jo/ga poganja motor)

| – | regulatorji pretoka hladilnega sredstva (če so vgrajeni) |
| --- | --- |

–

regulatorji pretoka hladilnega sredstva (če so vgrajeni)

11

Dodatni ventilator preskusne naprave

Da, če je potreben.

12

Naprave proti onesnaževanju (11)

Da, standardna oprema.

2.3.3   Dodatna oprema za zagon motorjev na kompresijski vžig

Pri dodatni opremi za zagon motorjev na kompresijski vžig je treba upoštevati naslednji dve izvedbi:

| (a) | električni zagon. Nameščen je na alternator, ki po potrebi poganja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja; |
| --- | --- |

(a)

električni zagon. Nameščen je na alternator, ki po potrebi poganja pomožno opremo, ki je nujna za delovanje motorja;

| (b) | neelektrični zagon. Če obstaja dodatna oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, za katero je vgrajen alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani. |
| --- | --- |

(b)

neelektrični zagon. Če obstaja dodatna oprema na električni pogon, ki je nujna za delovanje motorja, za katero je vgrajen alternator. V nasprotnem primeru se ga odstrani.

V obeh primerih se namesti sistem za proizvodnjo in hranjenje energije, potrebne za zagon, in ki deluje v neobremenjenem stanju.

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve za preskus za določitev nazivne moči so prikazane v tabeli 2.

Tabela 2

Pogoji nastavitve

| 1 | Nastavitev uplinjača/uplinjačev | V skladu s proizvodnimi specifikacijami proizvajalca in se uporablja brez nadaljnje spremembe za posamezno uporabo. |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nastavitev sistema za vbrizgavanje |
| 3 | Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja vbrizgavanja) |
| 4 | Nastavitev regulatorja |
| 5 | Naprave za nadzor emisij |

1

Nastavitev uplinjača/uplinjačev

V skladu s proizvodnimi specifikacijami proizvajalca in se uporablja brez nadaljnje spremembe za posamezno uporabo.

2

Nastavitev sistema za vbrizgavanje

3

Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja vbrizgavanja)

4

Nastavitev regulatorja

5

Naprave za nadzor emisij

3.   PODATKI, KI JIH JE TREBA PRIDOBITI

| 3.1 | Podatki, ki jih je treba pridobiti, so tisti, določeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o delovanju motorja se dobijo pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnem prostoru so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši. |
| --- | --- |

3.1

Podatki, ki jih je treba pridobiti, so tisti, določeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o delovanju motorja se dobijo pri stabiliziranih pogojih delovanja, ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnem prostoru so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši.

| 3.2 | Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali termočlen se zaščitita pred toploto iz okolja in namestita neposredno v tok zraka. Zaščitita se tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest. |
| --- | --- |

3.2

Temperatura vstopnega zraka za motor (zunanji zrak) se izmeri v območju do 0,15 m od točke vstopa v filter za zrak, ali, če se filter za zrak ne uporablja, v območju do 0,15 m od vstopne odprtine za zrak. Termometer ali termočlen se zaščitita pred toploto iz okolja in namestita neposredno v tok zraka. Zaščitita se tudi pred povratnim pršenjem goriva. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest.

| 3.3 | Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto. |
| --- | --- |

3.3

Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto.

| 3.4 | Pri odčitavanju vrednosti med preskusom število vrtljajev motorja ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 ali ± 10 min.-1, pri čemer se upošteva večja vrednost. |
| --- | --- |

3.4

Pri odčitavanju vrednosti med preskusom število vrtljajev motorja ne odstopa od določene vrednosti za več kot ± 1 ali ± 10 min.-1, pri čemer se upošteva večja vrednost.

| 3.5 | Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati in se štejejo kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %. |
| --- | --- |

3.5

Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati in se štejejo kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %.

| 3.6 | Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani takšna, kot jo navede proizvajalec. Če proizvajalec temperature ni navedel, je temperatura 353 K ± 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, + 0/– 20 K najvišje vrednosti, ki jo za referenčne pogoje določi proizvajalec. |
| --- | --- |

3.6

Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani takšna, kot jo navede proizvajalec. Če proizvajalec temperature ni navedel, je temperatura 353 K ± 5 K. Pri motorjih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, + 0/– 20 K najvišje vrednosti, ki jo za referenčne pogoje določi proizvajalec.

| 3.7 | Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

3.7

Temperatura goriva se izmeri na vhodu v uplinjač ali sistem za vbrizgavanje goriva in je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 3.8 | Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali v posodi za mazivo ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.6, 3.7 in 3.8 te priloge. |
| --- | --- |

3.8

Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali v posodi za mazivo ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.6, 3.7 in 3.8 te priloge.

| 3.9 | Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.6, 3.7 in 3.8 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem. |
| --- | --- |

3.9

Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.6, 3.7 in 3.8 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem.

