# Eiropas Savienības L 61/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.061.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 61 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 11. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.061.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 61

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 11. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 200/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt salmonellas serotipu izplatību pieaugušo Gallus gallus vaislas saimēs (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 201/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 202/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 6/2003 par statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 203/2010 (2010. gada 10. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Irpinia – Colline dell’Ufita (ACVN)) | 29 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 204/2010 (2010. gada 10. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 205/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 33 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/150/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 10. marts), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo fenpirazamīna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1268)

   (
  1
  ) | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 200/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt salmonellas serotipu izplatību pieaugušo Gallus gallus vaislas saimēs (
  1
  )

salmonellas

Gallus gallus

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 201/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 202/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 6/2003 par statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem (
  1
  )

1

24

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 203/2010 (2010. gada 10. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Irpinia – Colline dell’Ufita (ACVN))

Irpinia – Colline dell’Ufita

29

Komisijas Regula (ES) Nr. 204/2010 (2010. gada 10. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

Komisijas Regula (ES) Nr. 205/2010 (2010. gada 10. marts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

33

LĒMUMI

2010/150/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 10. marts), ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo fenpirazamīna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1268)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1268)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 200/2010

(2010. gada 10. marts),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Savienības mērķi samazināt salmonellas serotipu izplatību pieaugušo Gallus gallus vaislas saimēs

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta otro daļu un 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2160/2003 mērķis ir nodrošināt, lai tiktu veikti attiecīgi pasākumi salmonellas un citu zoonozes izraisītāju noteikšanai un kontrolei visos atbilstošajos ražošanas, pārstrādes un realizācijas posmos, jo īpaši primārās ražošanas līmenī, lai samazinātu to izplatību un sabiedrības veselības apdraudējumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2160/2003 mērķis ir nodrošināt, lai tiktu veikti attiecīgi pasākumi salmonellas un citu zoonozes izraisītāju noteikšanai un kontrolei visos atbilstošajos ražošanas, pārstrādes un realizācijas posmos, jo īpaši primārās ražošanas līmenī, lai samazinātu to izplatību un sabiedrības veselības apdraudējumu.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir noteikti Savienības mērķi attiecībā uz regulas I pielikumā minēto zoonožu un zoonozes izraisītāju izplatības samazināšanu regulā minētajās dzīvnieku populācijās. Tajā ir paredzētas arī atsevišķas prasības, kas jāievēro, īstenojot šos mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir noteikti Savienības mērķi attiecībā uz regulas I pielikumā minēto zoonožu un zoonozes izraisītāju izplatības samazināšanu regulā minētajās dzīvnieku populācijās. Tajā ir paredzētas arī atsevišķas prasības, kas jāievēro, īstenojot šos mērķus.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 2160/2003 I pielikums attiecas uz visiem sabiedrības veselībai bīstamajiem salmonellas serotipiem, kas izplatās Gallus gallus vaislas saimēs. Šīs vaislas saimes var nodot salmonellas infekciju saviem pēcnācējiem, jo īpaši dējējvistu un broileru saimēm. Tāpēc salmonellas izplatības samazināšana vaislas saimēs sekmē šā sabiedrības veselībai bīstamā zoonozes izraisītāja izplatības kontroli olās un gaļā, kas iegūta no šo putnu pēcnācējiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 2160/2003 I pielikums attiecas uz visiem sabiedrības veselībai bīstamajiem salmonellas serotipiem, kas izplatās Gallus gallus vaislas saimēs. Šīs vaislas saimes var nodot salmonellas infekciju saviem pēcnācējiem, jo īpaši dējējvistu un broileru saimēm. Tāpēc salmonellas izplatības samazināšana vaislas saimēs sekmē šā sabiedrības veselībai bīstamā zoonozes izraisītāja izplatības kontroli olās un gaļā, kas iegūta no šo putnu pēcnācējiem.

| (4) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1003/2005, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Kopienas mērķi samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs (2), ir noteikts Kopienas mērķis samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs pārejas periodā, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī. Līdz minētajai dienai ar Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium un Salmonella virchow (attiecīgie Salmonella spp. serotipi) inficēto pieaugušo Gallus gallus vaislas saimju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 1 %. Attiecīgi ir jāizvirza pastāvīgs Savienības mērķis attiecībā uz attiecīgo Salmonella spp. serotipu izplatības samazināšanu, kolīdz šis periods ir beidzies. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1003/2005, ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 2160/2003 attiecībā uz Kopienas mērķi samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs (2), ir noteikts Kopienas mērķis samazināt atsevišķu salmonellas serotipu izplatību Gallus gallus vaislas saimēs pārejas periodā, kas beidzas 2009. gada 31. decembrī. Līdz minētajai dienai ar Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium un Salmonella virchow (attiecīgie Salmonella spp. serotipi) inficēto pieaugušo Gallus gallus vaislas saimju īpatsvars nedrīkst pārsniegt 1 %. Attiecīgi ir jāizvirza pastāvīgs Savienības mērķis attiecībā uz attiecīgo Salmonella spp. serotipu izplatības samazināšanu, kolīdz šis periods ir beidzies.

| (5) | Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir noteikts, ka, izvirzot Savienības mērķi, ir jāņem vērā pieredze, kas gūta, īstenojot valstu noteiktos pasākumus, kā arī informācija, kas nosūtīta Komisijai vai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) saskaņā ar spēkā esošajām Savienības prasībām, īpaši ņemot vērā informāciju, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvā 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību (3) un jo īpaši tās 5. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 2160/2003 ir noteikts, ka, izvirzot Savienības mērķi, ir jāņem vērā pieredze, kas gūta, īstenojot valstu noteiktos pasākumus, kā arī informācija, kas nosūtīta Komisijai vai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) saskaņā ar spēkā esošajām Savienības prasībām, īpaši ņemot vērā informāciju, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvā 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību (3) un jo īpaši tās 5. pantā.

| (6) | Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2106/2003 noteiktajām prasībām EFSA ir sniegusi konsultācijas par pastāvīgā Savienības mērķa izvirzīšanu attiecībā uz Gallus gallus vaislas saimēm. Attiecīgi 2009. gada 26. martā Komiteja bioloģiskā apdraudējuma jautājumos pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sagatavoja zinātnisku atzinumu par kvantitatīvu novērtējumu attiecībā uz ietekmi, kāda ir jauna mērķa izvirzīšanai saistībā ar salmonellas izplatības samazināšanu Gallus gallus vaislas vistām (Quantitative estimation of the impact of setting a new target for the reduction of Salmonella in breeding hens of Gallus gallus) (4). Komiteja secināja, ka vislielākais pārnēsāšanas risks ir saistīts ar Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium, vaislas vistas šos serotipus nodod saviem pēcnācējiem, un tālāk tie ar broileru gaļu un olām nonāk pārtikas apritē. Komiteja arī secināja, ka ES kontroles pasākumi attiecībā uz vaislas vistu inficēšanos ar šiem diviem serotipiem veicinās salmonellas infekciju izplatības kontroli dējējvistu saimēs un samazinās mājputnu radīto risku cilvēku veselībai. Tāpat zinātniskajā atzinumā ir norādīts, ka robežieguvumi no ES mērogā īstenotajiem papildu pasākumiem attiecībā uz citu serotipu izplatības kontroli vaislas putnos ir samērā nelieli: šie serotipi ir retāk saistīti ar cilvēku saslimšanām, un pastāv mazāka iespējamība, ka tie varētu izplatīties vertikālās pārnēsāšanas ceļā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2106/2003 noteiktajām prasībām EFSA ir sniegusi konsultācijas par pastāvīgā Savienības mērķa izvirzīšanu attiecībā uz Gallus gallus vaislas saimēm. Attiecīgi 2009. gada 26. martā Komiteja bioloģiskā apdraudējuma jautājumos pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma sagatavoja zinātnisku atzinumu par kvantitatīvu novērtējumu attiecībā uz ietekmi, kāda ir jauna mērķa izvirzīšanai saistībā ar salmonellas izplatības samazināšanu Gallus gallus vaislas vistām (Quantitative estimation of the impact of setting a new target for the reduction of Salmonella in breeding hens of Gallus gallus) (4). Komiteja secināja, ka vislielākais pārnēsāšanas risks ir saistīts ar Salmonella enteritidis un Salmonella typhimurium, vaislas vistas šos serotipus nodod saviem pēcnācējiem, un tālāk tie ar broileru gaļu un olām nonāk pārtikas apritē. Komiteja arī secināja, ka ES kontroles pasākumi attiecībā uz vaislas vistu inficēšanos ar šiem diviem serotipiem veicinās salmonellas infekciju izplatības kontroli dējējvistu saimēs un samazinās mājputnu radīto risku cilvēku veselībai. Tāpat zinātniskajā atzinumā ir norādīts, ka robežieguvumi no ES mērogā īstenotajiem papildu pasākumiem attiecībā uz citu serotipu izplatības kontroli vaislas putnos ir samērā nelieli: šie serotipi ir retāk saistīti ar cilvēku saslimšanām, un pastāv mazāka iespējamība, ka tie varētu izplatīties vertikālās pārnēsāšanas ceļā.

| (7) | Ņemot vērā EFSA zinātnisko atzinumu, kā arī to, ka pēc valsts kontroles programmu uzsākšanas salmonellas tendenču novērtēšanai saimēs ir vajadzīgs ilgāks laiks, Regulā (EK) Nr. 1003/2005 izvirzītais Savienības mērķis attiecībā uz salmonellas izplatības samazināšanu pieaugušo Gallus gallus vaislas saimēs ir jāsaglabā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā EFSA zinātnisko atzinumu, kā arī to, ka pēc valsts kontroles programmu uzsākšanas salmonellas tendenču novērtēšanai saimēs ir vajadzīgs ilgāks laiks, Regulā (EK) Nr. 1003/2005 izvirzītais Savienības mērķis attiecībā uz salmonellas izplatības samazināšanu pieaugušo Gallus gallus vaislas saimēs ir jāsaglabā.

| (8) | Lai novērtētu Savienības mērķa sasniegšanas gaitu, ir jāparedz atkārtota paraugu ņemšana Gallus gallus vaislas saimēs. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērtētu Savienības mērķa sasniegšanas gaitu, ir jāparedz atkārtota paraugu ņemšana Gallus gallus vaislas saimēs.

| (9) | Valsts kontroles programmas, kuras izstrādātas, lai 2010. gadā sasniegtu šo mērķi, apstiprinātas saskaņā ar Komisijas 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2009/883/EK, ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2010. gadam un turpmākajiem gadiem (5). Šo programmu pamatā bija tiesību normas, kuras bija spēkā programmu iesniegšanas laikā. Programmas, kas attiecas uz Gallus gallus vaislas saimēm, apstiprināja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1003/2005 noteikumiem. Tāpēc attiecībā uz jau apstiprinātajām kontroles programmām ir jāīsteno pārejas pasākums. |
| --- | --- |

(9)

Valsts kontroles programmas, kuras izstrādātas, lai 2010. gadā sasniegtu šo mērķi, apstiprinātas saskaņā ar Komisijas 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2009/883/EK, ar ko apstiprina tās gada un daudzgadu programmas un Kopienas finansiālo ieguldījumu atsevišķu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, ko dalībvalstis iesniegušas 2010. gadam un turpmākajiem gadiem (5). Šo programmu pamatā bija tiesību normas, kuras bija spēkā programmu iesniegšanas laikā. Programmas, kas attiecas uz Gallus gallus vaislas saimēm, apstiprināja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1003/2005 noteikumiem. Tāpēc attiecībā uz jau apstiprinātajām kontroles programmām ir jāīsteno pārejas pasākums.

| (10) | Šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā minētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Savienības mērķis

1.   No 2010. gada 1. janvāra Savienības mērķis, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 1. punktā, attiecībā uz Salmonella spp. izplatības samazināšanu Gallus gallus vaislas saimēs (Savienības mērķis) ir samazināt līdz 1 % vai mazāk to pieaugušo Gallus gallus vaislas saimju īpatsvaru, kas ir inficētas ar Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium un Salmonella virchow (attiecīgie Salmonella spp. serotipi).

Dalībvalstīm, kurās ir mazāk nekā 100 pieaugušu Gallus gallus vaislas saimju, minētais Savienības mērķis ir līdz 2010. gada 1. janvārim nodrošināt, ka ar attiecīgajiem salmonellas serotipiem gada laikā neinficējas vairāk kā viena saime.

2.   Testu shēma Savienības mērķa sasniegšanas gaitas novērtēšanai ir iekļauta pielikumā.

2. pants

Kopienas mērķa pārskatīšana

Savienības mērķi pārskata Komisija, ņemot vērā informāciju, kura savākta saskaņā ar testu shēmu, kas minēta šīs regulas 1. panta 2. punktā, un kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. panta 6. punkta c) apakšpunktā.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 1003/2005 atcelšana

1.   Regulu (EK) Nr. 1003/2005 atceļ.

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

4. pants

Pārejas pasākumi

Regulas (EK) Nr. 1003/2005 pielikumā paredzētos noteikumus turpina piemērot kontroles programmām, kuras apstiprinātas pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērojamība

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 170, 1.7.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1036, 1.–68. lpp.

4

The EFSA Journal

(5)  OV L 317, 3.12.2009., 36. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Testu shēma, kas nepieciešama, lai pārliecinātos par Savienības mērķa sasniegšanu attiecīgo salmonellas serotipu izplatības samazināšanai pieaugušu Gallus gallus vaislas saimēs

1.   PARAUGU ŅEMŠANAS KĀRTĪBA

Paraugu ņemšanas kārtība Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium un Salmonella virchow (attiecīgie salmonellas serotipi) noteikšanai attiecas uz visām pieaugušu mājas vistu (Gallus gallus) vaislas saimēm, kurās ir vismaz 250 putni (vaislas saimes). Tā neskar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 un Direktīvas 2003/99/EK noteikumus attiecībā uz uzraudzības prasību ievērošanu, veicot pārbaudes saistībā ar citām dzīvnieku populācijām vai citiem serotipiem.

