# Euroopa Liidu L 307/7. n

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 307 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide7. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 307

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide7. november 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Berlin – Girozentrale’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3924 all)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, Saksamaa abi kohta Westdeutsche Landesbank – Girozentrale'le (WestLB), nüüd WestLB AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3925 all)


   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta mida Saksamaa andis Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3926 all)


   (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Bayerische Landesbank – Girozentrale’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3927 all)


   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Hamburgische Landesbank – Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3928 all)


   (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Schleswig-Holstein Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3930 all)


   (
  1
  ) | 134 |
| | * | Komisjoni otsus 2001/503/EÜ, 20. oktoober 2004, Saksamaa poolt Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale'le antava riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3931 all)


   (
  1
  ) | 159 |
| | * | Komisjoni otsus, 25. jaanuar 2006, riigiabi kohta, mida Madalmaad andsid AZile ja AZ Vastgoed BV-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 80 all)


   (
  1
  ) | 194 |
| | * | Komisjoni otsus riigiabi kohta, 8. märts 2006, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 641 all)


   (
  1
  ) | 196 |
| | * | Komisjoni otsus, 8. märts 2006, milles käsitletakse Prantsusmaa riigiabi ettevõtte Air Lib päästmiseks ja ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 649 all)


   (
  1
  ) | 205 |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2006 nr K 33/2005 (ex N 277/2004), riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda Haaksbergenis projekti Marktpassageplan raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1184 all)


   (
  1
  ) | 207 |
| | * | Komisjoni otsus 26. aprill 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004))
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1540 all)


   (
  1
  ) | 213 |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuli 2006 nr C 30/2004 (ex NN 34/2004), riigiabi kohta, mida Portugal on andnud, vabastades riigiosalusega äriühingute teatavate toimingute kapitali kasvutulu ettevõtte tulumaksust
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2950 all)


   (
  1
  ) | 219 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Berlin – Girozentrale’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3924 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3924 all)

(
  1

1

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, Saksamaa abi kohta Westdeutsche Landesbank – Girozentrale'le (WestLB), nüüd WestLB AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3925 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3925 all)

(
  1

22

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta mida Saksamaa andis Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3926 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3926 all)

(
  1

58

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Bayerische Landesbank – Girozentrale’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3927 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3927 all)

(
  1

81

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Hamburgische Landesbank – Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3928 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3928 all)

(
  1

110

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2004, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Schleswig-Holstein Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3930 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3930 all)

(
  1

134

*

Komisjoni otsus 2001/503/EÜ, 20. oktoober 2004, Saksamaa poolt Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale'le antava riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3931 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3931 all)

(
  1

159

*

Komisjoni otsus, 25. jaanuar 2006, riigiabi kohta, mida Madalmaad andsid AZile ja AZ Vastgoed BV-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 80 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 80 all)

(
  1

194

*

Komisjoni otsus riigiabi kohta, 8. märts 2006, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG-le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 641 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 641 all)

(
  1

196

*

Komisjoni otsus, 8. märts 2006, milles käsitletakse Prantsusmaa riigiabi ettevõtte Air Lib päästmiseks ja ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 649 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 649 all)

(
  1

205

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2006 nr K 33/2005 (ex N 277/2004), riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda Haaksbergenis projekti Marktpassageplan raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1184 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1184 all)

(
  1

207

*

Komisjoni otsus 26. aprill 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004))
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1540 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1540 all)

(
  1

213

*

Komisjoni otsus, 4. juuli 2006 nr C 30/2004 (ex NN 34/2004), riigiabi kohta, mida Portugal on andnud, vabastades riigiosalusega äriühingute teatavate toimingute kapitali kasvutulu ettevõtte tulumaksust
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2950 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2950 all)

(
  1

219

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/1

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Berlin – Girozentrale’le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3924 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/736/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada vastavalt eespool nimetatud sätetele oma selgitused (1) ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Menetluse sisuks on Berliini liidumaa poolt Berliini elamuehituspanga Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin üleandmine koos varadega Landesbank Berlin – Girozentrale
  'le. Menetlus on seotud veel kuue menetlusega, mis on algatatud Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaade riiklikele pankadele (Landesbank), eelkõige Westdeutsche Landesbank Girozentrale'le (edaspidi: “WestLB”). |
| --- | --- |

(1)

Menetluse sisuks on Berliini liidumaa poolt Berliini elamuehituspanga Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin üleandmine koos varadega Landesbank Berlin – Girozentrale
  'le. Menetlus on seotud veel kuue menetlusega, mis on algatatud Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaade riiklikele pankadele (Landesbank), eelkõige Westdeutsche Landesbank Girozentrale'le (edaspidi: “WestLB”).

| (2) | Komisjon nõudis 12. jaanuaril 1993. aastal Saksamaalt teavet seoses elamumajandusorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“WfA”) osalemisega WestLB kapitali suurendamises, samuti teiste liidumaade riiklike pankade omavahendite samalaadsete suurendamiste asjaolude ja põhjuste kohta. Saksamaa vastas 1993. aasta märtsis ja septembris ning kirjeldas oma vastustes Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin
  ’i üleminekut Landesbank Berlin- Girozentrale
  ’le. 1993. aasta novembris ja detsembris taotles komisjon täiendavaid selgitusi ja sai Saksamaalt vastuse 1994. aasta märtsis. Komisjoni esimeses teabenõudes nimetati otseselt Berliini. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon nõudis 12. jaanuaril 1993. aastal Saksamaalt teavet seoses elamumajandusorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“WfA”) osalemisega WestLB kapitali suurendamises, samuti teiste liidumaade riiklike pankade omavahendite samalaadsete suurendamiste asjaolude ja põhjuste kohta. Saksamaa vastas 1993. aasta märtsis ja septembris ning kirjeldas oma vastustes Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin
  ’i üleminekut Landesbank Berlin- Girozentrale
  ’le. 1993. aasta novembris ja detsembris taotles komisjon täiendavaid selgitusi ja sai Saksamaalt vastuse 1994. aasta märtsis. Komisjoni esimeses teabenõudes nimetati otseselt Berliini.

| (3) | 31. mai ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”) komisjonile muuhulgas, et 31. detsembri 1992. aasta seisuga anti Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin (“WBK”) koos varadega üle Landesbank Berlin – Girozentrale
  ’le, kusjuures WBK-le eelnevalt antud ülesanded anti üle eelnevalt asutatud ja seni Landesbank Berlin’i osakonnana tegutsenud Investitionsbank Berlin
  ’ile (“IBB”). BdB arvates moonutas Landesbank Berlin
  ’i omavahendite suurendamine konkurentsi viimase kasuks, sest ei lepitud kokku hüvitises, mis olnuks kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega. Teises kirjas esitas BdB ametlikult kaebuse ja palus komisjoni alustada menetlust Saksamaa vastu EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Kaebuse sisuks oli varade samalaadsed üleandmised pankadele Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank ja Bayerische Landesbank. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris ühinesid mitmed pangad BdB esitatud kaebusega. |
| --- | --- |

(3)

31. mai ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”) komisjonile muuhulgas, et 31. detsembri 1992. aasta seisuga anti Wohnungsbau-Kreditanstalt Berlin (“WBK”) koos varadega üle Landesbank Berlin – Girozentrale
  ’le, kusjuures WBK-le eelnevalt antud ülesanded anti üle eelnevalt asutatud ja seni Landesbank Berlin’i osakonnana tegutsenud Investitionsbank Berlin
  ’ile (“IBB”). BdB arvates moonutas Landesbank Berlin
  ’i omavahendite suurendamine konkurentsi viimase kasuks, sest ei lepitud kokku hüvitises, mis olnuks kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega. Teises kirjas esitas BdB ametlikult kaebuse ja palus komisjoni alustada menetlust Saksamaa vastu EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Kaebuse sisuks oli varade samalaadsed üleandmised pankadele Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank ja Bayerische Landesbank. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris ühinesid mitmed pangad BdB esitatud kaebusega.

| (4) | Komisjon uuris kõigepealt vara üleandmist WestLB-le. 1999. aasta otsuses 2000/392/EÜ (2) märkis komisjon, et makstud hüvitise ja turutingimustele vastava tulususe vahe on ühisturuga kokkusobimatu abi, mis tuleb saajalt tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas 6. märtsi 2003. aasta otsusega (3) komisjoni otsuse hüvitise suuruse määramist käsitleva kahe punkti ebapiisava põhjendatuse tõttu, muus osas aga kinnitas seda täielikult. Samaaegselt kõnealuse otsusega ning olles teadlik kaebuse esitaja ja menetlusega seotud seitsme liidumaa panga kokkuleppest, teeb komisjon uue otsuse, milles on järgitud kohtu kriitikat. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris kõigepealt vara üleandmist WestLB-le. 1999. aasta otsuses 2000/392/EÜ (2) märkis komisjon, et makstud hüvitise ja turutingimustele vastava tulususe vahe on ühisturuga kokkusobimatu abi, mis tuleb saajalt tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas 6. märtsi 2003. aasta otsusega (3) komisjoni otsuse hüvitise suuruse määramist käsitleva kahe punkti ebapiisava põhjendatuse tõttu, muus osas aga kinnitas seda täielikult. Samaaegselt kõnealuse otsusega ning olles teadlik kaebuse esitaja ja menetlusega seotud seitsme liidumaa panga kokkuleppest, teeb komisjon uue otsuse, milles on järgitud kohtu kriitikat.

| (5) | Komisjon edastas 1. septembril 1999. aastal Saksamaale teabenõude vara kohta, mis oli üle antud teistele liidumaade riiklikele pankadele, sealhulgas pangale Landesbank Berlin (“LBB”). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon edastas 1. septembril 1999. aastal Saksamaale teabenõude vara kohta, mis oli üle antud teistele liidumaade riiklikele pankadele, sealhulgas pangale Landesbank Berlin (“LBB”).

| (6) | Saksamaa vastas 8. detsembri 1999. aasta ja 22. jaanuari 2001. aasta kirjadega, milles esitas teabe WBK üleandmise kohta LBB-le. Saksamaa ja komisjoni esindajad arutasid üleandmise küsimusi ja igasuguse abi võimalikku tagasinõudmist seoses Bankgesellschaft Berlin AG’le (“BGB”) antud ümberkorraldamisabi kontrollimisega. Landesbank Berlin kuulub BGB-le alates 1994. aastast. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa vastas 8. detsembri 1999. aasta ja 22. jaanuari 2001. aasta kirjadega, milles esitas teabe WBK üleandmise kohta LBB-le. Saksamaa ja komisjoni esindajad arutasid üleandmise küsimusi ja igasuguse abi võimalikku tagasinõudmist seoses Bankgesellschaft Berlin AG’le (“BGB”) antud ümberkorraldamisabi kontrollimisega. Landesbank Berlin kuulub BGB-le alates 1994. aastast.

| (7) | Komisjon teatas Saksamaale 2. juuli 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada abi suhtes menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas Saksamaale 2. juuli 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada abi suhtes menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel.

| (8) | Pärast taotletud ja saadud tähtajapikendust esitas Saksamaa 9. septembril 2002. aastal kirjalikult oma selgitused ja lisateabe. Edasisi küsimusi arutati Saksamaa esindajatega 27. septembri 2002. aasta kohtumistel. |
| --- | --- |

(8)

Pärast taotletud ja saadud tähtajapikendust esitas Saksamaa 9. septembril 2002. aastal kirjalikult oma selgitused ja lisateabe. Edasisi küsimusi arutati Saksamaa esindajatega 27. septembri 2002. aasta kohtumistel.

| (9) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati 4. oktoobril 2002Euroopa Ühenduste Teatajas
   (4). Komisjon palus teistel huvitatud isikutel esitada märkusi. Ühe konkurendi ja BdB märkused edastati 2002. aasta novembris Saksamaale arvamuse avaldamiseks. Saksamaa vastus saabus 16. detsembril 2002. aastal. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati 4. oktoobril 2002Euroopa Ühenduste Teatajas
   (4). Komisjon palus teistel huvitatud isikutel esitada märkusi. Ühe konkurendi ja BdB märkused edastati 2002. aasta novembris Saksamaale arvamuse avaldamiseks. Saksamaa vastus saabus 16. detsembril 2002. aastal.

| (10) | Komisjoni nõudmisel esitas Saksamaa täiendavaid andmeid potentsiaalse abi kohta 22. ja 27. jaanuari, 28. veebruari ja 19. augusti 2003. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni nõudmisel esitas Saksamaa täiendavaid andmeid potentsiaalse abi kohta 22. ja 27. jaanuari, 28. veebruari ja 19. augusti 2003. aasta kirjades.

| (11) | Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsusega anti luba ümberkorraldamisabi andmiseks Bankgesellschaft Berlin AG
  ’le, kuhu kuulub ka LBB. Kõnealune otsus hõlmas ka 23. detsembri 2002. aasta Berliini liidumaa ja BGB vahelist kokkulepet Berliini liidumaa käesoleva riigiabi menetluse tulemusena potentsiaalselt esitatavate tagasimaksenõuete käsitlemise kohta. Nimetatud kokkulepet käsitleti kui ümberkorraldamisabi (5). |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta otsusega anti luba ümberkorraldamisabi andmiseks Bankgesellschaft Berlin AG
  ’le, kuhu kuulub ka LBB. Kõnealune otsus hõlmas ka 23. detsembri 2002. aasta Berliini liidumaa ja BGB vahelist kokkulepet Berliini liidumaa käesoleva riigiabi menetluse tulemusena potentsiaalselt esitatavate tagasimaksenõuete käsitlemise kohta. Nimetatud kokkulepet käsitleti kui ümberkorraldamisabi (5).

| (12) | Komisjon palus Saksamaalt 7. aprilli 2004. aasta kirjas täiendavat teavet kõikide liidumaa pankade osas toimuvate menetluste kohta ja sai kirjalikud vastused 1., 2. ja 28. juunil 2004. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus Saksamaalt 7. aprilli 2004. aasta kirjas täiendavat teavet kõikide liidumaa pankade osas toimuvate menetluste kohta ja sai kirjalikud vastused 1., 2. ja 28. juunil 2004. aastal.

| (13) | Investitionsbank Berlin (endine WBK) eraldati 31. augusti 2004. aasta seisuga LBB varadest. Saksamaa edastas komisjonile sellekohase detailse dokumentatsiooni õiguslike ja muude sätete kohta 25. augustil 2004. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Investitionsbank Berlin (endine WBK) eraldati 31. augusti 2004. aasta seisuga LBB varadest. Saksamaa edastas komisjonile sellekohase detailse dokumentatsiooni õiguslike ja muude sätete kohta 25. augustil 2004. aastal.

| (14) | Saksamaa edastas 27. septembril 2004. aastal kaebuse esitaja BdB, Berliini liidumaa ja Landesbank Berlin
  ’i vahelise kokkuleppe projekti, mille komisjon sai allakirjutatuna kätte 8. oktoobril 2004. aastal. Kokkulepe käsitleb mõistlikku tasu 1. jaanuaril 1993. aastal LBB-le üle antud osaluste eest. Ka ülejäänud viie varade üleandmise juhtumi puhul liidumaade riiklikele pankadele sõlmiti asjaomased kokkulepped, mis edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa edastas 27. septembril 2004. aastal kaebuse esitaja BdB, Berliini liidumaa ja Landesbank Berlin
  ’i vahelise kokkuleppe projekti, mille komisjon sai allakirjutatuna kätte 8. oktoobril 2004. aastal. Kokkulepe käsitleb mõistlikku tasu 1. jaanuaril 1993. aastal LBB-le üle antud osaluste eest. Ka ülejäänud viie varade üleandmise juhtumi puhul liidumaade riiklikele pankadele sõlmiti asjaomased kokkulepped, mis edastati komisjonile.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   LANDESBANK BERLIN – GIROZENTRALE (“LBB”)

| (15) | LBB asutati 1990. aastal. Samal ajal anti talle üldõigusjärgluse alusel üle toonane Sparkasse der Stadt Berlin West. Mõnda aega hiljem anti LBB-le üle ka linna idaosas asuv Sparkasse der Stadt Berlin. Sellest ajast osutab Berliinis hoiukassateenust LBBst juriidiliselt sõltuv osakond “Berliner Sparkasse”.. |
| --- | --- |

(15)

LBB asutati 1990. aastal. Samal ajal anti talle üldõigusjärgluse alusel üle toonane Sparkasse der Stadt Berlin West. Mõnda aega hiljem anti LBB-le üle ka linna idaosas asuv Sparkasse der Stadt Berlin. Sellest ajast osutab Berliinis hoiukassateenust LBBst juriidiliselt sõltuv osakond “Berliner Sparkasse”..

| (16) | LBB on avalik-õiguslik asutus, mille suhtes Berliini liidumaal on avalik-õiguslik rahastamiskohustus ja tagatiseandja vastutus. WBK üleandmise ajal 1992. aasta lõpus oli LBB sajaprotsendiliselt Berliini liidumaa omanduses. LBB bilansimaht oli umbes 85 miljardit Saksa marka ja töötajate arv ligikaudu 7 000. LBB on universaalpank, mis pakub teenuseid nii era- ja juriidilistele isikutele (jaepangandus) kui ka avalik-õiguslikele klientidele, samuti kinnisvara finantseerimise teenust. Pank on tegev ka välismaal. 1992. aastal oli LBB peamine tegevus Berliner Sparkasse jaepangandusteenused. |
| --- | --- |

(16)

LBB on avalik-õiguslik asutus, mille suhtes Berliini liidumaal on avalik-õiguslik rahastamiskohustus ja tagatiseandja vastutus. WBK üleandmise ajal 1992. aasta lõpus oli LBB sajaprotsendiliselt Berliini liidumaa omanduses. LBB bilansimaht oli umbes 85 miljardit Saksa marka ja töötajate arv ligikaudu 7 000. LBB on universaalpank, mis pakub teenuseid nii era- ja juriidilistele isikutele (jaepangandus) kui ka avalik-õiguslikele klientidele, samuti kinnisvara finantseerimise teenust. Pank on tegev ka välismaal. 1992. aastal oli LBB peamine tegevus Berliner Sparkasse jaepangandusteenused.

| (17) | Alates 1994. aastast kuulub LBB BGB kontserni, nn “asutuste gruppi”, mis moodustus mitme endise Berliini liidumaa kontrolli all olnud krediidiasutuse ühinemisel. Valdusfirmana kuulub BGBle alates 1994. aastast ebatüüpiline 75 %-line hääleõiguseta osalus LBB varades ja kasumis, välja arvatud keskne Landes-Förderinstitut IBB. Liidumaa panga eest vastutajana loobus liidumaa kasuminõudest BGB kasuks, mille tulemusel sai 1998. aastal BGB-st majanduslikus mõttes panga sajaprotsendiline omanik. BGB kontserni bilansimaht oli 2001. aastal peaaegu 190 miljardit eurot, 2002. aastal 175 miljardit eurot, 2003. aastal 153 miljardit eurot. LBB bilansimaht oli 2001. aastal umbes 87 miljardit eurot, 2002. aastal 85 miljardit eurot, 2003. aastal 93 miljardit eurot. Praegu on Berliini liidumaal BGB-s ligikaudu 81 %-line osalus, Norddeutsche Landesbank'i osalus on ligikaudu 11 % ja Gothaer Finanzholding AG (Parion Versicherungsgruppe) osalus ligikaudu 2 %. Teiste isikute osalus on umbes 6 %. |
| --- | --- |

(17)

Alates 1994. aastast kuulub LBB BGB kontserni, nn “asutuste gruppi”, mis moodustus mitme endise Berliini liidumaa kontrolli all olnud krediidiasutuse ühinemisel. Valdusfirmana kuulub BGBle alates 1994. aastast ebatüüpiline 75 %-line hääleõiguseta osalus LBB varades ja kasumis, välja arvatud keskne Landes-Förderinstitut IBB. Liidumaa panga eest vastutajana loobus liidumaa kasuminõudest BGB kasuks, mille tulemusel sai 1998. aastal BGB-st majanduslikus mõttes panga sajaprotsendiline omanik. BGB kontserni bilansimaht oli 2001. aastal peaaegu 190 miljardit eurot, 2002. aastal 175 miljardit eurot, 2003. aastal 153 miljardit eurot. LBB bilansimaht oli 2001. aastal umbes 87 miljardit eurot, 2002. aastal 85 miljardit eurot, 2003. aastal 93 miljardit eurot. Praegu on Berliini liidumaal BGB-s ligikaudu 81 %-line osalus, Norddeutsche Landesbank'i osalus on ligikaudu 11 % ja Gothaer Finanzholding AG (Parion Versicherungsgruppe) osalus ligikaudu 2 %. Teiste isikute osalus on umbes 6 %.

| (18) | BGB-d tabas 2001. aastal tõsine kriis, mille põhjuseks olid eelkõige minevikus tehtud riskantsed kinnisvaratehingud, ning teda ohustasid ebapiisavate omavahendite ja kapitali adekvaatsuse nõuete mittetäitmise tõttu krediidiasutuste järelevalve föderaalameti (Bundesaufsichtsamt für Kreditwesen, BAKred, praegu BAFin) (6) järelevalvemeetmed. Seejärel sai BGB 2001. aasta augustis kapitalieraldise summas 2 miljardit eurot, sellest 1,8 miljardit eurot Berliini liidumaalt, mille komisjon kinnitas esialgu lühiajalise päästeabina. Pärast uute riskide avastamist andis Berliini liidumaa BGBle täiendavat abi. Komisjoni teavitati kapitalieraldisest ja täiendavast abist kui ümberkorraldamismeetmest ja komisjon asus neid põhjalikult uurima (7). |
| --- | --- |

(18)

BGB-d tabas 2001. aastal tõsine kriis, mille põhjuseks olid eelkõige minevikus tehtud riskantsed kinnisvaratehingud, ning teda ohustasid ebapiisavate omavahendite ja kapitali adekvaatsuse nõuete mittetäitmise tõttu krediidiasutuste järelevalve föderaalameti (Bundesaufsichtsamt für Kreditwesen, BAKred, praegu BAFin) (6) järelevalvemeetmed. Seejärel sai BGB 2001. aasta augustis kapitalieraldise summas 2 miljardit eurot, sellest 1,8 miljardit eurot Berliini liidumaalt, mille komisjon kinnitas esialgu lühiajalise päästeabina. Pärast uute riskide avastamist andis Berliini liidumaa BGBle täiendavat abi. Komisjoni teavitati kapitalieraldisest ja täiendavast abist kui ümberkorraldamismeetmest ja komisjon asus neid põhjalikult uurima (7).

| (19) | Komisjon lõpetas menetluse 18. veebruaril 2004. aastal ja kinnitas riigiabi, mille majanduslik väärtus oli kokku ligikaudu 9,7 miljardit eurot. Kõnealune otsus hõlmas kapitalieraldise ja riskikaitseks nimetatud ulatuslike garantiide kõrval ka Berliini liidumaa ja BGB vahel 23. detsembril 2002. aastal sõlmitud lepingut Berliini liidumaa nende tagasimaksenõuete käsitlemise kohta (“tagasimakseleping”), mis võivad tuleneda käesolevast menetlusest (8). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon lõpetas menetluse 18. veebruaril 2004. aastal ja kinnitas riigiabi, mille majanduslik väärtus oli kokku ligikaudu 9,7 miljardit eurot. Kõnealune otsus hõlmas kapitalieraldise ja riskikaitseks nimetatud ulatuslike garantiide kõrval ka Berliini liidumaa ja BGB vahel 23. detsembril 2002. aastal sõlmitud lepingut Berliini liidumaa nende tagasimaksenõuete käsitlemise kohta (“tagasimakseleping”), mis võivad tuleneda käesolevast menetlusest (8).

| (20) | Komisjoni tagasinõudeotsuse korral näeb leping ette, et Berliini liidumaa kohustub LBB-le andma saneerimisabi sissemakse näol sellises suuruses, mis on vajalik, et vältida tagasimaksekohustuse tõttu kapitali adekvaatsuse määra langemist LBB-s ja/või BGB kontsernis lepingus nimetatud määrast madalamale (9). Seda täiendavat meedet peeti 2002. aastal võimaliku tagasinõude olulise riski tõttu vajalikuks, et taastada BGB-kontserni rentaablus. Meetme täpset majanduslikku väärtust ei olnud BGB osas tehtud otsuse raames võimalik kindlaks määrata, sest käesolev menetlus jätkus. Selleks et hinnata ümberkorraldamisabi konkurentsi seisukohast, eelkõige aga Saksamaa esitatud meetme asjakohasust, mis nägi ette kontserni esindatuse vähendamist turul, arvutati nimetatud meetme teoreetiliseks ülempiiriks 1,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni tagasinõudeotsuse korral näeb leping ette, et Berliini liidumaa kohustub LBB-le andma saneerimisabi sissemakse näol sellises suuruses, mis on vajalik, et vältida tagasimaksekohustuse tõttu kapitali adekvaatsuse määra langemist LBB-s ja/või BGB kontsernis lepingus nimetatud määrast madalamale (9). Seda täiendavat meedet peeti 2002. aastal võimaliku tagasinõude olulise riski tõttu vajalikuks, et taastada BGB-kontserni rentaablus. Meetme täpset majanduslikku väärtust ei olnud BGB osas tehtud otsuse raames võimalik kindlaks määrata, sest käesolev menetlus jätkus. Selleks et hinnata ümberkorraldamisabi konkurentsi seisukohast, eelkõige aga Saksamaa esitatud meetme asjakohasust, mis nägi ette kontserni esindatuse vähendamist turul, arvutati nimetatud meetme teoreetiliseks ülempiiriks 1,8 miljardit eurot.

| (21) | Kokkuvõtvalt tuleb märkida, et tagasimakselepingut käsitati Saksamaa kohustuste ulatust arvesse võttes täiendava abina BGB kasuks, kuigi lepingu rakendamine piirdub komisjoni võimaliku tagasinõudeotsusega ja sellest tingitud kapitali adekvaatsuse näitajate langemisega allapoole lepingus nimetatud määra. |
| --- | --- |

(21)

Kokkuvõtvalt tuleb märkida, et tagasimakselepingut käsitati Saksamaa kohustuste ulatust arvesse võttes täiendava abina BGB kasuks, kuigi lepingu rakendamine piirdub komisjoni võimaliku tagasinõudeotsusega ja sellest tingitud kapitali adekvaatsuse näitajate langemisega allapoole lepingus nimetatud määra.

2.   WBK ÜLEANDMINE LBB-LE

| (22) | Berliini osaluste ümberkorraldamise käigus panganduses, mis lõppes BGB kontserni asutamisega 1994. aastal, moodustati 1990. aastal kõigepealt LBB, millele anti üle hoiukassad (Sparkasse) – algul Berliini lääneosas, hiljem idaosas. Edasise sammuna otsustas Berliini liidumaa 1992. aastal rajada organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisva, LBB avalik-õigusliku mitteõigusvõimelise asutusena ja liidumaa edendustegevuse keskasutusena (Förderinstitut) IBB. WBK oli seni avalik-õiguslik iseseisev asutus, mille rahastaja ja tagatiseandja oli Berliini liidumaa. IBB ülesandeks oli avalikes huvides eluruumide ehitamine ja korrashoid. WBK ja selle ülesanded pidi nüüd antama IBB-le, kusjuures lisandusid uued arendus- ja edendustegevuse ülesanded, nt infrastruktuuri ja keskkonnakaitse valdkonnas. Tehing toimus 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga, millega WBK ja selle varad anti üldõigusjärgluse teel üle LBB-le. |
| --- | --- |

(22)

Berliini osaluste ümberkorraldamise käigus panganduses, mis lõppes BGB kontserni asutamisega 1994. aastal, moodustati 1990. aastal kõigepealt LBB, millele anti üle hoiukassad (Sparkasse) – algul Berliini lääneosas, hiljem idaosas. Edasise sammuna otsustas Berliini liidumaa 1992. aastal rajada organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisva, LBB avalik-õigusliku mitteõigusvõimelise asutusena ja liidumaa edendustegevuse keskasutusena (Förderinstitut) IBB. WBK oli seni avalik-õiguslik iseseisev asutus, mille rahastaja ja tagatiseandja oli Berliini liidumaa. IBB ülesandeks oli avalikes huvides eluruumide ehitamine ja korrashoid. WBK ja selle ülesanded pidi nüüd antama IBB-le, kusjuures lisandusid uued arendus- ja edendustegevuse ülesanded, nt infrastruktuuri ja keskkonnakaitse valdkonnas. Tehing toimus 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga, millega WBK ja selle varad anti üldõigusjärgluse teel üle LBB-le.

| (23) | Ülemineku tulemusel suurendati LBB põhikapitali WBK senise põhikapitali võrra 187,5 mln Saksa marka. Nimetatud summat ei arvestata pärast seda IBB varana. WBK kasumireserv 31. detsembri 1992. aasta seisuga oli 1,9058 mld Saksa marka. WBK kasumireserv kajastati ja kajastatakse IBB sihtotstarbelise reservina. |
| --- | --- |

(23)

Ülemineku tulemusel suurendati LBB põhikapitali WBK senise põhikapitali võrra 187,5 mln Saksa marka. Nimetatud summat ei arvestata pärast seda IBB varana. WBK kasumireserv 31. detsembri 1992. aasta seisuga oli 1,9058 mld Saksa marka. WBK kasumireserv kajastati ja kajastatakse IBB sihtotstarbelise reservina.

| (24) | BAKred kinnitas 31. detsembri 1992. aasta seisuga LBB vastutava omakapitalina 3,127714 mld Saksa marka, mis vastas kapitali suurenemisele 1,902714 mld Saksa marga võrra. Seejuures arvestas BAKred põhikapitali suurenemist 187,5 mln Saksa marga võrra ja WBK kasumireservi, v.a 1992. aasta puhaskasum. Järgnevatel aastatel kasvas sihtotstarbelise reservina kajastatud IBB vastutav omakapital pidevalt. |
| --- | --- |

(24)

BAKred kinnitas 31. detsembri 1992. aasta seisuga LBB vastutava omakapitalina 3,127714 mld Saksa marka, mis vastas kapitali suurenemisele 1,902714 mld Saksa marga võrra. Seejuures arvestas BAKred põhikapitali suurenemist 187,5 mln Saksa marga võrra ja WBK kasumireservi, v.a 1992. aasta puhaskasum. Järgnevatel aastatel kasvas sihtotstarbelise reservina kajastatud IBB vastutav omakapital pidevalt.