4.   TOČNOST MERITEV

| 4.1 | Navor: ± 1 % izmerjenega navora.
  Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost v spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora. |
| --- | --- |

4.1

Navor: ± 1 % izmerjenega navora.

Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost v spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora.

| 4.2 | Število vrtljajev motorja:0,5 % izmerjenih vrtljajev. |
| --- | --- |

4.2

Število vrtljajev motorja:0,5 % izmerjenih vrtljajev.

| 4.3 | Poraba goriva: ± 1 % izmerjene porabe. |
| --- | --- |

4.3

Poraba goriva: ± 1 % izmerjene porabe.

| 4.4 | Temperatura goriva: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4

Temperatura goriva: ± 2 K.

| 4.5 | Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 1 K. |
| --- | --- |

4.5

Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 1 K.

| 4.6 | Zračni tlak: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6

Zračni tlak: ± 100 Pa.

| 4.7 | Tlak v sesalni cevi: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7

Tlak v sesalni cevi: ± 50 Pa.

| 4.8 | Tlak v izpušnem kanalu: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8

Tlak v izpušnem kanalu: ± 200 Pa.

5.   KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ

5.1   Opredelitev

Korekcijski faktor za moč je koeficient α za določitev moči motorja v referenčnih atmosferskih pogojih iz odstavka 5.2 spodaj,

pri čemer je Po = α. P,

Po je popravljena moč (tj. moč pri referenčnih atmosferskih pogojih),

α je korekcijski faktor (αa ali αd),

P je izmerjena moč (moč pri preskusu).

5.2   Referenčni atmosferski pogoji

| 5.2.1 | Temperatura (To): 298 K (25 °C). |
| --- | --- |

5.2.1

Temperatura (To): 298 K (25 °C).

| 5.2.2 | Suhi tlak (Pso): 99 kPa.

  Opomba: Suhi tlak je sestavljen iz skupnega tlaka 100 kPa in tlaka vodne pare 1 kPa. |
| --- | --- |

5.2.2

Suhi tlak (Pso): 99 kPa.

Opomba: Suhi tlak je sestavljen iz skupnega tlaka 100 kPa in tlaka vodne pare 1 kPa.

5.3   Preskusni atmosferski pogoji

Med preskusom so atmosferski pogoji naslednji:

| 5.3.1 | Temperatura (T)






  Za motorje na prisilni vžig | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Za dizelske motorje | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1

Temperatura (T)

Za motorje na prisilni vžig

288 K ≤ T ≤ 308 K

Za dizelske motorje

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2 | Tlak (Ps)
  80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2

Tlak (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4   Določitev korekcijskih faktorjev αa in αd
   (12)

| 5.4.1 | Faktor αa sesalno ali tlačno polnjenega motorja na prisilni vžig
  Korekcijski faktor α a se dobi z uporabo naslednje enačbe:


   (13)

  pri čemer je:
  Ps skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni zračni tlak minus tlak vodne pare;
  T absolutna temperatura v stopinjah Kelvina (K) vstopnega zraka motorja.
  Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju
  Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor αa tak, da je 0,93< αa
  <1,07.
  Če se te meje presežejo, se dobljena popravljena vrednost in preskusni pogoji (temperatura in tlak) natančneje določijo v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.4.1

Faktor αa sesalno ali tlačno polnjenega motorja na prisilni vžig

Korekcijski faktor α a se dobi z uporabo naslednje enačbe:

Formula
   (13)

pri čemer je:

Ps skupni suhi atmosferski tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni zračni tlak minus tlak vodne pare;

T absolutna temperatura v stopinjah Kelvina (K) vstopnega zraka motorja.

Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor αa tak, da je 0,93< αa
  <1,07.

Če se te meje presežejo, se dobljena popravljena vrednost in preskusni pogoji (temperatura in tlak) natančneje določijo v poročilu o preskusu.

5.4.2   Dizelski motorji – faktor αd

Korekcijski faktor za moč (αd) za dizelske motorje pri stalni stopnji goriva se dobi z uporabo enačbe:

pri čemer je αd = (fa) fm,

fa je atmosferski faktor,

fm je karakteristični parameter za vsak tip motorja in nastavitev.