2.   VAISLAS SAIMJU UZRAUDZĪBA

2.1.   Paraugu ņemšanas vieta, biežums un veids

Paraugus no vaislas saimēm ņem pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas un oficiālas pārbaudes ietvaros.

2.1.1.   Paraugu ņemšana pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas

Paraugu ņemšana notiek ik pēc divām nedēļām vietā, kuru noteikusi kompetentā iestāde, izvēloties vienu no divām iespējām:

| a) | inkubatorā; vai |
| --- | --- |

a)

inkubatorā; vai

| b) | saimniecībā. |
| --- | --- |

b)

saimniecībā.

Kompetentā iestāde var nolemt visā testu shēmā izmantot vienu no a) vai b) apakšpunktā minētajām iespējām visām broileru vaislas saimēm un vienu – visām dējējvistu vaislas saimēm. Tomēr paraugu ņemšana no vaislas saimēm, kurās vistas dēj inkubējamas olas, kas paredzētas pārdošanai Savienībā, ir jāveic saimniecībā.

Nosaka procedūru, kura paredz, ka gadījumā, ja pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas rīkotas paraugu ņemšanas laikā nosaka attiecīgo salmonellas serotipu klātesamību, laboratorija, kura izdara attiecīgās analīzes, nekavējoties par to informē kompetento iestādi. Par to, lai attiecīgo salmonellas serotipu klātesamības noteikšana tiktu laikus izziņota, atbild pārtikas nozares uzņēmējs un laboratorija, kura izdara analīzes.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja visā dalībvalstī vismaz divus kalendāros gadus pēc kārtas ir sasniegts Savienības mērķis, pēc kompetentās iestādes ieskata paraugu ņemšanas laiku attiecīgajā saimniecībā var pagarināt, paredzot, ka paraugi jāņem katru trešo nedēļu. Tomēr kompetentā iestāde var nolemt saglabāt divu nedēļu intervālu vai atgriezties pie tā, ja vaislas saimē ir noteikta attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība, un/vai jebkurā citā gadījumā, kad kompetentā iestāde uzskata to par lietderīgu.

2.1.2.   Paraugu ņemšana oficiālas pārbaudes ietvaros

Paraugu ņemšanā oficiālas pārbaudes ietvaros ietilpst šādi elementi.

2.1.2.1.   Ja pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas rīkota paraugu ņemšana notiek inkubatorā:

| a) | parasta paraugu ņemšana inkubatorā ik pēc 16 nedēļām; |
| --- | --- |

a)

parasta paraugu ņemšana inkubatorā ik pēc 16 nedēļām;

| b) | parasta paraugu ņemšana saimniecībā divas reizes ražošanas cikla laikā, pirmo reizi to veicot četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai putnu pārvietošanas uz olu dēšanas vienību un otru reizi – dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām; |
| --- | --- |

b)

parasta paraugu ņemšana saimniecībā divas reizes ražošanas cikla laikā, pirmo reizi to veicot četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai putnu pārvietošanas uz olu dēšanas vienību un otru reizi – dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām;

| c) | apstiprinājuma paraugu ņemšana saimniecībā pēc attiecīgo salmonellas serotipu klātesamības noteikšanas inkubatorā ņemtajos paraugos. |
| --- | --- |

c)

apstiprinājuma paraugu ņemšana saimniecībā pēc attiecīgo salmonellas serotipu klātesamības noteikšanas inkubatorā ņemtajos paraugos.

2.1.2.2.   Ja pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas rīkota paraugu ņemšana notiek saimniecībā, parastu paraugu ņemšanu ražošanas cikla laikā veic trīs reizes:

| a) | četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai pārvietošanas uz dēšanas vienību; |
| --- | --- |

a)

četru nedēļu laikā pēc pārejas uz olu dēšanas posmu vai pārvietošanas uz dēšanas vienību;

| b) | olu dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām; |
| --- | --- |

b)

olu dēšanas posma nogalē, ne agrāk kā astoņas nedēļas pirms ražošanas cikla beigām;

| c) | jebkurā ražošanas cikla brīdī, kas ir pietiekami tālu no a) un b) apakšpunktā minētās paraugu ņemšanas. |
| --- | --- |

c)

jebkurā ražošanas cikla brīdī, kas ir pietiekami tālu no a) un b) apakšpunktā minētās paraugu ņemšanas.

2.1.2.3.   Atkāpjoties no 2.1.2.1. un 2.1.2.2. punkta un ja vismaz divus kalendāros gadus pēc kārtas visā dalībvalstī ir sasniegts Savienības mērķis, kompetentā iestāde parasto paraugu ņemšanu var aizstāt ar:

| a) | paraugu ņemšanu saimniecībā vienu reizi ražošanas cikla laikā un reizi gadā inkubatorā; vai |
| --- | --- |

a)

paraugu ņemšanu saimniecībā vienu reizi ražošanas cikla laikā un reizi gadā inkubatorā; vai

| b) | paraugu ņemšanu saimniecībā divas reizes ražošanas cikla laikā, starp abām reizēm ievērojot pietiekami ilgu intervālu. |
| --- | --- |

b)

paraugu ņemšanu saimniecībā divas reizes ražošanas cikla laikā, starp abām reizēm ievērojot pietiekami ilgu intervālu.

Tomēr kompetentā iestāde var nolemt saglabāt 2.1.2.1. vai 2.1.2.2. punktā noteikto paraugu ņemšanas kārtību vai atgriezties pie tās, ja vaislas saimē ir noteikta attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība, un/vai jebkurā citā gadījumā, ko kompetentā iestāde uzskata par atbilstošu.

Paraugu ņemšanu, ko veic pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas, var aizstāt ar kompetentās iestādes veiktu paraugu ņemšanu.

2.2.   Paraugu ņemšanas protokols

2.2.1.   Paraugu ņemšana inkubatorā

Katrā paraugu ņemšanas reizē ņem vismaz vienu paraugu no katras vaislas saimes.

Paraugu ņemšana ir jāorganizē izšķilšanās dienā, kad ir pieejami paraugi no visām vaislas saimēm. Ja tas nav iespējams, jānodrošina, ka paraugus no katras saimes ņem vismaz tik bieži, cik noteikts 2.1. punktā.

Paraugu kopā proporcionāli ietver visu materiālu no inkubatoriem, no kuriem paraugu ņemšanas dienā izņemti izšķīlušies cāļi.

Ja inkubatoros no vienas saimes ir vairāk nekā 50 000 olu, no šīs saimes ņem otru paraugu.

Paraugā ietilpst vismaz:

| a) | viens apvienots paraugs no redzami netīriem inkubatora groza ieliktņiem, kas ņemti izlases veidā no pieciem atsevišķiem inkubatora groziem vai vietām inkubatorā, ar kopējo paraugu ņemšanas platību vismaz 1 m2; ja inkubējamās olas no vaislas saimes izvietotas vairāk nekā vienā inkubatorā, tad šādu apvienotu paraugu ņem no visiem (ne vairāk kā pieciem) inkubatoriem; vai |
| --- | --- |

a)

viens apvienots paraugs no redzami netīriem inkubatora groza ieliktņiem, kas ņemti izlases veidā no pieciem atsevišķiem inkubatora groziem vai vietām inkubatorā, ar kopējo paraugu ņemšanas platību vismaz 1 m2; ja inkubējamās olas no vaislas saimes izvietotas vairāk nekā vienā inkubatorā, tad šādu apvienotu paraugu ņem no visiem (ne vairāk kā pieciem) inkubatoriem; vai

| b) | viens paraugs, kas ņemts uzreiz pēc cāļu izņemšanas ar vienu vai vairākiem samitrinātiem auduma tamponiem, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2, no visas vismaz piecu inkubatora grozu dibena virsmas vai no dūnām, kas ņemtas no piecām vietām, tostarp grīdas, kopā ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no šīs saimes, nodrošinot, ka tiek paņemts vismaz viens paraugs no katras saimes, no kuras iegūtas olas; vai |
| --- | --- |

b)

viens paraugs, kas ņemts uzreiz pēc cāļu izņemšanas ar vienu vai vairākiem samitrinātiem auduma tamponiem, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2, no visas vismaz piecu inkubatora grozu dibena virsmas vai no dūnām, kas ņemtas no piecām vietām, tostarp grīdas, kopā ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no šīs saimes, nodrošinot, ka tiek paņemts vismaz viens paraugs no katras saimes, no kuras iegūtas olas; vai

| c) | 10 g saplēstu olu čaumalu, kas ņemtas no 25 atsevišķiem inkubatora groziem (t. i., 250 g sākotnējā paraugā) ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no attiecīgās saimes, čaumalas sasmalcina, sajauc un izveido 25 g apakšparaugu testēšanai. |
| --- | --- |

c)

10 g saplēstu olu čaumalu, kas ņemtas no 25 atsevišķiem inkubatora groziem (t. i., 250 g sākotnējā paraugā) ne vairāk kā piecos inkubatoros, kuros ir inkubējamas olas no attiecīgās saimes, čaumalas sasmalcina, sajauc un izveido 25 g apakšparaugu testēšanai.

Procedūru, kura noteikta a), b) un c) apakšpunktā, ievēro, kad paraugus ņem pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas un oficiālas pārbaudes ietvaros. Tomēr paraugu ņemšanā nav obligāti jāietver inkubators ar olām no dažādām saimēm, ja vismaz 80 % olu ir citos inkubatoros, no kuriem ņemti paraugi.

2.2.2.   Paraugu ņemšana saimniecībā

2.2.2.1.   Parastā paraugu ņemšana pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas

Paraugu ņemšanas laikā galvenokārt izmanto fekāliju paraugus, un tās mērķis ir noteikt 1 % salmonellas serotipu izplatību saimē ar 95 % ticamību. Šim nolūkam paraugu veidošanā ir iespējami šādi varianti:

| a) | apvienots fekāliju paraugs, kuru veido no atsevišķiem svaigu fekāliju paraugiem, kas sver ne mazāk kā 1g un izlases veidā ir ņemti no dažādām vietām mājputnu novietnē, kurā tiek turēta vaislas saime, vai gadījumā, ja vaislas saimei attiecīgajā saimniecībā ir brīva pieeja vairāk nekā vienai novietnei, – no katras tādu mājputnu novietņu grupas, kurās tiek turēta vaislas saime. Fekālijas var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos.
  Tādu vietu skaits, no kurām ņem atsevišķus fekāliju paraugus apvienota parauga izveidošanai, ir šāds:






  Putnu skaits vaislas saimē | Vaislas saimē ņemamo fekāliju paraugu skaits |
| --- | --- | --- |
| 250–349 | 200 |
| 350–449 | 220 |
| 450–799 | 250 |
| 800–999 | 260 |
| 1 000 vai vairāk | 300 |

a)

apvienots fekāliju paraugs, kuru veido no atsevišķiem svaigu fekāliju paraugiem, kas sver ne mazāk kā 1g un izlases veidā ir ņemti no dažādām vietām mājputnu novietnē, kurā tiek turēta vaislas saime, vai gadījumā, ja vaislas saimei attiecīgajā saimniecībā ir brīva pieeja vairāk nekā vienai novietnei, – no katras tādu mājputnu novietņu grupas, kurās tiek turēta vaislas saime. Fekālijas var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos.

Tādu vietu skaits, no kurām ņem atsevišķus fekāliju paraugus apvienota parauga izveidošanai, ir šāds:

Putnu skaits vaislas saimē

Vaislas saimē ņemamo fekāliju paraugu skaits

250–349

200

350–449

220

450–799

250

800–999

260

1 000 vai vairāk

300

| b) | apavu pārvalki un/vai putekļu paraugi. | Izmantojamajiem apavu pārvalkiem ir jābūt pietiekami absorbējošiem, lai uzsūktu mitrumu. Minētajam nolūkam var izmantot arī marles “zeķes”. |
| --- | --- | --- |

b)

apavu pārvalki un/vai putekļu paraugi.

Izmantojamajiem apavu pārvalkiem ir jābūt pietiekami absorbējošiem, lai uzsūktu mitrumu. Minētajam nolūkam var izmantot arī marles “zeķes”.

| | Apavu pārvalku virsmu samitrina, izmantojot attiecīgus atšķaidītājus (piemēram, 0,8 % nātrija hlorīda šķīdumu, 0,1 % peptona šķīdumu sterilā, dejonizētā ūdenī, sterilu ūdeni vai jebkādu citu kompetentās iestādes apstiprinātu atšķaidītāju). |
| --- | --- |

Apavu pārvalku virsmu samitrina, izmantojot attiecīgus atšķaidītājus (piemēram, 0,8 % nātrija hlorīda šķīdumu, 0,1 % peptona šķīdumu sterilā, dejonizētā ūdenī, sterilu ūdeni vai jebkādu citu kompetentās iestādes apstiprinātu atšķaidītāju).

| | Paraugus savāc, staigājot pa tādām mājputnu novietnes vietām, kur var iegūt reprezentatīvus paraugus no visām novietnes vai attiecīgā sektora daļām. Tas attiecas arī uz vietām, kas noklātas ar pakaišiem, un laktām, ja pa tām var droši pārvietoties. Paraugus ņem no visiem atsevišķajiem nodalījumiem mājputnu novietnē. Kad paraugu ņemšana konkrētajā sektorā ir pabeigta, apavu pārvalki piesardzīgi jānoņem, lai nenobirtu tiem pielipušais materiāls. |
| --- | --- |

Paraugus savāc, staigājot pa tādām mājputnu novietnes vietām, kur var iegūt reprezentatīvus paraugus no visām novietnes vai attiecīgā sektora daļām. Tas attiecas arī uz vietām, kas noklātas ar pakaišiem, un laktām, ja pa tām var droši pārvietoties. Paraugus ņem no visiem atsevišķajiem nodalījumiem mājputnu novietnē. Kad paraugu ņemšana konkrētajā sektorā ir pabeigta, apavu pārvalki piesardzīgi jānoņem, lai nenobirtu tiem pielipušais materiāls.