3.   OMAVAHENDITE JA MAKSEVÕIME DIREKTIIVIDE KAPITALINÕUDED

| (25) | Nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/647/EMÜ (krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta) (10) (edaspidi “maksevõime direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivi 89/299/EMÜ (krediidiasutuste omavahendite kohta) (11) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel võeti 1993. aastal vastu neljas krediidiasutuste seaduse (“KWG”) muutmise seadus, peab pankade vastutav kapital moodustama 8 % riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 % peavad moodustama esimese taseme omavahendid, milleks loetakse piiramatult ja vahetult krediidiasutuse käsutuses olevat kapitali, mis võimaldaks riske või kahjumit katta kohe, kui need esinevad. Esimese taseme omavahendid on otsustava tähtsusega, sest teise taseme omavahendeid võetakse panga riskiga seotud tehingute tagatisena arvesse ainult esimese taseme omavahendite ulatuses. Neljanda KWG muutmise seaduse raames pidid Saksa pangad uued kapitali adekvaatsuse nõuded täitma 30. juuniks 1993. aastal. |
| --- | --- |

(25)

Nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/647/EMÜ (krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta) (10) (edaspidi “maksevõime direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivi 89/299/EMÜ (krediidiasutuste omavahendite kohta) (11) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel võeti 1993. aastal vastu neljas krediidiasutuste seaduse (“KWG”) muutmise seadus, peab pankade vastutav kapital moodustama 8 % riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 % peavad moodustama esimese taseme omavahendid, milleks loetakse piiramatult ja vahetult krediidiasutuse käsutuses olevat kapitali, mis võimaldaks riske või kahjumit katta kohe, kui need esinevad. Esimese taseme omavahendid on otsustava tähtsusega, sest teise taseme omavahendeid võetakse panga riskiga seotud tehingute tagatisena arvesse ainult esimese taseme omavahendite ulatuses. Neljanda KWG muutmise seaduse raames pidid Saksa pangad uued kapitali adekvaatsuse nõuded täitma 30. juuniks 1993. aastal.

4.   ÜLEANDMISE MÕJUD LBB KAPITALI ADEKVAATSUSELE

| (26) | Saksamaa sõnul ei avaldanud uued nõuded mõju WBK LBB-le üleandmisele, sest LBB täitis ilmselgelt uusi omakapitali nõudeid ka ilma WBK kasumireservita. Siiski lähtuti 90ndate aastate alguses, eelkõige Berliinis, ühinemisest tingitud kasvu hoogustumisest, mis avas ka finantssektoris perspektiive äritegevuse laiendamiseks. Ent kui pangad soovinuks äritegevuse mahtu oluliselt laiendada, vajanuks nad selleks, eelkõige uusi maksevõime nõudeid arvestades, suuremat omavahendite baasi. WBK üleminekuga kasvasid LBB konkurentsile orienteeritud kommertslaenutegevuseks vajalikud omavahendid märkimisväärselt, mis võimaldas tegevust oluliselt laiendada. |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa sõnul ei avaldanud uued nõuded mõju WBK LBB-le üleandmisele, sest LBB täitis ilmselgelt uusi omakapitali nõudeid ka ilma WBK kasumireservita. Siiski lähtuti 90ndate aastate alguses, eelkõige Berliinis, ühinemisest tingitud kasvu hoogustumisest, mis avas ka finantssektoris perspektiive äritegevuse laiendamiseks. Ent kui pangad soovinuks äritegevuse mahtu oluliselt laiendada, vajanuks nad selleks, eelkõige uusi maksevõime nõudeid arvestades, suuremat omavahendite baasi. WBK üleminekuga kasvasid LBB konkurentsile orienteeritud kommertslaenutegevuseks vajalikud omavahendid märkimisväärselt, mis võimaldas tegevust oluliselt laiendada.

| (27) | LBB tasus või tasub keskmiselt 0,25 % (12) IBB sihtotstarbelise reservi kasutamise eest tegelikult kasutatud summalt. Tasutakse IBB-le, mitte Berliini liidumaale. Tuleb arvestada, et IBB sihtotstarbelise reservi osa, mida sai kasutada vastutavate omavahenditena, oli oluliselt suurem kui kasutatud summa. Kasutamist alustati alles 1995. aastal. |
| --- | --- |

(27)

LBB tasus või tasub keskmiselt 0,25 % (12) IBB sihtotstarbelise reservi kasutamise eest tegelikult kasutatud summalt. Tasutakse IBB-le, mitte Berliini liidumaale. Tuleb arvestada, et IBB sihtotstarbelise reservi osa, mida sai kasutada vastutavate omavahenditena, oli oluliselt suurem kui kasutatud summa. Kasutamist alustati alles 1995. aastal.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (28) | Kontrollis lähtuti turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest. Selle põhimõtte kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on riigi omandis ja et talle eraldatakse vahendeid, iseenesest riigiabi. Üksnes juhul, kui avalik-õiguslik investor annab sellise ettevõtja käsutusse omavahendeid tavapärasest turusituatsioonist erinevatel tingimustel, on tegemist riigi ressurssidest antud soodustusega. |
| --- | --- |

(28)

Kontrollis lähtuti turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest. Selle põhimõtte kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on riigi omandis ja et talle eraldatakse vahendeid, iseenesest riigiabi. Üksnes juhul, kui avalik-õiguslik investor annab sellise ettevõtja käsutusse omavahendeid tavapärasest turusituatsioonist erinevatel tingimustel, on tegemist riigi ressurssidest antud soodustusega.

| (29) | Komisjon asus seisukohale, et seetõttu tuleks käesolevas asjas kontrollida, kas Berliini liidumaa eraldas kõnealused vahendid samadel tingimustel, millistel erainvestor – ehk nn turumajanduslikult tegutsev investor – oleks nõustunud eraettevõtjale vahendeid andma. Vahendite eraldamine ei ole turumajanduslikult tegutsevale investorile eelkõige siis vastuvõetav, kui mõistliku aja jooksul ei ole oodata sarnase investeeringu puhul turutingimustele vastavat intressitulu. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon asus seisukohale, et seetõttu tuleks käesolevas asjas kontrollida, kas Berliini liidumaa eraldas kõnealused vahendid samadel tingimustel, millistel erainvestor – ehk nn turumajanduslikult tegutsev investor – oleks nõustunud eraettevõtjale vahendeid andma. Vahendite eraldamine ei ole turumajanduslikult tegutsevale investorile eelkõige siis vastuvõetav, kui mõistliku aja jooksul ei ole oodata sarnase investeeringu puhul turutingimustele vastavat intressitulu.

| (30) | Komisjon märkis, et kui juba pikaajaline riskivaba määr (riigivõlakirjad tähtajaga 10 aastat) oli 1992. aastal vähemalt 7 %, siis ei olnud keskmiselt 0,25 % kasutatud summalt liidumaale sugugi mõistlik hüvitis. Veel märkis komisjon, et hüvitist ei makstud vahetult liidumaale, vaid LBB osakonnale IBBle, mis toimib küll LBB-siseselt organisatoorselt ja majanduslikult iseseisva avalik-õigusliku mitteõigusvõimelise asutusena ja liidumaa arendus- ja edendustegevuse keskasutusena. Lisaks sellele olid kasutatud summad – niivõrd kui on teada – väiksemad kui LBB sihtotstarbelise reservi summad ja osad, mis LBB-le tõid kasu kui vastutava omakapitali baas. Just suurem omakapitali baas võimaldas LBB-l suurendada antavate laenude mahtu ja seeläbi laiendada äritegevust. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon märkis, et kui juba pikaajaline riskivaba määr (riigivõlakirjad tähtajaga 10 aastat) oli 1992. aastal vähemalt 7 %, siis ei olnud keskmiselt 0,25 % kasutatud summalt liidumaale sugugi mõistlik hüvitis. Veel märkis komisjon, et hüvitist ei makstud vahetult liidumaale, vaid LBB osakonnale IBBle, mis toimib küll LBB-siseselt organisatoorselt ja majanduslikult iseseisva avalik-õigusliku mitteõigusvõimelise asutusena ja liidumaa arendus- ja edendustegevuse keskasutusena. Lisaks sellele olid kasutatud summad – niivõrd kui on teada – väiksemad kui LBB sihtotstarbelise reservi summad ja osad, mis LBB-le tõid kasu kui vastutava omakapitali baas. Just suurem omakapitali baas võimaldas LBB-l suurendada antavate laenude mahtu ja seeläbi laiendada äritegevust.

| (31) | Komisjon tegi esialgse hinnangu raames kindlaks, et andmed IBB vastutava kapitali suuruse, kasutamise ja hüvitamise kohta on lünklikud või puuduvad, ja lähtus üle antud ja kasutatavate vahendite esialgsest summast “ligikaudu kaks miljardit Saksa marka”. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon tegi esialgse hinnangu raames kindlaks, et andmed IBB vastutava kapitali suuruse, kasutamise ja hüvitamise kohta on lünklikud või puuduvad, ja lähtus üle antud ja kasutatavate vahendite esialgsest summast “ligikaudu kaks miljardit Saksa marka”.

| (32) | Komisjon tunnistas siiski, et LBB sihtotstarbeline reserv ei suurendanud likviidsust. IBB sihtotstarbelise reservina kajastatud WBK kasumireservi tuleb 25. novembri 1992. aasta IBB asutamise seaduse järgi eelkõige rakendada selle kui KWG tähenduses vastutava omakapitali funktsiooni kahjustamata IBB arendus- ja edendusülesannete rahastamiseks. LBB ei saa üle antud vahendeid otseselt kasutada oma laenutegevuseks. Et tegelikult äritegevust laiendada, pidanuks LBB seetõttu täiendavat laenumahtu refinantseerima täies ulatuses kapitaliturul, mistõttu liidumaa ei saa oodata samasugust tulusust nagu likviidseid vahendeid investeerinud investor. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon tunnistas siiski, et LBB sihtotstarbeline reserv ei suurendanud likviidsust. IBB sihtotstarbelise reservina kajastatud WBK kasumireservi tuleb 25. novembri 1992. aasta IBB asutamise seaduse järgi eelkõige rakendada selle kui KWG tähenduses vastutava omakapitali funktsiooni kahjustamata IBB arendus- ja edendusülesannete rahastamiseks. LBB ei saa üle antud vahendeid otseselt kasutada oma laenutegevuseks. Et tegelikult äritegevust laiendada, pidanuks LBB seetõttu täiendavat laenumahtu refinantseerima täies ulatuses kapitaliturul, mistõttu liidumaa ei saa oodata samasugust tulusust nagu likviidseid vahendeid investeerinud investor.

| (33) | Lähtudes turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohasest hüvitise arvestusest teatas komisjon, et kavatseb antud juhtumi erakorralisi asjaolusid arvestades rakendada käesoleval etapil otsuses 2000/392/EÜ selgitatud metoodikat. |
| --- | --- |

(33)

Lähtudes turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohasest hüvitise arvestusest teatas komisjon, et kavatseb antud juhtumi erakorralisi asjaolusid arvestades rakendada käesoleval etapil otsuses 2000/392/EÜ selgitatud metoodikat.

| (34) | Vastavalt viidatud metoodikale arvutatakse äritegevuseks kasutatava kapitali eest mõistlikku hüvitist lähtudes tavapäraste likviidsete põhikapitaliinvesteeringute turutingimustele vastavast hüvitisest. Viimast suurendatakse või vähendatakse arvestades vaatlusaluse meetme eripäradega (enne investori maksustamist). Võttes arvesse mitte-likviidsete põhikapitaliinvesteeringute puudulikku likviidsust, lahutatakse nimetatud summast lisaks neto-refinantseerimiskulud (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohalduvad maksud, eelkõige ettevõtte tulumaks). |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt viidatud metoodikale arvutatakse äritegevuseks kasutatava kapitali eest mõistlikku hüvitist lähtudes tavapäraste likviidsete põhikapitaliinvesteeringute turutingimustele vastavast hüvitisest. Viimast suurendatakse või vähendatakse arvestades vaatlusaluse meetme eripäradega (enne investori maksustamist). Võttes arvesse mitte-likviidsete põhikapitaliinvesteeringute puudulikku likviidsust, lahutatakse nimetatud summast lisaks neto-refinantseerimiskulud (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohalduvad maksud, eelkõige ettevõtte tulumaks).

| (35) | Saksamaa avaldas, et LBB oli nii enne kui ka pärast üleminekut kasumlik ettevõte. LBB omakapitali tulusus oli 1991. aastal 5,37 %, 1992. aastal 13,5 % ja 1993. aastal 30,83 %. Selle kohta märkis komisjon, et arvestuse põhimõtted olid selgitamata. Saksamaa väidet, et meede ei olnud olemuselt riigiabi, ei olnud ilma täiendavate andmeteta võimalik kontrollida. Saksa ametkonnad olid samuti selgitanud, et Berliini liidumaa sai 1994. aastal hääleõiguseta osaluse ja 1998. aastal kasuminõuete müümise teel BGB-le – mõlemal korral ilma IBB-ta – IBB kapitali järelevalveõigusliku vastutusfunktsiooni eest mõistliku hüvitise. Märgitu kohta puudusid siiski täiendavad andmed ja teave. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa avaldas, et LBB oli nii enne kui ka pärast üleminekut kasumlik ettevõte. LBB omakapitali tulusus oli 1991. aastal 5,37 %, 1992. aastal 13,5 % ja 1993. aastal 30,83 %. Selle kohta märkis komisjon, et arvestuse põhimõtted olid selgitamata. Saksamaa väidet, et meede ei olnud olemuselt riigiabi, ei olnud ilma täiendavate andmeteta võimalik kontrollida. Saksa ametkonnad olid samuti selgitanud, et Berliini liidumaa sai 1994. aastal hääleõiguseta osaluse ja 1998. aastal kasuminõuete müümise teel BGB-le – mõlemal korral ilma IBB-ta – IBB kapitali järelevalveõigusliku vastutusfunktsiooni eest mõistliku hüvitise. Märgitu kohta puudusid siiski täiendavad andmed ja teave.

| (36) | Kokkuvõtvalt sedastas komisjon, et puuduvad olulised andmed selleks, et anda kohane ja piisav üksikasjalik hinnang vahendite eraldamisele ja hüvitamisele. Komisjon palus seetõttu ametliku menetluse algatamise otsuses Saksamaal avaldada vastav teave, näiteks täielik ülevaade kõigist üle antud vahenditest, LBB vastutavast omakapitalist, kasutamisest ja hüvitamistest, hüvitise põhjendus, LBB omakapitali tulususe arvestamise alused, samuti kaasajastatud arvud ja andmed kõigi tegurite kohta, mis võimaldasid Saksamaa arvates turutingimustele vastavat tulusust. |
| --- | --- |

(36)

Kokkuvõtvalt sedastas komisjon, et puuduvad olulised andmed selleks, et anda kohane ja piisav üksikasjalik hinnang vahendite eraldamisele ja hüvitamisele. Komisjon palus seetõttu ametliku menetluse algatamise otsuses Saksamaal avaldada vastav teave, näiteks täielik ülevaade kõigist üle antud vahenditest, LBB vastutavast omakapitalist, kasutamisest ja hüvitamistest, hüvitise põhjendus, LBB omakapitali tulususe arvestamise alused, samuti kaasajastatud arvud ja andmed kõigi tegurite kohta, mis võimaldasid Saksamaa arvates turutingimustele vastavat tulusust.

| (37) | Komisjon avaldas olemasolevate asjaolude põhjal siiski tõsist kahtlust, kas Berliini liidumaa sai turutingimustele vastavat hüvitist või intressitulu ligikaudu kahe miljardi Saksa marga üleandmise eest, mis oli peaaegu täielikult LBB käsutuses vastutava kapitalibaasina ja andis LBB-le konkurentidega võrreldes eelisseisundi. Komisjon jõudis esialgsele tulemusele, et tõenäoliselt on tegemist konkurentsimoonutuse või selle ohuga ja – finantsteenuste turgude kasvava integratsiooni tõttu – liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega. Seepärast tuli meedet pidada tõenäoliseks abiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Pidades silmas tõsiasja, et antud juhul ei kohaldu ükski asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 eranditest, leidis komisjon, et abi esinemise korral on alust kahelda selle kokkusobivuses ühisturuga. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon avaldas olemasolevate asjaolude põhjal siiski tõsist kahtlust, kas Berliini liidumaa sai turutingimustele vastavat hüvitist või intressitulu ligikaudu kahe miljardi Saksa marga üleandmise eest, mis oli peaaegu täielikult LBB käsutuses vastutava kapitalibaasina ja andis LBB-le konkurentidega võrreldes eelisseisundi. Komisjon jõudis esialgsele tulemusele, et tõenäoliselt on tegemist konkurentsimoonutuse või selle ohuga ja – finantsteenuste turgude kasvava integratsiooni tõttu – liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega. Seepärast tuli meedet pidada tõenäoliseks abiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Pidades silmas tõsiasja, et antud juhul ei kohaldu ükski asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 eranditest, leidis komisjon, et abi esinemise korral on alust kahelda selle kokkusobivuses ühisturuga.

| (38) | Saksamaa ega ükski teine juriidiline või füüsiline isik ei teatanud, et LBB osutaks üldist majandushuvi esindavaid teenuseid asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik järeldada, et abi saaks lubada asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt. Komisjon lähtus sellest, et see säte ei ole asjakohane vaadeldava meetme hindamiseks lõplikus otsuses, kuivõrd kirjeldatud faktides midagi ei muutu. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa ega ükski teine juriidiline või füüsiline isik ei teatanud, et LBB osutaks üldist majandushuvi esindavaid teenuseid asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik järeldada, et abi saaks lubada asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt. Komisjon lähtus sellest, et see säte ei ole asjakohane vaadeldava meetme hindamiseks lõplikus otsuses, kuivõrd kirjeldatud faktides midagi ei muutu.

| (39) | Komisjon selgitas, et esialgse hinnangu raames ja kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artikli 1 punktiga b käsitleb komisjon kontrollitava meetme puhul abi esinemise korral seda kui uut ja mitte kui olemasolevat abi. Komisjon viitas siinkohal määruse artikli 15 lõikele 2 juhtides tähelepanu aegumistähtaja katkemisele algatusotsuses kirjeldatud meetmete tõttu, nagu komisjoni 1993. aasta 12. jaanuari, 10. novembri, 13. detsembri ja 1999. aasta 1. septembri kirjad, kõnealune algatamisotsus ise, aga ka algatamisotsus ja lõplik otsus 2000/392/EÜ WestLB asjas. Võimalikust abist ei teavitatud ja see on jõus alates andmisest. Seetõttu tõdes komisjon samuti, et algatamisotsus ei täiendanud asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kolmanda lause edasilükkavat mõju Saksamaa kohustuse osas mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon selgitas, et esialgse hinnangu raames ja kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artikli 1 punktiga b käsitleb komisjon kontrollitava meetme puhul abi esinemise korral seda kui uut ja mitte kui olemasolevat abi. Komisjon viitas siinkohal määruse artikli 15 lõikele 2 juhtides tähelepanu aegumistähtaja katkemisele algatusotsuses kirjeldatud meetmete tõttu, nagu komisjoni 1993. aasta 12. jaanuari, 10. novembri, 13. detsembri ja 1999. aasta 1. septembri kirjad, kõnealune algatamisotsus ise, aga ka algatamisotsus ja lõplik otsus 2000/392/EÜ WestLB asjas. Võimalikust abist ei teavitatud ja see on jõus alates andmisest. Seetõttu tõdes komisjon samuti, et algatamisotsus ei täiendanud asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kolmanda lause edasilükkavat mõju Saksamaa kohustuse osas mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse.

IV.   SAKSAMAA SELGITUSED

| (40) | Saksamaa esitas oma selgitustes esmalt toonase WBK (siis IBB) üleandmise põhjused ja selgitas, et liidumaa eesmärgid olid sel ajal suunatud “jõulise panganduskontserni” loomisele, mis näis kasulik nii ühinenud krediidiasutustele kui ka Berliini liidumaale kui omanikule ja panganduskeskusele. Seevastu rõhutas Saksamaa, et erinevalt WestLB juhtumist ei olnud LBB uute likviidsusnõuetega kehtestatud kapitali adekvaatsuse näitajate tagamisel ülemineku jaoks mingit tähtsust. See avaldus ka asjaolus, et LBB ei kasutanud IBB (varem WBK) vastutavat omakapitali kuni 1995. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa esitas oma selgitustes esmalt toonase WBK (siis IBB) üleandmise põhjused ja selgitas, et liidumaa eesmärgid olid sel ajal suunatud “jõulise panganduskontserni” loomisele, mis näis kasulik nii ühinenud krediidiasutustele kui ka Berliini liidumaale kui omanikule ja panganduskeskusele. Seevastu rõhutas Saksamaa, et erinevalt WestLB juhtumist ei olnud LBB uute likviidsusnõuetega kehtestatud kapitali adekvaatsuse näitajate tagamisel ülemineku jaoks mingit tähtsust. See avaldus ka asjaolus, et LBB ei kasutanud IBB (varem WBK) vastutavat omakapitali kuni 1995. aasta lõpuni.

| (41) | Saksamaa kinnitas, et krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt 31. detsembri 1992. aasta seisuga kinnitatud LBB vastutavast omakapitalist langes 1,902714 miljardit Saksa marka omakapitali suurendamiseks üle antud vahendite arvele. Sellest 187,5 mln Saksa marka oli suunatud LBB põhikapitali suurendamisele (14) ja 1,715214 mld Saksa marka WBK kasumireservi, kusjuures aasta puhaskasumit summas 190,586 mln Saksa marka ei võetud arvesse. 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga, s.t 1. jaanuariks 1993. aastal läksid WBK pädevused üle IBB-le ja viimane anti üle LBB-le. Üle antud kapital ja sihtotstarbeline reserv olid 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga ehk 1. jaanuarist 1993. aastal LBB käsutuses vastutavate esimese taseme omavahenditena. |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa kinnitas, et krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt 31. detsembri 1992. aasta seisuga kinnitatud LBB vastutavast omakapitalist langes 1,902714 miljardit Saksa marka omakapitali suurendamiseks üle antud vahendite arvele. Sellest 187,5 mln Saksa marka oli suunatud LBB põhikapitali suurendamisele (14) ja 1,715214 mld Saksa marka WBK kasumireservi, kusjuures aasta puhaskasumit summas 190,586 mln Saksa marka ei võetud arvesse. 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga, s.t 1. jaanuariks 1993. aastal läksid WBK pädevused üle IBB-le ja viimane anti üle LBB-le. Üle antud kapital ja sihtotstarbeline reserv olid 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga ehk 1. jaanuarist 1993. aastal LBB käsutuses vastutavate esimese taseme omavahenditena.

| (42) | Saksamaa sõnul kasvas IBB sihtotstarbeline reserv järgnevatel aastatel pidevalt. Siiski ei olnud IBB sihtotstarbeline reserv täielikult LBB käsutuses, sest osa sellest oli igal aastal vajalik IBB edendustegevusega seotud vastutuse tagamiseks. Saksamaa edastas täpsed andmed aastate 1993–2003 lõikes, mis on toodud tabelis p 149 juures. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa sõnul kasvas IBB sihtotstarbeline reserv järgnevatel aastatel pidevalt. Siiski ei olnud IBB sihtotstarbeline reserv täielikult LBB käsutuses, sest osa sellest oli igal aastal vajalik IBB edendustegevusega seotud vastutuse tagamiseks. Saksamaa edastas täpsed andmed aastate 1993–2003 lõikes, mis on toodud tabelis p 149 juures.

| (43) | IBB eraldamisel LBB-st 1. septembri 2004. aasta seisuga kanti sihtotstarbeline reserv tagasi Berliini liidumaale, kusjuures sihtotstarbeline reserv 1,1 mld eurot anti LBB-le üle kahe hääleõiguseta osalusena. |
| --- | --- |

(43)

IBB eraldamisel LBB-st 1. septembri 2004. aasta seisuga kanti sihtotstarbeline reserv tagasi Berliini liidumaale, kusjuures sihtotstarbeline reserv 1,1 mld eurot anti LBB-le üle kahe hääleõiguseta osalusena.

| (44) | Varem üle võetud IBB põhikapital summas 187,5 mln Saksa marka jäi LBB põhikapitali. LBB müüdi omakorda BGB-le aastatel 1994 (75,01 % osalusest) ja 1998 (24,99 % osalusest). |
| --- | --- |

(44)

Varem üle võetud IBB põhikapital summas 187,5 mln Saksa marka jäi LBB põhikapitali. LBB müüdi omakorda BGB-le aastatel 1994 (75,01 % osalusest) ja 1998 (24,99 % osalusest).

| (45) | Saksamaa täiendas samuti teisi andmeid. Ta selgitas veel kord, et tegelikult kasutati vaid üht osa sihtotstarbelisest reservist vastutuse tagamiseks. Vastutusfunktsiooni jaoks kasutati seda summat osaliselt alates 1995. aasta detsembrist, ning see kõikus 212 miljonist Saksa margast 1995. aastal kuni [...] (15) mld Saksa margani viimastel aastatel. IBB-le alates 1995. aasta detsembrist ainuüksi raha kasutamise eest makstud hüvitise suurus (ühest miljonist Saksa margast aastatel 1995/96 kuni [...] mln Saksa margani 2001. aastal) arvutati iga kuu intressimäära alusel, mis kõikus kõnealusel ajavahemikul 0,2 %-st (1998) kuni 0,35 %-ni (1996). Saksamaa esitatud täpsed summad on esitatud tabelis p 147 all. |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa täiendas samuti teisi andmeid. Ta selgitas veel kord, et tegelikult kasutati vaid üht osa sihtotstarbelisest reservist vastutuse tagamiseks. Vastutusfunktsiooni jaoks kasutati seda summat osaliselt alates 1995. aasta detsembrist, ning see kõikus 212 miljonist Saksa margast 1995. aastal kuni [...] (15) mld Saksa margani viimastel aastatel. IBB-le alates 1995. aasta detsembrist ainuüksi raha kasutamise eest makstud hüvitise suurus (ühest miljonist Saksa margast aastatel 1995/96 kuni [...] mln Saksa margani 2001. aastal) arvutati iga kuu intressimäära alusel, mis kõikus kõnealusel ajavahemikul 0,2 %-st (1998) kuni 0,35 %-ni (1996). Saksamaa esitatud täpsed summad on esitatud tabelis p 147 all.

| (46) | IBB sihtotstarbelise reservi kasutamise eest hüvitise määramise põhjendamiseks esitas Saksamaa 1993. aasta juuni juhatuse otsuse. Selles märgiti, et “...Investitionsbank Berlin'ile (tuleb) hüvitada omakapitali koormamine (kasutamine) niisuguse kulu ulatuses, mis oleks vajalik allutatud vastutava kapitali hankimiseks”. 1995. aastal täpsustati otsust selles osas, et hüvitis võrdsustati allutatud vahendite hankimise maksumusega (hinnalisandiga). Põhjenduseks toodi, et LBB võinuks turult hankida alternatiivseid allutatud vahendeid, mis olnuksid täielikult LBB käsutuses, täites mitte ainult vastutavat funktsiooni, vaid ka tulu teenimise funktsiooni. |
| --- | --- |

(46)

