# Eiropas Savienības L 365/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 365 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 21. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 365

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 21. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1909/2006 (2006. gada 18. decembris), ar kuru groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 2042/2000, ar ko Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1910/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam | 7 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1911/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu | 26 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1912/2006 (2006. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 50 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1913/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas | 52 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1914/2006 (2006. gada 20. decembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām | 64 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko turpina iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs | 76 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1916/2006 (2006. gada 18. decembris), ar kuru atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zivju produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, un paredz šo kvotu pārvaldību | 78 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1917/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem | 82 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1918/2006 (2006. gada 20. decembris) par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai | 84 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1909/2006 (2006. gada 18. decembris), ar kuru groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 2042/2000, ar ko Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1910/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam

7

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1911/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

26

Komisijas Regula (EK) Nr. 1912/2006 (2006. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

50

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1913/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas

euro

52

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1914/2006 (2006. gada 20. decembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

64

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko turpina iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs

76

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1916/2006 (2006. gada 18. decembris), ar kuru atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zivju produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, un paredz šo kvotu pārvaldību

78

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1917/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem

82

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1918/2006 (2006. gada 20. decembris) par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai

84

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 19. decembris) par ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības īpašā veicināšanas režīma piešķiršanu Salvadoras Republikai pēc 2007. gada 1. janvāra | 86 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 19. decembris) par ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības īpašā veicināšanas režīma piešķiršanu Salvadoras Republikai pēc 2007. gada 1. janvāra

86

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/979/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums ESPM/1/2006 (2006. gada 5. decembris) Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) vadītāja/policijas komisāra pilnvaru termiņa pagarināšanu | 87 |
| | * | 2006/980/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums EUPT/2/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās | 88 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

2006/979/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums ESPM/1/2006 (2006. gada 5. decembris) Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) vadītāja/policijas komisāra pilnvaru termiņa pagarināšanu

87

*

2006/980/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums EUPT/2/2006 (2006. gada 12. decembris), ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

EUPT

EUPT

88

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem

Paziņojums lasītājiem

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1909/2006

(2006. gada 18. decembris),

ar kuru groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 2042/2000, ar ko Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀS PROCEDŪRAS

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (2) Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu (“TKS”) importam uzlika galīgu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (2) Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu (“TKS”) importam uzlika galīgu antidempinga maksājumu.

| (2) | Padome 2000. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000 (3) apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kurus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam uzlika ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (ar grozījumiem). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000 (3) apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kurus atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam uzlika ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (ar grozījumiem).

| (3) | Padome Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 3. punkta e) apakšpunktā īpaši izslēdza no antidempinga maksājuma piemērošanas jomas kameru sistēmas, kas iekļautas minētās regulas pielikumā (“pielikums”) un kas ir augstākās klases profesionālo kameru sistēmas, uz kurām attiecas minētās regulas 1. panta 2. punkta ražojuma definīcija, bet kuras nevar uzskatīt par televīzijas kameru sistēmām. |
| --- | --- |

(3)

Padome Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 3. punkta e) apakšpunktā īpaši izslēdza no antidempinga maksājuma piemērošanas jomas kameru sistēmas, kas iekļautas minētās regulas pielikumā (“pielikums”) un kas ir augstākās klases profesionālo kameru sistēmas, uz kurām attiecas minētās regulas 1. panta 2. punkta ražojuma definīcija, bet kuras nevar uzskatīt par televīzijas kameru sistēmām.

| (4) | Komisija ar 2005. gada 29. septembra paziņojumu (4) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam uzsāka Regulas (EK) Nr. 2042/2000, ar kuru uzlika spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz Japānas izcelsmes TKS importu, pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ar 2005. gada 29. septembra paziņojumu (4) atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam uzsāka Regulas (EK) Nr. 2042/2000, ar kuru uzlika spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz Japānas izcelsmes TKS importu, pārskatīšanu.

| (5) | Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu Komisija ar 2006. gada 18. maija paziņojumu uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Japānas izcelsmes kameru sistēmu importu. Tā kā šīs procedūras aptverto ražojumu klāstā ietilpst ražojumi, uz kuriem attiecas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000, Komisija ar 2006. gada 18. maija paziņojumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu turklāt uzsāka spēkā esošo pasākumu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu Komisija ar 2006. gada 18. maija paziņojumu uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Japānas izcelsmes kameru sistēmu importu. Tā kā šīs procedūras aptverto ražojumu klāstā ietilpst ražojumi, uz kuriem attiecas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000, Komisija ar 2006. gada 18. maija paziņojumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu turklāt uzsāka spēkā esošo pasākumu pārskatīšanu.

B.   IZMEKLĒŠANA SAISTĪBĀ AR JAUNIEM PROFESIONĀLO KAMERU SISTĒMU MODEĻIEM

1.   Procedūra

| (6) | Viens Japānas ražotājs eksportētājs, proti, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (“Hitachi”), informēja Komisiju, ka tas plāno ieviest Kopienas tirgū jaunu profesionālo kameru sistēmu modeli, un lūdza Komisiju iekļaut šo profesionālo kameru sistēmu jauno modeli Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumā un attiecīgi atbrīvot to no antidempinga maksājumu piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(6)

Viens Japānas ražotājs eksportētājs, proti, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (“Hitachi”), informēja Komisiju, ka tas plāno ieviest Kopienas tirgū jaunu profesionālo kameru sistēmu modeli, un lūdza Komisiju iekļaut šo profesionālo kameru sistēmu jauno modeli Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumā un attiecīgi atbrīvot to no antidempinga maksājumu piemērošanas jomas.

| (7) | Komisija par to attiecīgi informēja Kopienas ražošanas nozari un uzsāka izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai uz attiecīgajiem ražojumiem attiecas antidempinga maksājumi un vai būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 2042/2000 rezultatīvā daļa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija par to attiecīgi informēja Kopienas ražošanas nozari un uzsāka izmeklēšanu, lai noskaidrotu, vai uz attiecīgajiem ražojumiem attiecas antidempinga maksājumi un vai būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 2042/2000 rezultatīvā daļa.

2.   Pārbaudāmais modelis

| (8) | Iesniegtais pieprasījums saņemt atbrīvojumu attiecas uz šādu kameru sistēmu modeli, kuram pievienota attiecīgā tehniskā informācija:

  Hitachi:







  — | kameras galva V-35W. |
| --- | --- | --- |

(8)

Iesniegtais pieprasījums saņemt atbrīvojumu attiecas uz šādu kameru sistēmu modeli, kuram pievienota attiecīgā tehniskā informācija:

Hitachi:

—

kameras galva V-35W.

Šis modelis ir kameras galvas V-35, kurai jau piešķirts atbrīvojums, nākamais modelis.

3.   Konstatējumi

| (9) | Kameras galva V-35W atbilst ražojuma aprakstam Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Turklāt, tāpat kā iepriekšējais modelis, tas lielākoties tiek izmantots profesionālajā vidē un netiek pārdots EK tirgū ar atbilstīgo trīsdzīslu (triax) sistēmu vai adapteri. |
| --- | --- |

(9)

Kameras galva V-35W atbilst ražojuma aprakstam Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā. Turklāt, tāpat kā iepriekšējais modelis, tas lielākoties tiek izmantots profesionālajā vidē un netiek pārdots EK tirgū ar atbilstīgo trīsdzīslu (triax) sistēmu vai adapteri.

| (10) | Tāpēc uzskata, ka šis modelis Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 3. punkta e) apakšpunkta nozīmē ir profesionālā kameru sistēma. Tāpēc šis modelis būtu jāizslēdz no spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanas jomas un jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc uzskata, ka šis modelis Regulas (EK) Nr. 2042/2000 1. panta 3. punkta e) apakšpunkta nozīmē ir profesionālā kameru sistēma. Tāpēc šis modelis būtu jāizslēdz no spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošanas jomas un jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumā.

| (11) | Saskaņā ar Kopienas iestāžu praksi jaunais modelis būtu jāatbrīvo no antidempinga maksājuma no dienas, kad Komisijas dienesti saņēmuši attiecīgo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu. Tādēļ visi šādas kameras importi, kas importēti 2006. gada 11. aprīlī vai pēc minētā datuma, būtu jāatbrīvo no galīgā antidempinga maksājuma:

  Hitachi:







  — | kameras galva V-35W. |
| --- | --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Kopienas iestāžu praksi jaunais modelis būtu jāatbrīvo no antidempinga maksājuma no dienas, kad Komisijas dienesti saņēmuši attiecīgo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu. Tādēļ visi šādas kameras importi, kas importēti 2006. gada 11. aprīlī vai pēc minētā datuma, būtu jāatbrīvo no galīgā antidempinga maksājuma:

Hitachi:

—

kameras galva V-35W.

4.   Ieinteresēto personu informēšana un secinājumi

| (12) | Komisija paziņoja Kopienas ražošanas nozarei un attiecīgās TKS ražotājam eksportētājam savus konstatējumus un deva tiem iespēju izteikt viedokli. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret Kopienas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisija paziņoja Kopienas ražošanas nozarei un attiecīgās TKS ražotājam eksportētājam savus konstatējumus un deva tiem iespēju izteikt viedokli. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret Kopienas konstatējumiem.

| (13) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek ierosināts attiecīgi grozīt Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumu, |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek ierosināts attiecīgi grozīt Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2042/2000 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro turpmāk minētā modeļa importam, kuru ražojuši un uz Kopienu eksportējuši šādi ražotāji eksportētāji:

Hitachi (no 2006. gada 11. aprīļa)

| — | kameras galva V-35W. |
| --- | --- |

—

kameras galva V-35W.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-E. ENESTAM

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 111, 30.4.1994., 106. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1754/2004 (OV L 313, 12.10.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 244, 29.9.2000., 38. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 913/2006 (OV L 169, 22.6.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV C 239, 29.9.2005., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Profesionālās kameru sistēmas, kas nav televīzijas kameru sistēmas (apraides kameru sistēmas) un kas ir atbrīvotas no antidempinga pasākumiem

| Uzņēmuma nosaukums | Kameru galvas | Skatu meklētājs | Kameras vadības ierīce | Darbības vadības ierīce | Galvenā vadības ierīce | Kameru adapteri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Uzņēmuma nosaukums

Kameru galvas

Skatu meklētājs

Kameras vadības ierīce

Darbības vadības ierīce

Galvenā vadības ierīce

Kameru adapteri

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Dēvēta arī par galveno uzstādīšanas ierīci (GUI) vai galveno vadības paneli (GVP).

1

(2)  Modeļi, uz ko pasākumi neattiecas ar nosacījumu, ka atbilstīgā trīsdzīslu sistēma vai trīsdzīslu adapteris netiek pārdots EK tirgū.”

2

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/7

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1910/2006

(2006. gada 19. decembris),

ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju iesniegusi Komisija,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu (“TKS”) importam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu (“TKS”) importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

| (2) | Padome 2000. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000 (3) apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kas tika piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 2042/2000 (3) apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kas tika piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 1015/94 atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšana”).

1.2.   Pārskatīšanas lūgums

| (3) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo Japānas izcelsmes TKS piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2005. gada 28. jūnijā saņēma lūgumu pārskatīt šos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo Japānas izcelsmes TKS piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2005. gada 28. jūnijā saņēma lūgumu pārskatīt šos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (4) | Šo lūgumu iesniedza Grass Valley Nederland BV – Kopienas ražotājs, kas saražo vairāk nekā 60 % no kopējā Kopienā saražotā TKS daudzuma (“pieteikuma iesniedzējs”). Grass Valley ir uzņēmums, kas radies, Thomson Multimedia (Thomson Broadcast Systems īpašniekam) nopērkot Philips Digital Video Systems. Lūgums par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu beigšanos tika pamatots tādējādi, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Šo lūgumu iesniedza Grass Valley Nederland BV – Kopienas ražotājs, kas saražo vairāk nekā 60 % no kopējā Kopienā saražotā TKS daudzuma (“pieteikuma iesniedzējs”). Grass Valley ir uzņēmums, kas radies, Thomson Multimedia (Thomson Broadcast Systems īpašniekam) nopērkot Philips Digital Video Systems. Lūgums par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu beigšanos tika pamatots tādējādi, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (5) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu sakarā ar pasākumu beigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Komisija uzsāka pārskatīšanu 2005. gada 29. septembrī (5). |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu sakarā ar pasākumu beigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Komisija uzsāka pārskatīšanu 2005. gada 29. septembrī (5).

1.3.   Paralēla izmeklēšana

| (6) | Komisija 2006. gada 18. maijā uzsāka jaunu antidempinga procedūru saistībā ar dažu Japānas izcelsmes kameru sistēmu importu un Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu (6). Jaunā antidempinga procedūra aptver televīzijas kameru sistēmas, uz kurām attiecas 2. apsvērumā minētie spēkā esošie pasākumi. Ja tiktu noteikts, ka dažām Japānas izcelsmes kameru sistēmām pasākumi jāpiemēro un tādējādi tie aptvertu televīzijas kameru sistēmas, kurām piemēro šajā regulā noteiktos pasākumus, ar šo regulu noteikto pasākumu piemērošana vairs nebūtu lietderīga un tā attiecīgi būtu jāgroza vai jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2006. gada 18. maijā uzsāka jaunu antidempinga procedūru saistībā ar dažu Japānas izcelsmes kameru sistēmu importu un Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu importam piemērojamo antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu (6). Jaunā antidempinga procedūra aptver televīzijas kameru sistēmas, uz kurām attiecas 2. apsvērumā minētie spēkā esošie pasākumi. Ja tiktu noteikts, ka dažām Japānas izcelsmes kameru sistēmām pasākumi jāpiemēro un tādējādi tie aptvertu televīzijas kameru sistēmas, kurām piemēro šajā regulā noteiktos pasākumus, ar šo regulu noteikto pasākumu piemērošana vairs nebūtu lietderīga un tā attiecīgi būtu jāgroza vai jāatceļ.

1.4.   Pašreizējā izmeklēšana

1.4.1.   Procedūra

| (7) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, lietotājus/importētājus, tai zināmos iesaistītos izejmateriālu ražotājus un eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjus par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, lietotājus/importētājus, tai zināmos iesaistītos izejmateriālu ražotājus un eksportētājvalstu un Kopienas ražotāju pārstāvjus par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.

| (8) | Kopienas ražotājam, kas iesniedza pieteikumu, diviem citiem zināmiem Kopienas ražotājiem, divdesmit pieciem lietotājiem, deviņiem izejmateriālu ražotājiem un pieciem zināmiem ražotājiem eksportētājiem Japānā tika nosūtītas anketas. Atbildes tika saņemtas no viena Kopienas ražotāja, viena Japānas ražotāja eksportētāja un ar to saistīta uzņēmuma Kopienā, četriem lietotājiem/importētājiem un viena izejmateriālu piegādātāja. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas ražotājam, kas iesniedza pieteikumu, diviem citiem zināmiem Kopienas ražotājiem, divdesmit pieciem lietotājiem, deviņiem izejmateriālu ražotājiem un pieciem zināmiem ražotājiem eksportētājiem Japānā tika nosūtītas anketas. Atbildes tika saņemtas no viena Kopienas ražotāja, viena Japānas ražotāja eksportētāja un ar to saistīta uzņēmuma Kopienā, četriem lietotājiem/importētājiem un viena izejmateriālu piegādātāja.

| (9) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās: | Kopienas ražotājs:






  — | Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nīderlande); |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:

Kopienas ražotājs:

—

Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nīderlande);

| | citi Kopienas ražotāji:






  — | Ikegami Electronics (Europe) GmbH – AK filiāle, Sunbury on Thames (Apvienotā Karaliste); |
| --- | --- | --- |

citi Kopienas ražotāji:

—

Ikegami Electronics (Europe) GmbH – AK filiāle, Sunbury on Thames (Apvienotā Karaliste);

| | ražotājs eksportētājvalstī:






  — | Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo. |
| --- | --- | --- |

ražotājs eksportētājvalstī:

—

Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.

| (10) | Analīzē pievērsās galvenokārt standarta izšķirtspējas (SD) TKS, jo lielākā daļa ražojumu, kam piemēro pasākumus, ir SD TKS. Jāatzīmē arī, ka augstas izšķirtspējas (HD) TKS, kam ir līdzīgs sniegums un kvalitāte kā SD TKS ar S/N attiecību 62 dB (kamdēļ tām piemēro pašreizējos pasākumus), var nodrošināt S/N attiecību zem 55 dB, tādēļ tām pasākumus nepiemēro. To apstiprināja arī Kopienas ražošanas nozare. Kāda ieinteresētā persona, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, lūdza šajā pārskatīšanā izmantoto ražojuma definīciju pieskaņot tai, kāda ir 6. apsvērumā minētajā jaunajā izmeklēšanā. Tomēr pašreizējā pārskatīšanā nevar mainīt ražojuma definīciju; tās mērķis ir tikai noteikt, vai spēkā esošie pasākumi jāsaglabā vai jāatceļ. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(10)

Analīzē pievērsās galvenokārt standarta izšķirtspējas (SD) TKS, jo lielākā daļa ražojumu, kam piemēro pasākumus, ir SD TKS. Jāatzīmē arī, ka augstas izšķirtspējas (HD) TKS, kam ir līdzīgs sniegums un kvalitāte kā SD TKS ar S/N attiecību 62 dB (kamdēļ tām piemēro pašreizējos pasākumus), var nodrošināt S/N attiecību zem 55 dB, tādēļ tām pasākumus nepiemēro. To apstiprināja arī Kopienas ražošanas nozare. Kāda ieinteresētā persona, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, lūdza šajā pārskatīšanā izmantoto ražojuma definīciju pieskaņot tai, kāda ir 6. apsvērumā minētajā jaunajā izmeklēšanā. Tomēr pašreizējā pārskatīšanā nevar mainīt ražojuma definīciju; tās mērķis ir tikai noteikt, vai spēkā esošie pasākumi jāsaglabā vai jāatceļ. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

1.4.2.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atsākšanās iespējamību notika laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču izpēte, lai varētu novērtēt dempinga un kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais laikposms”, “kaitējuma izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atsākšanās iespējamību notika laikposmā no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču izpēte, lai varētu novērtēt dempinga un kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais laikposms”, “kaitējuma izmeklēšanas periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējās izmeklēšanās, kuru rezultātā tiek piemēroti pašreiz spēkā esošie pasākumi, t.i., televīzijas kameru sistēmas. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējās izmeklēšanās, kuru rezultātā tiek piemēroti pašreiz spēkā esošie pasākumi, t.i., televīzijas kameru sistēmas.

| (13) | Kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1015/94, TKS var sastāvēt no šādu detaļu kombinācijas, kuras importē kopā vai atsevišķi:






  a) | kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses ierīces uztvērējierīces) ar vairāk nekā 400 000 pikseļiem katram, ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai vairāk; vai nu vienā gabalā ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi; |
| --- | --- | --- |

(13)

Kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1015/94, TKS var sastāvēt no šādu detaļu kombinācijas, kuras importē kopā vai atsevišķi:

a)

kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses ierīces uztvērējierīces) ar vairāk nekā 400 000 pikseļiem katram, ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai vairāk; vai nu vienā gabalā ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi;

| b) | skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk); |
| --- | --- |

b)

skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk);

| c) | bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu; |
| --- | --- |

c)

bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu;

| d) | atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai); |
| --- | --- |

d)

atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai);

| e) | galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku tālvadības kameru pārskatīšanai un regulēšanai. |
| --- | --- |

e)

galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku tālvadības kameru pārskatīšanai un regulēšanai.

| (14) | Ražojumus, uz ko attiecas šī pārskatīšana, pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 un ex 8528 21 90. |
| --- | --- |

(14)

Ražojumus, uz ko attiecas šī pārskatīšana, pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 un ex 8528 21 90.

| (15) | Ražojumi, uz kuriem šī pārskatīšana neattiecas, ir šādi:






  a) | lēcas; |
| --- | --- | --- |

(15)

Ražojumi, uz kuriem šī pārskatīšana neattiecas, ir šādi:

a)

lēcas;

| b) | videokasešu magnetofoni; |
| --- | --- |

b)

videokasešu magnetofoni;

| c) | kameru galvas ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā; |
| --- | --- |

c)

kameru galvas ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā;

| d) | profesionālās kameru sistēmas, ko nevar izmantot apraidei; |
| --- | --- |

d)

profesionālās kameru sistēmas, ko nevar izmantot apraidei;

| e) | profesionālās kameru sistēmas, kas minētas pielikumā. |
| --- | --- |

e)

profesionālās kameru sistēmas, kas minētas pielikumā.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (16) | Kā jau secināts 1. un 2. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās, pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam, kuru ražo Japānas ražotāji eksportētāji un pārdod Japānas tirgū un Kopienā, un ražojumam, kuru ražo un Kopienas tirgū pārdod pieteikuma iesniedzējs Kopienas ražotājs, izmanto to pašu pamattehnoloģiju, un abi atbilst pasaulē piemērojamiem rūpniecības standartiem. Šie ražojumi arī ir vienādi izmantojami, tiem attiecīgi ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības, tie ir savstarpēji maināmi un konkurējoši. Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Kā jau secināts 1. un 2. apsvērumā minētajās iepriekšējās izmeklēšanās, pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam, kuru ražo Japānas ražotāji eksportētāji un pārdod Japānas tirgū un Kopienā, un ražojumam, kuru ražo un Kopienas tirgū pārdod pieteikuma iesniedzējs Kopienas ražotājs, izmanto to pašu pamattehnoloģiju, un abi atbilst pasaulē piemērojamiem rūpniecības standartiem. Šie ražojumi arī ir vienādi izmantojami, tiem attiecīgi ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības, tie ir savstarpēji maināmi un konkurējoši. Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Sākotnējas piezīmes

| (17) | Tāpat kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā arī šajā procedūrā Japānas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija īpaši zems. Sadarbojās tikai viens no pieciem ražotājiem. Neviens no atlikušajiem Komisijai zināmajiem četriem ražotājiem neiesniedza atbildi uz anketas jautājumiem, lai gan saskaņā ar zināmo informāciju un jo īpaši saskaņā ar datu bāzi, ko Komisija uztur atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam (“14. panta 6. punkta datu bāze”), vismaz trīs no tiem izmeklēšanas periodā visticamāk eksportēja TKS uz Kopienu. |
| --- | --- |

(17)

Tāpat kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā arī šajā procedūrā Japānas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija īpaši zems. Sadarbojās tikai viens no pieciem ražotājiem. Neviens no atlikušajiem Komisijai zināmajiem četriem ražotājiem neiesniedza atbildi uz anketas jautājumiem, lai gan saskaņā ar zināmo informāciju un jo īpaši saskaņā ar datu bāzi, ko Komisija uztur atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam (“14. panta 6. punkta datu bāze”), vismaz trīs no tiem izmeklēšanas periodā visticamāk eksportēja TKS uz Kopienu.

| (18) | Sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, kurš tomēr attiecīgo ražojumu uz Kopienu neeksportēja. Sakarā ar zemo sadarbības līmeni tieši no ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams iegūt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importu Kopienā izmeklēšanas periodā. Turklāt, kā jau tika atklāts iepriekš, Statistikas birojā pieejamā statistiskā informācija izrādījās neuzticama, jo ar KN kodiem, ar kuriem attiecīgo ražojumu klasificē, reģistrēts arī citu produktu imports, ko nav iespējams nodalīt atsevišķi. Tādēļ arī Statistikas biroja informāciju nevarēja ņemt vērā, lai noteiktu, vai no Japānas ir importētas TKS un kādā daudzumā, un par kādu vērtību. Šādos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus, t.i., informāciju 14. panta 6. punkta datu bāzē un lūgumu uzsākt pārskatīšanu. Pamatojoties uz to, vislabāk bija iespējams novērtēt izmeklēšanas periodā Kopienā importēto Japānas izcelsmes TKS daudzumu un vērtību. |
| --- | --- |

(18)

Sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, kurš tomēr attiecīgo ražojumu uz Kopienu neeksportēja. Sakarā ar zemo sadarbības līmeni tieši no ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams iegūt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importu Kopienā izmeklēšanas periodā. Turklāt, kā jau tika atklāts iepriekš, Statistikas birojā pieejamā statistiskā informācija izrādījās neuzticama, jo ar KN kodiem, ar kuriem attiecīgo ražojumu klasificē, reģistrēts arī citu produktu imports, ko nav iespējams nodalīt atsevišķi. Tādēļ arī Statistikas biroja informāciju nevarēja ņemt vērā, lai noteiktu, vai no Japānas ir importētas TKS un kādā daudzumā, un par kādu vērtību. Šādos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus, t.i., informāciju 14. panta 6. punkta datu bāzē un lūgumu uzsākt pārskatīšanu. Pamatojoties uz to, vislabāk bija iespējams novērtēt izmeklēšanas periodā Kopienā importēto Japānas izcelsmes TKS daudzumu un vērtību.

3.2.   Importa dempings izmeklēšanas periodā

| (19) | Ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju nepietiekamo sadarbību/nesadarbošanos un to, ka vienīgais Japānas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā uz Kopienu neeksportēja, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija informāciju par dempinga turpināšanos meklēja citur un jo īpaši pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā un 14. panta 6. punkta datu bāzē. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju nepietiekamo sadarbību/nesadarbošanos un to, ka vienīgais Japānas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā uz Kopienu neeksportēja, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija informāciju par dempinga turpināšanos meklēja citur un jo īpaši pieteikuma iesniedzēja sniegtajā informācijā un 14. panta 6. punkta datu bāzē.

| (20) | Informācija 14. panta 6. punkta datu bāzē liecina, ka izmeklēšanas periodā noticis ievērojams attiecīgā ražojuma imports – jo īpaši, importētas apmēram 10 televīzijas kameru galvas (TKG), kas ir sistēmas būtiska un visvērtīgākā sastāvdaļa. Jāatgādina, ka, ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Kopienu, attiecīgajam ražojumam nebija iespējams veikt oficiālu dempinga aprēķinu. |
| --- | --- |

(20)

Informācija 14. panta 6. punkta datu bāzē liecina, ka izmeklēšanas periodā noticis ievērojams attiecīgā ražojuma imports – jo īpaši, importētas apmēram 10 televīzijas kameru galvas (TKG), kas ir sistēmas būtiska un visvērtīgākā sastāvdaļa. Jāatgādina, ka, ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Kopienu, attiecīgajam ražojumam nebija iespējams veikt oficiālu dempinga aprēķinu.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Komisijai bija jāizmanto pieejamā informācija, t.i., pieteikuma iesniedzēja lūgumā sniegtie pierādījumi, kas liecināja, ka dempinga līmenis diviem attiecīgā ražojuma modeļiem pēc nodokļu nomaksas ir ievērojams, vienam modelim pārsniedzot 10%. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, Komisijai bija jāizmanto pieejamā informācija, t.i., pieteikuma iesniedzēja lūgumā sniegtie pierādījumi, kas liecināja, ka dempinga līmenis diviem attiecīgā ražojuma modeļiem pēc nodokļu nomaksas ir ievērojams, vienam modelim pārsniedzot 10%.

| (22) | Tādējādi no pieejamajiem pierādījumiem jāsecina – pastāv iespējamība, ka Japānas ražotāji eksportētāji dempingu turpinās. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi no pieejamajiem pierādījumiem jāsecina – pastāv iespējamība, ka Japānas ražotāji eksportētāji dempingu turpinās.

3.3.   Importa attīstība, atceļot aizsardzības pasākumus

3.3.1.   Sākotnējas piezīmes

| (23) | TKS ražotāji visā pasaulē atrodas tikai Japānā un ES. Tādēļ visā pasaulē pārdotie ražojumi nāk tikai no šiem ražotājiem. Ir zināmi vismaz divi Kopienas ražotāji, no kuriem viens ir saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem, kas ražo Kopienas tirgum. Ir zināmi pieci Japānas ražotāji eksportētāji, kas ražo pārdošanai visā pasaulē. |
| --- | --- |

(23)

TKS ražotāji visā pasaulē atrodas tikai Japānā un ES. Tādēļ visā pasaulē pārdotie ražojumi nāk tikai no šiem ražotājiem. Ir zināmi vismaz divi Kopienas ražotāji, no kuriem viens ir saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem, kas ražo Kopienas tirgum. Ir zināmi pieci Japānas ražotāji eksportētāji, kas ražo pārdošanai visā pasaulē.

| (24) | Jāatgādina, ka pasākumi ir spēkā kopš 1994. gada. Turklāt 1999. gadā Komisija secināja, ka ražotāji eksportētāji pielāgojas pasākumu ietekmei, un tādēļ nolēma palielināt attiecīgo ražotāju eksportētāju antidempinga maksājumus līdz ievērojamam līmenim (līdz pat 200,3 %). Visbeidzot, 2000. gadā veiktajā pārskatīšanā sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanos tika secināts, ka pasākumi jāturpina vēl piecus gadus, ņemot vērā dempinga un kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību. |
| --- | --- |

(24)

Jāatgādina, ka pasākumi ir spēkā kopš 1994. gada. Turklāt 1999. gadā Komisija secināja, ka ražotāji eksportētāji pielāgojas pasākumu ietekmei, un tādēļ nolēma palielināt attiecīgo ražotāju eksportētāju antidempinga maksājumus līdz ievērojamam līmenim (līdz pat 200,3 %). Visbeidzot, 2000. gadā veiktajā pārskatīšanā sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanos tika secināts, ka pasākumi jāturpina vēl piecus gadus, ņemot vērā dempinga un kaitējuma turpināšanās un atsākšanās iespējamību.

3.3.2.   Saistība starp cenām Kopienā un eksportētājvalstī

| (25) | Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, vienīgie informācijas avoti par attiecīgā ražojuma cenām Japānā bija vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, (Ikegami), pārdošanas dati, no pieteikuma iesniedzēja gūtā informācija un informācija lūgumā uzsākt šo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, vienīgie informācijas avoti par attiecīgā ražojuma cenām Japānā bija vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, (Ikegami), pārdošanas dati, no pieteikuma iesniedzēja gūtā informācija un informācija lūgumā uzsākt šo izmeklēšanu.

| (26) | Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, galvenā un visvērtīgākā televīzijas kameru sistēmu daļa pēc tās vērtības ir TKG, tamdēļ tika uzskatīts par lietderīgu novērtēt saistību starp cenām Japānā un Kopienā uz šāda pamata. |
| --- | --- |

(26)

Kā minēts iepriekš 20. apsvērumā, galvenā un visvērtīgākā televīzijas kameru sistēmu daļa pēc tās vērtības ir TKG, tamdēļ tika uzskatīts par lietderīgu novērtēt saistību starp cenām Japānā un Kopienā uz šāda pamata.

| (27) | Ņemot vērā informāciju lūgumā un pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju, jāsecina, ka Kopienas ražotāju noteiktās cenas Kopienā ir augstākas nekā cenas, kas dominē Japānas iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā informāciju lūgumā un pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju, jāsecina, ka Kopienas ražotāju noteiktās cenas Kopienā ir augstākas nekā cenas, kas dominē Japānas iekšējā tirgū.

| (28) | Tomēr, kā iepriekš minēts, neraugoties uz to, Japānas uzņēmumi ir gatavi nekavējoties eksportēt uz Kopienu par cenām bez antidempinga maksājuma, kas ir ievērojami zemākas nekā cenas Kopienā un Japānas iekšējā tirgū. Tas pats attiecas uz šo uzņēmumu eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr, kā iepriekš minēts, neraugoties uz to, Japānas uzņēmumi ir gatavi nekavējoties eksportēt uz Kopienu par cenām bez antidempinga maksājuma, kas ir ievērojami zemākas nekā cenas Kopienā un Japānas iekšējā tirgū. Tas pats attiecas uz šo uzņēmumu eksportu uz trešām valstīm.

| (29) | Tādēļ ir sagaidāms, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā Kopienā visticamāk nonāktu imports par pārliecinošām dempinga cenām, kas būtu zemākas nekā Kopienas cenas, jo nav iemesla uzskatīt, ka Japānas ražotāji eksportētāji tādā gadījumā mainītu savu cenu stratēģiju. Turklāt augstais cenu līmenis Kopienas tirgū arī ir stimuls Japānas ražotājiem eksportētājiem pārcelt daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem uz ES. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ ir sagaidāms, ka pasākumu izbeigšanās gadījumā Kopienā visticamāk nonāktu imports par pārliecinošām dempinga cenām, kas būtu zemākas nekā Kopienas cenas, jo nav iemesla uzskatīt, ka Japānas ražotāji eksportētāji tādā gadījumā mainītu savu cenu stratēģiju. Turklāt augstais cenu līmenis Kopienas tirgū arī ir stimuls Japānas ražotājiem eksportētājiem pārcelt daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem uz ES.

| (30) | Visbeidzot, tā kā spēkā esošie pasākumi ir noteikti augstā līmenī (no 52,7 % līdz 200,3 %), Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu ievērojamas manevra iespējas, nosakot jaunās cenas, ja pasākumi beigtu pastāvēt un ja viņi izlemtu palielināt savas eksporta cenas. Visos iepriekš aprakstītajos gadījumos cenu palielinājums zem spēkā esošo pasākumu līmeņa būtu zem Kopienas cenām. |
| --- | --- |

(30)

Visbeidzot, tā kā spēkā esošie pasākumi ir noteikti augstā līmenī (no 52,7 % līdz 200,3 %), Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu ievērojamas manevra iespējas, nosakot jaunās cenas, ja pasākumi beigtu pastāvēt un ja viņi izlemtu palielināt savas eksporta cenas. Visos iepriekš aprakstītajos gadījumos cenu palielinājums zem spēkā esošo pasākumu līmeņa būtu zem Kopienas cenām.

3.3.3.   Attiecība starp eksporta cenām no Japānas uz trešām valstīm un cenām eksportētājvalstī

| (31) | Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, analīze par cenām no Japānas uz trešām valstīm tika veikta, salīdzinot vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas ar ražojumu pārdošanas cenām Japānā. Te tika ņemta vērā lielākā daļa pārdevumu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā ražotāju eksportētāju zemo sadarbības līmeni, analīze par cenām no Japānas uz trešām valstīm tika veikta, salīdzinot vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, cenas ar ražojumu pārdošanas cenām Japānā. Te tika ņemta vērā lielākā daļa pārdevumu uz trešām valstīm.

| (32) | Lai pienācīgi salīdzinātu šīs cenas, vajadzības gadījumā tika izdarīti pielāgojumi saistībā ar tirdzniecības līmeni, transportu, apdrošināšanu un kredītizmaksām. Salīdzinājumā tika iekļauti visi sistēmu elementi, ne tikai kameru galvas, jo bija pieejama sīka informācija. |
| --- | --- |

(32)

Lai pienācīgi salīdzinātu šīs cenas, vajadzības gadījumā tika izdarīti pielāgojumi saistībā ar tirdzniecības līmeni, transportu, apdrošināšanu un kredītizmaksām. Salīdzinājumā tika iekļauti visi sistēmu elementi, ne tikai kameru galvas, jo bija pieejama sīka informācija.

| (33) | Salīdzinājums liecināja, ka uzņēmums pārdeva ražojumu uz trešām valstīm par ievērojami zemākām cenām nekā savā iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Salīdzinājums liecināja, ka uzņēmums pārdeva ražojumu uz trešām valstīm par ievērojami zemākām cenām nekā savā iekšzemes tirgū.

| (34) | Ar šo informāciju var uzskatīt, ka uzņēmums pārdod savus ražojumus trešām valstīm visticamāk par dempinga cenām (apmēram 20 %). Tas apstiprina lūgumā ietvertos prima facie pierādījumus, ka ražotāji eksportētāji pārdod ražojumus citām trešām valstīm par cenām, kas pakļautas ievērojamam dempingam. |
| --- | --- |

(34)

Ar šo informāciju var uzskatīt, ka uzņēmums pārdod savus ražojumus trešām valstīm visticamāk par dempinga cenām (apmēram 20 %). Tas apstiprina lūgumā ietvertos prima facie pierādījumus, ka ražotāji eksportētāji pārdod ražojumus citām trešām valstīm par cenām, kas pakļautas ievērojamam dempingam.

| (35) | Nav pierādījumu par to, ka citi Japānas ražotāji eksportētāji neievēro to pašu cenu politiku un nepārdod ražojumus par iespējamām dempinga cenām uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(35)

Nav pierādījumu par to, ka citi Japānas ražotāji eksportētāji neievēro to pašu cenu politiku un nepārdod ražojumus par iespējamām dempinga cenām uz citām trešām valstīm.

| (36) | Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka Japānas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā ir pārdevuši savus ražojumus uz trešām valstīm par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā cenas to iekšzemes tirgū un ka šīs eksporta cenas visticamāk ir dempinga cenas, un nav pierādījumu, ka šī prakse varētu mainīties. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka Japānas ražotāji eksportētāji izmeklēšanas periodā ir pārdevuši savus ražojumus uz trešām valstīm par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā cenas to iekšzemes tirgū un ka šīs eksporta cenas visticamāk ir dempinga cenas, un nav pierādījumu, ka šī prakse varētu mainīties.

3.3.4.   Attiecība starp eksporta cenām no Japānas uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā

| (37) | Saskaņā ar zināmajiem faktiem, t.i., lūgumu un vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju, cenas, par kādām ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu uz trešām valstīm, ir ievērojami zemākas nekā cenas Kopienā. Starpība atkarībā no tirgus var sasniegt 220 %. Tādējādi, ja pasākumi tiktu izbeigti, Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu ievērojams stimuls daļu sava eksporta uz trešām valstīm pārvirzīt uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar zināmajiem faktiem, t.i., lūgumu un vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, sniegto informāciju, cenas, par kādām ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu uz trešām valstīm, ir ievērojami zemākas nekā cenas Kopienā. Starpība atkarībā no tirgus var sasniegt 220 %. Tādējādi, ja pasākumi tiktu izbeigti, Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu ievērojams stimuls daļu sava eksporta uz trešām valstīm pārvirzīt uz Kopienas tirgu.

| (38) | Tāpat jāatzīmē, ka Kopiena ir vienīgā valsts, kur pret attiecīgo ražojumu ir spēkā antidempinga pasākumi. Nekas neliecina, ka gadījumā, ja pasākumus izbeigtu piemērot, ražotāji uzsāktu tādu cenu politiku, kas būtu atšķirīga no tās, kuru piemēro eksportam uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Tāpat jāatzīmē, ka Kopiena ir vienīgā valsts, kur pret attiecīgo ražojumu ir spēkā antidempinga pasākumi. Nekas neliecina, ka gadījumā, ja pasākumus izbeigtu piemērot, ražotāji uzsāktu tādu cenu politiku, kas būtu atšķirīga no tās, kuru piemēro eksportam uz trešām valstīm.

3.3.5.   Neizmantotā jauda un krājumi

| (39) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka šim ražojumam jauda ir elastīga un ka Japānas ražotāji eksportētāji varētu palielināt savu jaudu ļoti īsā laikposmā. To apliecināja pārbaude uz vietas Japānā pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(39)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka šim ražojumam jauda ir elastīga un ka Japānas ražotāji eksportētāji varētu palielināt savu jaudu ļoti īsā laikposmā. To apliecināja pārbaude uz vietas Japānā pie vienīgā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās.

| (40) | Ražošanas procesā vajadzīgs darbaspēks, tomēr to nevar nobremzēt kāds ražošanas process vai mašīna. Tā kā ražošanas konveijerā galvenokārt ir roku darbs, jaudas palielināšanai pietiek palielināt maiņu skaitu un nodarbināto personālu. Lielākā iespēja nobremzēt jaudas palielinājumu ir laiks, kas vajadzīgs jaunu darbinieku apmācībai salikt un ražot TKS. Vienīgais iespējamais mehāniskais kavēklis, kur ražošanas palielināšanai vajadzētu lielus ieguldījumus, ir iekārta, kas ražo optisko bloku. Tomēr nekas neliecina par to, ka pie pašreizējā ražošanas apjoma tas varētu būt ierobežojošs faktors iespējamam ražošanas jaudas palielinājumam. Turklāt, tā kā uzņēmums pilnībā neizmantoja visas iespējamās maiņas, jāsecina, ka ražošanas jaudu varētu ātri un ievērojami palielināt. Tāpat netika iesniegti nekādi pierādījumi, ka izmaksas saistībā ar šādu jaudas palielinājumu būtu augstas salīdzinājumā ar saražoto ražojumu vērtību. |
| --- | --- |

(40)

Ražošanas procesā vajadzīgs darbaspēks, tomēr to nevar nobremzēt kāds ražošanas process vai mašīna. Tā kā ražošanas konveijerā galvenokārt ir roku darbs, jaudas palielināšanai pietiek palielināt maiņu skaitu un nodarbināto personālu. Lielākā iespēja nobremzēt jaudas palielinājumu ir laiks, kas vajadzīgs jaunu darbinieku apmācībai salikt un ražot TKS. Vienīgais iespējamais mehāniskais kavēklis, kur ražošanas palielināšanai vajadzētu lielus ieguldījumus, ir iekārta, kas ražo optisko bloku. Tomēr nekas neliecina par to, ka pie pašreizējā ražošanas apjoma tas varētu būt ierobežojošs faktors iespējamam ražošanas jaudas palielinājumam. Turklāt, tā kā uzņēmums pilnībā neizmantoja visas iespējamās maiņas, jāsecina, ka ražošanas jaudu varētu ātri un ievērojami palielināt. Tāpat netika iesniegti nekādi pierādījumi, ka izmaksas saistībā ar šādu jaudas palielinājumu būtu augstas salīdzinājumā ar saražoto ražojumu vērtību.

| (41) | Šis palielinājums var būt ļoti ievērojams, ņemot vērā lēto “ieejas biļeti”, kas Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu jāsamaksā, lai pārdotu lielākus daudzumus Kopienā (jau esoši izplatīšanas kanāli un zems ieguldījumu līmenis jaudas palielināšanai). |
| --- | --- |

(41)

Šis palielinājums var būt ļoti ievērojams, ņemot vērā lēto “ieejas biļeti”, kas Japānas ražotājiem eksportētājiem būtu jāsamaksā, lai pārdotu lielākus daudzumus Kopienā (jau esoši izplatīšanas kanāli un zems ieguldījumu līmenis jaudas palielināšanai).

| (42) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nekas neliecina, ka šī situācija nav tāda pati arī attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem, jāsecina – pastāv iespēja, ka ražošanas jauda ievērojami palielināsies īsā laikposmā, ja Japānas ražotājiem tas būs vajadzīgs. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nekas neliecina, ka šī situācija nav tāda pati arī attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem, jāsecina – pastāv iespēja, ka ražošanas jauda ievērojami palielināsies īsā laikposmā, ja Japānas ražotājiem tas būs vajadzīgs.

| (43) | Ņemot vērā minēto, jāsecina, ka importa apjoms EK var palielināties, ja pasākumi tiktu pārtraukti. Tas jāskata kopā ar pievilcīgām cenām Kopienā saistībā ar trešām valstīm, kā norādīts iepriekš, jau esošiem izplatīšanas kanāliem un to, ka jaudas palielināšanu iespējams veikt ar salīdzinoši zemām izmaksām (jaunu specializētu darbinieku apmācība). |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā minēto, jāsecina, ka importa apjoms EK var palielināties, ja pasākumi tiktu pārtraukti. Tas jāskata kopā ar pievilcīgām cenām Kopienā saistībā ar trešām valstīm, kā norādīts iepriekš, jau esošiem izplatīšanas kanāliem un to, ka jaudas palielināšanu iespējams veikt ar salīdzinoši zemām izmaksām (jaunu specializētu darbinieku apmācība).

3.4.   Secinājums

| (44) | Ņemot vērā iepriekš minētās tirgus īpatnības, t.i., to, ka cenas Kopienā ir augstākas nekā trešās valstīs un Japānas iekšzemes tirgū, pastāv spēcīgi stimuli pārvirzīt daļu pārdevumu uz Kopienas tirgu, visticamāk, par zemām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Turklāt, tā kā ražošanas jaudu iespējams strauji palielināt, ir ļoti iespējams, ka attiecīgā ražojuma imports atsāktos lielā daudzumā. Tā kā nekas neliecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji mainītu savu cenu stratēģiju, palielinot cenas, ja pasākumi tiktu izbeigti, ir arī ļoti iespējams, ka šis palielinātais imports notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā iepriekš minētās tirgus īpatnības, t.i., to, ka cenas Kopienā ir augstākas nekā trešās valstīs un Japānas iekšzemes tirgū, pastāv spēcīgi stimuli pārvirzīt daļu pārdevumu uz Kopienas tirgu, visticamāk, par zemām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Turklāt, tā kā ražošanas jaudu iespējams strauji palielināt, ir ļoti iespējams, ka attiecīgā ražojuma imports atsāktos lielā daudzumā. Tā kā nekas neliecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji mainītu savu cenu stratēģiju, palielinot cenas, ja pasākumi tiktu izbeigti, ir arī ļoti iespējams, ka šis palielinātais imports notiktu par dempinga cenām.

| (45) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina – pastāv iespējamība, ka Japānas ražotāji eksportētāji atsāks attiecīgā ražojuma dempingu, ja pasākumi tiks izbeigti, un tādēļ spēkā esošie pasākumi būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina – pastāv iespējamība, ka Japānas ražotāji eksportētāji atsāks attiecīgā ražojuma dempingu, ja pasākumi tiks izbeigti, un tādēļ spēkā esošie pasākumi būtu jāsaglabā.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (46) | 2001. gadā uzņēmumu Philips Digital Video Systems (“Philips DVS”) pārņēma Thomson Broadcast Systems (“TBS”) īpašnieks Thomson Multimedia, kas ir vēl viens Kopienas TKS ražotājs, un apvienotais Philips DVS/TBS kļuva par Grass Valley Nederland B.V., kas arī ir pieteikuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(46)

2001. gadā uzņēmumu Philips Digital Video Systems (“Philips DVS”) pārņēma Thomson Broadcast Systems (“TBS”) īpašnieks Thomson Multimedia, kas ir vēl viens Kopienas TKS ražotājs, un apvienotais Philips DVS/TBS kļuva par Grass Valley Nederland B.V., kas arī ir pieteikuma iesniedzējs.

| (47) | Kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jau piecus gadus gandrīz visas televīzijas kameru sistēmas, ko pārdod kāds ar to saistīts uzņēmums Kopienā, ražo šis Kopienas uzņēmums. Tāpat tika apgalvots, ka sakarā ar to, ka šis ražošanas uzņēmums neapgādā tikai EK tirgu, bet visu pasauli, lēmumi par pašreizējiem antidempinga maksājumiem to neskartu. |
| --- | --- |

(47)

Kāds ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jau piecus gadus gandrīz visas televīzijas kameru sistēmas, ko pārdod kāds ar to saistīts uzņēmums Kopienā, ražo šis Kopienas uzņēmums. Tāpat tika apgalvots, ka sakarā ar to, ka šis ražošanas uzņēmums neapgādā tikai EK tirgu, bet visu pasauli, lēmumi par pašreizējiem antidempinga maksājumiem to neskartu.

| (48) | Tā kā šis ražotājs eksportētājs nesniedza turpmāku informāciju, īpaši atbildi uz anketām, kas paredzētas citiem Kopienas ražotājiem, nebija iespējams sīkāk izmeklēt tā darbības, tostarp darbību Kopienā. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā šis ražotājs eksportētājs nesniedza turpmāku informāciju, īpaši atbildi uz anketām, kas paredzētas citiem Kopienas ražotājiem, nebija iespējams sīkāk izmeklēt tā darbības, tostarp darbību Kopienā.

| (49) | Vēl kāds uzņēmējs, kas Kopienā ražo TKS un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, sadarbojās šajā izmeklēšanā un iebilda pret pašreizējiem pasākumiem. Šis uzņēmējs apgalvoja, ka TKS imports no Japānas notika sporādiski, un tikai papildinot darbību EK. Pārbaudē uz vietas tika secināts, ka tikai vienu konkrētu modeli salika šajās Kopienas ražotnēs, izmantojot Japānas un Kopienas izcelsmes detaļas, lai gan pārbaudes laikā netika faktiski ražota CCD (lādiņpārneses ierīce), kas ir svarīgākā kameras galvas sastāvdaļa. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka šā modeļa ražošanai Kopienā ir tikai viens iemesls – TKS piemērojamie pasākumi. |
| --- | --- |

(49)

Vēl kāds uzņēmējs, kas Kopienā ražo TKS un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, sadarbojās šajā izmeklēšanā un iebilda pret pašreizējiem pasākumiem. Šis uzņēmējs apgalvoja, ka TKS imports no Japānas notika sporādiski, un tikai papildinot darbību EK. Pārbaudē uz vietas tika secināts, ka tikai vienu konkrētu modeli salika šajās Kopienas ražotnēs, izmantojot Japānas un Kopienas izcelsmes detaļas, lai gan pārbaudes laikā netika faktiski ražota CCD (lādiņpārneses ierīce), kas ir svarīgākā kameras galvas sastāvdaļa. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka šā modeļa ražošanai Kopienā ir tikai viens iemesls – TKS piemērojamie pasākumi.

| (50) | Jebkurā gadījumā pašreizējā izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs saražo vairāk nekā 60 % no Kopienā ražotajām televīzijas kameru sistēmām. Tāpēc tas veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, turpmāk “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(50)

Jebkurā gadījumā pašreizējā izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs saražo vairāk nekā 60 % no Kopienā ražotajām televīzijas kameru sistēmām. Tāpēc tas veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, turpmāk “Kopienas ražošanas nozare”.

5.   STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ

5.1.   Sākotnējas piezīmes

| (51) | 19. līdz 20. apsvērumā iepriekš izskaidroto iemeslu dēļ analīze par stāvokli Kopienas tirgū pamatojās uz savākto informāciju par televīzijas kameru galvām (TKG). |
| --- | --- |

(51)

19. līdz 20. apsvērumā iepriekš izskaidroto iemeslu dēļ analīze par stāvokli Kopienas tirgū pamatojās uz savākto informāciju par televīzijas kameru galvām (TKG).

| (52) | Kā minēts iepriekš, nebija iespējams iegūt informāciju no viena Japānas ražotāja eksportētāja, kam, iespējams, ir ražotnes Kopienas tirgū. Kā minēts iepriekš, tie Japānas uzņēmēji, kas faktiski eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu, nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, sevišķi saistībā ar patēriņu, Komisija izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(52)

Kā minēts iepriekš, nebija iespējams iegūt informāciju no viena Japānas ražotāja eksportētāja, kam, iespējams, ir ražotnes Kopienas tirgū. Kā minēts iepriekš, tie Japānas uzņēmēji, kas faktiski eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu, nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, sevišķi saistībā ar patēriņu, Komisija izmantoja pieejamos faktus.

| (53) | Tā kā informācija par pārdevumiem un ražošanu bija pieejama tikai no vienas vai divām ieinteresētajām personām, un ņemot vērā šīs informācijas lielo nozīmi uzņēmējdarbībā, tiek uzskatīts par lietderīgu absolūtos skaitļus neizpaust. Tādēļ tie ir aizstāti ar apzīmējumu “—” un ir sagatavoti pielikumi. |
| --- | --- |

(53)

Tā kā informācija par pārdevumiem un ražošanu bija pieejama tikai no vienas vai divām ieinteresētajām personām, un ņemot vērā šīs informācijas lielo nozīmi uzņēmējdarbībā, tiek uzskatīts par lietderīgu absolūtos skaitļus neizpaust. Tādēļ tie ir aizstāti ar apzīmējumu “—” un ir sagatavoti pielikumi.

5.1.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (54) | Šķietamais Kopienas TKG patēriņš tika novērtēts, pamatojoties uz pārdošanas apjomu Kopienā, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare, Ikegami Electronics (Europe) GmbH pārdošanas apjomu Kopienā, 14. panta 6. punkta datu bāzes statistiku par TKG importu no Japānas, kā arī viena TKS lietotāja sniegto informāciju par iepirkumiem. Sakarā ar to, ka nesadarbojās viens Japānas ražotājs eksportētājs, kurš, iespējams, arī Kopienā ražo TKS, pastāv iespēja, ka Kopienas patēriņš ir novērtēts nedaudz par zemu, lai gan vispārējās tendences un secinājumi daudz nemainītos.
  1.   tabula
  TKG Kopienas patēriņš | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 104 | 123 | 103 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datu bāze. |

(54)

Šķietamais Kopienas TKG patēriņš tika novērtēts, pamatojoties uz pārdošanas apjomu Kopienā, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare, Ikegami Electronics (Europe) GmbH pārdošanas apjomu Kopienā, 14. panta 6. punkta datu bāzes statistiku par TKG importu no Japānas, kā arī viena TKS lietotāja sniegto informāciju par iepirkumiem. Sakarā ar to, ka nesadarbojās viens Japānas ražotājs eksportētājs, kurš, iespējams, arī Kopienā ražo TKS, pastāv iespēja, ka Kopienas patēriņš ir novērtēts nedaudz par zemu, lai gan vispārējās tendences un secinājumi daudz nemainītos.

1.   tabula

TKG Kopienas patēriņš

2002

2003

2004

IP

Vienības

—

—

—

—

Indekss

100

104

123

103

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datu bāze.

| (55) | Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par 3 %. Tomēr ievērojams palielinājums notika 2004. gadā, kad imports sasniedza visaugstāko līmeni. Izmeklēšanas periodā Kopienas patēriņš samazinājās par apmēram 15 % salīdzinājumā ar 2004. gadu. |
| --- | --- |

(55)

Kopienas patēriņš no 2002. gada līdz IP palielinājās par 3 %. Tomēr ievērojams palielinājums notika 2004. gadā, kad imports sasniedza visaugstāko līmeni. Izmeklēšanas periodā Kopienas patēriņš samazinājās par apmēram 15 % salīdzinājumā ar 2004. gadu.

5.1.2.   Pašreizējais imports no attiecīgās valsts

i)   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa kaitējuma izmeklēšanas periodā

| (56) | Attiecīgajā laikposmā TKG importa apjoms no Japānas bija salīdzinoši neliels. Tomēr laikā no 2002. līdz 2004. gadam tas palielinājās vairāk nekā desmit reizes, sasniedzot apmēram 30 vienības. Izmeklēšanas periodā imports samazinājās, salīdzinot ar 2004. gadu, tomēr saglabājās ievērojami virs 2002. gada līmeņa. Kopumā attiecīgajā laikposmā imports palielinājās gandrīz trīs reizes. Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka importa apjoms novērtēts par zemu, jo, pamatojoties uz tās rīcībā esošo tirgus informāciju, Japānas ražotāju piegādes EK bija ievērojami lielākas nekā tas, ko šie uzņēmumi būtu varējuši saražot Kopienā. Tāpat tika apgalvots, ka pasākumi, iespējams, tiek apieti, importējot kameru detaļas. Tomēr šī iesniegtā informācija nebija saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem, t.i., pārbaudes apmeklējumiem un no neatkarīgiem lietotājiem saņemto informāciju. Turklāt šīs pārskatīšanas mērķis nav noteikt, vai spēkā esošie pasākumi tiek apieti, lai gan jāatzīst, ka to apiešana var ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(56)

Attiecīgajā laikposmā TKG importa apjoms no Japānas bija salīdzinoši neliels. Tomēr laikā no 2002. līdz 2004. gadam tas palielinājās vairāk nekā desmit reizes, sasniedzot apmēram 30 vienības. Izmeklēšanas periodā imports samazinājās, salīdzinot ar 2004. gadu, tomēr saglabājās ievērojami virs 2002. gada līmeņa. Kopumā attiecīgajā laikposmā imports palielinājās gandrīz trīs reizes. Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka importa apjoms novērtēts par zemu, jo, pamatojoties uz tās rīcībā esošo tirgus informāciju, Japānas ražotāju piegādes EK bija ievērojami lielākas nekā tas, ko šie uzņēmumi būtu varējuši saražot Kopienā. Tāpat tika apgalvots, ka pasākumi, iespējams, tiek apieti, importējot kameru detaļas. Tomēr šī iesniegtā informācija nebija saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem, t.i., pārbaudes apmeklējumiem un no neatkarīgiem lietotājiem saņemto informāciju. Turklāt šīs pārskatīšanas mērķis nav noteikt, vai spēkā esošie pasākumi tiek apieti, lai gan jāatzīst, ka to apiešana var ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (57) | Importa tirgus daļa nepārtraukti palielinājās līdz 2004. gadam, kad tā sasniedza visaugstāko līmeni. Neraugoties uz ievērojamu samazinājumu izmeklēšanas periodā – līdz pat mazāk nekā pusei no 2004. gada līmeņa –, importa tirgus daļa attiecīgajā laikposmā tomēr palielinājās.
  2.   tabula
  TKG imports no Japānas un tirgus daļa | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 167 | 1 000 | 300 |
| Tirgus daļa | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 161 | 816 | 291 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datu bāze. |

(57)

Importa tirgus daļa nepārtraukti palielinājās līdz 2004. gadam, kad tā sasniedza visaugstāko līmeni. Neraugoties uz ievērojamu samazinājumu izmeklēšanas periodā – līdz pat mazāk nekā pusei no 2004. gada līmeņa –, importa tirgus daļa attiecīgajā laikposmā tomēr palielinājās.

2.   tabula

TKG imports no Japānas un tirgus daļa

2002

2003

2004

IP

Importa apjoms

—

—

—

—

Indekss

100

167

1 000

300

Tirgus daļa

—

—

—

—

Indekss

100

161

816

291

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām un 14. panta 6. punkta datu bāze.

ii)   Attiecīgā ražojuma importa cenu attīstība un cenu stratēģija

| (58) | Tā kā nebija sadarbības, nebija pieejama uzticama informācija par TKG importa cenu līmeni. Japānas ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu tikai saistītiem importētājiem Kopienā. Tādēļ cenu līmenis 14. panta 6. punkta datu bāzē ir cenas starp saistītām pusēm, un to nevar uzskatīt par uzticamu. Tas tā ir īpaši tādēļ, ka sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem uzņēmumi var izlemt piešķirt peļņu Kopienā esošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā nebija sadarbības, nebija pieejama uzticama informācija par TKG importa cenu līmeni. Japānas ražotāji eksportētāji pārdod attiecīgo ražojumu tikai saistītiem importētājiem Kopienā. Tādēļ cenu līmenis 14. panta 6. punkta datu bāzē ir cenas starp saistītām pusēm, un to nevar uzskatīt par uzticamu. Tas tā ir īpaši tādēļ, ka sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem uzņēmumi var izlemt piešķirt peļņu Kopienā esošajiem uzņēmumiem.

| (59) | Tādējādi nav iespējams izdarīt secinājumus par attiecīgā ražojuma importa cenu attīstību un cenu stratēģiju. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi nav iespējams izdarīt secinājumus par attiecīgā ražojuma importa cenu attīstību un cenu stratēģiju.