Paraugos ietilpst:

| i) | pieci apavu pārvalku pāri, ar katru no kuriem ņemtie paraugi attiecas uz aptuveni 20 % mājputnu novietnes platības; apavu pārvalkus var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos; vai |
| --- | --- |

i)

pieci apavu pārvalku pāri, ar katru no kuriem ņemtie paraugi attiecas uz aptuveni 20 % mājputnu novietnes platības; apavu pārvalkus var apvienot analīzei vismaz divos apvienotos paraugos; vai

| ii) | vismaz viens apavu pārvalku pāris, ar kuru ņemtais paraugs attiecas uz visu mājputnu novietnes platību, un papildu putekļu paraugs, kas ņemts dažādās novietnes vietās no virsmām, uz kurām ir redzami putekļi; lai paņemtu putekļu paraugu, ir jāizmanto viens vai vairāki samitrināti auduma tamponi, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2; |
| --- | --- |

ii)

vismaz viens apavu pārvalku pāris, ar kuru ņemtais paraugs attiecas uz visu mājputnu novietnes platību, un papildu putekļu paraugs, kas ņemts dažādās novietnes vietās no virsmām, uz kurām ir redzami putekļi; lai paņemtu putekļu paraugu, ir jāizmanto viens vai vairāki samitrināti auduma tamponi, kuru kopējā virsma ir vismaz 900 cm2;

| c) | lai paņemtu paraugu no būros audzētām vaislas saimēm, var izmantot dabīgi sajauktas fekālijas no putnu mēslu slīdlentes, tīrītājiem vai vircas bedrēm atkarībā no novietnes tipa. Atsevišķi testēšanai savāc divus vismaz 150 g smagus paraugus:






  i) | no putnu mēslu slīdlentēm zem katra būru stāva, kas darbojas regulāri un novada mēslus uz svārpstu vai konveijeru sistēmu; |
| --- | --- | --- |

c)

lai paņemtu paraugu no būros audzētām vaislas saimēm, var izmantot dabīgi sajauktas fekālijas no putnu mēslu slīdlentes, tīrītājiem vai vircas bedrēm atkarībā no novietnes tipa. Atsevišķi testēšanai savāc divus vismaz 150 g smagus paraugus:

i)

no putnu mēslu slīdlentēm zem katra būru stāva, kas darbojas regulāri un novada mēslus uz svārpstu vai konveijeru sistēmu;

| ii) | no mēslu bedru sistēmas, kurā mēsli uz novirzītājplātnes zem būriem tiek savākti zem novietnes esošā vircas bedrē; |
| --- | --- |

ii)

no mēslu bedru sistēmas, kurā mēsli uz novirzītājplātnes zem būriem tiek savākti zem novietnes esošā vircas bedrē;

| iii) | no mēslu bedru sistēmas kāpņveida būru sistēmas mājputnu novietnē, kurā būri ir nobīdīti attiecībā viens pret otru un fekālijas nonāk tieši bedrē. |
| --- | --- |

iii)

no mēslu bedru sistēmas kāpņveida būru sistēmas mājputnu novietnē, kurā būri ir nobīdīti attiecībā viens pret otru un fekālijas nonāk tieši bedrē.

Novietnē parasti ir vairākas būru kopas. No katras kopas paņemtus apvienotus fekāliju paraugus iekļauj kopīgajā apvienotajā paraugā. No katras saimes ņem divus apvienotus paraugus, kā aprakstīts turpmāk no trešās līdz sestajai daļai.

Sistēmās, kurās ir slīdlentes vai tīrītāji, tos iedarbina paraugu ņemšanas dienā pirms paraugu ņemšanas.

Sistēmās, kurās zem būriem ir novirzītājplātnes un tīrītāji, apvienoto paraugu savāc no fekālijām, kas nokļuvušas uz tīrītāja pēc tā iedarbināšanas.

Kāpņveida būru sistēmas mājputnu novietnēs, kurās nav slīdlentes vai tīrītāju, apvienotie fekāliju paraugi jāņem viscaur no vircas bedres.

No mēslu slīdlenšu sistēmām apvienoto fekāliju materiālu ņem pie lenšu izvada.

2.2.2.2.   Paraugu ņemšana oficiālas pārbaudes ietvaros

| a) | Parastos paraugus ņem, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā. |
| --- | --- |

a)

Parastos paraugus ņem, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā.

| b) | Apstiprinājuma paraugu ņemšana pēc attiecīgā salmonellas serotipa klātesamības noteikšanas inkubatorā ņemtajos paraugos notiek, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā.
  Var ņemt papildu paraugus, lai izdarītu analīzes antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamības noteikšanai, rīkojoties šādi: putnus ņem izlases veidā no katras mājputnu novietnes saimniecībā, parasti no vienas novietnes izvēloties ne vairāk kā piecus putnus, ja vien kompetentā iestāde neuzskata, ka pārbaudē ir jāiekļauj lielāks putnu skaits.
  Ja infekcijas avotu neapstiprina, pirms tirdzniecības ierobežojumu atcelšanas vaislas saimei vai tās pēcnācējiem veic antibakteriālo vielu pārbaudi vai jaunu bakterioloģisko testu attiecīgo salmonellas serotipu klātesamības noteikšanai.
  Ja nosaka antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamību, uzskata, ka ir apstiprināta salmonellas infekcija. |
| --- | --- |

b)

Apstiprinājuma paraugu ņemšana pēc attiecīgā salmonellas serotipa klātesamības noteikšanas inkubatorā ņemtajos paraugos notiek, kā aprakstīts 2.2.2.1. punktā.

Var ņemt papildu paraugus, lai izdarītu analīzes antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamības noteikšanai, rīkojoties šādi: putnus ņem izlases veidā no katras mājputnu novietnes saimniecībā, parasti no vienas novietnes izvēloties ne vairāk kā piecus putnus, ja vien kompetentā iestāde neuzskata, ka pārbaudē ir jāiekļauj lielāks putnu skaits.

Ja infekcijas avotu neapstiprina, pirms tirdzniecības ierobežojumu atcelšanas vaislas saimei vai tās pēcnācējiem veic antibakteriālo vielu pārbaudi vai jaunu bakterioloģisko testu attiecīgo salmonellas serotipu klātesamības noteikšanai.

Ja nosaka antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamību, uzskata, ka ir apstiprināta salmonellas infekcija.

| c) | Aizdomas par nepatiesiem rezultātiem
  Izņēmuma gadījumos, kad kompetentajai iestādei ir pamats apšaubīt analīžu rezultātus (nepatiesi pozitīvi vai nepatiesi negatīvi rezultāti), tā var nolemt izdarīt atkārtotas analīzes atbilstoši b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

c)

Aizdomas par nepatiesiem rezultātiem

Izņēmuma gadījumos, kad kompetentajai iestādei ir pamats apšaubīt analīžu rezultātus (nepatiesi pozitīvi vai nepatiesi negatīvi rezultāti), tā var nolemt izdarīt atkārtotas analīzes atbilstoši b) apakšpunktam.

3.   PARAUGU IZPĒTE

3.1.   Paraugu transportēšana un sagatavošana

3.1.1.   Transportēšana

Paraugus 24 stundu laikā pēc savākšanas ir vēlams ar kurjerpastu vai kurjeru nosūtīt Regulas (EK) Nr. 2160/2003 11. un 12. pantā minētajām laboratorijām. Ja paraugus nenosūta 24 stundu laikā, tos uzglabā ledusskapī. Transportēšanu var veikt apkārtējās vides temperatūrā, ja uz paraugiem neiedarbojas pārlieks karstums (virs 25 °C) un tieši saules stari. Laboratorijā paraugus uzglabā ledusskapī līdz izpētei, ko sāk 48 stundu laikā pēc paraugu saņemšanas un 96 stundu laikā pēc to savākšanas.

3.1.2.   Inkubatora grozu ieliktņi

| a) | Ievieto paraugu vienā litrā buferēta peptona šķīduma (BPW), kas iepriekš sasildīts līdz istabas temperatūrai, un viegli samaisa. |
| --- | --- |

a)

Ievieto paraugu vienā litrā buferēta peptona šķīduma (BPW), kas iepriekš sasildīts līdz istabas temperatūrai, un viegli samaisa.

| b) | Turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi. |
| --- | --- |

b)

Turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

3.1.3.   Apavu pārvalki un putekļu paraugi

| a) | Apavu pārvalku/“zeķu” pāri(-us) un putekļu paraugu (auduma tamponu) uzmanīgi izsaiņo, lai nenobirtu tiem pielipušais fekāliju materiāls vai putekļu materiāls, un iegremdē 225 ml BPW, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai. |
| --- | --- |

a)

Apavu pārvalku/“zeķu” pāri(-us) un putekļu paraugu (auduma tamponu) uzmanīgi izsaiņo, lai nenobirtu tiem pielipušais fekāliju materiāls vai putekļu materiāls, un iegremdē 225 ml BPW, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai.

| b) | Apavu pārvalku/“zeķes” un auduma tamponu pilnībā iegremdē BPW, lai ap paraugu būtu pietiekami daudz šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga; vajadzības gadījumā var pieliet vēl BPW.
  No apavu pārvalkiem un auduma tampona sagatavo atsevišķus preparātus. |
| --- | --- |

b)

Apavu pārvalku/“zeķes” un auduma tamponu pilnībā iegremdē BPW, lai ap paraugu būtu pietiekami daudz šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga; vajadzības gadījumā var pieliet vēl BPW.

No apavu pārvalkiem un auduma tampona sagatavo atsevišķus preparātus.

| c) | Ja pieci apavu pārvalku/“zeķu” pāri ir apvienoti divos paraugos, katru apvienoto paraugu iegremdē 225 ml BPW (vai vairāk, ja nepieciešams), lai paraugi būtu pilnībā iegremdēti BPW un ap tiem būtu pietiekami daudz šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga. |
| --- | --- |

c)

Ja pieci apavu pārvalku/“zeķu” pāri ir apvienoti divos paraugos, katru apvienoto paraugu iegremdē 225 ml BPW (vai vairāk, ja nepieciešams), lai paraugi būtu pilnībā iegremdēti BPW un ap tiem būtu pietiekami daudz šķidruma, kas ļautu salmonellām migrēt prom no parauga.

| d) | Trauku ar šķīdumu saskalo, lai pilnībā piesūcinātu paraugu, un turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi. |
| --- | --- |

d)

Trauku ar šķīdumu saskalo, lai pilnībā piesūcinātu paraugu, un turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

3.1.4.   Citi fekāliju materiāla paraugi

| a) | Fekāliju paraugus apvieno un rūpīgi izmaisa, kultivēšanai paņem 25 g apakšparauga. |
| --- | --- |

a)

Fekāliju paraugus apvieno un rūpīgi izmaisa, kultivēšanai paņem 25 g apakšparauga.

| b) | 25 g apakšparauga pievieno 225 ml buferētā peptona šķīdumam, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai. |
| --- | --- |

b)

25 g apakšparauga pievieno 225 ml buferētā peptona šķīdumam, kas iepriekš uzsildīts līdz istabas temperatūrai.

| c) | Turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi. |
| --- | --- |

c)

Turpina parauga kultivēšanu, izmantojot 3.2. punktā aprakstīto noteikšanas metodi.

Ja ir pieņemti ISO standarti attiecībā uz konkrēto paraugu sagatavošanu salmonellu klātesamības noteikšanai, piemēro šos standartus, ar tiem aizstājot 3.1.2., 3.1.3. un 3.1.4. punktā paredzētos noteikumus par paraugu sagatavošanu.

3.2.   Noteikšanas metode

Attiecīgo salmonellas serotipu klātesamību nosaka saskaņā ar EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007 1. grozījumu “Pārtikas un dzīvnieku barības mikrobioloģija – horizontālā metode Salmonella spp. noteikšanai – 1. grozījums, D pielikums Salmonella spp. noteikšana dzīvnieku izkārnījumos un ražošanas sākumstadijas vides paraugos”.

Attiecībā uz apavu pārvalku paraugiem, putekļu paraugiem un citu fekāliju materiālu paraugiem, kas minēti 3.1. punktā, ir iespējams apvienot inkubētu BPW bagātinātu barotni turpmākai kultivēšanai. Lai to izdarītu, abus paraugus inkubē BPW, kā teikts 3.1.3. punktā. Ņem 1 ml kultivētās barotnes no katra parauga un rūpīgi samaisa, tad ņem 0,1 ml maisījuma un uzsēj uz modificētām pusšķidrām Rappaport-Vassiliadis (MSRV) plāksnēm.

Pēc inkubēšanas BPW iegremdētos paraugus nedrīkst kratīt, skalot vai citādi kustināt, jo tādējādi tiek izdalītas inhibējošās daļiņas un mazināta turpmāka izolācija MSRV.

3.3.   Serotipa noteikšana

Vismaz vienam izolātam no katra parauga, kuram noteikta pozitīva reakcija, nosaka tipu, izmantojot Kaufmana–Vaita shēmu.

3.4.   Citas metodes

Attiecībā uz paraugiem, kas ņemti pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas, šā pielikuma 3.1., 3.2. un 3.3. punktā paredzēto paraugu sagatavošanas, noteikšanas un serotipa noteikšanas metožu vietā var izmantot citas metodes, ja tās ir apstiprinātas saskaņā ar EN/ISO 16140 jaunāko redakciju.