IBB sihtotstarbelise reservi kasutamise eest hüvitise määramise põhjendamiseks esitas Saksamaa 1993. aasta juuni juhatuse otsuse. Selles märgiti, et “...Investitionsbank Berlin'ile (tuleb) hüvitada omakapitali koormamine (kasutamine) niisuguse kulu ulatuses, mis oleks vajalik allutatud vastutava kapitali hankimiseks”. 1995. aastal täpsustati otsust selles osas, et hüvitis võrdsustati allutatud vahendite hankimise maksumusega (hinnalisandiga). Põhjenduseks toodi, et LBB võinuks turult hankida alternatiivseid allutatud vahendeid, mis olnuksid täielikult LBB käsutuses, täites mitte ainult vastutavat funktsiooni, vaid ka tulu teenimise funktsiooni.

| (47) | Kuna IBB sihtotstarbeline reserv täitis üksnes vastutavat funktsiooni, siis määrati ostetud kasutusfunktsiooni “hinnaks” vastutavat funktsiooni mitte täitva tavalise võõrkapitali ja vastutavat funktsiooni täitva kapitali intressimäära vahe. Nimetatud hinnalisand arvutati baaspunktides LIBOR-i (London Interbank Offered Rate) suhtes lähtudes enda tingimustest või siis turu andmetest allutatud laenude kohta. Lisati arvestuse alused ja statistilised andmed. |
| --- | --- |

(47)

Kuna IBB sihtotstarbeline reserv täitis üksnes vastutavat funktsiooni, siis määrati ostetud kasutusfunktsiooni “hinnaks” vastutavat funktsiooni mitte täitva tavalise võõrkapitali ja vastutavat funktsiooni täitva kapitali intressimäära vahe. Nimetatud hinnalisand arvutati baaspunktides LIBOR-i (London Interbank Offered Rate) suhtes lähtudes enda tingimustest või siis turu andmetest allutatud laenude kohta. Lisati arvestuse alused ja statistilised andmed.

| (48) | Saksamaa põhjendas otsust maksta hüvitist ainult IBB kasutatud sihtotstarbelise reservi osa eest muuhulgas sellega, et sihtotstarbeline reserv oli eelkõige IBB käsutada ja selle ebapiisavusel oli eelkõige LBB kohustatud vähendama oma riskiga seotud varasid või hankima allutatud vahendeid kapitaliturgudelt. Berliini liidumaal olevat IBB omanikuna igal ajal õigus osa sihtotstarbelisest reservist välja võtta. |
| --- | --- |

(48)

Saksamaa põhjendas otsust maksta hüvitist ainult IBB kasutatud sihtotstarbelise reservi osa eest muuhulgas sellega, et sihtotstarbeline reserv oli eelkõige IBB käsutada ja selle ebapiisavusel oli eelkõige LBB kohustatud vähendama oma riskiga seotud varasid või hankima allutatud vahendeid kapitaliturgudelt. Berliini liidumaal olevat IBB omanikuna igal ajal õigus osa sihtotstarbelisest reservist välja võtta.

| (49) | Lisaks märkis Saksamaa, et IBB sihtotstarbelise reservi likviidsust vähendavad IBB kehtivad tehingud ja LBB ei saa seda käsutada finantseerimise allikana. IBB pidavat antud laene ise omavahenditega tagama ja seejuures kasutama ka sihtotstarbelist reservi. Saksamaa selgitas, et WBK vara ei ole nimetatud eripära tõttu võrreldav vabalt käsutatava finantsinvesteeringuga. Seepärast saab rääkida ainult vastutavast ja äritegevuse laiendamise funktsioonist. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks märkis Saksamaa, et IBB sihtotstarbelise reservi likviidsust vähendavad IBB kehtivad tehingud ja LBB ei saa seda käsutada finantseerimise allikana. IBB pidavat antud laene ise omavahenditega tagama ja seejuures kasutama ka sihtotstarbelist reservi. Saksamaa selgitas, et WBK vara ei ole nimetatud eripära tõttu võrreldav vabalt käsutatava finantsinvesteeringuga. Seepärast saab rääkida ainult vastutavast ja äritegevuse laiendamise funktsioonist.

| (50) | Siinkohal olevat mitteoluline, kas hüvitis makstakse liidumaale või IBB-le, sest nii IBB kui ka LBB rahastamiskohustuse kandjana saaks liidumaa kasu mõlemal juhul – kas LBB väärtuse suurenemise või kasumi väljamaksete või liidumaale kuuluva IBB sihtotstarbelise reservi suurenemise teel. |
| --- | --- |

(50)

Siinkohal olevat mitteoluline, kas hüvitis makstakse liidumaale või IBB-le, sest nii IBB kui ka LBB rahastamiskohustuse kandjana saaks liidumaa kasu mõlemal juhul – kas LBB väärtuse suurenemise või kasumi väljamaksete või liidumaale kuuluva IBB sihtotstarbelise reservi suurenemise teel.

| (51) | Vaatamata selgitustele otsese hüvitise kohta, jäi Saksamaa siiski põhimõttelisele seisukohale, et investeerimisotsused ei sõltu üldse või mitte üksnes otsesest hüvitisest. “Kohtupraktika kohaselt tuleb vahet teha investoril, kel pole kõnealuses ettevõttes nimetamisväärset osalust ja kes selle poole ka ei püüdle, vaid on huvitatud oma investeeringu kiirest tasuvusest, ja pikemas perspektiivis tegutseval investoril, nt valdusühingud”. Viimased juhinduvad pikemas perspektiivis oodatavast tulususest ja peaksid silmas ka strateegilisi kaalutlusi. |
| --- | --- |

(51)

Vaatamata selgitustele otsese hüvitise kohta, jäi Saksamaa siiski põhimõttelisele seisukohale, et investeerimisotsused ei sõltu üldse või mitte üksnes otsesest hüvitisest. “Kohtupraktika kohaselt tuleb vahet teha investoril, kel pole kõnealuses ettevõttes nimetamisväärset osalust ja kes selle poole ka ei püüdle, vaid on huvitatud oma investeeringu kiirest tasuvusest, ja pikemas perspektiivis tegutseval investoril, nt valdusühingud”. Viimased juhinduvad pikemas perspektiivis oodatavast tulususest ja peaksid silmas ka strateegilisi kaalutlusi.

| (52) | LBB ainuomanikuna eeldas liidumaa investeeringu tegemise ajal, et saab WBK üleandmisele järgnevast LBB väärtuse kasvust täielikku ja vahetut kasu. Võttes aluseks komisjoni kriteeriumi otsuses 2000/392/EÜ (16) tuleks “finantsmeedet käsitada turumajanduslikult tegutsevale investorile vastuvõetamatuna, kui ettevõtja finantsseisund on selline, et mõistliku aja jooksul ei ole oodata tavalist tulusust (dividendide või väärtuse kasvu näol)”. Siinjuures tuleks lähtuda oodatavast tulususest investeerimisotsuse tegemise ajal. |
| --- | --- |

(52)

LBB ainuomanikuna eeldas liidumaa investeeringu tegemise ajal, et saab WBK üleandmisele järgnevast LBB väärtuse kasvust täielikku ja vahetut kasu. Võttes aluseks komisjoni kriteeriumi otsuses 2000/392/EÜ (16) tuleks “finantsmeedet käsitada turumajanduslikult tegutsevale investorile vastuvõetamatuna, kui ettevõtja finantsseisund on selline, et mõistliku aja jooksul ei ole oodata tavalist tulusust (dividendide või väärtuse kasvu näol)”. Siinjuures tuleks lähtuda oodatavast tulususest investeerimisotsuse tegemise ajal.

| (53) | Saksamaa esialgse selgituse kohaselt olevat LBB omakapitali tulusus 1992. aastal olnud 13,5 % ja 1993. aastal 30,83 %. Neid juba 1999. aastal esitatud arve tuleks vaadelda suhestatuna “kasumiga enne (tulu)maksu/bilansijärgne omakapital sama aasta alguses”. Samas ei kajastanud Saksamaa esitatud arvandmetes alates 1993. aastast LBB omakapitali real IBB sihtotstarbelist reservi. Komisjoni päringu tulemusel seda korrigeeriti pikemat ajavahemikku kajastavate arvandmete edastamisega. Aastatel 1985 kuni 1992 kujunes esitatud arvandmete alusel keskmiseks omakapitali tulususeks 13 %. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa esialgse selgituse kohaselt olevat LBB omakapitali tulusus 1992. aastal olnud 13,5 % ja 1993. aastal 30,83 %. Neid juba 1999. aastal esitatud arve tuleks vaadelda suhestatuna “kasumiga enne (tulu)maksu/bilansijärgne omakapital sama aasta alguses”. Samas ei kajastanud Saksamaa esitatud arvandmetes alates 1993. aastast LBB omakapitali real IBB sihtotstarbelist reservi. Komisjoni päringu tulemusel seda korrigeeriti pikemat ajavahemikku kajastavate arvandmete edastamisega. Aastatel 1985 kuni 1992 kujunes esitatud arvandmete alusel keskmiseks omakapitali tulususeks 13 %.

| (54) | Saksamaa selgitas, et need näitajad sarnanevad Saksa erapankade näitajatega samal ajavahemikul. Esialgu puudusid siiski metoodika poolest võrreldavad teiste pankade andmed. Hiljem esitas Saksamaa 35 Saksamaa panga (17) avalikult kättesaadavate kasumiaruannete alusel koostatud omapoolsed arvutused. Esitatu kohaselt kujunes “kasum enne (tulu)maksu/bilansijärgne omakapital sama aasta alguses” põhjal 1992. aastal viidatud pankade keskmiseks omakapitali tulususeks ca 11 % ja aastate 1988–1992 keskmiseks peaaegu 13 %. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa selgitas, et need näitajad sarnanevad Saksa erapankade näitajatega samal ajavahemikul. Esialgu puudusid siiski metoodika poolest võrreldavad teiste pankade andmed. Hiljem esitas Saksamaa 35 Saksamaa panga (17) avalikult kättesaadavate kasumiaruannete alusel koostatud omapoolsed arvutused. Esitatu kohaselt kujunes “kasum enne (tulu)maksu/bilansijärgne omakapital sama aasta alguses” põhjal 1992. aastal viidatud pankade keskmiseks omakapitali tulususeks ca 11 % ja aastate 1988–1992 keskmiseks peaaegu 13 %.

| (55) | Saksamaa selgitas täiendavalt, et investeerimisotsuse juures on mikroökonoomika seisukohalt oluline tulu teenimise võime. Viimane avaldub panga puhul kõige ehedamalt tavalise majandustegevuse kasumi või tegevuskasumi suhtes bilansilisse omakapitali, sest sel juhul ei arvestata erakorralisi tulusid ja kulusid. LBB-d mõjutasid aastatel 1990–1992 erakorralised asjaolud, eelkõige “Sparkasse Ost” ühendamise tulemusel. Muuhulgas seondus viimasega iseseisva vanaduspensioni süsteemi rajamine. Samal ajal tasuti kompensatsioon kindlustusasutusest Versorgungsanstalt des Bundes und der Länder väljaastumisel, nagu ka kunagise “Sparkasse Ost” üldiste pangandusriskide provisjon. |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa selgitas täiendavalt, et investeerimisotsuse juures on mikroökonoomika seisukohalt oluline tulu teenimise võime. Viimane avaldub panga puhul kõige ehedamalt tavalise majandustegevuse kasumi või tegevuskasumi suhtes bilansilisse omakapitali, sest sel juhul ei arvestata erakorralisi tulusid ja kulusid. LBB-d mõjutasid aastatel 1990–1992 erakorralised asjaolud, eelkõige “Sparkasse Ost” ühendamise tulemusel. Muuhulgas seondus viimasega iseseisva vanaduspensioni süsteemi rajamine. Samal ajal tasuti kompensatsioon kindlustusasutusest Versorgungsanstalt des Bundes und der Länder väljaastumisel, nagu ka kunagise “Sparkasse Ost” üldiste pangandusriskide provisjon.

| (56) | Saksamaa selgitas teiste pankade sama perioodi metoodiliselt võrreldavate omakapitali tulususe määrade kohta, et alles alates 1993. aastast nõuti kasumiaruandes erakorralise ja tavalise majandustegevuse kasumi eristamist. Seega ei ole metoodikad enne ja pärast 1993. aastat võrreldavad, sest varem olid erakorralised tulud ja kulud koos teiste kirjetega real “muud tulud/kulud” ja ei olnud täpselt määratletavad. Saksamaa esitas varasema aja kohta omapoolsed arvutused. Samuti tegi Saksamaa menetluse käigus LBB omakapitali tulususe arvutusmeetodis parandusi ja täiendusi selleks, et LBB arvnäitajad oleksid võrreldavad keskpanga (Bundesbank) ametlike andmetega teiste Saksa pankade kohta. Saksamaa sõnul ei muutnud see midagi põhimõttelises hinnangus, et LBB omakapitali tulusus jäi majandusharu keskmise piiridesse. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa selgitas teiste pankade sama perioodi metoodiliselt võrreldavate omakapitali tulususe määrade kohta, et alles alates 1993. aastast nõuti kasumiaruandes erakorralise ja tavalise majandustegevuse kasumi eristamist. Seega ei ole metoodikad enne ja pärast 1993. aastat võrreldavad, sest varem olid erakorralised tulud ja kulud koos teiste kirjetega real “muud tulud/kulud” ja ei olnud täpselt määratletavad. Saksamaa esitas varasema aja kohta omapoolsed arvutused. Samuti tegi Saksamaa menetluse käigus LBB omakapitali tulususe arvutusmeetodis parandusi ja täiendusi selleks, et LBB arvnäitajad oleksid võrreldavad keskpanga (Bundesbank) ametlike andmetega teiste Saksa pankade kohta. Saksamaa sõnul ei muutnud see midagi põhimõttelises hinnangus, et LBB omakapitali tulusus jäi majandusharu keskmise piiridesse.

| (57) | Saksamaa arvates tõendavad kõik arvnäitajad, et LBB oli vahendite eraldamise ajal võimeline tulu teenima. Berliini liidumaa oli ainuomanik ning saanuks üksi osa panga äriedust, olgu siis makstavate dividendide või väärtuse kasvu näol. Seetõttu ei pidanud liidumaa jagama oodatavat tulususe kasvu teiste omanikega ja kvaasi-“kontsernisisene” ümberpaigutamine olevat turumajanduslikult tegutseva investori seisukohalt mõistlik käitumine. Küsimus, kas ja millises ulatuses maksis LBB vahendite eraldamise eest hüvitist, olevat üleandmise turumajandusliku iseloomu küsimuse jaoks väheoluline. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa arvates tõendavad kõik arvnäitajad, et LBB oli vahendite eraldamise ajal võimeline tulu teenima. Berliini liidumaa oli ainuomanik ning saanuks üksi osa panga äriedust, olgu siis makstavate dividendide või väärtuse kasvu näol. Seetõttu ei pidanud liidumaa jagama oodatavat tulususe kasvu teiste omanikega ja kvaasi-“kontsernisisene” ümberpaigutamine olevat turumajanduslikult tegutseva investori seisukohalt mõistlik käitumine. Küsimus, kas ja millises ulatuses maksis LBB vahendite eraldamise eest hüvitist, olevat üleandmise turumajandusliku iseloomu küsimuse jaoks väheoluline.

| (58) | Kõnealusele hindamiskriteeriumile tugines komisjon sõnaselgelt otsuses 2000/392/EÜ: “Selleks, et tagada eraldatud kapitali mõistlik tulusus, oleks liidumaa pidanud suurendama oma osalust WestLB-s, niivõrd kui panga kogutulusus vastanuks normaalsele tulususele, mida investeeringu puhul eeldab turumajanduslikult tegutsev investor. Seega oleks olnud üleliigne tegeleda küsimusega, kas tasu 0,6 % on piisav, ent liidumaa ei otsustanud siiski sellise teguviisi kasuks (18).” |
| --- | --- |

(58)

Kõnealusele hindamiskriteeriumile tugines komisjon sõnaselgelt otsuses 2000/392/EÜ: “Selleks, et tagada eraldatud kapitali mõistlik tulusus, oleks liidumaa pidanud suurendama oma osalust WestLB-s, niivõrd kui panga kogutulusus vastanuks normaalsele tulususele, mida investeeringu puhul eeldab turumajanduslikult tegutsev investor. Seega oleks olnud üleliigne tegeleda küsimusega, kas tasu 0,6 % on piisav, ent liidumaa ei otsustanud siiski sellise teguviisi kasuks (18).”

| (59) | Saksamaa selgitas ühtlasi, et liidumaa sai kasu LBB väärtuse kasvust WBK varade arvel pärast LBB ühendamist BGB-ga. Majanduslikus mõttes LBB omandi 100 %-line üleandmine BGB-le viidi läbi kolmes etapis aastatel 1994 ja 1998 mitme majandusaudiitori ja investeerimispanga ekspertarvamuse põhjal, mis kajastasid liidumaa sissemaksena hääleõiguseta osaluse väärtust LBB-s ja vastutasu – üle antud BGB aktsiad, seda ka suhetes teiste aktsionäridega, – vastavust turutingimustele. Saksamaa edastas asjaomaste ekspertarvamuste väljavõtted ja asjassepuutuva kirjavahetuse majandusaudiitoritega. LBB väärtust hinnati selles 1993. aastal ligikaudu 3,5 mld Saksa margale (ilma IBB-ta, kuid pidades silmas sihtotstarbelise reservi arvel tõusnud LBB esimese taseme omavahendite määra) ja teise eksperdi hinnangul 31. detsembri 1997. aasta seisuga 6 mld Saksa margale. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa selgitas ühtlasi, et liidumaa sai kasu LBB väärtuse kasvust WBK varade arvel pärast LBB ühendamist BGB-ga. Majanduslikus mõttes LBB omandi 100 %-line üleandmine BGB-le viidi läbi kolmes etapis aastatel 1994 ja 1998 mitme majandusaudiitori ja investeerimispanga ekspertarvamuse põhjal, mis kajastasid liidumaa sissemaksena hääleõiguseta osaluse väärtust LBB-s ja vastutasu – üle antud BGB aktsiad, seda ka suhetes teiste aktsionäridega, – vastavust turutingimustele. Saksamaa edastas asjaomaste ekspertarvamuste väljavõtted ja asjassepuutuva kirjavahetuse majandusaudiitoritega. LBB väärtust hinnati selles 1993. aastal ligikaudu 3,5 mld Saksa margale (ilma IBB-ta, kuid pidades silmas sihtotstarbelise reservi arvel tõusnud LBB esimese taseme omavahendite määra) ja teise eksperdi hinnangul 31. detsembri 1997. aasta seisuga 6 mld Saksa margale.

| (60) | Alternatiivselt asus Saksamaa seisukohale, et otsuse 2000/392/EÜ puhul kasutatud metoodika on vigane, sest see lähtub võrreldavusest likviidsete, tavapäraste põhikapitaliinvesteeringutega. Selline lähenemine ei õigustavat end kõnealuse tehingu eripära tõttu. Asjakohane olevat juba lähteväärtuste puhul tugineda võrreldavatele omakapitali instrumentidele. See võib küll osutuda keeruliseks, nagu komisjon WestLB juhtumis nentis. Ent keerulisust ei saa vältida täiesti sobimatu omakapitali instrumendi kasutamisega ehk niiöelda “ringi tegemisega”. |
| --- | --- |

(60)

Alternatiivselt asus Saksamaa seisukohale, et otsuse 2000/392/EÜ puhul kasutatud metoodika on vigane, sest see lähtub võrreldavusest likviidsete, tavapäraste põhikapitaliinvesteeringutega. Selline lähenemine ei õigustavat end kõnealuse tehingu eripära tõttu. Asjakohane olevat juba lähteväärtuste puhul tugineda võrreldavatele omakapitali instrumentidele. See võib küll osutuda keeruliseks, nagu komisjon WestLB juhtumis nentis. Ent keerulisust ei saa vältida täiesti sobimatu omakapitali instrumendi kasutamisega ehk niiöelda “ringi tegemisega”.

| (61) | Lisaks olevat ekslik kasutada võrdlusbaasina keskmist tulusust. Erainvestor ei nõustuks tulususega alles siis, kui see jääb allapoole vahemikku, mille raames investor saab otsuseid teha. Samuti olevat väär ainult neto-refinantseerimiskulude mahaarvamine täies mahus refinantseerimiskulude mahaarvamise asemel. Ettevõtte potentsiaalselt säästetavad maksud olevat investori seisukohalt tähtsusetud. Juba teistsugune arutluskäik näitaks mainitud lähenemise ebasobivust, sest mittelikviidse kapitali üleandmise korral jääks investorile endiselt kapitali tulususe funktsioon, mistõttu investor saaks teha uue investeeringu ja teenida vähemalt riskivaba intressi, saades seega topeltkasu. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks olevat ekslik kasutada võrdlusbaasina keskmist tulusust. Erainvestor ei nõustuks tulususega alles siis, kui see jääb allapoole vahemikku, mille raames investor saab otsuseid teha. Samuti olevat väär ainult neto-refinantseerimiskulude mahaarvamine täies mahus refinantseerimiskulude mahaarvamise asemel. Ettevõtte potentsiaalselt säästetavad maksud olevat investori seisukohalt tähtsusetud. Juba teistsugune arutluskäik näitaks mainitud lähenemise ebasobivust, sest mittelikviidse kapitali üleandmise korral jääks investorile endiselt kapitali tulususe funktsioon, mistõttu investor saaks teha uue investeeringu ja teenida vähemalt riskivaba intressi, saades seega topeltkasu.

| (62) | Saksamaa asus lisaks seisukohale, et komisjonil ei olevat tähtaja möödumise tõttu (määrus (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 1) õigust võimalikku abi tagasi nõuda. WBK üleandmise põhimõtteline otsus olevat tehtud 16. juunil 1992. aastal, seega enam kui kümme aastat enne menetluse algatamise otsuse kättetoimetamist 4. juulil 2002. aastal. Tegemist oli põhimõttelise kavatsusega ühendada ühe valdusfirma (hilisem BGB) alla liidumaa osalused pankades ja WBK, kuivõrd olnuks võimaldatud WBK arendus- ja edendustegevuse jätkamine, avaliku võimu teostamisega seotud ülesannete täitmine ja maksuvabastus. Otsus oli üldsusele sellest ajast teada ja komisjoni informeeriti 1999. aastal otsuse kuupäevast. |
| --- | --- |

(62)

Saksamaa asus lisaks seisukohale, et komisjonil ei olevat tähtaja möödumise tõttu (määrus (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 1) õigust võimalikku abi tagasi nõuda. WBK üleandmise põhimõtteline otsus olevat tehtud 16. juunil 1992. aastal, seega enam kui kümme aastat enne menetluse algatamise otsuse kättetoimetamist 4. juulil 2002. aastal. Tegemist oli põhimõttelise kavatsusega ühendada ühe valdusfirma (hilisem BGB) alla liidumaa osalused pankades ja WBK, kuivõrd olnuks võimaldatud WBK arendus- ja edendustegevuse jätkamine, avaliku võimu teostamisega seotud ülesannete täitmine ja maksuvabastus. Otsus oli üldsusele sellest ajast teada ja komisjoni informeeriti 1999. aastal otsuse kuupäevast.

| (63) | Komisjon olevat mitmes otsuses lugenud pädeva organi kavatsuste protokolli – isegi tingimusliku – abi osutamise ajaks. Sellise hinnangu olevat komisjon andnud ka nt BGB päästeabi otsuses (19), kuigi kõnealusel 22. mai 2002. aasta otsusel puudusid veel volikogu (sks k Abgeordnetenhaus) ja komisjoni heakskiit. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon olevat mitmes otsuses lugenud pädeva organi kavatsuste protokolli – isegi tingimusliku – abi osutamise ajaks. Sellise hinnangu olevat komisjon andnud ka nt BGB päästeabi otsuses (19), kuigi kõnealusel 22. mai 2002. aasta otsusel puudusid veel volikogu (sks k Abgeordnetenhaus) ja komisjoni heakskiit.

| (64) | Saksamaa sõnul ei ole tegemist tähtaja katkemisega määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 teise lause alusel. Tähtaega võivad katkestada ainult komisjoni meetmed. See olevat toimunud alles 4. juuli 2002. aasta kirjaga menetluse algatamise kohta, mitte aga pelgalt teabenõuete alusel, mis ei olevat komisjoni ega pädeva voliniku meede. Peab samuti arvestama, et aegumistähtaeg teenib õiguskindluse huve ning seda mitte ainult komisjoni ja liikmesriikide suhetes, vaid ka abi saaja õiguskindluse tagamiseks. Kuna alles menetluse algatamisel nõuti Saksamaalt dokumendi koopia edastamist abi saajale, mis toimus 9. juulil 2002. aastal, võivat aegumise katkemine kõne alla tulla alles nimetatud päevast alates. Kuna antud asjas kontrollitakse abi esinemist meetmes, milleks on 16. juuni 1992. aasta otsus, siis abi esinemise korral on tegemist olemasoleva abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa sõnul ei ole tegemist tähtaja katkemisega määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 teise lause alusel. Tähtaega võivad katkestada ainult komisjoni meetmed. See olevat toimunud alles 4. juuli 2002. aasta kirjaga menetluse algatamise kohta, mitte aga pelgalt teabenõuete alusel, mis ei olevat komisjoni ega pädeva voliniku meede. Peab samuti arvestama, et aegumistähtaeg teenib õiguskindluse huve ning seda mitte ainult komisjoni ja liikmesriikide suhetes, vaid ka abi saaja õiguskindluse tagamiseks. Kuna alles menetluse algatamisel nõuti Saksamaalt dokumendi koopia edastamist abi saajale, mis toimus 9. juulil 2002. aastal, võivat aegumise katkemine kõne alla tulla alles nimetatud päevast alates. Kuna antud asjas kontrollitakse abi esinemist meetmes, milleks on 16. juuni 1992. aasta otsus, siis abi esinemise korral on tegemist olemasoleva abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 3 tähenduses.