5.1.3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (60) | Skaidrības labad jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare atbildē uz anketas jautājumiem ir sniegusi informāciju par TKS, nevis tikai par TKG. Tas netika uzskatīts par problēmu, jo katrai TKS parasti ir TKG. Tādēļ tendenču izpētes nolūkos un sakarā ar to, ka nebija pieejama sīkāka informācija par Japānas ražotāju eksportētāju darbību Kopienā, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, pamatojoties uz datiem par TKS. |
| --- | --- |

(60)

Skaidrības labad jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare atbildē uz anketas jautājumiem ir sniegusi informāciju par TKS, nevis tikai par TKG. Tas netika uzskatīts par problēmu, jo katrai TKS parasti ir TKG. Tādēļ tendenču izpētes nolūkos un sakarā ar to, ka nebija pieejama sīkāka informācija par Japānas ražotāju eksportētāju darbību Kopienā, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis tika novērtēts, pamatojoties uz datiem par TKS.

i)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (61) | Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares kopējais saražotais TKS daudzums ir nedaudz palielinājies. Samazinoties par 8 % 2003. gadā, ražošana 2004. gadā ievērojami palielinājās, t.i., par apmēram 35 %. Tomēr izmeklēšanas periodā ražošana salīdzinājumā ar 2004. gadu samazinājās par apmēram 16 %, tomēr šis līmenis joprojām bija par 5 % augstāks nekā 2002. gadā.
  4.   tabula
  Ražošanas apjoms | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 92 | 124 | 105 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(61)

Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares kopējais saražotais TKS daudzums ir nedaudz palielinājies. Samazinoties par 8 % 2003. gadā, ražošana 2004. gadā ievērojami palielinājās, t.i., par apmēram 35 %. Tomēr izmeklēšanas periodā ražošana salīdzinājumā ar 2004. gadu samazinājās par apmēram 16 %, tomēr šis līmenis joprojām bija par 5 % augstāks nekā 2002. gadā.

4.   tabula

Ražošanas apjoms

2002

2003

2004

IP

Ražošana

—

—

—

—

Indekss

100

92

124

105

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

| (62) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda līdz 2004. gadam bija stabila. Tomēr izmeklēšanas periodā pēc uzņēmuma reorganizācijas bija vērojams 14 % samazinājums, kas ļāva uzņēmumam pielāgot ražošanas jaudu esošajam pieprasījumam. Faktiski, kā aprakstīts turpmāk, šāds jaudas samazinājums bija vienlaikus ar stabilu jaudas izmantojumu laikposmā no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(62)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda līdz 2004. gadam bija stabila. Tomēr izmeklēšanas periodā pēc uzņēmuma reorganizācijas bija vērojams 14 % samazinājums, kas ļāva uzņēmumam pielāgot ražošanas jaudu esošajam pieprasījumam. Faktiski, kā aprakstīts turpmāk, šāds jaudas samazinājums bija vienlaikus ar stabilu jaudas izmantojumu laikposmā no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam.

| (63) | Palielinot ražošanu un pielāgojot ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā laikposmā palielinājās. Kopumā jaudas izmantojumam ir bijusi tāda pati tendence kā ražošanai, palielinoties no 2002. līdz 2004. gadam un viszemāko punktu sasniedzot 2003. gadā. Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums saglabājās stabils salīdzinājumā ar 2004. gadu, bet joprojām apmēram 20 % virs 2002. gada līmeņa.
  5.   tabula
  Ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 86 |
| Jaudas izmantojums | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 92 | 124 | 122 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(63)

Palielinot ražošanu un pielāgojot ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā laikposmā palielinājās. Kopumā jaudas izmantojumam ir bijusi tāda pati tendence kā ražošanai, palielinoties no 2002. līdz 2004. gadam un viszemāko punktu sasniedzot 2003. gadā. Izmeklēšanas periodā jaudas izmantojums saglabājās stabils salīdzinājumā ar 2004. gadu, bet joprojām apmēram 20 % virs 2002. gada līmeņa.

5.   tabula

Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2002

2003

2004

IP

Ražošanas jauda

—

—

—

—

Indekss

100

100

100

86

Jaudas izmantojums

—

—

—

—

Indekss

100

92

124

122

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

ii)   Krājumi

| (64) | Krājumi ievērojami samazinājās 2003. gadā (– 17 %), bet palielinājās nākamajā gadā, tomēr saglabājoties 11 % zem 2002. gada līmeņa. Pārliecīgais krājumu pieaugums izmeklēšanas periodā skaidrojams ar to, ka izmeklēšanas periods beidzās pirms finanšu gada beigām, kurā vēl bija jāpiegādā vairāki pasūtījumi.
  6.   tabula
  Krājumu daudzums | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 83 | 89 | 172 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(64)

Krājumi ievērojami samazinājās 2003. gadā (– 17 %), bet palielinājās nākamajā gadā, tomēr saglabājoties 11 % zem 2002. gada līmeņa. Pārliecīgais krājumu pieaugums izmeklēšanas periodā skaidrojams ar to, ka izmeklēšanas periods beidzās pirms finanšu gada beigām, kurā vēl bija jāpiegādā vairāki pasūtījumi.

6.   tabula

Krājumu daudzums

2002

2003

2004

IP

Krājumi

—

—

—

—

Indekss

100

83

89

172

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

iii)   Pārdošanas apjoms, cenas un tirgus daļa

| (65) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū no 2002. līdz 2004. gadam palielinājās par 10 %, tomēr tas nespēja tikt līdzi Kopienas patēriņam, kas tajā pašā laikposmā palielinājās ievērojami – par 23 %. Tā rezultātā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā laikposmā kopumā samazinājās par vairāk nekā 20 procentu punktiem, no kā ieguvēji bija importētāji no Japānas un citi uzņēmēji Kopienā. Izmeklēšanas periodā pārdošana salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami samazinājās, un tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa saruka vēl vairāk. |
| --- | --- |

(65)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū no 2002. līdz 2004. gadam palielinājās par 10 %, tomēr tas nespēja tikt līdzi Kopienas patēriņam, kas tajā pašā laikposmā palielinājās ievērojami – par 23 %. Tā rezultātā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā laikposmā kopumā samazinājās par vairāk nekā 20 procentu punktiem, no kā ieguvēji bija importētāji no Japānas un citi uzņēmēji Kopienā. Izmeklēšanas periodā pārdošana salīdzinājumā ar 2004. gadu ievērojami samazinājās, un tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa saruka vēl vairāk.

| (66) | Tomēr būtu jāatzīmē, ka skaitļi un tendences attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu bija jāiegūst no pieejamajiem faktiem, jo īpaši tādēļ, ka otrs Kopienā esošais ražotājs nesniedza savus pārdošanas un ražošanas apjoma datus. |
| --- | --- |

(66)

Tomēr būtu jāatzīmē, ka skaitļi un tendences attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares tirgus daļu bija jāiegūst no pieejamajiem faktiem, jo īpaši tādēļ, ka otrs Kopienā esošais ražotājs nesniedza savus pārdošanas un ražošanas apjoma datus.

| (67) | Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā laikposmā samazinājās par 3 %, lai gan no 2002. līdz 2003. gadam tās bija palielinājušās par 7 %. Tomēr aiz salīdzinoši nelielā cenu samazinājuma attiecīgajā laikposmā slēpjas izmaiņas ražojumu piedāvājumā, jo Kopienas ražošanas nozare ieviesa jaunus ražojumus ar pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām.
  7.   tabula
  Pārdošanas apjoms, cenas un tirgus daļa | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (vienības) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 103 | 110 | 79 |
| Vidējās cenas (EUR/vienība) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 107 | 98 | 97 |
| Tirgus daļa | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 99 | 89 | 76 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(67)

Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā laikposmā samazinājās par 3 %, lai gan no 2002. līdz 2003. gadam tās bija palielinājušās par 7 %. Tomēr aiz salīdzinoši nelielā cenu samazinājuma attiecīgajā laikposmā slēpjas izmaiņas ražojumu piedāvājumā, jo Kopienas ražošanas nozare ieviesa jaunus ražojumus ar pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām.

7.   tabula

Pārdošanas apjoms, cenas un tirgus daļa

2002

2003

2004

IP

Pārdošanas apjoms (vienības)

—

—

—

—

Indekss

100

103

110

79

Vidējās cenas (EUR/vienība)

—

—

—

—

Indekss

100

107

98

97

Tirgus daļa

—

—

—

—

Indekss

100

99

89

76

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

iv)   Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

| (68) | Attiecīgajā laikposmā nodarbinātība samazinājās (par vairāk nekā 24 %), kas kopā ar ražošanas palielināšanos ievērojami palielināja darba ražīgumu (37 %). Būtu jāatzīmē, ka sakarā ar nodarbinātības samazinājumu aizvien vairāk tika izmantoti darbinieki ar īslaicīgiem/elastīgiem līgumiem, tādējādi samazinot uzņēmuma nemainīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(68)

Attiecīgajā laikposmā nodarbinātība samazinājās (par vairāk nekā 24 %), kas kopā ar ražošanas palielināšanos ievērojami palielināja darba ražīgumu (37 %). Būtu jāatzīmē, ka sakarā ar nodarbinātības samazinājumu aizvien vairāk tika izmantoti darbinieki ar īslaicīgiem/elastīgiem līgumiem, tādējādi samazinot uzņēmuma nemainīgās izmaksas.

| (69) | Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare spēja ievērojami samazināt darbaspēka izmaksas (– 14 %). Tādēļ tā spēja par vairākiem procentu punktiem samazināt darbaspēka izmaksu daļu kopējās ražošanas izmaksās. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pielāgot ražošanas struktūru un samazināt nemainīgās izmaksas.
  8.   tabula
  Nodarbinātība, darba ražīgums un algas | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 102 | 87 | 76 |
| Ražīgums (vienības uz vienu nodarbināto) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 90 | 142 | 137 |
| Darbaspēka izmaksas (tūkstošos EUR) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 97 | 103 | 86 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(69)

Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare spēja ievērojami samazināt darbaspēka izmaksas (– 14 %). Tādēļ tā spēja par vairākiem procentu punktiem samazināt darbaspēka izmaksu daļu kopējās ražošanas izmaksās. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pielāgot ražošanas struktūru un samazināt nemainīgās izmaksas.

8.   tabula

Nodarbinātība, darba ražīgums un algas

2002

2003

2004

IP

Nodarbinātība

—

—

—

—

Indekss

100

102

87

76

Ražīgums (vienības uz vienu nodarbināto)

—

—

—

—

Indekss

100

90

142

137

Darbaspēka izmaksas (tūkstošos EUR)

—

—

—

—

Indekss

100

97

103

86

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

v)   Peļņa

| (70) | Būtu jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīva, kā rezultātā tika pagarināti tobrīd spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šobrīd šī situācija ir mainījusies, un no 2002. līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozare uzrādīja pozitīvus rentabilitātes rādītājus. |
| --- | --- |

(70)

Būtu jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija negatīva, kā rezultātā tika pagarināti tobrīd spēkā esošie antidempinga pasākumi. Šobrīd šī situācija ir mainījusies, un no 2002. līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozare uzrādīja pozitīvus rentabilitātes rādītājus.

| (71) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte līdz 2004. gadam patiešām palielinājās, pat ja lielāka peļņa (virs 10 %) ir normāla parādība, lai ražošanas nozare varētu iet līdzi tehnoloģijas attīstības prasībām. Tādējādi pat 2003. un 2004. gadā, kad peļņas norma bija visaugstākā, sasniegtais līmenis nebija pietiekams, lai nodrošinātu to, ka Kopienas ražošanas nozare var turpināt ieguldīt lielus līdzekļus attīstībā, kā tam šajā nozarē vajadzētu būt. |
| --- | --- |

(71)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte līdz 2004. gadam patiešām palielinājās, pat ja lielāka peļņa (virs 10 %) ir normāla parādība, lai ražošanas nozare varētu iet līdzi tehnoloģijas attīstības prasībām. Tādējādi pat 2003. un 2004. gadā, kad peļņas norma bija visaugstākā, sasniegtais līmenis nebija pietiekams, lai nodrošinātu to, ka Kopienas ražošanas nozare var turpināt ieguldīt lielus līdzekļus attīstībā, kā tam šajā nozarē vajadzētu būt.

| (72) | Izmeklēšanas periodā rentabilitāte ievērojami pasliktinājās, un bija ievērojami zaudējumi. To var skaidrot ar diviem faktoriem: no vienas puses, izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājusies pārdošana Kopienā paaugstināja vidējās nemainīgās izmaksas, kas savukārt negatīvi ietekmēja rentabilitāti. No otras puses, Kopienas ražošanas nozare nespēja novirzīt klientiem dažu izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kā arī papildus P&A un pārdošanas izmaksas, kas bija radušās sakarā ar plašāku pārdošanas biroju tīklu, kura mērķis bija nodrošināt labākus pakalpojumus klientiem. Tāpat būtu jāatzīmē, ka, kā jau minēts iepriekš 67. apsvērumā, nelielais pārdošanas cenu samazinājums laikposmā no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam slēpj izmaiņas ražojumu piedāvājumā, jo Kopienas ražošanas nozare ieviesa jaunus ražojumus ar pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām, tomēr tai netika ļauts proporcionāli palielināt cenas.
  9.   tabula
  Rentabilitāte | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte (%) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 176 | 251 | – 321 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(72)

Izmeklēšanas periodā rentabilitāte ievērojami pasliktinājās, un bija ievērojami zaudējumi. To var skaidrot ar diviem faktoriem: no vienas puses, izmeklēšanas periodā ievērojami samazinājusies pārdošana Kopienā paaugstināja vidējās nemainīgās izmaksas, kas savukārt negatīvi ietekmēja rentabilitāti. No otras puses, Kopienas ražošanas nozare nespēja novirzīt klientiem dažu izejmateriālu izmaksu pieaugumu, kā arī papildus P&A un pārdošanas izmaksas, kas bija radušās sakarā ar plašāku pārdošanas biroju tīklu, kura mērķis bija nodrošināt labākus pakalpojumus klientiem. Tāpat būtu jāatzīmē, ka, kā jau minēts iepriekš 67. apsvērumā, nelielais pārdošanas cenu samazinājums laikposmā no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam slēpj izmaiņas ražojumu piedāvājumā, jo Kopienas ražošanas nozare ieviesa jaunus ražojumus ar pilnīgākām (un dārgākām) konfigurācijām, tomēr tai netika ļauts proporcionāli palielināt cenas.

9.   tabula

Rentabilitāte

2002

2003

2004

IP

Rentabilitāte (%)

—

—

—

—

Indekss

100

176

251

– 321

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

vi)   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (73) | Lai gan ieguldījumi 2003. gadā samazinājās par 13 %, tie saglabājās lieli. Minētais samazinājums tika atgūts nākamajā gadā, ieguldījumus gandrīz trīskāršojot, kas notika sakarā ar Kopienas ražošanas nozares pārkārtošanos un ražošanas racionalizāciju, kā arī ar nepārtrauktajiem lielajiem ieguldījumiem P&A, kuri šajā nozarē ir nepieciešami. |
| --- | --- |

(73)

Lai gan ieguldījumi 2003. gadā samazinājās par 13 %, tie saglabājās lieli. Minētais samazinājums tika atgūts nākamajā gadā, ieguldījumus gandrīz trīskāršojot, kas notika sakarā ar Kopienas ražošanas nozares pārkārtošanos un ražošanas racionalizāciju, kā arī ar nepārtrauktajiem lielajiem ieguldījumiem P&A, kuri šajā nozarē ir nepieciešami.

| (74) | Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst iepriekš aprakstītajai rentabilitātes tendencei.
  10.   tabula
  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem (RoI) | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (tūkstošos EUR) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 87 | 237 | 148 |
| RoI | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 143 | 182 | – 116 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(74)

Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst iepriekš aprakstītajai rentabilitātes tendencei.

10.   tabula

Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem (RoI)

2002

2003

2004

IP

Ieguldījumi (tūkstošos EUR)

—

—

—

—

Indekss

100

87

237

148

RoI

—

—

—

—

Indekss

100

143

182

– 116

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

| (75) | Tika secināts, ka attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarei nebija grūtību ar kapitāla piesaisti. |
| --- | --- |

(75)

Tika secināts, ka attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarei nebija grūtību ar kapitāla piesaisti.

vii)   Naudas plūsma

| (76) | Naudas plūsma līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās (39 %). Šī pozitīvā tendence liecina par ražošanas nozares atveseļošanos. Būtu jāatzīmē, ka 2004. gadā naudas plūsmas apjoms bija tikai apmēram 10 % no kopējā pārdošanas apjoma Kopienā, kas nav uzskatāms par pārliecīgu. Tomēr izmeklēšanas periodā naudas plūsmu ievērojami ietekmēja negatīvā rentabilitāte.
  11.   tabula
  Naudas plūsma | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkstošos euro) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 99 | 139 | –70 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(76)

Naudas plūsma līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās (39 %). Šī pozitīvā tendence liecina par ražošanas nozares atveseļošanos. Būtu jāatzīmē, ka 2004. gadā naudas plūsmas apjoms bija tikai apmēram 10 % no kopējā pārdošanas apjoma Kopienā, kas nav uzskatāms par pārliecīgu. Tomēr izmeklēšanas periodā naudas plūsmu ievērojami ietekmēja negatīvā rentabilitāte.

11.   tabula

Naudas plūsma

2002

2003

2004

IP

Naudas plūsma (tūkstošos euro)

—

—

—

—

Indekss

100

99

139

–70

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

viii)   Pieaugums

| (77) | No 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas patēriņš palielinājās par 3 %, kamēr Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 21 %. Kopienas ražošanas nozare zaudēja vairāk nekā 20 procentu punktus tirgus daļas, kamēr importētāji par dempinga cenām un citi Kopienas ražotāji savu tirgus daļu palielināja. |
| --- | --- |

(77)

No 2002. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas patēriņš palielinājās par 3 %, kamēr Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū samazinājās par 21 %. Kopienas ražošanas nozare zaudēja vairāk nekā 20 procentu punktus tirgus daļas, kamēr importētāji par dempinga cenām un citi Kopienas ražotāji savu tirgus daļu palielināja.

| (78) | Pēdējos gados TKS tirgus raksturojams ar pāreju no standarta izšķirtspējas TKS uz augstas izšķirtspējas TKS. Paredzams, ka nākotnē šī tendence pastiprināsies. Tomēr tā kā augstas izšķirtspējas pārraide vēl nav plaši izplatīta, ievērojams daudzums raidorganizāciju, īpaši mazās un reģionālās, turpina pirkt standarta izšķirtspējas TKS, jo tās piesaista ar salīdzinoši zemākām cenām. Kā liecina tirgus daļas zaudējums, Kopienas ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus pieaugumu. |
| --- | --- |

(78)

Pēdējos gados TKS tirgus raksturojams ar pāreju no standarta izšķirtspējas TKS uz augstas izšķirtspējas TKS. Paredzams, ka nākotnē šī tendence pastiprināsies. Tomēr tā kā augstas izšķirtspējas pārraide vēl nav plaši izplatīta, ievērojams daudzums raidorganizāciju, īpaši mazās un reģionālās, turpina pirkt standarta izšķirtspējas TKS, jo tās piesaista ar salīdzinoši zemākām cenām. Kā liecina tirgus daļas zaudējums, Kopienas ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus pieaugumu.

| (79) | Turklāt standarta izšķirtspējas TKS ražošana un pārdošana jebkuram TKS ražotājam joprojām ir nozīmīga arī tādēļ, ka sakarā ar lielo kapitāla intensitāti šajā nozarē parasti ir augstas nemainīgās izmaksas. Tādēļ joprojām ir svarīgi, lai Kopienas ražošanas nozare varētu gūt labumu no lielākiem pārdošanas apjomiem sakarā ar standarta izšķirtspējas TKS pārdošanu, tādējādi izkliedējot šīs nemainīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt standarta izšķirtspējas TKS ražošana un pārdošana jebkuram TKS ražotājam joprojām ir nozīmīga arī tādēļ, ka sakarā ar lielo kapitāla intensitāti šajā nozarē parasti ir augstas nemainīgās izmaksas. Tādēļ joprojām ir svarīgi, lai Kopienas ražošanas nozare varētu gūt labumu no lielākiem pārdošanas apjomiem sakarā ar standarta izšķirtspējas TKS pārdošanu, tādējādi izkliedējot šīs nemainīgās izmaksas.

ix)   Dempinga starpības lielums

| (80) | Analizējot dempinga starpības lielumu, jāņem vērā tas, ka ir spēkā pasākumi, lai likvidētu kaitējumu izraisošo dempingu. Kā minēts 22. apsvērumā iepriekš, pieejamā informācija liecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji turpina pārdot ražojumus uz Kopienu par dempinga cenām. Atklātā dempinga starpība ir ievērojama, un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par neievērojamu, jo īpaši, ja to saista ar iespējamajiem ievērojamajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(80)

Analizējot dempinga starpības lielumu, jāņem vērā tas, ka ir spēkā pasākumi, lai likvidētu kaitējumu izraisošo dempingu. Kā minēts 22. apsvērumā iepriekš, pieejamā informācija liecina, ka Japānas ražotāji eksportētāji turpina pārdot ražojumus uz Kopienu par dempinga cenām. Atklātā dempinga starpība ir ievērojama, un tās ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par neievērojamu, jo īpaši, ja to saista ar iespējamajiem ievērojamajiem apjomiem.

x)   Atveseļošanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (81) | Attiecīgajā laikposmā pēc tam, kad 2000. gadā pārskatīšanā sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos tie tika pagarināti, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis zināmā mērā uzlabojās. Tomēr iepriekš izklāstītie rādītāji arī liecina, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir trausla un neaizsargāta. |
| --- | --- |

(81)

Attiecīgajā laikposmā pēc tam, kad 2000. gadā pārskatīšanā sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos tie tika pagarināti, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis zināmā mērā uzlabojās. Tomēr iepriekš izklāstītie rādītāji arī liecina, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām ir trausla un neaizsargāta.

5.1.4.   Citu faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli

i)   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| (82) | Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms mainījās šādi.
  12.   tabula
  Kopienas ražošanas nozares eksports | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (vienības) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 117 | 193 | 148 |
| Vērtība (tūkstošos EUR) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 126 | 146 | 93 |
| Vid. cena (EUR/vienība) | — | — | — | — |
| Indekss | 100 | 107 | 75 | 63 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām. |

(82)

Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms mainījās šādi.

12.   tabula

Kopienas ražošanas nozares eksports

2002

2003

2004

IP

Apjoms (vienības)

—

—

—

—

Indekss

100

117

193

148

Vērtība (tūkstošos EUR)

—

—

—

—

Indekss

100

126

146

93

Vid. cena (EUR/vienība)

—

—

—

—

Indekss

100

107

75

63

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketām.

| (83) | No 2002. līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozares eksportētie daudzumi ievērojami pieauga, bet izmeklēšanas periodā tie samazinājās par vairāk nekā 20 %. Tomēr pārdošanas apjoma līmenis izmeklēšanas periodā joprojām ir gandrīz par 50 % lielāks nekā pārdošanas apjoma līmenis attiecīgā laikposma sākumā. Šī kopējā pozitīvā tendence norisinājās vienlaikus ar stipru vidējo cenu samazinājumu, kas izskaidrojams ar spēcīgu konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešo valstu tirgos (sk. 35. apsvērumu). |
| --- | --- |

(83)

No 2002. līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozares eksportētie daudzumi ievērojami pieauga, bet izmeklēšanas periodā tie samazinājās par vairāk nekā 20 %. Tomēr pārdošanas apjoma līmenis izmeklēšanas periodā joprojām ir gandrīz par 50 % lielāks nekā pārdošanas apjoma līmenis attiecīgā laikposma sākumā. Šī kopējā pozitīvā tendence norisinājās vienlaikus ar stipru vidējo cenu samazinājumu, kas izskaidrojams ar spēcīgu konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešo valstu tirgos (sk. 35. apsvērumu).

| (84) | Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare saskārās ar konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešās valstīs, īpaši tādos jaunajos tirgos kā Brazīlija un Ķīna, un, lai spētu saglabāt ievērojamu ražošanas un pārdošanas līmeni, tā bija spiesta ievērojami samazināt cenas uz trešām valstīm. Protams, ka tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti kopumā. |
| --- | --- |

(84)

Izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare saskārās ar konkurenci pie ārkārtīgi zemām cenām trešās valstīs, īpaši tādos jaunajos tirgos kā Brazīlija un Ķīna, un, lai spētu saglabāt ievērojamu ražošanas un pārdošanas līmeni, tā bija spiesta ievērojami samazināt cenas uz trešām valstīm. Protams, ka tas negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti kopumā.

ii)   Citi Kopienas ražotāji

| (85) | Viens faktors, ar ko varētu izskaidrot to, ka Kopienas ražošanas nozare vēl nav atguvusi savu ekonomisko stāvokli, jo īpaši ņemot vērā tirgus daļas zudumu un negatīvo rentabilitātes līmeni izmeklēšanas periodā, ir tas, ka daži Japānas ražotāji eksportētāji uzsāka darbību Kopienā, iespējams, arī ražojot TKS pārdošanai Kopienas tirgū. Citi Kopienas ražotāji attiecīgajā laikposmā patiešām ir ieguvuši ievērojamu tirgus daļu (sk. 65. apsvērumu iepriekš). Tomēr ņemot vērā to, ka viens Japānas ražotājs, kas, iespējams, ražo Kopienā, izmeklēšanā nesadarbojās, nav izslēgts, ka šā uzņēmuma tirgus daļas pieaugums ir saistīts nevis ar konkurētspējīgāku uzņēmējdarbību, bet gan ar vienkāršu dempinga pārcelšanu uz Kopienu, saliekot ražojumu Kopienā, tādējādi apdraudot pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(85)

Viens faktors, ar ko varētu izskaidrot to, ka Kopienas ražošanas nozare vēl nav atguvusi savu ekonomisko stāvokli, jo īpaši ņemot vērā tirgus daļas zudumu un negatīvo rentabilitātes līmeni izmeklēšanas periodā, ir tas, ka daži Japānas ražotāji eksportētāji uzsāka darbību Kopienā, iespējams, arī ražojot TKS pārdošanai Kopienas tirgū. Citi Kopienas ražotāji attiecīgajā laikposmā patiešām ir ieguvuši ievērojamu tirgus daļu (sk. 65. apsvērumu iepriekš). Tomēr ņemot vērā to, ka viens Japānas ražotājs, kas, iespējams, ražo Kopienā, izmeklēšanā nesadarbojās, nav izslēgts, ka šā uzņēmuma tirgus daļas pieaugums ir saistīts nevis ar konkurētspējīgāku uzņēmējdarbību, bet gan ar vienkāršu dempinga pārcelšanu uz Kopienu, saliekot ražojumu Kopienā, tādējādi apdraudot pasākumu efektivitāti.

| (86) | Tādēļ būtu jāatzīmē, ka vismaz vienā gadījumā izmeklēšanā tika atklāts – šādai darbībai Kopienā ir tikai viens iemesls: pasākumi un nepieciešamība no tiem izvairīties. (sk. 49. apsvērumu). |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ būtu jāatzīmē, ka vismaz vienā gadījumā izmeklēšanā tika atklāts – šādai darbībai Kopienā ir tikai viens iemesls: pasākumi un nepieciešamība no tiem izvairīties. (sk. 49. apsvērumu).

5.1.5.   Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli

| (87) | Pašreizējo Kopienas ražošanas nozares stāvokli jāskata kontekstā ar spēkā esošajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(87)

Pašreizējo Kopienas ražošanas nozares stāvokli jāskata kontekstā ar spēkā esošajiem pasākumiem.

| (88) | Pārdošana Kopienas tirgū, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās. Līdz 2004. gadam palielinājās arī rentabilitāte un ražīgums, vienlaikus samazinot darbaspēka izmaksas. Līdz 2004. gadam pozitīva tendence bija arī naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem un krājumiem. |
| --- | --- |

(88)

Pārdošana Kopienas tirgū, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums līdz 2004. gadam ievērojami palielinājās. Līdz 2004. gadam palielinājās arī rentabilitāte un ražīgums, vienlaikus samazinot darbaspēka izmaksas. Līdz 2004. gadam pozitīva tendence bija arī naudas plūsmai, ienākumam no ieguldījumiem un krājumiem.

| (89) | Tomēr attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļai bija negatīva tendence, zaudējot vairāk nekā 20 procentu punktu. Kopš 2000. gada Kopienā ir pieaugusi citu uzņēmēju darbība, kuri arī, iespējams, ražo TKS. Kopā ar importu no Japānas par dempinga cenām tas nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei savās pārdošanas cenās atspoguļot pieaugušās izmaksas saistībā ar TKS P&A, ražošanu un pārdošanu, kā rezultātā izmeklēšanas periodā rentabilitāte ir negatīva. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļai bija negatīva tendence, zaudējot vairāk nekā 20 procentu punktu. Kopš 2000. gada Kopienā ir pieaugusi citu uzņēmēju darbība, kuri arī, iespējams, ražo TKS. Kopā ar importu no Japānas par dempinga cenām tas nav ļāvis Kopienas ražošanas nozarei savās pārdošanas cenās atspoguļot pieaugušās izmaksas saistībā ar TKS P&A, ražošanu un pārdošanu, kā rezultātā izmeklēšanas periodā rentabilitāte ir negatīva.

| (90) | Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītājus ietekmējušas arī dempinga cenas šajos tirgos, liekot tai ievērojami (par vairāk nekā 30 %) samazināt savas vidējās cenas uz trešām valstīm, kas savukārt kopumā negatīvi ietekmējis ražošanas nozares rentabilitāti. Tas skaidri rāda, kā Kopienas TKS tirgus varētu attīstīties bez pasākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītājus ietekmējušas arī dempinga cenas šajos tirgos, liekot tai ievērojami (par vairāk nekā 30 %) samazināt savas vidējās cenas uz trešām valstīm, kas savukārt kopumā negatīvi ietekmējis ražošanas nozares rentabilitāti. Tas skaidri rāda, kā Kopienas TKS tirgus varētu attīstīties bez pasākumiem.

| (91) | Kopumā jāsecina, ka ražošanas nozares stāvoklis līdz 2004. gadam visumā ir uzlabojies, tomēr daži rādītāji (piemēram, pārdošanas apjoms Kopienā, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma) izmeklēšanas periodā no pozitīviem kļuvuši negatīvi. Tādējādi var secināt, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanas izmeklēšanu ir uzlabojies un šī nozare ir parādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga, ievērojami samazinot nemainīgās izmaksas un uzlabojot ražīgumu. Tomēr tā vēl nav pilnībā atveseļojusies un tādēļ joprojām ir ļoti trausla un neaizsargāta, kā to liecina notikumu attīstība izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(91)

Kopumā jāsecina, ka ražošanas nozares stāvoklis līdz 2004. gadam visumā ir uzlabojies, tomēr daži rādītāji (piemēram, pārdošanas apjoms Kopienā, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma) izmeklēšanas periodā no pozitīviem kļuvuši negatīvi. Tādējādi var secināt, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskatīšanas izmeklēšanu ir uzlabojies un šī nozare ir parādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga, ievērojami samazinot nemainīgās izmaksas un uzlabojot ražīgumu. Tomēr tā vēl nav pilnībā atveseļojusies un tādēļ joprojām ir ļoti trausla un neaizsargāta, kā to liecina notikumu attīstība izmeklēšanas periodā.

6.   KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

6.1.   Paredzamā apjoma un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, ja pasākumi tiktu atcelti

| (92) | Jāatgādina, ka 43. apsvērumā tika secināts, ka, beidzoties aizsardzības pasākumiem, Kopienā iespējama būtiska Japānas eksporta apjoma palielināšanās par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(92)

Jāatgādina, ka 43. apsvērumā tika secināts, ka, beidzoties aizsardzības pasākumiem, Kopienā iespējama būtiska Japānas eksporta apjoma palielināšanās par dempinga cenām.

| (93) | Pētot papildu importa par dempinga cenām iespējamo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, jāatzīmē, ka ievērojams importa apjoms par dempinga cenām nekavējoties pamatīgi samazinātu cenas Kopienas tirgū, jo Kopienas ražošanas nozare visticamāk vispirms censtos saglabāt savu tirgus daļu un ražošanas līmeni, kā attiecīgajā laikposmā bija vērojams saistībā ar pārdošanu uz trešām valstīm. Ja tā notiktu, Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes zudums būtu ievērojams un pasliktinātos tās finanšu situācija. |
| --- | --- |

(93)

Pētot papildu importa par dempinga cenām iespējamo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, jāatzīmē, ka ievērojams importa apjoms par dempinga cenām nekavējoties pamatīgi samazinātu cenas Kopienas tirgū, jo Kopienas ražošanas nozare visticamāk vispirms censtos saglabāt savu tirgus daļu un ražošanas līmeni, kā attiecīgajā laikposmā bija vērojams saistībā ar pārdošanu uz trešām valstīm. Ja tā notiktu, Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes zudums būtu ievērojams un pasliktinātos tās finanšu situācija.

| (94) | Jāatgādina, ka TKS tirgū ražotāja izdzīvošana ir atkarīga arī no tā spējas turēties līdzi jaunākajai tehnoloģiju attīstībai un tādēļ pienācīgi ieguldīt P&A, mūsdienīgās ražošanas iekārtās un darbinieku apmācībā. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai Kopienas ražošanas nozare sasniegtu zināmu rentabilitātes līmeni, kuru var sasniegt, uzturot pārdošanas cenu tādā līmenī, kas ļauj segt šos izdevumus. Skaidrs, ka pie cenu samazināšanās, ko izraisītu iespējamais imports no Japānas par dempinga cenām, vienīgais Kopienas ražotājs, kurš nav saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem, piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa imports par dempinga cenām, un visticamāk šādā situācijā neizdzīvotu, ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju ļoti zemās cenas pārdošanai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(94)

Jāatgādina, ka TKS tirgū ražotāja izdzīvošana ir atkarīga arī no tā spējas turēties līdzi jaunākajai tehnoloģiju attīstībai un tādēļ pienācīgi ieguldīt P&A, mūsdienīgās ražošanas iekārtās un darbinieku apmācībā. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai Kopienas ražošanas nozare sasniegtu zināmu rentabilitātes līmeni, kuru var sasniegt, uzturot pārdošanas cenu tādā līmenī, kas ļauj segt šos izdevumus. Skaidrs, ka pie cenu samazināšanās, ko izraisītu iespējamais imports no Japānas par dempinga cenām, vienīgais Kopienas ražotājs, kurš nav saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem, piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa imports par dempinga cenām, un visticamāk šādā situācijā neizdzīvotu, ņemot vērā Japānas ražotāju eksportētāju ļoti zemās cenas pārdošanai uz trešām valstīm.

| (95) | Saskaņā ar informāciju no 14. panta 6. punkta datu bāzes līdz 2004. gadam imports par dempinga cenām palielinājās vairāk nekā trīs reizes, bet attiecīgajā laikposmā – par vairāk nekā 50 %. Kā norādīts iepriekš, iespējams, ka bez antidempinga pasākumiem Kopienas tirgū turpinātu nonākt lieli daudzumi par ļoti zemām cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar informāciju no 14. panta 6. punkta datu bāzes līdz 2004. gadam imports par dempinga cenām palielinājās vairāk nekā trīs reizes, bet attiecīgajā laikposmā – par vairāk nekā 50 %. Kā norādīts iepriekš, iespējams, ka bez antidempinga pasākumiem Kopienas tirgū turpinātu nonākt lieli daudzumi par ļoti zemām cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

| (96) | Faktiski, ja Japānas ražotāji eksportētāji eksportētu uz Kopienu par cenām, kas līdzīgas tām, kuras tie piedāvājuši trešām valstīm, var sagaidīt, ka tās būtu par apmēram 30 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Šāda cenu stratēģija kopā ar Japānas eksportētāju spēju Kopienas tirgum piegādāt ievērojamus daudzumus visticamāk samazinātu cenas Kopienas tirgū, tādējādi negatīvi ietekmējot Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(96)

Faktiski, ja Japānas ražotāji eksportētāji eksportētu uz Kopienu par cenām, kas līdzīgas tām, kuras tie piedāvājuši trešām valstīm, var sagaidīt, ka tās būtu par apmēram 30 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Šāda cenu stratēģija kopā ar Japānas eksportētāju spēju Kopienas tirgum piegādāt ievērojamus daudzumus visticamāk samazinātu cenas Kopienas tirgū, tādējādi negatīvi ietekmējot Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

6.2.   Secinājumi par kaitējuma atsākšanās iespējamību

| (97) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atsākas būtisks kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atsākas būtisks kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Ievads

| (98) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika izskatīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās personas, t.i., Kopienas ražošanas nozari un citus Kopienas ražotājus, attiecīgā ražojuma lietotājus un izejmateriālu piegādātājus. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika izskatīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, tika izvērtēts, kas interesē visas dažādās iesaistītās personas, t.i., Kopienas ražošanas nozari un citus Kopienas ražotājus, attiecīgā ražojuma lietotājus un izejmateriālu piegādātājus.

| (99) | Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās netika atzīts, ka pasākumu pieņemšana un to turpmākā pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir otrā pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos, analizējot situāciju, kādā antidempinga pasākumi ir spēkā jau kopš 1994. gada. |
| --- | --- |

(99)

Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās netika atzīts, ka pasākumu pieņemšana un to turpmākā pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir otrā pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos, analizējot situāciju, kādā antidempinga pasākumi ir spēkā jau kopš 1994. gada.

| (100) | Pamatojoties uz to, tika izskatīts, vai, neskatoties uz secinājumu par to, ka var turpināties un/vai atsākties dempings un var atsākties kaitējums, ir pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz to, tika izskatīts, vai, neskatoties uz secinājumu par to, ka var turpināties un/vai atsākties dempings un var atsākties kaitējums, ir pārliecinoši iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

7.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (101) | Kopienas ražošanas nozare ir vienīgais TKS ražotājs, kas nav saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem. Tā ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem. To apliecināja tās centieni racionalizēt ražošanu, samazināt izmaksas un palielināt ražīgumu, kā arī nepārtrauktie ieguldījumi tehnoloģiski attīstītāku produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(101)

Kopienas ražošanas nozare ir vienīgais TKS ražotājs, kas nav saistīts ar Japānas ražotājiem eksportētājiem. Tā ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem. To apliecināja tās centieni racionalizēt ražošanu, samazināt izmaksas un palielināt ražīgumu, kā arī nepārtrauktie ieguldījumi tehnoloģiski attīstītāku produktu ražošanā.

| (102) | Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanās attiecīgajā laikposmā liecina par to, ka tā ir guvusi labumu no pasākumu turpināšanās un ka ir atjaunota faktiska konkurence. Neraugoties uz tās rentabilitātes uzlabošanos, tā vēl nav sasniegusi tādu peļņas līmeni, kas šāda tehnoloģiju produkta jomā būtu sagaidāms. Tomēr, kā minēts iepriekš, var secināt, ka, neturpinot pasākumus, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis visticamāk ievērojami pasliktinātos un pastāv pat tās slēgšanas iespējamība, kā aprakstīts 93. apsvērumā. Tas apdraudētu vairāk nekā 100 darbavietu, kas tieši saistītas ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanās attiecīgajā laikposmā liecina par to, ka tā ir guvusi labumu no pasākumu turpināšanās un ka ir atjaunota faktiska konkurence. Neraugoties uz tās rentabilitātes uzlabošanos, tā vēl nav sasniegusi tādu peļņas līmeni, kas šāda tehnoloģiju produkta jomā būtu sagaidāms. Tomēr, kā minēts iepriekš, var secināt, ka, neturpinot pasākumus, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis visticamāk ievērojami pasliktinātos un pastāv pat tās slēgšanas iespējamība, kā aprakstīts 93. apsvērumā. Tas apdraudētu vairāk nekā 100 darbavietu, kas tieši saistītas ar attiecīgo ražojumu.

| (103) | Tāpat tādu augsto tehnoloģiju produktu kā TKS ražošanai Kopienā un jo īpaši P&A saistībā ar šo ražošanu ir nozīmīga ietekme arī uz citām nozarēm. Tas sevišķi attiecas uz CCD bloka ražošanu, jo tā sastāvdaļas tiek izmantotas arī citur, piemēram, drošības sistēmās, medicīnā, rūpniecībā un telekomunikācijās. Turklāt TKS ražojošas Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana ietekmē visu televīzijas nozari, t.i., no apraides aprīkojuma attīstības un ražošanas līdz televizoru un videomagnetofonu ražošanai, bet tuvākajā nākotnē tā var arī ietekmēt standartus, kas noteikti Kopienas televīzijas sektorā. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šīs augsto tehnoloģiju rūpniecības izzušanai būtu negatīva ietekme uz televīzijas nozari kopumā. |
| --- | --- |

(103)

Tāpat tādu augsto tehnoloģiju produktu kā TKS ražošanai Kopienā un jo īpaši P&A saistībā ar šo ražošanu ir nozīmīga ietekme arī uz citām nozarēm. Tas sevišķi attiecas uz CCD bloka ražošanu, jo tā sastāvdaļas tiek izmantotas arī citur, piemēram, drošības sistēmās, medicīnā, rūpniecībā un telekomunikācijās. Turklāt TKS ražojošas Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana ietekmē visu televīzijas nozari, t.i., no apraides aprīkojuma attīstības un ražošanas līdz televizoru un videomagnetofonu ražošanai, bet tuvākajā nākotnē tā var arī ietekmēt standartus, kas noteikti Kopienas televīzijas sektorā. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šīs augsto tehnoloģiju rūpniecības izzušanai būtu negatīva ietekme uz televīzijas nozari kopumā.

| (104) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ir nepieciešams pagarināt esošos pasākumus, lai novērstu negatīvo ietekmi, kuru izraisa imports par dempinga cenām, kas varētu apdraudēt šīs Kopienas ražošanas nozares pastāvēšanu un arī vairākas specializētas darbavietas. |
| --- | --- |

(104)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ir nepieciešams pagarināt esošos pasākumus, lai novērstu negatīvo ietekmi, kuru izraisa imports par dempinga cenām, kas varētu apdraudēt šīs Kopienas ražošanas nozares pastāvēšanu un arī vairākas specializētas darbavietas.

7.3.   Citu Kopienas ražotāju intereses

| (105) | Attiecībā uz citu Kopienas TKS ražotāju interesēm būtu jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens no tiem. Šis ražotājs, kas ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, iebilda pret pasākumu turpināšanu, bet apgalvoja, ka pasākumi dod tam priekšrocības konkurencē ar citiem Japānas ražotājiem eksportētājiem, no kurām tas negribētu atteikties. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz citu Kopienas TKS ražotāju interesēm būtu jāatzīmē, ka šajā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens no tiem. Šis ražotājs, kas ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, iebilda pret pasākumu turpināšanu, bet apgalvoja, ka pasākumi dod tam priekšrocības konkurencē ar citiem Japānas ražotājiem eksportētājiem, no kurām tas negribētu atteikties.

| (106) | Tā kā otrs iespējamais Kopienas ražotājs nesadarbojās, jāsecina, ka Kopienas ražotāju, kas sadarbojās, pasākumu pagarināšana negatīvi neietekmēs. Spēkā esošo pasākumu pagarināšana sekmē tā ieguldījumus Kopienā tāpat kā pēc pasākumu pagarināšanas 2000. gadā. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā otrs iespējamais Kopienas ražotājs nesadarbojās, jāsecina, ka Kopienas ražotāju, kas sadarbojās, pasākumu pagarināšana negatīvi neietekmēs. Spēkā esošo pasākumu pagarināšana sekmē tā ieguldījumus Kopienā tāpat kā pēc pasākumu pagarināšanas 2000. gadā.

7.4.   Lietotāju intereses

| (107) | Komisija arī nosūtīja anketas divdesmit pieciem TKS lietotājiem. Tikai četri lietotāji sadarbojās izmeklēšanā. Šie lietotāji ir licencētas apraides kompānijas, kas pārraida savas programmas, izmantojot savu aprīkojumu. Tie iepirkumus veica tieši no TKS ražotājiem neatkarīgi no tā, vai aprīkojums ražots Kopienā, vai eksportētājvalstī, un tie ir lielākās daļas TKS lietotāju reprezentatīvs paraugs. |
| --- | --- |

(107)

Komisija arī nosūtīja anketas divdesmit pieciem TKS lietotājiem. Tikai četri lietotāji sadarbojās izmeklēšanā. Šie lietotāji ir licencētas apraides kompānijas, kas pārraida savas programmas, izmantojot savu aprīkojumu. Tie iepirkumus veica tieši no TKS ražotājiem neatkarīgi no tā, vai aprīkojums ražots Kopienā, vai eksportētājvalstī, un tie ir lielākās daļas TKS lietotāju reprezentatīvs paraugs.

| (108) | Viens lietotājs apgalvoja, ka neplāno nākamajos piecos gados iegādāties ievērojamu skaitu TKS un ka tādēļ pasākumu pagarināšana nekādi neietekmēs tā uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(108)

Viens lietotājs apgalvoja, ka neplāno nākamajos piecos gados iegādāties ievērojamu skaitu TKS un ka tādēļ pasākumu pagarināšana nekādi neietekmēs tā uzņēmējdarbību.

| (109) | Cits lietotājs apgalvoja, ka plāno pāriet uz augstas izšķirtspējas ražojumiem un ka gadījumā, ja pasākumu darbība izbeigtos, palielinātos piegādātāju skaits Kopienā, kā rezultātā mainītos cenas un notiktu ražojumu jauninājumi. Tāpat tika apgalvots, ka kameru izcelsmes avota maiņa nav reāla, jo TKS nav parasta patēriņa prece vai pamatprodukts. |
| --- | --- |

(109)

Cits lietotājs apgalvoja, ka plāno pāriet uz augstas izšķirtspējas ražojumiem un ka gadījumā, ja pasākumu darbība izbeigtos, palielinātos piegādātāju skaits Kopienā, kā rezultātā mainītos cenas un notiktu ražojumu jauninājumi. Tāpat tika apgalvots, ka kameru izcelsmes avota maiņa nav reāla, jo TKS nav parasta patēriņa prece vai pamatprodukts.

| (110) | Trešais lietotājs paziņoja, ka iestājas pret antidempinga pasākumu pagarināšanu, jo tā rezultātā samazinātos konkurence un būtu pieejams mazāk modeļu. Turklāt tika apgalvots, ka īstermiņā nav lielu iespēju pāriet no viena ražotāja uz citu. |
| --- | --- |

(110)

Trešais lietotājs paziņoja, ka iestājas pret antidempinga pasākumu pagarināšanu, jo tā rezultātā samazinātos konkurence un būtu pieejams mazāk modeļu. Turklāt tika apgalvots, ka īstermiņā nav lielu iespēju pāriet no viena ražotāja uz citu.

| (111) | Ceturtais lietotājs apgalvoja, ka tas nevar paredzēt ietekmi, ja pasākumi tiktu saglabāti. |
| --- | --- |

(111)

Ceturtais lietotājs apgalvoja, ka tas nevar paredzēt ietekmi, ja pasākumi tiktu saglabāti.

| (112) | Būtu jāatzīmē, ka šobrīd Kopienā uzņēmējdarbību veic vismaz divi Japānas ražotāji eksportētāji, kas turpina konkurēt ar Kopienas ražošanas nozari. Daži lietotāji ir turpinājuši pirkt Japānas TKS neatkarīgi no tā, vai tās ir importētas vai ražotas Kopienā. Tādēļ nevar secināt, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pilnīgi novērsuši konkurenci starp dažādajiem TKS piegādātājiem. Redzams, ka kopš antidempinga pasākumu noteikšanas ir samazinājies TKS imports no Japānas, bet tas ir saistīts ar to, ka Japānas ražotāji eksportētāji nav spējuši pārdot ražojumus Kopienā par cenām, kas nav dempinga cenas. |
| --- | --- |

(112)

Būtu jāatzīmē, ka šobrīd Kopienā uzņēmējdarbību veic vismaz divi Japānas ražotāji eksportētāji, kas turpina konkurēt ar Kopienas ražošanas nozari. Daži lietotāji ir turpinājuši pirkt Japānas TKS neatkarīgi no tā, vai tās ir importētas vai ražotas Kopienā. Tādēļ nevar secināt, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pilnīgi novērsuši konkurenci starp dažādajiem TKS piegādātājiem. Redzams, ka kopš antidempinga pasākumu noteikšanas ir samazinājies TKS imports no Japānas, bet tas ir saistīts ar to, ka Japānas ražotāji eksportētāji nav spējuši pārdot ražojumus Kopienā par cenām, kas nav dempinga cenas.

| (113) | Attiecībā uz iespēju mainīt TKS piegādātājus būtu jāatzīmē, ka antidempinga pasākumu mērķis nav piespiest pāriet pie cita TKS piegādātāja, bet gan izveidot vienlīdzīgus apstākļus, novēršot negodīgu tirdzniecības praksi. Turklāt, ja sakarā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu likvidēšanu Kopienas TKS ražošanas nozare izzustu, tā rezultātā acīmredzami samazinātos konkurence un Kopienas TKS lietotāji kļūtu atkarīgi no Japānas tehnoloģijas. Īpaši svarīgs ir šis pēdējais aspekts, jo TKS ražotājiem var būt svarīga loma apraides standartu noteikšanā nākotnē. Kopiena acīmredzami būtu neizdevīgā situācijā, ja tai nebūtu pietiekami spēcīga šā ražojuma ražotāja. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz iespēju mainīt TKS piegādātājus būtu jāatzīmē, ka antidempinga pasākumu mērķis nav piespiest pāriet pie cita TKS piegādātāja, bet gan izveidot vienlīdzīgus apstākļus, novēršot negodīgu tirdzniecības praksi. Turklāt, ja sakarā ar spēkā esošo antidempinga pasākumu likvidēšanu Kopienas TKS ražošanas nozare izzustu, tā rezultātā acīmredzami samazinātos konkurence un Kopienas TKS lietotāji kļūtu atkarīgi no Japānas tehnoloģijas. Īpaši svarīgs ir šis pēdējais aspekts, jo TKS ražotājiem var būt svarīga loma apraides standartu noteikšanā nākotnē. Kopiena acīmredzami būtu neizdevīgā situācijā, ja tai nebūtu pietiekami spēcīga šā ražojuma ražotāja.

| (114) | Saskaņā ar konstatējumiem agrākajās izmeklēšanās tika secināts, ka TKS nav nozīmīgs izmaksu faktors lietotājiem, jo pārraižu veidošanā tās ir tikai maza daļa no kopējām izmaksām. Kameru sistēmas, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, tiešām ir tikai daļa no kopējā aprīkojuma, kas apraides kompānijai vajadzīgs. Tāpat, apskatot apraides kompānijas kopējās un ne tikai aprīkojuma izmaksas, TKS, kam piemēro antidempinga maksājumus, izmaksu procentuālā daļa ir vēl mazāka, jo ir citas lielākas izmaksas, piemēram, programmu veidošana, personāls, pieskaitāmās izmaksas u.c., kas ievērojami pārsniedz pašu TKS cenu. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar konstatējumiem agrākajās izmeklēšanās tika secināts, ka TKS nav nozīmīgs izmaksu faktors lietotājiem, jo pārraižu veidošanā tās ir tikai maza daļa no kopējām izmaksām. Kameru sistēmas, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, tiešām ir tikai daļa no kopējā aprīkojuma, kas apraides kompānijai vajadzīgs. Tāpat, apskatot apraides kompānijas kopējās un ne tikai aprīkojuma izmaksas, TKS, kam piemēro antidempinga maksājumus, izmaksu procentuālā daļa ir vēl mazāka, jo ir citas lielākas izmaksas, piemēram, programmu veidošana, personāls, pieskaitāmās izmaksas u.c., kas ievērojami pārsniedz pašu TKS cenu.

| (115) | Kopumā izmeklēšanā tika secināts, ka ietekme uz lietotājiem ir ierobežota, salīdzinot ar apraides kompāniju globālo apgrozījumu, t.i., TKS iegāde ir mazāk nekā 0,2 % no apraides kompāniju kopējā apgrozījuma. Tāpat mūsdienās vidējais TKS izmantošanas ilgums ir apmēram septiņi gadi, dažkārt desmit gadi, kas nozīmē, ka TKS lietotājiem nav izmaksu faktors, kas bieži atkārtojas. |
| --- | --- |

(115)

Kopumā izmeklēšanā tika secināts, ka ietekme uz lietotājiem ir ierobežota, salīdzinot ar apraides kompāniju globālo apgrozījumu, t.i., TKS iegāde ir mazāk nekā 0,2 % no apraides kompāniju kopējā apgrozījuma. Tāpat mūsdienās vidējais TKS izmantošanas ilgums ir apmēram septiņi gadi, dažkārt desmit gadi, kas nozīmē, ka TKS lietotājiem nav izmaksu faktors, kas bieži atkārtojas.

| (116) | Tādējādi tiek secināts – tā kā pasākumi noteiktu laikposmu jau ir spēkā un tiks saglabāti tādā pašā līmenī, to pagarināšana nepasliktinās lietotāju stāvokli. Turklāt lietotājiem joprojām būs pieejamas TKS, ko nav ražojusi Kopienas ražošanas nozare. Jebkurā gadījumā nav pamata apgalvot, ka iespējamā ietekme uz lietotājiem būtu spēcīgāka nekā nepieciešamība novērst kaitējumu izraisoša dempinga tirdzniecību kropļojošo ietekmi un atjaunot faktisku konkurenci. |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi tiek secināts – tā kā pasākumi noteiktu laikposmu jau ir spēkā un tiks saglabāti tādā pašā līmenī, to pagarināšana nepasliktinās lietotāju stāvokli. Turklāt lietotājiem joprojām būs pieejamas TKS, ko nav ražojusi Kopienas ražošanas nozare. Jebkurā gadījumā nav pamata apgalvot, ka iespējamā ietekme uz lietotājiem būtu spēcīgāka nekā nepieciešamība novērst kaitējumu izraisoša dempinga tirdzniecību kropļojošo ietekmi un atjaunot faktisku konkurenci.

| (117) | Visbeidzot būtu jāatzīmē, ka tad, ja pasākumus noteiks, 6. apsvērumā aprakstītajā paralēlajā izmeklēšanā tiks de facto pārskatīti spēkā esošie pasākumi un atjaunināts to līmenis. |
| --- | --- |

(117)

Visbeidzot būtu jāatzīmē, ka tad, ja pasākumus noteiks, 6. apsvērumā aprakstītajā paralēlajā izmeklēšanā tiks de facto pārskatīti spēkā esošie pasākumi un atjaunināts to līmenis.

7.5.   Iepriekšējo nozaru intereses

| (118) | No deviņiem izejmateriālu piegādātājiem, ar kuriem sazinājās, tikai viens atbildēja uz anketas jautājumiem un piekrita šajā izmeklēšanā sadarboties. Šis uzņēmums piegādā lielu daļu TKS, tādēļ tā darbība ir šā ražojuma izejmateriālu piegādātāju reprezentatīvs paraugs. |
| --- | --- |

(118)

No deviņiem izejmateriālu piegādātājiem, ar kuriem sazinājās, tikai viens atbildēja uz anketas jautājumiem un piekrita šajā izmeklēšanā sadarboties. Šis uzņēmums piegādā lielu daļu TKS, tādēļ tā darbība ir šā ražojuma izejmateriālu piegādātāju reprezentatīvs paraugs.

| (119) | Šā piegādātāja pārdošanas apjomi Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama daļa no uzņēmuma kopējā apgrozījuma attiecībā uz šo ražojumu. Uzņēmums apalvoja, ka pasākumu pagarināšanas gadījumā izejmateriālu ražošana turpinātos. Savukārt, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu apdraudēta tā salikšanas jauda, jo tas nespēj samazināt cenas. |
| --- | --- |

(119)

Šā piegādātāja pārdošanas apjomi Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama daļa no uzņēmuma kopējā apgrozījuma attiecībā uz šo ražojumu. Uzņēmums apalvoja, ka pasākumu pagarināšanas gadījumā izejmateriālu ražošana turpinātos. Savukārt, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu apdraudēta tā salikšanas jauda, jo tas nespēj samazināt cenas.

| (120) | Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana pozitīvi ietekmēs TKS iepriekšējās nozares. |
| --- | --- |

(120)

Tādēļ tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana pozitīvi ietekmēs TKS iepriekšējās nozares.