3.5.   Celmu uzglabāšana

Ir garantēts, ka katru gadu no katras novietnes vismaz vienu izolētu attiecīgo salmonellas serotipu celmu, kas iegūts, ņemot paraugus oficiālas pārbaudes ietvaros, uzglabā, lai turpmāk būtu iespējams veikt bakteriofāgu tipizēšanu vai antibakteriālās uzņēmības pārbaudes, izmantojot parastās kultūru savākšanas metodes, kam jānodrošina, ka celmi saglabājas neskarti vismaz divus gadus. Ja kompetentā iestāde tā nolemj, šādam nolūkam uzglabā arī izolātus, kas iegūti no paraugiem, kuri savākti pēc pārtikas nozares uzņēmēju iniciatīvas.

4.   REZULTĀTI UN ZIŅOJUMS

Lai nodrošinātu, ka Savienības mērķis ir sasniegts, vaislas saimi uzskata par inficētu, ja:

| — | attiecīgo salmonellas serotipu (kas nav vakcīnas celmi) klātesamība ir noteikta vienā vai vairākos paraugos, kas paņemti attiecīgajā saimē, pat ja attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība ir noteikta tikai putekļu paraugā, vai |
| --- | --- |

—

attiecīgo salmonellas serotipu (kas nav vakcīnas celmi) klātesamība ir noteikta vienā vai vairākos paraugos, kas paņemti attiecīgajā saimē, pat ja attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība ir noteikta tikai putekļu paraugā, vai

| — | apstiprinājuma paraugā, kas saskaņā ar 2.2.2.2. punkta b) apakšpunktu paņemts oficiālas pārbaudes ietvaros, nav noteikta attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība, bet saimē ir noteikta antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamība. |
| --- | --- |

—

apstiprinājuma paraugā, kas saskaņā ar 2.2.2.2. punkta b) apakšpunktu paņemts oficiālas pārbaudes ietvaros, nav noteikta attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība, bet saimē ir noteikta antibakteriālo vielu vai baktēriju vairošanās inhibitoru klātesamība.

Šis noteikums neattiecas uz 2.2.2.2. punkta c) apakšpunktā aprakstītajiem izņēmuma gadījumiem, kad sākotnējie pozitīvie rezultāti, kas iegūti, pētot pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas ņemtos paraugus, neapstiprinās, pētot paraugus, kas savākti oficiālas pārbaudes ietvaros.

Inficētu vaislas saimi uzskaita tikai vienu reizi neatkarīgi no tā, cik reižu ražošanas periodā šajā saimē ir noteikta attiecīgo salmonellas serotipu klātesamība un vai paraugu ņemšanas iniciators ir bijis pārtikas nozares uzņēmējs vai kompetentā iestāde. Ja paraugu ņemšana ražošanas periodā attiecas uz diviem kalendārajiem gadiem, rezultātus par katru gadu paziņo atsevišķi.

Ziņojumā norāda:

| a) | sīku aprakstu par paraugu ņemšanas shēmā izmantotajām metodēm un vajadzības gadījumā – par iegūto paraugu veidu; |
| --- | --- |

a)

sīku aprakstu par paraugu ņemšanas shēmā izmantotajām metodēm un vajadzības gadījumā – par iegūto paraugu veidu;

| b) | tādu pieaugušo vaislas saimju skaitu, kurās ir vismaz 250 putni un kurām pēdējā ziņošanas gada laikā vismaz vienu reizi izdarītas analīzes; |
| --- | --- |

b)

tādu pieaugušo vaislas saimju skaitu, kurās ir vismaz 250 putni un kurām pēdējā ziņošanas gada laikā vismaz vienu reizi izdarītas analīzes;

| c) | analīžu rezultātus, tostarp:






  i) | kopējo to vaislas saimju skaitu attiecīgajā dalībvalstī, kurām salmonellas analīzes bijušas pozitīvas; |
| --- | --- | --- |

c)

analīžu rezultātus, tostarp:

i)

kopējo to vaislas saimju skaitu attiecīgajā dalībvalstī, kurām salmonellas analīzes bijušas pozitīvas;

| ii) | to vaislas saimju skaitu, kurām analīzes bijušas pozitīvas vismaz attiecībā uz vienu no attiecīgajiem salmonellas serotipiem; |
| --- | --- |

ii)

to vaislas saimju skaitu, kurām analīzes bijušas pozitīvas vismaz attiecībā uz vienu no attiecīgajiem salmonellas serotipiem;

| iii) | to vaislas saimju skaitu, kurām analīzes bijušas pozitīvas attiecībā uz katru no salmonellas serotipiem vai uz Salmonella spp. (izolāti, kuri nav tipizējami vai kuru serotips nav noteikts); |
| --- | --- |

iii)

to vaislas saimju skaitu, kurām analīzes bijušas pozitīvas attiecībā uz katru no salmonellas serotipiem vai uz Salmonella spp. (izolāti, kuri nav tipizējami vai kuru serotips nav noteikts);

| d) | to gadījumu skaitu, kad attiecībā uz salmonellu sākotnēji pozitīvs paraugs, kas ņemts pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas, nav apstiprināts, ņemot paraugus oficiālas pārbaudes ietvaros; |
| --- | --- |

d)

to gadījumu skaitu, kad attiecībā uz salmonellu sākotnēji pozitīvs paraugs, kas ņemts pēc pārtikas nozares uzņēmēja iniciatīvas, nav apstiprināts, ņemot paraugus oficiālas pārbaudes ietvaros;

| e) | paskaidrojumus par rezultātiem, jo īpaši par izņēmuma gadījumiem. |
| --- | --- |

e)

paskaidrojumus par rezultātiem, jo īpaši par izņēmuma gadījumiem.

Rezultātus un visu attiecīgo papildu informāciju iekļauj Direktīvas 2003/99/EK 9. panta 1. punktā paredzētajā ziņojumā par tendencēm un avotiem.

---

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 201/2010

(2010. gada 10. marts),

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (1) un jo īpaši tās 26. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības (ES) ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas ES kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā un Fēru salu ūdeņos. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības (ES) ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas ES kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā un Fēru salu ūdeņos.

| (2) | Lai atbalstītu vietējo zvejas kuģu veiktās zvejas darbības, jānosaka zināmi ģeogrāfiski piekļuves ierobežojumi trešo valstu kuģiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai atbalstītu vietējo zvejas kuģu veiktās zvejas darbības, jānosaka zināmi ģeogrāfiski piekļuves ierobežojumi trešo valstu kuģiem.

| (3) | ES ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas zvejas kuģiem, kuri peld ar Norvēģijas un Fēru salu karogu un iesaistās zvejas darbībās ES ūdeņos. |
| --- | --- |

(3)

ES ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas zvejas kuģiem, kuri peld ar Norvēģijas un Fēru salu karogu un iesaistās zvejas darbībās ES ūdeņos.

| (4) | Lai dotu Komisijai piekļuvi papildu datiem, jāprecizē trešo valstu kuģu zvejas atļauju pieprasījumu saturs. |
| --- | --- |

(4)

Lai dotu Komisijai piekļuvi papildu datiem, jāprecizē trešo valstu kuģu zvejas atļauju pieprasījumu saturs.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka putasu un makreles nozvejas, kuras ES ūdeņos guvuši trešo valstu kuģi, ir pienācīgi uzskaitītas, uz šādiem kuģiem jāattiecina pastiprināti kontroles noteikumi. Minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2214/80 (2), un Eiropas Kopienas un Fēru salu nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2211/80 (3). |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka putasu un makreles nozvejas, kuras ES ūdeņos guvuši trešo valstu kuģi, ir pienācīgi uzskaitītas, uz šādiem kuģiem jāattiecina pastiprināti kontroles noteikumi. Minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2214/80 (2), un Eiropas Kopienas un Fēru salu nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2211/80 (3).

| (6) | Kuģiem, kam nav saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1006/2008 izdotas atļaujas, jābūt iespējai tranzītā šķērsot ES ūdeņus, ja to zvejas rīki ir novietoti tā, ka tie nav gatavi tūlītējai izmantošanai zvejas darbībās. |
| --- | --- |

(6)

Kuģiem, kam nav saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1006/2008 izdotas atļaujas, jābūt iespējai tranzītā šķērsot ES ūdeņus, ja to zvejas rīki ir novietoti tā, ka tie nav gatavi tūlītējai izmantošanai zvejas darbībās.

| (7) | Attiecīgi jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par Regulas (EK) Nr. 1006/2008 piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecīgi jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par Regulas (EK) Nr. 1006/2008 piemērošanu.

| (8) | Šī regula nodrošina to noteikumu piemērošanas nepārtrauktību, kas patlaban paredzēti ar Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulu (EK) Nr. 43/2009, ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (4). |
| --- | --- |

(8)

Šī regula nodrošina to noteikumu piemērošanas nepārtrauktību, kas patlaban paredzēti ar Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulu (EK) Nr. 43/2009, ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (4).

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

ES KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS ĀRPUS ES ŪDEŅIEM

1. pants

Zvejas atļaujas

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1006/2008 3. panta, ES kuģi, kuru tilpība ir 200 GT vai mazāka un kuri iesaistās zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā, ir atbrīvoti no prasības par zvejas atļauju.

2. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

1.   ES zvejas kuģiem, kuri ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā, nav atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, 12 jūras jūdžu zonā no Norvēģijas bāzes līnijas.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu un ir reģistrēti šajās valstīs, ir atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, apgabalā, kurš plešas līdz četru jūras jūdžu zonai no Norvēģijas bāzes līnijas.

3. pants

Saistītie nosacījumi

ES kuģi, kam izdota atļauja vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju, ja tie iepriekš informē Fēru salu iestādes.

4. pants

Vispārēji pienākumi

ES zvejas kuģi, kuri veic zvejas darbības ārpus ES ūdeņiem, pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus pārējos noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.

II   NODAĻA

TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS ES ŪDEŅOS

5. pants

Zvejas atļaujas

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1006/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunkta, zvejas kuģi, kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 GT, kuri peld ar Norvēģijas karogu un iesaistās zvejas darbībās ES ūdeņos, ir atbrīvoti no prasības par zvejas atļauju.

6. pants

Zvejas atļauju pieprasījumu nosūtīšana un to saturs

Regulas (EK) Nr. 1006/2008 19. pantā minētajos zvejas atļauju pieprasījumos norāda informāciju, kas I pielikumā prasīta no attiecīgās karoga valsts kuģiem.

7. pants

Ģeogrāfiskie ierobežojumi

1.   Kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās un kas ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās ES ūdeņos, nav atļauts zvejas darbības veikt 12 jūras jūdžu zonā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā (5), Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′N, izņemot apgabalu, kas minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (6) 18. pantā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, apgabalā, kurš plešas līdz četru jūras jūdžu zonai no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.

8. pants

Zvejas žurnāls

Papildus Padomes 2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (7), 14. panta 8. punkta prasību izpildei tāda trešās valsts zvejas kuģa kapteinis, kas ir tiesīgs iesaistīties zvejas darbībās ES ūdeņos, aizpilda zvejas žurnālu, kurā norāda II pielikumā noteiktās ziņas.

9. pants

Datu nosūtīšana par zvejas darbībām

1.   Informācija, kura trešās valsts zvejas kuģa kapteinim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 23. panta 1. punktu jānosūta Komisijai, ir noteikta III pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejas darbības veic ICES IIIa zonā.

10. pants

Putasu un makreles zveja

Zvejas kuģi, kas peld ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģi, kas peld ar Fēru salu karogu, ja tie ir tiesīgi ES ūdeņos zvejot putasu un makreles, ievēro IV pielikuma noteikumus.

11. pants

Tranzīts cauri ES ūdeņiem

Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso ES ūdeņus un kam nav atļaujas zvejai ES ūdeņos, uzglabā zvejas rīkus tā, lai tie nebūtu gatavi tūlītējai lietošanai, un ievēro šādus nosacījumus:

| a) | zvejas tīkli, atsvari un tiem līdzīgie rīki ir atvienoti no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem; |
| --- | --- |

a)

zvejas tīkli, atsvari un tiem līdzīgie rīki ir atvienoti no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem;

| b) | zvejas rīki uz klāja vai virs tā ir droši nostiprināti pie kāda virsbūves elementa. |
| --- | --- |

b)

zvejas rīki uz klāja vai virs tā ir droši nostiprināti pie kāda virsbūves elementa.

III   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 226, 29.8.1980., 47. lpp.

2

(3)  OV L 226, 29.8.1980., 11. lpp.

3

(4)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.

5

(6)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

6

(7)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJU PIEPRASĪJUMI NO TREŠO VALSTU KUĢIEM

I   DAĻA

Kuģi, kas peld ar Norvēģijas karogu

Pieprasījumos par kuģiem, kuri peld ar Norvēģijas karogu, ietver šādas ziņas:

| a) | starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS); |
| --- | --- |

a)

starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS);

| b) | grupas kods. |
| --- | --- |

b)

grupas kods.

II   DAĻA

Kuģi, kas peld ar Fēru salu karogu

Pieprasījumos par kuģiem, kuri peld ar Fēru salu karogu, ietver šādas ziņas:

| a) | kuģa vārds; |
| --- | --- |

a)

kuģa vārds;

| b) | ārējā identifikācija; |
| --- | --- |

b)

ārējā identifikācija;

| c) | starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS); |
| --- | --- |

c)

starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS);

| d) | dzinēja jauda; |
| --- | --- |

d)

dzinēja jauda;

| e) | bruto tilpība GT un lielākais garums; |
| --- | --- |

e)

bruto tilpība GT un lielākais garums;

| f) | sugas, ko paredzēts zvejot; |
| --- | --- |

f)

sugas, ko paredzēts zvejot;

| g) | apgabals, kurā paredzēts zvejot. |
| --- | --- |

g)

apgabals, kurā paredzēts zvejot.