V.   TEISTE ASJASSEPUUTUVATE ISIKUTE SELGITUSED

| (65) | Pärast menetluse algatamise teate ilmumist EÜT-s (20) sai komisjon oktoobris– novembris Berliner Volksbank’i (edaspidi: “BV”) ja katusorganisatsiooni Bundesverband deutscher Banken (edaspidi: “BdB”) arvamuse. |
| --- | --- |

(65)

Pärast menetluse algatamise teate ilmumist EÜT-s (20) sai komisjon oktoobris– novembris Berliner Volksbank’i (edaspidi: “BV”) ja katusorganisatsiooni Bundesverband deutscher Banken (edaspidi: “BdB”) arvamuse.

| (66) | BV oli seisukohal, et WBK üleandmine kujutab endast abi, sest kapitalivahendid anti kasutada tingimustel, millega turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks nõustunud. Maksed olevat toimunud LBB-lt LBB osakonnana toimivale IBB-le. Kokkulepitud intressimäär 0,25 % ei vastanud kaugeltki turutingimustele, mida kinnitavat ka näiteks otsused 2000/392/EÜ (WestLB), 95/547/EÜ (21) ja 98/490/EG (22) (Crédit Lyonnais), milles oodatava omakapitali tulususena tugineti vähemalt 12 %-le. Abi kahjustas oluliselt konkurentsi kogu ühenduse piires, avaldades eriti tugevat mõju konkurentsile Berliinis, kus BGB ja selle raames LBB on era- ja äriklientide turu liidrid (sh Berliner Bank ja Berliner Sparkasse). BV olevat väike konkurent, mille turuosad jäävad 5-7 % vahele ja on seetõttu abi negatiivsetest mõjudest eriti puudutatud. Arvamus lõpeb taotlusega komisjonile teha abi tagasinõudmise otsus. |
| --- | --- |

(66)

BV oli seisukohal, et WBK üleandmine kujutab endast abi, sest kapitalivahendid anti kasutada tingimustel, millega turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks nõustunud. Maksed olevat toimunud LBB-lt LBB osakonnana toimivale IBB-le. Kokkulepitud intressimäär 0,25 % ei vastanud kaugeltki turutingimustele, mida kinnitavat ka näiteks otsused 2000/392/EÜ (WestLB), 95/547/EÜ (21) ja 98/490/EG (22) (Crédit Lyonnais), milles oodatava omakapitali tulususena tugineti vähemalt 12 %-le. Abi kahjustas oluliselt konkurentsi kogu ühenduse piires, avaldades eriti tugevat mõju konkurentsile Berliinis, kus BGB ja selle raames LBB on era- ja äriklientide turu liidrid (sh Berliner Bank ja Berliner Sparkasse). BV olevat väike konkurent, mille turuosad jäävad 5-7 % vahele ja on seetõttu abi negatiivsetest mõjudest eriti puudutatud. Arvamus lõpeb taotlusega komisjonile teha abi tagasinõudmise otsus.

| (67) | BdB selgitas kõigepealt, et kõnealune menetlus moodustab osa kompleksest komisjoni uurimisest elamuehitust edendavate asutuste üleandmise kohta konkurentsitingimustes tegutsevatele liidumaade riiklikele pankadele. Sealjuures olevat ka LBB juhtumil, vastupidiselt Saksamaa väidetele, otsustava tähtsusega maksevõime direktiivi rangemad omakapitali nõuded. Sellele motiivile viitab nii üleandmise aeg kui ka toonase vastutava senaatori ütlused, kes olevat samuti maininud, et oodata on rangemaid EL-i omakapitali eeskirju. Selles mõttes ei ole riigiabi õiguse seisukohast olulist erinevust siin hinnatava WBK LBB-le üleandmise ja WfA WestLB-le üleandmise vahel, mistõttu on võimalik kasutada komisjoni otsuses 2000/392/EÜ rakendatud metoodikat. |
| --- | --- |

(67)

BdB selgitas kõigepealt, et kõnealune menetlus moodustab osa kompleksest komisjoni uurimisest elamuehitust edendavate asutuste üleandmise kohta konkurentsitingimustes tegutsevatele liidumaade riiklikele pankadele. Sealjuures olevat ka LBB juhtumil, vastupidiselt Saksamaa väidetele, otsustava tähtsusega maksevõime direktiivi rangemad omakapitali nõuded. Sellele motiivile viitab nii üleandmise aeg kui ka toonase vastutava senaatori ütlused, kes olevat samuti maininud, et oodata on rangemaid EL-i omakapitali eeskirju. Selles mõttes ei ole riigiabi õiguse seisukohast olulist erinevust siin hinnatava WBK LBB-le üleandmise ja WfA WestLB-le üleandmise vahel, mistõttu on võimalik kasutada komisjoni otsuses 2000/392/EÜ rakendatud metoodikat.

| (68) | BdB märkis täiendavalt, et asi ei ole üksnes sihtotstarbelises reservis, vaid ka WBK kapitali üleandmises summas 187,5 mln Saksa marka, mis lisati LBB aktsiakapitalile. See kujutas endast rahaliselt hinnatavat eelist, sest mõjutab reitingut ja võõrkapitali kaasamise tingimusi. Üleandmisega seotud ja järelevalveõiguslikult tunnustatud esimese taseme omavahendite suurendamine oli aga märksa kaalukama tähtsusega. Kapitali seotus sihtotstarbega ei ole määrav, sest vaatamata sihtotstarbelise reservi kasutamisele eelkõige edendamisülesannete täitmiseks, oli see täies mahus panga käsutuses vastutava kapitalina. Määrav olevat äritegevuse laiendamise funktsiooni majanduslik eelis, kuivõrd just esimese taseme omavahendid on jõuliseks hoovaks (12,5-kordne laenuandmise võime 100 %-lise riskiga kaalutud varade korral nagu näiteks laenud ettevõtjatele; 25-kordne 50 %-lise riskiga kaalutud varade korral nagu näiteks laenud avalikule sektorile). Lisakapitali kaasamise teel oleks (hüpoteetiliselt) ühe miljardi euro väärtuses esimese taseme omavahendite ja 50 %-lise riskiga kaalumise korral võimalik anda laene isegi 50 mld euro ulatuses. |
| --- | --- |

(68)

BdB märkis täiendavalt, et asi ei ole üksnes sihtotstarbelises reservis, vaid ka WBK kapitali üleandmises summas 187,5 mln Saksa marka, mis lisati LBB aktsiakapitalile. See kujutas endast rahaliselt hinnatavat eelist, sest mõjutab reitingut ja võõrkapitali kaasamise tingimusi. Üleandmisega seotud ja järelevalveõiguslikult tunnustatud esimese taseme omavahendite suurendamine oli aga märksa kaalukama tähtsusega. Kapitali seotus sihtotstarbega ei ole määrav, sest vaatamata sihtotstarbelise reservi kasutamisele eelkõige edendamisülesannete täitmiseks, oli see täies mahus panga käsutuses vastutava kapitalina. Määrav olevat äritegevuse laiendamise funktsiooni majanduslik eelis, kuivõrd just esimese taseme omavahendid on jõuliseks hoovaks (12,5-kordne laenuandmise võime 100 %-lise riskiga kaalutud varade korral nagu näiteks laenud ettevõtjatele; 25-kordne 50 %-lise riskiga kaalutud varade korral nagu näiteks laenud avalikule sektorile). Lisakapitali kaasamise teel oleks (hüpoteetiliselt) ühe miljardi euro väärtuses esimese taseme omavahendite ja 50 %-lise riskiga kaalumise korral võimalik anda laene isegi 50 mld euro ulatuses.

| (69) | Selleks et arvutada turutingimustele vastav hüvitis, viitas BdB otsuses 2000/392/EÜ rakendatud usaldusväärsele komisjoni metoodikale ja selles võrdluse alusena kasutatud turutingimustele vastavale tulususele 12 %, samuti teise sammuna tehingu erilisi asjaolusid arvestavale hüvitise vähendamisele või suurendamisele. Turutingimustele vastavaks hüvitiseks ei saa mingil juhul pidada IBB-le makstud 0,25 % ega hääleõiguseta osaluse ja kasumist loobumise nõuete müümist BGB-le 1994. ja 1998. aastal. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et arvutada turutingimustele vastav hüvitis, viitas BdB otsuses 2000/392/EÜ rakendatud usaldusväärsele komisjoni metoodikale ja selles võrdluse alusena kasutatud turutingimustele vastavale tulususele 12 %, samuti teise sammuna tehingu erilisi asjaolusid arvestavale hüvitise vähendamisele või suurendamisele. Turutingimustele vastavaks hüvitiseks ei saa mingil juhul pidada IBB-le makstud 0,25 % ega hääleõiguseta osaluse ja kasumist loobumise nõuete müümist BGB-le 1994. ja 1998. aastal.

| (70) | Esiteks ei ole ainult kasutatud summalt hüvitise maksmine asjakohane, teiseks kuulub IBB LBB koosseisu, seega maksis LBB hüvitist justkui iseendale mitte liidumaale. Lisaks ei ole veenev Saksamaa argument nagu oleks sihtotstarbelise reservi vastutusfunktsiooni eest makstud nõuetekohast hüvitist 1994. aastal BGBle ebatüüpilise hääleõiguseta osaluse andmisega LBB-s, sest puuduvad olulised tehingu väärtust kinnitavad andmed ja põhimõtteliselt on ekslik keskenduda abi andja vaatevinklile. Riigiabi õiguse seisukohalt on olulised WBK üleandmine LBB-le 31. detsembri 1992. aasta seisuga, sellega seotud LBB eelised ja sellest tulenevad konkurentsimoonutused, mitte aga abikohustuse tagantjärele täitmine. Lisaks on LBB ühendamine BGB-ga kontsernisisene protsess, sest liidumaa kontrollib enamust ka BGB-s. Sama kehtib BGB-s ülejäänud 24,99 % ulatuses kasuminõuetest loobumise kohta 1998. aastal. Igal juhul ei olnud 1998. aastani abi andmine täielikult lõppenud. |
| --- | --- |

(70)

Esiteks ei ole ainult kasutatud summalt hüvitise maksmine asjakohane, teiseks kuulub IBB LBB koosseisu, seega maksis LBB hüvitist justkui iseendale mitte liidumaale. Lisaks ei ole veenev Saksamaa argument nagu oleks sihtotstarbelise reservi vastutusfunktsiooni eest makstud nõuetekohast hüvitist 1994. aastal BGBle ebatüüpilise hääleõiguseta osaluse andmisega LBB-s, sest puuduvad olulised tehingu väärtust kinnitavad andmed ja põhimõtteliselt on ekslik keskenduda abi andja vaatevinklile. Riigiabi õiguse seisukohalt on olulised WBK üleandmine LBB-le 31. detsembri 1992. aasta seisuga, sellega seotud LBB eelised ja sellest tulenevad konkurentsimoonutused, mitte aga abikohustuse tagantjärele täitmine. Lisaks on LBB ühendamine BGB-ga kontsernisisene protsess, sest liidumaa kontrollib enamust ka BGB-s. Sama kehtib BGB-s ülejäänud 24,99 % ulatuses kasuminõuetest loobumise kohta 1998. aastal. Igal juhul ei olnud 1998. aastani abi andmine täielikult lõppenud.

| (71) | Oluliselt hiljem, kui määrusega (EÜ) nr 659/1999 sätestatud kolmandate isikute märkuste esitamise tähtajal, täiendas BdB eelmist punkti ja rõhutas, et BGB asutamise jaoks kindlaks määratud LBB ja LBB-s omatava hääleõiguseta osaluse müügiväärtus ei hõlmanud IBB-d. Seepärast näib BdB arvates olevat välistatud see, et LBB hääleõiguseta osaluse müügiväärtus kajastanuks IBB sihtotstarbelise reservi vastutusfunktsiooni. |
| --- | --- |

(71)

Oluliselt hiljem, kui määrusega (EÜ) nr 659/1999 sätestatud kolmandate isikute märkuste esitamise tähtajal, täiendas BdB eelmist punkti ja rõhutas, et BGB asutamise jaoks kindlaks määratud LBB ja LBB-s omatava hääleõiguseta osaluse müügiväärtus ei hõlmanud IBB-d. Seepärast näib BdB arvates olevat välistatud see, et LBB hääleõiguseta osaluse müügiväärtus kajastanuks IBB sihtotstarbelise reservi vastutusfunktsiooni.

| (72) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõikes 1 ette nähtud tagasinõude 10-aastase aegumistähtaja kohta selgitas BdB, et selle kulgemine algas alles IBB asutamise seadusega 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga ja lõpeb seega kõige varem 31. detsembril 2002. aastal. Pealegi on aegumistähtaja kulgemine määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kohaselt komisjoni meetmete tõttu katkenud. Viidatud regulatsioon on laiatähenduslikult formuleeritud ja hõlmab komisjoni uurimise raames tehtavaid igasuguseid toiminguid, nagu näiteks teabe nõudmist. Nimetatud regulatsiooni tõlgendamiseks pakub pidepunkti nõukogu 26. novembri 1974. aasta määrus (EMÜ) nr 2988/74 Euroopa Majandusühenduse transpordi- ja konkurentsieeskirjades ettenähtud menetluste ja sundtäitmise rakendamise aegumistähtaegade kohta (23), mille kohaselt katkemine on seotud “toiminguga, mille eesmärgiks on eeskirjade rikkumise uurimine või rikkumist käsitlevad menetlused”. Lisaks palunud Saksamaa komisjonil esmalt ära oodata vaidlusaluste küsimuste lahendamine WesLB asjas ega saa juba seetõttu aegumisele tugineda. |
| --- | --- |

(72)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõikes 1 ette nähtud tagasinõude 10-aastase aegumistähtaja kohta selgitas BdB, et selle kulgemine algas alles IBB asutamise seadusega 31. detsembri 1992. aasta lõpu seisuga ja lõpeb seega kõige varem 31. detsembril 2002. aastal. Pealegi on aegumistähtaja kulgemine määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kohaselt komisjoni meetmete tõttu katkenud. Viidatud regulatsioon on laiatähenduslikult formuleeritud ja hõlmab komisjoni uurimise raames tehtavaid igasuguseid toiminguid, nagu näiteks teabe nõudmist. Nimetatud regulatsiooni tõlgendamiseks pakub pidepunkti nõukogu 26. novembri 1974. aasta määrus (EMÜ) nr 2988/74 Euroopa Majandusühenduse transpordi- ja konkurentsieeskirjades ettenähtud menetluste ja sundtäitmise rakendamise aegumistähtaegade kohta (23), mille kohaselt katkemine on seotud “toiminguga, mille eesmärgiks on eeskirjade rikkumise uurimine või rikkumist käsitlevad menetlused”. Lisaks palunud Saksamaa komisjonil esmalt ära oodata vaidlusaluste küsimuste lahendamine WesLB asjas ega saa juba seetõttu aegumisele tugineda.

VI.   SAKSAMAA VASTUS ASJASSEPUUTUVATE ISIKUTE MÄRKUSTELE

| (73) | Saksamaa viitas 2002. aasta 16. detsembri vastuses põhimõtteliselt oma selgitustele menetluse algatamise otsuse kohta ning seisukohale, et käesolevas juhtumis ei ole tegemist abiga. Muus osas piirdus Saksamaa kokkuvõtva avaldusega selgituste üksikute punktide kohta. |
| --- | --- |

(73)

Saksamaa viitas 2002. aasta 16. detsembri vastuses põhimõtteliselt oma selgitustele menetluse algatamise otsuse kohta ning seisukohale, et käesolevas juhtumis ei ole tegemist abiga. Muus osas piirdus Saksamaa kokkuvõtva avaldusega selgituste üksikute punktide kohta.

| (74) | BV ja BdB hinnangu osas WBK üleandmisele kui abile selgitas Saksamaa, et pelgalt igakuise hüvitisega piirdumine on analüüsiks ebapiisav. Pigem on olulised sellised näitajad nagu – olenevalt rahastamise viisist – (laenu)intress, s.h tagatised, dividendid või kapitali suurenemine. LBB oli aastatel 1992–1993 hea kasumlikkusega asutus, mistõttu WBK varade lisamine LBB vastutavasse omakapitali oli majanduslikult otstarbekas. Seega ei olevat WestLB ja LBB – erinevalt BdB ja BV seisukohast – omavahel võrreldavad. Sellest sõltumatult olevat WestLB-ga seotud (toona) poolelioleva kohtumenetluse tõttu kohatu kõnelda viidatud asjas rakendatud metoodikast kui usaldusväärsest, nagu seda tegi BdB. |
| --- | --- |

(74)

BV ja BdB hinnangu osas WBK üleandmisele kui abile selgitas Saksamaa, et pelgalt igakuise hüvitisega piirdumine on analüüsiks ebapiisav. Pigem on olulised sellised näitajad nagu – olenevalt rahastamise viisist – (laenu)intress, s.h tagatised, dividendid või kapitali suurenemine. LBB oli aastatel 1992–1993 hea kasumlikkusega asutus, mistõttu WBK varade lisamine LBB vastutavasse omakapitali oli majanduslikult otstarbekas. Seega ei olevat WestLB ja LBB – erinevalt BdB ja BV seisukohast – omavahel võrreldavad. Sellest sõltumatult olevat WestLB-ga seotud (toona) poolelioleva kohtumenetluse tõttu kohatu kõnelda viidatud asjas rakendatud metoodikast kui usaldusväärsest, nagu seda tegi BdB.

| (75) | Erinevalt BdB väitest puudub vaidlus selles – nagu menetluse algatamise otsuses ka nimetatud –, et WBK üleandmisega kasutas LBB sihtotstarbelise reservi vastutavat funktsiooni ja suurendas lisaks bilansijärgset omakapitali 187,5 mln Saksa marga võrra. Viimast tunnustati järelevalveõiguslikult kui vastutavat omakapitali. Siinkohal ei kerki erinevalt WestLB juhtumist küsimust, kuivõrd on bilansiline omakapital tõlgendatav rahalise eelisena, sest järelevalveõiguslikult tunnustatud ja tunnustamata kapitali osasid ei ole vaja eristada. Bilansilise omakapitali ja üle antud reservide suurendamise osas abi ei esinevat (vt punkte 40 kuni 64). |
| --- | --- |

(75)

Erinevalt BdB väitest puudub vaidlus selles – nagu menetluse algatamise otsuses ka nimetatud –, et WBK üleandmisega kasutas LBB sihtotstarbelise reservi vastutavat funktsiooni ja suurendas lisaks bilansijärgset omakapitali 187,5 mln Saksa marga võrra. Viimast tunnustati järelevalveõiguslikult kui vastutavat omakapitali. Siinkohal ei kerki erinevalt WestLB juhtumist küsimust, kuivõrd on bilansiline omakapital tõlgendatav rahalise eelisena, sest järelevalveõiguslikult tunnustatud ja tunnustamata kapitali osasid ei ole vaja eristada. Bilansilise omakapitali ja üle antud reservide suurendamise osas abi ei esinevat (vt punkte 40 kuni 64).

| (76) | Üldiselt olevat eksitav lähtuda eeldusest, et hüpoteetilise ühe miljardi euro suuruste esimese tasandi omavahendite korral võiks anda laene 50 mld euro ulatuses. Kuigi olevat vaieldamatu, et IBB sihtotstarbelisel reservil on järelevalveõigusliku tunnustatuse tõttu nii vastutus- kui tegevuse laiendamise funktsioon, piirduvat eelis siiski reservi tegeliku kasutamisega LBB poolt. Ka põhimõtteliselt puuduvat konstrueeritud hoovamõjul 1:50 igasugune alus. |
| --- | --- |

(76)

Üldiselt olevat eksitav lähtuda eeldusest, et hüpoteetilise ühe miljardi euro suuruste esimese tasandi omavahendite korral võiks anda laene 50 mld euro ulatuses. Kuigi olevat vaieldamatu, et IBB sihtotstarbelisel reservil on järelevalveõigusliku tunnustatuse tõttu nii vastutus- kui tegevuse laiendamise funktsioon, piirduvat eelis siiski reservi tegeliku kasutamisega LBB poolt. Ka põhimõtteliselt puuduvat konstrueeritud hoovamõjul 1:50 igasugune alus.

| (77) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte rakendamisel tuleks lähtuda sarnases olukorras toimivast investorist. Käesoleval juhul otsustas liidumaa kui investor paigutada sihtotstarbelise reservi likviidsed vahendid IBB tegevusse ja mitte anda seda kapitali LBB käsutusse kui finantseerimise allikat. Liidumaa soovis selle kapitaliga ise teenida tulu (vt punkte 40 kuni 64). Pealegi kuulub IBB sihtotstarbelise varana endiselt ainuüksi liidumaale, ka pärast LBB ühendamist BGB-ga. Seetõttu osutuvat samuti valeks väide, et LBB maksis IBB-le suunatud hüvitised iseendale. Turumajanduslikult tegutseva investori puhul on hüvitisnõuete loovutamine kolmandatele isikutele tavaline, eriti, kui kolmandateks isikuteks on investori ainuomandis olevad ettevõtted või varakogumid. |
| --- | --- |

(77)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte rakendamisel tuleks lähtuda sarnases olukorras toimivast investorist. Käesoleval juhul otsustas liidumaa kui investor paigutada sihtotstarbelise reservi likviidsed vahendid IBB tegevusse ja mitte anda seda kapitali LBB käsutusse kui finantseerimise allikat. Liidumaa soovis selle kapitaliga ise teenida tulu (vt punkte 40 kuni 64). Pealegi kuulub IBB sihtotstarbelise varana endiselt ainuüksi liidumaale, ka pärast LBB ühendamist BGB-ga. Seetõttu osutuvat samuti valeks väide, et LBB maksis IBB-le suunatud hüvitised iseendale. Turumajanduslikult tegutseva investori puhul on hüvitisnõuete loovutamine kolmandatele isikutele tavaline, eriti, kui kolmandateks isikuteks on investori ainuomandis olevad ettevõtted või varakogumid.

| (78) | Lõpuks märgiti BV arvamuse ning BV teostatud BV ja BGB turuosade võrdluse kohta, et BV-l on Berliinis tema enda poolt avaldatust tugevam turupositsioon. BV olevat suuruselt teine krediidiasutus, mille turuosad peaksid ulatuma 60-70 %-ni vastavatest BGB näitajatest ning isegi eraklientide hoiuste puhul peaks BV turuosa moodustama ca 1/3 BGB turuosast. |
| --- | --- |

(78)

Lõpuks märgiti BV arvamuse ning BV teostatud BV ja BGB turuosade võrdluse kohta, et BV-l on Berliinis tema enda poolt avaldatust tugevam turupositsioon. BV olevat suuruselt teine krediidiasutus, mille turuosad peaksid ulatuma 60-70 %-ni vastavatest BGB näitajatest ning isegi eraklientide hoiuste puhul peaks BV turuosa moodustama ca 1/3 BGB turuosast.

VII.   BDB, BERLIINI LIIDUMAA JA LBB KOKKULEPE

| (79) | Saksamaa teavitas komisjoni 7. oktoobril 2004. aastal kaebuse esitaja BdB, Berliini liidumaa ja LBB kokkuleppe tulemustest. Vaatamata endiselt püsivatele põhimõttelistele õiguslikele arusaamadele leppisid pooled kokku sobivates näitajates WBK varade eest mõistliku hüvitise määramiseks. Pooled paluvad komisjonil arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemustega. |
| --- | --- |

(79)

Saksamaa teavitas komisjoni 7. oktoobril 2004. aastal kaebuse esitaja BdB, Berliini liidumaa ja LBB kokkuleppe tulemustest. Vaatamata endiselt püsivatele põhimõttelistele õiguslikele arusaamadele leppisid pooled kokku sobivates näitajates WBK varade eest mõistliku hüvitise määramiseks. Pooled paluvad komisjonil arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemustega.

| (80) | Pooled määrasid, tuginedes otsuse 2000/392/EÜ üksikasjalikele põhjendustele, WBK sihtotstarbelise reservi eest mõistliku hüvitise esialgseks miinimummääraks 10,19 %. Tulenevalt Berliini liidumaa ainuomaniku staatusest täiendavas hinnalisandis, nagu näiteks puuduva hääleõiguse eest, kokku ei lepitud. Lõpuks vähendati hüvitise määra kapitali puuduva likviidsuse tõttu 3,62 % võrra (riskivaba intressimäära alusel bruto-refinantseerimiskulude jaoks, millest ligikaudu 50 % läks ettevõtte tulu- ja solidaarsusmaksuks, et leida neto-finantseerimiskulud). Tulemuseks saadi mõistliku hüvitise määraks 6,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Pooled määrasid, tuginedes otsuse 2000/392/EÜ üksikasjalikele põhjendustele, WBK sihtotstarbelise reservi eest mõistliku hüvitise esialgseks miinimummääraks 10,19 %. Tulenevalt Berliini liidumaa ainuomaniku staatusest täiendavas hinnalisandis, nagu näiteks puuduva hääleõiguse eest, kokku ei lepitud. Lõpuks vähendati hüvitise määra kapitali puuduva likviidsuse tõttu 3,62 % võrra (riskivaba intressimäära alusel bruto-refinantseerimiskulude jaoks, millest ligikaudu 50 % läks ettevõtte tulu- ja solidaarsusmaksuks, et leida neto-finantseerimiskulud). Tulemuseks saadi mõistliku hüvitise määraks 6,57 %.

| (81) | Kokkuleppes puudub seisukoht WBK varade selle osa, mida ei saa kasutada LBB äritegevuses, eest makstava hüvitise kohta. |
| --- | --- |

(81)

Kokkuleppes puudub seisukoht WBK varade selle osa, mida ei saa kasutada LBB äritegevuses, eest makstava hüvitise kohta.

| (82) | LBB põhikapitali lisandunud 187,5 mln Saksa marga suuruse IBB põhikapitali osas hüvitist refinantseerimise kulude tõttu ei vähendatud, sest tegemist on likviidsete vahenditega. Kuna põhikapital läks BGB-le üle kahes osas 1994. ja 1998. aastal, siis leppisid pooled kokku hüvitada põhikapital üksnes nimetatud ajani vastavates osades. |
| --- | --- |

(82)

LBB põhikapitali lisandunud 187,5 mln Saksa marga suuruse IBB põhikapitali osas hüvitist refinantseerimise kulude tõttu ei vähendatud, sest tegemist on likviidsete vahenditega. Kuna põhikapital läks BGB-le üle kahes osas 1994. ja 1998. aastal, siis leppisid pooled kokku hüvitada põhikapital üksnes nimetatud ajani vastavates osades.

| (83) | Kokkulepet ei saavutatud küsimuses, kas arvesse tuleks võtta LBB ühendamise tulemusel võimalik väärtuse kasv. Liidumaa riikliku panga arvates realiseerus väärtuse kasv LBB võõrandamisega aastatel 1994 ja 1998. |
| --- | --- |

(83)

Kokkulepet ei saavutatud küsimuses, kas arvesse tuleks võtta LBB ühendamise tulemusel võimalik väärtuse kasv. Liidumaa riikliku panga arvates realiseerus väärtuse kasv LBB võõrandamisega aastatel 1994 ja 1998.

VIII.   ABI HINDAMINE

1.   AEGUMISE PÕHIMÕTTELINE KÜSIMUS

| (84) | Pidades silmas tagasinõude võimalikku aegumist viitas Saksamaa Berliini senati 16. juuni 1992. aasta otsusele Berliner Bankholding asutamise kohta kui tähtsust omavale ajahetkele. Ent komisjonile esitatud otsuses otsustatakse vaid “Berliini osalus pankades uuesti struktureerida”. Sealjuures “nähakse ette Berliner Banken-Holding AG asutamine, mille katuse alla ühendatakse Landesbank Berlin – Girozentrale, Berliner Bank AG ja ... Berliner Pfandbrief-Bank”. Viidatud otsus ei anna alust varade üleandmiseks. |
| --- | --- |

(84)

Pidades silmas tagasinõude võimalikku aegumist viitas Saksamaa Berliini senati 16. juuni 1992. aasta otsusele Berliner Bankholding asutamise kohta kui tähtsust omavale ajahetkele. Ent komisjonile esitatud otsuses otsustatakse vaid “Berliini osalus pankades uuesti struktureerida”. Sealjuures “nähakse ette Berliner Banken-Holding AG asutamine, mille katuse alla ühendatakse Landesbank Berlin – Girozentrale, Berliner Bank AG ja ... Berliner Pfandbrief-Bank”. Viidatud otsus ei anna alust varade üleandmiseks.

| (85) | Uuritav meede, st WBK varade üleandmine LBB-le toimus 31. detsembril 1992. aasta lõpu seisuga. Meetme majanduslik efekt, st LBB omakapitali suurenemine ja selle tagajärjel kasvanud võimalus suurendada antavate laenude mahtu, saabus alles 1. jaanuaril 1993. aastal. Enne nimetatud päeva ei ole alust kõnelda riigiabi andmisest. |
| --- | --- |

(85)

Uuritav meede, st WBK varade üleandmine LBB-le toimus 31. detsembril 1992. aasta lõpu seisuga. Meetme majanduslik efekt, st LBB omakapitali suurenemine ja selle tagajärjel kasvanud võimalus suurendada antavate laenude mahtu, saabus alles 1. jaanuaril 1993. aastal. Enne nimetatud päeva ei ole alust kõnelda riigiabi andmisest.

| (86) | Ent isegi siis, kui meetme aegumistähtaja kulgemise algus nihutada mitu kuud ettepoole enne üleandmise päeva, s.o 16. juunit 1992. aastal, ei saa erinevalt Saksamaa esitatust lähtuda komisjoni tagasinõude õiguse aegumisest määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 1 alusel. Saksamaa on seisukohal, et alles 4. juuli 2002. aasta menetluse algatamise otsus osutub aegumistähtaja kulgu katkestavaks meetmeks. Muuhulgas põhjendab Saksamaa, et alles viidatud otsuses nõuti Saksamaalt abi saajale dokumendi koopia edastamist. |
| --- | --- |

(86)

Ent isegi siis, kui meetme aegumistähtaja kulgemise algus nihutada mitu kuud ettepoole enne üleandmise päeva, s.o 16. juunit 1992. aastal, ei saa erinevalt Saksamaa esitatust lähtuda komisjoni tagasinõude õiguse aegumisest määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 1 alusel. Saksamaa on seisukohal, et alles 4. juuli 2002. aasta menetluse algatamise otsus osutub aegumistähtaja kulgu katkestavaks meetmeks. Muuhulgas põhjendab Saksamaa, et alles viidatud otsuses nõuti Saksamaalt abi saajale dokumendi koopia edastamist.

| (87) | Nimetatud seisukohale tuleb vastu vaielda. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 2 peab silmas komisjoni “igasugust meedet”, mitte ainult menetluse ametlikku algatamist. Käesoleval juhul olid komisjoni erinevad toimingud, eriti teabenõuded LBB kohta ja igal juhul 1999. aasta septembri teabenõue täiesti piisav aegumise katkemiseks. Seejuures ei ole nõutav, et LBB-le olnuks komisjoni toimingud teada. Esimese astme kohus sedastas oma 10. aprilli 2003. aasta otsuses asjas T-366/00 (Département du Loiret/Kommission) (24), et abi saaja teadmatus komisjoni teabenõuetest liikmesriigile ei kaota päringute õiguslikku mõju abi saaja suhtes. Komisjon ei ole kohustatud teavitama võimalikke asjassepuutuvaid isikuid, sh abi saajat, oma tegevusest õigusvastase abi osas enne haldusmenetluse algatamist. Kohus jõudis järeldusele, et teabenõue on määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 tähenduses niisugune meede või toiming, mis katkestab aegumistähtaja kulgemise enne selle lõppemist ka juhul, kui abi saaja sel ajal kirjavahetusest ei teadnud (25). Sealjuures näib ebatõenäolisena, et LBB ei olevat teadnud komisjoni teabenõuetest, kui Saksamaa 1999. aasta detsembris neile vastas. |
| --- | --- |

(87)

Nimetatud seisukohale tuleb vastu vaielda. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 2 peab silmas komisjoni “igasugust meedet”, mitte ainult menetluse ametlikku algatamist. Käesoleval juhul olid komisjoni erinevad toimingud, eriti teabenõuded LBB kohta ja igal juhul 1999. aasta septembri teabenõue täiesti piisav aegumise katkemiseks. Seejuures ei ole nõutav, et LBB-le olnuks komisjoni toimingud teada. Esimese astme kohus sedastas oma 10. aprilli 2003. aasta otsuses asjas T-366/00 (Département du Loiret/Kommission) (24), et abi saaja teadmatus komisjoni teabenõuetest liikmesriigile ei kaota päringute õiguslikku mõju abi saaja suhtes. Komisjon ei ole kohustatud teavitama võimalikke asjassepuutuvaid isikuid, sh abi saajat, oma tegevusest õigusvastase abi osas enne haldusmenetluse algatamist. Kohus jõudis järeldusele, et teabenõue on määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 tähenduses niisugune meede või toiming, mis katkestab aegumistähtaja kulgemise enne selle lõppemist ka juhul, kui abi saaja sel ajal kirjavahetusest ei teadnud (25). Sealjuures näib ebatõenäolisena, et LBB ei olevat teadnud komisjoni teabenõuetest, kui Saksamaa 1999. aasta detsembris neile vastas.

| (88) | Lõpuks tuleb tõdeda, et käesoleval juhul on komisjonil õigus abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(88)

Lõpuks tuleb tõdeda, et käesoleval juhul on komisjonil õigus abi tagasi nõuda.