7.6.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (121) | Viens importētājs, kas arī ražo TKS Kopienā un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, apgalvoja, ka, neraugoties uz to, vai pasākumi turpināsies, tas neplāno samazināt ražošanu Kopienā. |
| --- | --- |

(121)

Viens importētājs, kas arī ražo TKS Kopienā un ir saistīts ar kādu Japānas ražotāju eksportētāju, apgalvoja, ka, neraugoties uz to, vai pasākumi turpināsies, tas neplāno samazināt ražošanu Kopienā.

| (122) | Tādējādi jāsecina, ka pat tad, ja spēkā esošie pasākumi tiks pagarināti, Kopienas ražošanas nozare turpinās saskarties ar konkurenci no citiem ražotājiem Kopienā, kuri ražo un pārdod TKS. Tāpēc lietotāji tāpat kā līdz šim varēs iegādāties Japānas zīmolu TKS. |
| --- | --- |

(122)

Tādējādi jāsecina, ka pat tad, ja spēkā esošie pasākumi tiks pagarināti, Kopienas ražošanas nozare turpinās saskarties ar konkurenci no citiem ražotājiem Kopienā, kuri ražo un pārdod TKS. Tāpēc lietotāji tāpat kā līdz šim varēs iegādāties Japānas zīmolu TKS.

| (123) | Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir iemesli uzskatīt, ka varētu tikt apdraudēta Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana (sk. 94. apsvērumu iepriekš). Ja tā notiktu, TKS ražotu tikai Japānas ražotāji (vai ar tiem saistīti uzņēmumi), kā rezultātā Kopiena būtu atkarīga no vēl mazāka skaita ražotāju. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir iemesli uzskatīt, ka varētu tikt apdraudēta Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana (sk. 94. apsvērumu iepriekš). Ja tā notiktu, TKS ražotu tikai Japānas ražotāji (vai ar tiem saistīti uzņēmumi), kā rezultātā Kopiena būtu atkarīga no vēl mazāka skaita ražotāju.

| (124) | Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu turpināšanai būs pozitīva ietekme uz konkurences saglabāšanu un tirdzniecību kropļojošās ietekmes novēršanu. |
| --- | --- |

(124)

Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu turpināšanai būs pozitīva ietekme uz konkurences saglabāšanu un tirdzniecību kropļojošās ietekmes novēršanu.

7.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (125) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav nekādu uz Kopienas interesēm balstītu pārliecinošu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(125)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav nekādu uz Kopienas interesēm balstītu pārliecinošu iemeslu nesaglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (126) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(126)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (127) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā Japānas izcelsmes TKS importam piemērojamie antidempinga pasākumi, |
| --- | --- |

(127)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā Japānas izcelsmes TKS importam piemērojamie antidempinga pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums Japānas izcelsmes televīzijas kameru sistēmu un to daļu importam ar KN kodu ex 8525 30 90 (TARIC kods 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC kods 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC kods 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC kods 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC kods 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC kods 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC kods 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC kods 8528211610) un ex 8528 21 90 (TARIC kods 8528219010).

2.   Televīzijas kameru sistēmas var sastāvēt no šādu daļu kombinācijas, kas importētas kopā vai atsevišķi:

| a) | kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses ierīces uztvērējierīces) ar vairāk nekā 400 000 pikseļiem katram, ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai vairāk; vai nu vienā gabalā, ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi; |
| --- | --- |

a)

kameras galva ar trim vai vairāk sensoriem (12 mm vai vairāk lādiņpārneses ierīces uztvērējierīces) ar vairāk nekā 400 000 pikseļiem katram, ko var pievienot aizmugures adapterim un kam signāla un trokšņa attiecības specifikācija pie normāla pastiprinājuma ir 55 dB vai vairāk; vai nu vienā gabalā, ar kameras galvu un adapteri vienā korpusā, vai atsevišķi;

| b) | skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk); |
| --- | --- |

b)

skatu meklētājs (diagonāle 38 mm vai vairāk);

| c) | bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu; |
| --- | --- |

c)

bāzes stacija vai kameras vadības bloks (CCU), kas pievienots kamerai ar vadu;

| d) | atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai); |
| --- | --- |

d)

atsevišķu kameru darbības vadības pults (OCP) kameras vadībai (t.i., krāsas regulēšanai, lēcas atvēršanai vai diafragmai);

| e) | galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku tālvadības kameru pārskatīšanai un regulēšanai. |
| --- | --- |

e)

galvenā vadības pults (MCP) vai galvenā uzstādīšanas ierīce (MSU) ar izvēlētās kameras rādītāju vairāku tālvadības kameru pārskatīšanai un regulēšanai.

3.   Šis maksājums neattiecas uz:

| a) | lēcām (TARIC papildu kods A727); |
| --- | --- |

a)

lēcām (TARIC papildu kods A727);

| b) | videokasešu magnetofoniem (TARIC papildu kods A727); |
| --- | --- |

b)

videokasešu magnetofoniem (TARIC papildu kods A727);

| c) | kameru galvām ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā (TARIC papildu kods A727); |
| --- | --- |

c)

kameru galvām ar ierakstīšanas ierīci tajā pašā, neatdalāmā korpusā (TARIC papildu kods A727);

| d) | profesionālajām kamerām, ko nevar izmantot apraidei (TARIC papildu kods A727); |
| --- | --- |

d)

profesionālajām kamerām, ko nevar izmantot apraidei (TARIC papildu kods A727);

| e) | profesionālajām kamerām, kas minētas pielikumā (TARIC papildu kods 8786 un 8969). |
| --- | --- |

e)

profesionālajām kamerām, kas minētas pielikumā (TARIC papildu kods 8786 un 8969).

4.   Ja televīzijas kameru sistēma tiek importēta ar lēcu, Kopienas brīvas robežpiegādes vērtība, ko izmanto, piemērojot antidempinga maksājumu, ir televīzijas kameru sistēmu vērtība bez lēcas. Ja šī vērtība faktūrā nav noteikta, importētājs deklarē lēcas vērtību, kad to laiž brīvā apgrozībā, un iesniedz par to atbilstīgus pierādījumus un informāciju.

5.   Antidempinga maksājuma likme ir 96,8 % no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas (TARIC papildu kods 8744), izņemot ražojumus, ko ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, kuriem ir šāda likme:

| — | Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC papildu kods: 8741), |
| --- | --- |

—

Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC papildu kods: 8741),

| — | Sony Corporation: 108,3 % (TARIC papildu kods: 8742), |
| --- | --- |

—

Sony Corporation: 108,3 % (TARIC papildu kods: 8742),

| — | Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARIC papildu kods: 8743). |
| --- | --- |

—

Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARIC papildu kods: 8743).

6.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 19. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 111, 30.4.1994., 106. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1754/2004 (OV L 313, 12.10.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 244, 29.9.2000., 38. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1909/2006 (OV L 365, 21.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV C 309, 15.12.2004., 2. lpp.

4

(5)  OV C 239, 29.9.2005., 9. lpp.

5

(6)  OV C 117, 18.5.2006., 8. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Profesionālās kameru sistēmas, kas nav televīzijas kameru sistēmas (apraides kameru sistēmas) un kas ir atbrīvotas no antidempinga pasākumiem

| Uzņēmuma nosaukums | Kameru galvas | Skatu meklētājs | Kameras vadības ierīce | Darbības vadības ierīce | Galvenā vadības ierīce | Kameru adapteri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Uzņēmuma nosaukums

Kameru galvas

Skatu meklētājs

Kameras vadības ierīce

Darbības vadības ierīce

Galvenā vadības ierīce

Kameru adapteri

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Dēvēta arī par galveno uzstādīšanas ierīci (GUI) vai galveno vadības paneli (GVP).

(2)  Modeļi, uz ko pasākumi neattiecas ar nosacījumu, ka atbilstīgā trīsdzīslu sistēma vai trīsdzīslu adapteris netiek pārdots EK tirgū.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/26

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1911/2006

(2006. gada 19. decembris),

ar ko Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu importam piemēro galīgo antidempinga maksājumu pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2000. gada 23. septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000 (2) Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas, Ukrainas un Lietuvas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu (“UAN”) importam piemēroja galīgos antidempinga maksājumus. Pasākumus, kurus noteica Lietuvas izcelsmes UAN importam, pārtrauca pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. Izmeklēšana, kuras rezultātā noteica šos pasākumus, turpmāk tekstā tiek saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2000. gada 23. septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1995/2000 (2) Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas, Ukrainas un Lietuvas izcelsmes urīnvielas un amonija nitrāta šķīdumu (“UAN”) importam piemēroja galīgos antidempinga maksājumus. Pasākumus, kurus noteica Lietuvas izcelsmes UAN importam, pārtrauca pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā. Izmeklēšana, kuras rezultātā noteica šos pasākumus, turpmāk tekstā tiek saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

| (2) | Šim importam piemērojamie pasākumi ietvēra specifiskus nodokļus, izņemot viena Alžīrijas ražotāja eksportētāja, no kura bija pieņemtas saistības, importam. |
| --- | --- |

(2)

Šim importam piemērojamie pasākumi ietvēra specifiskus nodokļus, izņemot viena Alžīrijas ražotāja eksportētāja, no kura bija pieņemtas saistības, importam.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc tam, kad 2004. gada 17. decembrī tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām, 2005. gada 20. jūnijā tika iesniegts pārskatīšanas pieprasījums atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam (3). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (EMRA) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % – no Kopienas kopējās UAN produkcijas. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad 2004. gada 17. decembrī tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām, 2005. gada 20. jūnijā tika iesniegts pārskatīšanas pieprasījums atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam (3). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (EMRA) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % – no Kopienas kopējās UAN produkcijas.

| (4) | Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus, kas apliecināja dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību Kopienas ražošanas nozarei saistībā ar Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes UAN importu. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus, kas apliecināja dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību Kopienas ražošanas nozarei saistībā ar Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes UAN importu.

| (5) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai sāktu pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, Komisija 2005. gada 22. septembrī ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) paziņoja par pārskatīšanas sākšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai sāktu pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, Komisija 2005. gada 22. septembrī ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) paziņoja par pārskatīšanas sākšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

3.   Izmeklēšana

3.1.   Izmeklēšanas periods

| (6) | Izmeklēšana saistībā ar dempinga turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “RIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumu aptvēra laika periodu no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšana saistībā ar dempinga turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laika posmu no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “RIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumu aptvēra laika periodu no 2002. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

3.2.   Personas, uz kurām attiecās izmeklēšana

| (7) | Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalstu pārstāvjus, prasības iesniedzēju un Kopienas ražotāju pārstāvjus par pārskatīšanas sākšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalstu pārstāvjus, prasības iesniedzēju un Kopienas ražotāju pārstāvjus par pārskatīšanas sākšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (8) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to bija pieprasījušas un norādījušas konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(8)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to bija pieprasījušas un norādījušas konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (9) | Ņemot vērā to, ka daudzi Kopienas ražotāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju nevienā attiecīgajā valstī, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika aicinātas pieteikties 15 dienu laikā pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka daudzi Kopienas ražotāji un importētāji Kopienā nav saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju nevienā attiecīgajā valstī, tika uzskatīts, ka ir lietderīgi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika aicinātas pieteikties 15 dienu laikā pēc procedūras uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (10) | Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju, kas pauda vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase ir nepieciešama attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Ņemot vērā to, ka tikai viens importētājs sniedza paziņojumā par procedūras uzsākšanu pieprasīto informāciju un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Kopienas dienestiem, tika nolemts, ka atlase attiecībā uz importētājiem nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(10)

Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un ņemot vērā lielo skaitu Kopienas ražotāju, kas pauda vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase ir nepieciešama attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Ņemot vērā to, ka tikai viens importētājs sniedza paziņojumā par procedūras uzsākšanu pieprasīto informāciju un izteica vēlmi turpmāk sadarboties ar Kopienas dienestiem, tika nolemts, ka atlase attiecībā uz importētājiem nav nepieciešama.

| (11) | Tāpēc anketas tika nosūtītas četriem atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc anketas tika nosūtītas četriem atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (12) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem un sešiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no tirgotājiem, kas ar tiem saistīti. |
| --- | --- |

(12)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem un sešiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās valstīs, kā arī no tirgotājiem, kas ar tiem saistīti.

| (13) | Viens ražotājs analogajā valstī sniedza pilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Viens ražotājs analogajā valstī sniedza pilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem.

| (14) | Komisija meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji eksportētāji Krievijā:






  — | JSC Mineral un Chemical Company (“Eurochem”), Maskava, Krievija, un divos ar to saistītos ražošanas uzņēmumos:






  — | PJSC Azot (“NAK Azot”), Novomoskovska, Krievija, un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji eksportētāji Krievijā:

—

JSC Mineral un Chemical Company (“Eurochem”), Maskava, Krievija, un divos ar to saistītos ražošanas uzņēmumos:

—

PJSC Azot (“NAK Azot”), Novomoskovska, Krievija, un

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (“Nevinka Azot”), Ņevinnomijska, Krievija; |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (“Nevinka Azot”), Ņevinnomijska, Krievija;

| b) | ar Eurochem saistīts tirgotājs:






  — | Eurochem Trading GmbH, Cūga, Šveice – (“Eurochem Trading”); |
| --- | --- | --- |

b)

ar Eurochem saistīts tirgotājs:

—

Eurochem Trading GmbH, Cūga, Šveice – (“Eurochem Trading”);

| c) | ar Ukrainas ražotāju Stirol saistīts tirgotājs:






  — | IBE Trading, New York, Ņujorka, ASV; |
| --- | --- | --- |

c)

ar Ukrainas ražotāju Stirol saistīts tirgotājs:

—

IBE Trading, New York, Ņujorka, ASV;

| d) | ražotājs analogajā valstī:






  — | Terra Industries, Sioux City, Aijova, ASV; |
| --- | --- | --- |

d)

ražotājs analogajā valstī:

—

Terra Industries, Sioux City, Aijova, ASV;

| e) | atlasē iekļautie Kopienas ražotāji:






  — | Achema AB, Jonava, Lietuva, |
| --- | --- | --- |

e)

atlasē iekļautie Kopienas ražotāji:

—

Achema AB, Jonava, Lietuva,

| — | Grande Paroisse SA, Parīze, Francija, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Parīze, Francija,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Vitenberga, Vācija, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Vitenberga, Vācija,

| — | Yara SA, Brisele, Beļģija, un saistītais ražotājs Yara Sluiskil BV, Sluiskila, Nīderlande. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Brisele, Beļģija, un saistītais ražotājs Yara Sluiskil BV, Sluiskila, Nīderlande.

3.3.   Pārbaude izlases veidā

| (15) | Desmit Kopienas ražotāji pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu noteiktajā termiņā un oficiāli piekrita turpmāk sadarboties izmeklēšanā. Attiecībā uz šiem desmit Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlējās atlasi, pamatojoties uz lielāko pietiekamo UAN produkcijas un pārdošanas apjomu Kopienā, kuru pieejamajā laikā var pienācīgi pārbaudīt. Četri atlasē iekļautie Kopienas ražotāji saražoja 63 % no Kopienas kopējās produkcijas RIP, savukārt iepriekšminētie 10 Kopienas ražotāji saražoja 75 % no Kopienas produkcijas RIP. |
| --- | --- |

(15)

Desmit Kopienas ražotāji pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu noteiktajā termiņā un oficiāli piekrita turpmāk sadarboties izmeklēšanā. Attiecībā uz šiem desmit Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvēlējās atlasi, pamatojoties uz lielāko pietiekamo UAN produkcijas un pārdošanas apjomu Kopienā, kuru pieejamajā laikā var pienācīgi pārbaudīt. Četri atlasē iekļautie Kopienas ražotāji saražoja 63 % no Kopienas kopējās produkcijas RIP, savukārt iepriekšminētie 10 Kopienas ražotāji saražoja 75 % no Kopienas produkcijas RIP.

| (16) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar attiecīgajām personām apspriedās par izvēlēto atlasi, un tām šajā saistībā nebija nekādu iebildumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar attiecīgajām personām apspriedās par izvēlēto atlasi, un tām šajā saistībā nebija nekādu iebildumu.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (17) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, tas ir, urīnvielas un amonija nitrāta šķīdums – šķidrais mēslošanas līdzeklis, ko parasti izmanto lauksaimniecībā un kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs. Tas sastāv no urīnvielas, amonija nitrāta un ūdens maisījuma. Slāpekļa (N) saturs ir šā ražojuma svarīgākā “īpašība”, un tas var būt no 28 % līdz 32 %. Šādu atšķirību var panākt, šķīdumam pievienojot vairāk vai mazāk ūdens. Vairākumā importētā UAN bija 32 % N, kas ir daudz koncentrētāks un līdz ar to arī lētāks transportēšanas izmaksu ziņā. Neatkarīgi no slāpekļa daudzuma tajos, uzskata, ka visu UAN šķīdumu fizikālās un ķīmiskās īpašības ir vienādas un ka attiecībā uz šo izmeklēšanu tie tādējādi uzskatāmi par vienu ražojumu. Attiecīgais ražojums atbilst KN kodam 3102 80 00. |
| --- | --- |

(17)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, tas ir, urīnvielas un amonija nitrāta šķīdums – šķidrais mēslošanas līdzeklis, ko parasti izmanto lauksaimniecībā un kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs. Tas sastāv no urīnvielas, amonija nitrāta un ūdens maisījuma. Slāpekļa (N) saturs ir šā ražojuma svarīgākā “īpašība”, un tas var būt no 28 % līdz 32 %. Šādu atšķirību var panākt, šķīdumam pievienojot vairāk vai mazāk ūdens. Vairākumā importētā UAN bija 32 % N, kas ir daudz koncentrētāks un līdz ar to arī lētāks transportēšanas izmaksu ziņā. Neatkarīgi no slāpekļa daudzuma tajos, uzskata, ka visu UAN šķīdumu fizikālās un ķīmiskās īpašības ir vienādas un ka attiecībā uz šo izmeklēšanu tie tādējādi uzskatāmi par vienu ražojumu. Attiecīgais ražojums atbilst KN kodam 3102 80 00.

2.   Līdzīgs ražojums

| (18) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šī pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja, ka UAN pilnībā ir pamatizstrādājums un tā kvalitāte un fizikālās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tā izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko attiecīgajās valstīs ražo un vietējā tirgū pārdod ražotāji eksportētāji, kā arī ražojumiem, ko Kopienas tirgū ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ko ražo un pārdod ražotājs analogās valsts vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un to izmantojums būtībā arī ir vienāds, tādējādi tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šī pārskatīšanas izmeklēšana apstiprināja, ka UAN pilnībā ir pamatizstrādājums un tā kvalitāte un fizikālās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no tā izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko attiecīgajās valstīs ražo un vietējā tirgū pārdod ražotāji eksportētāji, kā arī ražojumiem, ko Kopienas tirgū ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ko ražo un pārdod ražotājs analogās valsts vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un to izmantojums būtībā arī ir vienāds, tādējādi tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Importa dempings RIP laikā

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu pārtraukšana sekmētu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu pārtraukšana sekmētu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.

| (20) | RIP laikā attiecīgo valstu izcelsmes UAN eksportu uz Kopienu veica tikai Alžīrija. Tāpēc, lai izvērtētu, vai pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība, tika veikts dempinga aprēķins attiecībā uz diviem Alžīrijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Attiecībā uz citiem Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, izmeklēšanā tika pievērsta uzmanība dempinga atkārtošanās iespējamībai. |
| --- | --- |

(20)

RIP laikā attiecīgo valstu izcelsmes UAN eksportu uz Kopienu veica tikai Alžīrija. Tāpēc, lai izvērtētu, vai pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība, tika veikts dempinga aprēķins attiecībā uz diviem Alžīrijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Attiecībā uz citiem Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, izmeklēšanā tika pievērsta uzmanība dempinga atkārtošanās iespējamībai.

| (21) | Izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Alžīrijas UAN ražotāji – Fertalge un Fertial. Šie abi ražotāji pārstāvēja kopējo Alžīrijas izcelsmes UAN eksporta apjomu uz Kopienu RIP, proti, 177 383 tonnas. Attiecīgā Alžīrijas izcelsmes ražojuma imports Kopienā bija 4,8 % no Kopienas patēriņa, proti, 3 694 531 tonna RIP. Tādējādi importa apjoms no Alžīrijas no 116 461 tonnas pieauga par 52 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Alžīrijas UAN ražotāji – Fertalge un Fertial. Šie abi ražotāji pārstāvēja kopējo Alžīrijas izcelsmes UAN eksporta apjomu uz Kopienu RIP, proti, 177 383 tonnas. Attiecīgā Alžīrijas izcelsmes ražojuma imports Kopienā bija 4,8 % no Kopienas patēriņa, proti, 3 694 531 tonna RIP. Tādējādi importa apjoms no Alžīrijas no 116 461 tonnas pieauga par 52 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas periodu.

| (22) | Tāpēc dempinga pārbaude, kas balstīta uz informāciju, ko snieguši abi šie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, arī tika uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu valsti. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc dempinga pārbaude, kas balstīta uz informāciju, ko snieguši abi šie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, arī tika uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu valsti.

| (23) | Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, UAN pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Izmeklēšanā apstiprināja, ka abi uzņēmumi Kopienai ir pārdevuši tikai viena veida UAN un šā veida UAN vietējā tirgū nav pārdots reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(23)

Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, UAN pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Izmeklēšanā apstiprināja, ka abi uzņēmumi Kopienai ir pārdevuši tikai viena veida UAN un šā veida UAN vietējā tirgū nav pārdots reprezentatīvos daudzumos.

| (24) | Tādējādi attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot vietējo pārdošanas apjomu, un tā bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, katra ražotāja uz Kopienu eksportētā ražojuma ražošanas izmaksām pieskaitot pietiekamu summu pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA izmaksas”) un pietiekamu peļņas normu. |
| --- | --- |

(24)

Tādējādi attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot vietējo pārdošanas apjomu, un tā bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, katra ražotāja uz Kopienu eksportētā ražojuma ražošanas izmaksām pieskaitot pietiekamu summu pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“PVA izmaksas”) un pietiekamu peļņas normu.

| (25) | Attiecībā uz ražošanas izmaksām jānorāda, ka enerģijas izmaksas, piemēram, par elektroenerģiju un gāzi, veido lielāko daļu ražošanas izmaksu un būtisku daļu produkcijas kopējās izmaksās. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pārbaudīja, vai attiecīgo personu dokumentācijā ir tikušas pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un tirdzniecību saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz ražošanas izmaksām jānorāda, ka enerģijas izmaksas, piemēram, par elektroenerģiju un gāzi, veido lielāko daļu ražošanas izmaksu un būtisku daļu produkcijas kopējās izmaksās. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pārbaudīja, vai attiecīgo personu dokumentācijā ir tikušas pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un tirdzniecību saistītās izmaksas.

| (26) | Izmeklēšanā netika konstatētas nekādas norādes uz to, ka elektroenerģija ražotāju eksportētāju dokumentācijā nebūtu pienācīgi atspoguļota. Šajā saistībā inter alia jāpiebilst, ka maksa par elektroenerģiju, ko RIP samaksājuši Alžīrijas ražotāji, bija saskaņā ar starptautiskā tirgus cenām, salīdzinot ar citām valstīm, piemēram, Kanādu un Norvēģiju. Tomēr par gāzes cenām nevar teikt to pašu. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā netika konstatētas nekādas norādes uz to, ka elektroenerģija ražotāju eksportētāju dokumentācijā nebūtu pienācīgi atspoguļota. Šajā saistībā inter alia jāpiebilst, ka maksa par elektroenerģiju, ko RIP samaksājuši Alžīrijas ražotāji, bija saskaņā ar starptautiskā tirgus cenām, salīdzinot ar citām valstīm, piemēram, Kanādu un Norvēģiju. Tomēr par gāzes cenām nevar teikt to pašu.

| (27) | Pamatojoties uz datiem, ko publicējuši starptautiski atzīti avoti, kas specializējušies enerģijas tirgū, attiecībā uz gāzes piegādi faktiski tika konstatēts, ka Alžīrijas ražotāja samaksātā cena bija par piektdaļu mazāka nekā Alžīrijas dabasgāzes eksporta cena. Turklāt visi pieejamie dati liecina par to, ka vietējās gāzes cenas Alžīrijā bija regulētās cenas, kas ir daudz zemākas par dabasgāzes tirgus cenām, piemēram, ASV, Kanādā, Japānā un ES. Šie četri tirgi kopumā veido 46 % no pasaules gāzes patēriņa, un šo četru tirgu dominējošie vietējo cenu līmeņi, šķiet, pienācīgi atspoguļo izmaksas. Turklāt gāzes cena, ko maksāja attiecīgie uzņēmumi, bija ievērojami mazāka nekā gāzes cena, ko maksāja Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz datiem, ko publicējuši starptautiski atzīti avoti, kas specializējušies enerģijas tirgū, attiecībā uz gāzes piegādi faktiski tika konstatēts, ka Alžīrijas ražotāja samaksātā cena bija par piektdaļu mazāka nekā Alžīrijas dabasgāzes eksporta cena. Turklāt visi pieejamie dati liecina par to, ka vietējās gāzes cenas Alžīrijā bija regulētās cenas, kas ir daudz zemākas par dabasgāzes tirgus cenām, piemēram, ASV, Kanādā, Japānā un ES. Šie četri tirgi kopumā veido 46 % no pasaules gāzes patēriņa, un šo četru tirgu dominējošie vietējo cenu līmeņi, šķiet, pienācīgi atspoguļo izmaksas. Turklāt gāzes cena, ko maksāja attiecīgie uzņēmumi, bija ievērojami mazāka nekā gāzes cena, ko maksāja Kopienas ražotāji.

| (28) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka gāzes cenas, kas Alžīrijā samaksātas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, nevarēja pienācīgi atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar gāzes ražošanu un izplatīšanu. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, ko sedzis viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, proti, Fertial, tika koriģētas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta citos reprezentatīvos tirgos. Koriģētās cenas pamatā bija Alžīrijas sašķidrinātās dabasgāzes (“SDG”) vidējās cena RIP, kad gāze uz Francijas robežas tika pārdota eksportam, neņemot vērā jūras frakts un sašķidrināšanas izmaksas, uzskatot to par atbilstošāko pamatu, jo šī publiskā informācija attiecas vienīgi uz Alžīrijas izcelsmes gāzi. Franciju, kas ir lielākais Alžīrijas gāzes tirgus un kurā ir cenas, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē. Otrs uzņēmums, kas sadarbojās, Fertalge, nav izmantojis dabasgāzi kā izejmateriālu, jo tas ražo UAN no amonija nitrāta (“AN”), ko ražo uz vietas, un no urīnvielas. Tā kā uz vietas saražotā AN izmaksas atspoguļoja Alžīrijas vietējo gāzes cenu, kas iepriekš minēta 27. apsvērumā, šā uzņēmuma AN izmaksas tika atbilstoši koriģētas. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka gāzes cenas, kas Alžīrijā samaksātas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, nevarēja pienācīgi atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar gāzes ražošanu un izplatīšanu. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, ko sedzis viens ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, proti, Fertial, tika koriģētas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta citos reprezentatīvos tirgos. Koriģētās cenas pamatā bija Alžīrijas sašķidrinātās dabasgāzes (“SDG”) vidējās cena RIP, kad gāze uz Francijas robežas tika pārdota eksportam, neņemot vērā jūras frakts un sašķidrināšanas izmaksas, uzskatot to par atbilstošāko pamatu, jo šī publiskā informācija attiecas vienīgi uz Alžīrijas izcelsmes gāzi. Franciju, kas ir lielākais Alžīrijas gāzes tirgus un kurā ir cenas, kas pienācīgi atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē. Otrs uzņēmums, kas sadarbojās, Fertalge, nav izmantojis dabasgāzi kā izejmateriālu, jo tas ražo UAN no amonija nitrāta (“AN”), ko ražo uz vietas, un no urīnvielas. Tā kā uz vietas saražotā AN izmaksas atspoguļoja Alžīrijas vietējo gāzes cenu, kas iepriekš minēta 27. apsvērumā, šā uzņēmuma AN izmaksas tika atbilstoši koriģētas.

| (29) | Tāpēc ražošanas izmaksas, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tika pārrēķinātas, lai ņemtu vērā arī koriģētās gāzes cenas, izmantojot gāzes cenu, kad gāze tika pārdota uz Francijas robežas, bet neņemot vērā jūras frakta un sašķidrināšanas izmaksas. Šādi pārrēķinātām ražošanas izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu tika pieskaitīta pienācīga PVA izmaksu summa un pienācīga peļņas norma. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc ražošanas izmaksas, ko iesnieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, tika pārrēķinātas, lai ņemtu vērā arī koriģētās gāzes cenas, izmantojot gāzes cenu, kad gāze tika pārdota uz Francijas robežas, bet neņemot vērā jūras frakta un sašķidrināšanas izmaksas. Šādi pārrēķinātām ražošanas izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu tika pieskaitīta pienācīga PVA izmaksu summa un pienācīga peļņas norma.

| (30) | PVA izmaksas un peļņas normu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu, jo abi uzņēmumi, kas sadarbojās, nav veikuši reprezentatīvu attiecīgā ražojuma vietējo tirdzniecību parastajā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo abi ražotāji, kas sadarbojās, ir divi vienīgie UAN ražotāji Alžīrijā. Netika piemērots arī pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts, jo to ražojumu, kas pieder tai pašai vispārējai preču kategorijai, ražošanas izmaksas ir jākoriģē iepriekš 28. apsvērumā minēto iemeslu dēļ, ņemot vērā gāzes izmaksas. Tā kā tika atzīts, ka nav iespējams noteikt vajadzīgās korekcijas apmēru attiecībā uz visiem ražojumiem, kas ietilpst tajā pašā vispārējā vietējā tirgū pārdoto preču kategorijā, nebija iespējams arī noteikt peļņas normu pēc šādas korekcijas. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(30)

PVA izmaksas un peļņas normu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu, jo abi uzņēmumi, kas sadarbojās, nav veikuši reprezentatīvu attiecīgā ražojuma vietējo tirdzniecību parastajā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo abi ražotāji, kas sadarbojās, ir divi vienīgie UAN ražotāji Alžīrijā. Netika piemērots arī pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts, jo to ražojumu, kas pieder tai pašai vispārējai preču kategorijai, ražošanas izmaksas ir jākoriģē iepriekš 28. apsvērumā minēto iemeslu dēļ, ņemot vērā gāzes izmaksas. Tā kā tika atzīts, ka nav iespējams noteikt vajadzīgās korekcijas apmēru attiecībā uz visiem ražojumiem, kas ietilpst tajā pašā vispārējā vietējā tirgū pārdoto preču kategorijā, nebija iespējams arī noteikt peļņas normu pēc šādas korekcijas. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

| (31) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz atbilstošu metodi. Tā kā tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu Alžīrijas vietējais tirgus ir ļoti mazs, informācija ir jāgūst no citiem reprezentatīviem tirgiem. Šajā saistībā tika ņemta vērā publiski pieejamā informācija par lielākajiem uzņēmumiem, kas darbojas slāpekļa mēslojuma nozarē. Tika konstatēts, ka atbilstošie Ziemeļamerikas (ASV un Kanādas) ražotāju dati būtu izmeklēšanai vispiemērotākie, ņemot vērā biržas sarakstā iekļauto šā pasaules reģiona uzņēmumu sniegtās uzticamās un pilnīgās publiskās finanšu informācijas plašo pieejamību. Turklāt Ziemeļamerikā bija raksturīgs būtisks pārdošanas apjoms vietējā tirgū un ievērojams vietējo un ārvalstu uzņēmumu konkurences līmenis. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz vidējām svērtajām to trīs lielāko Ziemeļamerikas ražotāju PVA izmaksām un peļņu, kas ir starp lielākajiem uzņēmumiem mēslojumu nozarē, ņemot vērā to Ziemeļamerikā veiktos tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu (slāpekļa mēslojumu) pārdošanas apjomus. Šie trīs ražotāji slāpekļa mēslojumu nozarē tika uzskatīti par reprezentatīviem (uzņēmuma/uzņēmējdarbības segmenta apgrozījums vidēji ir vairāk par 80 %) un to PVA izmaksas un peļņa par reprezentatīvu attiecībā uz tāda paša veida izmaksām, kādas parasti rodas uzņēmumiem, kas veiksmīgi darbojas šajā uzņēmējdarbības segmentā. Procentuāli PVA izmaksas veidoja 6,9 % no apgrozījuma. Aprēķinātā vidējā peļņas norma bija 9,1 % no apgrozījuma. Turklāt nav norāžu, kas ļautu apgalvot, ka šādi konstatētais peļņas apmērs pārsniedz peļņu, kādu parasti gūst Alžīrijas ražotāji, tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus pārdodot Alžīrijas tirgū. |
| --- | --- |

(31)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz atbilstošu metodi. Tā kā tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu Alžīrijas vietējais tirgus ir ļoti mazs, informācija ir jāgūst no citiem reprezentatīviem tirgiem. Šajā saistībā tika ņemta vērā publiski pieejamā informācija par lielākajiem uzņēmumiem, kas darbojas slāpekļa mēslojuma nozarē. Tika konstatēts, ka atbilstošie Ziemeļamerikas (ASV un Kanādas) ražotāju dati būtu izmeklēšanai vispiemērotākie, ņemot vērā biržas sarakstā iekļauto šā pasaules reģiona uzņēmumu sniegtās uzticamās un pilnīgās publiskās finanšu informācijas plašo pieejamību. Turklāt Ziemeļamerikā bija raksturīgs būtisks pārdošanas apjoms vietējā tirgū un ievērojams vietējo un ārvalstu uzņēmumu konkurences līmenis. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz vidējām svērtajām to trīs lielāko Ziemeļamerikas ražotāju PVA izmaksām un peļņu, kas ir starp lielākajiem uzņēmumiem mēslojumu nozarē, ņemot vērā to Ziemeļamerikā veiktos tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu (slāpekļa mēslojumu) pārdošanas apjomus. Šie trīs ražotāji slāpekļa mēslojumu nozarē tika uzskatīti par reprezentatīviem (uzņēmuma/uzņēmējdarbības segmenta apgrozījums vidēji ir vairāk par 80 %) un to PVA izmaksas un peļņa par reprezentatīvu attiecībā uz tāda paša veida izmaksām, kādas parasti rodas uzņēmumiem, kas veiksmīgi darbojas šajā uzņēmējdarbības segmentā. Procentuāli PVA izmaksas veidoja 6,9 % no apgrozījuma. Aprēķinātā vidējā peļņas norma bija 9,1 % no apgrozījuma. Turklāt nav norāžu, kas ļautu apgalvot, ka šādi konstatētais peļņas apmērs pārsniedz peļņu, kādu parasti gūst Alžīrijas ražotāji, tās pašas vispārējās kategorijas ražojumus pārdodot Alžīrijas tirgū.

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu.

| (33) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi korekcijas tika veiktas saistībā ar transportēšanas, pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksu atšķirībām, ja tas bija iespējams un tika sniegti pārbaudīti pierādījumi. |
| --- | --- |

(33)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi korekcijas tika veiktas saistībā ar transportēšanas, pakalpojumu, iekraušanas un papildu izmaksu atšķirībām, ja tas bija iespējams un tika sniegti pārbaudīti pierādījumi.

| (34) | Dempinga starpību katram ražotājam eksportētājam noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Dempinga starpību katram ražotājam eksportētājam noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.

| (35) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka dempings RIP tika veikts pat vēl augstākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā. Dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai, ir no 50 % līdz 60 %. |
| --- | --- |

(35)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka dempings RIP tika veikts pat vēl augstākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā. Dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai, ir no 50 % līdz 60 %.

2.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

2.1.   Alžīrija

| (36) | Abi Alžīrijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārstāv šīs valsts attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā. Tādējādi pārbaude attiecībā uz to, vai pastāv varbūtība, ka dempings turpināsies, un vai pasākumi Alžīrijai būtu jāatceļ, lielā mērā tika balstīta uz informāciju, ko sniedza šie divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(36)

Abi Alžīrijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārstāv šīs valsts attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā. Tādējādi pārbaude attiecībā uz to, vai pastāv varbūtība, ka dempings turpināsies, un vai pasākumi Alžīrijai būtu jāatceļ, lielā mērā tika balstīta uz informāciju, ko sniedza šie divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (37) | Alžīrijas ražotāji, kas sadarbojās, spēja divkāršot savu ražošanas jaudu, vienlaikus attiecīgajā periodā palielinot ražošanu aptuveni par 20 %. Tādējādi to neizmantotā jauda būtiski pieauga no mazāk nekā 100 000 tonnām līdz 300 000–350 000 tonnām. |
| --- | --- |

(37)

Alžīrijas ražotāji, kas sadarbojās, spēja divkāršot savu ražošanas jaudu, vienlaikus attiecīgajā periodā palielinot ražošanu aptuveni par 20 %. Tādējādi to neizmantotā jauda būtiski pieauga no mazāk nekā 100 000 tonnām līdz 300 000–350 000 tonnām.

| (38) | Tā kā Alžīrijas vietējais tirgus ir neliels un nākotnē tas, visticamāk, arī nepalielināsies, jebkāds ražošanas pieaugums būs vērsts uz eksportu. Palielinot savu neizmantoto jaudu, abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, varētu apmierināt 10–20 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā Alžīrijas vietējais tirgus ir neliels un nākotnē tas, visticamāk, arī nepalielināsies, jebkāds ražošanas pieaugums būs vērsts uz eksportu. Palielinot savu neizmantoto jaudu, abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, varētu apmierināt 10–20 % no Kopienas patēriņa.

| (39) | Ņemot vērā dempingu, kas turpinājies RIP, un Alžīrijas ražotāju, kas sadarbojās, neizmantoto jaudu, visticamāk Alžīrijas eksports uz Kopienu par dempinga cenām palielināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā dempingu, kas turpinājies RIP, un Alžīrijas ražotāju, kas sadarbojās, neizmantoto jaudu, visticamāk Alžīrijas eksports uz Kopienu par dempinga cenām palielināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti.

| (40) | Ievērojot visu iepriekšminēto, jāsecina, ka pastāv iespējamība, ka eksports uz Kopienu par dempinga cenām turpināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti. |
| --- | --- |

(40)

Ievērojot visu iepriekšminēto, jāsecina, ka pastāv iespējamība, ka eksports uz Kopienu par dempinga cenām turpināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti.

| (41) | Abiem uzņēmumiem noteiktā normālā vērtība RIP būtiski pārsniedza ES tirgus cenas. Nevar izslēgt, ka Alžīrijas ražotāji eksportētāji turpinās pārdot uz Kopienu ražojumus par dempinga cenām neatkarīgi no tā, vai tiem ir jāveic maksājumi vai ne. |
| --- | --- |

(41)

Abiem uzņēmumiem noteiktā normālā vērtība RIP būtiski pārsniedza ES tirgus cenas. Nevar izslēgt, ka Alžīrijas ražotāji eksportētāji turpinās pārdot uz Kopienu ražojumus par dempinga cenām neatkarīgi no tā, vai tiem ir jāveic maksājumi vai ne.

2.2.   Attiecība starp aprēķināto normālo vērtību Baltkrievijā, Krievijā un Ukrainā un eksporta cenām uz trešām valstīm

2.2.1.   Baltkrievija un Ukraina: vietējā tirgus pārdošanas cenas, kuru pamatā ir analogās valsts dati

| (42) | Tika veikts Baltkrievijas un Ukrainas vietējo UAN pārdošanas cenu un eksporta cenu uz trešām valstīm salīdzinājums. Šajā sakarā jānorāda, ka, tā kā Baltkrievija netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti un Ukraina tajā laikā, kad tika iesniegta prasība par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos (5), vēl netika uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti, normālā vērtība šīm divām valstīm bija jāaprēķina, pamatojoties uz datiem, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu iegūti no ražotājiem trešā tirgus ekonomikas valstī. Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV kā atvērts tirgus, kurā ir konkurences apstākļi, bija paredzēta kā analogā valsts, kur ražotāji ievērojamā mērā saskaras ar ārvalstu importa konkurenci. |
| --- | --- |

(42)

Tika veikts Baltkrievijas un Ukrainas vietējo UAN pārdošanas cenu un eksporta cenu uz trešām valstīm salīdzinājums. Šajā sakarā jānorāda, ka, tā kā Baltkrievija netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti un Ukraina tajā laikā, kad tika iesniegta prasība par pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos (5), vēl netika uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti, normālā vērtība šīm divām valstīm bija jāaprēķina, pamatojoties uz datiem, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu iegūti no ražotājiem trešā tirgus ekonomikas valstī. Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV kā atvērts tirgus, kurā ir konkurences apstākļi, bija paredzēta kā analogā valsts, kur ražotāji ievērojamā mērā saskaras ar ārvalstu importa konkurenci.

| (43) | Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja komentēt analogās valsts izvēli. |
| --- | --- |

(43)

Visām ieinteresētajām personām bija dota iespēja komentēt analogās valsts izvēli.

| (44) | Eiropas Mēslošanas līdzekļu importētāju apvienība (“EFIA”) ieteica Alžīriju vai Krieviju kā labāku izvēli, ņemot vērā to privileģēto piekļuvi galvenajam izejmateriālam, t. i., gāzei, un to, ka tās bija tirgus ekonomikas valstis, uz kurām arī attiecas tā pati izmeklēšana. Šajā saistībā pirms jebkādiem turpmākiem apsvērumiem jānorāda, ka 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka trešā valstī jābūt “atbilstošai” tirgus ekonomikai. Lai gan piekļuve izejmateriāliem ir būtisks faktors attiecībā uz analogās valsts izvēli, tomēr jānorāda arī, ka divējādā gāzes cenu noteikšana šajās divās valstīs bija faktors, kas liecināja, ka tā nav atbilstoša izvēle. Patiešām, šajās divās valstīs noteiktās gāzes cenas vietējiem pircējiem neatspoguļo tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Eiropas Mēslošanas līdzekļu importētāju apvienība (“EFIA”) ieteica Alžīriju vai Krieviju kā labāku izvēli, ņemot vērā to privileģēto piekļuvi galvenajam izejmateriālam, t. i., gāzei, un to, ka tās bija tirgus ekonomikas valstis, uz kurām arī attiecas tā pati izmeklēšana. Šajā saistībā pirms jebkādiem turpmākiem apsvērumiem jānorāda, ka 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka trešā valstī jābūt “atbilstošai” tirgus ekonomikai. Lai gan piekļuve izejmateriāliem ir būtisks faktors attiecībā uz analogās valsts izvēli, tomēr jānorāda arī, ka divējādā gāzes cenu noteikšana šajās divās valstīs bija faktors, kas liecināja, ka tā nav atbilstoša izvēle. Patiešām, šajās divās valstīs noteiktās gāzes cenas vietējiem pircējiem neatspoguļo tirgus vērtību.

| (45) | Dažas ieinteresētās personas, kaut arī nepamatojot savas prasības, apgalvoja, ka Krievijas un Alžīrijas ražošanas procesi ir līdzīgi ražošanas procesiem Baltkrievijā un Ukrainā. Alžīrija arī tika ieteikta, ņemot vērā tās ražošanas līmeni, kas līdzīgs ražošanas līmenim Ukrainā. Šajā saistībā jāuzsver, ka Baltkrievijai, Ukrainai un ASV ir pilnībā vertikāli integrēti ražotāji, kādu noteikti nav Alžīrijai. |
| --- | --- |

(45)

Dažas ieinteresētās personas, kaut arī nepamatojot savas prasības, apgalvoja, ka Krievijas un Alžīrijas ražošanas procesi ir līdzīgi ražošanas procesiem Baltkrievijā un Ukrainā. Alžīrija arī tika ieteikta, ņemot vērā tās ražošanas līmeni, kas līdzīgs ražošanas līmenim Ukrainā. Šajā saistībā jāuzsver, ka Baltkrievijai, Ukrainai un ASV ir pilnībā vertikāli integrēti ražotāji, kādu noteikti nav Alžīrijai.

| (46) | Ukrainas ražotājs, kas sadarbojās, ieteica Bulgāriju vai Rumāniju, nevis ASV. Tomēr tā priekšlikums nebija pamatots. Turklāt būtisks faktors, kas vērsts pret Bulgāriju vai Rumāniju, ir tas, ka to vietējie tirgi salīdzinājumā ar ASV ir mazi un ar ierobežotu ražotāju skaitu. |
| --- | --- |

(46)

Ukrainas ražotājs, kas sadarbojās, ieteica Bulgāriju vai Rumāniju, nevis ASV. Tomēr tā priekšlikums nebija pamatots. Turklāt būtisks faktors, kas vērsts pret Bulgāriju vai Rumāniju, ir tas, ka to vietējie tirgi salīdzinājumā ar ASV ir mazi un ar ierobežotu ražotāju skaitu.

| (47) | Izmeklēšanā apstiprināja, ka ASV bija piemērota analogā valsts. Dažādi ASV ražotāji un ražotāju apvienības tika aicinātas sadarboties, aizpildot anketu. Viens no ASV ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās pilnībā. Tādējādi aprēķini tika balstīti uz pārbaudītu informāciju, ko pilnīgās anketas atbildēs sniedza vienīgais ASV ražotājs, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā apstiprināja, ka ASV bija piemērota analogā valsts. Dažādi ASV ražotāji un ražotāju apvienības tika aicinātas sadarboties, aizpildot anketu. Viens no ASV ražotājiem izmeklēšanā sadarbojās pilnībā. Tādējādi aprēķini tika balstīti uz pārbaudītu informāciju, ko pilnīgās anketas atbildēs sniedza vienīgais ASV ražotājs, kas sadarbojās.

2.2.2.   Baltkrievija

| (48) | Vienīgais Baltkrievijas ražotājs, kas sadarbojās, bija arī vienīgais ražotājs eksportētājs no šīs valsts, taču RIP tas neveica eksporta tirdzniecību uz Kopienu. |
| --- | --- |

(48)

Vienīgais Baltkrievijas ražotājs, kas sadarbojās, bija arī vienīgais ražotājs eksportētājs no šīs valsts, taču RIP tas neveica eksporta tirdzniecību uz Kopienu.

| (49) | Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai dempings varētu atkārtoties, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportē uz ASV – tā vienīgo eksporta tirgu –, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 48. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai dempings varētu atkārtoties, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportē uz ASV – tā vienīgo eksporta tirgu –, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 48. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.

| (50) | Ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm (ASV) bija zemākas par Baltkrievijai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 10 % līdz 15 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turpmāk novērtēti krājumi un ražošanas jauda, kā arī šo eksporta cenu salīdzinājums ar dominējošo cenu līmeni Kopienā. |
| --- | --- |

(50)

Ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm (ASV) bija zemākas par Baltkrievijai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 10 % līdz 15 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turpmāk novērtēti krājumi un ražošanas jauda, kā arī šo eksporta cenu salīdzinājums ar dominējošo cenu līmeni Kopienā.

2.2.3.   Ukraina

| (51) | Izmeklēšanā sadarbojās divi ražotāji eksportētāji, taču neviens no tiem RIP nav veicis eksporta tirdzniecību uz Kopienu. Nav nekādu norāžu par to, ka Ukrainā būtu bijis vairāk ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(51)

Izmeklēšanā sadarbojās divi ražotāji eksportētāji, taču neviens no tiem RIP nav veicis eksporta tirdzniecību uz Kopienu. Nav nekādu norāžu par to, ka Ukrainā būtu bijis vairāk ražotāju eksportētāju.

| (52) | Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportē uz ASV – tā vienīgo eksporta tirgu –, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 51. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta tā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportē uz ASV – tā vienīgo eksporta tirgu –, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 51. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (53) | RIP abu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma imports uz ASV veidoja 48 %. Arī pārējo Ukrainas izcelsmes importa uz ASV ražošanu veica viens no ražotājiem, kas sadarbojās, bet eksportu veica kāds nesaistīts Ukrainas uzņēmums, kas neražo UAN. |
| --- | --- |

(53)

RIP abu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma imports uz ASV veidoja 48 %. Arī pārējo Ukrainas izcelsmes importa uz ASV ražošanu veica viens no ražotājiem, kas sadarbojās, bet eksportu veica kāds nesaistīts Ukrainas uzņēmums, kas neražo UAN.

| (54) | Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par Ukrainai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 20 % līdz 30 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turpmāk novērtēti krājumi un ražošanas jauda, kā arī šo eksporta cenu salīdzinājums ar dominējošo cenu līmeni Kopienā. |
| --- | --- |

(54)

Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par Ukrainai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 20 % līdz 30 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Turpmāk novērtēti krājumi un ražošanas jauda, kā arī šo eksporta cenu salīdzinājums ar dominējošo cenu līmeni Kopienā.

2.2.4.   Krievija

| (55) | Izmeklēšanā sadarbojās divi vienas un tās pašas uzņēmumu grupas ražotāji eksportētāji, taču neviens ražotājs eksportētājs RIP neveica eksporta tirdzniecību uz Kopienu. |
| --- | --- |

(55)

Izmeklēšanā sadarbojās divi vienas un tās pašas uzņēmumu grupas ražotāji eksportētāji, taču neviens ražotājs eksportētājs RIP neveica eksporta tirdzniecību uz Kopienu.

| (56) | Zināms, ka RIP Krievijā bija viens ražotājs, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Attiecībā uz šo(-iem) ražotāju(-iem) eksportētāju(-iem), kas nesadarbojās, tika analizēta no Eiropas Kopienu Statistikas biroja un citiem avotiem pieejama informācija. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka arī citi ražotāji, kas nesadarbojās, nav veikuši UAN eksportu uz Kopienu. Tomēr attiecībā uz uzņēmumu, kas nesadarbojās, nebija pieejama uzticama informācija par ražošanas jaudu un apjomu, krājumiem un tirdzniecību. Šajā saistībā un ņemot vērā to, ka nav nekādu norāžu, kas liecinātu par pretējo, tika secināts, ka konstatējumi par uzņēmumu, kas nesadarbojās, atbilst tiem konstatējumiem, kas noteikti uzņēmumiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(56)

Zināms, ka RIP Krievijā bija viens ražotājs, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Attiecībā uz šo(-iem) ražotāju(-iem) eksportētāju(-iem), kas nesadarbojās, tika analizēta no Eiropas Kopienu Statistikas biroja un citiem avotiem pieejama informācija. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka arī citi ražotāji, kas nesadarbojās, nav veikuši UAN eksportu uz Kopienu. Tomēr attiecībā uz uzņēmumu, kas nesadarbojās, nebija pieejama uzticama informācija par ražošanas jaudu un apjomu, krājumiem un tirdzniecību. Šajā saistībā un ņemot vērā to, ka nav nekādu norāžu, kas liecinātu par pretējo, tika secināts, ka konstatējumi par uzņēmumu, kas nesadarbojās, atbilst tiem konstatējumiem, kas noteikti uzņēmumiem, kas sadarbojās.

| (57) | Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta to ražotāja eksportētāju, kas sadarbojās un kas eksportē uz citiem tirgiem, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 55. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā RIP uz Kopienu netika veikts eksports, ko varētu atzīt par reprezentatīvu dempingu un noteikt, vai pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ja pasākumus atceltu, tika novērtēta to ražotāja eksportētāju, kas sadarbojās un kas eksportē uz citiem tirgiem, cenu noteikšanas metode, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija informācija, ko sniedza 55. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (58) | Tika pārbaudīts, vai attiecīgo personu dokumentācijā ir pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Attiecībā uz gāzes izmaksām konstatēja, ka vietējā tirgus gāzes cenas, ko maksājuši Krievijas ražotāji, bija aptuveni viena piektā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā saistībā visi pieejamie dati liecina par to, ka Krievijas vietējā tirgus gāzes cenas bija regulētas cenas, kas ir daudz zemākas par tirgus cenām neregulētajos dabasgāzes tirgos. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, ko seguši Krievijas ražotāji, tika koriģētas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta citos reprezentatīvos tirgos. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas gāzes vidējā cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas/Čehijas robežas (Waidhaus), neņemot vērā transporta izmaksas. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas pamatoti atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(58)

Tika pārbaudīts, vai attiecīgo personu dokumentācijā ir pienācīgi atspoguļotas ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Attiecībā uz gāzes izmaksām konstatēja, ka vietējā tirgus gāzes cenas, ko maksājuši Krievijas ražotāji, bija aptuveni viena piektā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā saistībā visi pieejamie dati liecina par to, ka Krievijas vietējā tirgus gāzes cenas bija regulētas cenas, kas ir daudz zemākas par tirgus cenām neregulētajos dabasgāzes tirgos. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, ko seguši Krievijas ražotāji, tika koriģētas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta citos reprezentatīvos tirgos. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas gāzes vidējā cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas/Čehijas robežas (Waidhaus), neņemot vērā transporta izmaksas. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas pamatoti atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē.

| (59) | Normālās vērtības noteikšana tika veikta, pamatojoties uz eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pēc 58. apsvērumā minētās gāzes cenas korigēšanas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu pieskaitot pienācīgu PVA izmaksu un peļņas summu. |
| --- | --- |

(59)

Normālās vērtības noteikšana tika veikta, pamatojoties uz eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pēc 58. apsvērumā minētās gāzes cenas korigēšanas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu pieskaitot pienācīgu PVA izmaksu un peļņas summu.

| (60) | Attiecībā uz Alžīriju PVA izmaksas un peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu, jo saistītie ražotāji nav veikuši attiecīgā ražojuma reprezentatīvu vietējo tirdzniecību parastajā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo izmeklēšanā ir iesaistīti tikai šie divi ražotāji. Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts arī netika piemērots, jo to ražojumu, kas pieder tai pašai vispārējai preču kategorijai, ražošanas izmaksas iepriekš 58. apsvērumā minēto iemeslu dēļ arī ir jākoriģē, ņemot vērā gāzes izmaksas. Tā kā tika atzīts, ka nav iespējams noteikt vajadzīgās korekcijas apmēru attiecībā uz visiem ražojumiem, kas ietilpst tajā pašā vispārējā vietējā tirgū pārdoto preču kategorijā, nebija arī iespējams noteikt peļņas normu pēc šādas korekcijas. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz Alžīriju PVA izmaksas un peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu, jo saistītie ražotāji nav veikuši attiecīgā ražojuma reprezentatīvu vietējo tirdzniecību parastajā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo izmeklēšanā ir iesaistīti tikai šie divi ražotāji. Pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts arī netika piemērots, jo to ražojumu, kas pieder tai pašai vispārējai preču kategorijai, ražošanas izmaksas iepriekš 58. apsvērumā minēto iemeslu dēļ arī ir jākoriģē, ņemot vērā gāzes izmaksas. Tā kā tika atzīts, ka nav iespējams noteikt vajadzīgās korekcijas apmēru attiecībā uz visiem ražojumiem, kas ietilpst tajā pašā vispārējā vietējā tirgū pārdoto preču kategorijā, nebija arī iespējams noteikt peļņas normu pēc šādas korekcijas. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

| (61) | Attiecībā uz Alžīriju un to pašu iepriekš 31. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz to pašu triju Ziemeļamerikas ražotāju vidējām svērtajām PVA izmaksām un peļņu. Jāpiebilst, ka šādi noteiktās peļņas apmērs nepārsniedza Krievijas ražotāju gūto peļņu no tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu tirdzniecības vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz Alžīriju un to pašu iepriekš 31. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ PVA izmaksas un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz to pašu triju Ziemeļamerikas ražotāju vidējām svērtajām PVA izmaksām un peļņu. Jāpiebilst, ka šādi noteiktās peļņas apmērs nepārsniedza Krievijas ražotāju gūto peļņu no tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu tirdzniecības vietējā tirgū.

| (62) | Tika konstatēts, ka abu ražotāju, kas sadarbojās, eksporta tirdzniecība tika veikta, pamatojoties uz aģentu nolīgumu, kas noslēgts starp diviem saistītiem tirgotājiem, no kuriem viens atrodas Šveicē, bet otrs Britu Virdžīnu salās. Pēdējais tirgotājs pārtrauca savu darbību 2005. gada sākumā. Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas pirmajam neatkarīgajam klientam ASV, kas ir to lielākais eksporta tirgus. |
| --- | --- |

(62)

Tika konstatēts, ka abu ražotāju, kas sadarbojās, eksporta tirdzniecība tika veikta, pamatojoties uz aģentu nolīgumu, kas noslēgts starp diviem saistītiem tirgotājiem, no kuriem viens atrodas Šveicē, bet otrs Britu Virdžīnu salās. Pēdējais tirgotājs pārtrauca savu darbību 2005. gada sākumā. Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas pirmajam neatkarīgajam klientam ASV, kas ir to lielākais eksporta tirgus.

| (63) | Abu saistīto tirgotāju dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par Krievijai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 2 % līdz 6 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(63)

Abu saistīto tirgotāju dati liecināja par to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par Krievijai aprēķināto normālo vērtību. Faktiski izmeklēšanā apstiprināja, ka kopumā šī cenas atšķirība RIP svārstījās no 2 % līdz 6 %. Tas var liecināt par eksporta par dempinga cenām uz Kopienu atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti.