5.4.2.1   Atmosferski faktor fa

Ta faktor kaže učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na vstopni zrak motorja. Enačba atmosferskega faktorja se razlikuje glede na tip motorja.

| 5.4.2.1.1 | Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji |
| --- | --- |

5.4.2.1.1

Sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji

Formula

| 5.4.2.1.2 | Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega |
| --- | --- |

5.4.2.1.2

Tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem vstopnega zraka ali brez njega

Formula

5.4.2.2   Faktor motorja fm

fm je funkcija qc (popravljen tok goriva), kot sledi:

fm = 0,036 qc – 1,14

pri čemer je: qc = q/r

pri čemer je:

q tok goriva v miligramih na cikel na liter celotne gibne prostornine (mg/(liter cikel)),

r razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (r = 1 za sesalne motorje).

Ta enačba velja za interval vrednosti qc med 40 mg/(liter cikel) in 65 mg/(liter cikel).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 40 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 0,3 (fm = 0,3).

Za vrednosti qc, ki so višje od 65 mg/(liter cikel), se vzame konstantna vrednost, fm, enaka 1,2 (fm = 1,2):

Image

5.4.2.3   Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da se preskus šteje za veljavnega, mora biti korekcijski faktor αd tak, da je 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Če se te meje presežejo, se dobljena popravljena vrednost in preskusni pogoji (temperatura in tlak) natančneje določijo v poročilu o preskusu.

---

(1)  Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| | ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja;

| | pri dvotaktnih motorjih in motorjih na prisilni vžig; |
| --- | --- |

pri dvotaktnih motorjih in motorjih na prisilni vžig;

| | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko uporabi enakovredni sistem in treba je preveriti, ali se tlak v polnilnem zbiralniku ne razlikuje za več kot 100 Pa od mejne vrednosti, ki jo za čist zračni filter določi proizvajalec.

(2)  Celotni izpušni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| | ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

ko obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja;

| | pri dvotaktnih motorjih in motorjih na prisilni vžig; |
| --- | --- |

pri dvotaktnih motorjih in motorjih na prisilni vžig;

| | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, pod pogojem, da se tlak, izmerjen pri izhodu iz izpušnega sistema motorja, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa od tlaka, ki ga določi proizvajalec.

Izhod iz izpušnega sistema motorja je opredeljen kot točka, 150 mm nižje od konca dela izpušnega sistema, vgrajenega v motorju.

(3)  Če je zavora za izpušne pline vgrajena v motor, mora biti loputa za zrak pritrjena v povsem odprtem položaju.

(4)  Tlak v sistemu za dovod goriva se lahko po potrebi prilagodi, da nastane tlak, ki obstaja v določeni izvedbi motorja (zlasti, če se uporablja povratni vod za gorivo

(5)  Ventil za dovod zraka je kontrolni ventil za zračni regulator tlačilke za vbrizgavanje goriva. Regulator opreme za vbrizgavanje goriva lahko vključuje druge enote, ki lahko vplivajo na količino vbrizganega goriva.

(6)  Hladilnik, ventilator, okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju, vodna črpalka in termostat se namestijo na napravo za preskušanje v isti relativni položaj kot na vozilu. Kroženje hladilne tekočine poganja le vodna črpalka motorja.

Tekočino lahko hladi hladilnik motorja ali zunanji tokokrog, pod pogojem, da izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu motorja. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, je odprta.

Če ventilatorja, hladilnika in okrova ventilatorja ni mogoče primerno namestiti na motor, se moč, ki jo absorbira ventilator, če je ločeno nameščen na pravo mesto glede na hladilnik in okrov (če se uporablja), določi pri tistih številih vrtljajev, ki ustrezajo različnim številom vrtljajev motorja, ki se uporabljajo za določanje moči motorja, ali z izračunom iz standardnih lastnosti ali s praktičnimi preskusi. Ta moč, popravljena na običajne zunanje (atmosferske) pogoje, kot so opredeljeni v odstavku 6.2, se mora odšteti od popravljene moči.

(7)  Če je vgrajen ventilator ali puhalo, ki se lahko odklopi ali deluje progresivno, se preskus opravi z ventilatorjem (ali puhalom), ki se lahko odklopi, ali s progresivno delujočim ventilatorjem ali puhalom, ki deluje ob največjem zdrsu.

(8)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

(9)  Največja moč alternatorja: moč alternatorja se omeji na moč, potrebno za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, je treba uporabiti poln akumulator v dobrem stanju.