2.   RIIGIABI ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (89) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või liikmesriigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(89)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või liikmesriigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.a   RIIGI RESSURSID

| (90) | Koos vara üleandmisega otsustas Berliini liidumaa suurendada LBB kapitali tehes sissemakse üldistes huvides olevaid ülesandeid täitva WBK/IBB näol, mille rahastaja ja omanik oli liidumaa. Sissemaksega suurendati 24. veebruari 1993. aasta kirjas järelevalveõiguslikult tunnustatud LBB vastutavat omakapitali umbes 1,9 mld Saksa marka. Sellest 187,5 mln Saksa marka langes LBB põhikapitali suurendamisele toonase WBK põhikapitali arvel (26) ja 1,715 mld Saksa marka WBK kasumireservile (ilma 1992. aasta puhaskasumita ligikaudu 200 mln Saksa marka), mis seejärel kajastati kui IBB sihtotstarbeline reserv, mis pidevalt kasvas. |
| --- | --- |

(90)

Koos vara üleandmisega otsustas Berliini liidumaa suurendada LBB kapitali tehes sissemakse üldistes huvides olevaid ülesandeid täitva WBK/IBB näol, mille rahastaja ja omanik oli liidumaa. Sissemaksega suurendati 24. veebruari 1993. aasta kirjas järelevalveõiguslikult tunnustatud LBB vastutavat omakapitali umbes 1,9 mld Saksa marka. Sellest 187,5 mln Saksa marka langes LBB põhikapitali suurendamisele toonase WBK põhikapitali arvel (26) ja 1,715 mld Saksa marka WBK kasumireservile (ilma 1992. aasta puhaskasumita ligikaudu 200 mln Saksa marka), mis seejärel kajastati kui IBB sihtotstarbeline reserv, mis pidevalt kasvas.

| (91) | Tänu 1,9 mld Saksa marga üleandmisele ja järelevalveõiguse kohase tunnustuse saamisele esimese taseme omavahenditele kasvas oluliselt LBB laenuandmis- ja äritegevuse laiendamise võime. Kui kõiki nõudeid kaaluda sajaprotsendilise riskiga (nt laenud mitte-pankadele) ja täiendavaid vahendeid ei kaasataks, siis võiks teoreetiliselt tegevust laiendada umbes 12,5 korda täiendava vastutava omakapitali summast (siin seega ca 24 miljardit Saksa marka). Kui suur on tegelik potentsiaal üksikjuhul, pole täpselt määratav, sest see oleneb klientide struktuurist, strateegilisest planeerimisest ja ettenägematutest välistest mõjudest. Samas ei ole tegevuse kontrollimisel oluline, kas ja kuidas krediidiasutus omavahendeid kaasab. |
| --- | --- |

(91)

Tänu 1,9 mld Saksa marga üleandmisele ja järelevalveõiguse kohase tunnustuse saamisele esimese taseme omavahenditele kasvas oluliselt LBB laenuandmis- ja äritegevuse laiendamise võime. Kui kõiki nõudeid kaaluda sajaprotsendilise riskiga (nt laenud mitte-pankadele) ja täiendavaid vahendeid ei kaasataks, siis võiks teoreetiliselt tegevust laiendada umbes 12,5 korda täiendava vastutava omakapitali summast (siin seega ca 24 miljardit Saksa marka). Kui suur on tegelik potentsiaal üksikjuhul, pole täpselt määratav, sest see oleneb klientide struktuurist, strateegilisest planeerimisest ja ettenägematutest välistest mõjudest. Samas ei ole tegevuse kontrollimisel oluline, kas ja kuidas krediidiasutus omavahendeid kaasab.

| (92) | Kuigi IBB vajas üht osa vahenditest jätkuvalt arendus- ja edendustegevuse tagamiseks, tunnustati vahendeid järelevalveõiguse kohaselt ja teiste krediidiasutustega konkureeriv LBB võis neid vastutuse eesmärgil rakendada. On väljaspool kahtlust, et LBB-le anti üle riiklikke ressursse, mis võimaldasid LBB-le anda eelise konkurentide ees, niivõrd, kuivõrd ta ei saanud neid vahendeid turumajanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(92)

Kuigi IBB vajas üht osa vahenditest jätkuvalt arendus- ja edendustegevuse tagamiseks, tunnustati vahendeid järelevalveõiguse kohaselt ja teiste krediidiasutustega konkureeriv LBB võis neid vastutuse eesmärgil rakendada. On väljaspool kahtlust, et LBB-le anti üle riiklikke ressursse, mis võimaldasid LBB-le anda eelise konkurentide ees, niivõrd, kuivõrd ta ei saanud neid vahendeid turumajanduslikel tingimustel.

2.b   TEATUD ETTEVÕTJA SOODUSTAMINE

| (93) | Selleks, et kontrollida, kas riigi osalusega äriühingule riigi ressursside üleandmine kujutab endast ettevõtja soodustamist ja riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Esimese astme kohus aktsepteeris ja arendas nimetatud põhimõtet edasi reas kohtuasjades, viimati 6. märtsi 2003. aasta otsuses, mis käsitles sarnast üleandmist WestLB-le (27). |
| --- | --- |

(93)

Selleks, et kontrollida, kas riigi osalusega äriühingule riigi ressursside üleandmine kujutab endast ettevõtja soodustamist ja riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Esimese astme kohus aktsepteeris ja arendas nimetatud põhimõtet edasi reas kohtuasjades, viimati 6. märtsi 2003. aasta otsuses, mis käsitles sarnast üleandmist WestLB-le (27).

(1)   Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte

| (94) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest lähtuvalt ei peeta ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapital eraldatakse tingimustel, millistel “normaalsetes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor nõustuks vahendeid andma eraõiguslikule ettevõtjale” (28). Samas on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist soodustamisega, kui ettenähtud hüvitamise tingimused ja/või ettevõtja finantsseis ei võimalda tavalist tulusust mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(94)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest lähtuvalt ei peeta ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapital eraldatakse tingimustel, millistel “normaalsetes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor nõustuks vahendeid andma eraõiguslikule ettevõtjale” (28). Samas on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist soodustamisega, kui ettenähtud hüvitamise tingimused ja/või ettevõtja finantsseis ei võimalda tavalist tulusust mõistliku aja jooksul.

(2)   Asutamislepingu artikkel 295

| (95) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 ei mõjuta asutamisleping omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsisätete rikkumist. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 ei mõjuta asutamisleping omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsisätete rikkumist.

| (96) | Saksamaa selgitab, et WBK vara sihtotstarbe tõttu ei olnud võimalik vahendeid kasutada tulutoovalt teisiti kui sarnasesse avalik-õiguslikku asutusse investeerimisega. Seega olevat üleandmine vara kõige mõistlikum äriline kasutus. Igasugune tasu üle antud vara eest, sealhulgas igasugune WBK kapitali täiendav tootlus õigustavat üleandmist piisavalt “turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest” lähtuvalt. |
| --- | --- |

(96)

Saksamaa selgitab, et WBK vara sihtotstarbe tõttu ei olnud võimalik vahendeid kasutada tulutoovalt teisiti kui sarnasesse avalik-õiguslikku asutusse investeerimisega. Seega olevat üleandmine vara kõige mõistlikum äriline kasutus. Igasugune tasu üle antud vara eest, sealhulgas igasugune WBK kapitali täiendav tootlus õigustavat üleandmist piisavalt “turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest” lähtuvalt.

| (97) | Selliste argumentidega ei saa nõustuda. Võimalik, et WBK ühendamine LBB-ga ja LBB sellest tulenev võimalus kasutada osa WBK kapitali äritegevuse tagamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum vara kasutamise viis. Siiski, niipea kui riigi raha ja muud vara kasutatakse konkurentsile orienteeritud äritegevuses, tuleb kohaldada turureegleid. See tähendab, et riik, niipea kui ta otsustab kasutada avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks ette nähtud vara (ka) äriliselt, peab nõudma turu tavapärasele hüvitisele vastavat tasu. |
| --- | --- |

(97)

Selliste argumentidega ei saa nõustuda. Võimalik, et WBK ühendamine LBB-ga ja LBB sellest tulenev võimalus kasutada osa WBK kapitali äritegevuse tagamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum vara kasutamise viis. Siiski, niipea kui riigi raha ja muud vara kasutatakse konkurentsile orienteeritud äritegevuses, tuleb kohaldada turureegleid. See tähendab, et riik, niipea kui ta otsustab kasutada avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks ette nähtud vara (ka) äriliselt, peab nõudma turu tavapärasele hüvitisele vastavat tasu.

(3)   Omanike struktuur

| (98) | Senisele kohtupraktikale viidates märkis esimese astme kohus WestLB otsuses (29), et uurimise keskne küsimus on järgmine: kas avaliku sektori haldusasutustega samas suurusjärgus olevat ja tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsevat erainvestorit olnuks võimalik mõjutada antud asjaoludel tegema vaadeldavat kapitalisüsti. Kohus selgitas teistele otsustele viidates, et “avalik-õigusliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori omaga lähtudes sellest, kuidas oleks erainvestor küsitaval juhul vastaval ajal tema käsutuses oleva informatsiooni põhjal ja prognoositava arengu korral käitunud” (30). Seega on selge, et kontroll peab keskenduma investeerimise ajale ja sel ajal olemasoleva informatsiooni põhjal tekkinud investori mõistlikele ootustele. Viimased puudutavad peamiselt prognoositavat tulusust. |
| --- | --- |

(98)

Senisele kohtupraktikale viidates märkis esimese astme kohus WestLB otsuses (29), et uurimise keskne küsimus on järgmine: kas avaliku sektori haldusasutustega samas suurusjärgus olevat ja tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsevat erainvestorit olnuks võimalik mõjutada antud asjaoludel tegema vaadeldavat kapitalisüsti. Kohus selgitas teistele otsustele viidates, et “avalik-õigusliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori omaga lähtudes sellest, kuidas oleks erainvestor küsitaval juhul vastaval ajal tema käsutuses oleva informatsiooni põhjal ja prognoositava arengu korral käitunud” (30). Seega on selge, et kontroll peab keskenduma investeerimise ajale ja sel ajal olemasoleva informatsiooni põhjal tekkinud investori mõistlikele ootustele. Viimased puudutavad peamiselt prognoositavat tulusust.

| (99) | Berliini liidumaa oli LBB (ja WBK) ainuomanik. Isegi kui see asjaolu võimaldaks loobuda silmas pidamast üksnes selgelt kokkulepitud hüvitist – keskmiselt 0,25 % LBB sihtotstarbelise reservi kasutuselevõetud osast alates 1995. aasta detsembrist – ei õigusta antud juhul Berliini liidumaa ainuomanikuks olemine väikest otsest hüvitist. |
| --- | --- |

(99)

Berliini liidumaa oli LBB (ja WBK) ainuomanik. Isegi kui see asjaolu võimaldaks loobuda silmas pidamast üksnes selgelt kokkulepitud hüvitist – keskmiselt 0,25 % LBB sihtotstarbelise reservi kasutuselevõetud osast alates 1995. aasta detsembrist – ei õigusta antud juhul Berliini liidumaa ainuomanikuks olemine väikest otsest hüvitist.

| (100) | Liidumaa omanikustaatusele tuginemine eeldaks, et investeeringu kohta oli olemas piisav äriplaan, eksperdi hindamisakt või tulususe prognoos. Käesoleval juhul neid ei olnud. Komisjonil puuduvad seepärast viited liidumaa selgituste kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(100)

Liidumaa omanikustaatusele tuginemine eeldaks, et investeeringu kohta oli olemas piisav äriplaan, eksperdi hindamisakt või tulususe prognoos. Käesoleval juhul neid ei olnud. Komisjonil puuduvad seepärast viited liidumaa selgituste kontrollimiseks.

| (101) | Komisjon leiab seepärast, et käesoleval juhul tuleb mõistlik hüvitis määrata otsese, turutingimustele vastava hüvitise alusel. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon leiab seepärast, et käesoleval juhul tuleb mõistlik hüvitis määrata otsese, turutingimustele vastava hüvitise alusel.

(4)   Hüvitis ja hüvitise koostisosad

| (102) | Nagu otsuses 2000/392/EÜ rakendatud ja esimese astme kohtus kinnitust leidnud, tuleb hüvitada üle antud vara kogu väärtus. Kuna BAKred aktsepteeris vahendeid täies mahus kohe esimese taseme omavahenditena, siis olid need alates 1993. aasta 1. jaanuarist LBB käsutuses vastutuse tagamiseks, v.a igal aastal arendus- ja edendustegevuseks vajalikud summad. Pärast seda aastast aastasse kasvanud summadest tuleb siiski maha arvata edendustegevusest tuleneva vastutuse tagamiseks vajalik kapital, mida LBB ei saanud kasutada. |
| --- | --- |

(102)

Nagu otsuses 2000/392/EÜ rakendatud ja esimese astme kohtus kinnitust leidnud, tuleb hüvitada üle antud vara kogu väärtus. Kuna BAKred aktsepteeris vahendeid täies mahus kohe esimese taseme omavahenditena, siis olid need alates 1993. aasta 1. jaanuarist LBB käsutuses vastutuse tagamiseks, v.a igal aastal arendus- ja edendustegevuseks vajalikud summad. Pärast seda aastast aastasse kasvanud summadest tuleb siiski maha arvata edendustegevusest tuleneva vastutuse tagamiseks vajalik kapital, mida LBB ei saanud kasutada.

| (103) | WBK/IBB sihtotstarbeline vara ja IBB edendustegevuseks vajaliku kapitali suurus kõikus või kasvas pidevalt alates 1993. aasta algusest. Vara ja kapitali väärtus on toodud tabelis punkti 142 all. |
| --- | --- |

(103)

WBK/IBB sihtotstarbeline vara ja IBB edendustegevuseks vajaliku kapitali suurus kõikus või kasvas pidevalt alates 1993. aasta algusest. Vara ja kapitali väärtus on toodud tabelis punkti 142 all.

| (104) | LBB põhikapitali lisandunud WKB/IBB põhikapital summas 187,5 mln Saksa marka oli likviidne kapital. Aastal 1994 võõrandati 75,01 % LBB-st BGB-le, aastal 1998 müüdi ülejäänud 24,99 %-line osalus BGB-le 1,5 mld Saksa marga eest. Seega tuli põhikapital alates 1998. aastast kajastada BGB bilansis. |
| --- | --- |

(104)

LBB põhikapitali lisandunud WKB/IBB põhikapital summas 187,5 mln Saksa marka oli likviidne kapital. Aastal 1994 võõrandati 75,01 % LBB-st BGB-le, aastal 1998 müüdi ülejäänud 24,99 %-line osalus BGB-le 1,5 mld Saksa marga eest. Seega tuli põhikapital alates 1998. aastast kajastada BGB bilansis.

| (105) | Eelnevat arvestades saab mõistliku hüvitise arvutada tuginedes kolmele alusele: esiteks, likviidse kapitali alusel summas 187,5 mln Saksa marka 1993. aastal ja summas 46,9 mln Saksa marka (vastavalt 24,99 %-line osalus) aastatel 1994–1997; teiseks, sihtotstarbelise reservi ning kolmandaks, edendustegevuseks vajalike vahendite alusel. Et kahe esimesena nimetatud instrumendi puhul tuleb rakendada sama miinimumtulusust, võib neid järgnevas esialgu vaadelda koos. |
| --- | --- |

(105)

Eelnevat arvestades saab mõistliku hüvitise arvutada tuginedes kolmele alusele: esiteks, likviidse kapitali alusel summas 187,5 mln Saksa marka 1993. aastal ja summas 46,9 mln Saksa marka (vastavalt 24,99 %-line osalus) aastatel 1994–1997; teiseks, sihtotstarbelise reservi ning kolmandaks, edendustegevuseks vajalike vahendite alusel. Et kahe esimesena nimetatud instrumendi puhul tuleb rakendada sama miinimumtulusust, võib neid järgnevas esialgu vaadelda koos.

| (106) | Erineva majandusliku kvaliteediga finantsinvesteeringud nõuavad erinevat tulusust. Seepärast peab küsimuse analüüsimisel, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev investor nõustuks investeerima, lähtuma kõnealuse kapitalimeetme majanduslikust eripärast ja käsutusse antud kapitali väärtusest LBB-le. |
| --- | --- |

(106)

Erineva majandusliku kvaliteediga finantsinvesteeringud nõuavad erinevat tulusust. Seepärast peab küsimuse analüüsimisel, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev investor nõustuks investeerima, lähtuma kõnealuse kapitalimeetme majanduslikust eripärast ja käsutusse antud kapitali väärtusest LBB-le.

| (107) | Mõistliku hüvitise leidmisel on oluline, milliste teiste omakapitali instrumentidega on WBK vahendite üleandmine võrreldav, sest erinevate instrumentide eest turutingimustel makstav hüvitis on erinev. Kokkuleppe eesmärgil lähtuvad BdB, liidumaa ja LBB võrreldavusest põhikapitali investeeringuga. |
| --- | --- |

(107)

Mõistliku hüvitise leidmisel on oluline, milliste teiste omakapitali instrumentidega on WBK vahendite üleandmine võrreldav, sest erinevate instrumentide eest turutingimustel makstav hüvitis on erinev. Kokkuleppe eesmärgil lähtuvad BdB, liidumaa ja LBB võrreldavusest põhikapitali investeeringuga.

| (108) | Komisjon on samuti seisukohal, et WBK üleandmine on eelkõige sarnane põhikapitali investeeringuga. Esiteks saab seda kahtlemata eeldada põhikapitali puhul ega vaja siinkohal lähemat käsitlemist. Teiseks kehtib öeldu aga ka sihtotstarbelise reservi kohta, mida BAKred samuti aktsepteeris esimese taseme omavahenditena. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon on samuti seisukohal, et WBK üleandmine on eelkõige sarnane põhikapitali investeeringuga. Esiteks saab seda kahtlemata eeldada põhikapitali puhul ega vaja siinkohal lähemat käsitlemist. Teiseks kehtib öeldu aga ka sihtotstarbelise reservi kohta, mida BAKred samuti aktsepteeris esimese taseme omavahenditena.

| (109) | Kõnealuses seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et erinevates liidumaades praegu krediidiasutuste käsutuses olevad erinevad uuenduslikud omakapitali instrumendid ei olnud Saksamaal kasutatavad 1993. aastal, mil otsustati WBK üleandmine LBB-le. Mõned nendest instrumentidest arendati välja hiljem, teised olid küll olemas, aga Saksamaa neid ei tunnustanud. Seega ei oleks veenev sihtotstarbelise reservi võrdlemine niisuguste uuenduslike instrumentidega, mis loodi valdavalt hiljem ja olid osaliselt üksnes teistes riikides rakendatavad. |
| --- | --- |

(109)

Kõnealuses seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et erinevates liidumaades praegu krediidiasutuste käsutuses olevad erinevad uuenduslikud omakapitali instrumendid ei olnud Saksamaal kasutatavad 1993. aastal, mil otsustati WBK üleandmine LBB-le. Mõned nendest instrumentidest arendati välja hiljem, teised olid küll olemas, aga Saksamaa neid ei tunnustanud. Seega ei oleks veenev sihtotstarbelise reservi võrdlemine niisuguste uuenduslike instrumentidega, mis loodi valdavalt hiljem ja olid osaliselt üksnes teistes riikides rakendatavad.

| (110) | Komisjon on samuti seisukohal, et esimese taseme omavahenditena tunnustatud sihtotstarbelise reservi eest mõistliku hüvitise määramiseks ei ole võrdlus hääleõiguseta osalusega (sks k stille Einlage) sobiv. Komisjonile on sealjuures oluline lähtuda sellest, et üle anti sihtotstarbeline reserv, mitte aga hääleõiguseta osalus. BAKred tunnustas üle antud vara samuti reservina ja mitte hääleõiguseta osalusena KWG § 10 kohaselt. See, et Saksa järelevalveasutus käsitles vara reservina, kõneleb selle poolt, et eraldatud kapital on pigem võrreldav põhikapitali kui hääleõiguseta osalusega. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon on samuti seisukohal, et esimese taseme omavahenditena tunnustatud sihtotstarbelise reservi eest mõistliku hüvitise määramiseks ei ole võrdlus hääleõiguseta osalusega (sks k stille Einlage) sobiv. Komisjonile on sealjuures oluline lähtuda sellest, et üle anti sihtotstarbeline reserv, mitte aga hääleõiguseta osalus. BAKred tunnustas üle antud vara samuti reservina ja mitte hääleõiguseta osalusena KWG § 10 kohaselt. See, et Saksa järelevalveasutus käsitles vara reservina, kõneleb selle poolt, et eraldatud kapital on pigem võrreldav põhikapitali kui hääleõiguseta osalusega.

| (111) | Lisaks ei erine üle antud kapitali vähemalt osalise kaotamise risk pankroti või likvideerimise korral põhikapitali investeeringu riskist, sest WBK vara moodustab olulise osa LBB omakapitalist ja LBB kattis riskiga kaalutud varasid olulises mahus tema käsutusse antud varaga paljude aastate jooksul. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks ei erine üle antud kapitali vähemalt osalise kaotamise risk pankroti või likvideerimise korral põhikapitali investeeringu riskist, sest WBK vara moodustab olulise osa LBB omakapitalist ja LBB kattis riskiga kaalutud varasid olulises mahus tema käsutusse antud varaga paljude aastate jooksul.

| (112) | “Tavaline” kapitalisüst suurendab nii panga likviidsust kui omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Et kapitali tervenisti kasutada, st laiendamaks 100 %-lise riskiga kaalutud varasid 12,5 korda (100 jagatud likviidsusmääraga/kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (31). |
| --- | --- |

(112)

“Tavaline” kapitalisüst suurendab nii panga likviidsust kui omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Et kapitali tervenisti kasutada, st laiendamaks 100 %-lise riskiga kaalutud varasid 12,5 korda (100 jagatud likviidsusmääraga/kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (31).

| (113) | Arvestamata 187,5 mln Saksa marga suurust põhikapitali ei suurendanud WBK vara üleandmine esialgu LBB likviidsust. LBB peab seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu kapitali ulatuses – eeldusel, et LBB kaasab finantsturgudelt vajalikke vahendeid –, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t suurendada riskiga kaalutud varasid kaasatud kapitali 12,5-kordseks (või et säilitada olemasolevad varad nimetatud tasemel) (32). |
| --- | --- |

(113)

Arvestamata 187,5 mln Saksa marga suurust põhikapitali ei suurendanud WBK vara üleandmine esialgu LBB likviidsust. LBB peab seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu kapitali ulatuses – eeldusel, et LBB kaasab finantsturgudelt vajalikke vahendeid –, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t suurendada riskiga kaalutud varasid kaasatud kapitali 12,5-kordseks (või et säilitada olemasolevad varad nimetatud tasemel) (32).

| (114) | Nimetatud lisakulude tõttu, mida teistsuguse omakapitali eraldamisel ei tekiks, tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või sellistel tingimustel oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel. |
| --- | --- |

(114)

Nimetatud lisakulude tõttu, mida teistsuguse omakapitali eraldamisel ei tekiks, tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või sellistel tingimustel oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel.

| (115) | Komisjon on siinjuures seisukohal, et arvesse ei saa võtta kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Panga puhaskasum ei kahane täiendavalt makstud intresside summa võrra. Osaliselt tasakaalustab kulusid väiksem ettevõtte tulumaks (Körperschaftssteuer). LBB täiendava kulutusena seoses üle antud kapitali eripäraga tuleb arvestada üksnes netokulutusi. Kokkuvõtvalt tunnistab komisjon, et LBB-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” summas “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks”. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon on siinjuures seisukohal, et arvesse ei saa võtta kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Panga puhaskasum ei kahane täiendavalt makstud intresside summa võrra. Osaliselt tasakaalustab kulusid väiksem ettevõtte tulumaks (Körperschaftssteuer). LBB täiendava kulutusena seoses üle antud kapitali eripäraga tuleb arvestada üksnes netokulutusi. Kokkuvõtvalt tunnistab komisjon, et LBB-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” summas “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks”.

| (116) | Kokkuleppe sõlmimise läbirääkimistel lähtusid pooled, nagu ka samal ajal üle antud Hamburgische Landesbank’i kohta sõlmitud kokkuleppes, pikaajalisest riskivabast määrast 7,23 %. Lisaks olid pooled üksmeelel kogusummana arvestatud 50 %-lises maksumääras (33). Järelikult saadakse neto-refinantseerimise määraks 3,62 %, mille võrra vähendatakse tasu ebapiisava likviidsuse tõttu. Viimane kehtib üksnes sihtotstarbelise reservi kohta. |
| --- | --- |

(116)

Kokkuleppe sõlmimise läbirääkimistel lähtusid pooled, nagu ka samal ajal üle antud Hamburgische Landesbank’i kohta sõlmitud kokkuleppes, pikaajalisest riskivabast määrast 7,23 %. Lisaks olid pooled üksmeelel kogusummana arvestatud 50 %-lises maksumääras (33). Järelikult saadakse neto-refinantseerimise määraks 3,62 %, mille võrra vähendatakse tasu ebapiisava likviidsuse tõttu. Viimane kehtib üksnes sihtotstarbelise reservi kohta.

| (117) | Turumajanduslikult tegutsev investor rajab tulususe ootused varasemale keskmisele tulususele, mis pakub üldiselt pidepunkti ka ettevõtja tulevase suutlikkuse hindamiseks. Samuti toetub investor eelkõige investeeringu perioodil ettevõtte ärimudeli, ettevõtte juhtimise strateegia ja kvaliteedi ning vastava majandusharu suhteliste väljavaadete analüüsi järeldustele. Kapitali vajav ettevõtja peab võimalikku investorit veenma oma suutlikkuses teenida pikaajaliselt tulu tasemel, mida võib turul keskmiselt oodata võrreldava riskitaseme ja sarnase majandusharu ettevõttelt. Kui ettevõtja ei täida nimetatud ootusi vähemalt keskmise tulususe osas, loobub investor investeeringust ja kaalub investeerimist teise ettevõttesse, mis pakub sama riski korral paremaid väljavaateid. |
| --- | --- |

(117)

Turumajanduslikult tegutsev investor rajab tulususe ootused varasemale keskmisele tulususele, mis pakub üldiselt pidepunkti ka ettevõtja tulevase suutlikkuse hindamiseks. Samuti toetub investor eelkõige investeeringu perioodil ettevõtte ärimudeli, ettevõtte juhtimise strateegia ja kvaliteedi ning vastava majandusharu suhteliste väljavaadete analüüsi järeldustele. Kapitali vajav ettevõtja peab võimalikku investorit veenma oma suutlikkuses teenida pikaajaliselt tulu tasemel, mida võib turul keskmiselt oodata võrreldava riskitaseme ja sarnase majandusharu ettevõttelt. Kui ettevõtja ei täida nimetatud ootusi vähemalt keskmise tulususe osas, loobub investor investeeringust ja kaalub investeerimist teise ettevõttesse, mis pakub sama riski korral paremaid väljavaateid.

| (118) | Mõistliku miinimumhüvitise selgitamiseks on mitmeid meetodeid alates finantsarvestuse mitmest variandist kuni finantsvarade hindamise mudeli (Capital Asset Pricing Model, CAPM) meetodini. Erinevate käsitluste esitamiseks on otstarbekas välja tuua kaks komponenti: riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia: riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumhüvitis = riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia. Riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumhüvitis on seega kirjeldatav riskivaba tulususemäära ja investeeringule omase riski võtmise eest arvestatava riskipreemia summana. |
| --- | --- |