2.3.   Neizmantotā jauda Baltkrievijā, Krievijā un Ukrainā

| (64) | Tika pārbaudītas arī pašreizējās neizmantotās jaudas iespējamās sekas. Ne Krievijai, ne Ukrainai nav atbilstošs vietējais UAN tirgus. Turpretī tiek uzskatīts, ka Baltkrievijai ir ievērojams vietējais šā ražojuma tirgus. |
| --- | --- |

(64)

Tika pārbaudītas arī pašreizējās neizmantotās jaudas iespējamās sekas. Ne Krievijai, ne Ukrainai nav atbilstošs vietējais UAN tirgus. Turpretī tiek uzskatīts, ka Baltkrievijai ir ievērojams vietējais šā ražojuma tirgus.

| (65) | Vienīgais Baltkrievijas ražotājs attiecīgajā periodā spēja palielināt savu ražošanu par 14 %, un RIP tas ražoja gandrīz ar pilnu jaudu. Tajā pašā laika posmā tā ražošanas jauda palika nemainīga. Vietējā tirgū tas pārdeva aptuveni 60 % produkcijas, bet pārējo eksportēja uz ASV. Tātad jāsecina, ka šim ražotājam nav viegli pieejama neizmantotā jauda. |
| --- | --- |

(65)

Vienīgais Baltkrievijas ražotājs attiecīgajā periodā spēja palielināt savu ražošanu par 14 %, un RIP tas ražoja gandrīz ar pilnu jaudu. Tajā pašā laika posmā tā ražošanas jauda palika nemainīga. Vietējā tirgū tas pārdeva aptuveni 60 % produkcijas, bet pārējo eksportēja uz ASV. Tātad jāsecina, ka šim ražotājam nav viegli pieejama neizmantotā jauda.

| (66) | Vienīgais Krievijas ražotājs, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā palielināja ražošanu par 78 %. Tajā pašā laika posmā tā ražošanas jauda palika nemainīga. Tomēr saskaņā ar iesniegto informāciju šim ražotājam joprojām ir pieejams neizmantotās jaudas daudzums aptuveni 600 000 līdz 700 000 tonnu apmērā, ko izmantot UAN ražošanas palielināšanai, un gadījumā, ja pasākumus atceltu, tas varētu šo neizmantoto jaudu izmantot, lai palielinātu eksportu uz Kopienas tirgu. Attiecīgajā periodā uzņēmuma veiktās investīcijas liecina, ka turpmāk iespējama ražošanas jaudas palielināšana. Tiek lēsts, ka Krievijas vispārējais neizmantotās jaudas apjoms veido vismaz zināmās 600 000 līdz 700 000 tonnas, kas ir aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa. Attiecīgajā periodā eksports uz trešām valstīm pieauga par 79 %. |
| --- | --- |

(66)

Vienīgais Krievijas ražotājs, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā palielināja ražošanu par 78 %. Tajā pašā laika posmā tā ražošanas jauda palika nemainīga. Tomēr saskaņā ar iesniegto informāciju šim ražotājam joprojām ir pieejams neizmantotās jaudas daudzums aptuveni 600 000 līdz 700 000 tonnu apmērā, ko izmantot UAN ražošanas palielināšanai, un gadījumā, ja pasākumus atceltu, tas varētu šo neizmantoto jaudu izmantot, lai palielinātu eksportu uz Kopienas tirgu. Attiecīgajā periodā uzņēmuma veiktās investīcijas liecina, ka turpmāk iespējama ražošanas jaudas palielināšana. Tiek lēsts, ka Krievijas vispārējais neizmantotās jaudas apjoms veido vismaz zināmās 600 000 līdz 700 000 tonnas, kas ir aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa. Attiecīgajā periodā eksports uz trešām valstīm pieauga par 79 %.

| (67) | Tajā pašā laikā vienīgā Krievijas ražotāja, kas sadarbojās, vietējā tirdzniecība saglabājās zemā līmenī – vidēji mazāk par 5 % no kopējā pārdošanas apjoma. Tā kā vietējais tirgus nespēj absorbēt ražošanas pieaugumu, jebkādu ražošanas palielinājumu iespējams novirzīt eksportam. |
| --- | --- |

(67)

Tajā pašā laikā vienīgā Krievijas ražotāja, kas sadarbojās, vietējā tirdzniecība saglabājās zemā līmenī – vidēji mazāk par 5 % no kopējā pārdošanas apjoma. Tā kā vietējais tirgus nespēj absorbēt ražošanas pieaugumu, jebkādu ražošanas palielinājumu iespējams novirzīt eksportam.

| (68) | Attiecībā uz Ukrainu abi ražotāji, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā palielināja ražošanu divpadsmitkārtīgi. Ražošanas jauda tajā pašā periodā palielinājās gandrīz pieckārtīgi. Turklāt tiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai varētu būtiski palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atceltu. Paredzams, ka Ukrainas vispārējais neizmantotās jaudas apjoms veido 700 000 līdz 800 000 tonnas, kas ir aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa. Eksports uz trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās astoņkārtīgi. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz Ukrainu abi ražotāji, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā palielināja ražošanu divpadsmitkārtīgi. Ražošanas jauda tajā pašā periodā palielinājās gandrīz pieckārtīgi. Turklāt tiem ir ievērojama neizmantotā jauda, lai varētu būtiski palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atceltu. Paredzams, ka Ukrainas vispārējais neizmantotās jaudas apjoms veido 700 000 līdz 800 000 tonnas, kas ir aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa. Eksports uz trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās astoņkārtīgi.

| (69) | Ukrainas vietējā tirdzniecība attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī – vidēji mazāk par 2 % no kopējā pārdošanas apjoma. Jāpiebilst, ka vietējā tirgus izaugsme nespēj absorbēt ražošanas pieaugumu, un tādējādi jebkādu ražošanas pieaugumu iespējams novirzīt eksportam. |
| --- | --- |

(69)

Ukrainas vietējā tirdzniecība attiecīgajā periodā saglabājās zemā līmenī – vidēji mazāk par 2 % no kopējā pārdošanas apjoma. Jāpiebilst, ka vietējā tirgus izaugsme nespēj absorbēt ražošanas pieaugumu, un tādējādi jebkādu ražošanas pieaugumu iespējams novirzīt eksportam.

| (70) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka ražotājiem, kas sadarbojās, izņemot Baltkrieviju, ir ievērojama neizmantotā jauda, lai varētu palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atceltu. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka ražotājiem, kas sadarbojās, izņemot Baltkrieviju, ir ievērojama neizmantotā jauda, lai varētu palielināt eksportu uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atceltu.

2.4.   Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un dominējošo cenu līmeni Kopienā

| (71) | Jāpiebilst, ka vispārējais dominējošais Kopienas ražotāju cenu līmenis Kopienā RIP bija zemāks par ražotāju eksportētāju vidējo eksporta cenu līmeni uz trešām valstīm, īpaši uz ASV. Tas izskaidrojams ar to, ka gāzes cenas, kas ir vairāk par 50 % no ražošanas izmaksām, un tādējādi arī UAN cenas ASV bija augstākas nekā Eiropā, un attiecīgi ASV UAN tirdzniecība tika veikta par augstāku cenu. |
| --- | --- |

(71)

Jāpiebilst, ka vispārējais dominējošais Kopienas ražotāju cenu līmenis Kopienā RIP bija zemāks par ražotāju eksportētāju vidējo eksporta cenu līmeni uz trešām valstīm, īpaši uz ASV. Tas izskaidrojams ar to, ka gāzes cenas, kas ir vairāk par 50 % no ražošanas izmaksām, un tādējādi arī UAN cenas ASV bija augstākas nekā Eiropā, un attiecīgi ASV UAN tirdzniecība tika veikta par augstāku cenu.

| (72) | Jāpiebilst, ka attiecīgo valstu eksporta cenas uz ASV vidēji bija zemākas par attiecīgajām normālajām vērtībām, lai gan dominējošais cenu līmenis ASV bija augstāks par Kopienas cenām. Tādējādi var secināt, ka jebkāda tirdzniecība EK tirgū visticamāk notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(72)

Jāpiebilst, ka attiecīgo valstu eksporta cenas uz ASV vidēji bija zemākas par attiecīgajām normālajām vērtībām, lai gan dominējošais cenu līmenis ASV bija augstāks par Kopienas cenām. Tādējādi var secināt, ka jebkāda tirdzniecība EK tirgū visticamāk notiktu par dempinga cenām.

2.5.   Stimuls novirzīt tirdzniecību no citiem tirgiem uz Kopienu

| (73) | Baltkrievijā ir ātri augošs vietējais tirgus, kurā vienīgais ražotājs realizē divas trešdaļas savas produkcijas. Ņemot vērā to, ka vietējā tirgus cena ir uz pusi zemāka par dominējošo cenu Kopienā RIP, iespējams, ka racionāla ekonomiska lēmuma rezultātā ievērojams Baltkrievijas ražotāja produkcijas daudzums, ko šobrīd realizē vietējā tirgū, tiks novirzīts uz Kopienas tirgu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(73)

Baltkrievijā ir ātri augošs vietējais tirgus, kurā vienīgais ražotājs realizē divas trešdaļas savas produkcijas. Ņemot vērā to, ka vietējā tirgus cena ir uz pusi zemāka par dominējošo cenu Kopienā RIP, iespējams, ka racionāla ekonomiska lēmuma rezultātā ievērojams Baltkrievijas ražotāja produkcijas daudzums, ko šobrīd realizē vietējā tirgū, tiks novirzīts uz Kopienas tirgu par dempinga cenām.

| (74) | Šajā saistībā jāpiebilst arī, ka Baltkrievijas ražotājam, kurš šobrīd atlikušo trešdaļu eksportē uz citiem tirgiem, būtu ievērojamas transportēšanas izmaksu priekšrocības, veicot tā vietā eksportu uz Kopienu, ņemot vērā tās tuvumu Kopienas robežai salīdzinājumā ar citiem Baltkrievijas ražotāja potenciālajiem eksporta tirgiem – ASV, Argentīnu vai Austrāliju. |
| --- | --- |

(74)

Šajā saistībā jāpiebilst arī, ka Baltkrievijas ražotājam, kurš šobrīd atlikušo trešdaļu eksportē uz citiem tirgiem, būtu ievērojamas transportēšanas izmaksu priekšrocības, veicot tā vietā eksportu uz Kopienu, ņemot vērā tās tuvumu Kopienas robežai salīdzinājumā ar citiem Baltkrievijas ražotāja potenciālajiem eksporta tirgiem – ASV, Argentīnu vai Austrāliju.

| (75) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pastāv iespējamība, ka Baltkrievijas ražotājs varētu novirzīt ievērojamu daļu savu tirdzniecības apjomu uz Kopienu par dempinga cenām, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienā ir spēcīgi ekonomiskie stimuli. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pastāv iespējamība, ka Baltkrievijas ražotājs varētu novirzīt ievērojamu daļu savu tirdzniecības apjomu uz Kopienu par dempinga cenām, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienā ir spēcīgi ekonomiskie stimuli.

| (76) | Kā jau izklāstīts 20. apsvērumā un ņemot vērā to, ka RIP Baltkrievija, Krievija un Ukraina neveica eksportu uz Kopienu, nevarēja konstatēt, ka šīs valstis veikušas eksportu par dempingu cenām uz Kopienu. Tomēr, kā iepriekš izklāstīts 2. sadaļā, izmeklēšanā noskaidroja, ka, pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti, izmantojot datus par faktisko eksportu no šīm valstīm uz to galveno eksporta tirgu, proti, ASV, pastāvēja dempinga atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(76)

Kā jau izklāstīts 20. apsvērumā un ņemot vērā to, ka RIP Baltkrievija, Krievija un Ukraina neveica eksportu uz Kopienu, nevarēja konstatēt, ka šīs valstis veikušas eksportu par dempingu cenām uz Kopienu. Tomēr, kā iepriekš izklāstīts 2. sadaļā, izmeklēšanā noskaidroja, ka, pamatojoties uz aprēķiniem, kas veikti, izmantojot datus par faktisko eksportu no šīm valstīm uz to galveno eksporta tirgu, proti, ASV, pastāvēja dempinga atkārtošanās iespējamība.

3.   Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību

| (77) | Pamatojoties uz iepriekš 1. līdz 5. sadaļā veikto analīzi, var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, pastāv iespējamība, ka papildu produkciju varētu eksportēt uz Kopienu vai eksporta tirdzniecību, ko pašreiz veic uz valstīm ārpus Kopienas, vai tirdzniecību vietējos tirgos ievērojamos apjomos varētu novirzīt uz Kopienas tirgu. Visticamāk šo eksportu uz Kopienu veiktu par dempinga cenām, jo īpaši, lai atgūtu Kopienā zaudētās tirgus daļas. Tādējādi var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, turpmāk eksports uz Kopienu tiktu veikts lielākos apjomos par dempinga cenām. Turklāt jāpiebilst, ka aizjūras tirgiem nosaka lielākas transportēšanas izmaksas nekā Kopienas tirgum, proti, novērtējot tirdzniecību no tādām kaimiņvalstīm kā Baltkrievija un Ukraina, kas eksportē uz Austrumeiropu, vai Alžīrija, kas eksportē uz Dienvideiropu. |
| --- | --- |

(77)

Pamatojoties uz iepriekš 1. līdz 5. sadaļā veikto analīzi, var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, pastāv iespējamība, ka papildu produkciju varētu eksportēt uz Kopienu vai eksporta tirdzniecību, ko pašreiz veic uz valstīm ārpus Kopienas, vai tirdzniecību vietējos tirgos ievērojamos apjomos varētu novirzīt uz Kopienas tirgu. Visticamāk šo eksportu uz Kopienu veiktu par dempinga cenām, jo īpaši, lai atgūtu Kopienā zaudētās tirgus daļas. Tādējādi var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, turpmāk eksports uz Kopienu tiktu veikts lielākos apjomos par dempinga cenām. Turklāt jāpiebilst, ka aizjūras tirgiem nosaka lielākas transportēšanas izmaksas nekā Kopienas tirgum, proti, novērtējot tirdzniecību no tādām kaimiņvalstīm kā Baltkrievija un Ukraina, kas eksportē uz Austrumeiropu, vai Alžīrija, kas eksportē uz Dienvideiropu.

| (78) | Attiecībā uz Alžīrijas izcelsmes ražojumu importu Kopienā jāsecina, ka, tā kā tas joprojām tiek veikts par dempinga cenām, kā arī ņemot vērā iepriekš izklāstīto neizmantotās jaudas analīzi un cenu līmeņa salīdzinājumu, Alžīrijas eksports par dempinga cenām arī nākotnē visticamāk turpināsies. Ņemot vērā to, ka RIP Kopiena Alžīrijai bija vienīgais eksporta tirgus, pastāv liela iespējamība, ka Alžīrijas eksportētāji savus palielinātos eksporta apjomus novirzīs galvenokārt uz šo tirgu. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz Alžīrijas izcelsmes ražojumu importu Kopienā jāsecina, ka, tā kā tas joprojām tiek veikts par dempinga cenām, kā arī ņemot vērā iepriekš izklāstīto neizmantotās jaudas analīzi un cenu līmeņa salīdzinājumu, Alžīrijas eksports par dempinga cenām arī nākotnē visticamāk turpināsies. Ņemot vērā to, ka RIP Kopiena Alžīrijai bija vienīgais eksporta tirgus, pastāv liela iespējamība, ka Alžīrijas eksportētāji savus palielinātos eksporta apjomus novirzīs galvenokārt uz šo tirgu.

| (79) | Ievērojot iepriekšminēto, jāsecina, ka pastāv iespējamība, ka dempings turpināsies (no Alžīrijas) un atsāksies (no Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas), ja pasākumi tiks atcelti. |
| --- | --- |

(79)

Ievērojot iepriekšminēto, jāsecina, ka pastāv iespējamība, ka dempings turpināsies (no Alžīrijas) un atsāksies (no Krievijas, Baltkrievijas un Ukrainas), ja pasākumi tiks atcelti.

D.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (80) | Attiecīgo ražojumu Kopienā izgatavo 12 ražotāji, kuru produkcija veido kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Attiecīgo ražojumu Kopienā izgatavo 12 ražotāji, kuru produkcija veido kopējo Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (81) | Jānorāda, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu “Hydro Agri” uzņēmumi ir pārdēvēti par “Yara”. Pieci uzņēmumi līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā ir kļuvuši par daļu no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(81)

Jānorāda, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu “Hydro Agri” uzņēmumi ir pārdēvēti par “Yara”. Pieci uzņēmumi līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā ir kļuvuši par daļu no Kopienas ražošanas nozares.

| (82) | No 12 Kopienas ražotājiem 10 uzņēmumi izmeklēšanā sadarbojās, no kuriem deviņi savukārt minēti pārskatīšanas pieprasījumā. Pārējie divi ražotāji (“citi Kopienas ražotāji”) nekādu aktivitāti nav izrādījuši. Tātad sadarboties ir piekrituši šādi 10 ražotāji:






  — | Achema AB (Lietuva), |
| --- | --- | --- |

(82)

No 12 Kopienas ražotājiem 10 uzņēmumi izmeklēšanā sadarbojās, no kuriem deviņi savukārt minēti pārskatīšanas pieprasījumā. Pārējie divi ražotāji (“citi Kopienas ražotāji”) nekādu aktivitāti nav izrādījuši. Tātad sadarboties ir piekrituši šādi 10 ražotāji:

—

Achema AB (Lietuva),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija),

| — | DSM Agro (Nīderlande), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nīderlande),

| — | Duslo AS (Slovākija), |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Slovākija),

| — | Fertiberia SA (Spānija), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spānija),

| — | Grande Paroisse SA (Francija), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Francija),

| — | Lovochemie AS (Čehija), |
| --- | --- |

—

Lovochemie AS (Čehija),

| — | Nitrogénművek Rt (Ungārija), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungārija),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Vācija),

| — | Yara (Nīderlande, Vācija, Itālija un Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Yara (Nīderlande, Vācija, Itālija un Apvienotā Karaliste).

| (83) | Tā kā šie 10 ražotāji RIP saražoja 75 % no Kopienas kopējās produkcijas, var uzskatīt, ka iepriekšminētie 10 Kopienas ražotāji veido lielāko daļu no kopējās šā ražojuma Kopienas produkcijas. Tādējādi var uzskatīt, ka šie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā šie 10 ražotāji RIP saražoja 75 % no Kopienas kopējās produkcijas, var uzskatīt, ka iepriekšminētie 10 Kopienas ražotāji veido lielāko daļu no kopējās šā ražojuma Kopienas produkcijas. Tādējādi var uzskatīt, ka šie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Kopienas ražošanas nozari”.

| (84) | Kā iepriekš minēts 10., 15. un 16. apsvērumā, tika izveidota atlase no četriem uzņēmumiem. Visi atlasē iekļautie Kopienas ražotāji sadarbojās un līdz noteiktajiem termiņiem iesūtīja savas atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt pārējie ražotāji, kas iesniedza prasību, un ražotāji, kas atbalstīja izmeklēšanu, pienācīgi sniedza atsevišķus vispārējus datus kaitējuma analīzes vajadzībām. |
| --- | --- |

(84)

Kā iepriekš minēts 10., 15. un 16. apsvērumā, tika izveidota atlase no četriem uzņēmumiem. Visi atlasē iekļautie Kopienas ražotāji sadarbojās un līdz noteiktajiem termiņiem iesūtīja savas atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt pārējie ražotāji, kas iesniedza prasību, un ražotāji, kas atbalstīja izmeklēšanu, pienācīgi sniedza atsevišķus vispārējus datus kaitējuma analīzes vajadzībām.

2.   Stāvoklis Kopienas tirgū

2.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (85) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes skaidrības un konsekvences labad patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz ES 25 valstu tirgu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(85)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū un Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem par visu importu Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes skaidrības un konsekvences labad patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz ES 25 valstu tirgu attiecīgajā periodā.

| (86) | No 2002. gada līdz RIP Kopienas patēriņš mēreni palielinājās par 8 %. 2004. gadā reģistrētais pieaugums galvenokārt ir attiecināms uz kopējās lauksaimniecības politikas ieviešanu jaunajās dalībvalstīs pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai. Sākot no 2004. gada, jauno dalībvalstu lauksaimniekiem bija pieejams papildu finansējums, kas sekmēja mēslošanas līdzekļu izmantošanas pieaugumu. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš tonnās | 3 425 381 | 3 579 487 | 3 740 087 | 3 694 532 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 104 | 109 | 108 |

(86)

No 2002. gada līdz RIP Kopienas patēriņš mēreni palielinājās par 8 %. 2004. gadā reģistrētais pieaugums galvenokārt ir attiecināms uz kopējās lauksaimniecības politikas ieviešanu jaunajās dalībvalstīs pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai. Sākot no 2004. gada, jauno dalībvalstu lauksaimniekiem bija pieejams papildu finansējums, kas sekmēja mēslošanas līdzekļu izmantošanas pieaugumu.

2002

2003

2004

RIP

Kopējais EK patēriņš tonnās

3 425 381

3 579 487

3 740 087

3 694 532

Indekss (2002 = 100)

100

104

109

108

2.2.   Imports no attiecīgajām valstīm

2.2.1.   Kumulācija

| (87) | Sākotnējā izmeklēšanā attiecīgo Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu imports saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums kopumā ir piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(87)

Sākotnējā izmeklēšanā attiecīgo Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu imports saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums kopumā ir piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā.

| (88) | Šajā saistībā tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā nav veikts attiecīgā ražojuma imports no Ukrainas un 2004. gadā un RIP nav veikts imports no Baltkrievijas un Krievijas. Tādējādi nav ievēroti pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi, lai varētu novērtēt attiecīgā ražojuma kumulatīvo importu no šīm valstīm saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no Alžīrijas. |
| --- | --- |

(88)

Šajā saistībā tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā nav veikts attiecīgā ražojuma imports no Ukrainas un 2004. gadā un RIP nav veikts imports no Baltkrievijas un Krievijas. Tādējādi nav ievēroti pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie nosacījumi, lai varētu novērtēt attiecīgā ražojuma kumulatīvo importu no šīm valstīm saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no Alžīrijas.

| (89) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka visas četras valstis ir jāpārbauda atsevišķi. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka visas četras valstis ir jāpārbauda atsevišķi.

2.2.2.   Apjoms, tirgus daļa un importa cenas katrai no attiecīgajām valstīm

| (90) | Attiecībā uz trijām valstīm, kas attiecīgajā periodā bija saistītas ar eksportu uz Kopienu, apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas valstīs veidojās tā, kā redzams turpmāk. Turpmākās daudzuma un cenas tendences pamatojas uz Eurostat datiem. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alžīrijas importa apjoms (tonnās) | 97 378 | 239 348 | 219 680 | 177 383 |
| Tirgus daļa | 2,8 % | 6,7 % | 5,9 % | 4,8 % |
| Alžīrijas importa cenas (EUR par tonnu) | 96 | 99 | 117 | 131 |
| Baltkrievijas importa apjoms (tonnās) | 101 479 | 44 438 | — | — |
| Tirgus daļa | 3,0 % | 1,2 % | — | — |
| Baltkrievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 74 | 64 | — | — |
| Krievijas importa apjoms (tonnās) | 81 901 | 81 809 | — | — |
| Tirgus daļa | 2,4 % | 2,3 % | — | — |
| Krievijas importa cenas (EUR par tonnu) | 64 | 70 | — | — |

(90)

Attiecībā uz trijām valstīm, kas attiecīgajā periodā bija saistītas ar eksportu uz Kopienu, apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas valstīs veidojās tā, kā redzams turpmāk. Turpmākās daudzuma un cenas tendences pamatojas uz Eurostat datiem.

2002

2003

2004

RIP

Alžīrijas importa apjoms (tonnās)

97 378

239 348

219 680

177 383

Tirgus daļa

2,8 %

6,7 %

5,9 %

4,8 %

Alžīrijas importa cenas (EUR par tonnu)

96

99

117

131

Baltkrievijas importa apjoms (tonnās)

101 479

44 438

—

—

Tirgus daļa

3,0 %

1,2 %

—

—

Baltkrievijas importa cenas (EUR par tonnu)

74

64

—

—

Krievijas importa apjoms (tonnās)

81 901

81 809

—

—

Tirgus daļa

2,4 %

2,3 %

—

—

Krievijas importa cenas (EUR par tonnu)

64

70

—

—

| (91) | Importa no Alžīrijas tirgus daļa – lai gan imports apjoms kopš 2003. gada ir nedaudz samazinājies – attiecīgajā periodā ir palielinājusies par 2 procentu punktiem, savukārt cenas ir pieaugušas no 96 līdz 131 euro par tonnu. Baltkrievijai un Krievijai attiecīgie importa apjomi būtiski samazinājās, un kopš 2004. gada to imports tika pilnībā pārtraukts. |
| --- | --- |

(91)

Importa no Alžīrijas tirgus daļa – lai gan imports apjoms kopš 2003. gada ir nedaudz samazinājies – attiecīgajā periodā ir palielinājusies par 2 procentu punktiem, savukārt cenas ir pieaugušas no 96 līdz 131 euro par tonnu. Baltkrievijai un Krievijai attiecīgie importa apjomi būtiski samazinājās, un kopš 2004. gada to imports tika pilnībā pārtraukts.

| (92) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka imports no Alžīrijas RIP nebija par zemākām cenām kā Kopienas ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā to, ka pārējās valstis neveica importu RIP, salīdzinot pārējo valstu eksporta cenas uz trešām valstīm ar Kopienas ražošanas nozares cenām Kopienas tirgū RIP, arī nav konstatētas zemākas cenas. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka imports no Alžīrijas RIP nebija par zemākām cenām kā Kopienas ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā to, ka pārējās valstis neveica importu RIP, salīdzinot pārējo valstu eksporta cenas uz trešām valstīm ar Kopienas ražošanas nozares cenām Kopienas tirgū RIP, arī nav konstatētas zemākas cenas.

2.3.   Imports no citām valstīm

| (93) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir atspoguļots nākamajā tabulā. Šo daudzumu un cenu tendences arī pamatojas uz Eurostat datiem. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumānijas importa apjoms (tonnās) | 69 733 | 79 137 | 257 113 | 142 288 |
| Tirgus daļa | 2 % | 2,2 % | 6,9 % | 3,9 % |
| Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu) | 94 | 102 | 112 | 123 |
| ASV importa apjoms (tonnās) | 26 024 | 57 | 20 | 6 |
| Tirgus daļa | 0,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| ASV importa cenas (EUR par tonnu) | 86 | 289 (6) | 1 101 (6) | 1 664 (6) |

(93)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir atspoguļots nākamajā tabulā. Šo daudzumu un cenu tendences arī pamatojas uz Eurostat datiem.

2002

2003

2004

RIP

Rumānijas importa apjoms (tonnās)

69 733

79 137

257 113

142 288

Tirgus daļa

2 %

2,2 %

6,9 %

3,9 %

Rumānijas importa cenas (EUR par tonnu)

94

102

112

123

ASV importa apjoms (tonnās)

26 024

57

20

6

Tirgus daļa

0,7 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

ASV importa cenas (EUR par tonnu)

86

289 (6)

1 101 (6)

1 664 (6)

| (94) | Attiecībā uz Rumāniju 2004. gadā tika reģistrēts būtisks importa pieaugums, sasniedzot tirgus daļu 6,9 % apmērā, kas RIP tomēr samazinājās līdz 3,9 %, lai gan Kopienas tirgus apstākļi bija labvēlīgi. Šāda attīstība ir jāskata saistībā ar straujo Rumānijas eksporta pieaugumu uz ASV tirgu, kas RIP apjoma ziņā vairāk nekā trīs reizes pārsniedza Rumānijas eksporta apjomu uz Kopienu. Savukārt cenas attiecīgajā periodā ir nepārtraukti palielinājušās, un tās konsekventi bija augstākas par atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju cenām 2004. gadā un RIP. Ņemot to vērā, nevar uzskatīt, ka Rumānijas ražotāji eksportētāji var nodarīt Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu. Imports no ASV (2002. gadā tā tirgus daļa bija tikai 0,7 %) RIP strauji samazinājās līdz 6 tonnām. Šī tendence liecina par to, ka pārdošanas cenas ASV bija augstākas par pārdošanas cenām EK līdz pat RIP beigām un tādējādi ASV ražotājiem nebija stimula eksportēt uz EK. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz Rumāniju 2004. gadā tika reģistrēts būtisks importa pieaugums, sasniedzot tirgus daļu 6,9 % apmērā, kas RIP tomēr samazinājās līdz 3,9 %, lai gan Kopienas tirgus apstākļi bija labvēlīgi. Šāda attīstība ir jāskata saistībā ar straujo Rumānijas eksporta pieaugumu uz ASV tirgu, kas RIP apjoma ziņā vairāk nekā trīs reizes pārsniedza Rumānijas eksporta apjomu uz Kopienu. Savukārt cenas attiecīgajā periodā ir nepārtraukti palielinājušās, un tās konsekventi bija augstākas par atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares pārstāvju cenām 2004. gadā un RIP. Ņemot to vērā, nevar uzskatīt, ka Rumānijas ražotāji eksportētāji var nodarīt Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu. Imports no ASV (2002. gadā tā tirgus daļa bija tikai 0,7 %) RIP strauji samazinājās līdz 6 tonnām. Šī tendence liecina par to, ka pārdošanas cenas ASV bija augstākas par pārdošanas cenām EK līdz pat RIP beigām un tādējādi ASV ražotājiem nebija stimula eksportēt uz EK.

| (95) | Eiropas Mēslošanas līdzekļu importētāju apvienība (“EFIA”) apgalvoja, ka, tā kā Rumānijas eksports uz Kopienas tirgu nevar nodarīt būtisku kaitējumu, kaut gan šā eksporta apjoma kāpums ir lielāks par Alžīrijas eksporta kāpumu un šā eksporta cenas ir zemākas par Alžīrijas eksportētāju noteiktajām cenām, tāpat arī Alžīrijas eksports nevar nodarīt būtisku kaitējumu. Šajā saistībā jāpiebilst, ka, patiešām, kā iepriekš norādīts 92. apsvērumā, netika konstatēts cenu samazinājums un tas, ka Alžīrija attiecīgajā periodā būtu nodarījusi būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr minētās valsts analīze, kas izklāstīta turpmākajā 4. sadaļā, liecina, ka pastāv iespējamība, ka kaitējums varētu atkārtoties. Turpretī Rumānijas izcelsmes UAN importam netika piemēroti antidempinga maksājumi, tāpēc šī valsts netika pārbaudīta, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(95)

Eiropas Mēslošanas līdzekļu importētāju apvienība (“EFIA”) apgalvoja, ka, tā kā Rumānijas eksports uz Kopienas tirgu nevar nodarīt būtisku kaitējumu, kaut gan šā eksporta apjoma kāpums ir lielāks par Alžīrijas eksporta kāpumu un šā eksporta cenas ir zemākas par Alžīrijas eksportētāju noteiktajām cenām, tāpat arī Alžīrijas eksports nevar nodarīt būtisku kaitējumu. Šajā saistībā jāpiebilst, ka, patiešām, kā iepriekš norādīts 92. apsvērumā, netika konstatēts cenu samazinājums un tas, ka Alžīrija attiecīgajā periodā būtu nodarījusi būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr minētās valsts analīze, kas izklāstīta turpmākajā 4. sadaļā, liecina, ka pastāv iespējamība, ka kaitējums varētu atkārtoties. Turpretī Rumānijas izcelsmes UAN importam netika piemēroti antidempinga maksājumi, tāpēc šī valsts netika pārbaudīta, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, arguments tika noraidīts.

3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (96) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (97) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari tika veikta atlase, kaitējumu novērtēja, gan pamatojoties uz informāciju, kas savākta visas Kopienas ražošanas nozares līmenī (“KRN” pievienotajās tabulās), gan uz informāciju, kas savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (“AR” pievienotajās tabulās). |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari tika veikta atlase, kaitējumu novērtēja, gan pamatojoties uz informāciju, kas savākta visas Kopienas ražošanas nozares līmenī (“KRN” pievienotajās tabulās), gan uz informāciju, kas savākta atlasīto Kopienas ražotāju līmenī (“AR” pievienotajās tabulās).

| (98) | Attiecībā uz atlasi saskaņā ar izveidoto praksi zināmi kaitējuma rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, krājumi, realizācija, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) tiek analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā, savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu rezultātiem, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, tiek pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atlasē iekļauto Kopienas ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz atlasi saskaņā ar izveidoto praksi zināmi kaitējuma rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, krājumi, realizācija, tirgus daļa, izaugsme un nodarbinātība) tiek analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā, savukārt tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu rezultātiem, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, tiek pārbaudīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atlasē iekļauto Kopienas ražotāju līmenī.

3.2.   Dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari kopumā

a)   Ražošana

| (99) | Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz RIP palielinājās par 5 %, t. i., no aptuveni 2,8 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 3 miljoniem tonnu RIP. Ražošana 2003. gadā palielinājās par 3 %, pēc tam 2004. gadā samazinājās par 2 procentu punktiem un RIP samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN Produkcijas apjoms (tonnās) | 2 843 529 | 2 768 258 | 2 823 972 | 3 003 918 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 97 | 99 | 106 |
| Avots: Prasības iesniedzēji, atlases anketu atbildes un pārbaudītās anketu atbildes. |

(99)

Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz RIP palielinājās par 5 %, t. i., no aptuveni 2,8 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 3 miljoniem tonnu RIP. Ražošana 2003. gadā palielinājās par 3 %, pēc tam 2004. gadā samazinājās par 2 procentu punktiem un RIP samazinājās vēl par 7 procentu punktiem.

2002

2003

2004

RIP

KRN Produkcijas apjoms (tonnās)

2 843 529

2 768 258

2 823 972

3 003 918

Indekss (2002 = 100)

100

97

99

106

Avots: Prasības iesniedzēji, atlases anketu atbildes un pārbaudītās anketu atbildes.

b)   Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji

| (100) | Ražošanas jauda bija stabila visā attiecīgajā periodā. Ņemot vērā produkcijas pieaugumu, ražošanas jaudas izmantošana palielinājās no 57 % 2002. gadā līdz 60 % RIP. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, jaudas izmantošanu šim produkcijas veidam un ražošanas nozarei var ietekmēt tādu citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot ar tām pašām ražošanas iekārtām. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN Ražošanas jauda (tonnās) | 4 984 375 | 4 944 575 | 4 941 975 | 4 955 075 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| KRN Jaudas izmantošana | 57 % | 56 % | 57 % | 61 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 |

(100)

Ražošanas jauda bija stabila visā attiecīgajā periodā. Ņemot vērā produkcijas pieaugumu, ražošanas jaudas izmantošana palielinājās no 57 % 2002. gadā līdz 60 % RIP. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, jaudas izmantošanu šim produkcijas veidam un ražošanas nozarei var ietekmēt tādu citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot ar tām pašām ražošanas iekārtām.

2002

2003

2004

RIP

KRN Ražošanas jauda (tonnās)

4 984 375

4 944 575

4 941 975

4 955 075

Indekss (2002 = 100)

100

99

99

99

KRN Jaudas izmantošana

57 %

56 %

57 %

61 %

Indekss (2002 = 100)

100

98

100

106

c)   Krājumi

| (101) | Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās. RIP beigās (2005. gada 30. jūnijs) krājumu līmenis bija relatīvi zems, bet tikai tāpēc, ka šāda veida ražojumu krājumi vasarā vienmēr ir daudz mazāki nekā ziemā, jo tirdzniecība visaktīvāk notiek pavasarī un agrā vasarā. 2004. gada beigās krājumu līmenis bija par 13 % lielāks nekā 2002. gada beigās. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN Noslēguma krājumi (tonnās) | 276 689 | 291 085 | 313 770 | 159 926 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 105 | 113 | 58 |

(101)

Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās. RIP beigās (2005. gada 30. jūnijs) krājumu līmenis bija relatīvi zems, bet tikai tāpēc, ka šāda veida ražojumu krājumi vasarā vienmēr ir daudz mazāki nekā ziemā, jo tirdzniecība visaktīvāk notiek pavasarī un agrā vasarā. 2004. gada beigās krājumu līmenis bija par 13 % lielāks nekā 2002. gada beigās.

2002

2003

2004

RIP

KRN Noslēguma krājumi (tonnās)

276 689

291 085

313 770

159 926

Indekss (2002 = 100)

100

105

113

58

d)   Pārdošanas apjoms

| (102) | Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz RIP samazinājās par 3 %. Šī tendence ir pretrunā patēriņa attīstībai Kopienas tirgū, kas šajā pašā laika periodā palielinājās par 8 % (sk. iepriekš 86. apsvērumu). Produkcijas apjomu vispārējais palielinājums ir skaidrojams ar spēcīgo Kopienas ražošanas nozares eksporta darbību tajā pašā laika periodā. Turpmākajā tabulā redzami to atlasē iekļauto Kopienas ražotāju eksporta apjomi, kuru galvenais eksporta galamērķis bija ASV tirgus. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN EK pārdošanas apjoms (tonnās) | 2 800 226 | 2 641 000 | 2 604 215 | 2 722 174 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 94 | 93 | 97 |
| AR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm (tonnās) | 176 269 | 194 543 | 228 937 | 328 796 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 110 | 130 | 187 |

(102)

Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū no 2002. gada līdz RIP samazinājās par 3 %. Šī tendence ir pretrunā patēriņa attīstībai Kopienas tirgū, kas šajā pašā laika periodā palielinājās par 8 % (sk. iepriekš 86. apsvērumu). Produkcijas apjomu vispārējais palielinājums ir skaidrojams ar spēcīgo Kopienas ražošanas nozares eksporta darbību tajā pašā laika periodā. Turpmākajā tabulā redzami to atlasē iekļauto Kopienas ražotāju eksporta apjomi, kuru galvenais eksporta galamērķis bija ASV tirgus.

2002

2003

2004

RIP

KRN EK pārdošanas apjoms (tonnās)

2 800 226

2 641 000

2 604 215

2 722 174

Indekss (2002 = 100)

100

94

93

97

AR pārdošanas apjoms uz trešām valstīm (tonnās)

176 269

194 543

228 937

328 796

Indekss (2002 = 100)

100

110

130

187

e)   Tirgus daļa

| (103) | No 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa būtiski samazinājās. Proti, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 8 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt Alžīrijas ražotāji tajā pašā periodā savu tirgus daļu palielināja no 2,8 % līdz 4,8 %. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 81,7 % | 73,8 % | 69,6 % | 73,7 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 90 | 85 | 90 |

(103)

No 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa būtiski samazinājās. Proti, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 8 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt Alžīrijas ražotāji tajā pašā periodā savu tirgus daļu palielināja no 2,8 % līdz 4,8 %.

2002

2003

2004

RIP

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa

81,7 %

73,8 %

69,6 %

73,7 %

Indekss (2002 = 100)

100

90

85

90

f)   Izaugsme

| (104) | Kopienas ražošanas nozare zaudēja būtisku savu tirgus daļu par labu Alžīrijas, Rumānijas un citiem Kopienas ražotājiem, kas tajā pašā periodā ieguva tirgus daļu. |
| --- | --- |

(104)

Kopienas ražošanas nozare zaudēja būtisku savu tirgus daļu par labu Alžīrijas, Rumānijas un citiem Kopienas ražotājiem, kas tajā pašā periodā ieguva tirgus daļu.

| (105) | Tirgus daļas zaudējumu var saistīt arī ar racionālo lēmumu, ko pieņēma Kopienas ražošanas nozare, lai palielinātu eksporta apjomu uz ASV tirgu ar nolūku gūt labumu, pateicoties daudz augstākām UAN cenām, kas dominē minētajā tirgū. Tomēr, ievērojot lielo neizmantoto ražošanas jaudu, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no Kopienas tirgus izaugsmes, kas tika novērota attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(105)

Tirgus daļas zaudējumu var saistīt arī ar racionālo lēmumu, ko pieņēma Kopienas ražošanas nozare, lai palielinātu eksporta apjomu uz ASV tirgu ar nolūku gūt labumu, pateicoties daudz augstākām UAN cenām, kas dominē minētajā tirgū. Tomēr, ievērojot lielo neizmantoto ražošanas jaudu, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no Kopienas tirgus izaugsmes, kas tika novērota attiecīgajā periodā.

g)   Nodarbinātība

| (106) | No 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 5 %. Šis salīdzinoši nelielais pieaugums galvenokārt saistīts ar uzlabotajiem Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātiem. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN Nodarbnātība saistībā ar attiecīgo ražojumu | 827 | 819 | 790 | 867 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 99 | 96 | 105 |

(106)

No 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis palielinājās par 5 %. Šis salīdzinoši nelielais pieaugums galvenokārt saistīts ar uzlabotajiem Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātiem.

2002

2003

2004

RIP

KRN Nodarbnātība saistībā ar attiecīgo ražojumu

827

819

790

867

Indekss (2002 = 100)

100

99

96

105

h)   Ražīgums

| (107) | Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas nodarbinātās personas saražoto produkciju, no 2002. gada līdz RIP saglabājās diezgan stabils. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KRN Ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 3 437 | 3 380 | 3 573 | 3 463 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 98 | 104 | 101 |

(107)

Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas nodarbinātās personas saražoto produkciju, no 2002. gada līdz RIP saglabājās diezgan stabils.

2002

2003

2004

RIP

KRN Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

3 437

3 380

3 573

3 463

Indekss (2002 = 100)

100

98

104

101

i)   Dempinga starpības lielums

| (108) | Ņemot vērā Alžīrijas importa apjomu (līdz 6,7 % no Kopienas tirgus attiecīgajā periodā), ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari faktiskās dempinga starpības lieluma ziņā nevar uzskatīt par niecīgu, jo īpaši cenu ziņā ļoti mainīgā tirgū, kāds ir attiecīgā ražojuma tirgus. Attiecībā uz Baltkrieviju, Krieviju un Ukrainu nekādus secinājumus nevar izdarīt, jo 2003. gadā imports no šīm valstīm tika pārtraukts. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā Alžīrijas importa apjomu (līdz 6,7 % no Kopienas tirgus attiecīgajā periodā), ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari faktiskās dempinga starpības lieluma ziņā nevar uzskatīt par niecīgu, jo īpaši cenu ziņā ļoti mainīgā tirgū, kāds ir attiecīgā ražojuma tirgus. Attiecībā uz Baltkrieviju, Krieviju un Ukrainu nekādus secinājumus nevar izdarīt, jo 2003. gadā imports no šīm valstīm tika pārtraukts.

3.3.   Dati par atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem

a)   Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē vietējā tirgus cenas

| (109) | Atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējā pārdošanas neto cena būtiski palielinājās 2004. gadā un RIP, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos apstākļus starptautiskajā attiecīgā ražojuma tirgū tajā pašā periodā. Šī pieaugošā tendence ir jāskata saistībā ar galvenā izejmateriāla, t. i., gāzes, līdzīgo cenas attīstību, kā parādīts nākamajā tabulā. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR Vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 85 | 89 | 109 | 114 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 105 | 128 | 134 |
| AR Gāzes cena/MBTU (indeksēta) | 100 | 107 | 111 | 126 |

(109)

Atlasē iekļauto Kopienas ražošanas nozares ražotāju vidējā pārdošanas neto cena būtiski palielinājās 2004. gadā un RIP, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos apstākļus starptautiskajā attiecīgā ražojuma tirgū tajā pašā periodā. Šī pieaugošā tendence ir jāskata saistībā ar galvenā izejmateriāla, t. i., gāzes, līdzīgo cenas attīstību, kā parādīts nākamajā tabulā.

2002

2003

2004

RIP

AR Vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu)

85

89

109

114

Indekss (2002 = 100)

100

105

128

134

AR Gāzes cena/MBTU (indeksēta)

100

107

111

126

b)   Algas

| (110) | Kā redzams nākamajā tabulā, no 2002. gada līdz RIP nodarbinātās personas darba alga vidēji ir palielinājusies par 9 %. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR Darbaspēka izmaksas gadā uz nodarbināto personu (000 EUR) | 23,4 | 25,4 | 27,0 | 25,6 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 108 | 115 | 109 |

(110)

Kā redzams nākamajā tabulā, no 2002. gada līdz RIP nodarbinātās personas darba alga vidēji ir palielinājusies par 9 %.

2002

2003

2004

RIP

AR Darbaspēka izmaksas gadā uz nodarbināto personu (000 EUR)

23,4

25,4

27,0

25,6

Indekss (2002 = 100)

100

108

115

109

c)   Ieguldījumi

| (111) | Ikgadējā ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu, ko izgatavo četri atlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījusies labvēlīgi. Šie ieguldījumi attiecās galvenokārt uz veco ražošanas iekārtu nomaiņu. Tie atspoguļo Kopienas ražošanas nozares centienus pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Tomēr rezultāti neparādās ražīguma attīstībā, kas tajā pašā periodā drīzāk ir palikusi nemainīga (sk. iepriekš 107. apsvērumu), tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares grūtības palielināt tās produkcijas izlaidi. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR Neto ieguldījumi (000 EUR) | 12 512 | 20 087 | 12 611 | 17 047 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 161 | 101 | 136 |

(111)

Ikgadējā ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu, ko izgatavo četri atlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījusies labvēlīgi. Šie ieguldījumi attiecās galvenokārt uz veco ražošanas iekārtu nomaiņu. Tie atspoguļo Kopienas ražošanas nozares centienus pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Tomēr rezultāti neparādās ražīguma attīstībā, kas tajā pašā periodā drīzāk ir palikusi nemainīga (sk. iepriekš 107. apsvērumu), tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares grūtības palielināt tās produkcijas izlaidi.

2002

2003

2004

RIP

AR Neto ieguldījumi (000 EUR)

12 512

20 087

12 611

17 047

Indekss (2002 = 100)

100

161

101

136

d)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (112) | Atlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte liecina par pakāpeniskiem uzlabojumiem jo īpaši kopš 2003. gada; RIP tā sasniedza 13,8 % līmeni. Attiecīgā perioda beigās rentabilitāte sasniedza savu virsotni šīs cenas cikliskajā tirgū. Vairāki faktori, tostarp ārējie, var ietekmēt UAN un citu slāpekļa mēslojumu cenas pasaules tirgos. Šādu faktoru rezultāts var būt šo ražojumu papildu piedāvājums vai samazināts pieprasījums, tādējādi ietekmējot cenu noteikšanu. Attiecīgajā periodā nelielā piedāvājuma dēļ pasaules tirgus cenas paaugstinājās. 2002. un 2003. gadā konstatētie peļņas līmeņi tomēr bija vidēji un zemāki par līmeņiem, kurus Kopienas ražošanas nozare atzinusi par pietiekamiem, ņemot vērā to, ka šī ir ļoti kapitālietilpīga nozare. Ienākums no ieguldījumiem (“ROI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilda tai pašai rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR Pārdošanas rentabilitāte (pārdošana veikta nesaistītiem klientiem EK; % no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) | 8,1 % | 6,0 % | 12,3 % | 13,8 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 74 | 151 | 170 |
| AR ROI (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības) | 22 % | 24 % | 50 % | 58 % |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 111 | 229 | 265 |

(112)

Atlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte liecina par pakāpeniskiem uzlabojumiem jo īpaši kopš 2003. gada; RIP tā sasniedza 13,8 % līmeni. Attiecīgā perioda beigās rentabilitāte sasniedza savu virsotni šīs cenas cikliskajā tirgū. Vairāki faktori, tostarp ārējie, var ietekmēt UAN un citu slāpekļa mēslojumu cenas pasaules tirgos. Šādu faktoru rezultāts var būt šo ražojumu papildu piedāvājums vai samazināts pieprasījums, tādējādi ietekmējot cenu noteikšanu. Attiecīgajā periodā nelielā piedāvājuma dēļ pasaules tirgus cenas paaugstinājās. 2002. un 2003. gadā konstatētie peļņas līmeņi tomēr bija vidēji un zemāki par līmeņiem, kurus Kopienas ražošanas nozare atzinusi par pietiekamiem, ņemot vērā to, ka šī ir ļoti kapitālietilpīga nozare. Ienākums no ieguldījumiem (“ROI”), ko izsaka peļņas procentos attiecībā pret neto ieguldījumu uzskaites vērtību, caurmērā atbilda tai pašai rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

2002

2003

2004

RIP

AR Pārdošanas rentabilitāte (pārdošana veikta nesaistītiem klientiem EK; % no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)

8,1 %

6,0 %

12,3 %

13,8 %

Indekss (2002 = 100)

100

74

151

170

AR ROI (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības)

22 %

24 %

50 %

58 %

Indekss (2002 = 100)

100

111

229

265

e)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (113) | Attiecīgajā periodā naudas plūsma ir būtiski palielinājusies. Tas atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam attiecīgajā periodā. | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AR Naudas plūsma (000 EUR) | 23 532 | 19 625 | 39 767 | 50 823 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 83 | 169 | 216 |

(113)

Attiecīgajā periodā naudas plūsma ir būtiski palielinājusies. Tas atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam attiecīgajā periodā.

2002

2003

2004

RIP

AR Naudas plūsma (000 EUR)

23 532

19 625

39 767

50 823

Indekss (2002 = 100)

100

83

169

216

| (114) | Izmeklēšanā neatklāja nekādas grūtības, ar kurām būtu saskārušies atlasē iekļautie Kopienas ražotāji, piesaistot kapitālu. Šajā saistībā jāpiebilst, ka, tā kā daži no šiem uzņēmumiem ir daļa no lielām grupām, tie finansē savu darbību grupā, kurā tie ietilpst, ar skaidras naudas kopfondu shēmām vai izmantojot iekšējos grupu aizdevumus, ko piešķir mātesuzņēmumi. |
| --- | --- |

(114)

Izmeklēšanā neatklāja nekādas grūtības, ar kurām būtu saskārušies atlasē iekļautie Kopienas ražotāji, piesaistot kapitālu. Šajā saistībā jāpiebilst, ka, tā kā daži no šiem uzņēmumiem ir daļa no lielām grupām, tie finansē savu darbību grupā, kurā tie ietilpst, ar skaidras naudas kopfondu shēmām vai izmantojot iekšējos grupu aizdevumus, ko piešķir mātesuzņēmumi.

3.4.   Secinājums

| (115) | No 2002. gada līdz RIP pozitīvi mainījās šādi rādītāji: palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms un Kopienas ražošanas nozares vienību pārdošanas cenas un būtiski uzlabojās rentabilitāte atbilstoši cenām. Palielinājās eksports uz trešām valstīm, un ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma arī attīstījās pozitīvi. Mēreni palielinājās algas, un Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldīt. |
| --- | --- |

(115)

No 2002. gada līdz RIP pozitīvi mainījās šādi rādītāji: palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms un Kopienas ražošanas nozares vienību pārdošanas cenas un būtiski uzlabojās rentabilitāte atbilstoši cenām. Palielinājās eksports uz trešām valstīm, un ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma arī attīstījās pozitīvi. Mēreni palielinājās algas, un Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldīt.

| (116) | Turpretī daži rādītāji mainījās negatīvi: pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās par 3 % pretstatā augošajam tirgum. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās par 8 procentu punktiem. Ražīgums drīzāk saglabājās nemainīgs neatkarīgi no Kopienas ražošanas nozares centieniem uzlabot to ar ieguldījumu palīdzību. |
| --- | --- |

(116)

Turpretī daži rādītāji mainījās negatīvi: pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās par 3 % pretstatā augošajam tirgum. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās par 8 procentu punktiem. Ražīgums drīzāk saglabājās nemainīgs neatkarīgi no Kopienas ražošanas nozares centieniem uzlabot to ar ieguldījumu palīdzību.

| (117) | Kopumā situācija Kopienas ražošanas nozarē ir būtiski uzlabojusies salīdzinājumā ar situāciju, kāda bija pirms antidempinga pasākumu piemērošanas UAN importam no attiecīgajām valstīm 2000. gadā. Tādējādi ir skaidrs, ka šie pasākumi pozitīvi ietekmēja ekonomisko situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tomēr jāuzsver, ka dažu rādītāju pozitīvo attīstību var daļēji saistīt arī ar līdzīga ražojuma tirgu, kurā tādēļ, ka pasaules tirgū bija mazs piedāvājums, attiecīgā perioda pēdējo divu gadu laikā bija ļoti labvēlīga situācija. Turklāt arī Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības pozitīvā attīstība ir labvēlīgi ietekmējusi Kopienas ražošanas nozares vispārējo pozitīvo attīstību, zināmā mērā līdzsvarojot sarūkošo tirgus daļu Kopienā. |
| --- | --- |

(117)

Kopumā situācija Kopienas ražošanas nozarē ir būtiski uzlabojusies salīdzinājumā ar situāciju, kāda bija pirms antidempinga pasākumu piemērošanas UAN importam no attiecīgajām valstīm 2000. gadā. Tādējādi ir skaidrs, ka šie pasākumi pozitīvi ietekmēja ekonomisko situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tomēr jāuzsver, ka dažu rādītāju pozitīvo attīstību var daļēji saistīt arī ar līdzīga ražojuma tirgu, kurā tādēļ, ka pasaules tirgū bija mazs piedāvājums, attiecīgā perioda pēdējo divu gadu laikā bija ļoti labvēlīga situācija. Turklāt arī Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības pozitīvā attīstība ir labvēlīgi ietekmējusi Kopienas ražošanas nozares vispārējo pozitīvo attīstību, zināmā mērā līdzsvarojot sarūkošo tirgus daļu Kopienā.

| (118) | Tādējādi tiek secināts, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar periodu pirms pasākumu noteikšanas, taču tas joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(118)

Tādējādi tiek secināts, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar periodu pirms pasākumu noteikšanas, taču tas joprojām ir nestabils.

4.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

4.1.   Vispārīga informācija

| (119) | Tā kā nav konstatēta četru attiecīgo valstu importa izraisīta būtiska kaitējuma turpināšanās, tika analizēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Šajā saistībā tika analizēti divi būtiskākie parametri: i) gāzes cena attiecīgajās valstīs un tās ietekme uz UAN ražošanas izmaksām un ii) plānoto eksporta apjomu no attiecīgajām valstīm uz Kopienu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(119)

Tā kā nav konstatēta četru attiecīgo valstu importa izraisīta būtiska kaitējuma turpināšanās, tika analizēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Šajā saistībā tika analizēti divi būtiskākie parametri: i) gāzes cena attiecīgajās valstīs un tās ietekme uz UAN ražošanas izmaksām un ii) plānoto eksporta apjomu no attiecīgajām valstīm uz Kopienu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā konkurences apstākļus.