---

II PIELIKUMS

ZVEJAS ŽURNĀLS, KAS JĀAIZPILDA ES ŪDEŅOS ZVEJOJOŠA TREŠĀS VALSTS ZVEJAS KUĢA KAPTEINIM

Informācija, kas jāieraksta zvejas žurnālā

| 1. | Ikreiz pēc nozvejas gūšanas:






  1.1. | Katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- | --- |

1.

Ikreiz pēc nozvejas gūšanas:

1.1.

Katras nozvejotās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

| 1.2. | Nozvejas gūšanas datums un laiks. |
| --- | --- |

1.2.

Nozvejas gūšanas datums un laiks.

| 1.3. | Nozvejas vietas ģeogrāfiskās koordinātas. |
| --- | --- |

1.3.

Nozvejas vietas ģeogrāfiskās koordinātas.

| 1.4. | Izmantotais zvejas paņēmiens. |
| --- | --- |

1.4.

Izmantotais zvejas paņēmiens.

| 2. | Ikreiz pēc pārkraušanas citā kuģī vai no cita kuģa:






  2.1. | Norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”. |
| --- | --- | --- |

2.

Ikreiz pēc pārkraušanas citā kuģī vai no cita kuģa:

2.1.

Norāde “saņemts no” vai “pārkrauts uz”.

| 2.2. | Katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- |

2.2.

Katras pārkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

| 2.3. | Kuģa, uz kuru vai no kura veikta pārkraušana, vārds, ārējās identifikācijas burti un cipari. |
| --- | --- |

2.3.

Kuģa, uz kuru vai no kura veikta pārkraušana, vārds, ārējās identifikācijas burti un cipari.

| 2.4. | Mencu pārkraušana citā kuģī nav atļauta. |
| --- | --- |

2.4.

Mencu pārkraušana citā kuģī nav atļauta.

| 3. | Ikreiz pēc izkraušanas ES ostā:






  3.1. | Ostas nosaukums. |
| --- | --- | --- |

3.

Ikreiz pēc izkraušanas ES ostā:

3.1.

Ostas nosaukums.

| 3.2. | Katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos). |
| --- | --- |

3.2.

Katras izkrautās sugas daudzums (dzīvsvars kilogramos).

| 4. | Ikreiz pēc informācijas nosūtīšanas Eiropas Komisijai:






  4.1. | Nosūtīšanas datums un laiks. |
| --- | --- | --- |

4.

Ikreiz pēc informācijas nosūtīšanas Eiropas Komisijai:

4.1.

Nosūtīšanas datums un laiks.

| 4.2. | Ziņojuma veids: “nozveja, ieejot zonā”, “nozveja, izejot no zonas”, “nozvejas ziņojums”, “pārkraušana citā kuģī”. |
| --- | --- |

4.2.

Ziņojuma veids: “nozveja, ieejot zonā”, “nozveja, izejot no zonas”, “nozvejas ziņojums”, “pārkraušana citā kuģī”.

| 4.3. | Radio pārraides gadījumā – radiostacijas nosaukums. |
| --- | --- |

4.3.

Radio pārraides gadījumā – radiostacijas nosaukums.

---

III PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS ES ŪDEŅOS ZVEJOJOŠAM TREŠĀS VALSTS ZVEJAS KUĢIM JĀNOSŪTA KOMISIJAI

1.   Eiropas Komisijai nosūtāmā informācija un tās nosūtīšanas biežums

| 1.1. | Ikreiz, kad kuģis uzsāk zvejas reisu (1) ES ūdeņos, tas nosūta ziņojumu “nozveja, ieejot zonā”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o (2) | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | COE (= “nozveja, ieejot zonā”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f (3) | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa vārds) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs) |
| LT (4) | f (5) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (4) | f (5) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| LI | f | (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais platums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju) |
| LN | f | (grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais garums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals) |
| OB | o | (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds, uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.1.

Ikreiz, kad kuģis uzsāk zvejas reisu (1) ES ūdeņos, tas nosūta ziņojumu “nozveja, ieejot zonā”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o (2)

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

COE (= “nozveja, ieejot zonā”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f (3)

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa vārds)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)

LT (4)

f (5)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (4)

f (5)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

LI

f

(grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais platums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)

LN

f

(grādos vai decimālā izteiksmē norādīts ģeogrāfiskais garums, kurā kapteinis nodomājis sākt zveju)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals)

OB

o

(katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds, uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.2. | Ikreiz, kad kuģis beidz zvejas reisu (1) ES ūdeņos, tas nosūta ziņojumu “nozveja, izejot no zonas”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | COX (= “nozveja, izejot no zonas”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa vārds) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs) |
| LT (6) | f (7) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (6) | f (7) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja) |
| CA | o | (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| OB | f | (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DF | f | (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds, uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.2.

Ikreiz, kad kuģis beidz zvejas reisu (1) ES ūdeņos, tas nosūta ziņojumu “nozveja, izejot no zonas”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

COX (= “nozveja, izejot no zonas”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa vārds)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)

LT (6)

f (7)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (6)

f (7)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)

CA

o

(nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

OB

f

(katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DF

f

(zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds, uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.3. | Zvejojot siļķes un makreles – ik pēc trim dienām, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, un – zvejojot visas pārējās sugas (izņemot siļķes un makreles) – ik pēc nedēļas, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, nosūta “nozvejas ziņojumu”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | CAT (= “nozvejas ziņojums”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa vārds) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs) |
| LT (8) | f (9) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā) |
| LG (8) | f (9) | (kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā) |
| RA | o | (attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja) |
| CA | o | (nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| OB | f | (katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| DF | f | (zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds, uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.3.

Zvejojot siļķes un makreles – ik pēc trim dienām, sākot ar trešo dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, un – zvejojot visas pārējās sugas (izņemot siļķes un makreles) – ik pēc nedēļas, sākot ar septīto dienu pēc kuģa pirmās ieiešanas 1.1. punktā minētajās zonās, nosūta “nozvejas ziņojumu”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

CAT (= “nozvejas ziņojums”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa vārds)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)

LT (8)

f (9)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums pārraides laikā)

LG (8)

f (9)

(kuģa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums pārraides laikā)

RA

o

(attiecīgais ICES apgabals, kurā gūta nozveja)

CA

o

(nozvejas daudzums pa sugām kopš iepriekšējā ziņojuma, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

OB

f

(katras sugas daudzums uz kuģa, kravas telpās, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

DF

f

(zvejas dienu skaits kopš iepriekšējā ziņojuma)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds, uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

| 1.4. | Ikreiz, kad ziņojumu “nozveja, ieejot zonā” un “nozveja, izejot no zonas” starplaikā plānots veikt pārkraušanu citā kuģī, papildus “nozvejas ziņojumiem” vismaz 24 stundas iepriekš nosūta ziņojumu “pārkraušana citā kuģī”, un tajā sniedz šādas ziņas.







  SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | o | XEU (= Eiropas Komisijai) |
| SQ | o | (ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| TM | o | TRA (= “pārkraušana citā kuģī”) |
| RC | o | (starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TN | f | (zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| NA | f | (kuģa vārds) |
| IR | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir) |
| XR | o | (ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs) |
| KG | o | (iekrautais vai izkrautais daudzums pa sugām, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) |
| TT | o | (saņēmējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| TF | O | (pārkrāvējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| LT (10) | o/f (11)
   (12) | (paredzamais ģeogrāfiskais platums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī) |
| LG (10) | o/f (11)
   (12) | (paredzamais ģeogrāfiskais garums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī) |
| PD | o | (paredzamais datums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī) |
| PT | o | (paredzamais laiks, kurā plānota pārkraušana citā kuģī) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| MA | o | (kuģa kapteiņa vārds, uzvārds) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

1.4.

Ikreiz, kad ziņojumu “nozveja, ieejot zonā” un “nozveja, izejot no zonas” starplaikā plānots veikt pārkraušanu citā kuģī, papildus “nozvejas ziņojumiem” vismaz 24 stundas iepriekš nosūta ziņojumu “pārkraušana citā kuģī”, un tajā sniedz šādas ziņas.

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

XEU (= Eiropas Komisijai)

SQ

o

(ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

TM

o

TRA (= “pārkraušana citā kuģī”)

RC

o

(starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TN

f

(zvejas reisa kārtas numurs konkrētajā gadā)

NA

f

(kuģa vārds)

IR

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods, attiecīgā gadījumā norādot karoga valsts piemēroto vienoto pazīšanas numuru, ja tāds ir)

XR

o

(ārējās identifikācijas burti; kuģa borta numurs)

KG

o

(iekrautais vai izkrautais daudzums pa sugām, pēc vajadzības pa pāriem: FAO kods + dzīvsvars kilogramos, noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem)

TT

o

(saņēmējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)

TF

O

(pārkrāvējkuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls)

LT (10)

o/f (11)
   (12)

(paredzamais ģeogrāfiskais platums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī)

LG (10)

o/f (11)
   (12)

(paredzamais ģeogrāfiskais garums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī)

PD

o

(paredzamais datums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī)

PT

o

(paredzamais laiks, kurā plānota pārkraušana citā kuģī)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

MA

o

(kuģa kapteiņa vārds, uzvārds)

ER

o

(= ieraksta beigas)

2.   Ziņošanas formāts

Ja vien nepiemēro 3.3. punktu (sk. turpmāk), iepriekš 1. punktā paredzēto informāciju nosūta, ievērojot norādītos kodus un datu secību, jo īpaši:

| — | ziņojuma temata ailē jāieraksta teksts “VRONT”, |
| --- | --- |

—

ziņojuma temata ailē jāieraksta teksts “VRONT”,

| — | katru datu elementu norāda jaunā rindā, |
| --- | --- |

—

katru datu elementu norāda jaunā rindā,

| — | pirms datu elementa, atdalot ar atstarpi, norāda attiecīgo datu kodu. |
| --- | --- |

—

pirms datu elementa, atdalot ar atstarpi, norāda attiecīgo datu kodu.

Piemērs (ar izdomātiem datiem)

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | KUĢA VĀRDA PIEMĒRS |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65,321 |
| LG | –21,123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

KUĢA VĀRDA PIEMĒRS

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65,321

LG

–21,123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS

TI

1315

ER

3.   Ziņošanas kārtība

| 3.1. | Informāciju, kas minēta 1. punktā, kuģis 2. punktā norādītajā formātā nosūta Eiropas Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vai kādu no turpmāk 4. punktā nosauktajām radiostacijām. |
| --- | --- |

3.1.

Informāciju, kas minēta 1. punktā, kuģis 2. punktā norādītajā formātā nosūta Eiropas Komisijai Briselē, izmantojot teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronisko pastu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vai kādu no turpmāk 4. punktā nosauktajām radiostacijām.

| 3.2. | Ja nepārvaramas varas dēļ kuģim nav iespējams nosūtīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var nosūtīt kāds cits kuģis. |
| --- | --- |

3.2.

Ja nepārvaramas varas dēļ kuģim nav iespējams nosūtīt ziņojumu, to šā kuģa vārdā var nosūtīt kāds cits kuģis.

| 3.3. | Ja karoga valstij ir tehniskas iespējas visus iepriekš minētos ziņojumus un to elementus savu darbojošos kuģu vārdā nosūtīt tā sauktajā NAF formātā, pēc minētās karoga valsts un Komisijas vienošanās karoga valsts šos datus Eiropas Komisijai Briselē var nosūtīt, izmantojot drošu pārraides protokolu. Šādā gadījumā kā savdabīgu “aploksni” pievieno noteiktu papildu informāciju, kuru norāda pēc AD kodam atbilstošajiem datiem.







  FR | o | (sūtītājas valsts trīsburtu ISO kods) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | o | (ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā) |
| RD | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| RT | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |

3.3.

Ja karoga valstij ir tehniskas iespējas visus iepriekš minētos ziņojumus un to elementus savu darbojošos kuģu vārdā nosūtīt tā sauktajā NAF formātā, pēc minētās karoga valsts un Komisijas vienošanās karoga valsts šos datus Eiropas Komisijai Briselē var nosūtīt, izmantojot drošu pārraides protokolu. Šādā gadījumā kā savdabīgu “aploksni” pievieno noteiktu papildu informāciju, kuru norāda pēc AD kodam atbilstošajiem datiem.