(10)  Motorji z zračnim hlajenjem se preskušajo s hlajenjem polnilnega zraka, ali s hladilnikom tekočine ali zraka, vendar lahko na željo proizvajalca motorja naprava za preskušanje nadomesti hladilnik zraka. V vsakem primeru sta pri merjenju moči za vsak vrtljaj padec tlaka in padec temperature zraka v motorju enaka pri izhodu iz hladilnika polnilnega zraka na napravi za preskušanje kot tista, ki ju je določil proizvajalec za uporabo sistema na celotnem vozilu.

(11)  Vključuje lahko na primer sistem EGR (vračanje izpušnih plinov v valj), katalizator, toplotni reaktor, sistem za dovod sekundarnega zraka in sistem za zaščito pred izhlapevanjem goriva.

(12)  Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskusnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

(13)  Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature).

PRILOGA 5

Dodatek

REZULTATI PRESKUSOV ZA MERJENJE NAZIVNE MOČI MOTORJA

Ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus.

1.   Preskusni pogoji

1.1   Tlaki, izmerjeni pri največji moči

| 1.1.1 | Skupni zračni tlak: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1

Skupni zračni tlak: ............ Pa

| 1.1.2 | Tlak vodne pare: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2

Tlak vodne pare: ............ Pa

| 1.1.3 | Tlak v izpušnem sistemu: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3

Tlak v izpušnem sistemu: ............ Pa

1.2   Temperature, izmerjene pri največji moči

| 1.2.1 | vsesanega zraka: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1

vsesanega zraka: ............ K

| 1.2.2 | pri izhodu hladilnika vsesanega zraka motorja: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2

pri izhodu hladilnika vsesanega zraka motorja: ............ K

| 1.2.3 | hladilne tekočine: ............ K |
| --- | --- |

1.2.3

hladilne tekočine: ............ K

| 1.2.3.1 | pri izhodu hladilne tekočine motorja: ............ K(1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

pri izhodu hladilne tekočine motorja: ............ K(1)

| 1.2.3.2 | na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ............ K(1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

na referenčni točki v primeru hlajenja zraka: ............ K(1)

| 1.2.4 | mazalnega olja: ............ K (navedite merilno točko) |
| --- | --- |

1.2.4

mazalnega olja: ............ K (navedite merilno točko)

| 1.2.5 | goriva: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5

goriva: ............ K

| 1.2.5.1 | na vhodu črpalke: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1

na vhodu črpalke: ............ K

| 1.2.5.2 | v napravi za merjenje porabe goriva: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2

v napravi za merjenje porabe goriva: ............ K

1.3   Lastnosti dinamometra

| 1.3.1 | Oznaka: ............ Model: |
| --- | --- |

1.3.1

Oznaka: ............ Model:

| 1.3.2 | Tip: |
| --- | --- |

1.3.2

Tip:

2.   Gorivo

2.1   Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo

| 2.1.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.1.1

Oznaka:

| 2.1.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikacija:

| 2.1.3 | Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): |
| --- | --- |

2.1.3

Dodatek proti klenkanju (svinec itd.):

| 2.1.3.1 | Tip: |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tip:

| 2.1.3.2 | Vsebnost: ............ mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2

Vsebnost: ............ mg/l

| 2.1.4 | Oktansko število RON: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktansko število RON: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Specifična gostota: ............ g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Specifična gostota: ............ g/cm3 pri 288 K

| 2.1.4.2 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

2.2   Za motorje na prisilni vžig na plinasto gorivo

| 2.2.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.2.1

Oznaka:

| 2.2.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikacija:

| 2.2.3 | Tlak v rezervoarju: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3

Tlak v rezervoarju: ............ bar

| 2.2.4 | Delovni tlak: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4

Delovni tlak: ............ bar

| 2.2.5 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

2.3   Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo

| 2.3.1 | Napajalni sistem: plin |
| --- | --- |

2.3.1

Napajalni sistem: plin

| 2.3.2 | Specifikacija uporabljenega plina |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikacija uporabljenega plina

| 2.3.3 | Razmerje kurilno olje/plin: |
| --- | --- |

2.3.3

Razmerje kurilno olje/plin:

| 2.3.4 | Nižja kalorična vrednost: |
| --- | --- |

2.3.4

Nižja kalorična vrednost:

2.4   Za motorje na kompresijski vžig na tekoče gorivo

| 2.4.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

2.4.1

Oznaka:

| 2.4.2 | Specifikacija uporabljenega goriva: |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikacija uporabljenega goriva:

| 2.4.3 | Cetansko število (ASTM D 976-71) |
| --- | --- |

2.4.3

Cetansko število (ASTM D 976-71)

| 2.4.4 | Specifična gostota: ............ g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifična gostota: ............ g/cm3 pri 288 K

| 2.4.5 | Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Nižja kalorična vrednost: ............ kJ/kg

3.   Mazivo

| 3.1 | Oznaka: |
| --- | --- |

3.1

Oznaka:

| 3.2 | Specifikacija: |
| --- | --- |

3.2

Specifikacija:

| 3.3 | Viskoznost SAE: |
| --- | --- |

3.3

Viskoznost SAE:

4.   Podrobni rezultati meritev (1)

| Število vrtljajev motorja, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmerjeni navor, Nm | | |
| Izmerjena moč, kW | | |
| Izmerjen pretok goriva, g/h | | |
| Zračni tlak, kPa | | |
| Tlak vodne pare, kPa | | |
| Temperatura vstopnega zraka, K | | |
| Moč, ki se doda za presežno dodatno opremo tabele 1, kW | št. 1 | | |
| št. 2 |
| št. 3 |
| Korekcijski faktor za moč | | |
| Popravljena zavorna moč, kW (z ventilatorjem/brez ventilatorja (2) | | |
| Moč ventilatorja, kW
  (se odvzame, če ventilator ni vgrajen) | | |
| Nazivna moč, kW | | |
| Nazivni navor, Nm | | |
| Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (3) | | |
| Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K | | |
| Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K | | |
| Temperatura zraka po tlačnem polnjenju, K (4) | | |
| Temperatura goriva na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K | | |
| Temperatura zraka po hladilniku polnilnega zraka, K (4) | | |
| Tlak po tlačnem polnjenju, kPa (4) | | |
| Tlak po hladilniku polnilnega zraka, kPa | | |

Število vrtljajev motorja, min-1

Izmerjeni navor, Nm

Izmerjena moč, kW

Izmerjen pretok goriva, g/h

Zračni tlak, kPa

Tlak vodne pare, kPa

Temperatura vstopnega zraka, K

Moč, ki se doda za presežno dodatno opremo tabele 1, kW

št. 1

št. 2

št. 3

Korekcijski faktor za moč

Popravljena zavorna moč, kW (z ventilatorjem/brez ventilatorja (2)

Moč ventilatorja, kW

(se odvzame, če ventilator ni vgrajen)

Nazivna moč, kW

Nazivni navor, Nm

Popravljena specifična poraba goriva g/(kWh) (3)

Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K

Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K

Temperatura zraka po tlačnem polnjenju, K (4)

Temperatura goriva na vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K

Temperatura zraka po hladilniku polnilnega zraka, K (4)

Tlak po tlačnem polnjenju, kPa (4)

Tlak po hladilniku polnilnega zraka, kPa

---

(1)  Značilne krivulje nazivne moči in nazivnega navora se zapišejo kot funkcija števila vrtljajev motorja.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Izračunano s nazivno močjo za motorje na kompresijski in prisilni vžig, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč.

(4)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 6

METODA MERJENJA NAZIVNE MOČI IN NAJVEČJE 30-MINUTNE MOČI ELEKTRIČNIH POGONSKIH SKLOPOV

| 1. | Te zahteve se uporabljajo za merjenje največje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon cestnih vozil na zgolj električni pogon. |
| --- | --- |

1.

Te zahteve se uporabljajo za merjenje največje nazivne moči in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov, ki se uporabljajo za pogon cestnih vozil na zgolj električni pogon.

2.   PRESKUSNI POGOJI

| 2.1 | Pogonski sklop je utečen v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

2.1

Pogonski sklop je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

| 2.2 | Če se meritev moči lahko izvaja le na pogonskem sklopu z menjalnikom ali reduktorjem, se upošteva učinkovitost. |
| --- | --- |

2.2

Če se meritev moči lahko izvaja le na pogonskem sklopu z menjalnikom ali reduktorjem, se upošteva učinkovitost.

2.3   Dodatna oprema

2.3.1   Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje pogonskega sklopa za predvideno uporabo (kot je navedeno v tabeli 1 te priloge), nameščena na isto mesto, kot je nameščena v vozilu.