4.2.   Pārdošanas cenu iespējamā attīstība – gāzes cenas un ražošanas izmaksas attiecīgajās valstīs

| (120) | Kaitējuma atkārtošanas iespējamība lielā mērā būs atkarīga no iespējamās UAN cenu attīstības. Tā kā gāze ir būtiskākais izmaksu elements, kas veido vairāk nekā 50 % no UAN ražošanas izmaksām, to iepērkot par pasaules tirgus cenām, tā ir noteicošais faktors, kas ietekmē UAN pārdošanas cenu. Gāzes cena UAN ražošanā ir atkarīga no gāzes lietderīgas izmantošanas un vienības cenas. Ir veikta šo divu parametru analīze attiecībā uz UAN ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozarē, no vienas puses, un attiecībā uz Krieviju un Alžīriju, no otras puses. |
| --- | --- |

(120)

Kaitējuma atkārtošanas iespējamība lielā mērā būs atkarīga no iespējamās UAN cenu attīstības. Tā kā gāze ir būtiskākais izmaksu elements, kas veido vairāk nekā 50 % no UAN ražošanas izmaksām, to iepērkot par pasaules tirgus cenām, tā ir noteicošais faktors, kas ietekmē UAN pārdošanas cenu. Gāzes cena UAN ražošanā ir atkarīga no gāzes lietderīgas izmantošanas un vienības cenas. Ir veikta šo divu parametru analīze attiecībā uz UAN ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozarē, no vienas puses, un attiecībā uz Krieviju un Alžīriju, no otras puses.

| (121) | No šīs analīzes vispirms tika secināts, ka gāzes lietderība ir būtisks faktors, nosakot saražotā UAN gāzes cenu par tonnu. Šajā saistībā tika konstatēts, ka gāzes lietderības koeficients Kopienas ražošanas nozarē bija salīdzinoši augsts, panākot UAN ražošanā Kopienā par 15 % zemāku gāzes patēriņu uz tonnu nekā Krievijā un Alžīrijā. Tas ir rezultāts Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot tās ražīgumu un konkurētspēju ar tādu atbilstošu ieguldījumu palīdzību, kas paredz ikgadēju kapitāla ieplūšanu aptuveni vienas trešdaļas apmērā no tās kopējiem neto aktīviem pēc to uzskaites vērtības. Šai salīdzinošajai priekšrocībai ir jādod labums Kopienas ražošanas nozarei un jāsamazina UAN ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(121)

No šīs analīzes vispirms tika secināts, ka gāzes lietderība ir būtisks faktors, nosakot saražotā UAN gāzes cenu par tonnu. Šajā saistībā tika konstatēts, ka gāzes lietderības koeficients Kopienas ražošanas nozarē bija salīdzinoši augsts, panākot UAN ražošanā Kopienā par 15 % zemāku gāzes patēriņu uz tonnu nekā Krievijā un Alžīrijā. Tas ir rezultāts Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot tās ražīgumu un konkurētspēju ar tādu atbilstošu ieguldījumu palīdzību, kas paredz ikgadēju kapitāla ieplūšanu aptuveni vienas trešdaļas apmērā no tās kopējiem neto aktīviem pēc to uzskaites vērtības. Šai salīdzinošajai priekšrocībai ir jādod labums Kopienas ražošanas nozarei un jāsamazina UAN ražošanas izmaksas.

| (122) | Neraugoties uz šādu rentabilitāti, gāzes cenas atšķirības dēļ Kopienas ražošanas nozarē UAN ražošanā izmantotās gāzes cena uz tonnu bijusi aptuveni trīskārt lielāka par Krievijas un Alžīrijas cenu. Mākslīgi zemās gāzes cenas šajās divās valstīs pilnībā izskaidro atšķirību. Šāda UAN cenu atšķirība šajās divās valstīs salīdzinājumā ar ražotājiem, kas iepērk gāzi par pasaules tirgus cenām, kā, piemēram, Kopienas ražotāji, tuvākajā nākotnē visticamāk netiks samazināta. Gluži pretēji – ja tuvākajos gados pasaules tirgos saglabāsies pašreizējā gāzes cenu attīstība, šī atšķirība varētu vēl vairāk palielināties. Pamatojoties uz to, var uzskatīt, ka Krievijas un Alžīrijas ražotāji paturēs šo mākslīgās cenas priekšrocību, kas lielā mērā pārsniedz augstās transporta izmaksas, kas saistītas ar UAN svaru. Tādējādi Kopienas tirgus tiek saglabāts pievilcīgs pat tiem ražotājiem, kas atrodas šo valstu attālos reģionos un kuriem transportēšanas izmaksas veido vairāk nekā 20 % no cenas. |
| --- | --- |

(122)

Neraugoties uz šādu rentabilitāti, gāzes cenas atšķirības dēļ Kopienas ražošanas nozarē UAN ražošanā izmantotās gāzes cena uz tonnu bijusi aptuveni trīskārt lielāka par Krievijas un Alžīrijas cenu. Mākslīgi zemās gāzes cenas šajās divās valstīs pilnībā izskaidro atšķirību. Šāda UAN cenu atšķirība šajās divās valstīs salīdzinājumā ar ražotājiem, kas iepērk gāzi par pasaules tirgus cenām, kā, piemēram, Kopienas ražotāji, tuvākajā nākotnē visticamāk netiks samazināta. Gluži pretēji – ja tuvākajos gados pasaules tirgos saglabāsies pašreizējā gāzes cenu attīstība, šī atšķirība varētu vēl vairāk palielināties. Pamatojoties uz to, var uzskatīt, ka Krievijas un Alžīrijas ražotāji paturēs šo mākslīgās cenas priekšrocību, kas lielā mērā pārsniedz augstās transporta izmaksas, kas saistītas ar UAN svaru. Tādējādi Kopienas tirgus tiek saglabāts pievilcīgs pat tiem ražotājiem, kas atrodas šo valstu attālos reģionos un kuriem transportēšanas izmaksas veido vairāk nekā 20 % no cenas.

| (123) | Ņemot vērā šīs zemās gāzes cenas, ražotājiem eksportētājiem Krievijā un Alžīrijā tādējādi visticamāk būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu uz Kopienu par cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām. Tāpēc ļoti iespējams, ka šāds imports būtiski mazinās Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā šīs zemās gāzes cenas, ražotājiem eksportētājiem Krievijā un Alžīrijā tādējādi visticamāk būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu uz Kopienu par cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām. Tāpēc ļoti iespējams, ka šāds imports būtiski mazinās Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (124) | Baltkrievija un Ukraina nav iekļautas šajā analīzē, jo saistībā ar šo izmeklēšanu tās netika uzskatītas par tirgus ekonomikas valstīm un līdz ar to arī netika pieprasīti dati par ražošanas izmaksām. Tomēr tika iegūti specifiski dati par gāzes cenām šajās divās valstīs, un izmeklēšanā atklāja, ka RIP šo valstu ražotājiem gāze tikusi piegādāta par ievērojami zemākām cenām nekā Kopienas ražošanas nozarei noteiktās cenas. Tādējādi var uzskatīt, ka arī abām valstīm būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu par cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, un var arī secināt, ka pastāv iespēja, ka šīs cenas būs zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(124)

Baltkrievija un Ukraina nav iekļautas šajā analīzē, jo saistībā ar šo izmeklēšanu tās netika uzskatītas par tirgus ekonomikas valstīm un līdz ar to arī netika pieprasīti dati par ražošanas izmaksām. Tomēr tika iegūti specifiski dati par gāzes cenām šajās divās valstīs, un izmeklēšanā atklāja, ka RIP šo valstu ražotājiem gāze tikusi piegādāta par ievērojami zemākām cenām nekā Kopienas ražošanas nozarei noteiktās cenas. Tādējādi var uzskatīt, ka arī abām valstīm būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu par cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām, un var arī secināt, ka pastāv iespēja, ka šīs cenas būs zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

| (125) | Ja pasākumi tiks pārtraukti un Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas ražotājiem var rasties nepieciešamība atjaunot savas pozīcijas Kopienas tirgū un Alžīrijas ražotājiem var būt nepieciešamība nostiprināt savu tirgus pozīciju, ir vēl lielāka iespējamība, ka minētie ražotāji varētu noteikt cenas, kas ir zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu vai paplašinātu klientu loku. |
| --- | --- |

(125)

Ja pasākumi tiks pārtraukti un Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas ražotājiem var rasties nepieciešamība atjaunot savas pozīcijas Kopienas tirgū un Alžīrijas ražotājiem var būt nepieciešamība nostiprināt savu tirgus pozīciju, ir vēl lielāka iespējamība, ka minētie ražotāji varētu noteikt cenas, kas ir zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu vai paplašinātu klientu loku.

| (126) | EFIA un atsevišķi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka zemākas ražošanas izmaksas nav uzskatāmas par pamatojumu kaitējuma atkārtošanās iespējamībai. Turklāt tika norādīts, ka cenu pazeminājuma iespēja nav juridisks kritērijs, lai noteiktu, vai kaitējums varētu atkārtoties. Turklāt Alžīrijas noteiktās cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, un Baltkrievija, Krievija un Ukraina vispār neeksportēja uz Kopienu 2004. gadā un RIP, turklāt šo valstu eksporta cenas uz trešām valstīm bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kas netiek uzskatītas par kaitējumu izraisošām cenām. Saskaņā ar EFIA šis pierādījums liecina, ka ražotāji eksportētāji nepazemina cenas, jo gāzes izmaksas ir zemākas, bet tieši otrādi nosaka augstākas cenas, lai gūtu iespējami lielu peļņu. |
| --- | --- |

(126)

EFIA un atsevišķi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka zemākas ražošanas izmaksas nav uzskatāmas par pamatojumu kaitējuma atkārtošanās iespējamībai. Turklāt tika norādīts, ka cenu pazeminājuma iespēja nav juridisks kritērijs, lai noteiktu, vai kaitējums varētu atkārtoties. Turklāt Alžīrijas noteiktās cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, un Baltkrievija, Krievija un Ukraina vispār neeksportēja uz Kopienu 2004. gadā un RIP, turklāt šo valstu eksporta cenas uz trešām valstīm bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kas netiek uzskatītas par kaitējumu izraisošām cenām. Saskaņā ar EFIA šis pierādījums liecina, ka ražotāji eksportētāji nepazemina cenas, jo gāzes izmaksas ir zemākas, bet tieši otrādi nosaka augstākas cenas, lai gūtu iespējami lielu peļņu.

| (127) | Atzinums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību patiešām atkarīgs no tā, vai ar pasākumu izbeigšanos radīsies apstākļi, kas veicinās kaitējuma atkārtošanos. Šajā saistībā vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar iesaistīto personu atzinumu ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs iegūst, pateicoties zemām gāzes cenām, kas tiem dod iespēju noteikt zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. No otras puses, izmeklēšanā noskaidroja, ka to eksports RIP bija par dempinga cenām. Šī cenu noteikšanas prakse tika novērtēta, ievērojot i) eksportētāju būtisko neizmantoto eksporta jaudu un ii) to ievērojami zemākās ražošanas izmaksas. Pirmais punkts norāda uz to, ka tiem ir spēcīgs stimuls atrast noieta tirgus savai produkcijai. Otrais punkts parāda, ka tie ir spējīgi piedāvāt ievērojami zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozare, lai īstenotu savus mērķus attiecībā uz pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(127)

Atzinums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību patiešām atkarīgs no tā, vai ar pasākumu izbeigšanos radīsies apstākļi, kas veicinās kaitējuma atkārtošanos. Šajā saistībā vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar iesaistīto personu atzinumu ražotāji eksportētāji attiecīgajās valstīs iegūst, pateicoties zemām gāzes cenām, kas tiem dod iespēju noteikt zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. No otras puses, izmeklēšanā noskaidroja, ka to eksports RIP bija par dempinga cenām. Šī cenu noteikšanas prakse tika novērtēta, ievērojot i) eksportētāju būtisko neizmantoto eksporta jaudu un ii) to ievērojami zemākās ražošanas izmaksas. Pirmais punkts norāda uz to, ka tiem ir spēcīgs stimuls atrast noieta tirgus savai produkcijai. Otrais punkts parāda, ka tie ir spējīgi piedāvāt ievērojami zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozare, lai īstenotu savus mērķus attiecībā uz pārdošanas apjomiem.

| (128) | Attiecībā uz cenām jāatgādina, ka, pateicoties labvēlīgajiem tirgus apstākļiem, pēdējos divos attiecīgā perioda gados cenas saglabājās ļoti augstā līmenī neatkarīgi no tā, ka tika piemēroti antidempinga pasākumi. Patiešām, minētajā periodā neatbilstošā piedāvājuma un pieprasījuma attiecība veicināja to, ka visiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem saglabājās augstas cenas. Līdzīgi citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem UAN ir prece, kuras cenu ietekmē virkne faktoru, sākot no mainīgām gāzes cenām, kas ievērojami ietekmē piedāvājumu, jo ir svarīgākais izmaksu faktors, beidzot ar laika apstākļiem, labības un lopbarības krājumu līmenim, kas samazina vai paaugstina pieprasījumu. Attiecībā uz Kopienas tirgu sagaidāms, ka turpmākajos gados slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījums nedaudz samazināsies (7). Tāpēc šādu augstu cenu saglabāšana atkarīga no neliela piedāvājuma, kas, kā liecina izmeklēšana, ir ļoti maz ticams, ņemot vērā attiecīgo valstu neizmantoto eksporta jaudu un to, ka tās RIP var novirzīt daļu eksporta uz trešām valstīm, ja pasākumi tiks atcelti. Šāda attīstība, ļoti iespējams, veicinās to, ka ražotāji eksportētāji pazeminās cenas, piedāvājot zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozare, lai iegūtu tirgus daļu un īstenotu savus plānus attiecībā uz eksporta apjomiem. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozare, ņemot vērā joprojām augstās gāzes izmaksas, būs spiesta samazināt cenas līdz līmenim, kas ir tuvu vai zem ražošanas izmaksām, vai zaudēt ievērojamu tirgus daļu un līdz ar to ienākumus, vai samierināties ar abām iespējām. Eksporta pieaugums uz ASV tirgu ir maz ticams 135. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Tāpēc pasākumu atcelšanas nenovēršamas sekas būtu Kopienas ražošanas nozares kopējo rezultātu pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz cenām jāatgādina, ka, pateicoties labvēlīgajiem tirgus apstākļiem, pēdējos divos attiecīgā perioda gados cenas saglabājās ļoti augstā līmenī neatkarīgi no tā, ka tika piemēroti antidempinga pasākumi. Patiešām, minētajā periodā neatbilstošā piedāvājuma un pieprasījuma attiecība veicināja to, ka visiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem saglabājās augstas cenas. Līdzīgi citiem slāpekļa mēslošanas līdzekļiem UAN ir prece, kuras cenu ietekmē virkne faktoru, sākot no mainīgām gāzes cenām, kas ievērojami ietekmē piedāvājumu, jo ir svarīgākais izmaksu faktors, beidzot ar laika apstākļiem, labības un lopbarības krājumu līmenim, kas samazina vai paaugstina pieprasījumu. Attiecībā uz Kopienas tirgu sagaidāms, ka turpmākajos gados slāpekļa mēslošanas līdzekļu pieprasījums nedaudz samazināsies (7). Tāpēc šādu augstu cenu saglabāšana atkarīga no neliela piedāvājuma, kas, kā liecina izmeklēšana, ir ļoti maz ticams, ņemot vērā attiecīgo valstu neizmantoto eksporta jaudu un to, ka tās RIP var novirzīt daļu eksporta uz trešām valstīm, ja pasākumi tiks atcelti. Šāda attīstība, ļoti iespējams, veicinās to, ka ražotāji eksportētāji pazeminās cenas, piedāvājot zemākas cenas nekā Kopienas ražošanas nozare, lai iegūtu tirgus daļu un īstenotu savus plānus attiecībā uz eksporta apjomiem. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozare, ņemot vērā joprojām augstās gāzes izmaksas, būs spiesta samazināt cenas līdz līmenim, kas ir tuvu vai zem ražošanas izmaksām, vai zaudēt ievērojamu tirgus daļu un līdz ar to ienākumus, vai samierināties ar abām iespējām. Eksporta pieaugums uz ASV tirgu ir maz ticams 135. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Tāpēc pasākumu atcelšanas nenovēršamas sekas būtu Kopienas ražošanas nozares kopējo rezultātu pasliktināšanās.

| (129) | Ņemot vērā argumentu par iespējami lielas peļņas gūšanu, jāatgādina, ka tā pamatā ir attiecīgajā periodā novērotā pozitīvā cenu atšķirība ASV un Kopienas tirgū, ko tomēr nevar uzskatīt par turpmāko cenu novērtējuma pamatu tādai ļoti mainīgai precei kā UAN. Ņemot vērā iepriekšminēto, tika noteikts, ka ir liela kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti, un tāpēc arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā argumentu par iespējami lielas peļņas gūšanu, jāatgādina, ka tā pamatā ir attiecīgajā periodā novērotā pozitīvā cenu atšķirība ASV un Kopienas tirgū, ko tomēr nevar uzskatīt par turpmāko cenu novērtējuma pamatu tādai ļoti mainīgai precei kā UAN. Ņemot vērā iepriekšminēto, tika noteikts, ka ir liela kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti, un tāpēc arguments tika noraidīts.

4.3.   Paredzēto eksporta apjomu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari un cenu ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

4.3.1.   Iepriekšējas piezīmes – konkurences apstākļi

| (130) | UAN ir šķidrais mēslošanas līdzeklis, kas nodrošina kultūras ar slāpekli. Tas galvenokārt tiek izmantots kā pirmssējas mēslošanas līdzeklis laukaugiem, kam UAN parasti nepieciešams pavasarī. UAN tikai ierobežoti vai nomainīt ar citiem slāpekļa mēslojumiem, jo lauksaimnieki izmanto dažādas ierīces, lai izmantotu UAN, un tas var būt sajaukts ar citiem šķīdumiem, piemēram, pesticīdiem, kas paredzēti vienreizējai piemērošanai. Tādējādi pieprasījumu var raksturot kā sezonālu, un tas ir salīdzinoši neelastīgs. |
| --- | --- |

(130)

UAN ir šķidrais mēslošanas līdzeklis, kas nodrošina kultūras ar slāpekli. Tas galvenokārt tiek izmantots kā pirmssējas mēslošanas līdzeklis laukaugiem, kam UAN parasti nepieciešams pavasarī. UAN tikai ierobežoti vai nomainīt ar citiem slāpekļa mēslojumiem, jo lauksaimnieki izmanto dažādas ierīces, lai izmantotu UAN, un tas var būt sajaukts ar citiem šķīdumiem, piemēram, pesticīdiem, kas paredzēti vienreizējai piemērošanai. Tādējādi pieprasījumu var raksturot kā sezonālu, un tas ir salīdzinoši neelastīgs.

| (131) | Lai gan UAN galvenokārt tiek patērēts sezonāli, to ražo visu gadu, un tas ir lietderīgāk nekā pārtraukt ražošanu. Tādējādi Kopienas ražotājiem rudenī un ziemā ir vislielākie krājumi. Attiecīgā ražojuma ievērojama apjoma importam par zemām cenām pavasarī un vasarā, visticamāk, būs būtiski nelabvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām attiecībā uz tik ļoti nepastāvīgu preci kā attiecīgais ražojums, kuram cenas nosaka katru nedēļu. |
| --- | --- |

(131)

Lai gan UAN galvenokārt tiek patērēts sezonāli, to ražo visu gadu, un tas ir lietderīgāk nekā pārtraukt ražošanu. Tādējādi Kopienas ražotājiem rudenī un ziemā ir vislielākie krājumi. Attiecīgā ražojuma ievērojama apjoma importam par zemām cenām pavasarī un vasarā, visticamāk, būs būtiski nelabvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām attiecībā uz tik ļoti nepastāvīgu preci kā attiecīgais ražojums, kuram cenas nosaka katru nedēļu.

4.3.2.   Eksports no attiecīgajām valstīm

| (132) | Ņemot vērā to, ka RIP no attiecīgajām valstīm, izņemot Alžīriju, netika veikts eksports, analīze ir vērsta uz iespējamību, ka eksports, kas RIP veikts uz citām valstīm, tuvākajā nākotnē tiks novirzīts uz Kopienas tirgu. Turklāt ir jāanalizē UAN tirdzniecības cenu iespējamā attīstība. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā to, ka RIP no attiecīgajām valstīm, izņemot Alžīriju, netika veikts eksports, analīze ir vērsta uz iespējamību, ka eksports, kas RIP veikts uz citām valstīm, tuvākajā nākotnē tiks novirzīts uz Kopienas tirgu. Turklāt ir jāanalizē UAN tirdzniecības cenu iespējamā attīstība.

| (133) | Attiecībā uz iespējamo eksporta novirzīšanu uz Kopienas tirgu jāpiebilst, ka Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes UAN importam ASV tirgū tika piemēroti antidempinga pasākumi līdz pat to atcelšanai 2003. gada aprīlī. Nākamajā tabulā parādīta šo trīs valstu eksporta attīstība uz ASV tirgu no 2003. gada.








  Eksports uz ASV tirgu no: | 2003 (8) | 2004 | RIP
   (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Baltkrievijas tonnās | 156 596 | 244 526 | 227 772 |
| Krievijas tonnās | 179 993 | 614 395 | 699 100 |
| Ukrainas tonnās | 111 321 | 103 440 | 145 828 |
| Kopā tonnās | 447 910 | 962 361 | 1 072 700 |
| Avots: “Foreign Trade Statistics” ko publicējis U.S.
  Census Bureau. |

(133)

Attiecībā uz iespējamo eksporta novirzīšanu uz Kopienas tirgu jāpiebilst, ka Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes UAN importam ASV tirgū tika piemēroti antidempinga pasākumi līdz pat to atcelšanai 2003. gada aprīlī. Nākamajā tabulā parādīta šo trīs valstu eksporta attīstība uz ASV tirgu no 2003. gada.

Eksports uz ASV tirgu no:

2003 (8)

2004

RIP
   (9)

Baltkrievijas tonnās

156 596

244 526

227 772

Krievijas tonnās

179 993

614 395

699 100

Ukrainas tonnās

111 321

103 440

145 828

Kopā tonnās

447 910

962 361

1 072 700

Avots: “Foreign Trade Statistics” ko publicējis U.S.
  Census Bureau.

| (134) | Pamatojoties uz to, ir redzams, ka šīs valstis no 2003. gada līdz 2004. gadam būtiski palielināja savus eksporta apjomus. Jo īpaši Krievijas eksporta apjomi no 180 tūkstošiem tonnu 2003. gadā pieauga līdz aptuveni 600 tūkstošiem tonnu 2004. gadā, kas ir vairāk nekā trīskāršs pieaugums. Minētā tirdzniecības statistika parāda arī to, ka šis straujais un pēkšņais eksporta apjomu pieaugums no šīm valstīm uz ASV apstājās RIP, kad kāpums salīdzinājumā ar 2004. gadu bija mazāks (11 %). Šo valstu kopējā eksporta apjoma uz ASV tirgu stabilizāciju aptuveni 1 miljona tonnu apmērā apstiprināja šo valstu eksporta rezultāti uz ASV pēc RIP. |
| --- | --- |

(134)

Pamatojoties uz to, ir redzams, ka šīs valstis no 2003. gada līdz 2004. gadam būtiski palielināja savus eksporta apjomus. Jo īpaši Krievijas eksporta apjomi no 180 tūkstošiem tonnu 2003. gadā pieauga līdz aptuveni 600 tūkstošiem tonnu 2004. gadā, kas ir vairāk nekā trīskāršs pieaugums. Minētā tirdzniecības statistika parāda arī to, ka šis straujais un pēkšņais eksporta apjomu pieaugums no šīm valstīm uz ASV apstājās RIP, kad kāpums salīdzinājumā ar 2004. gadu bija mazāks (11 %). Šo valstu kopējā eksporta apjoma uz ASV tirgu stabilizāciju aptuveni 1 miljona tonnu apmērā apstiprināja šo valstu eksporta rezultāti uz ASV pēc RIP.

| (135) | Šīs stabilizācijas iemesls ir sīki aprakstīts galīgajā ziņojumā par ASV antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz UAN importu no Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas (10). Šajā ziņojumā skaidri teikts, ka lielais iekšzemes transportēšanas izmaksu īpatsvars nosaka to, ka importa tirgus faktiski aprobežojas ar piekrastes rajoniem; šīs izmaksas pārāk sadārdzina importētā UAN galīgo realizāciju daudzos ASV rajonos, ieskaitot svarīgas UAN patēriņa pavalstis tā saucamajā “lauksaimniecības joslas” rajonā, salīdzinājumā ar vietēji ražotu UAN. Citiem vārdiem sakot, ASV tirgus ir ierobežots attiecībā uz importu, un patēriņa ziņā visnozīmīgākie rajoni paliek nošķirti atrašanās vietas dēļ. Ņemot vērā konstatēto Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas importa stabilizāciju, kā iepriekš aprakstīts 134. apsvērumā, tiek secināts, ka ASV tirgus var uzņemt ievērojami lielākus importa apjomus, nekā reģistrēti RIP. |
| --- | --- |

(135)

Šīs stabilizācijas iemesls ir sīki aprakstīts galīgajā ziņojumā par ASV antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz UAN importu no Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas (10). Šajā ziņojumā skaidri teikts, ka lielais iekšzemes transportēšanas izmaksu īpatsvars nosaka to, ka importa tirgus faktiski aprobežojas ar piekrastes rajoniem; šīs izmaksas pārāk sadārdzina importētā UAN galīgo realizāciju daudzos ASV rajonos, ieskaitot svarīgas UAN patēriņa pavalstis tā saucamajā “lauksaimniecības joslas” rajonā, salīdzinājumā ar vietēji ražotu UAN. Citiem vārdiem sakot, ASV tirgus ir ierobežots attiecībā uz importu, un patēriņa ziņā visnozīmīgākie rajoni paliek nošķirti atrašanās vietas dēļ. Ņemot vērā konstatēto Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas importa stabilizāciju, kā iepriekš aprakstīts 134. apsvērumā, tiek secināts, ka ASV tirgus var uzņemt ievērojami lielākus importa apjomus, nekā reģistrēti RIP.

| (136) | Ņemot vērā iepriekšminēto kontekstu un Kopienas tirgus relatīvo tuvumu, jāsecina, ka ievērojamie tirdzniecības apjomi vai neizmantotā jauda attiecīgajās valstīs, visticamāk tiks novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atļaus pārtraukt. Ievērojot zemāku transportēšanas izmaksu līmeni salīdzinājumā ar eksportu uz ASV tirgu, to eksporta cenas var būt ievērojami zemākas par tām, kādas dominē ASV tirgū. Kā iepriekš minēts 50., 54. un 63. apsvērumā, turklāt tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, tirdzniecība ASV tirgū tika veikta par cenām, kas zemākas par attiecīgo normālo vērtību. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekšminēto kontekstu un Kopienas tirgus relatīvo tuvumu, jāsecina, ka ievērojamie tirdzniecības apjomi vai neizmantotā jauda attiecīgajās valstīs, visticamāk tiks novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumus atļaus pārtraukt. Ievērojot zemāku transportēšanas izmaksu līmeni salīdzinājumā ar eksportu uz ASV tirgu, to eksporta cenas var būt ievērojami zemākas par tām, kādas dominē ASV tirgū. Kā iepriekš minēts 50., 54. un 63. apsvērumā, turklāt tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, tirdzniecība ASV tirgū tika veikta par cenām, kas zemākas par attiecīgo normālo vērtību.

4.3.3.   Neizmantotās jaudas ietekme

| (137) | Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma vietējais tirgus Alžīrijā ir nenozīmīgs un īstenībā visa ražošanas jauda ir vērsta uz eksportu. Turklāt izmeklēšanā noskaidroja, ka pašreizējā Alžīrijas ražotāju neizmantotā jauda ir 10–20 % no Kopienas tirgus patēriņa. Kopējā pašreizējā neizmantotā jauda varētu būt aptuveni 300 000–350 000 tonnu. |
| --- | --- |

(137)

Jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma vietējais tirgus Alžīrijā ir nenozīmīgs un īstenībā visa ražošanas jauda ir vērsta uz eksportu. Turklāt izmeklēšanā noskaidroja, ka pašreizējā Alžīrijas ražotāju neizmantotā jauda ir 10–20 % no Kopienas tirgus patēriņa. Kopējā pašreizējā neizmantotā jauda varētu būt aptuveni 300 000–350 000 tonnu.

| (138) | Jo īpaši ņemot vērā Kopienas tirgus tuvumu, ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumus atļautu pārtraukt, šī neizmantotā ražošanas jauda tiktu izmantota attiecīgā ražojuma izgatavošanai eksportam uz Kopienu (Alžīrijas tirgus daļa ir tikai 4,8 %). Paredzamie lielie apjomi visticamāk būtu par dempinga cenām un radītu kaitējumu Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(138)

Jo īpaši ņemot vērā Kopienas tirgus tuvumu, ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumus atļautu pārtraukt, šī neizmantotā ražošanas jauda tiktu izmantota attiecīgā ražojuma izgatavošanai eksportam uz Kopienu (Alžīrijas tirgus daļa ir tikai 4,8 %). Paredzamie lielie apjomi visticamāk būtu par dempinga cenām un radītu kaitējumu Kopienas ražotājiem.

| (139) | Tika konstatēts, ka šeit ir ātri augošs vietējais tirgus, kurā vienīgais ražotājs RIP pārdeva divas trešdaļas savas produkcijas. Turklāt 2004. gadā un RIP nav ticis veikts eksports uz Kopienu, un eksports uz ASV ir samazinājies, lai gan netiek piemēroti antidempinga pasākumi un ir labvēlīgi tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(139)

Tika konstatēts, ka šeit ir ātri augošs vietējais tirgus, kurā vienīgais ražotājs RIP pārdeva divas trešdaļas savas produkcijas. Turklāt 2004. gadā un RIP nav ticis veikts eksports uz Kopienu, un eksports uz ASV ir samazinājies, lai gan netiek piemēroti antidempinga pasākumi un ir labvēlīgi tirgus apstākļi.

| (140) | Ja pasākumus atļautu pārtraukt, situācija attiecībā uz Baltkrieviju visticamāk krasi mainītos. Ņemot vērā to, ka vietējā tirgus cena bija vairāk nekā uz pusi mazāka par dominējošo tirgus cenu Kopienā RIP, racionāla ekonomiska lēmuma rezultātā Baltkrievijas ražotājs ievērojamu produkcijas daudzumu, ko šobrīd realizē vietējā tirgū, varētu novirzīt uz Kopienas tirgu par dempinga cenām. Kaitējuma atkārtošanās, ko izraisa lieli zemas cenas importa apjomi no Baltkrievijas, visticamāk būtu šīs attīstības rezultāts. |
| --- | --- |

(140)

Ja pasākumus atļautu pārtraukt, situācija attiecībā uz Baltkrieviju visticamāk krasi mainītos. Ņemot vērā to, ka vietējā tirgus cena bija vairāk nekā uz pusi mazāka par dominējošo tirgus cenu Kopienā RIP, racionāla ekonomiska lēmuma rezultātā Baltkrievijas ražotājs ievērojamu produkcijas daudzumu, ko šobrīd realizē vietējā tirgū, varētu novirzīt uz Kopienas tirgu par dempinga cenām. Kaitējuma atkārtošanās, ko izraisa lieli zemas cenas importa apjomi no Baltkrievijas, visticamāk būtu šīs attīstības rezultāts.

| (141) | Krievijas vietējais tirgus ir relatīvi mazs salīdzinājumā ar neizmantoto jaudu, kuras apjoms, kā jau iepriekš minēts 66. apvērumā, svārstās no 600 000 līdz 700 000 tonnām un ko var būtiski palielināt, ja tiek pievienota to ražotāju jauda, kas nesadarbojās, vai jauda, kas pašreiz tiek izmantota ražošanā un urīnvielas un amonija nitrāta – divu citu slāpekļa mēslošanas līdzekļu – eksportā. |
| --- | --- |

(141)

Krievijas vietējais tirgus ir relatīvi mazs salīdzinājumā ar neizmantoto jaudu, kuras apjoms, kā jau iepriekš minēts 66. apvērumā, svārstās no 600 000 līdz 700 000 tonnām un ko var būtiski palielināt, ja tiek pievienota to ražotāju jauda, kas nesadarbojās, vai jauda, kas pašreiz tiek izmantota ražošanā un urīnvielas un amonija nitrāta – divu citu slāpekļa mēslošanas līdzekļu – eksportā.

| (142) | Turklāt šajā saistībā ir vērts piebilst, ka pašreiz ir spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kurus Kopiena piemērojusi starpražojumu importam no Krievijas, proti, urīnvielai cietā formā un amonija nitrātam (11). Attiecībā uz urīnvielai piemērotajiem pasākumiem pašlaik tiek veikta izmeklēšana saistībā ar pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos (12). Turklāt šobrīd saistībā ar amonija nitrātam piemērotajiem pasākumiem tiek veikta atkārtota starpposma pārbaude attiecībā uz vienu nozīmīgāko Krievijas ražotāju eksportētāju (13). Tādējādi atkarībā no šo pārskatīšanas izmeklēšanu galarezultātiem pastāv risks, ka šo ražojumu izgatavošanu aizstās ar UAN ražošanu, kas līdz ar to varētu radīt būtisku Krievijas ražotāju paredzētās neizmantotās jaudas papildu pieaugumu. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt šajā saistībā ir vērts piebilst, ka pašreiz ir spēkā tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kurus Kopiena piemērojusi starpražojumu importam no Krievijas, proti, urīnvielai cietā formā un amonija nitrātam (11). Attiecībā uz urīnvielai piemērotajiem pasākumiem pašlaik tiek veikta izmeklēšana saistībā ar pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos (12). Turklāt šobrīd saistībā ar amonija nitrātam piemērotajiem pasākumiem tiek veikta atkārtota starpposma pārbaude attiecībā uz vienu nozīmīgāko Krievijas ražotāju eksportētāju (13). Tādējādi atkarībā no šo pārskatīšanas izmeklēšanu galarezultātiem pastāv risks, ka šo ražojumu izgatavošanu aizstās ar UAN ražošanu, kas līdz ar to varētu radīt būtisku Krievijas ražotāju paredzētās neizmantotās jaudas papildu pieaugumu.

| (143) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pastāv liela iespējamība, ka eksports uz Kopienu tiks atjaunots, ja atļaus pārtraukt pasākumus. Piesardzīgi var novērtēt, ka šāda importa apjoms būs gandrīz 20 % no Kopienas tirgus, ņemot vērā patēriņu šajā tirgū (sk. 86. apsvērumu) un faktiskos neizmantotās jaudas apjomus Krievijā. Ņemot vērā ārkārtīgi zemās gāzes cenas, ko maksā Krievijas ražotāji, un konsekvento cenu noteikšanas priekšrocību attiecīgajam ražojumam, šāds imports varētu radīt būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pastāv liela iespējamība, ka eksports uz Kopienu tiks atjaunots, ja atļaus pārtraukt pasākumus. Piesardzīgi var novērtēt, ka šāda importa apjoms būs gandrīz 20 % no Kopienas tirgus, ņemot vērā patēriņu šajā tirgū (sk. 86. apsvērumu) un faktiskos neizmantotās jaudas apjomus Krievijā. Ņemot vērā ārkārtīgi zemās gāzes cenas, ko maksā Krievijas ražotāji, un konsekvento cenu noteikšanas priekšrocību attiecīgajam ražojumam, šāds imports varētu radīt būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (144) | No visām attiecīgajām valstīm Ukraina šobrīd ir valsts ar vislielāko neizmantoto jaudu, kas novērtēta robežās no 700 000 līdz 800 000 tonnām. Pašreizējā neizmantotā jauda vien atbilst aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(144)

No visām attiecīgajām valstīm Ukraina šobrīd ir valsts ar vislielāko neizmantoto jaudu, kas novērtēta robežās no 700 000 līdz 800 000 tonnām. Pašreizējā neizmantotā jauda vien atbilst aptuveni 20 % no Kopienas patēriņa.

| (145) | Ņemot vērā nozīmīga vietējā tirgus trūkumu un Kopienas tirgus tuvumu, gadījumā, ja pasākumi tiks pārtraukti, iespējams, lieli eksporta apjomi tiks novirzīti uz Kopienas tirgu. Kā jau iepriekš izklāstīts, šis eksports, iespējams, būs par dempinga cenām un tādējādi radīs lielu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā nozīmīga vietējā tirgus trūkumu un Kopienas tirgus tuvumu, gadījumā, ja pasākumi tiks pārtraukti, iespējams, lieli eksporta apjomi tiks novirzīti uz Kopienas tirgu. Kā jau iepriekš izklāstīts, šis eksports, iespējams, būs par dempinga cenām un tādējādi radīs lielu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

4.4.   Secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (146) | Ņemot vērā mākslīgi zemās cenas, ko ražotāji attiecīgajās valstīs maksā par pamata izejmateriālu gāzi, un to ietekmi uz UAN ražošanas izmaksām, iespējams, ka tad, ja pasākumus atļaus pārtraukt, attiecīgo valstu ražotājiem būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu par cenām, kas zemākas par ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(146)

Ņemot vērā mākslīgi zemās cenas, ko ražotāji attiecīgajās valstīs maksā par pamata izejmateriālu gāzi, un to ietekmi uz UAN ražošanas izmaksām, iespējams, ka tad, ja pasākumus atļaus pārtraukt, attiecīgo valstu ražotājiem būs iespēja eksportēt attiecīgo ražojumu par cenām, kas zemākas par ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozarē.

| (147) | Visām attiecīgajām valstīm, izņemot Baltkrieviju, ir jaudas pārpalikums, ko varētu novirzīt uz Kopienas tirgu, ja pasākumus pārtrauktu. Ņemot vērā lielos tirdzniecības apjomus Baltkrievijas vietējā tirgū par cenām, kas daudz zemākas par tām, kādas dominēja Kopienas tirgū RIP, ļoti iespējams, ka vismaz daļa no šie apjomiem tiks novirzīti uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiks pārtraukti. Zemākas transportēšanas izmaksas tirdzniecībai uz Kopienu salīdzinājumā ar ASV arī varētu veicināt tirdzniecības novirzīšanu uz Kopienas tirgu. Turklāt attiecībā uz visām četrām valstīm ir iespējama pašreizējā eksporta daļas novirzīšana no citām valstīm uz Kopienu, ja tiek atcelti pašreizējie pasākumi, kā tas iepriekš pierādīts 132. līdz 136. apsvērumā. |
| --- | --- |

(147)

Visām attiecīgajām valstīm, izņemot Baltkrieviju, ir jaudas pārpalikums, ko varētu novirzīt uz Kopienas tirgu, ja pasākumus pārtrauktu. Ņemot vērā lielos tirdzniecības apjomus Baltkrievijas vietējā tirgū par cenām, kas daudz zemākas par tām, kādas dominēja Kopienas tirgū RIP, ļoti iespējams, ka vismaz daļa no šie apjomiem tiks novirzīti uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiks pārtraukti. Zemākas transportēšanas izmaksas tirdzniecībai uz Kopienu salīdzinājumā ar ASV arī varētu veicināt tirdzniecības novirzīšanu uz Kopienas tirgu. Turklāt attiecībā uz visām četrām valstīm ir iespējama pašreizējā eksporta daļas novirzīšana no citām valstīm uz Kopienu, ja tiek atcelti pašreizējie pasākumi, kā tas iepriekš pierādīts 132. līdz 136. apsvērumā.

| (148) | EFIA un atsevišķi ražotāji eksportētāji pauda viedokli, ka ar pieņēmumu par pāreju no urīnvielas un amonija nitrāta ražošanas uz UAN ražošanu netiek ievērota ekonomiska rakstura pamatpatiesība, ka ražotāji nevar vienkārši mainīt ražošanu bez papildu ieguldījumiem. Turklāt tie apgalvoja, ka ražotāji nepārstās izgatavot rentablus ražojumus tikai tāpēc, ka atcelti antidempinga pasākumi nerentablākiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(148)

EFIA un atsevišķi ražotāji eksportētāji pauda viedokli, ka ar pieņēmumu par pāreju no urīnvielas un amonija nitrāta ražošanas uz UAN ražošanu netiek ievērota ekonomiska rakstura pamatpatiesība, ka ražotāji nevar vienkārši mainīt ražošanu bez papildu ieguldījumiem. Turklāt tie apgalvoja, ka ražotāji nepārstās izgatavot rentablus ražojumus tikai tāpēc, ka atcelti antidempinga pasākumi nerentablākiem ražojumiem.

| (149) | Attiecībā uz vajadzīgajiem papildu ieguldījumiem jāpiebilst, ka vairākums nozīmīgāko slāpekļa mēlošanas līdzekļu ražotāju eksportētāju ir integrēti ražotāji, tāpēc lēmums par viena vai otra ražojuma izgatavošanu vai eksportu lielākoties ir atkarīgs no tirgus apstākļiem. Protams, ka ražotāji raudzīsies, kuri ir visrentablākie ražojumi. Šajā saistībā antidempinga pasākumiem ir liela nozīme šā lēmuma pieņemšanā, kā par to liecina ievērojamais UAN importa par dempinga cenām kāpums uz ASV tirgu 2004. gadā un RIP pēc tam, kad 2003. gadā tika atcelti ASV antidempinga pasākumi. Tāpēc ražotāju eksportētāju pieņemtie pareizie ekonomiskie lēmumi visticamāk liks tiem pāriet no viena ražojuma uz otru, lai saglabātu vai palielinātu slāpekļa mēslošanas līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu un peļņu no tiem. Pamatojoties uz to, iepriekšminētie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz vajadzīgajiem papildu ieguldījumiem jāpiebilst, ka vairākums nozīmīgāko slāpekļa mēlošanas līdzekļu ražotāju eksportētāju ir integrēti ražotāji, tāpēc lēmums par viena vai otra ražojuma izgatavošanu vai eksportu lielākoties ir atkarīgs no tirgus apstākļiem. Protams, ka ražotāji raudzīsies, kuri ir visrentablākie ražojumi. Šajā saistībā antidempinga pasākumiem ir liela nozīme šā lēmuma pieņemšanā, kā par to liecina ievērojamais UAN importa par dempinga cenām kāpums uz ASV tirgu 2004. gadā un RIP pēc tam, kad 2003. gadā tika atcelti ASV antidempinga pasākumi. Tāpēc ražotāju eksportētāju pieņemtie pareizie ekonomiskie lēmumi visticamāk liks tiem pāriet no viena ražojuma uz otru, lai saglabātu vai palielinātu slāpekļa mēslošanas līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu un peļņu no tiem. Pamatojoties uz to, iepriekšminētie argumenti tika noraidīti.

| (150) | No iepriekšminētā jāsecina, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu pārtraukti, eksports no attiecīgajām valstīm, ļoti iespējams, notiktu ievērojamos apjomos un par tādām cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, ņemot vērā to neatbilstošās un mākslīgi zemās ražošanas izmaksas. Tas, ļoti iespējams, pastiprinātu cenu samazinošo tendenci tirgū ar paredzamu negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tas jo īpaši negatīvi ietekmētu 2004. gadā un RIP panākto finansiālo atlabšanu, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos. Citiem vārdiem sakot, jo neskaidrāki kļūst tirgus apstākļi, jo krasāks cenu samazinājums ir gaidāms no attiecīgajām valstīm, ņemot vērā to ražošanas izmaksu un neizmantotās jaudas būtisko atšķirību. |
| --- | --- |

(150)

No iepriekšminētā jāsecina, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu pārtraukti, eksports no attiecīgajām valstīm, ļoti iespējams, notiktu ievērojamos apjomos un par tādām cenām, kas zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, ņemot vērā to neatbilstošās un mākslīgi zemās ražošanas izmaksas. Tas, ļoti iespējams, pastiprinātu cenu samazinošo tendenci tirgū ar paredzamu negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tas jo īpaši negatīvi ietekmētu 2004. gadā un RIP panākto finansiālo atlabšanu, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos. Citiem vārdiem sakot, jo neskaidrāki kļūst tirgus apstākļi, jo krasāks cenu samazinājums ir gaidāms no attiecīgajām valstīm, ņemot vērā to ražošanas izmaksu un neizmantotās jaudas būtisko atšķirību.

E.   KOPIENAS INTERESES

1.   Ievads

| (151) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(151)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu.

| (152) | Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir saistīta ar pārskatīšanu, proti, tādas situācijas analīzi, kurā antidempinga pasākumi jau tiek piemēroti, ļauj novērtēt, vai spēkā esošie antidempinga pasākumi neproporcionāli negatīvi ietekmē attiecīgās personas. |
| --- | --- |

(152)

Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir saistīta ar pārskatīšanu, proti, tādas situācijas analīzi, kurā antidempinga pasākumi jau tiek piemēroti, ļauj novērtēt, vai spēkā esošie antidempinga pasākumi neproporcionāli negatīvi ietekmē attiecīgās personas.

| (153) | Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par varbūtēju atkārtota dempinga radītu kaitējumu, ir pamatoti secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par varbūtēju atkārtota dempinga radītu kaitējumu, ir pamatoti secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (154) | Izrādījās, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga. To apstiprināja pozitīvās pārmaiņas tās ekonomiskajā situācijā, ko konstatēja pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 2000. gadā. Proti, no 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozarē ir palielinājusies peļņa. |
| --- | --- |

(154)

Izrādījās, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga. To apstiprināja pozitīvās pārmaiņas tās ekonomiskajā situācijā, ko konstatēja pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 2000. gadā. Proti, no 2002. gada līdz RIP Kopienas ražošanas nozarē ir palielinājusies peļņa.

| (155) | Pamatoti var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atlabt, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus pārtrauks, iespējams, ka, palielinoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, tiks radīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, īstenojot spiedienu uz pārdošanas cenām, kas savukārt apdraudēs tās šobrīd pozitīvo, taču joprojām nestabilo finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(155)

Pamatoti var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atlabt, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus pārtrauks, iespējams, ka, palielinoties importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, tiks radīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, īstenojot spiedienu uz pārdošanas cenām, kas savukārt apdraudēs tās šobrīd pozitīvo, taču joprojām nestabilo finansiālo situāciju.

3.   Importētāju intereses

| (156) | Kā iepriekš minēts 10. apsvērumā, tikai viens no importētājiem pauda vēlmi būt starp atlasē iekļautajiem ražotājiem un sniedza atlases veidlapā pieprasīto pamatinformāciju. Tomēr pēc tam, kad minētajam importētājam tika nosūtīta pilna anketa, tas informēja Komisiju, ka nevēlas turpmāk sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(156)

Kā iepriekš minēts 10. apsvērumā, tikai viens no importētājiem pauda vēlmi būt starp atlasē iekļautajiem ražotājiem un sniedza atlases veidlapā pieprasīto pamatinformāciju. Tomēr pēc tam, kad minētajam importētājam tika nosūtīta pilna anketa, tas informēja Komisiju, ka nevēlas turpmāk sadarboties izmeklēšanā.

| (157) | Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas ietekmes tiktāl, ciktāl imports tiks turpināts, kaut arī cenas nerada kaitējumu un ar noteikumu, ka importētāji tirgosies ne vien ar UAN, bet lielā apjomā arī ar citiem mēslošanas līdzekļiem. Attiecībā uz pieņēmumu, ka imports turpināsies, to apstiprināja tikai imports no Alžīrijas, kurā viens ražotājs eksportētājs ir uzņēmies saistības. No iepriekšminētā jāsecina, ka dažiem importētājiem šo pasākumu piemērošana, kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 617/2000 (14) 66. apsvērumā, patiešām ir radījusi negatīvas sekas. Tomēr izmeklēšanā neatklāja, ka daži importētāji būtu pilnībā pārtraukuši savu darbību, bet drīzāk noskaidroja, ka tie pievērsušies atšķirīgiem mēslošanas līdzekļiem, kā tika prognozēts. Tātad jāsecina, ka pasākumu piemērošanai ir bijusi vispārēji ierobežota ietekme uz lielāko daļu importētāju vai tirgotāju. |
| --- | --- |

(157)

Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas ietekmes tiktāl, ciktāl imports tiks turpināts, kaut arī cenas nerada kaitējumu un ar noteikumu, ka importētāji tirgosies ne vien ar UAN, bet lielā apjomā arī ar citiem mēslošanas līdzekļiem. Attiecībā uz pieņēmumu, ka imports turpināsies, to apstiprināja tikai imports no Alžīrijas, kurā viens ražotājs eksportētājs ir uzņēmies saistības. No iepriekšminētā jāsecina, ka dažiem importētājiem šo pasākumu piemērošana, kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 617/2000 (14) 66. apsvērumā, patiešām ir radījusi negatīvas sekas. Tomēr izmeklēšanā neatklāja, ka daži importētāji būtu pilnībā pārtraukuši savu darbību, bet drīzāk noskaidroja, ka tie pievērsušies atšķirīgiem mēslošanas līdzekļiem, kā tika prognozēts. Tātad jāsecina, ka pasākumu piemērošanai ir bijusi vispārēji ierobežota ietekme uz lielāko daļu importētāju vai tirgotāju.

| (158) | Ņemot vērā to, ka importētāji nesadarbojās, nav pieejama uzticama informācija, kas liecinātu, ka pasākumu saglabāšanai būtu būtiska negatīva ietekme uz importētājiem vai tirgotājiem. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā to, ka importētāji nesadarbojās, nav pieejama uzticama informācija, kas liecinātu, ka pasākumu saglabāšanai būtu būtiska negatīva ietekme uz importētājiem vai tirgotājiem.

| (159) | EFIA pauda viedokli, ka importētāju nesadarbošanās nav uzskatāma par viņu intereses trūkumu, bet gan netaisnīgās situācijas atspoguļojumu, ņemot vērā ievērojamos resursus, ko prasa antidempinga izmeklēšana, pretstatā ierobežotajiem resursiem, kas ir mazo vai vidējo uzņēmumu rīcībā. Turklāt tie apgalvoja, ka izmeklēšanā nav ņemta vērā daudzo mēslošanas līdzekļiem noteikto antidempinga pasākumu kumulatīvā ietekme uz importētājiem un tāpēc nav veikta analīze par ietekmi uz importētājiem un lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(159)

EFIA pauda viedokli, ka importētāju nesadarbošanās nav uzskatāma par viņu intereses trūkumu, bet gan netaisnīgās situācijas atspoguļojumu, ņemot vērā ievērojamos resursus, ko prasa antidempinga izmeklēšana, pretstatā ierobežotajiem resursiem, kas ir mazo vai vidējo uzņēmumu rīcībā. Turklāt tie apgalvoja, ka izmeklēšanā nav ņemta vērā daudzo mēslošanas līdzekļiem noteikto antidempinga pasākumu kumulatīvā ietekme uz importētājiem un tāpēc nav veikta analīze par ietekmi uz importētājiem un lauksaimniekiem.

| (160) | Šajā saistībā jāpiebilst, ka importētājiem, kuri tirgojas ar visdažādākajiem mēslošanas līdzekļiem un UAN ir viens no tiem, ir iespēja nodrošināt dažādu slāpekļa mēslošanas līdzekļu piedāvājumu no citiem avotiem, uz ko patlaban neattiecas antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka jebkāda negatīva ietekme, kas saistīta ar pasākumu turpināšanu, nav vērā ņemams iemesls, lai neturpinātu pasākumus. |
| --- | --- |

(160)

Šajā saistībā jāpiebilst, ka importētājiem, kuri tirgojas ar visdažādākajiem mēslošanas līdzekļiem un UAN ir viens no tiem, ir iespēja nodrošināt dažādu slāpekļa mēslošanas līdzekļu piedāvājumu no citiem avotiem, uz ko patlaban neattiecas antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka jebkāda negatīva ietekme, kas saistīta ar pasākumu turpināšanu, nav vērā ņemams iemesls, lai neturpinātu pasākumus.

4.   Lietotāju intereses

| (161) | UAN lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Pieprasījums pēc slāpekļa mēslojuma šķiet salīdzinoši neelastīgs, un lauksaimnieki cenšas to iepirkt no lētākā piedāvātāja. Pārbaudot iespējamo pasākumu piemērošanas ietekmi uz lietotājiem, sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā niecīgo UAN cenu ietekmi uz lauksaimniekiem, maz ticams, ka šo izmaksu palielinājums lielā mērā tos būtiski nelabvēlīgi ietekmētu. Fakts, ka neviens lietotājs vai lietotāju apvienība nav sniegusi nekādu informāciju, kas noliegtu iepriekšminēto konstatējumu, pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprināts, ka i) UAN veido ļoti mazu daļu no kopējām šo lauksaimnieku ražošanas izmaksām; ii) šobrīd spēkā esošiem pasākumiem nav bijusi jebkāda būtiski negatīva ietekme uz to ekonomisko situāciju; un iii) pasākumu saglabāšanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz lietotāju finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

(161)

UAN lietotāji ir Kopienas lauksaimnieki. Pieprasījums pēc slāpekļa mēslojuma šķiet salīdzinoši neelastīgs, un lauksaimnieki cenšas to iepirkt no lētākā piedāvātāja. Pārbaudot iespējamo pasākumu piemērošanas ietekmi uz lietotājiem, sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā niecīgo UAN cenu ietekmi uz lauksaimniekiem, maz ticams, ka šo izmaksu palielinājums lielā mērā tos būtiski nelabvēlīgi ietekmētu. Fakts, ka neviens lietotājs vai lietotāju apvienība nav sniegusi nekādu informāciju, kas noliegtu iepriekšminēto konstatējumu, pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprināts, ka i) UAN veido ļoti mazu daļu no kopējām šo lauksaimnieku ražošanas izmaksām; ii) šobrīd spēkā esošiem pasākumiem nav bijusi jebkāda būtiski negatīva ietekme uz to ekonomisko situāciju; un iii) pasākumu saglabāšanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz lietotāju finansiālajām interesēm.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (162) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

F.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (163) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī piešķīra laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. |
| --- | --- |

(163)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Kad tas bija paziņots, minētajām personām arī piešķīra laiku, lai tās varētu paust savu viedokli.

| (164) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes UAN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder īpaši maksājumi, izņemot tā attiecīgā ražojuma importu, ko eksportam uz Kopienu ražojis un pārdevis viens Alžīrijas uzņēmums, no kura pieņemtas saistības, |
| --- | --- |

(164)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā Alžīrijas, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes UAN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka pie šiem pasākumiem pieder īpaši maksājumi, izņemot tā attiecīgā ražojuma importu, ko eksportam uz Kopienu ražojis un pārdevis viens Alžīrijas uzņēmums, no kura pieņemtas saistības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu urīnvielas un amonija nitrāta maisījumu importam ūdens vai amonjaka šķīdumā, kuru KN kods ir 3102 80 00 un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Baltkrievijā, Krievijā un Ukrainā.

2.   Maksājuma summa par tonnu ir šāda:

| Valsts | Ražotājs | Maksājuma summa (par tonnu) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžīrija | Visi uzņēmumi | EUR 6,88 | A999 |
| Baltkrievija | Visi uzņēmumi | EUR 17,86 | — |
| Krievija | JSC Nevinnomyssky Azot |
| 357030 Krievijas Federācija |
| Stavropoles apgabals |
| Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1 |

Valsts

Ražotājs

Maksājuma summa (par tonnu)

TARIC papildu kods

Alžīrija

Visi uzņēmumi

EUR 6,88

A999

Baltkrievija

Visi uzņēmumi

EUR 17,86

—

Krievija

JSC Nevinnomyssky Azot

357030 Krievijas Federācija

Stavropoles apgabals

Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1

EUR 17,80

A176

Visi pārējie uzņēmumi

EUR 20,11

A999

Ukraina

Visi uzņēmumi

EUR 26,17

—

3.   Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi 145. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (15) varētu noteikt muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšminātajām summām, samazina atbilstīgi sadalītajai cenai, kas ir samaksāta vai jāmaksā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro ievedumiem, kas laisti brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

5.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu, ko kāds no turpmāk nosauktajiem uzņēmumiem deklarē laišanai brīvā apgrozībā ar vienu no turpmāk norādītajiem TARIC papildu kodiem un ko tas ražojis un tieši eksportējis (t. i., nosūtījis kravu un rēķinu) Kopienas uzņēmumam, kurš darbojas kā importētājs, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts 1. pantā, ar noteikumu, ka ražojumus importē atbilstīgi šā panta 2. punktam.

| Valsts | Uzņēmums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Alžīrija | Fertalge Industries spa |
| 12, Chemin AEK Gadouche |
| Hydra, Alžīrija |

Valsts

Uzņēmums

TARIC papildu kods

Alžīrija

Fertalge Industries spa

12, Chemin AEK Gadouche

Hydra, Alžīrija

A107

2.   Atbrīvošana no maksājuma ir atkarīga no tā, vai attiecīgās dalībvalsts muitas dienestiem tiek uzrādīts eksportētājuzņēmuma izsniegts derīgs saistību rēķins, kas ietver šīs regulas pielikumā norādītos būtiskos elementus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 19. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 22.9.2000., 15. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1675/2003 (OV L 238, 25.9.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV C 312, 17.12.2004., 5. lpp.

3

(4)  OV C 233, 22.9.2005., 14. lpp.

4

(5)  Regula (EK) Nr. 2117/2005, 2. pants.

5

(6)  Ņemot vērā nelielos daudzumus, šīs cenas nevar uzskatīt par ticamām.

6

(7)  Avots: “Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b, 2005. gada jūnijs, International Fertiliser Industry Association “IFA”.

7

“Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”

, International Fertiliser Industry Association “IFA”.

(8)  Rādītāji ietver pirmos trīs 2003. gada mēnešus, t. i., periodu, kad pasākumi vēl bija spēkā.

8

(9)  RIP rezultāti tiek sniegti, lai salīdzinātu ar kopējo analīzi.

9

Avots: “Foreign Trade Statistics” ko publicējis U.S.
  Census Bureau.

Avots

Foreign Trade Statistics

U.S.

Census Bureau

(10)  “Urea Ammonium Nitrate Solutions From Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591”, 2003. gada aprīlis, U.S. International Trade Commission, 25. lpp., V-4, V-5.

10

“Urea Ammonium Nitrate Solutions From Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591”

U.S. International Trade Commission,

(11)  Urīnviela: Regula (EK) Nr. 901/2001 (OV L 127, 8.5.2001., 11. lpp.). Amonija nitrāts: Regula (EK) Nr. 658/2002 (OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.).

11

(12)  OV C 105, 4.5.2006., 12. lpp.

12

(13)  OV C 300, 30.11.2005., 8. lpp.

13

(14)  OV L 75, 24.3.2000., 3. lpp.

14

(15)  OV L 253, 11.10.1993., 40. lpp.

15

---

PIELIKUMS

Informācija, kas jānorāda 2. panta 2. punktā minētajā saistību rēķinā.

| 1. | TARIC papildu kods, ar kuru faktūrrēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā precizēts regulā). |
| --- | --- |

1.

TARIC papildu kods, ar kuru faktūrrēķinā minētās preces var muitot uz Kopienas robežām (kā precizēts regulā).

| 2. | Precīzs preču apraksts, tai skaitā:






  — | KN kods, |
| --- | --- | --- |

2.

Precīzs preču apraksts, tai skaitā:

—

KN kods,

| — | ražojuma slāpekļa (“N”) saturs (procentos), |
| --- | --- |

—

ražojuma slāpekļa (“N”) saturs (procentos),

| — | daudzums (jānorāda tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda tonnās).

| 3. | Pārdošanas nosacījumu apraksts, tai skaitā:






  — | cena par tonnu, |
| --- | --- | --- |

3.

Pārdošanas nosacījumu apraksts, tai skaitā:

—

cena par tonnu,

| — | piemērojamie maksāšanas noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie maksāšanas noteikumi,

| — | piemērojamie piegādes noteikumi, |
| --- | --- |

—

piemērojamie piegādes noteikumi,

| — | atlaides un rabati kopā. |
| --- | --- |

—

atlaides un rabati kopā.

| 4. | Neatkarīga importētāja nosaukums, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis faktūrrēķinu. |
| --- | --- |

4.