FR

o

(sūtītājas valsts trīsburtu ISO kods)

RN

o

(ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā)

RD

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

RT

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

Piemērs (ar iepriekš minētajiem datiem):

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/KUĢA VĀRDA PIEMĒRS//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65.321//LG/–21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTEIŅA VĀRDA UN UZVĀRDA PIEMĒRS//ER//

Karoga valsts saņem “atbildes ziņojumu”, kurā sniegtas šādas ziņas.

| SR | o | (= ieraksta sākums) |
| --- | --- | --- |
| AD | o | (karoga valsts trīsburtu ISO kods) |
| FR | o | XEU (= Eiropas Komisijai) |
| RN | o | (tā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā, uz kuru sūta “atbildes ziņojumu”) |
| TM | o | RET (= “atbildes ziņojums”) |
| SQ | o | (sākotnējā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim) |
| RC | o | (sākotnējā ziņojumā minētais starptautiskais radio izsaukuma signāls) |
| RS | o | (atbildes statuss – ACK vai NAK) |
| RE | o | (atbilde par kļūdu skaitu) |
| DA | o | (pārraides datums formātā ggggmmdd) |
| TI | o | (pārraides laiks formātā hhmm) |
| ER | o | (= ieraksta beigas) |

SR

o

(= ieraksta sākums)

AD

o

(karoga valsts trīsburtu ISO kods)

FR

o

XEU (= Eiropas Komisijai)

RN

o

(tā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā, uz kuru sūta “atbildes ziņojumu”)

TM

o

RET (= “atbildes ziņojums”)

SQ

o

(sākotnējā ziņojuma kārtas numurs kārtējā gadā konkrētajam kuģim)

RC

o

(sākotnējā ziņojumā minētais starptautiskais radio izsaukuma signāls)

RS

o

(atbildes statuss – ACK vai NAK)

RE

o

(atbilde par kļūdu skaitu)

DA

o

(pārraides datums formātā ggggmmdd)

TI

o

(pārraides laiks formātā hhmm)

ER

o

(= ieraksta beigas)

4.   Radiostacijas nosaukums

| Radiostacijas nosaukums | Radiostacijas izsaukuma signāls |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land’s End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Radiostacijas nosaukums

Radiostacijas izsaukuma signāls

Lyngby

OXZ

Land’s End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Sugu apzīmēšanai izmantojamie kodi

| Beriksas (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Anšovs (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Jūrasvelni (Lophius spp.) | ANF |
| Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus) | ARU |
| Jūras plaudis (Brama brama) | POA |
| Milzu haizivs (Cetorhinus maximus) | BSK |
| Ogļzivs (Aphanopus carbo) | BSF |
| Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) | BLI |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Vidusatlantijas garnele (Xiphopenaeus kroyerii) | BOB |
| Menca (Gadus morhua) | COD |
| Brūnā garnele (Crangon crangon) | CSH |
| Garspuru kalmāri (Loligo spp.) | SQC |
| Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | DGS |
| Diegspuru vēdzeles (Phycis spp.) | FOR |
| Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Heks (Merluccius merluccius) | HKE |
| Paltuss (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Siļķe (Clupea harengus) | HER |
| Stavrida (Trachurus trachurus) | HOM |
| Jūras līdaka (Molva molva) | LIN |
| Makrele (Scomber scombrus) | MAC |
| Megrimi (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | PRA |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Citi | OTH |
| Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollaks (Pollachius pollachius) | POL |
| Siļķu haizivs (Lamma nasus) | POR |
| Sarkanasari (Sebastes spp.) | RED |
| Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Saida (Pollachius virens) | POK |
| Lasis (Salmo salar) | SAL |
| Tūbītes (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardīne (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haizivis (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Garneles (Penaeidae) | PEZ |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | SPR |
| Īsspuru kalmāri (Illex spp.) | SQX |
| Tunzivis (Thunnidae) | TUN |
| Brosme (Brosme brosme) | USK |
| Merlangs (Merlangus merlangus) | WHG |
| Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea) | YEL |

Beriksas (Beryx spp.)

ALF

Rietumatlantijas plekste (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

ANE

Jūrasvelni (Lophius spp.)

ANF

Ziemeļatlantijas argentīna (Argentina silus)

ARU

Jūras plaudis (Brama brama)

POA

Milzu haizivs (Cetorhinus maximus)

BSK

Ogļzivs (Aphanopus carbo)

BSF

Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia)

BLI

Putasu (Micromesistius poutassou)

WHB

Vidusatlantijas garnele (Xiphopenaeus kroyerii)

BOB

Menca (Gadus morhua)

COD

Brūnā garnele (Crangon crangon)

CSH

Garspuru kalmāri (Loligo spp.)

SQC

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

DGS

Diegspuru vēdzeles (Phycis spp.)

FOR

Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Heks (Merluccius merluccius)

HKE

Paltuss (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Siļķe (Clupea harengus)

HER

Stavrida (Trachurus trachurus)

HOM

Jūras līdaka (Molva molva)

LIN

Makrele (Scomber scombrus)

MAC

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

PRA

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

NEP

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlantijas lielgalvis (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Citi

OTH

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollaks (Pollachius pollachius)

POL

Siļķu haizivs (Lamma nasus)

POR

Sarkanasari (Sebastes spp.)

RED

Sarkanā zobaine (Pagellus bogaraveo)

SBR

Strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Saida (Pollachius virens)

POK

Lasis (Salmo salar)

SAL

Tūbītes (Ammodytes spp.)

SAN

Sardīne (Sardina pilchardus)

PIL

Haizivis (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Garneles (Penaeidae)

PEZ

Brētliņa (Sprattus sprattus)

SPR

Īsspuru kalmāri (Illex spp.)

SQX

Tunzivis (Thunnidae)

TUN

Brosme (Brosme brosme)

USK

Merlangs (Merlangus merlangus)

WHG

Dzeltenastes plekste (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Attiecīgā apgabala apzīmēšanai izmantojamais kods

| 02A. | ICES IIa rajons – Norvēģu jūra |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb rajons – Špicbergena un Lāču sala |
| 03A. | ICES IIIa rajons – Skageraks un Kategats |
| 03B. | ICES IIIb rajons – Zunda šaurums |
| 03C. | ICES IIIc rajons – Belti |
| 03D. | ICES IIId rajons – Baltijas jūra |
| 04A. | ICES IVa rajons – Ziemeļjūras ziemeļu daļa |
| 04B. | ICES IVb rajons – Ziemeļjūras centrālā daļa |
| 04C. | ICES IVc rajons – Ziemeļjūras dienvidu daļa |
| 05A. | ICES Va rajons – Īslandes slieksnis |
| 05B. | ICES Vb1, Vb2 rajons – Fēru slieksnis |
| 06A. | ICES VIa rajons – Skotijas ziemeļrietumu krasts un Ziemeļīrija |
| 06B. | ICES VIb rajons – Rokala |
| 07A. | ICES VIIa rajons – Īrijas jūra |
| 07B. | ICES VIIb rajons – ūdeņi uz rietumiem no Īrijas |
| 07C. | ICES VIIc rajons – Porkupīnas sēklis |
| 07D. | ICES VIId rajons – Lamanša austrumu daļa |
| 07E. | ICES VIIe rajons – Lamanša rietumu daļa |
| 07F. | ICES VIIf rajons – Bristoles līcis |
| 07G. | ICES VIIg rajons – Ķeltu jūras ziemeļu daļa |
| 07H. | ICES VIIh rajons – Ķeltu jūras dienvidu daļa |
| 07J. | ICES VIIj rajons – ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas (austrumu daļa) |
| 07K. | ICES VIIk rajons – ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas (rietumu daļa) |
| 08A. | ICES VIIIa rajons – Biskajas līcis (ziemeļu daļa) |
| 08B. | ICES VIIIb rajons – Biskajas līcis (centrālā daļa) |
| 08C. | ICES VIIIc rajons – Biskajas līcis (dienvidu daļa) |
| 08D. | ICES VIIId rajons – Biskajas līcis (atklāta jūra) |
| 08E. | ICES VIIIe rajons – Biskajas līcis (rietumu daļa) |
| 09A. | ICES IXa rajons – Portugāles ūdeņi (austrumu daļa) |
| 09B. | ICES IXb rajons – Portugāles ūdeņi (rietumu daļa) |
| 14A. | ICES XIVa rajons – ūdeņi uz ziemeļaustrumiem no Grenlandes |
| 14B. | ICES XIVb rajons – ūdeņi uz dienvidaustrumiem no Grenlandes |

02A.

ICES IIa rajons – Norvēģu jūra

02B.

ICES IIb rajons – Špicbergena un Lāču sala

03A.

ICES IIIa rajons – Skageraks un Kategats

03B.

ICES IIIb rajons – Zunda šaurums

03C.

ICES IIIc rajons – Belti

03D.

ICES IIId rajons – Baltijas jūra

04A.

ICES IVa rajons – Ziemeļjūras ziemeļu daļa

04B.

ICES IVb rajons – Ziemeļjūras centrālā daļa

04C.

ICES IVc rajons – Ziemeļjūras dienvidu daļa

05A.

ICES Va rajons – Īslandes slieksnis

05B.

ICES Vb1, Vb2 rajons – Fēru slieksnis

06A.

ICES VIa rajons – Skotijas ziemeļrietumu krasts un Ziemeļīrija

06B.

ICES VIb rajons – Rokala

07A.

ICES VIIa rajons – Īrijas jūra

07B.

ICES VIIb rajons – ūdeņi uz rietumiem no Īrijas

07C.

ICES VIIc rajons – Porkupīnas sēklis

07D.

ICES VIId rajons – Lamanša austrumu daļa

07E.

ICES VIIe rajons – Lamanša rietumu daļa

07F.

ICES VIIf rajons – Bristoles līcis

07G.

ICES VIIg rajons – Ķeltu jūras ziemeļu daļa

07H.

ICES VIIh rajons – Ķeltu jūras dienvidu daļa

07J.

ICES VIIj rajons – ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas (austrumu daļa)

07K.

ICES VIIk rajons – ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas (rietumu daļa)

08A.

ICES VIIIa rajons – Biskajas līcis (ziemeļu daļa)

08B.

ICES VIIIb rajons – Biskajas līcis (centrālā daļa)

08C.

ICES VIIIc rajons – Biskajas līcis (dienvidu daļa)

08D.

ICES VIIId rajons – Biskajas līcis (atklāta jūra)

08E.

ICES VIIIe rajons – Biskajas līcis (rietumu daļa)

09A.

ICES IXa rajons – Portugāles ūdeņi (austrumu daļa)

09B.

ICES IXb rajons – Portugāles ūdeņi (rietumu daļa)

14A.

ICES XIVa rajons – ūdeņi uz ziemeļaustrumiem no Grenlandes

14B.

ICES XIVb rajons – ūdeņi uz dienvidaustrumiem no Grenlandes

---

(1)  Zvejas reiss ir brauciens, kurš sākas, zvejot paredzējušajam kuģim ieejot zonā, kas plešas 200 jūras jūdzes no Kopienas dalībvalstu krastiem un kurā piemēro Kopienas zvejas noteikumus, un beidzas, kuģim izejot no šādas zonas.

(2)  o = obligāti dati.

(3)  f = fakultatīvi dati.

(4)  LT, LG: jānorāda kā decimāldaļskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(5)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(6)  LT, LG: jānorāda kā decimāldaļskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(7)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(8)  LT, LG: jānorāda kā decimāldaļskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(9)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(10)  LT, LG: jānorāda kā decimāldaļskaitlis ar 3 zīmēm aiz komata.

(11)  Fakultatīvi dati kuģiem, kurus novēro ar satelītuzraudzības sistēmas palīdzību.

(12)  Fakultatīvi dati saņēmējkuģim.

---

IV PIELIKUMS

NOTEIKUMI TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS GATAVOJAS ES ŪDEŅOS ZVEJOT PUTASU VAI MAKRELES

I   DAĻA

Noteikumi trešo valstu kuģiem, kas gatavojas ES ūdeņos zvejot putasu

| a) | Kuģi, uz kuriem jau ir nozveja, zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Vismaz četras stundas pirms ieiešanas ES ūdeņos kuģa kapteinis par to paziņo vienam no zvejas uzraudzības centriem:






  i) | Apvienotajā Karalistē (Edinburgā) uz e-pasta adresi ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai pa tālruni (+ 44 1312719700); vai |
| --- | --- | --- |

a)

Kuģi, uz kuriem jau ir nozveja, zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Vismaz četras stundas pirms ieiešanas ES ūdeņos kuģa kapteinis par to paziņo vienam no zvejas uzraudzības centriem:

i)

Apvienotajā Karalistē (Edinburgā) uz e-pasta adresi ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai pa tālruni (+ 44 1312719700); vai

| ii) | Īrijā (Holboulainā) uz e-pasta adresi nscstaff@eircom.net vai pa tālruni (+ 353 872365998). |
| --- | --- |

ii)

Īrijā (Holboulainā) uz e-pasta adresi nscstaff@eircom.net vai pa tālruni (+ 353 872365998).

Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kurā kapteinis paredzējis kuģa ieiešanu ES ūdeņos, kā arī apgabalu, kurā viņš nodomājis sākt zveju. Kuģis drīkst sākt zveju tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā līdz zvejas reisa beigām.

Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda kuģi inspekcijas veikšanai ostā.

| b) | Ja ES ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda. |
| --- | --- |

b)

Ja ES ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda.

| c) | Zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj ES ūdeņus vai ieiet ES ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.
  Kuģi atstāj ES ūdeņus tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem, šķērsojot:






  A. | ICES 48 E2. taisnstūri VIa zonā, |
| --- | --- | --- |

c)

Zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj ES ūdeņus vai ieiet ES ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.

Kuģi atstāj ES ūdeņus tikai pa vienu no šādiem kontrolmaršrutiem, šķērsojot:

A.

ICES 48 E2. taisnstūri VIa zonā,

| B. | ICES 46 E6. taisnstūri IVa zonā, |
| --- | --- |

B.

ICES 46 E6. taisnstūri IVa zonā,

| C. | ICES 48 E8., 49 E8. vai 50 E8. taisnstūri IVa zonā. |
| --- | --- |

C.

ICES 48 E8., 49 E8. vai 50 E8. taisnstūri IVa zonā.

Kuģa kapteinis vismaz četras stundas pirms ieiešanas kādā no iepriekš minētajiem kontrolmaršrutiem par to paziņo zvejas uzraudzības centram Edinburgā pa e-pastu vai tālruni, kas norādīti a) punkta i) apakšpunktā. Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolmaršrutu, kuru kuģis paredzējis izmantot.

Kontrolmaršruta apgabalu kuģis drīkst atstāt tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj ES ūdeņus.

Neatkarīgi no iespējamās jebkura veida inspekcijas, kuru veic jūrā, pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt, lai kapteinis uzrāda kuģi inspekcijas veikšanai Lervikas vai Skrabsteras ostā.