(118)

Mõistliku miinimumhüvitise selgitamiseks on mitmeid meetodeid alates finantsarvestuse mitmest variandist kuni finantsvarade hindamise mudeli (Capital Asset Pricing Model, CAPM) meetodini. Erinevate käsitluste esitamiseks on otstarbekas välja tuua kaks komponenti: riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia: riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumhüvitis = riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia. Riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumhüvitis on seega kirjeldatav riskivaba tulususemäära ja investeeringule omase riski võtmise eest arvestatava riskipreemia summana.

| (119) | Igasuguse tulususe määramise aluseks on eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:






  — | finantsarvestus/finantseerimiskontseptsioon: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud. Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori oodatava tulususega. |
| --- | --- | --- |

(119)

Igasuguse tulususe määramise aluseks on eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:

—

finantsarvestus/finantseerimiskontseptsioon: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud. Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori oodatava tulususega.

| — | Compound Annual Growth Rate: lähenemise keskmes on aritmeetilise keskmise asemel geomeetrilise keskmise kasutamine. |
| --- | --- |

—

Compound Annual Growth Rate: lähenemise keskmes on aritmeetilise keskmise asemel geomeetrilise keskmise kasutamine.

| — | CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil: oodatav tulusus = riskivaba intressimäär + turu-riskipreemia x beeta. Beetafaktoriga kvantifitseeritakse ühe ettevõtte riski kõigi ettevõtete koguriski suhtes. Konkreetse investeeringu riskipreemia kujuneb turu riskipreemia ja beetafaktori korrutisena. |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil: oodatav tulusus = riskivaba intressimäär + turu-riskipreemia x beeta. Beetafaktoriga kvantifitseeritakse ühe ettevõtte riski kõigi ettevõtete koguriski suhtes. Konkreetse investeeringu riskipreemia kujuneb turu riskipreemia ja beetafaktori korrutisena.

| (120) | Suurte börsil noteeritud ettevõtete korral on CAPM valdav meetod investeeringute tulususe arvutamiseks. LBB ei ole börsil noteeritud ettevõte ja nii ei ole LBB beetaväärtuse otsene tuletamine võimalik. CAPM-i saab kasutada üksnes siis, kui beetafaktor määratakse kindlaks hinnanguliselt. |
| --- | --- |

(120)

Suurte börsil noteeritud ettevõtete korral on CAPM valdav meetod investeeringute tulususe arvutamiseks. LBB ei ole börsil noteeritud ettevõte ja nii ei ole LBB beetaväärtuse otsene tuletamine võimalik. CAPM-i saab kasutada üksnes siis, kui beetafaktor määratakse kindlaks hinnanguliselt.

| (121) | Saksamaa suhtub üldiselt kriitiliselt CAPM-i rakendamisse. Siiski võtsid pooled kokkuleppes aluseks CAPM-i ja said LBB-le üle antud põhikapitali ja sihtotstarbelise reservi eest makstava mõistliku hüvitise määraks 10,19 %. |
| --- | --- |

(121)

Saksamaa suhtub üldiselt kriitiliselt CAPM-i rakendamisse. Siiski võtsid pooled kokkuleppes aluseks CAPM-i ja said LBB-le üle antud põhikapitali ja sihtotstarbelise reservi eest makstava mõistliku hüvitise määraks 10,19 %.

| (122) | Pooled võtsid arvutuste aluseks CAPM-i ja rakendasid 31. detsembri 1992. aasta seisuga LBB suhtes riskivaba baasintressimäära 7,23 %. Niisugune määr selgitati eeldusel, et WBK vara pidi antama püsivalt LBB käsutusse. Pooled loobusid turul investeeringu tegemise ajal täheldatud tähtajalise investeeringu riskivaba tulususe (nt riigi võlakirjade 10-aastane tulusus) kohaldamisest, sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et tähtaja möödumisel ei investeerita sama kõrgest riskivabast tulususest lähtudes. Poolte arvates arvestatakse investeerimise riski kõige paremini “Total Return Index”-i puhul. Seetõttu lähtusid pooled Deutsche Börse AG koostatud REX10 Performance Index’ist, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Antud juhul kasutatud indeksirida sisaldab REX10 Performance Index aasta lõpu seise alates 1970. aastast. Pooled selgitasid sel viisil tulususe aasta kohta, mis kajastab ajavahemikus 1970 – 1992 REX10 Performance Index’ile omast trendi. Riskivaba baasintressi määraks (seisuga 31. detsember 1992) saadi 7,32 %. |
| --- | --- |

(122)

Pooled võtsid arvutuste aluseks CAPM-i ja rakendasid 31. detsembri 1992. aasta seisuga LBB suhtes riskivaba baasintressimäära 7,23 %. Niisugune määr selgitati eeldusel, et WBK vara pidi antama püsivalt LBB käsutusse. Pooled loobusid turul investeeringu tegemise ajal täheldatud tähtajalise investeeringu riskivaba tulususe (nt riigi võlakirjade 10-aastane tulusus) kohaldamisest, sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et tähtaja möödumisel ei investeerita sama kõrgest riskivabast tulususest lähtudes. Poolte arvates arvestatakse investeerimise riski kõige paremini “Total Return Index”-i puhul. Seetõttu lähtusid pooled Deutsche Börse AG koostatud REX10 Performance Index’ist, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Antud juhul kasutatud indeksirida sisaldab REX10 Performance Index aasta lõpu seise alates 1970. aastast. Pooled selgitasid sel viisil tulususe aasta kohta, mis kajastab ajavahemikus 1970 – 1992 REX10 Performance Index’ile omast trendi. Riskivaba baasintressi määraks (seisuga 31. detsember 1992) saadi 7,32 %.

| (123) | Kuna investeering pidi tõepoolest antama LBB käsutusse pikemaks ajaks, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivabad baasintressimäärad asjakohased. |
| --- | --- |

(123)

Kuna investeering pidi tõepoolest antama LBB käsutusse pikemaks ajaks, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivabad baasintressimäärad asjakohased.

| (124) | Beetafaktori väärtus 0,74 leiti tuginedes KPMG koostatud ekspertarvamusele kõigi börsil noteeritud Saksa krediidiasutuste nn kohandatud beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamus esitati ka komisjonile. Ekspertarvamusele toetudes ja arvestades LBB ärisuunitlust võib saadud beetafaktorit pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

(124)

Beetafaktori väärtus 0,74 leiti tuginedes KPMG koostatud ekspertarvamusele kõigi börsil noteeritud Saksa krediidiasutuste nn kohandatud beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamus esitati ka komisjonile. Ekspertarvamusele toetudes ja arvestades LBB ärisuunitlust võib saadud beetafaktorit pidada mõistlikuks.

| (125) | Komisjoni arvates on ka turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba otsuseni 2000/392/EÜ viinud menetluses käsitleti korduvalt nn üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, ajavahemikele ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võttis BdB kohta koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, WesLB jaoks samas menetluses koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil antud juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM-ist lähtudes puudub komisjoni arvates kahtlus poolte selgitatud miinimumhüvitise mõistlikkuses. |
| --- | --- |

(125)

Komisjoni arvates on ka turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba otsuseni 2000/392/EÜ viinud menetluses käsitleti korduvalt nn üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, ajavahemikele ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võttis BdB kohta koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, WesLB jaoks samas menetluses koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil antud juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM-ist lähtudes puudub komisjoni arvates kahtlus poolte selgitatud miinimumhüvitise mõistlikkuses.

| (126) | Seetõttu määrab komisjon mõistlikuks aastaseks miinimumhüvitiseks 10,19 % (vastavalt pärast ettevõtte ja enne investori maksustamist). |
| --- | --- |

(126)

Seetõttu määrab komisjon mõistlikuks aastaseks miinimumhüvitiseks 10,19 % (vastavalt pärast ettevõtte ja enne investori maksustamist).

| (127) | Kontrollida tuleks miinimumhüvitise korrigeerimise põhjuste esinemist. Nagu teistes liidumaapankade menetlustes käsitletud, võivad niisugust tehingu eripärast tingitud hinnalisandit õigustada kolm tunnust: esiteks, täiendavate osaluste väljalaskmise ja sellega seotud hääleõiguse andmise ärajäämine; teiseks, üle antud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeering ei ole vabalt kaubeldav. |
| --- | --- |

(127)

Kontrollida tuleks miinimumhüvitise korrigeerimise põhjuste esinemist. Nagu teistes liidumaapankade menetlustes käsitletud, võivad niisugust tehingu eripärast tingitud hinnalisandit õigustada kolm tunnust: esiteks, täiendavate osaluste väljalaskmise ja sellega seotud hääleõiguse andmise ärajäämine; teiseks, üle antud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeering ei ole vabalt kaubeldav.

| (128) | Nagu ka teistes menetlustes peab komisjon hinnalisandit kahe viimati nimetatud tunnuse alusel põhjendamatuks. Samuti ei ole hinnalisand võimalik osaluste emiteerimise ja täiendava hääleõiguse äralangemise põhjendusel, sest Berliini liidumaal oli juba 100 %-line hääleõigus. |
| --- | --- |

(128)

Nagu ka teistes menetlustes peab komisjon hinnalisandit kahe viimati nimetatud tunnuse alusel põhjendamatuks. Samuti ei ole hinnalisand võimalik osaluste emiteerimise ja täiendava hääleõiguse äralangemise põhjendusel, sest Berliini liidumaal oli juba 100 %-line hääleõigus.

| (129) | Aktsiate korral sõltub hüvitis otseselt ettevõtte tulemustest ning väljendub peamiselt dividendidena ja ettevõtte väärtuse kasvust osasaamisena (nt väljendatuna aktsiakursi tõusus). Liidumaa saab kokkuleppelise hüvitise, mille suurus peaks kajastama “tavalise” investeeringu eest saadava tasu mõlemat aspekti. Võiks väita, et liidumaa saadav kindlas summas hüvitis kujutab endast võrreldes LBB tulemustega seotud tasuga eelist, mis õigustaks tasumäära vähendamist. Kas niisugune kindlas summas hüvitis on tõepoolest kasulikum kui muutuv ja kasumist sõltuv, oleneb ettevõtte tulemustest tulevikus. Tulemuste halvenemisel annab kokkuleppeline hüvitis investorile eelise, tulemuste paranemisel on see aga tema kahjuks. Ent investeerimisotsuse hindamisel ei saa tagantjärele arvesse võtta tegelikku arengut. Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et tasumäära ei tule nimetatud põhjusel vähendada. |
| --- | --- |

(129)

Aktsiate korral sõltub hüvitis otseselt ettevõtte tulemustest ning väljendub peamiselt dividendidena ja ettevõtte väärtuse kasvust osasaamisena (nt väljendatuna aktsiakursi tõusus). Liidumaa saab kokkuleppelise hüvitise, mille suurus peaks kajastama “tavalise” investeeringu eest saadava tasu mõlemat aspekti. Võiks väita, et liidumaa saadav kindlas summas hüvitis kujutab endast võrreldes LBB tulemustega seotud tasuga eelist, mis õigustaks tasumäära vähendamist. Kas niisugune kindlas summas hüvitis on tõepoolest kasulikum kui muutuv ja kasumist sõltuv, oleneb ettevõtte tulemustest tulevikus. Tulemuste halvenemisel annab kokkuleppeline hüvitis investorile eelise, tulemuste paranemisel on see aga tema kahjuks. Ent investeerimisotsuse hindamisel ei saa tagantjärele arvesse võtta tegelikku arengut. Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et tasumäära ei tule nimetatud põhjusel vähendada.

| (130) | Tuginedes eelnevatele põhjendustele jõuab komisjon järeldusele, et kapitali ja sihtotstarbelise reservi turutingimustele vastav minimaalne tulusus on 10,19 % aastas (pärast ettevõtte maksustamist). Mittelikviidse sihtotstarbelise reservi osas tuleb sellest neto-finantseerimiskulude katteks maha arvata 3,62 %. |
| --- | --- |

(130)

Tuginedes eelnevatele põhjendustele jõuab komisjon järeldusele, et kapitali ja sihtotstarbelise reservi turutingimustele vastav minimaalne tulusus on 10,19 % aastas (pärast ettevõtte maksustamist). Mittelikviidse sihtotstarbelise reservi osas tuleb sellest neto-finantseerimiskulude katteks maha arvata 3,62 %.

| (131) | Edendustegevuseks vajalikud summad omavad LBB jaoks samuti materiaalset väärtust ja nende majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Niisuguse riski võtmise eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. BdB, liidumaa ja LBB kokkuleppes seda küsimust ei käsitleta. |
| --- | --- |

(131)

Edendustegevuseks vajalikud summad omavad LBB jaoks samuti materiaalset väärtust ja nende majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Niisuguse riski võtmise eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. BdB, liidumaa ja LBB kokkuleppes seda küsimust ei käsitleta.

| (132) | Saksamaa lähtus WestLB juhtumis (34) mõistliku hüvitise määrast 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist. WestLB ja LBB põhimõttelise sarnasuse ning teiste võimalike pidepunktide puudumise tõttu eeldab komisjon, et toodud määr vastab hüvitisele, mida LBB pidanuks turul maksma ka 1990ndate aastate algul tema kasuks antud pangagarantii eest. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa lähtus WestLB juhtumis (34) mõistliku hüvitise määrast 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist. WestLB ja LBB põhimõttelise sarnasuse ning teiste võimalike pidepunktide puudumise tõttu eeldab komisjon, et toodud määr vastab hüvitisele, mida LBB pidanuks turul maksma ka 1990ndate aastate algul tema kasuks antud pangagarantii eest.

| (133) | Sellegipoolest ei pea käesoleval juhul paika otsuses 2000/392/EÜ lähtemäära suurendamiseks esitatud põhjendused. Otsuses 2000/392/EÜ suurendati nimetatud 0,3 %-list aastast määra (enne makse) täiendavalt 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis aga WestLB puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa. |
| --- | --- |

(133)

Sellegipoolest ei pea käesoleval juhul paika otsuses 2000/392/EÜ lähtemäära suurendamiseks esitatud põhjendused. Otsuses 2000/392/EÜ suurendati nimetatud 0,3 %-list aastast määra (enne makse) täiendavalt 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis aga WestLB puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa.

| (134) | Hüvitise suurendamine 0,3 % võrra “garantii” eriti suure ulatuse tõttu ei näi ca 170 kuni 350 mln Saksa marga puhul aastas mõistlik. Määra suurendamises asjaolu tõttu, et WBK vara oli LBB käsutuses praktiliselt piiramatult, võib kahelda seevastu samadel põhjustel nagu äritegevuseks käsutada olnud kapitalilt hüvitise hinnalisandi arvestamisest loobumise puhul, sest liidumaal oli võimalus LBB-st vara välja võtta, mida liidumaa 2004. aasta augusti lõpus ka tegi. |
| --- | --- |

(134)

Hüvitise suurendamine 0,3 % võrra “garantii” eriti suure ulatuse tõttu ei näi ca 170 kuni 350 mln Saksa marga puhul aastas mõistlik. Määra suurendamises asjaolu tõttu, et WBK vara oli LBB käsutuses praktiliselt piiramatult, võib kahelda seevastu samadel põhjustel nagu äritegevuseks käsutada olnud kapitalilt hüvitise hinnalisandi arvestamisest loobumise puhul, sest liidumaal oli võimalus LBB-st vara välja võtta, mida liidumaa 2004. aasta augusti lõpus ka tegi.

| (135) | Garantiipreemia on LBB jaoks ettevõtlusega seotud kulutus, mis vähendab maksustatavat kasumit. WBK varade eest makstakse hüvitist maksustamisjärgsest kasumist. Seetõttu tuleb 0,3 %-list määra põhimõtteliselt korrigeerida maksumääraga. Sarnaselt refinantseerimiskuludega lähtub komisjon – sedapuhku LBB kasuks – ühtsest maksukoormusest 50 %. Seetõttu määrab komisjon määraks 0,15 % aastas pärast maksustamist. |
| --- | --- |

(135)

Garantiipreemia on LBB jaoks ettevõtlusega seotud kulutus, mis vähendab maksustatavat kasumit. WBK varade eest makstakse hüvitist maksustamisjärgsest kasumist. Seetõttu tuleb 0,3 %-list määra põhimõtteliselt korrigeerida maksumääraga. Sarnaselt refinantseerimiskuludega lähtub komisjon – sedapuhku LBB kasuks – ühtsest maksukoormusest 50 %. Seetõttu määrab komisjon määraks 0,15 % aastas pärast maksustamist.

(5)   Abi osa

| (136) | Esitatud arvutuste alusel peab komisjon turutingimustele vastavaks hüvitiseks põhikapitali eest 10,19 % aastas pärast makse; sihtotstarbelise reservi eest, mida LBB võis kasutada äritegevuse tagamiseks, 6,5 % aastas pärast makse, ja edendustegevuseks vajalike, ent bilansis esimese taseme omavahenditena kajastatud summa eest 0,15 % aastas pärast makse. |
| --- | --- |

(136)

Esitatud arvutuste alusel peab komisjon turutingimustele vastavaks hüvitiseks põhikapitali eest 10,19 % aastas pärast makse; sihtotstarbelise reservi eest, mida LBB võis kasutada äritegevuse tagamiseks, 6,5 % aastas pärast makse, ja edendustegevuseks vajalike, ent bilansis esimese taseme omavahenditena kajastatud summa eest 0,15 % aastas pärast makse.

| (137) | Nimetatud arvestuspõhimõtete ja eri liiki üle antud kapitali eest tasutavate hüvitiste põhjal saadi punkti 142 all tabelis esitatud summad, mis oleks tulnud tasuda üksikute osade eest aastate lõikes. |
| --- | --- |

(137)

Nimetatud arvestuspõhimõtete ja eri liiki üle antud kapitali eest tasutavate hüvitiste põhjal saadi punkti 142 all tabelis esitatud summad, mis oleks tulnud tasuda üksikute osade eest aastate lõikes.

| (138) | Sellest tuleb maha arvata summad, milles lepiti hüvitise elementidena kindlalt kokku investeeringu tegemise ajal. Komisjoni arvates on siinjuures tegemist ainult sihtotstarbelise reservi kasutuselevõtu eest kindlalt kokkulepitud varieeruva suurusega hüvitisega (vt tabelit p 142 juures). Täiendavad koostisosad, nagu Saksamaa viidatud realiseeritud ettevõtte väärtuse kasv ja 1993. aastal makstud dividendid summas 238 mln Saksa marka, ei tule seevastu arvesse. |
| --- | --- |

(138)

Sellest tuleb maha arvata summad, milles lepiti hüvitise elementidena kindlalt kokku investeeringu tegemise ajal. Komisjoni arvates on siinjuures tegemist ainult sihtotstarbelise reservi kasutuselevõtu eest kindlalt kokkulepitud varieeruva suurusega hüvitisega (vt tabelit p 142 juures). Täiendavad koostisosad, nagu Saksamaa viidatud realiseeritud ettevõtte väärtuse kasv ja 1993. aastal makstud dividendid summas 238 mln Saksa marka, ei tule seevastu arvesse.

| (139) | Saksamaa väitel tuleks makstavast hüvitisest arvata maha mõlema müügitehinguga aastatel 1994 ja 1998 realiseeritud väärtuse kasv nagu ka makstud dividendid 238 mln Saksa marka. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa väljamakseid või väärtuse kasvu pärast investeerimist arvesse võtta, sest investor ootab rahuldavat tulusust või lepib kokku otsese hüvitise investeeringu tegemise ajal talle teadaoleva informatsiooni põhjal. Ettenägematud dividendid või väärtuse kasv ei saa siin olla määravaks. Otsustav ei ole ka küsimus, kas müügitehinguga realiseerunud väärtuse kasv andis tulu või mitte. Sugugi ei ole selge, miks tulnuks üle antud sihtotstarbelisest reservist maksta dividende 238 mln Saksa marka. Kõige rohkem võiks kaaluda makse osalise arvestamise võimalust, nimelt niisuguses proportsioonis, millises sihtotstarbeline reserv oli LBB muu omakapitali suhtes. |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa väitel tuleks makstavast hüvitisest arvata maha mõlema müügitehinguga aastatel 1994 ja 1998 realiseeritud väärtuse kasv nagu ka makstud dividendid 238 mln Saksa marka. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa väljamakseid või väärtuse kasvu pärast investeerimist arvesse võtta, sest investor ootab rahuldavat tulusust või lepib kokku otsese hüvitise investeeringu tegemise ajal talle teadaoleva informatsiooni põhjal. Ettenägematud dividendid või väärtuse kasv ei saa siin olla määravaks. Otsustav ei ole ka küsimus, kas müügitehinguga realiseerunud väärtuse kasv andis tulu või mitte. Sugugi ei ole selge, miks tulnuks üle antud sihtotstarbelisest reservist maksta dividende 238 mln Saksa marka. Kõige rohkem võiks kaaluda makse osalise arvestamise võimalust, nimelt niisuguses proportsioonis, millises sihtotstarbeline reserv oli LBB muu omakapitali suhtes.

| (140) | Saksamaa väitis ühtlasi, et üleandmise põhjuseks oli loodetav sünergia ja mitte LBB omakapitali suurendamine. Sünergia ei vähendanud üle antud kapitali kasutatavust LBB-s ega suurendanud LBB kulusid üleandmise tagajärjel. Seega ei saanud sünergia avaldada mõju tasu suurusele, mida turumajanduslikult tegutsev investor oleks võinud pangalt nõuda eraldatud omakapitali eest. Ka sünergiast liidumaale tekkinud tegeliku eelise puhul oleks iga konkurent konkurentsist tingituna olnud sunnitud liidumaale rahalise instrumendi eest taoliste eeliste näol “hüvitist maksma”, seda lisaks eraldatud omakapitali eest makstavale mõistlikule tasule. Komisjon leiab niisiis, et võimalike sünergiaefektide puhul ei ole tegemist WBK üleandmise eest LBB poolt makstud hüvitisega. |
| --- | --- |

(140)

Saksamaa väitis ühtlasi, et üleandmise põhjuseks oli loodetav sünergia ja mitte LBB omakapitali suurendamine. Sünergia ei vähendanud üle antud kapitali kasutatavust LBB-s ega suurendanud LBB kulusid üleandmise tagajärjel. Seega ei saanud sünergia avaldada mõju tasu suurusele, mida turumajanduslikult tegutsev investor oleks võinud pangalt nõuda eraldatud omakapitali eest. Ka sünergiast liidumaale tekkinud tegeliku eelise puhul oleks iga konkurent konkurentsist tingituna olnud sunnitud liidumaale rahalise instrumendi eest taoliste eeliste näol “hüvitist maksma”, seda lisaks eraldatud omakapitali eest makstavale mõistlikule tasule. Komisjon leiab niisiis, et võimalike sünergiaefektide puhul ei ole tegemist WBK üleandmise eest LBB poolt makstud hüvitisega.

| (141) | Kokkulepitud hüvitise (0,25 % aastas) ja mõistliku hüvitise (6,57 % aastas IBB sihtotstarbelise reservi osa eest, mida võis kasutada kommertstegevuses; 10,19 % aastas WBK põhikapitali eest ning 0,15 % aastas pangagarantiile sarnaneva vara osa eest) vahe kujutab endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõistes. |
| --- | --- |

(141)

Kokkulepitud hüvitise (0,25 % aastas) ja mõistliku hüvitise (6,57 % aastas IBB sihtotstarbelise reservi osa eest, mida võis kasutada kommertstegevuses; 10,19 % aastas WBK põhikapitali eest ning 0,15 % aastas pangagarantiile sarnaneva vara osa eest) vahe kujutab endast abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõistes.

| (142) | Abi seisneb seega järgnevas:



















  Suurus (mln Saksa marka aasta lõpuks) | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (35) | Summa | Summa € |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | IBB-sihtotstarbeline reserv |

(142)

Abi seisneb seega järgnevas:

Suurus (mln Saksa marka aasta lõpuks)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004 (35)

Summa

Summa €

1.

IBB-sihtotstarbeline reserv

1 715,2

2 005,8

2 105,8

2 206,0

2 306,0

2 356,0

2 406,0

2 456,5

2 600,0

2 623,8

2 625,4

2 625,4

Kasutamine edendustegevuseks

168,7

180,1

273,2

323,8

346,4

233,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sihtotstarbelise reservi jääk

1 546,5

1 825,7

1 832,6

1 882,2

1 959,6

2 122,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Intressimäär

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

6,57 %

Makstav hüvitis

101,6

119,9

120,4

123,7

128,7

139,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | WBK-põhikapital |
| --- | --- |

2.

WBK-põhikapital

187,5

46,9

46,9

46,9

46,9

Intressimäär

10,19 %

10,19 %

10,19 %

10,19 %

10,19 %

Makstav hüvitis

19,1

4,8

4,8

4,8

4,8

38,2

19,5

Garantiiprovisjon

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

0,15 %

Makstav hüvitis

0,253

0,270

0,410

0,486

0,520

0,350

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | Makstud hüvitis |
| --- | --- |

3.

Makstud hüvitis

0,0

0,0

0,0

1,2

3,4

3,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | Veel makstav hüvitis |
| --- | --- |

3.

Veel makstav hüvitis

121,0

125,0

125,6

127,7

130,6

136,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 584,5

810,14

| (143) | IBB eraldamisega LBB-st tagastati 1. septembril 2004. aastal sihtotstarbeline reserv Berliini liidumaale, kusjuures sellest umbes 1,1 mld eurot paigutati liidumaa kahe hääleõiguseta osalusena LBB-sse. Nimetatud eraldamisega lõpetati siinkohal uuritav soodustamine 1. septembril 2004. aastal. |
| --- | --- |

(143)

IBB eraldamisega LBB-st tagastati 1. septembril 2004. aastal sihtotstarbeline reserv Berliini liidumaale, kusjuures sellest umbes 1,1 mld eurot paigutati liidumaa kahe hääleõiguseta osalusena LBB-sse. Nimetatud eraldamisega lõpetati siinkohal uuritav soodustamine 1. septembril 2004. aastal.

2.c   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA LIIKMESRIIKIDE VAHELISE KAUBANDUSE KAHJUSTAMINE

| (144) | Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel. |
| --- | --- |

(144)

Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel.

| (145) | Soodustatud Landesbank Berlin on panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. LBB määratleb end kui universaalset kommertspanka, hoiukassade keskpanka, riigi- ja munitsipaalpanka. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei ole LBB mingil juhul ainult kohalik või regionaalpank |
| --- | --- |

(145)

Soodustatud Landesbank Berlin on panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. LBB määratleb end kui universaalset kommertspanka, hoiukassade keskpanka, riigi- ja munitsipaalpanka. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei ole LBB mingil juhul ainult kohalik või regionaalpank

| (146) | Need asjaolud näitavad üheselt, et LBB osutab pangateenuseid konkureerides teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja ka Saksamaa siseselt, sest teiste Euroopa riikide pangad on tegevad ka Saksamaal. |
| --- | --- |

(146)

Need asjaolud näitavad üheselt, et LBB osutab pangateenuseid konkureerides teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja ka Saksamaa siseselt, sest teiste Euroopa riikide pangad on tegevad ka Saksamaal.

| (147) | Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. LBB äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital. |
| --- | --- |

(147)

Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. LBB äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital.

| (148) | Seega on tuvastatud, et LBB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(148)

Seega on tuvastatud, et LBB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.

3.   MEETME KOKKUSOBIVUS ASUTAMISLEPINGUGA

| (149) | Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja WBK vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes. Sellest lähtuvalt tuleb uurida, kas abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Ära peab märkima, et Saksamaa ei tuginenud varade üleandmise raames ühelegi sätestatud erandile. |
| --- | --- |

(149)

Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja WBK vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes. Sellest lähtuvalt tuleb uurida, kas abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Ära peab märkima, et Saksamaa ei tuginenud varade üleandmise raames ühelegi sätestatud erandile.

| (150) | Ükski asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand ei kohaldu. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(150)

Ükski asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand ei kohaldu. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (151) | Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(151)

Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine.

| (152) | Kuna LBB majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu LBB kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(152)

Kuna LBB majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu LBB kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.

| (153) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. LBB-d ei kirjeldata raskustes ettevõttena, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga. |
| --- | --- |

(153)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. LBB-d ei kirjeldata raskustes ettevõttena, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga.

| (154) | Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (36). |
| --- | --- |

(154)

Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (36).

| (155) | Saksamaa ei ole teatanud, et LBB võimaliku soodustamise puhul WBK vara üleandmise teel oleks tegemist olnud üksnes kompensatsiooniga avalik-õiguslike ülesannete täitmisest tekkinud kulude katteks. Komisjoni arvates on selge – üleandmine sai teoks, et võimaldada LBB-l täita uusi omakapitali nõudeid, mitte avalik-õigusliku ülesande täitmise hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(155)

Saksamaa ei ole teatanud, et LBB võimaliku soodustamise puhul WBK vara üleandmise teel oleks tegemist olnud üksnes kompensatsiooniga avalik-õiguslike ülesannete täitmisest tekkinud kulude katteks. Komisjoni arvates on selge – üleandmine sai teoks, et võimaldada LBB-l täita uusi omakapitali nõudeid, mitte avalik-õigusliku ülesande täitmise hüvitamiseks.

| (156) | Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu. |
| --- | --- |

(156)

Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu.