2.3.2   Dodatna oprema, ki jo je treba odstraniti

Dodatna oprema, ki je potrebna za dobro delovanje vozila in je lahko vgrajena v motor, se odstrani za izvedbo preskusa. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| — | kompresor za zavorni sistem, |
| --- | --- |

—

kompresor za zavorni sistem,

| — | kompresor za servokrmiljenje, |
| --- | --- |

—

kompresor za servokrmiljenje,

| — | kompresor za uravnavanje sistema vzmetenja, |
| --- | --- |

—

kompresor za uravnavanje sistema vzmetenja,

| — | klimatski sistem itd. |
| --- | --- |

—

klimatski sistem itd.

| — | Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči. |
| --- | --- |

—

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda k izmerjeni moči.

Tabela 1

Dodatna oprema, ki mora biti vgrajena pri določanju nazivne moči in največje 30-minutne moči električnih pogonskih sklopov

(Izraz „standardna oprema“ pomeni opremo, ki jo pri določeni izvedbi vgradi proizvajalec.)

| Št. | Dodatna oprema | Vgrajena za preskus nazivne moči in največje 30-minutne moči |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vir enosmerne napetosti | Padec napetosti med preskusom, manjši od 5 % |
| 2 | Variator hitrosti in krmilna naprava | Da: standardna oprema. |
| 3 | TEKOČINSKO HLAJENJE | |
| Pokrov motorja | Ne |
| Odprtina na pokrovu |
| Hladilnik (1)
   (2) | Da: standardna oprema. |
| Ventilator |
| Usmerjevalni okrov ventilatorja |
| Črpalka |
| Termostat (3) |
| ZRAČNO HLAJENJE | Da: standardna oprema. |
| Zračni filter |
| Okrov |
| Puhalo |
| Sistem za prilagajanje temperature |
| 4 | Električna oprema | Da: standardna oprema. |
| 5 | Dodatni ventilator preskusne naprave | Da, če je potreben. |

Št.

Dodatna oprema

Vgrajena za preskus nazivne moči in največje 30-minutne moči

1

Vir enosmerne napetosti

Padec napetosti med preskusom, manjši od 5 %

2

Variator hitrosti in krmilna naprava

Da: standardna oprema.

3

TEKOČINSKO HLAJENJE

Pokrov motorja

Ne

Odprtina na pokrovu

Hladilnik (1)
   (2)

Da: standardna oprema.

Ventilator

Usmerjevalni okrov ventilatorja

Črpalka

Termostat (3)

ZRAČNO HLAJENJE

Da: standardna oprema.

Zračni filter

Okrov

Puhalo

Sistem za prilagajanje temperature

4

Električna oprema

Da: standardna oprema.

5

Dodatni ventilator preskusne naprave

Da, če je potreben.

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve so v skladu s specifikacijami proizvajalca za proizvodnjo motorjev in se uporabljajo brez nadaljnje spremembe za posamezno uporabo.

2.5   Podatki, ki jih je treba pridobiti

| 2.5.1 | Preskus za določanje nazivne moči se opravi s pedalom za plin, postavljenim v najvišji položaj. |
| --- | --- |

2.5.1

Preskus za določanje nazivne moči se opravi s pedalom za plin, postavljenim v najvišji položaj.

| 2.5.2 | Motor mora biti utečen po priporočilih predlagatelja vloge za homologacijo. |
| --- | --- |

2.5.2

Motor mora biti utečen po priporočilih predlagatelja vloge za homologacijo.

| 2.5.3 | Podatki o navoru in številu vrtljajev se zabeležijo istočasno. |
| --- | --- |

2.5.3

Podatki o navoru in številu vrtljajev se zabeležijo istočasno.

| 2.5.4 | Po potrebi se mora temperatura hladilne tekočine, zabeležena na izhodu iz motorja, vzdrževati pri ± 5 K nastavljene temperature termostata, ki jo je določil proizvajalec.
  Pri pogonskih sklopih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, + 0/– 20 K najvišje vrednosti, ki jo je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

2.5.4

Po potrebi se mora temperatura hladilne tekočine, zabeležena na izhodu iz motorja, vzdrževati pri ± 5 K nastavljene temperature termostata, ki jo je določil proizvajalec.

Pri pogonskih sklopih z zračnim hlajenjem je temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, + 0/– 20 K najvišje vrednosti, ki jo je določil proizvajalec.

| 2.5.5 | Temperatura mazalnega olja, izmerjena v posodi za mazivo ali na izhodu iz izmenjevalnika temperature olja (če je), je v mejah, ki jih je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

2.5.5

Temperatura mazalnega olja, izmerjena v posodi za mazivo ali na izhodu iz izmenjevalnika temperature olja (če je), je v mejah, ki jih je določil proizvajalec.

| 2.5.6 | Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 2.5.4 in 2.5.5, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem. |
| --- | --- |

2.5.6

Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v odstavkih 2.5.4 in 2.5.5, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem.