II   DAĻA

Noteikumi trešo valstu kuģiem, kas gatavojas ES ūdeņos zvejot makreles

| a) | Kuģi zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Šādi kuģi ES ūdeņos var ieiet, tikai šķērsojot vienu no šādiem kontrolapgabaliem: | ICES 48 E2. taisnstūri VIa rajonā, |
| --- | --- | --- |

a)

Kuģi zvejas reisu drīkst sākt tikai pēc tam, kad saņemta atļauja no kompetentās iestādes attiecīgajā piekrastes dalībvalstī. Šādi kuģi ES ūdeņos var ieiet, tikai šķērsojot vienu no šādiem kontrolapgabaliem:

ICES 48 E2. taisnstūri VIa rajonā,

| | ICES 50 F1. taisnstūri IVa rajonā, |
| --- | --- |

ICES 50 F1. taisnstūri IVa rajonā,

| | ICES 46 F1. taisnstūri IVa rajonā. |
| --- | --- |

ICES 46 F1. taisnstūri IVa rajonā.

Vismaz četras stundas pirms ieiešanas kādā no minētajiem kontrolapgabaliem un pirms ieiešanas ES ūdeņos kuģa kapteinis sazinās ar Apvienotās Karalistes zvejas uzraudzības centru (Edinburgā), izmantojot e-pasta adresi ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vai tālruni (+ 44 1312719700).

Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolapgabalu, šķērsojot kuru kuģis ienāks ES ūdeņos. Kuģis drīkst sākt zveju tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā līdz zvejas reisa beigām.

| b) | Ja ES ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda. |
| --- | --- |

b)

Ja ES ūdeņos ieiet kuģi, uz kuriem nozvejas nav, šiem kuģiem a) punkta prasības nav jāpilda.

| c) | Zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj ES ūdeņus vai ieiet ES ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.
  Kuģi ES ūdeņus var atstāt, tikai šķērsojot kādu no minētajiem kontrolapgabaliem.
  Pirms atstāt ES ūdeņus, kuģa kapteinis, izmantojot a) punktā norādīto e-pasta adresi vai tālruņa numuru, vismaz divas stundas iepriekš paziņo zvejas uzraudzības centram Edinburgā par kuģa ieiešanu kādā no minētajiem kontrolapgabaliem.
  Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolapgabalu, kuru kuģis paredzējis šķērsot. Kuģis drīkst atstāt kontrolapgabalu tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj ES ūdeņus. |
| --- | --- |

c)

Zvejas reisu uzskata par pabeigtu, kad kuģis atstāj ES ūdeņus vai ieiet ES ostā, kurā kuģa nozveja tiek pilnībā izkrauta.

Kuģi ES ūdeņus var atstāt, tikai šķērsojot kādu no minētajiem kontrolapgabaliem.

Pirms atstāt ES ūdeņus, kuģa kapteinis, izmantojot a) punktā norādīto e-pasta adresi vai tālruņa numuru, vismaz divas stundas iepriekš paziņo zvejas uzraudzības centram Edinburgā par kuģa ieiešanu kādā no minētajiem kontrolapgabaliem.

Paziņojumā norāda kuģa vārdu, starptautisko radio izsaukuma signālu un ostas burtus un ciparus (PLN), kopējo nozvejas daudzumu uz kuģa pa sugām un kontrolapgabalu, kuru kuģis paredzējis šķērsot. Kuģis drīkst atstāt kontrolapgabalu tikai pēc tam, kad saņemts apstiprinājums par minētā paziņojuma saņemšanu un norādījumi par to, vai kapteinim kuģis ir jāuzrāda inspekcijas veikšanai. Katram apstiprinājumam ir individuāls atļaujas numurs, kuru kapteinis glabā tik ilgi, līdz kuģis atstāj ES ūdeņus.

---

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 202/2010

(2010. gada 10. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 6/2003 par statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi, cik vien iespējams, izmantot Regulā (EK) Nr. 1172/98 minētos statistikas datus par kravu autopārvadājumiem, vienlaikus ievērojot atsevišķu datu ierakstu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi, cik vien iespējams, izmantot Regulā (EK) Nr. 1172/98 minētos statistikas datus par kravu autopārvadājumiem, vienlaikus ievērojot atsevišķu datu ierakstu konfidencialitāti.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 833/2007, ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 noteikto pārejas posmu (2) no 2008. gada tiek nodrošināti detalizēti dati par valsts un arī starptautisku kravu autopārvadājumu plūsmu izcelsmi un galamērķi. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 833/2007, ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 noteikto pārejas posmu (2) no 2008. gada tiek nodrošināti detalizēti dati par valsts un arī starptautisku kravu autopārvadājumu plūsmu izcelsmi un galamērķi.

| (3) | Valsts un starptautiskie dati par izcelsmi un galamērķi jāpadara pieejami dalībvalstīm, lai iegūtu pilnīgākus autopārvadājumu statistikas datus valstu līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Valsts un starptautiskie dati par izcelsmi un galamērķi jāpadara pieejami dalībvalstīm, lai iegūtu pilnīgākus autopārvadājumu statistikas datus valstu līmenī.

| (4) | Parasti pētniekiem un zinātniekiem zinātniskos nolūkos atbilstoši principam, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (3) par Eiropas statistiku, jābūt piekļuvei datiem, kuri Komisijai (Eurostat) nosūtīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1172/98. |
| --- | --- |

(4)

Parasti pētniekiem un zinātniekiem zinātniskos nolūkos atbilstoši principam, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (3) par Eiropas statistiku, jābūt piekļuvei datiem, kuri Komisijai (Eurostat) nosūtīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1172/98.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 6/2003 (4). |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 6/2003 (4).

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 6/2003 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 185, 17.7.2007., 9. lpp.

2

(3)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

3

(4)  OV L 1, 4.1.2003., 45. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

TO TABULU SARAKSTS, KAS PAREDZĒTAS IZPLATĪŠANAI

A.   Pastāvošo tabulu nepārtrauktība

Lai nodrošinātu nepārtrauktību, Komisija (Eurostat) var izplatīt esošās tabulas.

B.   Galvenās tabulas

Var izplatīt šādas tabulu kopas un to apakškopas:

| Tabula | Apraksts
  1. piezīme | Pārskata periods | Mērvienības
  2. piezīme | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | Darbību kopsavilkums pēc darbības veida un pārvadājumu veida | Gads, ceturksnis | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Transportlīdzekļa kilometri | 3. piezīme |
| B2 | Pārvadājumi pēc darbības veida | Gads, ceturksnis | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | 3. piezīme |
| B3 | Pārvadājumi pēc preču veida | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | |
| B4.1 | Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas valsts (kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs) | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | |
| B4.2 | Kā tabulai B4.1, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | |
| B4.3 | Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas valsts (ar dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts) | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | |
| B4.4 | Kā tabulai B4.3, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru | |
| B5.1 | Pārvadājumi pēc iekraušanas reģiona | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Pārvietojumi | 4. piezīme |
| B5.2 | Pārvadājumi pēc izkraušanas reģiona | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Pārvietojumi | 4. piezīme |
| B6.1 | Pārvadājumi pēc nobrauktā attāluma kategorijas | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B6.2 | Kā tabulai B6.1, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B7 | Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa asu konfigurācijas | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B8 | Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa vecuma | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B9 | Pārvadājumi pēc maksimālās pieļaujamās transportlīdzekļa masas | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B10 | Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa kravnesības | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B11 | Pārvadājumi pēc NACE nozares | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B12 | Transportlīdzekļu pārvietojumi ar kravu un bez tās | Gads | Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B13.1 | Tranzīta transportlīdzekļu pārvietojumi pēc tranzītvalsts, pēc tā, vai ar kravu vai tukši, un pēc maksimālās pieļaujamās transportlīdzekļa masas (kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs) | Gads, ceturksnis | 1 000 t
  Pārvietojumi | |
| B13.2 | Tranzīta transportlīdzekļu pārvietojumi pēc tranzītvalsts (ar dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts) | Gads | 1 000 t
  Pārvietojumi | |
| B14 | Bīstamu preču pārvadājumi pēc bīstamo preču veida | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B15 | Pārvadājumi pēc kravas veida | Gads | Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B16 | Pārvadājumi pēc kravas veida un nobrauktā attāluma kategorijas | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Milj. transportlīdzekļa kilometru
  Pārvietojumi | |
| B17 | Valsts pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona pārskatu sniedzošās valsts dalījumā | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Pārvietojumi | 5. piezīme |
| B18 | Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona, kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru
  Pārvietojumi | 6. piezīme |
| 1. piezīme. | Ja nav noteikts citādi, tabulās iekļauj dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts. |

Tabula

Apraksts

1. piezīme

Pārskata periods

Mērvienības

2. piezīme

Piezīmes

B1

Darbību kopsavilkums pēc darbības veida un pārvadājumu veida

Gads, ceturksnis

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Transportlīdzekļa kilometri

3. piezīme

B2

Pārvadājumi pēc darbības veida

Gads, ceturksnis

1 000 t

Milj. tonnkilometru

3. piezīme

B3

Pārvadājumi pēc preču veida

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

B4.1

Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas valsts (kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs)

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

B4.2

Kā tabulai B4.1, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

B4.3

Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas valsts (ar dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts)

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

B4.4

Kā tabulai B4.3, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

B5.1

Pārvadājumi pēc iekraušanas reģiona

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Pārvietojumi

4. piezīme

B5.2

Pārvadājumi pēc izkraušanas reģiona

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Pārvietojumi

4. piezīme

B6.1

Pārvadājumi pēc nobrauktā attāluma kategorijas

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B6.2

Kā tabulai B6.1, bet ar papildu dalījumu pēc preču veida

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B7

Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa asu konfigurācijas

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B8

Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa vecuma

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B9

Pārvadājumi pēc maksimālās pieļaujamās transportlīdzekļa masas

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B10

Pārvadājumi pēc transportlīdzekļa kravnesības

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B11

Pārvadājumi pēc NACE nozares

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B12

Transportlīdzekļu pārvietojumi ar kravu un bez tās

Gads

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B13.1

Tranzīta transportlīdzekļu pārvietojumi pēc tranzītvalsts, pēc tā, vai ar kravu vai tukši, un pēc maksimālās pieļaujamās transportlīdzekļa masas (kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs)

Gads, ceturksnis

1 000 t

Pārvietojumi

B13.2

Tranzīta transportlīdzekļu pārvietojumi pēc tranzītvalsts (ar dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts)

Gads

1 000 t

Pārvietojumi

B14

Bīstamu preču pārvadājumi pēc bīstamo preču veida

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B15

Pārvadājumi pēc kravas veida

Gads

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B16

Pārvadājumi pēc kravas veida un nobrauktā attāluma kategorijas

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Milj. transportlīdzekļa kilometru

Pārvietojumi

B17

Valsts pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona pārskatu sniedzošās valsts dalījumā

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Pārvietojumi

5. piezīme

B18

Starptautiskie pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona, kopā visās pārskatu sniedzošajās valstīs

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

Pārvietojumi

6. piezīme

1. piezīme.

Ja nav noteikts citādi, tabulās iekļauj dalījumu pēc pārskatu sniedzošās valsts.

| 2. piezīme. | Visām tabulām ir iekšēji aprēķinātas šādas mērvienības: | 1 000 t |
| --- | --- | --- |

2. piezīme.

Visām tabulām ir iekšēji aprēķinātas šādas mērvienības:

1 000 t

| | Milj. tonnkilometru |
| --- | --- |

Milj. tonnkilometru

| | Milj. transportlīdzekļa kilometru (ar kravu, bez tās) |
| --- | --- |

Milj. transportlīdzekļa kilometru (ar kravu, bez tās)

| | Pārvietojumi (ar kravu, bez tās) |
| --- | --- |

Pārvietojumi (ar kravu, bez tās)

| | Transportlīdzekļa ierakstu skaits, kas izmantoti, lai aprēķinātu tabulas aili. |
| --- | --- |

Transportlīdzekļa ierakstu skaits, kas izmantoti, lai aprēķinātu tabulas aili.

Šajā slejā iekļauj rādītājus, ko parasti piedāvās lietotājiem. Citus rādītājus un mērvienības var izplatīt, ja to pieprasījuši lietotāji.

Atbilstīgi lietotāju vajadzībām tabulu pamatā var būt ar braucienu saistīti mainīgie lielumi (informācija no A2 datu kopām) vai ar precēm saistītas darbības (informācija no A3 datu kopām) (sk. Regulu (EK) Nr. 1172/98). Tādēļ pārvietojumus atzīmē kā braucienu skaitu vai kā veikto pārvadājumu skaitu. Norāda tranzīta pārvietojumus.

| 3. piezīme. | Darbības veidus dala šādi:
  —   brauciens valstī: gan iekraušanas, gan izkraušanas vieta ir pārskatu sniedzošajā valstī,
  —   starptautisks brauciens: iekraušanas vai izkraušanas vieta vai abas ir valstīs, kas nav pārskatu sniedzošās valstis (= šādu četru kategoriju summa)
  (no kurām)
  —   pārvadājumi no pārskatu sniedzošās valsts (preces iekrautas pārskatu sniedzošajā valstī): brauciens sākas pārskatu sniedzošajā valstī, beidzas citur,
  —   pārvadājumi uz pārskatu sniedzošo valsti (preces izkrautas pārskatu sniedzošajā valstī): brauciens sākas citur, beidzas pārskatu sniedzošajā valstī,
  —   trešo valstu pārvadājumi: brauciens starp divām valstīm, kas nav pārskatu sniedzošās valstis,
  —   kabotāža: brauciens starp divām vietām, kas ir vienā valstī, kura nav pārskatu sniedzošā valsts. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Darbības veidus dala šādi:

—   brauciens valstī: gan iekraušanas, gan izkraušanas vieta ir pārskatu sniedzošajā valstī,

—   starptautisks brauciens: iekraušanas vai izkraušanas vieta vai abas ir valstīs, kas nav pārskatu sniedzošās valstis (= šādu četru kategoriju summa)

(no kurām)

—   pārvadājumi no pārskatu sniedzošās valsts (preces iekrautas pārskatu sniedzošajā valstī): brauciens sākas pārskatu sniedzošajā valstī, beidzas citur,

—   pārvadājumi uz pārskatu sniedzošo valsti (preces izkrautas pārskatu sniedzošajā valstī): brauciens sākas citur, beidzas pārskatu sniedzošajā valstī,

—   trešo valstu pārvadājumi: brauciens starp divām valstīm, kas nav pārskatu sniedzošās valstis,

—   kabotāža: brauciens starp divām vietām, kas ir vienā valstī, kura nav pārskatu sniedzošā valsts.

| 4. piezīme. | Datus iekraušanas vai izkraušanas reģiona dalījumā publicē NUTS-3 līmenī. |
| --- | --- |

4. piezīme.