4.   TEGEMIST EI OLE OLEMASOLEVA ABIGA

| (157) | WBK vara üleandmine väljub samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse kui olemasoleva abi õiguslike vormide raamest. |
| --- | --- |

(157)

WBK vara üleandmine väljub samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse kui olemasoleva abi õiguslike vormide raamest.

| (158) | Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud LBB võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja LBB vara ei olnud ammendunud. |
| --- | --- |

(158)

Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud LBB võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja LBB vara ei olnud ammendunud.

| (159) | Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab liidumaad varustama LBB-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. LBB seisund kapitali eraldamise ajal võimaldas igati häireteta töötamist. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LBB nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. LBB võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate abisätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine lugeda uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(159)

Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab liidumaad varustama LBB-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. LBB seisund kapitali eraldamise ajal võimaldas igati häireteta töötamist. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LBB nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. LBB võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate abisätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine lugeda uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses.

5.   JÄRELDUS

| (160) | WBK/IBB üleandmisest 1. jaanuaril 1993 johtuvat abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seepärast on abi kokkusobimatu ühisturuga ja tuleb lõpetada. Abi tuleb Saksamaa poolt tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(160)

WBK/IBB üleandmisest 1. jaanuaril 1993 johtuvat abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seepärast on abi kokkusobimatu ühisturuga ja tuleb lõpetada. Abi tuleb Saksamaa poolt tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGNEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuruses 810,14 miljonit eurot, mille Saksamaa andis Landesbank Berlin'ile ajavahemikul 1. jaanuarist 1993 kuni 31. augustini 2004, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed abi saajalt artiklis 1 nimetatud õigusvastaselt antud abi tagasinõudmiseks.

Artikkel 3

Tagasinõue teostatakse viivitamata ja vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel, et need õigusaktid lubavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

Tagasinõutav summa sisaldab intressi alates abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.

Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (37) viienda peatüki sätete alusel.

Artikkel 4

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle täitmiseks võetud meetmetest, täites otsusele lisatud küsimustiku.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 239, 4.10.2002, lk 12.

1

(2)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1.

2

(3)  EKL 2003, lk II-435.

3

(4)  EÜT C 239, 4.10.2002, lk 2.

4

(5)  Punktid 32jj ning komisjoni otsuse (Bankgesellschaft Berlin AG-le antud ümberkorraldamisabi kohta) p 141 (ELT-s avaldamata).

5

(6)  Alates 1. maist 2002. aastal, pärast pankade-, kindlustuste- ja börsijärelevalve ühendamist: Krediidiasutuste Järelevalve Föderaalamet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, BAFin).

6

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

(7)  EÜT C 141, 14.6.2002, lk 2.

7

(8)  Punktid 32jj ning komisjoni otsuse (Bankgesellschaft Berlin AG-le antud ümberkorraldamisabi kohta) p 141 (ELT-s avaldamata).

8

(9)  Punktid 32jj ning komisjoni otsuse (Bankgesellschaft Berlin AG-le antud ümberkorraldamisabi kohta) p 141 (ELT-s avaldamata).

9

(10)  EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14; asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5. 2000, lk 1).

10

(11)  EÜT L 124, 5.5.1989, lk 16; asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ.

11

(12)  Vastavalt perioodi 1995-1998 kajastava tabeli märkusele ilmselt 0,25 % enne makse ja 0,11 % pärast makse; siiski ilma selgituseta, milliste maksudega oli tegemist.

12

(13)  EÜT L 83, 27. 3. 1999, muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

13

(14)  Vastavat summat ei arvestata sellest ajast enam varakogumisse.

14

(15)  Konfidentsiaalne informatsioon; edaspidi [...].

15

(16)  Vt joonealust märkust 2, p 162.

16

(17)  Kasumiaruanded on avaldatud Hoppenstedti ettevõtete andmebaasis; 35 välja valitud panga hulgas on 4 suurt erapanka, 5 muud erapanka, 17 avalik-õiguslikku asutust, 2 ühistupanka ja 7 hüpoteegipanka.

17

(18)  Vt joonealust märkust 3, p 182.

18

(19)  NN 53/2001; komisjoni otsus 25. juulist 2001.

19

(20)  Vt joonealust märkust 1.

20

(21)  EÜT L 308, 21.12.1995, lk 92.

21

(22)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28.

22

(23)  EÜT L 319, 29.11.1974, lk 1. Määrus muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

23

(24)  EKT 2003, lk II-1789.

24

(25)  Samas, p 60.

25

(26)  Vastavat summat ei arvestata sellest ajast enam IBB varakogumisse.

26

(27)  Vt joonealust märkust 3.

27

(28)  Komisjoni teadaanne liikmesriikidele: asutamislepingu art 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ art 5 rakendamine riigi osalusega töötleva tööstuse ettevõtetele, EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, vaata nr 11. Teadaandes käsitletakse küll töötlevat tööstust, kuid kahtluseta kehtib põhimõte kõikides majandusharudes. Rahaliste teenuste osas toetab põhimõtet rida komisjoni otsuseid, näiteks Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1) asjas.

28

Crédit Lyonnais

(29)  Vt joonealust märkust 3, p 245.

29

(30)  Vt joonealust märkust 3, p 246.

30

(31)  Tegelikkuses on olukord oluliselt keerukam, nt bilansiväliste positsioonide, aktivate erineva riskikaalude ja null-riskimääraga positsioonide tõttu. Arutluse tuum jääb siiski endiseks.

31

(32)  Olukord ei muutu, kui vaadelda võimalust suurendada teise taseme omavahendeid esimese taseme omavahenditeni (12,5 asemel tegur 25 esimese taseme omavahenditele).

32

(33)  Saksamaa esitatud materjalide kohaselt oli ettevõtte tulumaksu määr 1992. aastal 46 %, millele lisandus solidaarsusmaks 3,75 % (seega kokku 49,7 %). Aastal 1993 vähenes maksukoormus 46 %-ni ja ulatus aastatel 1994 kuni 2000 määrani 49,75 %. Alates aastast 2001 oli maksukoormus 30 %.

33

(34)  Vt joonealust märkust 2, p 221.

34

(35)  1.1.-31.8.2004. Järgnevalt muudeti 1,1 miljardi euro suurune IBB-sihtotstarbeline reserv liidumaa hääleõiguseta osaluseks LBB-s turul tavapärase hüvitisega

35

Alates 1.1.1999 arvutatakse Saksa margad eurodeks kursiga 1,95583. Andmed Saksa markades tuleb seetõttu vastavalt eurodeks ümber arvutada.

(36)  Aruanne esitati majandus- ja rahandusnõukogule 23. novembril 1998. aastal, aga seda ei avaldatud. Aruanne on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadis, samuti komisjoni veebilehel.

36

(37)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

37

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE TÄITMISE KOHTA

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:








  Makse kuupäev (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Saaja isik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:

Makse kuupäev (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Saaja isik

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid.

2.   Võetud või kavandatud meetmed abi tagasinõudmiseks

| 2.1. | Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun ühtlasi, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi sissenõudmiseks. Teatage palun Teile teadaolevad võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun ühtlasi, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi sissenõudmiseks. Teatage palun Teile teadaolevad võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Milliseks kuupäevaks abi tagasinõudmine lõppeb? |
| --- | --- |

2.2.

Milliseks kuupäevaks abi tagasinõudmine lõppeb?

3.   Juba tagasi nõutud summad

| 3.1. | Palun märkige üksikasjad abi kohta, mis abi saaja on tagastanud:








  Kuupäev (3) | Tagastatud summa | Vääring | Abi andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun märkige üksikasjad abi kohta, mis abi saaja on tagastanud:

Kuupäev (3)

Tagastatud summa

Vääring

Abi andmed

| 3.2. | Palun lisage ülaltoodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage ülaltoodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (°) | Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu). |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu).

(2)  Saaja käsutusse antud abi summa (bruto-ekvivalendina).

(3)

| (°) | Abi tagastamise kuupäev |
| --- | --- |

(°)

Abi tagastamise kuupäev

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/22

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

Saksamaa abi kohta Westdeutsche Landesbank – Girozentrale'le (WestLB), nüüd WestLB AG-le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3925 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/737/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles pöördunud huvitatud isikute poole ettepanekuga esitada oma arvamus eespool nimetatud sätete (1) alusel ja võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

1.   HALDUSMENETLUS

| (1) | Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi: “BdB” või “liit”), mis esindab umbes 300 erapanka Saksamaal, palus komisjonile esitatud 23. märtsi 1993. aasta kaebuses algatada asutamislepingu artikli 226 alusel Saksamaa vastu menetlus. Liit väitis, et Saksamaa panganduse järelevalveasutus (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – “BAKred”) on rikkunud nõukogu direktiivi 89/299/EMÜ artikli 4 lõiget 1, nõustudes käsitlema Westdeutsche Landesbank Girozentrale'ga (“WestLB”) liidetud Nordrhein-Westfaleni liidumaa Wohnungsbauförderungsanstalt'i (“Wfa”) varasid WestLB omavahenditena. |
| --- | --- |

(1)

Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi: “BdB” või “liit”), mis esindab umbes 300 erapanka Saksamaal, palus komisjonile esitatud 23. märtsi 1993. aasta kaebuses algatada asutamislepingu artikli 226 alusel Saksamaa vastu menetlus. Liit väitis, et Saksamaa panganduse järelevalveasutus (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – “BAKred”) on rikkunud nõukogu direktiivi 89/299/EMÜ artikli 4 lõiget 1, nõustudes käsitlema Westdeutsche Landesbank Girozentrale'ga (“WestLB”) liidetud Nordrhein-Westfaleni liidumaa Wohnungsbauförderungsanstalt'i (“Wfa”) varasid WestLB omavahenditena.

| (2) | 31. mai 1994. aasta kirjaga teavitas BdB vara üleandmisest IV konkurentsi peadirektoraati, väites, et konkurentsi on kahjustatud WestLB kasuks. 21. detsembril 1994. aastal esitas liit ametliku kaebuse, paludes komisjonil algatada Saksamaa vastu menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ja 1996. aasta detsembris ühinesid BdB kaebusega kümme liitu kuuluvat panka. |
| --- | --- |

(2)

31. mai 1994. aasta kirjaga teavitas BdB vara üleandmisest IV konkurentsi peadirektoraati, väites, et konkurentsi on kahjustatud WestLB kasuks. 21. detsembril 1994. aastal esitas liit ametliku kaebuse, paludes komisjonil algatada Saksamaa vastu menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ja 1996. aasta detsembris ühinesid BdB kaebusega kümme liitu kuuluvat panka.

| (3) | Et otsustada, kas varade üleminekut käsitleda riigiabina, küsis komisjon oma 12. jaanuari, 9. veebruari, 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta ja 16. jaanuari 1996. aasta kirjadega Saksa ametiasutustelt lisateavet. Saksa ametiasutused vastasid 9. veebruari ja 16. märtsi 1993. aasta, 8. märtsi 1994. aasta, 12. aprilli ja 26. aprilli 1996. aasta ja 14. jaanuari 1997. aasta kirjadega. Erinevad isikud esitasid edasisi kirju ja dokumente. Komisjoni esindajad kohtusid Saksa ametiasutuste, WestLB ja teiste liidumaa pankadega ning kaebuse esitajate esindajatega mitmetel kohtumistel ajavahemikul 1994–1997. |
| --- | --- |

(3)

Et otsustada, kas varade üleminekut käsitleda riigiabina, küsis komisjon oma 12. jaanuari, 9. veebruari, 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta ja 16. jaanuari 1996. aasta kirjadega Saksa ametiasutustelt lisateavet. Saksa ametiasutused vastasid 9. veebruari ja 16. märtsi 1993. aasta, 8. märtsi 1994. aasta, 12. aprilli ja 26. aprilli 1996. aasta ja 14. jaanuari 1997. aasta kirjadega. Erinevad isikud esitasid edasisi kirju ja dokumente. Komisjoni esindajad kohtusid Saksa ametiasutuste, WestLB ja teiste liidumaa pankadega ning kaebuse esitajate esindajatega mitmetel kohtumistel ajavahemikul 1994–1997.

| (4) | Pärast informatsiooni vahetamist pidas komisjon vajalikuks algatada menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Kõnealune otsus võeti vastu 1. oktoobril 1997. aastal. Selles järeldas komisjon, et kõnealune meede oli tõenäoliselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et hindamise läbiviimiseks on vaja lisateavet. Lisateavet vajati peamiselt Nordrhein-Westfaleni liidumaa (“liidumaa”) võetud meetmete kohta, millega liidumaa soovis endale tagada täiendava kasumi, mida WestLB pidi olema võimeline tootma lisakapitali saamise, eraldatud kapitali ebapiisava likviidsuse ja liidumaa mõju kaudu WestLB üle, samuti fikseeritud tasu soodustuste ja tasu õiglase suuruse teiste aspektide kaudu, Wfa käsutada oleva kapitali kaudu, millega turgutati WestLB äritegevust ning kapitali ületava summa kaudu, mis oli kajastatud WestLB bilansis, ning lisaks maksuvabastuste, kohustustest loobumise, WestLB kasumlikkuse ja väidetava sünergia kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Pärast informatsiooni vahetamist pidas komisjon vajalikuks algatada menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Kõnealune otsus võeti vastu 1. oktoobril 1997. aastal. Selles järeldas komisjon, et kõnealune meede oli tõenäoliselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et hindamise läbiviimiseks on vaja lisateavet. Lisateavet vajati peamiselt Nordrhein-Westfaleni liidumaa (“liidumaa”) võetud meetmete kohta, millega liidumaa soovis endale tagada täiendava kasumi, mida WestLB pidi olema võimeline tootma lisakapitali saamise, eraldatud kapitali ebapiisava likviidsuse ja liidumaa mõju kaudu WestLB üle, samuti fikseeritud tasu soodustuste ja tasu õiglase suuruse teiste aspektide kaudu, Wfa käsutada oleva kapitali kaudu, millega turgutati WestLB äritegevust ning kapitali ületava summa kaudu, mis oli kajastatud WestLB bilansis, ning lisaks maksuvabastuste, kohustustest loobumise, WestLB kasumlikkuse ja väidetava sünergia kaudu.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas (2). Komisjon pöördus huvitatud isikute poole ettepanekuga esitada meetme kohta oma arvamus. Arvamuse esitasid WestLB (19. mai 1998), Association Française des Banques (26. mai 1998), British Bankers' Association (2. juuni 1998) ja BdB (4.juuni 1998). 15. juuni 1998. aasta kirjaga edastas komisjon need vastuse saamiseks Saksamaale, mis pärast tähtaja pikendamist saabus nõuetekohaselt 11. augusti 1998. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas (2). Komisjon pöördus huvitatud isikute poole ettepanekuga esitada meetme kohta oma arvamus. Arvamuse esitasid WestLB (19. mai 1998), Association Française des Banques (26. mai 1998), British Bankers' Association (2. juuni 1998) ja BdB (4.juuni 1998). 15. juuni 1998. aasta kirjaga edastas komisjon need vastuse saamiseks Saksamaale, mis pärast tähtaja pikendamist saabus nõuetekohaselt 11. augusti 1998. aasta kirjaga.

| (6) | Kohtumised BdB esindajatega toimusid 15. jaanuaril ja 16. septembril 1998. aastal ja WestLB esindajatega 9. septembril 1998. aastal. 22. septembri 1998. aasta kirjadega kutsusid komisjoni talitused Saksa ametiasutusi, WestLB-d ja BdB-d ühisele kohtumisele juhtumi mitmete aspektide teemadel. BdB esitas teabe 30. oktoobri 1998. aasta kirjaga. Kohtumine kolme osapoolega toimus 10. novembril 1998. aastal. Pärast kõnealust kohtumist taotlesid komisjoni talitused Saksamaa ametiasutustelt ja BdB-lt 16. novembri 1998. aasta kirjaga lisateavet ja -dokumente. |
| --- | --- |

(6)

Kohtumised BdB esindajatega toimusid 15. jaanuaril ja 16. septembril 1998. aastal ja WestLB esindajatega 9. septembril 1998. aastal. 22. septembri 1998. aasta kirjadega kutsusid komisjoni talitused Saksa ametiasutusi, WestLB-d ja BdB-d ühisele kohtumisele juhtumi mitmete aspektide teemadel. BdB esitas teabe 30. oktoobri 1998. aasta kirjaga. Kohtumine kolme osapoolega toimus 10. novembril 1998. aastal. Pärast kõnealust kohtumist taotlesid komisjoni talitused Saksamaa ametiasutustelt ja BdB-lt 16. novembri 1998. aasta kirjaga lisateavet ja -dokumente.

| (7) | 14. jaanuari 1999. aasta kirjaga esitas BdB pärast tähtaja pikendamist nõutud teabe. Saksamaa ametiasutused esitasid osa teabest pärast tähtaja pikendamist 15. jaanuari ja 7. aprilli 1999. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(7)

14. jaanuari 1999. aasta kirjaga esitas BdB pärast tähtaja pikendamist nõutud teabe. Saksamaa ametiasutused esitasid osa teabest pärast tähtaja pikendamist 15. jaanuari ja 7. aprilli 1999. aasta kirjadega.

| (8) | Kuna Saksamaa ametiasutused keeldusid andma teatavat teavet, tegi komisjon 24. märtsi 1999. aasta kirjas Saksamaale ettekirjutuse esitada kõnealune teave. Saksamaa järgis seda ettekirjutust 22. aprillil 1999. aasta kirjaga pärast tähtaja pikendamist. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Saksamaa ametiasutused keeldusid andma teatavat teavet, tegi komisjon 24. märtsi 1999. aasta kirjas Saksamaale ettekirjutuse esitada kõnealune teave. Saksamaa järgis seda ettekirjutust 22. aprillil 1999. aasta kirjaga pärast tähtaja pikendamist.

| (9) | Komisjon otsustas korraldada sõltumatu analüüsi tasu kohta, mida liidumaa oleks pidanud saama Wfa üleandmise eest WestLB-le. Tellitud konsultatsioonifirma esindajad osalesid samuti kohtumisel kolme osapoolega 10. novembril 1998. aastal ning esitasid analüüsi tulemused komisjonile 18. juunil 1999. aastal. 8. juulil 1999. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2000/392/EÜ Saksamaa rakendatud kõnealuse meetme kohta WestLB kasuks (“vaidlustatud otsus”) (3). Saksamaad teavitati otsusest 4. augustil 1999. aastal. Saksamaa edastas selle 6. augusti 1999. aasta kirjaga liidumaale. Liidumaa teavitas WestLB-d 9. augusti 1999. aasta kirjaga, mis jõudis kohale samal päeval. Otsuse artiklid 1, 2 ja 3 on järgmised:
  “Artikkel 1
  Riigiabi, mida Saksamaa Liitvabariik andis 1992. aastast kuni 1998. aastani Westdeutsche Landesbank Girozentrale'le kokku 1 579,7 miljoni Saksa marga (807,7 miljoni euro) ulatuses, on ühisturuga kokkusobimatu.
  Artikkel 2
  (1)   Saksamaa võtab kasutusele kõik vajalikud meetmed, et lõpetada artiklis 1 nimetatud abi andmine, mida kasusaaja oli saanud ebaseaduslikult, ning see sisse nõuda.
  (2)   Sissenõudmine toimub vastavalt siseriikliku õigusega kehtestatud menetlusele. Abi tuleb sisse nõuda koos intressidega alates kuupäevast, mil abi anti kasusaaja käsutusse kuni selle tagastamiseni. Intresse arvutatakse võrdlusintressimäära alusel, mida kasutatakse piirkondliku abiga samaväärse toetuse arvutamiseks.
  Artikkel 3
  Saksamaa teavitab komisjoni otsuse järgimiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest.” |
| --- | --- |

(9)

Komisjon otsustas korraldada sõltumatu analüüsi tasu kohta, mida liidumaa oleks pidanud saama Wfa üleandmise eest WestLB-le. Tellitud konsultatsioonifirma esindajad osalesid samuti kohtumisel kolme osapoolega 10. novembril 1998. aastal ning esitasid analüüsi tulemused komisjonile 18. juunil 1999. aastal. 8. juulil 1999. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2000/392/EÜ Saksamaa rakendatud kõnealuse meetme kohta WestLB kasuks (“vaidlustatud otsus”) (3). Saksamaad teavitati otsusest 4. augustil 1999. aastal. Saksamaa edastas selle 6. augusti 1999. aasta kirjaga liidumaale. Liidumaa teavitas WestLB-d 9. augusti 1999. aasta kirjaga, mis jõudis kohale samal päeval. Otsuse artiklid 1, 2 ja 3 on järgmised:

“Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa Liitvabariik andis 1992. aastast kuni 1998. aastani Westdeutsche Landesbank Girozentrale'le kokku 1 579,7 miljoni Saksa marga (807,7 miljoni euro) ulatuses, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

(1)   Saksamaa võtab kasutusele kõik vajalikud meetmed, et lõpetada artiklis 1 nimetatud abi andmine, mida kasusaaja oli saanud ebaseaduslikult, ning see sisse nõuda.

(2)   Sissenõudmine toimub vastavalt siseriikliku õigusega kehtestatud menetlusele. Abi tuleb sisse nõuda koos intressidega alates kuupäevast, mil abi anti kasusaaja käsutusse kuni selle tagastamiseni. Intresse arvutatakse võrdlusintressimäära alusel, mida kasutatakse piirkondliku abiga samaväärse toetuse arvutamiseks.

Artikkel 3

Saksamaa teavitab komisjoni otsuse järgimiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest.”

2.   KOHTUMENETLUS

| (10) | 12. oktoobril 1999. aastal vaidlustasid WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa kõnealuse otsuse Euroopa Ühenduse esimese astme kohtus. WestLB, liidumaa ja menetluse pool Saksamaa nõudsid, et vaidlustatud otsus tühistataks ja et komisjon kannaks menetluskulud. Lisaks nõudis liidumaa, et BdB kannaks oma kulud ise. Komisjon ja BdB menetluse pooltena nõudsid, et mõlemad taotlused tuleks põhjendamatutena kõrvale lükata ja et hagejad kannaksid menetluskulud ise (siin all sisalduvad ka BdB enda kulud). |
| --- | --- |

(10)

12. oktoobril 1999. aastal vaidlustasid WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa kõnealuse otsuse Euroopa Ühenduse esimese astme kohtus. WestLB, liidumaa ja menetluse pool Saksamaa nõudsid, et vaidlustatud otsus tühistataks ja et komisjon kannaks menetluskulud. Lisaks nõudis liidumaa, et BdB kannaks oma kulud ise. Komisjon ja BdB menetluse pooltena nõudsid, et mõlemad taotlused tuleks põhjendamatutena kõrvale lükata ja et hagejad kannaksid menetluskulud ise (siin all sisalduvad ka BdB enda kulud).

| (11) | Lisaks vaidlustas Saksamaa kõnealuse otsuse Euroopa Ühenduste Kohtus 8. oktoobril 1999. aastal, nõudes samamoodi selle tühistamist ja et komisjon kannaks menetluskulud. Asja menetlemine siiski peatati sama menetluse tõttu esimese astme kohtus. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks vaidlustas Saksamaa kõnealuse otsuse Euroopa Ühenduste Kohtus 8. oktoobril 1999. aastal, nõudes samamoodi selle tühistamist ja et komisjon kannaks menetluskulud. Asja menetlemine siiski peatati sama menetluse tõttu esimese astme kohtus.

| (12) | 22. augustil 2000. aastal otsustas kohus tunnistada hageja poolel menetlusse astujana Saksamaad ja komisjoni poolel menetlusse astujana BdB-d. Kohtu 11. juuli 2001. aasta määrusega ühendati need kaks asja kohtuistungi pidamiseks ja otsuse tegemiseks. Kohtuistungid toimusid 5. ja 6. juunil 2002. aastal. |
| --- | --- |

(12)

22. augustil 2000. aastal otsustas kohus tunnistada hageja poolel menetlusse astujana Saksamaad ja komisjoni poolel menetlusse astujana BdB-d. Kohtu 11. juuli 2001. aasta määrusega ühendati need kaks asja kohtuistungi pidamiseks ja otsuse tegemiseks. Kohtuistungid toimusid 5. ja 6. juunil 2002. aastal.

| (13) | 6. märtsil 2003. aastal kuulutas esimese astme kohus välja otsuse (4), millega tühistati vaidlustatud otsus ja kohustati komisjoni kandma hagejate ja enda kulud ning Saksamaad ja BdB-d kandma oma kulud. |
| --- | --- |

(13)

6. märtsil 2003. aastal kuulutas esimese astme kohus välja otsuse (4), millega tühistati vaidlustatud otsus ja kohustati komisjoni kandma hagejate ja enda kulud ning Saksamaad ja BdB-d kandma oma kulud.

| (14) | Kohus tühistas komisjoni otsuse, sest kohase tasu arvutamine oli kahes punktis ebapiisavalt põhjendatud. Esiteks tugines tühistamise otsus põhjendustele, mille kohaselt oli arvutuste aluseks tasu likviidse omakapitali eest, mille määraks oli komisjon võtnud 12 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne kapitalimaksu). Teiseks tugines see põhjendusele, mis käsitles tasu suurendamist komisjoni poolt 1,5 % võrra aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne kapitalimaksu). Kõnealused punktid välja arvatud, kinnitas kohus täielikult komisjoni otsust. |
| --- | --- |

(14)

Kohus tühistas komisjoni otsuse, sest kohase tasu arvutamine oli kahes punktis ebapiisavalt põhjendatud. Esiteks tugines tühistamise otsus põhjendustele, mille kohaselt oli arvutuste aluseks tasu likviidse omakapitali eest, mille määraks oli komisjon võtnud 12 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne kapitalimaksu). Teiseks tugines see põhjendusele, mis käsitles tasu suurendamist komisjoni poolt 1,5 % võrra aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne kapitalimaksu). Kõnealused punktid välja arvatud, kinnitas kohus täielikult komisjoni otsust.

3.   HALDUSMENETLUSE JÄTKAMINE

| (15) | 20. ja 29. jaanuari, 6. veebruari ja 28. mai 2004. aasta kirjadega küsis komisjon Saksamaa ametiasutustelt kõnealuse otsuse jaoks olulise teabe uuendamist. See esitati 10. märtsil ja 14. juunil 2004. aastal pärast tähtaja pikendamist. Suuline arutelu toimus 28. juulil 2004. aastal. Järgmine Nordrhein-Westfaleni liidumaa kiri saadi 26. augustil 2004. aastal. Oma 6. oktoobri 2004. aasta kirjaga esitas Saksamaa nõutud lisateabe. |
| --- | --- |

(15)

20. ja 29. jaanuari, 6. veebruari ja 28. mai 2004. aasta kirjadega küsis komisjon Saksamaa ametiasutustelt kõnealuse otsuse jaoks olulise teabe uuendamist. See esitati 10. märtsil ja 14. juunil 2004. aastal pärast tähtaja pikendamist. Suuline arutelu toimus 28. juulil 2004. aastal. Järgmine Nordrhein-Westfaleni liidumaa kiri saadi 26. augustil 2004. aastal. Oma 6. oktoobri 2004. aasta kirjaga esitas Saksamaa nõutud lisateabe.

| (16) | 2004. aasta juulis jõudsid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG esialgsele kokkuleppele kohase tasuvuse osas, mis esitati komisjonile 19. juulil ja mida nende arvates tulnuks kasutada kohtu poolt kritiseeritud kahe punkti osas. Kokkuleppe lõplik versioon esitati komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal. |
| --- | --- |

(16)

2004. aasta juulis jõudsid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG esialgsele kokkuleppele kohase tasuvuse osas, mis esitati komisjonile 19. juulil ja mida nende arvates tulnuks kasutada kohtu poolt kritiseeritud kahe punkti osas. Kokkuleppe lõplik versioon esitati komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal.

| (17) | Kooskõlas kohtu põhjendustega on komisjon oma uues otsuses teinud parandusi kahes kohtu poolt kritiseeritud punktis (põhjendus põhitasu ja võimaliku lisatasu kohta). Välja arvatud need kaks punkti, jääb komisjon põhimõtteliselt hinnangu juurde, mille ta andis oma esimeses otsuses. Samas võttis komisjon arvesse kohase tasu üle peetud läbirääkimiste tulemusi kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG vahel. Eelneva otsusega võrreldes on komisjon uuendanud otsust menetluse seisu, ettevõtja kirjelduse ja abi suuruse arvutamise osas, kaasa arvatud riigiabi lõpetamise aja fikseerimine, kasutades Saksamaa poolt pärast algset otsust esitatud uusi andmeid. Lisaks on komisjon kärpinud mõnda lõiku, mis uues otsuses ei osutunud vajalikuks. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas kohtu põhjendustega on komisjon oma uues otsuses teinud parandusi kahes kohtu poolt kritiseeritud punktis (põhjendus põhitasu ja võimaliku lisatasu kohta). Välja arvatud need kaks punkti, jääb komisjon põhimõtteliselt hinnangu juurde, mille ta andis oma esimeses otsuses. Samas võttis komisjon arvesse kohase tasu üle peetud läbirääkimiste tulemusi kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG vahel. Eelneva otsusega võrreldes on komisjon uuendanud otsust menetluse seisu, ettevõtja kirjelduse ja abi suuruse arvutamise osas, kaasa arvatud riigiabi lõpetamise aja fikseerimine, kasutades Saksamaa poolt pärast algset otsust esitatud uusi andmeid. Lisaks on komisjon kärpinud mõnda lõiku, mis uues otsuses ei osutunud vajalikuks.