3.   TOČNOST MERITEV

| 3.1 | Navor: ± 1 odstotek izmerjenega navora.
  Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost v spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 odstotka izmerjenega navora. |
| --- | --- |

3.1

Navor: ± 1 odstotek izmerjenega navora.

Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost v spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 odstotka izmerjenega navora.

| 3.2 | Vrtilna frekvenca motorja:0,5 odstotka izmerjenega števila vrtljajev. |
| --- | --- |

3.2

Vrtilna frekvenca motorja:0,5 odstotka izmerjenega števila vrtljajev.

| 3.3 | Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2K. |
| --- | --- |

3.3

Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2K.

---

(1)  Hladilnik, ventilator, okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju, vodna črpalka in termostat se namestijo na napravo za preskušanje v istih relativnih položajih kot na vozilu. Kroženje hladilne tekočine sproži le vodna črpalka pogonskega sklopa.

Tekočino lahko hladi hladilnik pogonskega sklopa ali pa zunanji tokokrog, pod pogojem, da izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu pogonskega sklopa. Če je vgrajena žaluzija hladilnika, je odprta.

Če ventilatorja, hladilnika in okrova ventilatorja ni mogoče primerno namestiti za preskusno napravo, se moč, ki jo absorbira ventilator, če je ločeno nameščen na pravo mesto glede na hladilnik in okrov (če se uporablja), določi pri tistem številu vrtljajev, ki ustreza različnim vrtilnim frekvencam motorja, ki se uporabljajo za določanje moči motorja, ali z izračunom iz standardnih lastnosti ali s praktičnimi preskusi. Ta moč, popravljena na običajne zunanje (atmosferske) pogoje, se mora odšteti od pravilne moči.

(2)  Če je vgrajen ventilator ali puhalo, ki se lahko odklopi ali deluje progresivno, je treba preskus opraviti z ventilatorjem (ali puhalom), ki se lahko odklopi, ali pri stanju največjega zdrsa.

(3)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

---

PRILOGA 7

PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

Te zahteve so v skladu s preskusi, ki jih je treba izvajati za preverjanje skladnosti proizvodnje, v skladu z odstavkom 6.3.6.

2.   PRESKUSNI POSTOPKI

Metode preskušanja in merilni instrumenti so opisani v Prilogi 5 ali 6 k temu pravilniku.

3.   ZBIRANJE VZORCEV

Izbrati je treba en pogonski sklop. Če se po preskusu po odstavku 5.1 spodaj izkaže, da pogonski sklop ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskusita še dva pogonska sklopa.

4.   MERILA MERITVE

4.1   Nazivna moč motorja z notranjim zgorevanjem

Med preskusi za potrditev skladnosti proizvodnje se moč meri pri dveh številih vrtljajev motorja, S1 in S2, ki ustrezata merilnim točkam največje moči in največjega navora, dovoljenih za homologacijo tipa. Pri teh dveh številih vrtljajev motorja, z možnim odstopanjem ± 5 odstotkov, se nazivna moč, izmerjena na vsaj eni točki v razponih S1 ± 5 odstotkov in S2 ± 5 odstotkov, ne sme razlikovati za več kot ± 5 odstotkov od številke iz homologacije.

4.2   Nazivna moč in največja 30-minutna moč električnih pogonskih sklopov

Med preskusi za potrditev skladnosti proizvodnje se moč meri pri vrtilni frekvenci motorja S1, ki ustreza merilnim točkam največje moči, dovoljene za homologacijo tipa. Pri tej hitrosti se nazivna moč ne sme razlikovati za več kot ± 5 odstotkov od številke iz homologacije.

5.   VREDNOTENJE REZULTATOV

| 5.1 | Če nazivna moč in največja 30-minutna moč pogonskega sklopa, preskušenega v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta zahteve iz odstavka 4 zgoraj, se šteje, da je proizvodnja skladna s homologacijo tipa. |
| --- | --- |

5.1

Če nazivna moč in največja 30-minutna moč pogonskega sklopa, preskušenega v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta zahteve iz odstavka 4 zgoraj, se šteje, da je proizvodnja skladna s homologacijo tipa.

| 5.2 | Če zahteve iz odstavka 4 zgoraj niso izpolnjene, se na isti način preskusita še dva pogonska sklopa. |
| --- | --- |