Neatkarīga importētāja nosaukums, kam uzņēmums ir tieši izrakstījis faktūrrēķinu.

| 5. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi saistību rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, tiek veikta saskaņā ar darbības jomu un saistībām, ko piedāvājis [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 617/2000. Es apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

5.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izsniegusi saistību rēķinu, kā arī šāda parakstīta deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka to preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu, uz kurām attiecas šis faktūrrēķins, tiek veikta saskaņā ar darbības jomu un saistībām, ko piedāvājis [uzņēmums] un pieņēmusi Eiropas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 617/2000. Es apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1912/2006

(2006. gada 20. decembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 21. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 103,0 |
| 204 | 80,6 |
| 999 | 91,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 109,5 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 108,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,5 |
| 204 | 58,3 |
| 999 | 95,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 74,3 |
| 204 | 59,0 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,6 |
| 999 | 61,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,5 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 68,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,6 |
| 528 | 43,0 |
| 999 | 49,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 107,5 |
| 400 | 90,3 |
| 404 | 88,2 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 80,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

103,0

204

80,6

999

91,8

0707 00 05

052

109,5

204

61,5

628

155,5

999

108,8

0709 90 70

052

132,5

204

58,3

999

95,4

0805 10 20

052

74,3

204

59,0

220

53,3

388

72,9

999

64,9

0805 20 10

204

61,6

999

61,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,5

624

72,2

999

68,9

0805 50 10

052

55,6

528

43,0

999

49,3

0808 10 80

388

107,5

400

90,3

404

88,2

512

57,4

720

80,7

999

84,8

0808 20 50

400

97,9

720

51,1

999

74,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/52

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1913/2006

(2006. gada 20. decembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka eiro agromonetāro režīmu (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1998. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2808/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus eiro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā (2), ir būtiski grozīta kopš tās pieņemšanas. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2799/98 11. pantu noteikumi par tiešajam atbalstam piemērojamo kompensāciju saistībā ar ievērojamiem maiņas kursu pārvērtējumiem un samazinājumiem tagad ir novecojuši. Lielākas skaidrības un vienkāršības labad Regula (EK) Nr. 2808/98 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1998. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2808/98, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus eiro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā (2), ir būtiski grozīta kopš tās pieņemšanas. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2799/98 11. pantu noteikumi par tiešajam atbalstam piemērojamo kompensāciju saistībā ar ievērojamiem maiņas kursu pārvērtējumiem un samazinājumiem tagad ir novecojuši. Lielākas skaidrības un vienkāršības labad Regula (EK) Nr. 2808/98 ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (2) | Ir jāparedz maiņas kursa noteicošās dienas, ko saskaņā ar lauksaimniecības nozaru tiesību aktiem piemēro dažādās situācijās, neskarot īpašus noteikumus vai atkāpes, kas vajadzības gadījumā paredzēti atbilstīgi attiecīgajās nozarēs spēkā esošajiem noteikumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2799/98 3. pantā sniegtajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāparedz maiņas kursa noteicošās dienas, ko saskaņā ar lauksaimniecības nozaru tiesību aktiem piemēro dažādās situācijās, neskarot īpašus noteikumus vai atkāpes, kas vajadzības gadījumā paredzēti atbilstīgi attiecīgajās nozarēs spēkā esošajiem noteikumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2799/98 3. pantā sniegtajiem kritērijiem.

| (3) | Vispiemērotākā noteicošā diena visām cenām vai summām, kas jānosaka tirdzniecībā ar trešām valstīm, lai sasniegtu attiecīgo ekonomisko mērķi, ir muitas deklarācijas pieņemšanas diena. Tas pats attiecas uz kompensācijām par augļu un dārzeņu eksportu no Kopienas un uz cenu noteikšanu augļiem un dārzeņiem, importējot tos Kopienā; šīs cenas ir vienotā muitas tarifa preču klasificēšanas pamatā. Tātad ir jānosaka šī noteicošā diena. |
| --- | --- |

(3)

Vispiemērotākā noteicošā diena visām cenām vai summām, kas jānosaka tirdzniecībā ar trešām valstīm, lai sasniegtu attiecīgo ekonomisko mērķi, ir muitas deklarācijas pieņemšanas diena. Tas pats attiecas uz kompensācijām par augļu un dārzeņu eksportu no Kopienas un uz cenu noteikšanu augļiem un dārzeņiem, importējot tos Kopienā; šīs cenas ir vienotā muitas tarifa preču klasificēšanas pamatā. Tātad ir jānosaka šī noteicošā diena.

| (4) | Augļu un dārzeņu cenas to importam Kopienā nosaka, pamatojoties uz augļu un dārzeņu importa standarta vērtību, kas minēta 4. panta 1. punktā Komisijas 1994. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas režīma piemērošanai augļiem un dārzeņiem (3). Lai minēto standarta vērtību aprēķinātu, piemēro reprezentatīvo cenu kursu, kas reģistrēts importa tirgos. Ir jānosaka šo kursu maiņas kursa noteicošā diena to piemērošanas dienā. |
| --- | --- |

(4)

Augļu un dārzeņu cenas to importam Kopienā nosaka, pamatojoties uz augļu un dārzeņu importa standarta vērtību, kas minēta 4. panta 1. punktā Komisijas 1994. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas režīma piemērošanai augļiem un dārzeņiem (3). Lai minēto standarta vērtību aprēķinātu, piemēro reprezentatīvo cenu kursu, kas reģistrēts importa tirgos. Ir jānosaka šo kursu maiņas kursa noteicošā diena to piemērošanas dienā.

| (5) | Kompensācijām, kas piešķirtas ražošanai, maiņas kursa noteicošā diena parasti ir saistīta ar noteiktu īpašu formalitāšu izpildi. Lai saskaņotu piemērojamos noteikumus, noteicošā diena ir jānosaka dienā, kurā deklarē, ka ražojumi ir sasnieguši vajadzīgo galamērķi ja šāds galamērķis ir uzrādīts; visos pārējos gadījumos – dienā, kad pilnvarotais maksātājs ir pieņēmis kompensācijas maksājuma pieteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācijām, kas piešķirtas ražošanai, maiņas kursa noteicošā diena parasti ir saistīta ar noteiktu īpašu formalitāšu izpildi. Lai saskaņotu piemērojamos noteikumus, noteicošā diena ir jānosaka dienā, kurā deklarē, ka ražojumi ir sasnieguši vajadzīgo galamērķi ja šāds galamērķis ir uzrādīts; visos pārējos gadījumos – dienā, kad pilnvarotais maksātājs ir pieņēmis kompensācijas maksājuma pieteikumu.

| (6) | Attiecībā uz citrusaugļu un citu augļu un dārzeņu pārstrādei piešķirto atbalstu, kas minēts attiecīgi 3. pantā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2202/96, ar ko ievieš Kopienas atbalsta shēmu noteiktu citrusaugļu ražotājiem (4), un 2. pantā un 6.a panta 1. punktā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirgus kopīgo organizāciju (5), attiecībā uz minimālo cenu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2201/96 6.a panta 2. punktā, kā arī attiecībā uz atbalstu žāvētajai rupjajai lopbarībai, kas minēta 4. pantā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1786/2003 par žāvētās rupjās lopbarības tirgus kopīgo organizāciju (6), ekonomiskais mērķis ir sasniegts brīdī, kad pārstrādātājs pārņem ražojumus. Tāpēc noteicošā diena ir jānosaka, pamatojoties uz minēto. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz citrusaugļu un citu augļu un dārzeņu pārstrādei piešķirto atbalstu, kas minēts attiecīgi 3. pantā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2202/96, ar ko ievieš Kopienas atbalsta shēmu noteiktu citrusaugļu ražotājiem (4), un 2. pantā un 6.a panta 1. punktā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirgus kopīgo organizāciju (5), attiecībā uz minimālo cenu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2201/96 6.a panta 2. punktā, kā arī attiecībā uz atbalstu žāvētajai rupjajai lopbarībai, kas minēta 4. pantā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1786/2003 par žāvētās rupjās lopbarības tirgus kopīgo organizāciju (6), ekonomiskais mērķis ir sasniegts brīdī, kad pārstrādātājs pārņem ražojumus. Tāpēc noteicošā diena ir jānosaka, pamatojoties uz minēto.

| (7) | Lai piešķirtu atbalstu par tirgojamā ražojuma daudzumu vai par tā izmantošanu kādā īpašā veidā, obligāts priekšnosacījums ir darbība, kas ļauj garantēt attiecīgo ražojumu piemērotu izmantošanu. Priekšnoteikums, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgās uzņēmēja grāmatvedības pārbaudes un garantē attiecīgo lietu vienlīdzīgu izskatīšanu, ir fakts, ka attiecīgais uzņēmējs ir pārņēmis ražojumus. Tāpēc ir jāparedz maiņas kursa noteicošā diena attiecībā uz ražojumu pārņemšanu. |
| --- | --- |

(7)

Lai piešķirtu atbalstu par tirgojamā ražojuma daudzumu vai par tā izmantošanu kādā īpašā veidā, obligāts priekšnosacījums ir darbība, kas ļauj garantēt attiecīgo ražojumu piemērotu izmantošanu. Priekšnoteikums, kas ļauj kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgās uzņēmēja grāmatvedības pārbaudes un garantē attiecīgo lietu vienlīdzīgu izskatīšanu, ir fakts, ka attiecīgais uzņēmējs ir pārņēmis ražojumus. Tāpēc ir jāparedz maiņas kursa noteicošā diena attiecībā uz ražojumu pārņemšanu.

| (8) | Citiem lauksaimniecības nozarē piešķirtiem atbalstiem situācijas var būt ļoti atšķirīgas. Tomēr šos atbalstus vienmēr piešķir pēc pieprasījuma un tiesību aktos noteiktajos termiņos. Tāpēc maiņas kursa noteicošā diena ir jāparedz pieprasījumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā. |
| --- | --- |

(8)

Citiem lauksaimniecības nozarē piešķirtiem atbalstiem situācijas var būt ļoti atšķirīgas. Tomēr šos atbalstus vienmēr piešķir pēc pieprasījuma un tiesību aktos noteiktajos termiņos. Tāpēc maiņas kursa noteicošā diena ir jāparedz pieprasījumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā.

| (9) | Atbalsta režīmiem, kas minēti I pielikumā un 12. pantā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (7), maiņas kursa noteicošo dienu nosaka saskaņā ar 45. pantu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (8). Ir jāatsaucas uz šo noteikumu. |
| --- | --- |

(9)

Atbalsta režīmiem, kas minēti I pielikumā un 12. pantā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (7), maiņas kursa noteicošo dienu nosaka saskaņā ar 45. pantu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (8). Ir jāatsaucas uz šo noteikumu.

| (10) | Attiecībā uz cenām, piemaksām un atbalstu vīna nozarē, kas paredzēti Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (9), maiņas kursa noteicošai dienai attiecīgi ir jābūt vīna ražas gada sākumā, apakšlīgumu piemērošanas dienā vai veicot tādas operācijas kā bagātināšana vai vīna produktu pārstrāde. Tāpēc katrai situācijai ir jāprecizē noteicošā diena, kas jāņem vērā. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz cenām, piemaksām un atbalstu vīna nozarē, kas paredzēti Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (9), maiņas kursa noteicošai dienai attiecīgi ir jābūt vīna ražas gada sākumā, apakšlīgumu piemērošanas dienā vai veicot tādas operācijas kā bagātināšana vai vīna produktu pārstrāde. Tāpēc katrai situācijai ir jāprecizē noteicošā diena, kas jāņem vērā.

| (11) | Situācijas, kas jāņem vērā, lai precizētu noteicošo dienu, ir ļoti atšķirīgas attiecībā uz atbalstu piena un piena produktu nozarē, kas paredzēts 1. panta b) punkta i), ii) un iii) apakšpunktā Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (10), 7. pantā Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai par atbalsta piešķiršanu barības vājpienam un sausā vājpiena pulverim un šāda sausā vājpiena pulvera tirdzniecībai (11), 1. pantā Komisijas 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem (12), 2. panta 1. punktā Komisijas 1990. gada 10. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2921/90 par atbalstu kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena (13), un attiecībā uz maksājumu, kas paredzēts 1. pantā Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (14). Tātad ir jānosaka noteicošā diena attiecībā uz katru no šīm situācijām. |
| --- | --- |

(11)

Situācijas, kas jāņem vērā, lai precizētu noteicošo dienu, ir ļoti atšķirīgas attiecībā uz atbalstu piena un piena produktu nozarē, kas paredzēts 1. panta b) punkta i), ii) un iii) apakšpunktā Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (10), 7. pantā Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai par atbalsta piešķiršanu barības vājpienam un sausā vājpiena pulverim un šāda sausā vājpiena pulvera tirdzniecībai (11), 1. pantā Komisijas 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2707/2000, kurā izklāstīti noteikumi par Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem (12), 2. panta 1. punktā Komisijas 1990. gada 10. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2921/90 par atbalstu kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena (13), un attiecībā uz maksājumu, kas paredzēts 1. pantā Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē (14). Tātad ir jānosaka noteicošā diena attiecībā uz katru no šīm situācijām.

| (12) | Attiecībā uz transporta izdevumiem, kas paredzēti 19. panta 2. punktā Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (15), un 11. panta 2. punktā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (16), noteicošajai dienai ir jāatbilst piedāvājumu iesniegšanas dienai saistībā ar valsts iepirkuma līgumiem. Tātad noteicošo dienu jānosaka dienā, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pieņemamu piedāvājumu attiecībā uz atbilstošu transporta pakalpojumu tirgu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz transporta izdevumiem, kas paredzēti 19. panta 2. punktā Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (15), un 11. panta 2. punktā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 214/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz intervenci sausā vājpiena pulvera tirgū (16), noteicošajai dienai ir jāatbilst piedāvājumu iesniegšanas dienai saistībā ar valsts iepirkuma līgumiem. Tātad noteicošo dienu jānosaka dienā, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pieņemamu piedāvājumu attiecībā uz atbilstošu transporta pakalpojumu tirgu.

| (13) | Salīdzināmā cukura cena un minimālā kvotas cukurbiešu cena, kas paredzēta 5. pantā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (17), ir cieši saistītas, un uzņēmējiem tās jāzina visam tirdzniecības gadam. Tas pats attiecas uz vienreizējo nodevu, ko iekasē par piešķirtajām cukura papildu kvotām un papildu izoglikozes kvotām, kā arī uz pārpalikuma maksājumu un ražošanas nodevu, kas paredzēti attiecīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. panta 3. punktā, 9. panta 3. punktā un 15. un 16. pantā. Tātad šīm cenām un summām maiņas kursa noteicošā diena ir jānosaka pēc iespējas tuvāk ražas novākšanas dienai un pirms tās. |
| --- | --- |

(13)

Salīdzināmā cukura cena un minimālā kvotas cukurbiešu cena, kas paredzēta 5. pantā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (17), ir cieši saistītas, un uzņēmējiem tās jāzina visam tirdzniecības gadam. Tas pats attiecas uz vienreizējo nodevu, ko iekasē par piešķirtajām cukura papildu kvotām un papildu izoglikozes kvotām, kā arī uz pārpalikuma maksājumu un ražošanas nodevu, kas paredzēti attiecīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 8. panta 3. punktā, 9. panta 3. punktā un 15. un 16. pantā. Tātad šīm cenām un summām maiņas kursa noteicošā diena ir jānosaka pēc iespējas tuvāk ražas novākšanas dienai un pirms tās.

| (14) | Attiecībā uz strukturālām vai ar vidi saistītām summām, kas minētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (18), kā arī attiecībā uz summām, kas apstiprinātas saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1257/99 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (19), kuru maksājumus nodrošina ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 apstiprinātās lauku attīstības programmas, tās ir jānosaka vienam tirdzniecības gadam vai vienam kalendārajam gadam. Ekonomiskais mērķis ir sasniegts, ja attiecīgajam gadam ir precizēta maiņas kursa noteicošā diena. Uz šo elementu pamata ir jāparedz noteicošā diena tā gada 1. janvārī, kura laikā ir pieņemts lēmums piešķirt atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz strukturālām vai ar vidi saistītām summām, kas minētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (18), kā arī attiecībā uz summām, kas apstiprinātas saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1257/99 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (19), kuru maksājumus nodrošina ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 apstiprinātās lauku attīstības programmas, tās ir jānosaka vienam tirdzniecības gadam vai vienam kalendārajam gadam. Ekonomiskais mērķis ir sasniegts, ja attiecīgajam gadam ir precizēta maiņas kursa noteicošā diena. Uz šo elementu pamata ir jāparedz noteicošā diena tā gada 1. janvārī, kura laikā ir pieņemts lēmums piešķirt atbalstu.

| (15) | Vienreizējos maksājumus, kas minēti I pielikuma 3. punktā Komisijas 2003. gada 11. augusta Regulai (EK) Nr. 1433/2003, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz darbības fondiem, darbības programmām un finansiālu palīdzību (20), un kas paredzēti pieskaitāmo izmaksu segšanai, kuras konkrēti saistītas ar darbības fondiem vai programmām, kas minētas 15. un 16. pantā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (21), nosaka vienam noteiktam gadam. Tātad maiņas kursa noteicošā diena ir jāparedz tā gada 1. janvārī, uz kuru attiecas šie izdevumi. |
| --- | --- |

(15)

Vienreizējos maksājumus, kas minēti I pielikuma 3. punktā Komisijas 2003. gada 11. augusta Regulai (EK) Nr. 1433/2003, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz darbības fondiem, darbības programmām un finansiālu palīdzību (20), un kas paredzēti pieskaitāmo izmaksu segšanai, kuras konkrēti saistītas ar darbības fondiem vai programmām, kas minētas 15. un 16. pantā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulā (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (21), nosaka vienam noteiktam gadam. Tātad maiņas kursa noteicošā diena ir jāparedz tā gada 1. janvārī, uz kuru attiecas šie izdevumi.

| (16) | Attiecībā uz pārējām cenām un ar tām saistītajām summām ekonomiskais mērķis ir sasniegts tad, kad stājas spēkā tiesību akts, uz kura pamata nosaka šīs cenas un summas. Tomēr maiņas kursa noteicošajai dienai ir jābūt saistītai ar dalībvalstu un uzņēmēju uzskaites vai ziņošanas pienākumiem. Tāpēc, uzskaites vienkāršošanas nolūkā ir jāparedz kopēja maiņas kursa noteicošā diena visām cenām un summām, kas saistītas ar noteikta veida darbībām, kas tiek veiktas kādā konkrētā laikposmā, ar nosacījumu, ka šīs operācijas nav pārāk tālu no ekonomiskā mērķa, un šim nolūkam jānosaka pirmā tā mēneša diena, kura laikā stājas spēkā attiecīgie tiesību akti. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz pārējām cenām un ar tām saistītajām summām ekonomiskais mērķis ir sasniegts tad, kad stājas spēkā tiesību akts, uz kura pamata nosaka šīs cenas un summas. Tomēr maiņas kursa noteicošajai dienai ir jābūt saistītai ar dalībvalstu un uzņēmēju uzskaites vai ziņošanas pienākumiem. Tāpēc, uzskaites vienkāršošanas nolūkā ir jāparedz kopēja maiņas kursa noteicošā diena visām cenām un summām, kas saistītas ar noteikta veida darbībām, kas tiek veiktas kādā konkrētā laikposmā, ar nosacījumu, ka šīs operācijas nav pārāk tālu no ekonomiskā mērķa, un šim nolūkam jānosaka pirmā tā mēneša diena, kura laikā stājas spēkā attiecīgie tiesību akti.

| (17) | Saistībā ar avansiem un drošības naudām veicamos maksājumus vai garantētos maksājumus nosaka euro saskaņā ar lauksaimniecības nozares tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 45. pantu. Maiņas kursam, ko piemēro šīm summām, ir jābūt tuvu dienai, kad tiek veikts avansa maksājums, vai dienai, kad iesniedz nodrošinājumu. Ja izmanto nodrošinājumu, tad tā summai ir jāsedz visi riski, kam tas tika izveidots. Tādā gadījumā maiņas kursa noteicošā diena ir jānosaka vai nu atkarībā no dienas, kad tiek noteikta avansa vai drošības naudas summa, vai no minēto summu maksājuma dienas. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar avansiem un drošības naudām veicamos maksājumus vai garantētos maksājumus nosaka euro saskaņā ar lauksaimniecības nozares tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 45. pantu. Maiņas kursam, ko piemēro šīm summām, ir jābūt tuvu dienai, kad tiek veikts avansa maksājums, vai dienai, kad iesniedz nodrošinājumu. Ja izmanto nodrošinājumu, tad tā summai ir jāsedz visi riski, kam tas tika izveidots. Tādā gadījumā maiņas kursa noteicošā diena ir jānosaka vai nu atkarībā no dienas, kad tiek noteikta avansa vai drošības naudas summa, vai no minēto summu maksājuma dienas.

| (18) | 4. panta 2. punktā Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (22), ir paredzēts, ka, neskarot īpašos noteikumus un noteicošās dienas, kas paredzēti minētās regulas pielikumos vai lauksaimniecības tiesību aktos, izdevumus, ko aprēķina, pamatojoties uz euro valūtā noteiktām summām, un izdevumus vai ieņēmumus, kas veikti valsts valūtā saskaņā ar minēto regulu, atkarībā no gadījuma konvertē valsts valūtā vai euro, pamatojoties uz pēdējo maiņas kursu, kuru Eiropas Centrālā banka noteikusi pirms tā grāmatvedības gada, kura laikā darbības ir iegrāmatotas maksājumu aģentūras uzskaitē, un ka šo maiņas kursu piemēro arī attiecībā uz iegrāmatojumiem, kas saistīti ar dažādiem īpašiem gadījumiem, kas paredzēti minētās regulas 7. panta 1. punktā. Tātad ir jāatsaucas uz šo noteikumu. |
| --- | --- |

(18)

4. panta 2. punktā Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (22), ir paredzēts, ka, neskarot īpašos noteikumus un noteicošās dienas, kas paredzēti minētās regulas pielikumos vai lauksaimniecības tiesību aktos, izdevumus, ko aprēķina, pamatojoties uz euro valūtā noteiktām summām, un izdevumus vai ieņēmumus, kas veikti valsts valūtā saskaņā ar minēto regulu, atkarībā no gadījuma konvertē valsts valūtā vai euro, pamatojoties uz pēdējo maiņas kursu, kuru Eiropas Centrālā banka noteikusi pirms tā grāmatvedības gada, kura laikā darbības ir iegrāmatotas maksājumu aģentūras uzskaitē, un ka šo maiņas kursu piemēro arī attiecībā uz iegrāmatojumiem, kas saistīti ar dažādiem īpašiem gadījumiem, kas paredzēti minētās regulas 7. panta 1. punktā. Tātad ir jāatsaucas uz šo noteikumu.

| (19) | Ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005 ieviešot vienoto maiņas kursa noteicošo dienu visiem tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ir kļuvušas neaktuālas vai pretrunīgas noteicošās dienas, kas paredzētas lauksaimniecības nozaru tiesību aktos un jo īpaši Komisijas 1981. gada 10. aprīļa Regulā (EEK) Nr. 1003/81, ar ko sniedz noteicošās dienas definīciju, kas piemērojama intervences aģentūru rīcībā esošo labības un rīsu krājumu realizācijai (23), Komisijas 1986. gada 9. decembra Regulā (EEK) Nr. 3749/86, ar ko nosaka noteicošo dienu, lai aprēķinātu maksājumus un kompensācijas rīsu nozarē (24), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1713/93, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus lauksaimniecības konversijas likmes piemērošanai cukura nozarē (25), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1718/93 par sēklas nozarē izmantoto lauksaimniecības konversijas likmju noteicošo dienu (26), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1756/93, ar ko nosaka noteicošo dienu lauksaimniecības konversijas likmei, kas piemērojama pienam un piena produktiem (27), Komisijas 1993. gada 1. jūlija Regulā (EEK) Nr. 1759/93 par noteicošajām dienām, kas nosaka lauksaimniecības konversijas likmes, kuras piemērojamas liellopu gaļas nozarē (28), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1785/93 par noteicošajām dienām lauksaimniecības konversijas likmēm, ko piemēro šķiedru sektorā (29), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1793/93 par apiņu nozarē izmantoto lauksaimniecības konversijas likmju noteicošo dienu (30), Komisijas 1993. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 3498/93, ar ko nosaka noteicošās dienas, ko piemēro īpaši olīveļļas nozarē (31), Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 594/2004, ar ko nosaka noteicošās dienas, kuras piemēro produktiem augļu un dārzeņu nozarē un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem (32), un Komisijas 2005. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 383/2005, ar ko nosaka noteicošās dienas attiecībā uz maiņas kursiem, ko piemēro vīna nozares produktiem (33). |
| --- | --- |

(19)

Ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005 ieviešot vienoto maiņas kursa noteicošo dienu visiem tiešajiem maksājumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ir kļuvušas neaktuālas vai pretrunīgas noteicošās dienas, kas paredzētas lauksaimniecības nozaru tiesību aktos un jo īpaši Komisijas 1981. gada 10. aprīļa Regulā (EEK) Nr. 1003/81, ar ko sniedz noteicošās dienas definīciju, kas piemērojama intervences aģentūru rīcībā esošo labības un rīsu krājumu realizācijai (23), Komisijas 1986. gada 9. decembra Regulā (EEK) Nr. 3749/86, ar ko nosaka noteicošo dienu, lai aprēķinātu maksājumus un kompensācijas rīsu nozarē (24), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1713/93, ar ko nosaka īpašus sīki izstrādātus noteikumus lauksaimniecības konversijas likmes piemērošanai cukura nozarē (25), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1718/93 par sēklas nozarē izmantoto lauksaimniecības konversijas likmju noteicošo dienu (26), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1756/93, ar ko nosaka noteicošo dienu lauksaimniecības konversijas likmei, kas piemērojama pienam un piena produktiem (27), Komisijas 1993. gada 1. jūlija Regulā (EEK) Nr. 1759/93 par noteicošajām dienām, kas nosaka lauksaimniecības konversijas likmes, kuras piemērojamas liellopu gaļas nozarē (28), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1785/93 par noteicošajām dienām lauksaimniecības konversijas likmēm, ko piemēro šķiedru sektorā (29), Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1793/93 par apiņu nozarē izmantoto lauksaimniecības konversijas likmju noteicošo dienu (30), Komisijas 1993. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 3498/93, ar ko nosaka noteicošās dienas, ko piemēro īpaši olīveļļas nozarē (31), Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 594/2004, ar ko nosaka noteicošās dienas, kuras piemēro produktiem augļu un dārzeņu nozarē un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem (32), un Komisijas 2005. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 383/2005, ar ko nosaka noteicošās dienas attiecībā uz maiņas kursiem, ko piemēro vīna nozares produktiem (33).

| (20) | Tāpēc ir jāatceļ Regulas (EEK) Nr. 1003/81, (EEK) Nr. 3749/86, (EEK) Nr. 1713/93, (EEK) Nr. 1718/93, (EEK) Nr. 1756/93, (EEK) Nr. 1759/93, (EEK) Nr. 1785/93, (EEK) Nr. 1793/93, (EK) Nr. 3498/93, (EK) Nr. 594/2004 un (EK) Nr. 383/2005. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc ir jāatceļ Regulas (EEK) Nr. 1003/81, (EEK) Nr. 3749/86, (EEK) Nr. 1713/93, (EEK) Nr. 1718/93, (EEK) Nr. 1756/93, (EEK) Nr. 1759/93, (EEK) Nr. 1785/93, (EEK) Nr. 1793/93, (EK) Nr. 3498/93, (EK) Nr. 594/2004 un (EK) Nr. 383/2005.

| (21) | Tāpēc attiecīgi ir jāgroza šādas regulas:






  — | Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (34), |
| --- | --- | --- |

(21)

Tāpēc attiecīgi ir jāgroza šādas regulas:

—

Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (34),

| — | Komisijas 1989. gada 23. oktobra Regula (EEK) Nr. 3164/89, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus īpašu pasākumu piemērošanai attiecībā uz kaņepju sēklām (35), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1989. gada 23. oktobra Regula (EEK) Nr. 3164/89, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus īpašu pasākumu piemērošanai attiecībā uz kaņepju sēklām (35),

| — | Komisijas 1990. gada 27. novembra Regula (EEK) Nr. 3444/90, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par atbalsta piešķiršanu cūkgaļas privātai uzglabāšanai (36), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1990. gada 27. novembra Regula (EEK) Nr. 3444/90, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par atbalsta piešķiršanu cūkgaļas privātai uzglabāšanai (36),

| — | Komisijas 1990. gada 27. novembra Regula (EEK) Nr. 3446/90, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piešķiršanai par aitu un kazu gaļas privātu uzglabāšanu (37), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1990. gada 27. novembra Regula (EEK) Nr. 3446/90, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus atbalsta piešķiršanai par aitu un kazu gaļas privātu uzglabāšanu (37),

| — | Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Regulu (EEK) Nr. 1418/76 ražošanas kompensāciju sakarā attiecīgi labības un rīsu nozarē (38), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Regulu (EEK) Nr. 1418/76 ražošanas kompensāciju sakarā attiecīgi labības un rīsu nozarē (38),

| — | Komisijas 1993. gada 9. jūlija Regula (EEK) Nr. 1858/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu realizācijas ienākumu zudumu kompensēšanai banānu nozarē (39), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1993. gada 9. jūlija Regula (EEK) Nr. 1858/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 404/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu realizācijas ienākumu zudumu kompensēšanai banānu nozarē (39),

| — | Komisijas 1993. gada 15. oktobra Regula (EEK) Nr. 2825/93, ar ko nosaka dažus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz koriģēto kompensāciju noteikšanu un piešķiršanu par labību, ko eksportē dažu alkoholisko dzērienu veidā (40), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1993. gada 15. oktobra Regula (EEK) Nr. 2825/93, ar ko nosaka dažus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz koriģēto kompensāciju noteikšanu un piešķiršanu par labību, ko eksportē dažu alkoholisko dzērienu veidā (40),

| — | Komisijas 1994. gada. 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1905/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 399/94 par īpašiem pasākumiem attiecībā uz žāvētām vīnogām (41), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1994. gada. 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1905/94 par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 399/94 par īpašiem pasākumiem attiecībā uz žāvētām vīnogām (41),

| — | Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (42), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regula (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (42),

| — | Komisijas 2000. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanu attiecībā uz liellopu gaļas iepirkšanu (43), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2000. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanu attiecībā uz liellopu gaļas iepirkšanu (43),

| — | Komisijas 2000. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 907/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanai attiecībā uz palīdzību par privātu uzglabāšanu liellopu un teļa gaļas nozarē (44), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2000. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 907/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1254/1999 piemērošanai attiecībā uz palīdzību par privātu uzglabāšanu liellopu un teļa gaļas nozarē (44),

| — | Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (45), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (45),

| — | Komisijas 2001. gada 5. februāra Regula (EK) Nr. 245/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1673/2000 par šķiedras linu un kaņepju tirgu kopīgo organizāciju piemērošanai (46), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 5. februāra Regula (EK) Nr. 245/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1673/2000 par šķiedras linu un kaņepju tirgu kopīgo organizāciju piemērošanai (46),

| — | Komisijas 2003. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2236/2003, ar kuru nosaka sīki izstrādātas normas Padomes Regulas (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, piemērošanai (47), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2003. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2236/2003, ar kuru nosaka sīki izstrādātas normas Padomes Regulas (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, piemērošanai (47),

| — | Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē,

| — | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 917/2004 par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 797/2004 par pasākumiem, lai uzlabotu biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības vispārējos nosacījumus (48), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 917/2004 par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 797/2004 par pasākumiem, lai uzlabotu biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības vispārējos nosacījumus (48),

| — | Komisijas 2005. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 382/2005, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1786/2003 par žāvētās rupjās lopbarības tirgus kopīgo organizāciju (49), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 382/2005, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1786/2003 par žāvētās rupjās lopbarības tirgus kopīgo organizāciju (49),

| — | Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (50). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 967/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 318/2006 attiecībā uz cukura produkciju, kura pārsniedz kvotu (50).

| (22) | Turklāt cukura nozarē jāparedz pārejas posms attiecībā uz maiņas kursu, ko piemēro cukurbiešu minimālajai cenai, ņemot vērā attiecīgus līgumus, kurus 2006./2007. tirdzniecības gadam noslēguši cukurbiešu un cukura ražotāji un kuri vēl ir spēkā. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt cukura nozarē jāparedz pārejas posms attiecībā uz maiņas kursu, ko piemēro cukurbiešu minimālajai cenai, ņemot vērā attiecīgus līgumus, kurus 2006./2007. tirdzniecības gadam noslēguši cukurbiešu un cukura ražotāji un kuri vēl ir spēkā.

| (23) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumu, |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

MAIŅAS KURSA NOTEICOŠĀS DIENAS

1. pants

Eksporta kompensācijas un tirdzniecība ar trešām valstīm

1.   Kompensācijām, kas ir noteiktas euro, un cenām un summām, kas Kopienas lauksaimniecības nozares tiesību aktos ir noteiktas euro un ko piemēro tirdzniecībā ar trešām valstīm, maiņas kursa noteicošā diena ir muitas deklarācijas pieņemšanas diena.

2.   Lai aprēķinātu augļu un dārzeņu importa standarta vērtību, kas paredzēta 4. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 3223/94, nolūkā noteikt ievešanas cenu, kas paredzēta minētās regulas 5. pantā, maiņas kursa noteicošā diena reprezentatīvajam maiņas kursam, ko izmanto minētās standarta vērtības un Regulas (EK) Nr. 3223/94 2. panta 3. punktā minēto samazinājuma summu aprēķinam, ir diena, uz kuru attiecas reprezentatīvie kursi.

2. pants

Ražošanas kompensācijas un īpašais atbalsts

1.   Kompensācijām, kas tiek piešķirtas ražošanai un kas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir noteiktas euro, maiņas kursa noteicošā diena ir:

| a) | diena, kurā deklarē, ka preces ir sasniegušas vajadzīgo galamērķi, kas attiecīgā gadījumā ir norādīts minētajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

diena, kurā deklarē, ka preces ir sasniegušas vajadzīgo galamērķi, kas attiecīgā gadījumā ir norādīts minētajos tiesību aktos;

| b) | ja šāds galamērķis nav uzrādīts, diena, kad pilnvarotais maksātājs ir pieņēmis kompensācijas maksājuma pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

ja šāds galamērķis nav uzrādīts, diena, kad pilnvarotais maksātājs ir pieņēmis kompensācijas maksājuma pieteikumu.

2.   Pārstrādes atbalstiem maiņas kursa noteicošā diena ir tad, kad pārstrādātājs pārņem produktus, jo īpaši:

| a) | citrusaugļu un citu augļu un dārzeņu pārstrādei piešķirtajam atbalstam, kas minēts attiecīgi Regulas (EK) Nr. 2202/96 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 2201/96 2. pantā un 6.a panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

citrusaugļu un citu augļu un dārzeņu pārstrādei piešķirtajam atbalstam, kas minēts attiecīgi Regulas (EK) Nr. 2202/96 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 2201/96 2. pantā un 6.a panta 1. punktā;

| b) | minimālajai cenai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2201/96 6.a panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

minimālajai cenai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2201/96 6.a panta 2. punktā;

| c) | minimālajai cenai un piemaksai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1868/94 4.a un 5. pantā. |
| --- | --- |

c)

minimālajai cenai un piemaksai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1868/94 4.a un 5. pantā.

3.   Atbalstam žāvētai rupjajai lopbarībai, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1786/2003 4. pantā, un ar šo atbalstu saistītajām summām maiņas kursa noteicošā diena ir tad, kad attiecīgo žāvēto rupjo lopbarību izved no pārstrādes uzņēmuma.

4.   Atbalstam, ko piešķir par tirgojamā ražojuma daudzumu vai par tā izmantošanu kādā īpašā veidā, neskarot 4., 5. un 6. panta noteikumus, maiņas kursa noteicošā diena ir pirmais akts, kas ļauj garantēt attiecīgo ražojumu piemērotu izmantošanu pēc tam, kad attiecīgais uzņēmējs ir pārņēmis izstrādājumus, un kas ir obligāts nosacījums atbalsta piešķiršanai.

5.   Atbalstam privātai uzglabāšanai maiņas kursa noteicošā diena ir tā perioda pirmā diena, kuram piešķir atbalstu, kas attiecas uz vienu un to pašu līgumu.

6.   Pārējam atbalstam, kas nav minēts šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā un 4. un 5. pantā, maiņas kursa noteicošā diena ir pieprasījumu iesniegšanas termiņa pēdējā diena.

3. pants

Tiešie maksājumi

Tiešā atbalsta shēmām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 I pielikumā, un atbalsta papildu summai, kas noteikta minētās regulas 12. pantā, maiņas kursu noteicošā diena ir diena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1290/2005 45. panta 2. punktā.

4. pants

Cenas, piemaksas un atbalsts vīna nozarē

1.   Regulas (EK) 1493/1999 8. pantā minētajai piemaksai, ko piešķir apmaiņā pret pastāvīgu atsacīšanos no vīnogulāju audzēšanas, maiņas kursa noteicošā diena ir tā vīna ražas gada pirmā diena, kurā iesniegts pieteikums par piemaksas piešķiršanu.

Regulas (EK) Nr. 1493/1999 27. panta 9. un 11. punktā un 28. panta 3. un 5. punktā minētajām cenām un atbalstam maiņas kursa noteicošā diena ir tā vīna ražas gada pirmā diena, par kuru ir samaksāta pirkuma cena.

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1493/1999 14. pantā paredzētajam līdzekļu asignējumam par vīna dārzu restrukturizāciju un pārveidošanu, ir 1. jūlijs, kas ir pirms finanšu gada, kuram nosaka līdzekļu asignējumu.

2.   Cenām, atbalstam un krīzes destilācijas pasākumiem, kas minēti Regulas (EK) 1493/1999 29. panta 2. un 4. punktā un 30. pantā, un minimālajai cenai, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 (51) 69. panta 3. punktā, maiņas kursa noteicošā diena ir tā mēneša pirmā diena, kurā tiek veikta pirmā vīna piegāde saskaņā ar līgumu.

3.   Atbalstam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1493/1999 34. panta 1. punktā un 35. panta 1. punktā, noteicošā diena attiecībā uz maiņas kursu ir pirmā tā mēneša diena, kurā tiek veikta pirmā vīna produktu bagātināšanas vai pārstrādes darbība.

5. pants

Summas un maksājumi piena un piena produktu nozarē

1.   Atbalsta piešķiršanai par sviestu, iebiezinātu sviestu un mīklas izstrādājumos un saldējumā izmantotu krējumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1898/2005 1. panta b) punkta i) apakšpunktā, un atbalsta piešķiršanai par iebiezinātu sviestu, kas paredzēts tiešam patēriņam Kopienā, kā norādīts minētās regulas 1. panta b) punkta ii) apakšpunktā, maiņas kursa noteicošā diena ir konkursa piedāvājumu iesniegšanas pēdējā diena.

2.   Atbalsta piešķiršanai, ja sviestu iepērk bezpeļņas organizācijas, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1898/2005 1. panta b) punkta iii) apakšpunktā, maiņas kursa noteicošā diena ir pirmā tā laikposma diena, kurā ir derīga zīme, kas paredzēta minētās regulas 75. panta 1. punktā.

3.   Atbalsta piešķiršanai barībā izmantojamam barības vājpienam un sausā vājpiena pulverim, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2799/1999 7. panta 1. punktā, maiņas kursa noteicošā diena ir diena, kurā barības vājpiens tiek pārstrādāts barības maisījumā vai kurā sauso vājpiena pulveri denaturē.

4.   Atbalsta piešķiršanai piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2707/2000 1. pantā, maiņas kursa noteicošā diena ir tā perioda mēneša pirmā diena, uz kuru attiecas atbalsta pieteikums, kas noteikts minētās regulas 11. pantā.

5.   Atbalsta piešķiršanai vājpienam, ko izmanto kazeīna un kazeinātu ražošanai, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2921/90 2. panta 1. punktā, maiņas kursa noteicošā diena ir diena, kurā ir ražoti kazeīns un kazeināti.

6.   Regulas (EK) Nr. 595/2004 1. pantā minētā maksājuma samaksai noteiktam divpadsmit mēnešu periodam Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 nozīmē maiņas kursa noteicošā diena ir 1. aprīlis pēc attiecīgā perioda beigām.

7.   Transporta izdevumu, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2771/1999 19. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 214/2001 11. panta 2. punktā, maiņas kursa noteicošā diena ir diena, kurā kompetentā iestāde ir saņēmusi derīgu piedāvājumu.

6. pants

Minimālā cukurbiešu cena, vienreizējā nodeva, maksājums un ražošanas nodeva cukura nozarē

Minimālās cukurbiešu cenas, vienreizējās nodevas, ko iekasē par piešķirtajām cukura papildu kvotām un papildu izoglikozes kvotām, kā arī pārpalikuma maksājuma un ražošanas nodevas, kas paredzētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 5. pantā, 8. panta 3. punktā, 9. panta 3. punktā un 15. un 16. pantā, maiņas kursa noteicošā diena ir tā tirdzniecības gada 1. oktobris, attiecībā uz kuru piemēro cenas vai izmaksā summas.

7. pants

Strukturālās vai ar vidi saistītās summas un darbības programmu pieskaitāmās izmaksas

1.   Regulas (EK) Nr. 1698/2005 pielikumā minētajām summām, kā arī summām, kuras attiecas uz pasākumiem, ko apstiprināja atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1257/1999, un kuras izmaksā saņēmējiem no to lauku attīstības programmu līdzekļiem, ko apstiprināja atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1698/2005, maiņas kursa noteicošā diena ir tā gada 1. janvāris, kad ir pieņemts lēmums piešķirt atbalstu.

Tomēr tajos gadījumos, kad atbilstīgi Kopienas noteikumiem pirmajā daļā minēto summu izmaksa ir izkliedēta pa vairākiem gadiem, maiņas kursa noteicošā diena katrai ikgadējai maksājuma daļai atsevišķi ir tā gada 1. janvāris, par kuru attiecīgā maksājuma daļa ir samaksāta.

2.   Vienreizējo maksājumu, kas minēti I pielikuma 3. punktā Regulai (EK) Nr. 1433/2003 un kas paredzēti pieskaitāmo izmaksu segšanai, kuras konkrēti saistītas ar darbības fondiem vai programmām, kas minētas 15. un 16. pantā Regulā (EK) Nr. 2200/96, maiņas kursa noteicošā diena ir tā gada 1. janvāris, uz kuru attiecas šīs izmaksas.

8. pants

Citas summas un cenas

Pārējām cenām vai summām, izņemot tās, kas minētas 1. līdz 7. pantā, vai summām, kas saistītas ar šīm cenām un kas Kopienas tiesību aktos ir noteiktas euro vai noteiktas euro saskaņā ar konkursa procedūru, maiņas kursa noteicošā diena ir diena, kad konstatē vienu no šādām tiesiskām darbībām:

| a) | attiecībā uz pirkumiem – tad, kad ir saņemts derīgs piedāvājums, vai – augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad produktus ir pārņēmis noliktavas pārzinis; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pirkumiem – tad, kad ir saņemts derīgs piedāvājums, vai – augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad produktus ir pārņēmis noliktavas pārzinis;

| b) | attiecībā uz tirdzniecību – tad, kad ir saņemts derīgs piedāvājums, vai – augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad produktus ir pārņēmis attiecīgais uzņēmējs; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tirdzniecību – tad, kad ir saņemts derīgs piedāvājums, vai – augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad produktus ir pārņēmis attiecīgais uzņēmējs;

| c) | attiecībā uz produktu izņemšanu augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad notiek izņemšana; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz produktu izņemšanu augļu un dārzeņu nozarē – tad, kad notiek izņemšana;

| d) | attiecībā uz transporta izmaksām, pārstrādes vai valsts rezervju veidošanas izmaksām un summām, kas konkursa kārtībā piešķirtas pētījumiem vai veicināšanas pasākumiem, – piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz transporta izmaksām, pārstrādes vai valsts rezervju veidošanas izmaksām un summām, kas konkursa kārtībā piešķirtas pētījumiem vai veicināšanas pasākumiem, – piedāvājumu iesniegšanas termiņa pēdējā dienā;

| e) | attiecībā uz cenu, summu vai tirgus piedāvājumu reģistrēšanu – dienā, attiecībā uz kuru šo cenu, summu vai piedāvājumu reģistrē; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz cenu, summu vai tirgus piedāvājumu reģistrēšanu – dienā, attiecībā uz kuru šo cenu, summu vai piedāvājumu reģistrē;

| f) | attiecībā uz sankcijām, kas saistītas ar lauksaimniecības nozares tiesību aktu neievērošanu, – dienā, kurā kompetentā iestāde sastādīja faktu konstatācijas protokolu; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz sankcijām, kas saistītas ar lauksaimniecības nozares tiesību aktu neievērošanu, – dienā, kurā kompetentā iestāde sastādīja faktu konstatācijas protokolu;

| g) | attiecībā uz apgrozījumu vai summām, kas saistītas ar ražošanas apjomu, – atskaites perioda sākumā, kas noteikts lauksaimniecības nozares tiesību aktos. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz apgrozījumu vai summām, kas saistītas ar ražošanas apjomu, – atskaites perioda sākumā, kas noteikts lauksaimniecības nozares tiesību aktos.

9. pants

Avansu maksājumi

Avansa maksājumiem maiņas kursa noteicošā diena ir noteicošā diena, ko piemēro cenai vai summai, ar kuru avanss saistīts, ja tā ir pirms avansa izmaksāšanas brīža, vai citos gadījumos diena, kad avanss ir noteikts euro, vai ja tā nav, avansa izmaksāšanas diena.

Maiņas kursa noteicošo dienu piemēro avansiem, neskarot pilnas attiecīgās summas vai cenas piemērošanu noteicošajai dienai, kas noteikta šai cenai vai summai.

10. pants

Garantijas

Nodrošinājumam maiņas kursa noteicošā diena ir drošības naudas iemaksas diena.

Tomēr piemēro šādus izņēmumus:

| a) | maiņas kursa noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar avansiem ir noteicošā diena, kas noteikta avansa summai, ja tā ir pirms drošības naudas iemaksas brīža; |
| --- | --- |

a)

maiņas kursa noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar avansiem ir noteicošā diena, kas noteikta avansa summai, ja tā ir pirms drošības naudas iemaksas brīža;

| b) | noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar piedāvājumu iesniegšanu – tā diena, kurā piedāvājumu iesniedz; |
| --- | --- |

b)

noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar piedāvājumu iesniegšanu – tā diena, kurā piedāvājumu iesniedz;

| c) | noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar piedāvājumu izpildi – tā ir konkursa piedāvājumu iesniegšanas pēdējā diena. |
| --- | --- |

c)

noteicošā diena nodrošinājumam saistībā ar piedāvājumu izpildi – tā ir konkursa piedāvājumu iesniegšanas pēdējā diena.

II   NODAĻA

MAIŅAS KURSS

11. pants

Maiņas kursa noteikšana

Ja noteicošo dienu nosaka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tiek piemērots pēdējais Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteiktais maiņas kurss pirms pirmās tā mēneša dienas, kurā ir noteicošā diena.

Tomēr šādos gadījumos piemērojamais maiņas kurss ir:

| a) | gadījumos, kas minēti 1. panta 1. punktā un kuros maiņas kursu noteicošā diena ir muitas deklarācijas pieņemšanas diena, – kurss, kas minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 18. panta 1. punktā (52); |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kas minēti 1. panta 1. punktā un kuros maiņas kursu noteicošā diena ir muitas deklarācijas pieņemšanas diena, – kurss, kas minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 18. panta 1. punktā (52);

| b) | intervences izdevumiem, kas radušies saistībā ar valsts rezervju pasākumiem, – maiņas kurss atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 4. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

intervences izdevumiem, kas radušies saistībā ar valsts rezervju pasākumiem, – maiņas kurss atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 4. panta 2. punktam;

| c) | regulas 6. pantā minētajai cukurbiešu minimālajai cenai, kurai maiņas kursa noteicošā diena ir 1. oktobris, – vidējais maiņas kurss, kādu noteikusi Eiropas Centrālā banka (ECB) pēdējā mēnesī pirms noteicošās dienas. |
| --- | --- |

c)

regulas 6. pantā minētajai cukurbiešu minimālajai cenai, kurai maiņas kursa noteicošā diena ir 1. oktobris, – vidējais maiņas kurss, kādu noteikusi Eiropas Centrālā banka (ECB) pēdējā mēnesī pirms noteicošās dienas.

III   NODAĻA

GROZĪJUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

12. pants

Regulas (EEK) Nr. 2220/85 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 2220/85 12. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“12. pants

1.   Visas 1. pantā minētās garantijas nosaka euro.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalstī, kura atrodas ārpus euro zonas, garantiju pieņem dalībvalsts valūtā, garantijas summu euro konvertē šīs valsts valūtā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (53) 10. pantu. Garantijai atbilstošās saistības un summa, ko iespējams ieturēs pārkāpuma vai saistību nepildīšanas gadījumā, nemainās – tās ir noteiktas euro.

13. pants

Regulas (EEK) Nr. 3164/89 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 3164/89 4. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“4. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro atbalstam, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (54) 2. panta 2. punktā.

14. pants

Regulas (EEK) Nr. 3444/90 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 3444/90 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“8. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro atbalstam un garantijām, ir noteicošās dienas, kas minētas attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr 1913/2006 (55) 2. panta 5. punktā un 10. pantā.

15. pants

Regulas (EEK) Nr. 3446/90 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 3446/90 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“8. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro atbalstam un garantijām, ir noteicošās dienas, kas minētas attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (56) 2. panta 5. punktā un 10. pantā.

16. pants

Regulas (EEK) Nr. 1722/93 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 1722/93 6. panta 4. punkta otrās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro kompensācijai, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (57) 2. panta 1. punktā.

17. pants

Regulas (EEK) Nr. 1858/93 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 1858/93 11. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“11. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro kompensācijas atbalstam, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (58) 2. panta 6. punktā.

18. pants

Regulas (EEK) Nr. 2825/93 grozījumi

Regulas (EEK) Nr. 2825/93 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Kompensācijas likme ir likme, kas ir piemērojama dienā, kad labība tiek nodota kontrolei. Tomēr attiecībā uz daudzumiem, kas ir destilēti katrā no nākamajiem fiskālajiem destilācijas periodiem pēc tam, kad ir notikusi nodošana kontrolei, piemēro to likmi, kas ir spēkā katra konkrētā fiskālā destilācijas perioda pirmajā dienā.

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro kompensācijai ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (59) 1. panta 1. punktā.

19. pants

Regulas (EK) Nr. 1905/94 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 1905/94 11. panta 8. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“8.   Maiņas kursa noteicošā diena summām, kas noteiktas 3., 4. un 5. pantā minētajās darbībās, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (60) 2. panta 6. punktā.

20. pants

Regulas (EK) Nr. 800/1999 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 800/1999 6. panta pēdējo daļu un 37. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro kompensācijai, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (61) 1. panta 1. punktā.

21. pants

Regulas (EK) Nr. 562/2000 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 562/2000 19. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“19. pants

Maiņas kurss

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro 14. pantā minētajām cenām un 12. pantā minētajai drošības naudai, ir noteicošās dienas, kas minētas attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1912/2006 (62) 8. panta a) apakšpunktā un 10. pantā.

22. pants

Regulas (EK) Nr. 907/2000 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 907/2000 13. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“13. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro atbalstam un garantijām, ir noteicošās dienas, kas minētas attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (63) 2. panta 5. punktā un 10. pantā.

23. pants

Regulas (EK) Nr. 1291/2000 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 1291/2000 15. panta 2. punkta otro daļu svītro.

24. pants

Regulas (EK) Nr. 245/2001 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 245/2001 16. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“16. pants

Noteicošā diena

Katram no 6. panta 2. punktā minētajiem periodiem euro maiņas kursa noteicošā diena attiecīgo daudzumu avansa un pārstrādei piešķirtā avansa konvertēšanai ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (64) 2. panta 6. punktā.

25. pants

Regulas (EK) Nr. 2236/2003 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 2236/2003 20. pantu svītro.

26. pants

Regulas (EK) Nr. 595/2004 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 595/2004 14. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“14. pants

Maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 595/2004 1. pantā minētā maksājuma veikšanai, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 19913/2006 (65) 5. panta 6. punktā.

27. pants

Regulas (EK) Nr. 917/2004 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 917/2004 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“8. pants

Euro maiņas kursa noteicošā diena, ko piemēro 3. pantā minētajām summām, ir noteicošā diena, kas minēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1913/2006 (66) 7. panta 1. punkta pirmajā daļā.

28. pants

Regulas (EK) Nr. 382/2005 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 382/2005 22. pantu svītro.

29. pants

Regulas (EK) Nr. 967/2006 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 967/2006 20. pantu svītro.

30. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulas (EEK) Nr. 1003/81, (EEK) Nr. 3749/86, (EEK) Nr. 1713/93, (EEK) Nr. 1718/93, (EEK) Nr. 1756/93, (EEK) Nr. 1759/93, (EEK) Nr. 1785/93, (EEK) Nr. 1793/93, (EK) Nr. 3498/93, (EK) Nr. 2808/98, (EK) Nr. 594/2004 un (EK) Nr. 383/2005.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.

31. pants

Pārejas posma noteikums cukura nozarē

Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 318/2006 5. pantā minētās cukurbiešu minimālās cenas konvertēšanu to dalībvalstu valūtās, kuras atrodas ārpus euro zonas, 2006./2007. gadam piemēro Regulas (EEK) Nr. 1713/93 1. pantā paredzētos noteikumus.

32. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 349, 24.12.1998., 36. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2005 (OV L 172, 5.7.2005., 76. lpp.).

2

(3)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 297, 21.11.1996., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

4

(5)  OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 386/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 25. lpp.).

5

(6)  OV L 270, 21.10.2003., 114. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 583/2004 (OV L 91, 30.3.2004., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 (OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 320/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 42. lpp.).

8

(9)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1474/2006 (OV L 275, 6.10.2006., 44. lpp.).

10

(11)  OV L 340, 31.12.1999., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1558/2006 (OV L 288, 19.10.2006., 21. lpp.).

11

(12)  OV L 311, 12.12.2000., 37. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 943/2006 (OV L 173, 27.6.2006., 9. lpp.).

12

(13)  OV L 279, 11.10.1990., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1487/2006 (OV L 278, 10.10.2006., 8. lpp.).

13

(14)  OV L 94, 31.3.2004., 22. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1468/2006 (OV L 274, 5.10.2006., 6. lpp.).

14

(15)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1474/2006 (OV L 275, 6.10.2006., 44. lpp.).

15

(16)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

16

(17)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1585/2006 (OV L 294, 25.10.2006., 19. lpp.).

17

(18)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1463/2006 (OV L 277, 9.10.2006., 1. lpp.).

18

(19)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.

19

(20)  OV L 203, 12.8.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 576/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 4. lpp.).

20

(21)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

21

(22)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.

22

(23)  OV L 100, 11.4.1981., 11. lpp.

23

(24)  OV L 348, 10.12.1986., 32. lpp.

24

(25)  OV L 159, 1.7.1993., 94. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1509/2001 (OV L 200, 25.7.2001., 19. lpp.).

25

(26)  OV L 159, 1.7.1993., 103. lpp.

26

(27)  OV L 161, 2.7.1993., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 569/1999 (OV L 70, 17.3.1999., 12. lpp.).

27

(28)  OV L 161, 2.7.1993., 59. lpp.

28

(29)  OV L 163, 6.7.1993., 9. lpp.

29

(30)  OV L 163, 6.7.1993., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1410/1999 (OV L 164, 30.6.1999., 53. lpp.).

30

(31)  OV L 319, 21.12.1993., 20. lpp.

31

(32)  OV L 94, 31.3.2004., 17. lpp.

32

(33)  OV L 61, 8.3.2005., 20. lpp.

33

(34)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

34

(35)  OV L 307, 24.10.1989., 22. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3587/92 (OV L 364, 12.12.1992., 26. lpp.).

35

(36)  OV L 333, 30.11.1990., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2003 (OV L 123, 17.5.2003., 7. lpp.).

36

(37)  OV L 333, 30.11.1990., 39. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1641/2001 (OV L 217, 11.8.2001., 3. lpp.).

37

(38)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1950/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.).

38

(39)  OV L 170, 13.7.1993., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 789/2005 (OV L 132, 26.5.2005., 13. lpp.).

39

(40)  OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1633/2000 (OV L 187, 26.7.2000., 29. lpp.).

40

(41)  OV L 194, 29.7.1994., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 94/2002 (OV L 17, 19.1.2002., 20. lpp.).

41

(42)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 671/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 5. lpp.).

42

(43)  OV L 68, 16.3.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1067/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 60. lpp.).

43

(44)  OV L 105, 3.5.2000., 6. lpp.

44

(45)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 410/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 7. lpp.).

45

(46)  OV L 35, 6.2.2001., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2005 (OV L 146, 10.6.2005., 3. lpp.).

46

(47)  OV L 339, 24.12.2003., 45. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1950/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.).

47

(48)  OV L 163, 30.4.2004., 83. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1484/2004 (OV L 273, 21.8.2004., 5. lpp.).

48

(49)  OV L 61, 8.3.2005., 4. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 432/2006 (OV L 79, 16.3.2006., 12. lpp.).

49

(50)  OV L 176, 30.6.2006., 22. lpp.

50

(51)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp.

51

(52)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

52

(53)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

53

(54)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

54

(55)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

55

(56)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

56

(57)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

57

(58)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

58

(59)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

59

(60)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

60

(61)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

61

(62)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

62

(63)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

63

(64)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

64

(65)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

65

(66)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.”