Datus iekraušanas vai izkraušanas reģiona dalījumā publicē NUTS-3 līmenī.

| 5. piezīme. | Attiecībā uz valsts pārvadājumiem iekraušanas un izkraušanas vietas publicē NUTS-2 līmenī. |
| --- | --- |

5. piezīme.

Attiecībā uz valsts pārvadājumiem iekraušanas un izkraušanas vietas publicē NUTS-2 līmenī.

| 6. piezīme. | Attiecībā uz starptautiskiem pārvadājumiem iekraušanas un izkraušanas vietas publicē NUTS-1 līmenī. |
| --- | --- |

6. piezīme.

Attiecībā uz starptautiskiem pārvadājumiem iekraušanas un izkraušanas vietas publicē NUTS-1 līmenī.

C.   Kabotāžas tabulas

Lai sniegtu tādu informāciju par kabotāžu, kas ir līdzvērtīga tai, kura pieejama saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3118/93 (1), var izplatīt šādas tabulu kopas un to apakškopas:

| | Apraksts | Periods | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | Kabotāža, kuru veikuši pārvadātāji no katras pārskatu sniedzošās valsts, pārskatu sniedzošās valsts dalījumā | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru |
| C2 | Kabotāža, kuru veikuši pārvadātāji no visām pārskatu sniedzošajām valstīm, tās valsts dalījumā, kurā veic kabotāžu | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru |
| C3 | Kabotāža pārskatu sniedzošās valsts dalījumā un tās valsts dalījumā, kurā veic kabotāžu | Gads | 1 000 t
  Milj. tonnkilometru |

Apraksts

Periods

Mērvienība

C1

Kabotāža, kuru veikuši pārvadātāji no katras pārskatu sniedzošās valsts, pārskatu sniedzošās valsts dalījumā

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

C2

Kabotāža, kuru veikuši pārvadātāji no visām pārskatu sniedzošajām valstīm, tās valsts dalījumā, kurā veic kabotāžu

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

C3

Kabotāža pārskatu sniedzošās valsts dalījumā un tās valsts dalījumā, kurā veic kabotāžu

Gads

1 000 t

Milj. tonnkilometru

D.   Tabulas dalībvalstu valsts iestādēm

Lai to dalībvalstu valsts iestādēm, kuras nav pārskatu sniedzošās valstis, ļautu izveidot pilnīgu statistiku par autopārvadājumiem valsts teritorijā, var sniegt šādas kopsavilkuma datnes:

| | Apraksts | Periods | Kopsavilkuma mērogs
  7. piezīme | Mērvienības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D1.1 | Pārvadājumi valstu līmenī (braucieni ar kravu) | Gads | — | Pārskatu sniedzošā valsts |

Apraksts

Periods

Kopsavilkuma mērogs

7. piezīme

Mērvienības

D1.1

Pārvadājumi valstu līmenī (braucieni ar kravu)

Gads

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Iekraušanas valsts |
| --- | --- |

—

Iekraušanas valsts

| — | Izkraušanas valsts |
| --- | --- |

—

Izkraušanas valsts

| — | Preču veids |
| --- | --- |

—

Preču veids

| — | Pārvadājuma veids |
| --- | --- |

—

Pārvadājuma veids

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

| — | Attāluma kategorija |
| --- | --- |

—

Attāluma kategorija

| — | Asu konfigurācija |
| --- | --- |

—

Asu konfigurācija

Tonnas

Tonnkilometri

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D1.2

Bīstamu preču pārvadājumi valstu līmenī (braucieni ar kravu)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Iekraušanas valsts |
| --- | --- |

—

Iekraušanas valsts

| — | Izkraušanas valsts |
| --- | --- |

—

Izkraušanas valsts

| — | Bīstamās preces |
| --- | --- |

—

Bīstamās preces

| — | Pārvadājuma veids |
| --- | --- |

—

Pārvadājuma veids

Tonnas

Tonnkilometri

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D2

Pārvadājumi valstu līmenī (tukšbraucieni)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Izcelsmes valsts |
| --- | --- |

—

Izcelsmes valsts

| — | Galamērķa valsts |
| --- | --- |

—

Galamērķa valsts

| — | Pārvadājuma veids |
| --- | --- |

—

Pārvadājuma veids

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

| — | Attāluma kategorija |
| --- | --- |

—

Attāluma kategorija

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D3.1

Pārvadājumi reģionālā līmenī (braucieni ar kravu)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Iekraušanas reģions |
| --- | --- |

—

Iekraušanas reģions

| — | Izkraušanas reģions |
| --- | --- |

—

Izkraušanas reģions

| — | Asu konfigurācija |
| --- | --- |

—

Asu konfigurācija

| — | Kravas veids |
| --- | --- |

—

Kravas veids

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

Tonnas

Tonnkilometri

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D3.2

Pārvadājumi reģionālā līmenī (braucieni ar kravu)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Iekraušanas reģions |
| --- | --- |

—

Iekraušanas reģions

| — | Preču veids |
| --- | --- |

—

Preču veids

| — | Asu konfigurācija |
| --- | --- |

—

Asu konfigurācija

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

Tonnas

Tonnkilometri

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D3.3

Pārvadājumi reģionālā līmenī (braucieni ar kravu)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Izkraušanas reģions |
| --- | --- |

—

Izkraušanas reģions

| — | Preču veids |
| --- | --- |

—

Preču veids

| — | Asu konfigurācija |
| --- | --- |

—

Asu konfigurācija

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

Tonnas

Tonnkilometri

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D4

Pārvadājumi reģionālā līmenī (tukšbraucieni)

Gads

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Izcelsmes reģions |
| --- | --- |

—

Izcelsmes reģions

| — | Galamērķa reģions |
| --- | --- |

—

Galamērķa reģions

| — | Asu konfigurācija |
| --- | --- |

—

Asu konfigurācija

| — | Vecuma klase |
| --- | --- |

—

Vecuma klase

Transportlīdzekļa kilometri

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

D5

Tranzīta pārvadājumi (braucieni ar kravu un tukšbraucieni)

Gads

| — | Tranzītvalsts |
| --- | --- |

—

Tranzītvalsts

| — | Pārskatu sniedzošā valsts |
| --- | --- |

—

Pārskatu sniedzošā valsts

| — | Braucieni ar kravu/tukšbraucieni |
| --- | --- |

—

Braucieni ar kravu/tukšbraucieni

| — | Izcelsmes reģions |
| --- | --- |

—

Izcelsmes reģions

| — | Galamērķa reģions |
| --- | --- |

—

Galamērķa reģions

Tonnas

Pārvietojumi

Transportlīdzekļa ierakstu skaits

| 7. piezīme. | D tabulās izmantos šādas klasifikācijas:
  —   Pārvadājuma veids: pašu vajadzībām/komercpārvadājumi,
  —   Vecuma klase: trīs klases,
  —   Attāluma kategorija: četras kategorijas,
  —   Reģions: NUTS-3,
  —   Asu konfigurācija: kopsavilkums transportlīdzekļa veidu dalījumā (kravas transportlīdzeklis, posmains transportlīdzeklis un autovilciens).” |
| --- | --- |

7. piezīme.

D tabulās izmantos šādas klasifikācijas:

—   Pārvadājuma veids: pašu vajadzībām/komercpārvadājumi,

—   Vecuma klase: trīs klases,

—   Attāluma kategorija: četras kategorijas,

—   Reģions: NUTS-3,

—   Asu konfigurācija: kopsavilkums transportlīdzekļa veidu dalījumā (kravas transportlīdzeklis, posmains transportlīdzeklis un autovilciens).”

---

(1)  OV L 279, 12.11.1993., 1. lpp.

1

---

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/29

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 203/2010

(2010. gada 10. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Irpinia – Colline dell’Ufita (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Irpinia – Colline dell’Ufita ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Irpinia – Colline dell’Ufita ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 160, 14.7.2009., 19. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

ITĀLIJA

Irpinia – Colline dell’Ufita (ACVN)

---

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/31

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 204/2010

(2010. gada 10. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 11. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 64,0 |
| MA | 122,8 |
| TN | 159,4 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | EG | 227,8 |
| JO | 138,7 |
| MK | 134,1 |
| TR | 152,7 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | JO | 80,1 |
| MA | 173,5 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 113,5 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | CL | 52,4 |
| EG | 43,1 |
| IL | 52,9 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,7 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 74,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | CA | 74,2 |
| CN | 76,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 111,3 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,3 |
| CL | 120,6 |
| CN | 60,3 |
| US | 95,6 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 91,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

174,7

JO

64,0

MA

122,8

TN

159,4

TR

109,3

ZZ

126,0

0707 00 05

EG

227,8

JO

138,7

MK

134,1

TR

152,7

ZZ

163,3

0709 90 70

JO

80,1

MA

173,5

TR

86,8

ZZ

113,5

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

CL

52,4

EG

43,1

IL

52,9

MA

53,7

TN

52,7

TR

60,1

ZZ

52,5

0805 50 10

EG

76,3

IL

74,8

MA

65,7

TR

61,9

ZZ

69,7

0808 10 80

CA

74,2

CN

76,4

MK

24,7

US

111,3

UY

70,1

ZZ

71,3

0808 20 50

AR

86,3

CL

120,6

CN

60,3

US

95,6

ZA

93,7

ZZ

91,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/33

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 205/2010

(2010. gada 10. marts),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 199/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 199/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 11. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 60, 10.3.2010., 13. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 11. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 37,60 | 0,01 |
| 1701 11 90 (1) | 37,60 | 3,62 |
| 1701 12 10 (1) | 37,60 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,60 | 3,33 |
| 1701 91 00 (2) | 40,97 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

37,60

0,01

1701 11 90 (1)

37,60

3,62

1701 12 10 (1)

37,60

0,00

1701 12 90 (1)

37,60

3,33

1701 91 00 (2)

40,97

5,18

1701 99 10 (2)

40,97

2,05

1701 99 90 (2)

40,97

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 11.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 61/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 61/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 10. marts),

ar ko principā atzīst tās dokumentācijas pilnīgumu, kura iesniegta sīkākai izskatīšanai saistībā ar iespējamo fenpirazamīna iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1268)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/150/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK ir paredzēts pilnveidot to Eiropas Savienības aktīvo vielu sarakstu, kuras atļauts iekļaut augu aizsardzības līdzekļu sastāvā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK ir paredzēts pilnveidot to Eiropas Savienības aktīvo vielu sarakstu, kuras atļauts iekļaut augu aizsardzības līdzekļu sastāvā.

| (2) | Uzņēmums Sumitomo Chemical2009. gada 3. septembrī iesniedza Austrijas iestādēm dokumentāciju par aktīvo vielu fenpirazamīnu un pieteikumu par tās iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Sumitomo Chemical2009. gada 3. septembrī iesniedza Austrijas iestādēm dokumentāciju par aktīvo vielu fenpirazamīnu un pieteikumu par tās iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Austrijas iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par minēto aktīvo vielu šķietami atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju saistībā ar vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir konkrētā aktīvā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu dokumentācijas iesniedzējs pēc tam to nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm un nodeva Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai. |
| --- | --- |

(3)

Austrijas iestādes Komisijai norādīja, ka sākotnējā pārbaudē izskatītā dokumentācija par minēto aktīvo vielu šķietami atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju. Iesniegtā dokumentācija atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju saistībā ar vienu augu aizsardzības līdzekli, kura sastāvā ir konkrētā aktīvā viela. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu dokumentācijas iesniedzējs pēc tam to nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm un nodeva Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai.

| (4) | Ar šo lēmumu Eiropas Savienības līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju principā atzīst par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju un III pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur minēto aktīvo vielu. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Eiropas Savienības līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentāciju principā atzīst par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju un III pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz vismaz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur minēto aktīvo vielu.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dokumentācija, kas attiecas uz šā lēmuma pielikumā norādīto aktīvo vielu un ir iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai panāktu minētās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, principā atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju.

Dokumentācija atbilst arī tām prasībām attiecībā uz datiem un informāciju, kas noteiktas Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā saistībā ar vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur minēto aktīvo vielu, ņemot vērā ieteiktos izmantošanas veidus.

2. pants

Ziņotāja dalībvalsts rūpīgi pārbauda 1. pantā minēto dokumentāciju un iespējami drīz un ne vēlāk kā 2011. gada 31. maijā informē Komisiju par pārbaudes rezultātiem, kā arī sniedz ieteikumus par 1. pantā minētās aktīvās vielas iekļaušanu vai neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un ar to saistītajiem nosacījumiem.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

AKTĪVĀ VIELA, UZ KURU ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Pieteikuma datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Fenpirazamīns

  CIPAC Nr.: vēl nav piešķirts | Sumitomo Chemical | 3.9.2009. | AT |

Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma datums

Ziņotāja dalībvalsts

Fenpirazamīns

CIPAC Nr.: vēl nav piešķirts

Sumitomo Chemical

3.9.2009.

AT

---