5.2

Če zahteve iz odstavka 4 zgoraj niso izpolnjene, se na isti način preskusita še dva pogonska sklopa.

| 5.3 | Če vrednost nazivne moči ali največje 30-minutne moči drugega in/ali tretjega pogonskega sklopa iz odstavka 5.2 ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 4 zgoraj, se šteje, da proizvodnja ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, veljati začnejo predpisi iz odstavka 7.1. |
| --- | --- |

5.3

Če vrednost nazivne moči ali največje 30-minutne moči drugega in/ali tretjega pogonskega sklopa iz odstavka 5.2 ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 4 zgoraj, se šteje, da proizvodnja ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, veljati začnejo predpisi iz odstavka 7.1.

---

PRILOGA 8

1.   TEHNIČNI PODATKI O REFERENČNEM GORIVU IZ UNP

| | Gorivo A | Gorivo B | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| Sestava: | | | | ISO 7941 |
| C3 | vol. % | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | vol. % | ravnovesje | ravnovesje | |
| < C3, > C4 | vol. % | največ 2 % | največ 2 % | |
| Olefini | vol. % | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Izparilni ostanek | ppm | največ 50 | največ 50 | NFM 41-015 |
| Vsebnost vode | | ni | ni | vizualni pregled |
| Vsebnost žvepla | ppm masa (1) | največ 50 | največ 50 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | | ni | ni | |
| Korozija bakra | ocena | razred 1 | razred 1 | ISO 625 1 (2) |
| Vonj | | lastnost | lastnost | |
| Motorsko oktansko število bencina | | najmanj 89 | najmanj 89 | EN 589 Priloga B |

Gorivo A

Gorivo B

Preskusna metoda

Sestava:

ISO 7941

C3

vol. %

30 ± 2

85 ± 2

C4

vol. %

ravnovesje

ravnovesje

< C3, > C4

vol. %

največ 2 %

največ 2 %

Olefini

vol. %

9 ± 3

12 ± 3

Izparilni ostanek

ppm

največ 50

največ 50

NFM 41-015

Vsebnost vode

ni

ni

vizualni pregled

Vsebnost žvepla

ppm masa (1)

največ 50

največ 50

EN 24260

Vodikov sulfid

ni

ni

Korozija bakra

ocena

razred 1

razred 1

ISO 625 1 (2)

Vonj

lastnost

lastnost

Motorsko oktansko število bencina

najmanj 89

najmanj 89

EN 589 Priloga B

2.   TEHNIČNI PODATKI O REFERENČNEM GORIVU NG

| | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sestava: |
| CH4 | vol. % | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | vol. % | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbejev indeks (3) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 ± 2 % | 43,9 ± 2 % |

G20

G23

G25

Sestava:

CH4

vol. %

100

92,5

86

N2

vol. %

0

7,5

14

Wobbejev indeks (3)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 ± 2 %

43,9 ± 2 %

---

(1)  Vrednost, ki se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 oC) in 101,3 kPa).

(2)  Ta način lahko nenatančno določi prisotnost korozivnih snovi, če so v vzorcu protikorozijske snovi ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakru. Zato je dodajanje takšnih zmesi za vplivanje na preskusno metodo prepovedano.

(3)  Na podlagi zgornje toplotne vrednosti in izračunano za 0 °C.

Sestavni plini mešanic imajo vsaj naslednje čistosti:

| N2 | : | 99 % |
| --- | --- | --- |
| CH4 | : | 95 % s skupno vsebnostjo vodika, ogljikovega monoksida in kisika pod 1 % in skupno vsebnostjo dušika in ogljikovega dioksida pod 2 %. |

N2

:

99 %

CH4

:

95 % s skupno vsebnostjo vodika, ogljikovega monoksida in kisika pod 1 % in skupno vsebnostjo dušika in ogljikovega dioksida pod 2 %.

Wobbejev indeks je razmerje med kalorično vrednostjo plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pri istih referenčnih pogojih:

Formula

| Hplin | = | kalorična vrednost goriva v MJ/m3 pri 0 °C, |
| --- | --- | --- |
| zrak | = | gostota zraka pri 0 °C, |
| plin | = | gostota goriva pri 0 °C. |

Hplin

=

kalorična vrednost goriva v MJ/m3 pri 0 °C,

zrak

=

gostota zraka pri 0 °C,

plin

=

gostota goriva pri 0 °C.

Wobbejev indeks je bruto ali neto glede na to, ali je kalorična vrednost uporab bruto ali neto kalorična vrednost.

---