66

---

PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 1003/81 |
| --- |
| 1. pants | 8. pants |
| Regula (EEK) Nr. 3749/86 |
| 1. pants | 8. pants |
| Regula (EEK) Nr. 1713/93 |
| 1. pants | 6. pants |
| I.I pielikums | 8. panta a) apakšpunkts |
| I.II pielikums | 8. panta b) apakšpunkts |
| I.III pielikums | — |
| I.IV pielikums | — |
| I.V pielikums | — |
| I.VI pielikums | — |
| I.VII pielikums | — |
| I.VIII pielikums | — |
| I.IX pielikums | — |
| I.X pielikums | — |
| I.XII pielikums | — |
| I.XIII pielikums | — |
| I.XIV pielikums | 1. pants |
| I.XV pielikums | 10. pants |
| I.XVI pielikums | — |
| Regula (EEK) Nr. 1718/93 |
| 1. pants | 3. pants |
| Regula (EEK) Nr. 1756/93 |
| 1. panta 1. punkts | 2. panta 5. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 10. pants |
| 1. panta 3. punkts | 5. pants |
| Pielikuma B III 1. daļa | 5. panta 1. punkts |
| Pielikuma B III 5.A. daļa | 5. panta 2. punkts |
| Pielikuma C III 3. daļa | 5. panta 3. punkts |
| Pielikuma D 4. daļa | 5. panta 4. punkts |
| Pielikuma D 6. daļa | 5. panta 5. punkts |
| Regula (EEK) Nr. 1759/93 |
| 1. panta 1. punkts | 8. panta a) apakšpunkts |
| 1. panta 2.,4.,5.,6. un 7. punkts | 10. pants |
| 1. panta 3. punkts | 8. panta b) apakšpunkts |
| Regula (EEK) Nr. 1785/93 |
| 1. pants | 3. pants |
| Regula (EEK) Nr. 1793/93 |
| 1. pants | 3. pants |
| Regula (EK) Nr. 3498/93 |
| 1. pants | 3. pants |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. pants | 2. pants |
| Regula (EK) Nr. 2808/98 | Šī regula |
| 1. pants | 11. pants |
| 2. pants | 1. panta 1. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 8. panta a), b) un c) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkts | 2. panta 4. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 2. panta 5. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 3. pants |
| 4. panta 2. punkts | 7. pants |
| 4. panta 3. punkts | — |
| 5. panta 1. punkts | 8. panta d) apakšpunkts |
| 5. panta 2. punkts | 8. panta e) apakšpunkts |
| 5. panta 3. punkts | 9. pants |
| 5. panta 4. punkts | 10. pants |
| no 6. līdz 15. pantam | — |
| Regula (EK) Nr. 594/2004 |
| 2. pants | 7. panta 2. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 8. panta c) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts |
| 4. pants | 8. panta c) apakšpunkts |
| 5. panta 1. punkts | 1. panta 2. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 1. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | |
| 6. pants | 1. panta 1. punkts |
| 7. pants | 2. panta 2. punkts |
| 8. panta 1. punkts | 8. panta a) apakšpunkts |
| 8. panta 2. punkts | 2. panta 5. punkts |
| 8. panta 3. punkts | 8. panta b) apakšpunkts |
| 8. panta 4. punkts | 10. panta b) apakšpunkts |
| 9. pants | 1. panta 1. punkts |
| 10. pants | 2. panta 2. punkts |
| Regula (EK) Nr. 383/2005 |
| 1. pants | 4. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 2. panta 4. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 2. panta 5. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 2. panta 6. punkts | 4. panta 3. punkts |
| 2. panta 7. punkts | 4. panta 3. punkts |

Regula (EEK) Nr. 1003/81

1. pants

8. pants

Regula (EEK) Nr. 3749/86

1. pants

8. pants

Regula (EEK) Nr. 1713/93

1. pants

6. pants

I.I pielikums

8. panta a) apakšpunkts

I.II pielikums

8. panta b) apakšpunkts

I.III pielikums

—

I.IV pielikums

—

I.V pielikums

—

I.VI pielikums

—

I.VII pielikums

—

I.VIII pielikums

—

I.IX pielikums

—

I.X pielikums

—

I.XII pielikums

—

I.XIII pielikums

—

I.XIV pielikums

1. pants

I.XV pielikums

10. pants

I.XVI pielikums

—

Regula (EEK) Nr. 1718/93

1. pants

3. pants

Regula (EEK) Nr. 1756/93

1. panta 1. punkts

2. panta 5. punkts

1. panta 2. punkts

10. pants

1. panta 3. punkts

5. pants

Pielikuma B III 1. daļa

5. panta 1. punkts

Pielikuma B III 5.A. daļa

5. panta 2. punkts

Pielikuma C III 3. daļa

5. panta 3. punkts

Pielikuma D 4. daļa

5. panta 4. punkts

Pielikuma D 6. daļa

5. panta 5. punkts

Regula (EEK) Nr. 1759/93

1. panta 1. punkts

8. panta a) apakšpunkts

1. panta 2.,4.,5.,6. un 7. punkts

10. pants

1. panta 3. punkts

8. panta b) apakšpunkts

Regula (EEK) Nr. 1785/93

1. pants

3. pants

Regula (EEK) Nr. 1793/93

1. pants

3. pants

Regula (EK) Nr. 3498/93

1. pants

3. pants

2. pants

3. pants

3. pants

2. pants

Regula (EK) Nr. 2808/98

Šī regula

1. pants

11. pants

2. pants

1. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

8. panta a), b) un c) apakšpunkts

3. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

3. panta 3. punkts

2. panta 5. punkts

4. panta 1. punkts

3. pants

4. panta 2. punkts

7. pants

4. panta 3. punkts

—

5. panta 1. punkts

8. panta d) apakšpunkts

5. panta 2. punkts

8. panta e) apakšpunkts

5. panta 3. punkts

9. pants

5. panta 4. punkts

10. pants

no 6. līdz 15. pantam

—

Regula (EK) Nr. 594/2004

2. pants

7. panta 2. punkts

3. panta 1. punkts

8. panta c) apakšpunkts

3. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

4. pants

8. panta c) apakšpunkts

5. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

1. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

6. pants

1. panta 1. punkts

7. pants

2. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

8. panta a) apakšpunkts

8. panta 2. punkts

2. panta 5. punkts

8. panta 3. punkts

8. panta b) apakšpunkts

8. panta 4. punkts

10. panta b) apakšpunkts

9. pants

1. panta 1. punkts

10. pants

2. panta 2. punkts

Regula (EK) Nr. 383/2005

1. pants

4. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

4. panta 1. punkts

2. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

4. panta 2. punkts

2. panta 5. punkts

4. panta 2. punkts

2. panta 6. punkts

4. panta 3. punkts

2. panta 7. punkts

4. panta 3. punkts

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/64

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1914/2006

(2006. gada 20. decembris),

ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā ar Regulu (EK) 1405/2006 ieviestās izmaiņas un gūto pieredzi, kā arī tiesību aktu vienkāršošanas labad Komisijas 1993. gada 18. oktobra Regula (EEK) Nr. 2837/93, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi, kas jāievēro, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2019/93 attiecībā uz olīvu biržu uzturēšanu tradicionālajās olīvu audzēšanas platībās (2), 1993. gada 27. oktobra Regula (EEK) Nr. 2958/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 piemērošanai attiecībā uz īpašo kārtību dažu lauksaimniecības produktu piegādē (3), 1993. gada 5. novembra Regula (EK) Nr. 3063/93, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu īpašas kvalitātes medus ražošanai (4), 1994. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 3175/94, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi īpašā režīma piemērošanai labības produktu piegādei Egejas jūras nelielajām salām un ar kuru izveido piegāžu bilances prognozi (5), 2002. gada 23. augusta Regula (EK) Nr. 1517/2002, ar kuru attiecībā uz dažu lauksaimniecības produktu – pārtikas kartupeļu un sēklas kartupeļu – audzēšanu nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus (6), 2002. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1999/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2019/93 attiecībā uz vīna dārzu īpašiem atbalsta pasākumiem nelielajās Egejas jūras salās (7), 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2084/2004, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2837/93 attiecībā uz termiņu, kas ir jāievēro, izmaksājot atbalstu olīvu biržu uzturēšanai tradicionālajās olīvu audzēšanas platībās nelielajās Egejas jūras salās (8), ir jāatsauc un jāaizstāj ar vienu regulu, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1405/2006. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā ar Regulu (EK) 1405/2006 ieviestās izmaiņas un gūto pieredzi, kā arī tiesību aktu vienkāršošanas labad Komisijas 1993. gada 18. oktobra Regula (EEK) Nr. 2837/93, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi, kas jāievēro, piemērojot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2019/93 attiecībā uz olīvu biržu uzturēšanu tradicionālajās olīvu audzēšanas platībās (2), 1993. gada 27. oktobra Regula (EEK) Nr. 2958/93, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 piemērošanai attiecībā uz īpašo kārtību dažu lauksaimniecības produktu piegādē (3), 1993. gada 5. novembra Regula (EK) Nr. 3063/93, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmu īpašas kvalitātes medus ražošanai (4), 1994. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 3175/94, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi īpašā režīma piemērošanai labības produktu piegādei Egejas jūras nelielajām salām un ar kuru izveido piegāžu bilances prognozi (5), 2002. gada 23. augusta Regula (EK) Nr. 1517/2002, ar kuru attiecībā uz dažu lauksaimniecības produktu – pārtikas kartupeļu un sēklas kartupeļu – audzēšanu nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus (6), 2002. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1999/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2019/93 attiecībā uz vīna dārzu īpašiem atbalsta pasākumiem nelielajās Egejas jūras salās (7), 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2084/2004, ar ko paredz atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2837/93 attiecībā uz termiņu, kas ir jāievēro, izmaksājot atbalstu olīvu biržu uzturēšanai tradicionālajās olīvu audzēšanas platībās nelielajās Egejas jūras salās (8), ir jāatsauc un jāaizstāj ar vienu regulu, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1405/2006.

| (2) | Jānosaka sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi Regulā (EK) Nr. 1405/2006 paredzētajai īpašajai piegādes kārtībai, kā arī vietējo lauksaimniecības produktu atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Jānosaka sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi Regulā (EK) Nr. 1405/2006 paredzētajai īpašajai piegādes kārtībai, kā arī vietējo lauksaimniecības produktu atbalsta pasākumiem.

| (3) | Jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par to, kā noteikt atbalsta summu produktu piegādei saskaņā ar īpašo piegādes kārtību. Minētajos noteikumos jāņem vērā papildu izmaksas, kas rodas, veicot piegādes Egejas jūras nelielajām salām, sakarā ar to nošķirtību un izolētību, – apgrūtinājums, kas būtiski pasliktina to stāvokli. |
| --- | --- |

(3)

Jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par to, kā noteikt atbalsta summu produktu piegādei saskaņā ar īpašo piegādes kārtību. Minētajos noteikumos jāņem vērā papildu izmaksas, kas rodas, veicot piegādes Egejas jūras nelielajām salām, sakarā ar to nošķirtību un izolētību, – apgrūtinājums, kas būtiski pasliktina to stāvokli.

| (4) | Atbalsta shēma, kas paredzēta produktu piegādei saskaņā ar īpašu piegādes kārtību, jāpārvalda ar tā saucamā “atbalsta sertifikāta” palīdzību, izmantojot ievešanas atļaujas veidlapu. |
| --- | --- |

(4)

Atbalsta shēma, kas paredzēta produktu piegādei saskaņā ar īpašu piegādes kārtību, jāpārvalda ar tā saucamā “atbalsta sertifikāta” palīdzību, izmantojot ievešanas atļaujas veidlapu.

| (5) | Īpašās piegādes kārtības pārvaldībai nepieciešams ieviest tādus sīki izstrādātus noteikumus atbalsta sertifikāta izsniegšanai, ar kuriem atkāpjas no parastajiem noteikumiem, ko piemēro ievešanas atļaujām saskaņā ar Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (9). |
| --- | --- |

(5)

Īpašās piegādes kārtības pārvaldībai nepieciešams ieviest tādus sīki izstrādātus noteikumus atbalsta sertifikāta izsniegšanai, ar kuriem atkāpjas no parastajiem noteikumiem, ko piemēro ievešanas atļaujām saskaņā ar Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulu (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (9).

| (6) | Ar īpašās piegādes kārtības pārvaldību jāsasniedz divkāršs mērķis. Pirmkārt, nepieciešams sekmēt sertifikātu ātru izsniegšanu, jo īpaši atceļot vispārējo prasību vispirms iemaksāt drošības naudu, kā arī par produktu piegādēm paredzētā atbalsta summas izmaksāšanu īsā laikā. Otrkārt, jānodrošina darbību kontrole un pārraudzība, un administratīvajām iestādēm jāpiešķir instrumenti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs shēmas mērķu sasniegšanu, tas ir, nodrošināt konkrētu lauksaimniecības produktu regulāru piegādi un kompensēt Egejas jūras nelielo salu ģeogrāfiskā stāvokļa radītās sekas, nodrošinot, ka shēmas priekšrocības sniedzas līdz pat tiešajam patērētājam paredzēto produktu laišanai tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Ar īpašās piegādes kārtības pārvaldību jāsasniedz divkāršs mērķis. Pirmkārt, nepieciešams sekmēt sertifikātu ātru izsniegšanu, jo īpaši atceļot vispārējo prasību vispirms iemaksāt drošības naudu, kā arī par produktu piegādēm paredzētā atbalsta summas izmaksāšanu īsā laikā. Otrkārt, jānodrošina darbību kontrole un pārraudzība, un administratīvajām iestādēm jāpiešķir instrumenti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs shēmas mērķu sasniegšanu, tas ir, nodrošināt konkrētu lauksaimniecības produktu regulāru piegādi un kompensēt Egejas jūras nelielo salu ģeogrāfiskā stāvokļa radītās sekas, nodrošinot, ka shēmas priekšrocības sniedzas līdz pat tiešajam patērētājam paredzēto produktu laišanai tirgū.

| (7) | Viens no šādiem instrumentiem ir to uzņēmēju reģistrācija, kuru ekonomiskā darbība notiek saskaņā īpašo piegādes kārtību. Reģistrētie uzņēmēji var izmantot īpašās kārtības priekšrocības, ja tie ievēro Kopienas un valsts tiesību aktos noteiktos pienākumus. Pretendentam jābūt tiesīgam reģistrēties, ja tas atbilst virknei objektīvu shēmas pārvaldībai vajadzīgu prasību. |
| --- | --- |

(7)

Viens no šādiem instrumentiem ir to uzņēmēju reģistrācija, kuru ekonomiskā darbība notiek saskaņā īpašo piegādes kārtību. Reģistrētie uzņēmēji var izmantot īpašās kārtības priekšrocības, ja tie ievēro Kopienas un valsts tiesību aktos noteiktos pienākumus. Pretendentam jābūt tiesīgam reģistrēties, ja tas atbilst virknei objektīvu shēmas pārvaldībai vajadzīgu prasību.

| (8) | Ar sīki izstrādātajiem īpašās piegādes kārtības pārvaldības noteikumiem jāpanāk, ka saskaņā ar piegādes bilances prognozēs noteiktajiem daudzumiem reģistrētais uzņēmējs saņem sertifikātu par produktiem un daudzumiem, ar ko tas veic tirdzniecisku darījumu uz sava rēķina, uzrādot dokumentus, ar kuriem apliecina darījuma faktu un to, ka sertifikāta pieteikums ir kārtībā. |
| --- | --- |

(8)

Ar sīki izstrādātajiem īpašās piegādes kārtības pārvaldības noteikumiem jāpanāk, ka saskaņā ar piegādes bilances prognozēs noteiktajiem daudzumiem reģistrētais uzņēmējs saņem sertifikātu par produktiem un daudzumiem, ar ko tas veic tirdzniecisku darījumu uz sava rēķina, uzrādot dokumentus, ar kuriem apliecina darījuma faktu un to, ka sertifikāta pieteikums ir kārtībā.

| (9) | To darbību uzraudzība, uz ko attiecas īpašā piegādes kārtība, cita starpā prasa pierādīt, ka piegādes darbība, uz ko attiecas sertifikāts, ir veikta īsā laikposmā, kā arī aizliegt attiecīgā sertifikāta turētāja tiesību un pienākumu nodošanu citām personām. |
| --- | --- |

(9)

To darbību uzraudzība, uz ko attiecas īpašā piegādes kārtība, cita starpā prasa pierādīt, ka piegādes darbība, uz ko attiecas sertifikāts, ir veikta īsā laikposmā, kā arī aizliegt attiecīgā sertifikāta turētāja tiesību un pienākumu nodošanu citām personām.

| (10) | Priekšrocības, ko piešķir Kopienas atbalsta veidā, jānodod tālāk tā, lai tās atspoguļotos ražošanas izmaksās un tiešo patērētāju maksātajās cenās. Tādēļ ir vajadzīgas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka priekšrocības tiešām tiek šādi nodotas tālāk. |
| --- | --- |

(10)

Priekšrocības, ko piešķir Kopienas atbalsta veidā, jānodod tālāk tā, lai tās atspoguļotos ražošanas izmaksās un tiešo patērētāju maksātajās cenās. Tādēļ ir vajadzīgas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka priekšrocības tiešām tiek šādi nodotas tālāk.

| (11) | Regulā (EK) Nr. 1405/2006 paredzēts, ka produktus, uz ko attiecas īpašā piegādes kārtība, drīkst eksportēt uz trešām valstīm vai nosūtīt uz pārējām Kopienas dalībvalstīm tikai ar dažiem nosacījumiem, kas jāizstrādā. Tādēļ attiecīgi jāparedz sīki izstrādāti noteikumi. Jo īpaši svarīgi ir noteikt pārstrādāto produktu maksimālos daudzumus, kuriem var piemērot tradicionālā eksporta vai sūtījumu režīmu. |
| --- | --- |

(11)

Regulā (EK) Nr. 1405/2006 paredzēts, ka produktus, uz ko attiecas īpašā piegādes kārtība, drīkst eksportēt uz trešām valstīm vai nosūtīt uz pārējām Kopienas dalībvalstīm tikai ar dažiem nosacījumiem, kas jāizstrādā. Tādēļ attiecīgi jāparedz sīki izstrādāti noteikumi. Jo īpaši svarīgi ir noteikt pārstrādāto produktu maksimālos daudzumus, kuriem var piemērot tradicionālā eksporta vai sūtījumu režīmu.

| (12) | Lai aizsargātu patērētājus un uzņēmēju komerciālās intereses, produkti, kam nav pienācīgi labas tirdzniecības kvalitātes saskaņā ar Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulu (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (10), ne vēlāk kā brīdī, kad tos pirmo reizi laiž tirgū, jāizslēdz no īpašās piegādes kārtības un jāveic atbilstīgi pasākumi, ja šo prasību nepilda. |
| --- | --- |

(12)

Lai aizsargātu patērētājus un uzņēmēju komerciālās intereses, produkti, kam nav pienācīgi labas tirdzniecības kvalitātes saskaņā ar Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulu (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (10), ne vēlāk kā brīdī, kad tos pirmo reizi laiž tirgū, jāizslēdz no īpašās piegādes kārtības un jāveic atbilstīgi pasākumi, ja šo prasību nepilda.

| (13) | Kompetentajām iestādēm jāparedz sīki izstrādāti administratīvie noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu īpašās piegādes kārtības pārvaldību un uzraudzību. Turklāt, lai nodrošinātu kārtības pienācīgu uzraudzību, ir vajadzīgi noteikumi, kas precizē veicamās pārbaudes. Tādēļ, lai nodrošinātu ieviesto mehānismu netraucētu darbību, ir jāparedz administratīvie sodi. |
| --- | --- |

(13)

Kompetentajām iestādēm jāparedz sīki izstrādāti administratīvie noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu īpašās piegādes kārtības pārvaldību un uzraudzību. Turklāt, lai nodrošinātu kārtības pienācīgu uzraudzību, ir vajadzīgi noteikumi, kas precizē veicamās pārbaudes. Tādēļ, lai nodrošinātu ieviesto mehānismu netraucētu darbību, ir jāparedz administratīvie sodi.

| (14) | Lai varētu novērtēt šīs kārtības īstenošanu, kompetentajām iestādēm ir jāsūta Komisijai regulāri ziņojumi. |
| --- | --- |

(14)

Lai varētu novērtēt šīs kārtības īstenošanu, kompetentajām iestādēm ir jāsūta Komisijai regulāri ziņojumi.

| (15) | Par katru vietējās produkcijas atbalsta shēmu ir jānosaka, kāds ir pieteikuma saturs un kādi dokumenti jāpievieno, lai novērtētu tā pamatotību. |
| --- | --- |

(15)

Par katru vietējās produkcijas atbalsta shēmu ir jānosaka, kāds ir pieteikuma saturs un kādi dokumenti jāpievieno, lai novērtētu tā pamatotību.

| (16) | Jebkurā brīdī jābūt iespējai izdarīt labojumus atbalsta pieteikumos, ja tajos ir acīmredzamas kļūdas. |
| --- | --- |

(16)

Jebkurā brīdī jābūt iespējai izdarīt labojumus atbalsta pieteikumos, ja tajos ir acīmredzamas kļūdas.

| (17) | Jāievēro atbalsta pieteikumu iesniegšanas un grozīšanas termiņi, lai dalībvalsts iestādes varētu plānot un pēc tam efektīvi veikt vietējās produkcijas atbalsta pieteikumu pareizības pārbaudes. Tāpēc jānosaka termiņi, pēc kuru beigām pieteikumus vairs nepieņem. Turklāt jāpiemēro samazinājums, lai atbalsta saņēmēji būtu ieinteresēti ievērot noteiktos termiņus. |
| --- | --- |

(17)

Jāievēro atbalsta pieteikumu iesniegšanas un grozīšanas termiņi, lai dalībvalsts iestādes varētu plānot un pēc tam efektīvi veikt vietējās produkcijas atbalsta pieteikumu pareizības pārbaudes. Tāpēc jānosaka termiņi, pēc kuru beigām pieteikumus vairs nepieņem. Turklāt jāpiemēro samazinājums, lai atbalsta saņēmēji būtu ieinteresēti ievērot noteiktos termiņus.

| (18) | Atbalsta saņēmējiem jāatļauj jebkurā laikā atsaukt savus vietējās produkcijas atbalsta pieteikumus vai to daļas ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde vēl nav informējusi attiecīgo atbalsta saņēmēju par kļūdām atbalsta pieteikumā, vai arī nav paziņojusi par pārbaudi uz vietas, kurā atklātas kļūdas tajā daļā, uz ko attiecas atsaukums. |
| --- | --- |

(18)

Atbalsta saņēmējiem jāatļauj jebkurā laikā atsaukt savus vietējās produkcijas atbalsta pieteikumus vai to daļas ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde vēl nav informējusi attiecīgo atbalsta saņēmēju par kļūdām atbalsta pieteikumā, vai arī nav paziņojusi par pārbaudi uz vietas, kurā atklātas kļūdas tajā daļā, uz ko attiecas atsaukums.

| (19) | Efektīvi jāpārrauga to atbalsta shēmu noteikumu ievērošana, ko pārvalda saskaņā ar integrēto vadības un kontroles sistēmu. Tālab sīki jāizklāsta kritēriji un tehniskās procedūras, kas attiecas uz administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas. Attiecīgā gadījumā Grieķijai ir jācenšas apvienot dažādās pārbaudes, kas paredzētas šajā regulā, ar pārbaudēm, kas paredzētas citos Kopienas noteikumos. |
| --- | --- |

(19)

Efektīvi jāpārrauga to atbalsta shēmu noteikumu ievērošana, ko pārvalda saskaņā ar integrēto vadības un kontroles sistēmu. Tālab sīki jāizklāsta kritēriji un tehniskās procedūras, kas attiecas uz administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas. Attiecīgā gadījumā Grieķijai ir jācenšas apvienot dažādās pārbaudes, kas paredzētas šajā regulā, ar pārbaudēm, kas paredzētas citos Kopienas noteikumos.

| (20) | Jānosaka minimālais atbalsta saņēmēju skaits, kas jāpārbauda uz vietas saskaņā ar dažādajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(20)

Jānosaka minimālais atbalsta saņēmēju skaits, kas jāpārbauda uz vietas saskaņā ar dažādajām atbalsta shēmām.

| (21) | Izlase, kurā veic minimālo skaitu pārbaužu uz vietas, ir jānosaka, daļēji pamatojoties uz riska analīzi un daļēji pēc nejaušības principa. Jāprecizē galvenie faktori, kas jāņem vērā, veicot riska analīzi. |
| --- | --- |

(21)

Izlase, kurā veic minimālo skaitu pārbaužu uz vietas, ir jānosaka, daļēji pamatojoties uz riska analīzi un daļēji pēc nejaušības principa. Jāprecizē galvenie faktori, kas jāņem vērā, veicot riska analīzi.

| (22) | Ja konstatē būtiskus pārkāpumus, kārtējā gadā un nākamajos gados jāpalielina pārbaužu uz vietas skaits, lai pietiekamā līmenī nodrošinātu attiecīgo atbalsta pieteikumu pareizību. |
| --- | --- |

(22)

Ja konstatē būtiskus pārkāpumus, kārtējā gadā un nākamajos gados jāpalielina pārbaužu uz vietas skaits, lai pietiekamā līmenī nodrošinātu attiecīgo atbalsta pieteikumu pareizību.

| (23) | Lai pārbaudes uz vietas būtu efektīvas, ir svarīgi informēt inspektorus par iemesliem, kāpēc attiecīgie atbalsta saņēmēji ir izraudzīti pārbaudei uz vietas. Grieķijai tāda informācija ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(23)

Lai pārbaudes uz vietas būtu efektīvas, ir svarīgi informēt inspektorus par iemesliem, kāpēc attiecīgie atbalsta saņēmēji ir izraudzīti pārbaudei uz vietas. Grieķijai tāda informācija ir jāreģistrē.

| (24) | Lai dalībvalsts iestādes un jebkura kompetenta Kopienas iestāde varētu kontrolēt uz vietas veikto pārbaužu izpildi, sīka informācija par pārbaudēm ir jāreģistrē pārbaudes ziņojumā. Atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem jādod iespēja parakstīt ziņojumu. Tomēr, ja pārbaude notiek no attāluma, Grieķijai jāatļauj paredzēt minēto iespēju tikai tajos gadījumos, kad pārbaudē konstatē pārkāpumus. Turklāt, neatkarīgi no tā, kāda veida pārbaude uz vietas ir veikta, pārkāpumu atklāšanas gadījumā atbalsta saņēmējam ir jāsaņem ziņojuma kopija. |
| --- | --- |

(24)

Lai dalībvalsts iestādes un jebkura kompetenta Kopienas iestāde varētu kontrolēt uz vietas veikto pārbaužu izpildi, sīka informācija par pārbaudēm ir jāreģistrē pārbaudes ziņojumā. Atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem jādod iespēja parakstīt ziņojumu. Tomēr, ja pārbaude notiek no attāluma, Grieķijai jāatļauj paredzēt minēto iespēju tikai tajos gadījumos, kad pārbaudē konstatē pārkāpumus. Turklāt, neatkarīgi no tā, kāda veida pārbaude uz vietas ir veikta, pārkāpumu atklāšanas gadījumā atbalsta saņēmējam ir jāsaņem ziņojuma kopija.

| (25) | Lai efektīvi aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, jāpieņem atbilstīgi pasākumi cīņai pret pārkāpumiem un krāpšanu. |
| --- | --- |

(25)

Lai efektīvi aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, jāpieņem atbilstīgi pasākumi cīņai pret pārkāpumiem un krāpšanu.

| (26) | Samazināšanas un izslēgšanas nosacījumi jānosaka, ņemot vērā proporcionalitātes principu un īpašās problēmas, kas rodas nepārvaramas varas, ārkārtas apstākļu un dabas katastrofu gadījumos. Samazināšanai un izslēgšanai jābūt atkarīgai no pieļautā pārkāpuma smaguma un var arī uz noteiktu laiku pilnīgi izslēgt no dalības vienā vai vairākās vietējās produkcijas atbalsta shēmās. |
| --- | --- |

(26)

Samazināšanas un izslēgšanas nosacījumi jānosaka, ņemot vērā proporcionalitātes principu un īpašās problēmas, kas rodas nepārvaramas varas, ārkārtas apstākļu un dabas katastrofu gadījumos. Samazināšanai un izslēgšanai jābūt atkarīgai no pieļautā pārkāpuma smaguma un var arī uz noteiktu laiku pilnīgi izslēgt no dalības vienā vai vairākās vietējās produkcijas atbalsta shēmās.

| (27) | Samazināšana un izslēgšana parasti nav jāpiemēro, ja atbalsta saņēmēji ir iesnieguši pareizu faktisko informāciju vai citādi var pierādīt, ka nav vainīgi. |
| --- | --- |

(27)

Samazināšana un izslēgšana parasti nav jāpiemēro, ja atbalsta saņēmēji ir iesnieguši pareizu faktisko informāciju vai citādi var pierādīt, ka nav vainīgi.

| (28) | Atbalsta saņēmējiem, kas jebkurā laikā kompetentajām valsts iestādēm paziņo par nepareiziem atbalsta pieteikumiem, neatkarīgi no nepareizības iemesla nepiemēro samazināšanu vai izslēgšanu, ja vien attiecīgais atbalsta saņēmējs nav bijis informēts par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas un minētā iestāde vēl nav paziņojusi atbalsta saņēmējam par pārkāpumiem pieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Atbalsta saņēmējiem, kas jebkurā laikā kompetentajām valsts iestādēm paziņo par nepareiziem atbalsta pieteikumiem, neatkarīgi no nepareizības iemesla nepiemēro samazināšanu vai izslēgšanu, ja vien attiecīgais atbalsta saņēmējs nav bijis informēts par kompetentās iestādes nodomu veikt pārbaudi uz vietas un minētā iestāde vēl nav paziņojusi atbalsta saņēmējam par pārkāpumiem pieteikumā.

| (29) | Turklāt samazinājumi un izslēgšana, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu, jāpiemēro, neierobežojot papildu sankcijas saskaņā ar jebkuriem citiem dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt samazinājumi un izslēgšana, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu, jāpiemēro, neierobežojot papildu sankcijas saskaņā ar jebkuriem citiem dalībvalsts tiesību aktiem.

| (30) | Ja atbalsta saņēmējs nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu dēļ nav spējis izpildīt saistības, kas paredzētas sīki izstrādātos noteikumos programmu īstenošanai, atbalsta priekšrocība viņam jāsaglabā. |
| --- | --- |

(30)

Ja atbalsta saņēmējs nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu dēļ nav spējis izpildīt saistības, kas paredzētas sīki izstrādātos noteikumos programmu īstenošanai, atbalsta priekšrocība viņam jāsaglabā.

| (31) | Lai nodrošinātu godprātības principa vienādu piemērošanu visā Kopienā, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, šā principa piemērošanas nosacījumi jānosaka, neskarot attiecīgo izdevumu pārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu godprātības principa vienādu piemērošanu visā Kopienā, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, šā principa piemērošanas nosacījumi jānosaka, neskarot attiecīgo izdevumu pārbaudi grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā.

| (32) | Parasti Grieķijai jāveic visi turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(32)

Parasti Grieķijai jāveic visi turpmākie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu īstenošanu.

| (33) | Attiecīgā gadījumā Komisija ir jāinformē par visiem pasākumiem, ko Grieķija ir veikusi, lai īstenotu šajā regulā paredzētās atbalsta shēmas. Lai Komisija varētu veikt efektīvu uzraudzību, Grieķijai regulāri jāsūta tai konkrēti statistikas dati par atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgā gadījumā Komisija ir jāinformē par visiem pasākumiem, ko Grieķija ir veikusi, lai īstenotu šajā regulā paredzētās atbalsta shēmas. Lai Komisija varētu veikt efektīvu uzraudzību, Grieķijai regulāri jāsūta tai konkrēti statistikas dati par atbalsta shēmām.

| (34) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(34)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Darbības joma

Ar šo regulu paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1405/2006 īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz Egejas jūras nelielo salu īpašās piegādes kārtības programmu, kā noteikts minētās regulas II nodaļā, un šo salu vietējās produkcijas atbalsta pasākumus, kā noteikts minētās regulas III nodaļā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “nelielās salas” nozīmē jebkuru Egejas jūras salu, izņemot Krētas un Eibojas salu; |
| --- | --- |

a)

“nelielās salas” nozīmē jebkuru Egejas jūras salu, izņemot Krētas un Eibojas salu;

| b) | “kompetentās iestādes” ir iestādes, ko Grieķija izraudzījusies šīs regulas īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

“kompetentās iestādes” ir iestādes, ko Grieķija izraudzījusies šīs regulas īstenošanai;

| c) | “programma” ir Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. pantā minētā atbalsta programma. |
| --- | --- |

c)

“programma” ir Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. pantā minētā atbalsta programma.

II   SADAĻA

ĪPAŠĀ PIEGĀDES KĀRTĪBA

I   NODAĻA

Piegādes bilances prognoze

3. pants

Atbalsta noteikšana un piešķiršana

1.   Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1405/2006 3. panta 2. punktu, Grieķija programmas ietvaros nosaka, kāda ir piešķiramā atbalsta summa, lai kompensētu tādus faktorus kā salu nošķirtība, izolētība un attālais ģeogrāfiskais novietojums, ņemot vērā:

| a) | nelielo salu īpašās vajadzības un precīzas kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

a)

nelielo salu īpašās vajadzības un precīzas kvalitātes prasības;

| b) | tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz kontinentālās Grieķijas ostām un starp Egejas jūras salām; |
| --- | --- |

b)

tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz kontinentālās Grieķijas ostām un starp Egejas jūras salām;

| c) | piedāvātā atbalsta ekonomisko aspektu; |
| --- | --- |

c)

piedāvātā atbalsta ekonomisko aspektu;

| d) | attiecīgā gadījumā vajadzību neradīt šķēršļus vietējās produkcijas potenciālai attīstībai; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā vajadzību neradīt šķēršļus vietējās produkcijas potenciālai attīstībai;

| e) | attiecībā uz pārvadājumu papildizmaksām – starppārkraušanas izmaksas, kas saistītas ar preču piegādi nelielajām salām; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pārvadājumu papildizmaksām – starppārkraušanas izmaksas, kas saistītas ar preču piegādi nelielajām salām;

| f) | attiecībā uz vietējās pārstrādes papildizmaksām – tirgus nelielo apjomu un vajadzību nodrošināt piegāžu drošību attiecīgajās nelielajās salās. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz vietējās pārstrādes papildizmaksām – tirgus nelielo apjomu un vajadzību nodrošināt piegāžu drošību attiecīgajās nelielajās salās.

2.   Atbalstu nepiešķir par tādu produktu piegādi nelielajām salām, attiecībā uz kuriem jau ir piešķirtas priekšrocības saistībā ar īpašo piegādes kārtību citā nelielajā salā.

II   NODAĻA

Atbalsta sertifikāts, maksājums, reģistrs, tiešais patērētājs, kvalitāte un nodrošinājums

4. pants

Atbalsta sertifikāts un atbalsta maksājums

1.   Regulas (EK) Nr. 1405/2006 4. panta 1. punktā paredzēto atbalstu izmaksā, uzrādot sertifikātu (še turpmāk “atbalsta sertifikāts”), kas ir pilnībā izmatots un kam pievienots pirkuma rēķins, kā arī konosamenta vai aviopārvadājumu pavadzīmes oriģināls vai apliecināta kopija.

Atbalsta sertifikāta uzrādīšana kompetentajām iestādēm ir līdzvērtīga atbalsta pieteikumam. Izņemot nepārvaramas varas vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījumus, sertifikāti jāuzrāda 30 dienu laikā no datuma, kurā tie ir izdoti. Ja minēto termiņu nokavē, atbalstu samazina par 5% par katru nokavēto dienu.

Kompetentās iestādes izmaksā atbalstu ne vēlāk kā deviņdesmit dienu laikā pēc dienas, kurā iesniedz izmantoto atbalsta sertifikātu, izņemot kādu no šādiem gadījumiem:

| a) | nepārvaramas varas vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījums; |
| --- | --- |

a)

nepārvaramas varas vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījums;

| b) | ja ir uzsākta administratīva izmeklēšana par tiesībām saņemt atbalstu; šādā gadījumā maksājumu veic tikai pēc tam, kad tiesības ir atzītas. |
| --- | --- |

b)

ja ir uzsākta administratīva izmeklēšana par tiesībām saņemt atbalstu; šādā gadījumā maksājumu veic tikai pēc tam, kad tiesības ir atzītas.

2.   Atbalsta sertifikātu sagatavo pēc ievešanas atļaujas parauga, kas sniegts Regulas (EK) Nr. 1291/2000 I pielikumā.

Regulas (EK) Nr. 1291/2000 8. panta 5. punktu, 13., 15., 17., 18., 21., 23., 26., 27., 29. līdz 33. pantu un 36. līdz 41. pantu piemēro mutatis mutandis, neskarot šīs regulas noteikumus.

3.   Vārdus “atbalsta sertifikāts” uzdrukā vai uzspiež sertifikāta 20. ailē (īpašas atzīmes).

4.   Sertifikātā svītro 7. un 8. aili.

5.   Atbalsta sertifikāta 12. ailē norāda sertifikāta derīguma pēdējo dienu.

6.   Piemēro tādu atbalsta summu, kāda ir spēkā atbalsta sertifikāta pieteikuma iesniegšanas dienā.

7.   Kompetentā iestāde izdod atbalsta sertifikātus pēc attiecīgo personu pieprasījuma, ievērojot prognozēto piegāžu bilancēs noteiktos ierobežojumus.

5. pants

Priekšrocību nodošana tiešajam patērētājam

1.   Šīs sadaļas piemērošanas nolūkā:

| a) | Regulas (EK) Nr. 1405/2006 4. panta 3. punktā minētās “priekšrocības” ir minētajā regulā paredzētā Kopienas atbalsta piešķiršana; |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 1405/2006 4. panta 3. punktā minētās “priekšrocības” ir minētajā regulā paredzētā Kopienas atbalsta piešķiršana;

| b) | “tiešais patērētājs” –






  i) | ja produkti paredzēti tiešam patēriņam, – ir patērētājs, |
| --- | --- | --- |

b)

“tiešais patērētājs” –

i)

ja produkti paredzēti tiešam patēriņam, – ir patērētājs,

| ii) | ja produkti paredzēti pārstrādes nozarei un iesaiņošanai ar nolūku lietot tos uzturā – ir gala pārstrādātājs vai iepakotājs, |
| --- | --- |

ii)

ja produkti paredzēti pārstrādes nozarei un iesaiņošanai ar nolūku lietot tos uzturā – ir gala pārstrādātājs vai iepakotājs,

| iii) | ja produkti paredzēti pārstrādes vai iepakošanas nozarei izmantošanai dzīvnieku barībā un izmantošanai lauksaimniecības resursu veidā, – ir lauksaimnieks. |
| --- | --- |

iii)

ja produkti paredzēti pārstrādes vai iepakošanas nozarei izmantošanai dzīvnieku barībā un izmantošanai lauksaimniecības resursu veidā, – ir lauksaimnieks.

2.   Kompetentās iestādes veic visus atbilstīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai saimniecisko izdevīgumu patiešām gūst gala lietotājs. Lai to noteiktu, tās var novērtēt tirdzniecības peļņas normas un cenas, ko piemēro attiecīgie uzņēmēji.

Par pirmajā daļā minētajiem pasākumiem un jo īpaši kontrolēm, ko izmanto, lai pārliecinātos par atbalsta priekšrocību tālāku nodošanu, kā arī visus tajos izdarītos grozījumus Komisijai paziņo 33. pantā paredzētā ziņojuma veidā.

6. pants

Uzņēmēju reģistrs

1.   Atbalsta sertifikātus izsniedz tikai tiem uzņēmējiem, kas ir reģistrēti kompetento iestāžu reģistros (še turpmāk “reģistrs”).

2.   Ikviens Kopienā reģistrēts uzņēmējs var pieprasīt, lai to ieraksta reģistrā.

Lai varētu ierakstīt reģistrā, ir jāizpilda šādi nosacījumi:

| a) | uzņēmēju rīcībā ir atbilstīgi līdzekļi, struktūras un juridiskas pilnvaras veikt attiecīgās darbības, un jo īpaši tie ir izpildījuši visus pienākumus, kas attiecas uz uzņēmējdarbības attiecīgu grāmatvedību un nodokļiem; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēju rīcībā ir atbilstīgi līdzekļi, struktūras un juridiskas pilnvaras veikt attiecīgās darbības, un jo īpaši tie ir izpildījuši visus pienākumus, kas attiecas uz uzņēmējdarbības attiecīgu grāmatvedību un nodokļiem;

| b) | uzņēmēji garantē, ka viņi spēj darboties attiecīgajās nelielajās salās; |
| --- | --- |

b)

uzņēmēji garantē, ka viņi spēj darboties attiecīgajās nelielajās salās;

| c) | saskaņā ar īpašo piegādes kārtību nelielajām salām, kā arī ievērojot minētās kārtības mērķus, uzņēmēji apņemas






  i) | pēc kompetentu iestāžu pieprasījuma darīt tām zināmu visu vajadzīgo informāciju par savu komercdarbību, jo īpaši attiecībā uz cenām un praktizēto peļņas normu; |
| --- | --- | --- |

c)

saskaņā ar īpašo piegādes kārtību nelielajām salām, kā arī ievērojot minētās kārtības mērķus, uzņēmēji apņemas

i)

pēc kompetentu iestāžu pieprasījuma darīt tām zināmu visu vajadzīgo informāciju par savu komercdarbību, jo īpaši attiecībā uz cenām un praktizēto peļņas normu;

| ii) | darboties tikai savā vārdā un uz sava rēķina; |
| --- | --- |

ii)

darboties tikai savā vārdā un uz sava rēķina;

| iii) | iesniegt to reālajai attiecīgo produktu pārdošanas jaudai atbilstīgus sertifikātu pieteikumus, jaudu pierādot ar objektīviem faktoriem; |
| --- | --- |

iii)

iesniegt to reālajai attiecīgo produktu pārdošanas jaudai atbilstīgus sertifikātu pieteikumus, jaudu pierādot ar objektīviem faktoriem;

| iv) | atturēties no jebkādas rīcības, kas varētu radīt produktu mākslīgu deficītu, kā arī no pieejamo produktu tirdzniecības par nesamērīgi zemām cenām; |
| --- | --- |

iv)

atturēties no jebkādas rīcības, kas varētu radīt produktu mākslīgu deficītu, kā arī no pieejamo produktu tirdzniecības par nesamērīgi zemām cenām;

| v) | realizējot lauksaimniecības produktus attiecīgajā nelielajās salās, atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošināt, ka priekšrocības gūst tiešais patērētājs. |
| --- | --- |

v)

realizējot lauksaimniecības produktus attiecīgajā nelielajās salās, atbilstīgi kompetento iestāžu prasībām nodrošināt, ka priekšrocības gūst tiešais patērētājs.

3.   Iesniedzot reģistrācijas pieteikumu vai vēlāk, uzņēmējiem, kas paredz nosūtīt uz pārējo Kopienas teritoriju vai eksportēt uz trešām valstīm pārstrādātus vai nepārstrādātus produktus saskaņā ar 13. pantā minētajiem nosacījumiem, jāpaziņo par savu nodomu veikt šo darbību un attiecīgā gadījumā jānorāda iepakošanas uzņēmuma atrašanās vieta.

4.   Iesniedzot reģistrācijas pieteikumu vai vēlāk, pārstrādātājiem, kas paredz eksportēt uz trešām valstīm vai nosūtīt uz Kopienu vai pārstrādātus produktus saskaņā ar 13. vai 14. pantā minētajiem nosacījumiem, jāpaziņo par savu nodomu veikt šo darbību un jānorāda pārstrādes uzņēmuma atrašanās vieta, un attiecīgā gadījumā jāiesniedz pārstrādāto produktu saraksts ar sīku iedalījumu produktu veidos.

7. pants

Dokumenti, kas jāuzrāda uzņēmējiem, un sertifikātu derīgums

1.   Kompetentās iestādes pieņem atbalsta sertifikātu pieteikumus, ko uzrāda uzņēmēji par katru sūtījumu, ja tiem ir pievienots pirkuma rēķina oriģināls vai apliecināta kopija.

Pirkuma rēķins, konosaments vai aviopārvadājumu pavadzīme jāsastāda pieteikuma iesniedzēja vārdā.

2.   Sertifikātu derīguma termiņš ir 45 dienas. Kompetentā iestāde derīguma termiņu var pagarināt īpašos gadījumos, kad transportēšanas ilgumu ietekmē nopietni un neparedzami sarežģījumi, bet tas nedrīkst pārsniegt divus mēnešus pēc izdošanas dienas.

8. pants

Sertifikātu un preču uzrādīšana; sertifikātu tālāka nenodošana

1.   Atbalsta sertifikāti par produktiem, uz ko attiecas īpašā piegādes kārtība, jāuzrāda attiecīgi izraudzītām iestādēm ne vēlāk kā 15 darbdienu laikā no preču izkraušanas dienas. Kompetentās iestādes drīkst samazināt šo maksimālo termiņu.

2.   Preces uzrāda neiepakotas vai atsevišķās partijās atbilstīgi uzrādītajam sertifikātam.

3.   Atbalsta sertifikāti nav nododami tālāk.

9. pants

Produktu kvalitāte

Īpašo piegādes kārtību var piemērot tikai pienācīgi labas tirdzniecības kvalitātes produktiem Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 21. panta 1. punkta nozīmē.

Produktu atbilstību pirmajā daļā paredzētajām prasībām pārbauda saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem standartiem vai praksi, ne vēlāk kā pirmo reizi laižot tirdzniecībā.

Ja konstatē, ka produkts neatbilst pirmajā daļā paredzētajām prasībām, anulē tiesības izmantot īpašās piegādes kārtības priekšrocības, un atbilstīgo daudzumu atkārtoti iekļauj piegādes bilances prognozē. Ja ir piešķirts atbalsts saskaņā ar 4. pantu, to atmaksā.

10. pants

Nodrošinājuma iemaksa

Iesniedzot atbalsta sertifikātu pieteikumu, nodrošinājumu neprasa.

Tomēr īpašos gadījumos un ciktāl tas vajadzīgs, lai nodrošinātu šīs regulas pienācīgu piemērošanu, kompetentās iestādes var pieprasīt iemaksāt nodrošinājumu, kas vienāds ar piešķirto priekšrocību summu. Tādos gadījumos piemēro Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. panta 1. un 4. punktu.

11. pants

Atbalsta sertifikātu pieteikumu skaita ievērojams pieaugums

1.   Ja piegādes bilances prognozes izpilde norāda uz attiecīgā produkta atbalsta sertifikātu pieteikumu skaita ievērojamu pieaugumu, kas varētu apdraudēt īpašās piegādes kārtības viena vai vairāku mērķu sasniegšanu, Grieķija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai, ņemot vērā pieejamos krājumus un prioritāro nozaru prasības, nodrošinātu attiecīgo nelielo salu apgādi ar pirmās nepieciešamības produktiem.

2.   Ja sertifikātu izdošana tiek ierobežota, kompetentās iestādes piemēro vienotu procentuālu samazinājumu visiem vēl neizskatītajiem pieteikumiem.

12. pants

Maksimālā daudzuma noteikšana katram sertifikāta pieteikumam

Ciktāl noteikti vajadzīgs, lai izvairītos no traucējumiem nelielo salu tirgū, vai arī tādu spekulatīvu darbību veikšanas, kas varētu kavēt īpašās piegādes kārtības netraucētu darbību, kompetentās iestādes nosaka maksimālo daudzumu vienam sertifikāta pieteikumam.

Kompetentās iestādes tūlīt informē Komisiju par gadījumiem, kad piemēro šo pantu.

III   NODAĻA

Eksports uz trešām valstīm un sūtījumi uz pārējo kopienu

13. pants

Eksporta un nosūtīšanas nosacījumi

1.   Panta 2. līdz 3. punktā izklāstītās prasības attiecas uz to produktu eksportu un nosūtīšanu, kas ir nepārstrādāti un kam piemērotas īpašās piegādes kārtības priekšrocības, vai kas ir iepakoti vai pārstrādāti un satur produktus, kuriem piemērotas īpašās piegādes kārtības priekšrocības.

2.   To produktu daudzumus, par kuriem saņemts atbalsts un kurus eksportē vai nosūta, atkārtoti iekļauj prognozētajā piegādes bilancē, un piešķirto atbalstu eksportētājs vai nosūtītājs atmaksā vēlākais līdz izvešanas vai nosūtīšanas brīdim.

Šos produktus nedrīkst nosūtīt vai izvest, kamēr nav atmaksāta pirmajā daļā minētā summa.

Ja nav iespējams noteikt piešķirtā atbalsta summu, uzskata, ka par produktiem saņemta vislielākā atbalsta summa, ko Kopiena noteikusi par šiem produktiem pēdējo sešu mēnešu laikā pirms izvešanas vai nosūtīšanas pieteikuma iesniegšanas.

Par šiem produktiem var saņemt eksporta kompensāciju, ja ir izpildīti tās piešķiršanai paredzētie nosacījumi.

3.   Kompetentās iestādes atļauj eksportēt vai nosūtīt pārstrādātu produktu daudzumus, kas nav minēti 2. punktā un 14. pantā, tikai tad, ja pārstrādātājs vai eksportētājs apliecina, ka attiecīgais produkts nesatur saskaņā ar īpašo piegādes kārtību ievestas izejvielas.

Kompetentās iestādes atļauj reeksportēt vai atkārtoti nosūtīt tos nepārstrādātos vai iesaiņotos produktus, kuri nav minēti 2. punktā, tikai tad, ja nosūtītājs apliecina, ka par attiecīgajiem produktiem tas nav saņēmis īpašās piegādes kārtības priekšrocības.

Kompetentās iestādes atbilstīgi pārbauda šā punkta pirmajā un otrajā daļā minēto apliecinājumu pareizību un, ja nepieciešams, atgūst priekšrocības.

14. pants

Pārstrādātu produktu tradicionālais eksports un tradicionālie sūtījumi

1.   Pārstrādātāji, kas saskaņā ar 6. panta 4. punktu ir paziņojuši par savu nodomu tradicionālās tirdzniecības ietvaros eksportēt vai tradicionālās tirdzniecības ietvaros, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1405/2006 5. panta 2. punktā, nosūtīt pārstrādātus produktus, kas satur izejvielas, kurām piemērotas īpašās piegādes kārtības priekšrocības, drīkst to darīt, ievērojot apstiprinātajā programmā norādītos un saskaņā ar šīs regulas pielikumā sniegto paraugu paredzētos ikgadējo daudzumu ierobežojumus. Kompetentās iestādes izsniedz vajadzīgās atļaujas tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgie darījumi nepārsniedz minētos ikgadējos daudzumus.

2.   Eksportējot šajā pantā minētos produktus, izvešanas atļauja nav jāuzrāda.

IV   NODAĻA

Pārbaudes un sankcijas

15. pants

Pārbaudes

1.   Administratīvās pārbaudes ievedot, eksportējot un nosūtot lauksaimniecības produktus, veic visaptveroši un ietver kontrolpārbaudes attiecībā uz 7. panta 1. punktā minētajiem dokumentiem.

2.   Fiziskās pārbaudes, ievedot, eksportējot un nosūtot lauksaimniecības produktus nelielajās salās, veic reprezentatīvai izlasei, kuru veido vismaz 5 % sertifikātu, kas uzrādīti saskaņā ar 8. panta noteikumiem.

Fiziskās pārbaudes veic mutatis mutandis saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 386/90 (11) noteikto kārtību.

Īpašos gadījumos Komisija var pieprasīt fiziskās pārbaudes veikt attiecībā uz citādu reprezentatīvās izlases procentuālo apjomu.

16. pants

Sankcijas

1.   Izņemot nepārvaramas varas vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījumus, ja uzņēmējs nepilda 6. panta prasības, kompetentās iestādes, neierobežojot sodus, kas piemērojami saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, rīkojas šādi:

| a) | no atbalsta sertifikāta turētāja atgūst piešķirtās priekšrocības; |
| --- | --- |

a)

no atbalsta sertifikāta turētāja atgūst piešķirtās priekšrocības;

| b) | uz laiku aptur vai pilnībā anulē uzņēmēja reģistrāciju, atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes. |
| --- | --- |

b)

uz laiku aptur vai pilnībā anulē uzņēmēja reģistrāciju, atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes.

Šī punkta a) apakšpunktā minētās priekšrocības ir vienādas ar atbalsta summu, kas noteikta saskaņā ar 13. panta 2. punktu.

2.   Izņemot nepārvaramas varas vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījumus, ja sertifikāta turētājs neveic paredzēto ievešanu, viņa tiesības iesniegt sertifikāta pieteikumu tiek apturētas uz 60 dienām, skaitot no minētā sertifikāta derīguma termiņa beigām. Pēc apturēšanas perioda beigām turpmāko sertifikātu izsniegšanu veic ar nosacījumu, ka iemaksāts nodrošinājums, kura summa ir vienāda ar piešķiramajām priekšrocībām laika posmā, kurš jānosaka kompetentajām iestādēm.

3.   Kompetentās iestādes pieņem vajadzīgos pasākumus to produktu daudzumu atkārtotai izmantošanai, kas atbrīvojušies, neizmantojot, daļēji izmantojot vai anulējot izsniegtos sertifikātus, vai atgūstot piešķirtās priekšrocības.

V   NODAĻA

Valstu noteikumi

17. pants

Valsts izdotie pārvaldības un uzraudzības noteikumi

Kompetentās iestādes pieņem papildu noteikumus, kas vajadzīgi īpašās piegādes kārtības pārvaldībai un uzraudzībai reālā laikā.

Kompetentās iestādes paziņo Komisijai šā panta pirmās daļas īstenošanai plānotos pasākumus pirms to stāšanās spēkā.

III   SADAĻA

PASĀKUMI VIETĒJO PRODUKTU ATBALSTAM

I   NODAĻA

Vietējo produktu atbalsts

18. pants

Atbalsta summa

1.   Atbalsta summa, ko piešķir saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 III nodaļā paredzētajiem vietējo lauksaimniecības produktu atbalsta pasākumiem, nepārsniedz minētās regulas 12. pantā noteikto maksimālo apmēru.

2.   Atbalsta piešķiršanas nosacījumi, lauksaimniecības produktu grupas un attiecīgie daudzumi ir norādīti programmā, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. panta 2. punktu.

II   NODAĻA

Atbalsta pieteikumi un atbalsta maksājums

19. pants

Pieteikumu iesniegšana

Atbalsta pieteikumus par kalendāro gadu iesniedz birojam, ko izraudzījušās Grieķijas kompetentās iestādes, saskaņā ar šo iestāžu izstrādātajām veidlapām un šo iestāžu noteiktajā termiņā. Termiņu nosaka tādā veidā, lai varētu veikt vajadzīgās pārbaudes uz vietas, un tas nedrīkst būt vēlāks par nākamā kalendārā gada 28. februāri.

20. pants

Acīmredzamu kļūdu labošana

Ja kompetentā iestāde konstatē acīmredzamu kļūdu, atbalsta pieteikumu var koriģēt jebkurā laikā pēc tā iesniegšanas.

21. pants

Novēlota pieteikumu iesniegšana

Ja nav nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu, iesniedzot atbalsta pieteikumu pēc 19. pantā minētā termiņa beigām, tā atbalsta apmēru, kādu atbalsta saņēmējs būtu bijis tiesīgs saņemt, ja pieteikums būtu ticis iesniegts noteiktajā termiņā, samazina par 1 % par katru nokavēto dienu. Ja kavēšanās pārsniedz 25 kalendārās dienas, pieteikumu uzskata par nepieņemamu.

22. pants

Atbalsta pieteikumu atsaukšana

1.   Atbalsta pieteikumu jebkurā brīdī var pilnīgi vai daļēji atsaukt.

Tomēr, ja kompetentā iestāde jau ir informējusi atbalsta saņēmēju par pārkāpumiem atbalsta pieteikumā vai ir paziņojusi atbalsta saņēmējam par nodomu veikt pārbaudi uz vietas un ja šajā pārbaudē atklājas pārkāpumi, tad nav atļauts atsaukt tās atbalsta pieteikuma daļas, kurās ir konstatēti pārkāpumi.

2.   Atsaucot pieteikumu saskaņā ar 1. punktu, prasītājs atgriežas stāvoklī, kādā tas bija pirms attiecīgā atbalsta pieteikuma vai tā daļas iesniegšanas.

3.   Ne vēlāk kā katra gada 31. martā jāveic analīze par iepriekšējā kalendārā gadā atsauktajiem atbalsta pieteikumiem, lai konstatētu galvenos iemeslus un iespējamās tendences vietējā mērogā.

23. pants

Atbalsta maksājumi

Pēc tam, kad veiktas atbalsta pieteikumu un attiecīgo apliecinošo dokumentu pārbaudes un aprēķināts atbalsta apmērs, kas piešķirams par Regulas (EK) Nr. 1405/2006 7. pantā paredzētajiem atbalsta pasākumiem, kompetentās iestādes par kalendāro gadu izmaksā atbalsta summas šādā laikposmā:

| — | tiešo maksājumu summas izmaksā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (12) 28. pantu; |
| --- | --- |

—

tiešo maksājumu summas izmaksā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (12) 28. pantu;

| — | pārējos maksājumus izmaksā laikposmā no kārtējā gada 16. oktobra līdz nākamā gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

—

pārējos maksājumus izmaksā laikposmā no kārtējā gada 16. oktobra līdz nākamā gada 30. jūnijam.

III   NODAĻA

Pārbaudes

24. pants

Vispārējie principi

Pārbaudes veic, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.

Administratīvās pārbaudes veic visaptveroši un tajās ietver kontrolpārbaudes, cita starpā izmantojot Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļas 4. nodaļā paredzētās integrētās administrācijas un kontroles sistēmas datus.

Pamatojoties uz riska analīzi saskaņā ar 26. panta 1. punktu, kompetentās iestādes veic pārbaudes uz vietas, izskatot vismaz 5 % atbalsta pieteikumu. Pārbaudāmajai atbalsta pieteikumu izlasei jāaptver arī vismaz 5% no daudzuma, par kuru saņem atbalstu.

Visos attiecīgajos gadījumos Grieķija izmanto integrēto administrācijas un kontroles sistēmu.

25. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Par pārbaudēm uz vietas iepriekš nav jāpaziņo. Stingri ierobežotu iepriekšēju brīdinājumu tomēr var sniegt ar noteikumu, ka netiek apdraudēts pārbaudes mērķis. Iepriekšēju brīdinājumu, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, sniedz ne ātrāk kā 48 stundas iepriekš.

2.   Attiecīgā gadījumā šajā nodaļā paredzētās pārbaudes uz vietas veic vienlaikus ar citām pārbaudēm, kas paredzētas Kopienas tiesību aktos.

3.   Attiecīgo atbalsta pieteikumu vai pieteikumus noraida, ja atbalsta saņēmēji vai viņu pārstāvji kavē veikt pārbaudes uz vietas.

26. pants

Uz vietas pārbaudāmo atbalsta saņēmēju atlase

1.   Atbalsta saņēmējus, attiecībā uz kuriem veic pārbaudi uz vietas, izvēlas kompetentā iestāde, pamatojoties uz riska analīzi un iesniegto atbalsta pieteikumu reprezentativitāti. Veicot riska analīzi, attiecīgi ņem vērā:

| a) | atbalsta summu; |
| --- | --- |

a)

atbalsta summu;

| b) | lauksaimniecības zemes gabalu skaitu, platību, uz kuru attiecas atbalsta pieteikums, vai saražotās, pārvadātās, pārstrādātās vai tirgū laistās produkcijas daudzumu; |
| --- | --- |

b)

lauksaimniecības zemes gabalu skaitu, platību, uz kuru attiecas atbalsta pieteikums, vai saražotās, pārvadātās, pārstrādātās vai tirgū laistās produkcijas daudzumu;

| c) | izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; |
| --- | --- |

c)

izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu;

| d) | iepriekšējo gadu pārbaužu rezultātus; |
| --- | --- |

d)

iepriekšējo gadu pārbaužu rezultātus;

| e) | citus parametrus, kas jānosaka Grieķijai. |
| --- | --- |

e)

citus parametrus, kas jānosaka Grieķijai.

Lai nodrošinātu reprezentativitāti, Grieķija pēc nejaušības principa atlasa 20 % līdz 25 % no minimālā to atbalsta saņēmēju skaita, attiecībā uz kuriem jāveic pārbaudes uz vietas.

2.   Kompetentā iestāde glabā uzskaiti par iemesliem, kāpēc katrs atbalsta saņēmējs izvēlēts pārbaudes veikšanai uz vietas. Pirms pārbaudes uz vietas sākuma par šiem iemesliem informē inspektoru, kas veic pārbaudi.

27. pants

Pārbaudes ziņojums

1.   Par katru pārbaudi uz vietas sagatavo pārbaudes ziņojumu, kurā sīki izklāstītas veiktās pārbaudes. Ziņojumos jo īpaši norāda:

| a) | pārbaudītās atbalsta shēmas un atbalsta pieteikumus; |
| --- | --- |

a)

pārbaudītās atbalsta shēmas un atbalsta pieteikumus;

| b) | klātesošās personas; |
| --- | --- |

b)

klātesošās personas;

| c) | pārbaudītos lauksaimniecības zemes gabalus, izmērītos lauksaimniecības zemes gabalus, mērījumu rezultātus par katru izmērīto zemes gabalu un izmantotās mērīšanas metodes; |
| --- | --- |

c)

pārbaudītos lauksaimniecības zemes gabalus, izmērītos lauksaimniecības zemes gabalus, mērījumu rezultātus par katru izmērīto zemes gabalu un izmantotās mērīšanas metodes;

| d) | pārbaudītās saražotās, pārvadātās, pārstrādātās vai tirgū laistās produkcijas daudzumu; |
| --- | --- |

d)

pārbaudītās saražotās, pārvadātās, pārstrādātās vai tirgū laistās produkcijas daudzumu;

| e) | vai atbalsta saņēmējs bija iepriekš brīdināts par apmeklējumu un, ja bija, tad – cik lielā mērā; |
| --- | --- |

e)

vai atbalsta saņēmējs bija iepriekš brīdināts par apmeklējumu un, ja bija, tad – cik lielā mērā;

| f) | visus pārējos veiktos pārbaudes pasākumus. |
| --- | --- |

f)

visus pārējos veiktos pārbaudes pasākumus.

2.   Atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem dod iespēju parakstīt ziņojumu, lai apliecinātu savu klātbūtni pārbaudē, un pievienot novērojumus. Ja tiek konstatēti pārkāpumi, atbalsta saņēmējs saņem pārbaudes ziņojuma kopiju.

Ja pārbaude uz vietas tiek veikta no attāluma, Grieķija var nolemt nedot atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem iespēju parakstīt pārbaudes ziņojumu, ja minētajā pārbaudē no attāluma nav konstatēti pārkāpumi.

IV   NODAĻA

Maksājumu samazinājumi un izslēgšana, nepamatoti maksājumi

28. pants

Samazinājumi un izslēgšana

Ja atklājas, ka saistībā ar atbalsta pieteikumiem sniegtā informācija nesakrīt ar to, kas konstatēts III nodaļā paredzēto pārbaužu rezultātā, Grieķija samazina atbalsta maksājumus un izslēdz no atbalsta shēmas. Šādām sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

29. pants

Izņēmumi, piemērojot samazināšanu un izslēgšanu

1.   Regulas 28. pantā paredzēto samazināšanu un izslēgšanu nepiemēro tad, ja atbalsta saņēmējs ir iesniedzis pareizu faktisko informāciju vai ja viņš var citādi pierādīt, ka nav vainojams.

2.   Samazināšanu un izslēgšanu nepiemēro attiecībā uz tām atbalsta pieteikuma daļām, par kurām atbalsta saņēmējs rakstiski norādījis kompetentajai iestādei, ka tās nav pareizas vai kļuvušas nepareizas pēc pieteikuma iesniegšanas, ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmēju kompetentā iestāde nav jau informējusi par nodomu veikt pārbaudi uz vietas vai par viņa pieteikumā konstatētajiem pārkāpumiem.

Pamatojoties uz atbalsta saņēmēja sniegto informāciju, kas minēta pirmajā daļā, atbalsta pieteikumu koriģē, lai atspoguļotu faktisko stāvokli.

30. pants

Nepamatotu maksājumu atgūšana un sankcijas

1.   Ja maksājums bijis nepamatots, mutatis mutandis piemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 (13) 73. pantu.

2.   Ja nepamatots maksājums saņemts nepatiesu ziņu, viltotu dokumentu vai saņēmēja rupjas nolaidības dēļ, piemēro soda naudu, kuras summa vienāda ar nepamatotā maksājuma summu, pieskaitot procentu, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 73. panta 3. punkta noteikumiem.

31. pants

Nepārvarama vara un ārkārtēji apstākļi

Kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 796/2004 72. panta noteikumiem paziņo par nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003 40. panta 4. punkta nozīmē.

IV   SADAĻA

VISPĀRĒJIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Paziņojumi

1.   Attiecībā uz īpašo piegādes kārtību kompetentās iestādes vēlākais nākamā mēneša 15. datumā pēc katra ceturkšņa beigām Komisijai par atsauces kalendārā gada iepriekšējiem mēnešiem paziņo šādus datus, sadalot tos pa produktiem un KN kodiem, un attiecīgā gadījumā – pēc galapatēriņa:

| a) | daudzumus, kas sadalīti pēc nosūtīšanas vietas – no Grieķijas kontinentālās daļas vai no citām salām; |
| --- | --- |

a)

daudzumus, kas sadalīti pēc nosūtīšanas vietas – no Grieķijas kontinentālās daļas vai no citām salām;

| b) | faktiskais izmaksātais atbalsta daudzums un izdevumi, iedalot pa produktiem; |
| --- | --- |

b)

faktiskais izmaksātais atbalsta daudzums un izdevumi, iedalot pa produktiem;

| c) | daudzumi, par kādiem nav izmantoti atbalsta sertifikāti; |
| --- | --- |

c)

daudzumi, par kādiem nav izmantoti atbalsta sertifikāti;

| d) | visus daudzumus, kas eksportēti uz trešām valstīm vai nosūtīti uz pārējo Kopienu pēc to pārstrādes saskaņā ar 13. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

visus daudzumus, kas eksportēti uz trešām valstīm vai nosūtīti uz pārējo Kopienu pēc to pārstrādes saskaņā ar 13. panta noteikumiem;

| e) | produktu kategoriju pārdalījumi, nepārsniedzot kopējo daudzumu, un piegādes bilances prognožu grozījumi attiecīgajā laikposmā; |
| --- | --- |

e)

produktu kategoriju pārdalījumi, nepārsniedzot kopējo daudzumu, un piegādes bilances prognožu grozījumi attiecīgajā laikposmā;

| f) | pieejamais atlikums un izmantošanas īpatsvars. |
| --- | --- |

f)

pieejamais atlikums un izmantošanas īpatsvars.

Pirmajā daļā minētos datus sniedz, pamatojoties uz izmantotajiem sertifikātiem.

2.   Attiecībā uz vietējās produkcijas atbalstu Grieķija paziņo Komisijai:

| a) | vēlākais katra gada 31. martā – par iepriekšējo kalendāro gadu saņemtos atbalsta pieteikumus un to attiecīgos apjomus; |
| --- | --- |

a)

vēlākais katra gada 31. martā – par iepriekšējo kalendāro gadu saņemtos atbalsta pieteikumus un to attiecīgos apjomus;

| b) | vēlākais katra gada 31. jūlijā – par iepriekšējo kalendāro gadu galīgi atbilstīgos atbalsta pieteikumus un to attiecīgos apjomus. |
| --- | --- |

b)

vēlākais katra gada 31. jūlijā – par iepriekšējo kalendāro gadu galīgi atbilstīgos atbalsta pieteikumus un to attiecīgos apjomus.

33. pants

Ziņojums

1.   Regulas (EK) Nr. 1405/2006 17. panta 2. punktā minētajā ziņojumā cita starpā iekļauj:

| a) | jebkādas nozīmīgas sociāli ekonomiskās un lauksaimnieciskās vides pārmaiņas; |
| --- | --- |

a)

jebkādas nozīmīgas sociāli ekonomiskās un lauksaimnieciskās vides pārmaiņas;

| b) | to fizisko un finansiālo datu kopsavilkumu, kas pieejami par katra pasākuma īstenošanu, pievienojot datu analīzi un vajadzības gadījumā – ar tās nozares pārskatu un analīzi, uz kuru attiecas pasākums; |
| --- | --- |

b)

to fizisko un finansiālo datu kopsavilkumu, kas pieejami par katra pasākuma īstenošanu, pievienojot datu analīzi un vajadzības gadījumā – ar tās nozares pārskatu un analīzi, uz kuru attiecas pasākums;

| c) | ziņojuma iesniegšanas dienā jau panāktos rezultātus šo pasākumu un prioritāšu īstenošanā salīdzinājumā ar nospraustajiem īpašajiem un vispārīgajiem mērķiem, sniedzot skaitliski izteiktus rādītājus; |
| --- | --- |

c)

ziņojuma iesniegšanas dienā jau panāktos rezultātus šo pasākumu un prioritāšu īstenošanā salīdzinājumā ar nospraustajiem īpašajiem un vispārīgajiem mērķiem, sniedzot skaitliski izteiktus rādītājus;

| d) | pasākumu pārvaldē un īstenošanā konstatēto svarīgāko problēmu apkopojumu, ieskaitot 22. panta 3. punktā minētās analīzes rezultātus; |
| --- | --- |

d)

pasākumu pārvaldē un īstenošanā konstatēto svarīgāko problēmu apkopojumu, ieskaitot 22. panta 3. punktā minētās analīzes rezultātus;

| e) | visu pasākumu rezultātu izvērtējumu, ņemot vērā to savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

e)

visu pasākumu rezultātu izvērtējumu, ņemot vērā to savstarpējo saistību;

| f) | par īpašo piegādes kārtību –






  — | datus un analīzi par cenu tendencēm un to, kā piešķirtās priekšrocības nodotas tālāk, kā arī to, kādi pasākumi un kādas pārbaudes veiktas, lai nodrošinātu šo priekšrocību tālāku nodošanu, |
| --- | --- | --- |

f)

par īpašo piegādes kārtību –

—

datus un analīzi par cenu tendencēm un to, kā piešķirtās priekšrocības nodotas tālāk, kā arī to, kādi pasākumi un kādas pārbaudes veiktas, lai nodrošinātu šo priekšrocību tālāku nodošanu,

| — | ņemot vērā pārējos pieejamos atbalsta veidus, attiecīgā atbalsta samērīguma analīzi salīdzinājumā ar transportēšanas papildu izmaksām produktu nogādei nelielajās salās un noteiktajām cenām, kā arī – ja produkti paredzēti pārstrādei vai izmantošanai lauksaimniecībā – papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju atrašanās uz salām un lielais attālums līdz tām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārējos pieejamos atbalsta veidus, attiecīgā atbalsta samērīguma analīzi salīdzinājumā ar transportēšanas papildu izmaksām produktu nogādei nelielajās salās un noteiktajām cenām, kā arī – ja produkti paredzēti pārstrādei vai izmantošanai lauksaimniecībā – papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju atrašanās uz salām un lielais attālums līdz tām;

| g) | norādi par to, kāda ir katram programmā ietvertajam pasākumam izvirzīto mērķu sasniegšanas pakāpe, kas noteikta ar objektīvu rādītāju palīdzību; |
| --- | --- |

g)

norādi par to, kāda ir katram programmā ietvertajam pasākumam izvirzīto mērķu sasniegšanas pakāpe, kas noteikta ar objektīvu rādītāju palīdzību;

| h) | datus par nelielo salu gada piegāžu bilanci, cita starpā patēriņa, ganāmpulka izmaiņu, ražošanas un tirdzniecības izteiksmē; |
| --- | --- |

h)

datus par nelielo salu gada piegāžu bilanci, cita starpā patēriņa, ganāmpulka izmaiņu, ražošanas un tirdzniecības izteiksmē;

| i) | datus par faktiski piešķirtajām summām par programmas pasākumu īstenošanu, pamatojoties uz tādiem Grieķijas noteiktiem kritērijiem kā to ražotāju skaits, kas tiesīgi saņemt atbalstu, platības, par kādām saņemts atbalsts, vai attiecīgo saimniecību skaits; |
| --- | --- |

i)

datus par faktiski piešķirtajām summām par programmas pasākumu īstenošanu, pamatojoties uz tādiem Grieķijas noteiktiem kritērijiem kā to ražotāju skaits, kas tiesīgi saņemt atbalstu, platības, par kādām saņemts atbalsts, vai attiecīgo saimniecību skaits;

| j) | informāciju par katra programmā ietvertā pasākuma finansiālo īstenošanu; |
| --- | --- |

j)

informāciju par katra programmā ietvertā pasākuma finansiālo īstenošanu;

| k) | statistikas datus par kompetento iestāžu veiktajām pārbaudēm un piemērotajām sankcijām; |
| --- | --- |

k)

statistikas datus par kompetento iestāžu veiktajām pārbaudēm un piemērotajām sankcijām;

| l) | Grieķijas sniegtās piezīmes par programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

l)

Grieķijas sniegtās piezīmes par programmas īstenošanu.

2.   Par 2007. gadu ziņojumā iekļauj novērtējumu tam, kā nelielo salu lopkopību un lauksaimniecisko ražošanu ietekmējusi atbalsta programma tradicionālām darbībām, kas saistītas ar liellopu, aitas un kazas gaļas ražošanu.

34. pants

Grozījumi programmās

1.   Grozījumus programmās, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. panta 2. punkta noteikumiem, iesniedz Komisijai apstiprināšanai.

Tomēr apstiprināšana nav vajadzīga šādiem grozījumiem:

| a) | attiecībā uz piegādes bilances prognozēm Grieķija var mainīt atbalsta līmeni un to produktu daudzumu, uz kuriem var attiekties īpašā piegādes kārtība; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz piegādes bilances prognozēm Grieķija var mainīt atbalsta līmeni un to produktu daudzumu, uz kuriem var attiekties īpašā piegādes kārtība;

| b) | attiecībā uz Kopienas atbalsta programmām par vietējo produkciju Grieķija var mainīt finansiālo atbalstu, ko piešķir par katru pasākumu, un katra atbalsta vienības summu, palielinot vai samazinot to, līdz 20 % salīdzinājumā ar summām, kas bijušas spēkā grozījumu pieprasījuma iesniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Kopienas atbalsta programmām par vietējo produkciju Grieķija var mainīt finansiālo atbalstu, ko piešķir par katru pasākumu, un katra atbalsta vienības summu, palielinot vai samazinot to, līdz 20 % salīdzinājumā ar summām, kas bijušas spēkā grozījumu pieprasījuma iesniegšanas brīdī.

2.   Grieķija reizi gadā Komisijai paziņo par plānotajiem grozījumiem. Tomēr nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu gadījumos Grieķija var paziņot par grozījumiem jebkurā laikā. Ja Komisijai nav iebildumu, plānotos grozījumus piemēro aiznākamā mēneša pirmajā dienā pēc minētās paziņošanas.

35. pants

Pētījumu, demonstrējumu projektu, mācību un tehniskās palīdzības pasākumu finansēšana

Summa, kas vajadzīga to pētījumu, demonstrējumu projektu, mācību un tehniskās palīdzības pasākumu finansēšanai, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. panta 2. punktu apstiprinātajā programmā paredzēti tās īstenošanai, nedrīkst pārsniegt 1 % no attiecīgās programmas finansējuma kopsummas.

36. pants

Valsts papildu pasākumi

Dalībvalstis veic visus papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šo regulu.

37. pants

Avansa maksājumu samazināšana

Neierobežojot budžeta disciplīnas jomā noteiktos vispārējos noteikumus, gadījumā, ja informācija, ko, piemērojot 32. un 33. pantu, Grieķija nosūta Komisijai, ir nepilnīga vai tā nav nosūtīta noteiktajā termiņā, Komisija var uz laiku samazināt avansa pārskaitījumus uz lauksaimniecības izdevumu kontiem, izmantojot vienotu likmi.

38. pants

Atcelšana

Regulas (EEK) Nr. 2837/93, (EEK) Nr. 2958/93, (EK) Nr. 3063/93, (EK) Nr. 3175/94, (EK) Nr. 1517/2002, (EK) Nr. 1999/2002 un (EK) Nr. 2084/2004 ir atceltas no 2007. gada 1. janvāra.

39. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 260, 19.10.1993., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2384/2002 (OV L 358, 31.12.2002., 124. lpp.).

2

(3)  OV L 267, 28.10.1993., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1820/2002 (OV L 276, 12.10.2002., 22. lpp.).

3

(4)  OV L 274, 6.11.1993., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 780/2002 (OV L 123, 9.5.2002., 32. lpp.).

4

(5)  OV L 335, 23.12.1994., 54. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2119/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 20. lpp.).

5

(6)  OV L 228, 24.8.2002., 12. lpp.

6

(7)  OV L 308, 9.11.2002., 11. lpp.

7

(8)  OV L 360, 7.12.2004., 19. lpp.

8

(9)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 410/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 7. lpp.).

9

(10)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 671/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 5. lpp.).

10

(11)  OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.

11

(12)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

12

(13)  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.

13

---

PIELIKUMS

Pārstrādāto produktu maksimālie daudzumi, ko gadā var eksportēt vai nosūtīt no nelielajām salām kā tradicionālos sūtījumus

| (Daudzumi kilogramos (vai litros)) |
| --- |
| KN kods | Uz Kopienu | Uz trešām valstīm |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

(Daudzumi kilogramos (vai litros))

KN kods

Uz Kopienu

Uz trešām valstīm

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/76

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1915/2006

(2006. gada 18. decembris),

ar ko turpina iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu tādu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopējiem importa noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 518/94 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm un Regulu (EEK) Nr. 1765/82, (EEK) Nr. 1766/82 un (EEK) Nr. 3420/83 atcelšanu (2), un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriedusies ar padomdevējām komitejām,

tā kā:

| (1) | Komisija ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 76/2002 (3) ieviesa iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs. Minētajā regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1337/2002 (4), paplašinot uzraudzības jomu, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2385/2002 (5) un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 469/2005 (6). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 76/2002 (3) ieviesa iepriekšēju Kopienas uzraudzību attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda ražojumu importu, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs. Minētajā regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1337/2002 (4), paplašinot uzraudzības jomu, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2385/2002 (5) un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 469/2005 (6).

| (2) | Kopienas ārējās tirdzniecības statistika nav pieejama laika posmos, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1917/2000 (7). |
| --- | --- |

(2)

Kopienas ārējās tirdzniecības statistika nav pieejama laika posmos, kas noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1917/2000 (7).

| (3) | Lai gan kopš uzraudzības ieviešanas 2002. gadā situācija ir mainījusies, pasaules tērauda tirgos notiekošo pārmaiņu dēļ joprojām ir nepieciešama droša un ātra informācijas sistēma par Kopienas turpmāko importu. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan kopš uzraudzības ieviešanas 2002. gadā situācija ir mainījusies, pasaules tērauda tirgos notiekošo pārmaiņu dēļ joprojām ir nepieciešama droša un ātra informācijas sistēma par Kopienas turpmāko importu.

| (4) | Kopš 2003. gada Ķīnas tirgus ir bijis galvenais avots, kas sekmējis ļoti ievērojamo tērauda ražojumu pieprasījuma pieaugumu. Tomēr Ķīna aizvien straujāk palielina ražošanas jaudu. Neapstrādātā tērauda ražošanas apjoms Ķīnā ir palielinājies no 129 miljoniem tonnu 2000. gadā līdz 349 miljoniem tonnu 2005. gadā, minētajā laikposmā ražošanas īpatsvaram pasaulē pieaugot no 15,4 % līdz 36 %, un ražošanas jauda Ķīnā aizvien pieaug un var palielināties 2006. gadā. Ķīnas imports uz ES 2004. gadā bija 0,9 miljoni tonnu un 2005. gadā – 1,6 miljoni tonnu. 2004. gadā Ķīna ir bijusi 15 miljonu tonnu neto importētāja, un 2006. gadā kļūs par neto eksportētāju. Gaidāms, ka šī tendence, kas saistīta ar importa apjoma samazināšanos un eksporta apjoma palielināšanos Ķīnā, saglabāsies arī turpmāk, tādējādi realizējot pasaules tirgū ievērojami lielāku daudzumu tērauda ražojumu, kuru noietam būs jāmeklē jauns tirgus. |
| --- | --- |

(4)

Kopš 2003. gada Ķīnas tirgus ir bijis galvenais avots, kas sekmējis ļoti ievērojamo tērauda ražojumu pieprasījuma pieaugumu. Tomēr Ķīna aizvien straujāk palielina ražošanas jaudu. Neapstrādātā tērauda ražošanas apjoms Ķīnā ir palielinājies no 129 miljoniem tonnu 2000. gadā līdz 349 miljoniem tonnu 2005. gadā, minētajā laikposmā ražošanas īpatsvaram pasaulē pieaugot no 15,4 % līdz 36 %, un ražošanas jauda Ķīnā aizvien pieaug un var palielināties 2006. gadā. Ķīnas imports uz ES 2004. gadā bija 0,9 miljoni tonnu un 2005. gadā – 1,6 miljoni tonnu. 2004. gadā Ķīna ir bijusi 15 miljonu tonnu neto importētāja, un 2006. gadā kļūs par neto eksportētāju. Gaidāms, ka šī tendence, kas saistīta ar importa apjoma samazināšanos un eksporta apjoma palielināšanos Ķīnā, saglabāsies arī turpmāk, tādējādi realizējot pasaules tirgū ievērojami lielāku daudzumu tērauda ražojumu, kuru noietam būs jāmeklē jauns tirgus.

| (5) | Jaunākā importa statistika 2006. gada pirmajam pusgadam, kas ir pieejama par četriem galvenajiem ražojumu veidiem, proti, par plakanajiem velmējumiem, profila izstrādājumiem, caurulēm un caurulītēm, un tērauda pusfabrikātiem, liecina par kopējo pieaugumu vidēji 11 % apmērā, salīdzinot ar tādu pašu laikposmu 2005. gadā, attiecībā uz profila izstrādājumiem un tērauda pusfabrikātiem sasniedzot attiecīgi 18 % un 13 %. Kopējais imports 2005. gadā bija 26,2 miljoni tonnu, savukārt 2002. gadā – 20 miljoni tonnu, kas liecina par importa pieaugumu par 31 % triju gadu laikā. |
| --- | --- |

(5)

Jaunākā importa statistika 2006. gada pirmajam pusgadam, kas ir pieejama par četriem galvenajiem ražojumu veidiem, proti, par plakanajiem velmējumiem, profila izstrādājumiem, caurulēm un caurulītēm, un tērauda pusfabrikātiem, liecina par kopējo pieaugumu vidēji 11 % apmērā, salīdzinot ar tādu pašu laikposmu 2005. gadā, attiecībā uz profila izstrādājumiem un tērauda pusfabrikātiem sasniedzot attiecīgi 18 % un 13 %. Kopējais imports 2005. gadā bija 26,2 miljoni tonnu, savukārt 2002. gadā – 20 miljoni tonnu, kas liecina par importa pieaugumu par 31 % triju gadu laikā.

| (6) | Analīze, ko veica attiecībā uz 2006. gada pirmajiem diviem ceturkšņiem, liecina par pastāvīgu augstu importa apjomu šajā laikposmā ar kopējo pieaugumu 29 % apmērā, savukārt trešā ceturkšņa skaitļi liecina par turpmāku augšupejošu tendenci. |
| --- | --- |

(6)

Analīze, ko veica attiecībā uz 2006. gada pirmajiem diviem ceturkšņiem, liecina par pastāvīgu augstu importa apjomu šajā laikposmā ar kopējo pieaugumu 29 % apmērā, savukārt trešā ceturkšņa skaitļi liecina par turpmāku augšupejošu tendenci.

| (7) | Turklāt cenas Kopienas tirgū, kā arī ASV, joprojām ir augstas un parasti par 20 % līdz 30 % augstākas nekā Āzijas tirgos. Šīs cenu atšķirības var piesaistīt trešo valstu eksportētāju uzmanību, un 2006. gadā Amerikas un dažu Eiropas valstu tirgū bija manāmas pirmās cenu samazināšanās pazīmes. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt cenas Kopienas tirgū, kā arī ASV, joprojām ir augstas un parasti par 20 % līdz 30 % augstākas nekā Āzijas tirgos. Šīs cenu atšķirības var piesaistīt trešo valstu eksportētāju uzmanību, un 2006. gadā Amerikas un dažu Eiropas valstu tirgū bija manāmas pirmās cenu samazināšanās pazīmes.

| (8) | Turklāt ES ražotāju nodarbinātības statistika liecina par ievērojamu kritumu: no 414 500 personām 2000. gadā līdz 404 700 personām 2001. gadā, 390 200 personām 2002. gadā, 383 800 personām 2003. gadā, 375 900 personām 2004. gadā un 347 000 personām 2005. gadā, tas ir samazinājums par aptuveni 16 % 5 gadu laikā. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt ES ražotāju nodarbinātības statistika liecina par ievērojamu kritumu: no 414 500 personām 2000. gadā līdz 404 700 personām 2001. gadā, 390 200 personām 2002. gadā, 383 800 personām 2003. gadā, 375 900 personām 2004. gadā un 347 000 personām 2005. gadā, tas ir samazinājums par aptuveni 16 % 5 gadu laikā.

| (9) | Pamatojoties uz jaunākajām tendencēm tērauda ražojumu importa jomā, pēdējām pārmaiņām Ķīnas tirgū, aizvien pieaugošiem importa apjomiem, lielu starpību starp tērauda ražojumu cenām ES un trešo valstu tirgū un diezgan ievērojamu darba vietu zudumu pēdējo gadu laikā, var uzskatīt, ka pastāv kaitējuma draudi Kopienas ražotājiem Regulas (EK) Nr. 3285/94 11. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz jaunākajām tendencēm tērauda ražojumu importa jomā, pēdējām pārmaiņām Ķīnas tirgū, aizvien pieaugošiem importa apjomiem, lielu starpību starp tērauda ražojumu cenām ES un trešo valstu tirgū un diezgan ievērojamu darba vietu zudumu pēdējo gadu laikā, var uzskatīt, ka pastāv kaitējuma draudi Kopienas ražotājiem Regulas (EK) Nr. 3285/94 11. panta nozīmē.

| (10) | Atbilstoši Kopienas interesēm uz dažu tērauda ražojumu importu arī turpmāk ir jāattiecina iepriekšēja Kopienas uzraudzība, lai tādējādi sniegtu sīkāku statistikas informāciju, kas ļautu veikt ātru importa tendenču attīstības analīzi. Ņemot vērā gaidāmās pārmaiņas, kas minētas iepriekš, un to, ka citas galvenās tērauda ražotājvalstis ir noteikušas līdzīgas uzraudzības sistēmas vai ir pagarinājušas to piemērošanu līdz 2009. gadam, attiecīgo sistēmu izņēmuma kārtā ir lietderīgi piemērot līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstoši Kopienas interesēm uz dažu tērauda ražojumu importu arī turpmāk ir jāattiecina iepriekšēja Kopienas uzraudzība, lai tādējādi sniegtu sīkāku statistikas informāciju, kas ļautu veikt ātru importa tendenču attīstības analīzi. Ņemot vērā gaidāmās pārmaiņas, kas minētas iepriekš, un to, ka citas galvenās tērauda ražotājvalstis ir noteikušas līdzīgas uzraudzības sistēmas vai ir pagarinājušas to piemērošanu līdz 2009. gadam, attiecīgo sistēmu izņēmuma kārtā ir lietderīgi piemērot līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (11) | Turklāt, lai samazinātu nevajadzīgus ierobežojumus un pārmērīgi netraucētu to uzņēmējsabiedrību darbību, kas atrodas robežu tuvumā, ir vēlams palielināt noteikto apjomu, uz kuru neattiecas iepriekšējā Kopienas uzraudzība. Tādēļ ir jāpalielina maksimālais neto svars importam, uz kuru šī regula neattiecas, to nosakot 2 500 kilogramu apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, lai samazinātu nevajadzīgus ierobežojumus un pārmērīgi netraucētu to uzņēmējsabiedrību darbību, kas atrodas robežu tuvumā, ir vēlams palielināt noteikto apjomu, uz kuru neattiecas iepriekšējā Kopienas uzraudzība. Tādēļ ir jāpalielina maksimālais neto svars importam, uz kuru šī regula neattiecas, to nosakot 2 500 kilogramu apmērā.

| (12) | Lai datus savāktu pēc iespējas drīzāk, vēlams, lai šī regula stātos spēkā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(12)

Lai datus savāktu pēc iespējas drīzāk, vēlams, lai šī regula stātos spēkā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 76/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Regulām (EK) Nr. 1337/2002, (EK) Nr. 2385/2002 un (EK) Nr. 469/2005, groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Importa precēm, kuru neto svars nepārsniedz 2 500 kilogramus, šī regula nav jāpiemēro.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Importa precēm, kuru neto svars nepārsniedz 2 500 kilogramus, šī regula nav jāpiemēro.”;

| 2) | regulas 6. pantā vārdus “2006. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdiem “2009. gada 31. decembrim”. |
| --- | --- |

2)

regulas 6. pantā vārdus “2006. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdiem “2009. gada 31. decembrim”.

2. pants

Attiecībā uz to tērauda ražojumu laišanu brīvā apgrozībā Bulgārijā un Rumānijā no 2007. gada 1. janvāra, uz kuriem attiecas šī regula un kas nosūtīti pirms 2007. gada 1. janvāra, uzraudzības dokuments nav nepieciešams, ja šie ražojumi nosūtīti līdz 2007. gada 1. janvārim. Nosūtīšanas datumu pierāda, uzrādot preču pavadzīmi vai citu pārvadājuma dokumentu, ko Kopienas iestādes uzskata par līdzvērtīgu pavadzīmei.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 2. pants stājas spēkā tajā dienā, kad stājas spēkā Līgums par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2200/2004 (OV L 374, 22.12.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003 (OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 18.1.2002., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 469/2005 (OV L 78, 24.3.2005., 12. lpp.).

3

(4)  OV L 195, 24.7.2002., 25. lpp.

4

(5)  OV L 358, 31.12.2002., 125. lpp.

5

(6)  OV L 78, 24.3.2005., 12. lpp.

6

(7)  OV L 229, 9.9.2000., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1949/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 10. lpp.).

7

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/78

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1916/2006

(2006. gada 18. decembris),

ar kuru atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zivju produktiem, kuru izcelsme ir Albānijā, un paredz šo kvotu pārvaldību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1616/2006 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīguma starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku piemērošanu (1), jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Luksemburgā 2006. gada 12. jūnijā tika parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (2) (turpmāk tekstā – “Stabilizācijas un asociācijas nolīgums”). Pašlaik notiek Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijas process. |
| --- | --- |

(1)

Luksemburgā 2006. gada 12. jūnijā tika parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (2) (turpmāk tekstā – “Stabilizācijas un asociācijas nolīgums”). Pašlaik notiek Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijas process.

| (2) | Padome 2006. gada 12. jūnijā ir noslēgusi Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (3) (turpmāk tekstā – “Pagaidu nolīgums”). Pagaidu nolīguma mērķis ir pēc iespējas ātrāk īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumus par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem. Pagaidu nolīgums stāsies spēkā 2006. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada 12. jūnijā ir noslēgusi Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (3) (turpmāk tekstā – “Pagaidu nolīgums”). Pagaidu nolīguma mērķis ir pēc iespējas ātrāk īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumus par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem. Pagaidu nolīgums stāsies spēkā 2006. gada 1. decembrī.

| (3) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un Pagaidu nolīgumā ir paredzēts, ka dažu sugu zivis un dažus zivju produktus, kuru izcelsme ir Albānijā, ievērojot Kopienas tarifu kvotu limitu, var ievest Kopienā ar pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(3)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un Pagaidu nolīgumā ir paredzēts, ka dažu sugu zivis un dažus zivju produktus, kuru izcelsme ir Albānijā, ievērojot Kopienas tarifu kvotu limitu, var ievest Kopienā ar pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi.

| (4) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un Pagaidu nolīgumā paredzētas ikgadējas Kopienas tarifu kvotas nenoteiktam laika posmam. Ir lietderīgi paredzēt šo tarifu kvotu atvēršanu un pārvaldību. |
| --- | --- |

(4)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā un Pagaidu nolīgumā paredzētas ikgadējas Kopienas tarifu kvotas nenoteiktam laika posmam. Ir lietderīgi paredzēt šo tarifu kvotu atvēršanu un pārvaldību.

| (5) | Saskaņā ar 308.a pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), ir jāparedz Regulā (EEK) Nr. 2454/93 paredzētās tarifu kvotu pārvaldības sistēmas piemērošana. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 308.a pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), ir jāparedz Regulā (EEK) Nr. 2454/93 paredzētās tarifu kvotu pārvaldības sistēmas piemērošana.

| (6) | Dalībvalstīm jānodrošina, ka visiem Kopienas importētājiem ir vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve tarifu kvotām un ka kvotām noteiktās likmes konsekventi piemēro visam attiecīgo produktu importam visās dalībvalstīs, līdz kvotas ir izmantotas. Lai nodrošinātu šo kvotu efektīvu kopīgu pārvaldību, dalībvalstīm jāspēj no attiecīgā kvotu apjoma izmantot vajadzīgos daudzumus atbilstoši faktiskajam importam. Pārvaldība jāveic, cieši sadarbojoties dalībvalstīm un Komisijai. Komisijai jāspēj uzraudzīt kvotu izmantošanas ātrumu un attiecīgi jāinformē dalībvalstis. Ātruma un efektivitātes labad saziņai starp dalībvalstīm un Komisiju, cik vien iespējams, būtu jānoris elektroniski. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm jānodrošina, ka visiem Kopienas importētājiem ir vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve tarifu kvotām un ka kvotām noteiktās likmes konsekventi piemēro visam attiecīgo produktu importam visās dalībvalstīs, līdz kvotas ir izmantotas. Lai nodrošinātu šo kvotu efektīvu kopīgu pārvaldību, dalībvalstīm jāspēj no attiecīgā kvotu apjoma izmantot vajadzīgos daudzumus atbilstoši faktiskajam importam. Pārvaldība jāveic, cieši sadarbojoties dalībvalstīm un Komisijai. Komisijai jāspēj uzraudzīt kvotu izmantošanas ātrumu un attiecīgi jāinformē dalībvalstis. Ātruma un efektivitātes labad saziņai starp dalībvalstīm un Komisiju, cik vien iespējams, būtu jānoris elektroniski.

| (7) | Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu 2006. gadam noteiktajam kvotu apjomam jāatbilst šo nolīgumu III pielikumā noteiktajam kvotu pamata apjomam pilnā mērā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu 2006. gadam noteiktajam kvotu apjomam jāatbilst šo nolīgumu III pielikumā noteiktajam kvotu pamata apjomam pilnā mērā.

| (8) | Šī regula jāpiemēro no Pagaidu nolīguma spēkā stāšanās brīža līdz brīdim, kad spēkā stājas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula jāpiemēro no Pagaidu nolīguma spēkā stāšanās brīža līdz brīdim, kad spēkā stājas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Pielikumā minētajiem Albānijas izcelsmes produktiem, kas laisti brīvā apgrozībā Kopienā, piemēro pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi atbilstoši Kopienas gada tarifu kvotu līmeņiem un limitiem, kuri norādīti minētajā pielikumā.

Šiem produktiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kā paredzēts Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma protokolā Nr. 4.

2.   Katra dalībvalsts garantē 1. punktā minēto produktu importētājiem vienlīdzīgu un pastāvīgu piekļuvi tarifu kvotām tik ilgi, kamēr to ļauj attiecīgo kvotu apjomu atlikums.

2. pants

1.   1. pantā minētās tarifu kvotas pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

2.   Saziņa starp dalībvalstīm un Komisiju saistībā ar tarifu kvotu pārvaldību, cik vien iespējams, noris elektroniski.

3. pants

1.   Atsevišķo tarifu kvotu apjomu sagatavotiem vai konservētiem anšoviem, kas minēti pielikumā ar kārtas Nr. 09.1505, var palielināt katru gadu, sākot ar 2007. gadu, līdz ikgadējais kvotas apjoms sasniedz 1 600 tonnas vai puses vienojas piemērot citu kārtību.

2.   Ikgadējo palielinājumu, kas minēts 1. punktā, var piemērot tikai tad, ja ir izlietoti vismaz 80 % no iepriekšējā gadā atvērtā apjoma.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 300, 31.10.2006., 1. lpp.

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 239, 1.9.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 402/2006 (OV L 70, 9.3.2006., 35. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums ir uzskatāms vienīgi par orientējošu, un atvieglojumu shēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

ZIVIS UN ZIVJU PRODUKTI

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC apakšnodaļa | Apraksts | Kvotas apjoms | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1500 | 0301 91 10 | | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai atvēsinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 50 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 50 tonnu. | Bez nodokļa |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 10 15 | |
| 0304 10 17 | |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91 | 10 |
| 0304 20 15 | |
| 0304 20 17 | |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1501 | 0301 93 00 | | Karpas: dzīvas; svaigas vai atvēsinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu. | Bez nodokļa |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1502 | ex 0301 99 90 | 80 | Zobaine un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvi; svaigi vai atvēsināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu. | Bez nodokļa |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1503 | ex 0301 99 90 | 22 | Jūrasasari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai atvēsināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu. | Bez nodokļa |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1504 | 1604 13 11 | | Sagatavotas vai konservētas sardīnes | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 100 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 100 tonnu. | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1505 | 1604 16 00 | | Sagatavoti vai konservēti anšovi | No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 1 000 tonnu.
  No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 1 000 tonnu (1). | Bez nodokļa |
| 1604 20 40 | |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC apakšnodaļa

Apraksts

Kvotas apjoms

Maksājuma likme

09.1500

0301 91 10

Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai atvēsinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 50 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 50 tonnu.

Bez nodokļa

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

10

0304 20 15

0304 20 17

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1501

0301 93 00

Karpas: dzīvas; svaigas vai atvēsinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu.

Bez nodokļa

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1502

ex 0301 99 90

80

Zobaine un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvi; svaigi vai atvēsināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas pārtikai

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu.

Bez nodokļa

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1503

ex 0301 99 90

22

Jūrasasari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai atvēsināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 20 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 20 tonnu.

Bez nodokļa

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1504

1604 13 11

Sagatavotas vai konservētas sardīnes

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 100 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 100 tonnu.

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1505

1604 16 00

Sagatavoti vai konservēti anšovi

No 2006. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim: 1 000 tonnu.

No 2007. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un pēc tam katru gadu: 1 000 tonnu (1).

Bez nodokļa

1604 20 40

---

(1)  No 2007. gada 1. janvāra ikgadējo kvotas apjomu palielina par 200 tonnām ar noteikumu, ka līdz attiecīgā gada 31. decembrim ir izmantots vismaz 80 % no iepriekšējā gada kvotas. Šo mehānismu piemēro līdz brīdim, kad kvotas gada daudzums ir 1 600 tonnas vai kad Puses vienojas par citiem noteikumiem.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/82

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1917/2006

(2006. gada 19. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1342/2003 par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju sistēmas piemērošanai attiecībā uz labību un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības nozares tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un tās 12. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu un tās 13. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), piemēro ievešanas atļaujām importa tarifu kvotu periodiem, kas sākas 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), piemēro ievešanas atļaujām importa tarifu kvotu periodiem, kas sākas 2007. gada 1. janvārī.

| (2) | Attiecībā uz labības un rīsu nozari Komisijas Regulā (EK) Nr. 1342/2003 (4) ir paredzēti papildu un atkāpes noteikumi attiecībā uz Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulas (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), prasībām, kuras atšķiras no kopējiem Regulā (EK) Nr. 1301/2006 paredzētajiem noteikumiem. Lai uzņēmēji varētu vieglāk un labāk uztvert tiesību aktus, jāpielāgo Regula (EK) Nr. 1342/2003, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus un precizējot, ka Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 piemēro attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1342/2003 minētajām importa tarifu kvotām, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz labības un rīsu nozari Komisijas Regulā (EK) Nr. 1342/2003 (4) ir paredzēti papildu un atkāpes noteikumi attiecībā uz Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulas (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), prasībām, kuras atšķiras no kopējiem Regulā (EK) Nr. 1301/2006 paredzētajiem noteikumiem. Lai uzņēmēji varētu vieglāk un labāk uztvert tiesību aktus, jāpielāgo Regula (EK) Nr. 1342/2003, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1301/2006 noteikumus un precizējot, ka Regulu (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 piemēro attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 1342/2003 minētajām importa tarifu kvotām, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

| (3) | Turklāt attiecībā uz importa tarifu kvotām, ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, jānorāda tām piemērojami īpašie un atkāpes noteikumi un jāprecizē attiecīgās īpašās pārvaldīšanas un administrēšanas prasības. Tādēļ jānosaka īpašie nosacījumi attiecībā uz uzņēmēju pieteikumu nosūtīšanu Komisijai, izdoto ievešanas atļauju derīguma termiņu, aizliegumu nodot ievešanas atļaujas citai personai un ievešanas atļauju izdošanas datumu, kuram jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt attiecībā uz importa tarifu kvotām, ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, jānorāda tām piemērojami īpašie un atkāpes noteikumi un jāprecizē attiecīgās īpašās pārvaldīšanas un administrēšanas prasības. Tādēļ jānosaka īpašie nosacījumi attiecībā uz uzņēmēju pieteikumu nosūtīšanu Komisijai, izdoto ievešanas atļauju derīguma termiņu, aizliegumu nodot ievešanas atļaujas citai personai un ievešanas atļauju izdošanas datumu, kuram jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punktā noteiktajām prasībām.

| (4) | Šie pasākumi jāievieš no 2007. gada 1. janvāra – dienas, no kuras piemēro Regulā (EK) Nr. 1301/2006 paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Šie pasākumi jāievieš no 2007. gada 1. janvāra – dienas, no kuras piemēro Regulā (EK) Nr. 1301/2006 paredzētos pasākumus.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1342/2003 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. pantam pievieno šādu daļu:
  “Piemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 (6) noteikumus, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantam pievieno šādu daļu:

“Piemēro Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1301/2006 (6) noteikumus, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.

| 2) | Regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ievešanas atļaujas produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā, ir derīgas no to faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē līdz šīs regulas I pielikumā noteikto periodu beigām.
  Tomēr attiecībā uz importa tarifu kvotām, kas atvērtas labības un rīsu nozarē un ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, izdotās ievešanas atļaujas vairs nav derīgas pēc attiecīgas kvotas perioda pēdējas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 8. panta pirmo daļu.” |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 6. pantu groza šādi:

a)

tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ievešanas atļaujas produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā, ir derīgas no to faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē līdz šīs regulas I pielikumā noteikto periodu beigām.

Tomēr attiecībā uz importa tarifu kvotām, kas atvērtas labības un rīsu nozarē un ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, izdotās ievešanas atļaujas vairs nav derīgas pēc attiecīgas kvotas perioda pēdējas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1301/2006 8. panta pirmo daļu.”

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punkta, attiecībā uz importa tarifu kvotām, kas atvērtas labības un rīsu nozarē un ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, ieviešanas atļaujas piešķirtās tiesības nav nododamas citai personai.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. panta 1. punkta, attiecībā uz importa tarifu kvotām, kas atvērtas labības un rīsu nozarē un ko pārvalda ar ievešanas atļauju sistēmu, ieviešanas atļaujas piešķirtās tiesības nav nododamas citai personai.”

| 3) | Regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis attiecībā uz ievešanas atļaujām, kas nav paredzētas importa tarifu kvotu administrēšanai un kuras nepārvalda ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006, izmantojot Komisijas sniegto paraugu un ievērojot Komisijas ieviestās datorsistēmas nosacījumus, katru dienu tikai elektroniski nosūta ziņojumu par atļaujās ietvertajiem kopējiem daudzumiem, sadalot tos pēc izcelsmes un pa produktu kodiem un – attiecībā uz mīkstajiem kviešiem – pa kvalitātes kategorijām. Izcelsmi norāda arī paziņojumos par rīsu ievešanas atļaujām.”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis attiecībā uz ievešanas atļaujām, kas nav paredzētas importa tarifu kvotu administrēšanai un kuras nepārvalda ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006, izmantojot Komisijas sniegto paraugu un ievērojot Komisijas ieviestās datorsistēmas nosacījumus, katru dienu tikai elektroniski nosūta ziņojumu par atļaujās ietvertajiem kopējiem daudzumiem, sadalot tos pēc izcelsmes un pa produktu kodiem un – attiecībā uz mīkstajiem kviešiem – pa kvalitātes kategorijām. Izcelsmi norāda arī paziņojumos par rīsu ievešanas atļaujām.”.

| 4) | I pielikuma sleju “Derīguma termiņš” groza šādi:






  a) | vārdus “Līdz ceturtā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz ceturtā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”; |
| --- | --- | --- |

4)

I pielikuma sleju “Derīguma termiņš” groza šādi:

a)

vārdus “Līdz ceturtā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz ceturtā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”;

| b) | vārdus “Līdz otrā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz otrā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”; |
| --- | --- |

b)

vārdus “Līdz otrā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz otrā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”;

| c) | vārdus “Līdz trešā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz trešā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”. |
| --- | --- |

c)

vārdus “Līdz trešā mēneša beigām, skaitot no licences izdošanas mēneša” aizstāj ar vārdiem “Līdz trešā mēneša beigām, kas ir pēc atļaujas faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 2. punkta nozīmē”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

3

(4)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1713/2006 (OV L 321, 21.11.2006., 11. lpp.)

4

(5)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1713/2006.

5

(6)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.”

6

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/84

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1918/2006

(2006. gada 20. decembris)

par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 865/2004, kas attiecas uz olīveļļas un galda olīvu tirgus kopīgo organizāciju un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 827/68 (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 1. protokola 3. pantu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (2), ar grozījumiem, kuri izdarīti ar 3. panta 1. punktu protokolā Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (3), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2005/720/EK (4), tiek atvērta 56 700 tonnu tarifa kvota ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, kura pilnībā iegūta Tunisijā un no tās tieši nogādāta Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1. protokola 3. pantu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (2), ar grozījumiem, kuri izdarīti ar 3. panta 1. punktu protokolā Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (3), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2005/720/EK (4), tiek atvērta 56 700 tonnu tarifa kvota ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, kura pilnībā iegūta Tunisijā un no tās tieši nogādāta Kopienā.

| (2) | Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (5), attiecas uz ievešanas atļaujām importa tarifa kvotas periodiem, kas sākas no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (5), attiecas uz ievešanas atļaujām importa tarifa kvotas periodiem, kas sākas no 2007. gada 1. janvāra.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006 konkrēti nosaka sīki izstrādātus noteikumus par atļauju pieteikumiem, pieteikuma iesniedzēju statusu un atļauju izsniegšanu. Ar minēto regulu atļaujām nosaka ierobežotu derīguma termiņu, kas beidzas importa tarifa kvotas perioda pēdējā dienā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 1301/2006 konkrēti nosaka sīki izstrādātus noteikumus par atļauju pieteikumiem, pieteikuma iesniedzēju statusu un atļauju izsniegšanu. Ar minēto regulu atļaujām nosaka ierobežotu derīguma termiņu, kas beidzas importa tarifa kvotas perioda pēdējā dienā.

| (4) | Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (6), Komisijas 2005. gada 16. augusta Regula (EK) Nr. 1345/2005, kurā noteikti sīki izstrādāti noteikumi ievešanas atļauju sistēmas piemērošanai olīveļļas nozarē (7), un Regula (EK) Nr. 1301/2006 jāpiemēro, neskarot papildu noteikumus un atkāpes, kas noteiktas šajā regulā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (6), Komisijas 2005. gada 16. augusta Regula (EK) Nr. 1345/2005, kurā noteikti sīki izstrādāti noteikumi ievešanas atļauju sistēmas piemērošanai olīveļļas nozarē (7), un Regula (EK) Nr. 1301/2006 jāpiemēro, neskarot papildu noteikumus un atkāpes, kas noteiktas šajā regulā.

| (5) | Olīveļļas piegāde Kopienas tirgum ļauj saskaņā ar tarifa kvotu paredzēto daudzumu izmantot, principā neradot tirgus traucējumus, ja vien ievedumus attiecīgajā tirdzniecības gadā neveic tikai kādā neilgā laika periodā. Tāpēc ir jāparedz, ka ievešanas atļaujas izsniedzamas no janvāra līdz oktobrim saskaņā ar ikmēneša grafiku. |
| --- | --- |

(5)

Olīveļļas piegāde Kopienas tirgum ļauj saskaņā ar tarifa kvotu paredzēto daudzumu izmantot, principā neradot tirgus traucējumus, ja vien ievedumus attiecīgajā tirdzniecības gadā neveic tikai kādā neilgā laika periodā. Tāpēc ir jāparedz, ka ievešanas atļaujas izsniedzamas no janvāra līdz oktobrim saskaņā ar ikmēneša grafiku.

| (6) | Ņemot vērā priekšrocības, kādas ir ievedmuitas nulles likmei, nodrošinājuma summa par ievešanas atļaujām, ko izsniedz atbilstīgi tarifa kvotām, kura atvērta saskaņā ar šo regulu, jānosaka lielāka, nekā tā, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1345/2005. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā priekšrocības, kādas ir ievedmuitas nulles likmei, nodrošinājuma summa par ievešanas atļaujām, ko izsniedz atbilstīgi tarifa kvotām, kura atvērta saskaņā ar šo regulu, jānosaka lielāka, nekā tā, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1345/2005.

| (7) | Skaidrības labad ir jāatceļ Komisijas 2001. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 312/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Tunisijas izcelsmes olīveļļas importēšanai un ar ko atkāpjas no dažiem Regulas (EK) Nr. 1476/95 un (EK) Nr. 1291/2000 noteikumiem (8). |
| --- | --- |

(7)

Skaidrības labad ir jāatceļ Komisijas 2001. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 312/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Tunisijas izcelsmes olīveļļas importēšanai un ar ko atkāpjas no dažiem Regulas (EK) Nr. 1476/95 un (EK) Nr. 1291/2000 noteikumiem (8).

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sēklu pārvaldības komitejas un Olīveļļas un galda olīvu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sēklu pārvaldības komitejas un Olīveļļas un galda olīvu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1291/2000, Regulu (EK) Nr. 1345/2005 un Regulu (EK) Nr. 1301/2006 piemēro, neskarot šīs regulas noteikumus.

2. pants

1.   Tiek atvērta tarifa kvota ar kārtas numuru 09.4032 attiecībā uz tādas neapstrādātas olīveļļas ievedumiem Kopienā, kuras KN kods ir 1509 10 10 un 1509 10 90 un kura pilnībā iegūta Tunisijā un no šīs valsts tieši ievesta Kopienā atbilstīgi šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. Šīs tarifa kvotas apmērs ir 56 700 tonnu. Piemērojamā ievedmuitas nodokļa likme ir 0 %.

2.   Šo tarifa kvotu atver katru gadu 1. janvārī. Par katru gadu un, neskarot to kvotas apmēru, kas minēts 1. punktā, ievešanas atļaujas jāizsniedz tā, lai nepārsniegtu šādus ikmēneša daudzumus:

| — | 1 000 tonnu gan janvārī, gan februārī, |
| --- | --- |

—

1 000 tonnu gan janvārī, gan februārī,

| — | 4 000 tonnu martā, |
| --- | --- |

—

4 000 tonnu martā,

| — | 8 000 tonnu aprīlī, |
| --- | --- |

—

8 000 tonnu aprīlī,

| — | 10 000 tonnu katru mēnesi no maija līdz oktobrim. |
| --- | --- |

—

10 000 tonnu katru mēnesi no maija līdz oktobrim.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 4. punkta, attiecīgajā mēnesī neizmantotos daudzumus jāpieskaita nākamajam mēnesim, taču ne turpmākajiem.

3.   Lai aprēķinātu katrā mēnesī atļauto daudzumu, ja nedēļa sākas vienā un beidzas nākamajā mēnesī, tā jāuzskata par daļu no mēneša, kurā iekrīt ceturtdiena.

3. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta, ievešanas atļaujas pieteikuma iesniedzēji drīkst iesniegt tikai vienu pieteikumu nedēļā – pirmdienā vai ceturtdienā. Iknedēļas ievešanas atļaujas pieteikumi, ko iesniedzis pieteikumu iesniedzējs, nedrīkst attiekties uz daudzumu, kas lielāks nekā šīs regulas 2. panta 2. punktā noteiktie ikmēneša daudzumi.

2.   Par daudzumiem, attiecībā uz kuriem iesniegti atļaujas pieteikumi, dalībvalstis ik nedēļu paziņo Komisijai nākamajā darbdienā pēc otrdienas. Paziņojumus sadala atbilstīgi KN kodam.

3.   Ievešanas atļaujas izsniedz dalībvalstu kompetentās iestādes ceturtajā darbdienā pēc 2. punktā noteiktā paziņošanas laika beigām.

4.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1345/2005 3. panta 2. punkta, nodrošinājuma summa ir EUR 15 par 100 kg tīrsvara.

4. pants

Regulu (EK) Nr. 312/2001 atceļ.

5. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp. Labotais variants OV L 206, 9.6.2004., 37. lpp.

1

(2)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/612/EK (OV L 260, 21.9.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 278, 21.10.2005., 3. lpp.

3

(4)  OV L 278, 21.10.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

5

(6)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1713/2006 (OV L 321, 21.11.2006., 11. lpp.).

6

(7)  OV L 212, 17.8.2005., 13. lpp.

7

(8)  OV L 46, 16.2.2001., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1721/2005 (OV L 276, 21.10.2005., 3. lpp.).

8

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/86

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 19. decembris)

par ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības īpašā veicināšanas režīma piešķiršanu Salvadoras Republikai pēc 2007. gada 1. janvāra

(2006/978/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 980/2005 (2005. gada 27. jūnijs) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (2) (2005. gada 21. decembris) no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim Salvadora ietverta to jaunattīstības valstu sarakstā, kuras pretendē uz īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ko paredz Regula (EK) Nr. 980/2005. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (2) (2005. gada 21. decembris) no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim Salvadora ietverta to jaunattīstības valstu sarakstā, kuras pretendē uz īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ko paredz Regula (EK) Nr. 980/2005.

| (2) | Saskaņā ar minēto regulu ir jābūt Padomes lēmumam par īpašā veicināšanas režīma piešķiršanu pēc 2007. gada 1. janvāra valstīm, kuras saskaras ar īpašiem konstitucionāliem ierobežojumiem ne vairāk kā divu no tām sešpadsmit konvencijām, kas uzskaitītas tās pašas regulas III pielikuma A daļā, ratifikācijai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto regulu ir jābūt Padomes lēmumam par īpašā veicināšanas režīma piešķiršanu pēc 2007. gada 1. janvāra valstīm, kuras saskaras ar īpašiem konstitucionāliem ierobežojumiem ne vairāk kā divu no tām sešpadsmit konvencijām, kas uzskaitītas tās pašas regulas III pielikuma A daļā, ratifikācijai.

| (3) | Atbilstīgi minētajai regulai Komisija 2006. gada 29. novembrī iesniedza Padomei ziņojumu par to, kā Salvadora ir izpildījusi minētās regulas noteiktās saistības, un ierosināja turpināt īpašo veicināšanas režīmu pēc 2007. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi minētajai regulai Komisija 2006. gada 29. novembrī iesniedza Padomei ziņojumu par to, kā Salvadora ir izpildījusi minētās regulas noteiktās saistības, un ierosināja turpināt īpašo veicināšanas režīmu pēc 2007. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Salvadoras Republika no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim turpina izmantot īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kas paredzēts 1. pantā Regulā (EK) Nr. 980/2005.

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 19. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KORKEAOJA

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 337, 22.12.2005., 50. lpp.

2

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/87

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ESPM/1/2006

(2006. gada 5. decembris)

Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) vadītāja/policijas komisāra pilnvaru termiņa pagarināšanu

(2006/979/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/824/KĀDP (2005. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības Policijas misiju Bosnijā un Hercegovinā (BiH) (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. unktu,

tā kā:

| (1) | Vienotās rīcības 2005/824/KĀDP 9. panta 1. punktā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju/policijas komisāru. |
| --- | --- |

(1)

Vienotās rīcības 2005/824/KĀDP 9. panta 1. punktā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju/policijas komisāru.

| (2) | Politikas un drošības komiteja 2005. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu ESPM/1/2005, ar ko brigādes ģenerāli Vincenzo COPPOLA ieceļ par Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāju (2). |
| --- | --- |

(2)

Politikas un drošības komiteja 2005. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu ESPM/1/2005, ar ko brigādes ģenerāli Vincenzo COPPOLA ieceļ par Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāju (2).

| (3) | Minētais lēmums zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

Minētais lēmums zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.

| (4) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis brigādes ģenerāļa Vincenzo COPPOLA pilnvaru termiņu ESPM misijas vadītāja amatā pagarināt uz misijas termiņa laiku. |
| --- | --- |

(4)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis brigādes ģenerāļa Vincenzo COPPOLA pilnvaru termiņu ESPM misijas vadītāja amatā pagarināt uz misijas termiņa laiku.

| (5) | Tādējādi Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2007. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2007. gada 31. decembrim,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo brigādes ģenerāļa Vincenzo COPPOLA pilnvaru termiņu Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) vadītāja/policijas komisāra amatā pagarina līdz 2007. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2007. gada 31. decembrim.

Briselē, 2006. gada 5. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

T. TANNER

---

(1)  OV L 307, 25.11.2005., 55. lpp.

1

(2)  OV L 335, 21.12.2005., 58. lpp.

2

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/88

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
  EUPT/2/2006

(2006. gada 12. decembris),

ar ko pagarina amatu pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītājam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās

(2006/980/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis), ar ko izveido ES Plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās (1), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Vienotās rīcības 2006/304/KĀDP 6. pantā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja priekšlikuma iecelt ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Vienotās rīcības 2006/304/KĀDP 6. pantā paredzēts, ka Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp pēc ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja priekšlikuma iecelt ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju.

| (2) | Politikas un drošības komiteja 2006. gada 2. maijā pieņēma Lēmumu EUPT Kosova/1/2006 (2), ar ko Casper Klynge kungu ieceļ par ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju. |
| --- | --- |

(2)

Politikas un drošības komiteja 2006. gada 2. maijā pieņēma Lēmumu EUPT Kosova/1/2006 (2), ar ko Casper Klynge kungu ieceļ par ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju.

| (3) | Minētais lēmums zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

Minētais lēmums zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.

| (4) | Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP, ar ko groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2006. gada 11. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP, ar ko groza un līdz 2007. gada 31. maijam pagarina Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP.

| (5) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis pagarināt Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā līdz 2007. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(5)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis pagarināt Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā līdz 2007. gada 31. maijam.

| (6) | Tādējādi ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2007. gada 31. maijam, |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amata pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2007. gada 31. maijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Casper Klynge kunga pilnvaru termiņu ES Plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja amatā pagarina līdz 2007. gada 31. maijam, ņemot vērā iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2007. gada 31. maijam.

Briselē, 2006. gada 12. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

T. TANNER

---

(1)  OV L 112, 26.4.2006., 19. lpp. Vienotajā rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2006/918/KĀDP (OV L 349, 12.12.2006., 57. lpp.).

1

(2)  OV L 130, 18.5.2006., 42. lpp.

2

---

21.12.2006

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 365/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 365/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Lai panāktu skaidrāku publicēto tiesību aktu klasifikāciju, kas tomēr saglabā nepieciešamo kontinuitāti, no 2007. gada 1. janvāraOficiālā Vēstneša struktūra tiks mainīta.

Jauno struktūru ar piemēriem tās izmantošanā tiesību aktu klasifikācijā var aplūkot EUR-Lex tīmekļa vietnē:

http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm

---