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   WESTDEUTSCHE LANDESBANK GIROZENTRALE (WESTLB)

| (18) | Kõnealuse otsuse jaoks olulisel ajavahemikul, s.t alates Wfa liitmisest 31. detsembril 1991. aastal kuni WestLB osadeks jagamiseni 1. augustil 2002. aastal, mis lõpetas riigiabi andmise olukorra, oli WestLB vastavalt Nordrhein-Westfaleni liidumaa seadusele avalik-õiguslik asutus (Anstalt des öffentlichen Rechts). 31. detsembril 1991. aastal moodustas selle heaks kiidetud omakapital 5,1 miljardit Saksa marka. Vastavalt seadusele oli WestLB'l kolm ülesannet: tegutseda Nordrhein-Westfaleni kohalike hoiupankade jaoks keskpangana, ja alates 17. juulist 1992. aastast ka Brandenburgi liidumaa kohalike hoiupankade keskasutusena; tegeleda võlainstrumentide emiteerimisega ja avalik-õiguslike aktsionäride finantstehingute sooritamisega (riigipanga funktsioon); tegutseda tavalise iseseisva kommertspangana. Piiramata liidumaa kehtestatud erisätteid, teostati WestLB suhtes pangandusjärelevalvet Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) alusel. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealuse otsuse jaoks olulisel ajavahemikul, s.t alates Wfa liitmisest 31. detsembril 1991. aastal kuni WestLB osadeks jagamiseni 1. augustil 2002. aastal, mis lõpetas riigiabi andmise olukorra, oli WestLB vastavalt Nordrhein-Westfaleni liidumaa seadusele avalik-õiguslik asutus (Anstalt des öffentlichen Rechts). 31. detsembril 1991. aastal moodustas selle heaks kiidetud omakapital 5,1 miljardit Saksa marka. Vastavalt seadusele oli WestLB'l kolm ülesannet: tegutseda Nordrhein-Westfaleni kohalike hoiupankade jaoks keskpangana, ja alates 17. juulist 1992. aastast ka Brandenburgi liidumaa kohalike hoiupankade keskasutusena; tegeleda võlainstrumentide emiteerimisega ja avalik-õiguslike aktsionäride finantstehingute sooritamisega (riigipanga funktsioon); tegutseda tavalise iseseisva kommertspangana. Piiramata liidumaa kehtestatud erisätteid, teostati WestLB suhtes pangandusjärelevalvet Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) alusel.

| (19) | WestLB oli 100 % avalik-õiguslikus omanduses. Suurim osa nominaalkapitalist kuulus liidumaale (43,2 %). Teisteks aktsionärideks olid Reinimaa ja Westfalen-Lippe omavalitsuste ühendused (Landschaftsverbände) (mõlemal 11,7 %) ja Reinimaa ja Westfalen-Lippe kohalike avalik-õiguslike hoiupankade ühendused (Sparkassen- und Giroverbände) (mõlemal 16,7 %). Kõnealune omandistruktuur ei muutunud asjassepuutuval perioodil 31. detsembrist 1991. aastal kuni 1. augustini 2002. aastal. |
| --- | --- |

(19)

WestLB oli 100 % avalik-õiguslikus omanduses. Suurim osa nominaalkapitalist kuulus liidumaale (43,2 %). Teisteks aktsionärideks olid Reinimaa ja Westfalen-Lippe omavalitsuste ühendused (Landschaftsverbände) (mõlemal 11,7 %) ja Reinimaa ja Westfalen-Lippe kohalike avalik-õiguslike hoiupankade ühendused (Sparkassen- und Giroverbände) (mõlemal 16,7 %). Kõnealune omandistruktuur ei muutunud asjassepuutuval perioodil 31. detsembrist 1991. aastal kuni 1. augustini 2002. aastal.

| (20) | Avalik-õigusliku asutusena sai WestLB kasu oma avalik-õiguslike omanike kaht tüüpi garantiidest: “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) ja “garandi vastutus” (Gewährträgerhaftung). Anstaltslast tähendab, et WestLB omanikud vastutavad institutsiooni majandusliku baasi ja selle toimimise eest kogu selle eksisteerimise kestel. Kõnealune garantii ei pane omanikele kohustusi panga võlausaldajate ees, vaid reguleerib avalike ametiasutuste ja panga vahelisi suhteid. Termin Gewährträgerhaftung tähendab, et omanikud kannavad vastutust panga kõigi kohustuste eest, mida ei saa rahuldada panga varadest. Selle alusel vastutab garant panga võlausaldajate ees. Kummalgi garantiil ei ole ajalist ega rahalist piirangut. |
| --- | --- |

(20)

Avalik-õigusliku asutusena sai WestLB kasu oma avalik-õiguslike omanike kaht tüüpi garantiidest: “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) ja “garandi vastutus” (Gewährträgerhaftung). Anstaltslast tähendab, et WestLB omanikud vastutavad institutsiooni majandusliku baasi ja selle toimimise eest kogu selle eksisteerimise kestel. Kõnealune garantii ei pane omanikele kohustusi panga võlausaldajate ees, vaid reguleerib avalike ametiasutuste ja panga vahelisi suhteid. Termin Gewährträgerhaftung tähendab, et omanikud kannavad vastutust panga kõigi kohustuste eest, mida ei saa rahuldada panga varadest. Selle alusel vastutab garant panga võlausaldajate ees. Kummalgi garantiil ei ole ajalist ega rahalist piirangut.

| (21) | Algselt oli WestLB piirkondlik institutsioon, mis keskendus kohalike hoiupankade tegevuse täiendamisele, mis algselt omakorda keskendusid eelkõige sotsiaalsele funktsioonile pakkudes finantsteenuseid valdkondades, kus turumajandus ei toiminud. Siiski olid hoiupangad juba kaua aega tagasi kujunenud multifunktsionaalseks krediidiasutusteks. Samamoodi arenes WestLB viimase mõnekümne aasta jooksul üha enam sõltumatuks kommertspangaks, mis oli tugev konkurent Saksamaa ja Euroopa pangandusturgudel. |
| --- | --- |

(21)

Algselt oli WestLB piirkondlik institutsioon, mis keskendus kohalike hoiupankade tegevuse täiendamisele, mis algselt omakorda keskendusid eelkõige sotsiaalsele funktsioonile pakkudes finantsteenuseid valdkondades, kus turumajandus ei toiminud. Siiski olid hoiupangad juba kaua aega tagasi kujunenud multifunktsionaalseks krediidiasutusteks. Samamoodi arenes WestLB viimase mõnekümne aasta jooksul üha enam sõltumatuks kommertspangaks, mis oli tugev konkurent Saksamaa ja Euroopa pangandusturgudel.

| (22) | Bilansimahtusid võrreldes oli WestLB grupp asjassepuutuva ajavahemiku jooksul viie Saksamaa suurima krediidiasutuse seas. Ta pakkus finantsteenuseid ettevõtetele ja riigiasutustele, mängis olulist rolli rahvusvahelistel kapitaliturgudel, seda nii enda arvel kui ka teiste emitentide võlainstrumentide haldurina. Nagu mitmed Saksa multifunktsionaalsed pangad omas ka WestLB aktsiaid finants- ja mittefinantsteenuseid osutavates ettevõtetes. Oluline osa tema äritegevusest toimus väljaspool Saksamaad. |
| --- | --- |

(22)

Bilansimahtusid võrreldes oli WestLB grupp asjassepuutuva ajavahemiku jooksul viie Saksamaa suurima krediidiasutuse seas. Ta pakkus finantsteenuseid ettevõtetele ja riigiasutustele, mängis olulist rolli rahvusvahelistel kapitaliturgudel, seda nii enda arvel kui ka teiste emitentide võlainstrumentide haldurina. Nagu mitmed Saksa multifunktsionaalsed pangad omas ka WestLB aktsiaid finants- ja mittefinantsteenuseid osutavates ettevõtetes. Oluline osa tema äritegevusest toimus väljaspool Saksamaad.

| (23) | Lisaks sellele oli WestLB-l õiguslike erisätete alusel, nii nagu teistelgi avalik-õiguslikel krediidiasutustel, teiste tegevuste kõrval võimalik sama katuse all (erinevalt erapankadest) tegeleda hüpoteegipanganduse, ehituse ja laenuühistute äriga kuni 2002. aasta augustini, mil toimus jagunemine. Seetõttu kuulus ta asjaomase ajavahemiku jooksul kuni jagunemiseni Saksamaa kõige arenenumate multifunktsionaalsete pankade hulka. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks sellele oli WestLB-l õiguslike erisätete alusel, nii nagu teistelgi avalik-õiguslikel krediidiasutustel, teiste tegevuste kõrval võimalik sama katuse all (erinevalt erapankadest) tegeleda hüpoteegipanganduse, ehituse ja laenuühistute äriga kuni 2002. aasta augustini, mil toimus jagunemine. Seetõttu kuulus ta asjaomase ajavahemiku jooksul kuni jagunemiseni Saksamaa kõige arenenumate multifunktsionaalsete pankade hulka.

| (24) | Teisest küljest ei pidanud WestLB üleval pangakontorite tihedat võrku. Jaepanganduse turuosa täitsid kohalikud hoiupangad, mille suhtes WestLB tegutses keskasutusena. |
| --- | --- |

(24)

Teisest küljest ei pidanud WestLB üleval pangakontorite tihedat võrku. Jaepanganduse turuosa täitsid kohalikud hoiupangad, mille suhtes WestLB tegutses keskasutusena.

| (25) | WestLB'i kasumlikkus, mida kontserni tasandil mõõdetakse kapitali ja reservide protsendina kasumist enne maksude maksmist, ei ületanud Wfa liitmisele eelnenud kaheksa aasta jooksul (1984–1991) keskmiselt 6,6 % ja ei näidanud selget kasvutendentsi. See tulemus jäi märkimisväärselt allapoole Saksamaa ja ka Euroopa keskmist. |
| --- | --- |

(25)

WestLB'i kasumlikkus, mida kontserni tasandil mõõdetakse kapitali ja reservide protsendina kasumist enne maksude maksmist, ei ületanud Wfa liitmisele eelnenud kaheksa aasta jooksul (1984–1991) keskmiselt 6,6 % ja ei näidanud selget kasvutendentsi. See tulemus jäi märkimisväärselt allapoole Saksamaa ja ka Euroopa keskmist.

| (26) | WestLB grupi bilansimaht kasvas viimase aruande põhjal alates 1991. aastast, s.t enne liitmist kuni 2001. aasta lõpuni, s.t enne kui toimus jagunemine, enam kui 270 miljonilt Saksa margalt enam kui 840 miljoni Saksa margani, s.t rohkem kui 300 %. |
| --- | --- |

(26)

WestLB grupi bilansimaht kasvas viimase aruande põhjal alates 1991. aastast, s.t enne liitmist kuni 2001. aasta lõpuni, s.t enne kui toimus jagunemine, enam kui 270 miljonilt Saksa margalt enam kui 840 miljoni Saksa margani, s.t rohkem kui 300 %.

| (27) | Vastavalt 2. juuli 2002. aasta seadusele viis Nordrhein-Westfaleni liidumaa 1. augusti 2002. aasta seisuga (raamatupidamise eeskirjade alusel tagasiulatuva jõuga 1. jaanuarist 2002. aastast) läbi WestLB jagunemise avalik-õiguslikuks emafirmaks Landesbank Nordrhein-Westfalen ja eraõiguslikuks tütaräriühinguks WestLB AG. WestLB AG võttis üle endise WestLB kommertstegevuse ning Landesbank Nordrhein-Westfalen võttis üle selle avalik-õiguslikud tegevused. Saksamaa sõnul on WestLB AG juriidiliselt identne WestLB-ga ja teda tuleb pidada kogu tagastamisele kuuluva summa võlgnikuks (5). Jagunemisel jäi Wfa Landesbank Nordrhein-Westfaleni osaks, tõmbudes seega tagasi kommertstegevusest, mille võttis üle WestLB AG. Landesbank Nordrhein-Westfaleni tegevust reguleerivad normid sätestavad samuti, et Wfa kapitali ei saa kasutada hüpoteekvõlakirjade äri toetamiseks, mis jäi Landesbank'ile ning et tulevikus tuleb liidumaale tasuda võimaliku vastutuse kandmise eest tasu 0,6 % aastas. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt 2. juuli 2002. aasta seadusele viis Nordrhein-Westfaleni liidumaa 1. augusti 2002. aasta seisuga (raamatupidamise eeskirjade alusel tagasiulatuva jõuga 1. jaanuarist 2002. aastast) läbi WestLB jagunemise avalik-õiguslikuks emafirmaks Landesbank Nordrhein-Westfalen ja eraõiguslikuks tütaräriühinguks WestLB AG. WestLB AG võttis üle endise WestLB kommertstegevuse ning Landesbank Nordrhein-Westfalen võttis üle selle avalik-õiguslikud tegevused. Saksamaa sõnul on WestLB AG juriidiliselt identne WestLB-ga ja teda tuleb pidada kogu tagastamisele kuuluva summa võlgnikuks (5). Jagunemisel jäi Wfa Landesbank Nordrhein-Westfaleni osaks, tõmbudes seega tagasi kommertstegevusest, mille võttis üle WestLB AG. Landesbank Nordrhein-Westfaleni tegevust reguleerivad normid sätestavad samuti, et Wfa kapitali ei saa kasutada hüpoteekvõlakirjade äri toetamiseks, mis jäi Landesbank'ile ning et tulevikus tuleb liidumaale tasuda võimaliku vastutuse kandmise eest tasu 0,6 % aastas.

2.   WOHNUNGSBAUFÖRDERUNGSANSTALT (WFA)

| (28) | Wfa asutati 1957. aastal ja ta tegutses avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts) 31. detsembrini 1991. aastal. Sellisena oli ta sõltumatu avalik-õiguslik isik, mille nimikapital moodustas 100 miljonit Saksa marka (50 miljonit eurot) ja mille ainuaktsionäriks oli Nordrhein-Westfaleni liidumaa. Endise Nordrhein-Westfaleni elamuehituse edendamise seaduse (Wohnungsbauförderungsgesetz) (6) paragrahvi 6 lõike 1 alusel tegutses Wfa eranditult elamuehituse edendamisega, väljastades madala intressiga ja intressivabasid laene. Oma mittetulundusliku iseloomu tõttu oli ta vabastatud ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer), omandimaksust (Vermögenssteuer) ja kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer). |
| --- | --- |

(28)

Wfa asutati 1957. aastal ja ta tegutses avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts) 31. detsembrini 1991. aastal. Sellisena oli ta sõltumatu avalik-õiguslik isik, mille nimikapital moodustas 100 miljonit Saksa marka (50 miljonit eurot) ja mille ainuaktsionäriks oli Nordrhein-Westfaleni liidumaa. Endise Nordrhein-Westfaleni elamuehituse edendamise seaduse (Wohnungsbauförderungsgesetz) (6) paragrahvi 6 lõike 1 alusel tegutses Wfa eranditult elamuehituse edendamisega, väljastades madala intressiga ja intressivabasid laene. Oma mittetulundusliku iseloomu tõttu oli ta vabastatud ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer), omandimaksust (Vermögenssteuer) ja kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer).

| (29) | Avalik-õigusliku asutusena kandis liidumaa “institutsionaalse vastutuse” (Anstaltslast) ja “garandi vastutuse” (Gewährträgerhaftung) kujul Wfa eest vastutust kõigi tema kohustuste suhtes. Pärast üleandmist garantiid säilisid. |
| --- | --- |

(29)

Avalik-õigusliku asutusena kandis liidumaa “institutsionaalse vastutuse” (Anstaltslast) ja “garandi vastutuse” (Gewährträgerhaftung) kujul Wfa eest vastutust kõigi tema kohustuste suhtes. Pärast üleandmist garantiid säilisid.

| (30) | Elamuehituse edendamise suurimaks finantseerimisallikaks oli ja on ka praegu liidumaa elamuehituse rahastu (Landeswohnungsbauvermögen), mis loodi Wfa poolt väljastatud eluasemelaenude intressitulust ning iga-aastasest sularahasüstist liidumaa eelarvest. Kõnealused vahendid on elamuehituse edendamise seaduse paragrahvi 16 põhjal eranditult eluasemelaenude rahastamise aluseks, moodustades 31. detsembri 1991. aasta seisuga umbes 75 % Wfa refinantseerimismahust, s.t 24 700 miljonit Saksa marka (12 600 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(30)

Elamuehituse edendamise suurimaks finantseerimisallikaks oli ja on ka praegu liidumaa elamuehituse rahastu (Landeswohnungsbauvermögen), mis loodi Wfa poolt väljastatud eluasemelaenude intressitulust ning iga-aastasest sularahasüstist liidumaa eelarvest. Kõnealused vahendid on elamuehituse edendamise seaduse paragrahvi 16 põhjal eranditult eluasemelaenude rahastamise aluseks, moodustades 31. detsembri 1991. aasta seisuga umbes 75 % Wfa refinantseerimismahust, s.t 24 700 miljonit Saksa marka (12 600 miljonit eurot).

| (31) | Enne Wfa üleandmist tagas Wfa liidumaa võetud kohustusi seoses elamuehituse edendamisega. Paralleelselt sellega, kuidas liidumaa tasus oma kohustuste eest, muudeti Wfa tagatis igal aastal liidumaa tagasimakse nõudeks Wfa vastu, mis seega vähendas liidumaa elamuehituse rahastu väärtust. Kõnealused Wfa kohustused oleksid kuulunud täitmisele ainult siis, kui ta poleks vajanud intressidest ja laenude tagasimaksetest saadavaid tulusid oma avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks. Need moodustasid 1991. aasta lõpuks umbes 7 400 miljonit Saksa marka (3 780 miljonit EUR) ja olid bilansis ära näidatud ainult nn joone all. |
| --- | --- |

(31)

Enne Wfa üleandmist tagas Wfa liidumaa võetud kohustusi seoses elamuehituse edendamisega. Paralleelselt sellega, kuidas liidumaa tasus oma kohustuste eest, muudeti Wfa tagatis igal aastal liidumaa tagasimakse nõudeks Wfa vastu, mis seega vähendas liidumaa elamuehituse rahastu väärtust. Kõnealused Wfa kohustused oleksid kuulunud täitmisele ainult siis, kui ta poleks vajanud intressidest ja laenude tagasimaksetest saadavaid tulusid oma avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks. Need moodustasid 1991. aasta lõpuks umbes 7 400 miljonit Saksa marka (3 780 miljonit EUR) ja olid bilansis ära näidatud ainult nn joone all.

3.   OMAVAHENDITE DIREKTIIVI JA MAKSEJÕULISUSE MÄÄRA DIREKTIIVIGA SÄTESTATUD KAPITALINÕUDED

| (32) | Nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ (krediidiasutuste maksejõulisuse määra kohta) (7) (“maksejõulisuse määra direktiiv”) ja omavahendite direktiivi alusel peavad pangad omama omavahendeid vähemalt 8 % (8) riskiga kaalutud aktivate ja bilansiväliste kirjete summast (9). Kõnelused direktiivid tekitasid vajaduse muudatuste järele Saksamaa krediidiasutuste seaduses, mis jõustusid 1. jaanuaril 1992. aastal. Uued nõuded jõustusid 30. juunil 1993. aastal (10). Selle kuupäevani olid saksa krediidiasutused kohustatud omama omavahendeid 5,6 % ulatuses oma riskiga kaalutud aktivatest (11). |
| --- | --- |

(32)

Nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ (krediidiasutuste maksejõulisuse määra kohta) (7) (“maksejõulisuse määra direktiiv”) ja omavahendite direktiivi alusel peavad pangad omama omavahendeid vähemalt 8 % (8) riskiga kaalutud aktivate ja bilansiväliste kirjete summast (9). Kõnelused direktiivid tekitasid vajaduse muudatuste järele Saksamaa krediidiasutuste seaduses, mis jõustusid 1. jaanuaril 1992. aastal. Uued nõuded jõustusid 30. juunil 1993. aastal (10). Selle kuupäevani olid saksa krediidiasutused kohustatud omama omavahendeid 5,6 % ulatuses oma riskiga kaalutud aktivatest (11).

| (33) | Uue 8 %-se künnise juures peavad pooled omavahenditest olema “esmased omavahendid” (Basiseigenmittel), mille koosseisu kuuluvad omavahendid, mida krediidiasutus saab piiranguteta ja kahjumi tekkides viivitamata kasutada. Esmased omavahendid on seega olulise tähtsusega panga omavahendite kui usaldatavuse tagaja jaoks, kuna teisi madala kvaliteediga omavahendeid või omavahendeid (ergänzende Eigenmittel) lubatakse panga riskiga seotud tegevuse toetamiseks esmaste omavahendite ulatuses. |
| --- | --- |

(33)

Uue 8 %-se künnise juures peavad pooled omavahenditest olema “esmased omavahendid” (Basiseigenmittel), mille koosseisu kuuluvad omavahendid, mida krediidiasutus saab piiranguteta ja kahjumi tekkides viivitamata kasutada. Esmased omavahendid on seega olulise tähtsusega panga omavahendite kui usaldatavuse tagaja jaoks, kuna teisi madala kvaliteediga omavahendeid või omavahendeid (ergänzende Eigenmittel) lubatakse panga riskiga seotud tegevuse toetamiseks esmaste omavahendite ulatuses.

| (34) | Peale selle seab omavahendite suurus pangale piirid suurte riskide võtmisel. Wfa üleandmise hetkel oli Saksamaa krediidiasutuste seaduses (§ 13) sätestatud, et ükski ühekordne laen ei või ületada 50 % panga omavahenditest ning kõnealuste laenude, mis ületavad 15 % omavahenditest, kogusumma ei või olla suurem kaheksakordsest panga omavahendite suurusest. 1994. aasta saksa krediidiasutuste seaduse muudatus, millega võeti üle nõukogu direktiiv 92/121/EMÜ (12), vähendas suurima laenu suurust 25 %-le panga omavahenditest ja sätestas, et üksiklaenude, mis ületavad 10 % panga omavahenditest, summa ei või olla suurem kaheksakordsest panga omavahendite suurusest (13). |
| --- | --- |

(34)

Peale selle seab omavahendite suurus pangale piirid suurte riskide võtmisel. Wfa üleandmise hetkel oli Saksamaa krediidiasutuste seaduses (§ 13) sätestatud, et ükski ühekordne laen ei või ületada 50 % panga omavahenditest ning kõnealuste laenude, mis ületavad 15 % omavahenditest, kogusumma ei või olla suurem kaheksakordsest panga omavahendite suurusest. 1994. aasta saksa krediidiasutuste seaduse muudatus, millega võeti üle nõukogu direktiiv 92/121/EMÜ (12), vähendas suurima laenu suurust 25 %-le panga omavahenditest ja sätestas, et üksiklaenude, mis ületavad 10 % panga omavahenditest, summa ei või olla suurem kaheksakordsest panga omavahendite suurusest (13).

| (35) | Lisaks sellele piirab 15. detsembri 1989. aasta nõukogu teise direktiivi 89/646/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (14) artikkel 12 oluliste osaluste suurust teistes krediidi- ja rahaasutustes. Peale selle piirab saksa krediidiasutuste seaduse erisäte (§ 12), mis ei põhine ühenduse õigusaktidel, kuid mida võib leida teiste liikmesriikide seadustes, pikaajaliste investeeringute kogumahtu, k.a osalused mittefinantsteenuseid osutavates ettevõtetes, panga omavahendite suurusega. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele piirab 15. detsembri 1989. aasta nõukogu teise direktiivi 89/646/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (14) artikkel 12 oluliste osaluste suurust teistes krediidi- ja rahaasutustes. Peale selle piirab saksa krediidiasutuste seaduse erisäte (§ 12), mis ei põhine ühenduse õigusaktidel, kuid mida võib leida teiste liikmesriikide seadustes, pikaajaliste investeeringute kogumahtu, k.a osalused mittefinantsteenuseid osutavates ettevõtetes, panga omavahendite suurusega.

| (36) | Saksa pangad pidid kohanema uute kapitalinõuetega 30. juuniks 1993. Paljude liidumaa pankade omavahendite puhver, kaasa arvatud WestLB, oli juba enne maksejõulisuse määra direktiivi ülevõtmist Saksamaa LV seadusesse suhteliselt nõrk. Võrreldes alates 1993. aasta 30. juunist nõutava 8 %-ga, oli vastavalt testarvutustele, mida tegi Deutsche Bundesbank direktiivi sätetele tuginedes 1991. aasta detsembris, liidumaa pankade keskmine maksejõulisuse määr 6,3 % (15). Selleks, et vältida äritegevuse laiendamise piiranguid, tegelikult isegi selleks, et säilitada äritegevuse senine tase, oli kõnealustel asutustel vaja hankida uut kapitali. Juhul kui pank ei suuda näidata vajalikku omavahendite taset, teeb järelevalveasutus pangale ettekirjutuse järgida maksejõulisuse normatiive, hankides viivitamata täiendavat kapitali või vähendades riskiga kaalutud aktivaid. |
| --- | --- |

(36)

Saksa pangad pidid kohanema uute kapitalinõuetega 30. juuniks 1993. Paljude liidumaa pankade omavahendite puhver, kaasa arvatud WestLB, oli juba enne maksejõulisuse määra direktiivi ülevõtmist Saksamaa LV seadusesse suhteliselt nõrk. Võrreldes alates 1993. aasta 30. juunist nõutava 8 %-ga, oli vastavalt testarvutustele, mida tegi Deutsche Bundesbank direktiivi sätetele tuginedes 1991. aasta detsembris, liidumaa pankade keskmine maksejõulisuse määr 6,3 % (15). Selleks, et vältida äritegevuse laiendamise piiranguid, tegelikult isegi selleks, et säilitada äritegevuse senine tase, oli kõnealustel asutustel vaja hankida uut kapitali. Juhul kui pank ei suuda näidata vajalikku omavahendite taset, teeb järelevalveasutus pangale ettekirjutuse järgida maksejõulisuse normatiive, hankides viivitamata täiendavat kapitali või vähendades riskiga kaalutud aktivaid.

| (37) | Eraõiguslikud pangad pidid täiendavate omavahendite nõuete täitmiseks hankima kapitali kapitaliturgudelt. Avalik-õiguslikud pangad ei saanud seda teed minna, kuna avalik-õiguslikud aktsionärid otsustasid avalik-õiguslikke krediidiasutusi (isegi osaliselt) mitte erastada. Eelarvete üleüldise pingelisuse juures tähendas see aga, et avalik-õiguslikud aktsionärid ei saanud teha kapitalisüste rahas (16). Selle asemel leiti täiendava kapitali saamiseks teisi viise. Selleks, et parandada WestLB omavahendite baasi otsustas liidumaa WestLB-le anda üle Wfa. Sarnaseid tehinguid teostasid oma liidumaa pankade kasuks ka teised liidumaad. |
| --- | --- |

(37)

Eraõiguslikud pangad pidid täiendavate omavahendite nõuete täitmiseks hankima kapitali kapitaliturgudelt. Avalik-õiguslikud pangad ei saanud seda teed minna, kuna avalik-õiguslikud aktsionärid otsustasid avalik-õiguslikke krediidiasutusi (isegi osaliselt) mitte erastada. Eelarvete üleüldise pingelisuse juures tähendas see aga, et avalik-õiguslikud aktsionärid ei saanud teha kapitalisüste rahas (16). Selle asemel leiti täiendava kapitali saamiseks teisi viise. Selleks, et parandada WestLB omavahendite baasi otsustas liidumaa WestLB-le anda üle Wfa. Sarnaseid tehinguid teostasid oma liidumaa pankade kasuks ka teised liidumaad.

4.   ÜLEANDMINE JA SELLE MÕJUD

a)   ÜLEANDMINE

| (38) | 18. detsembril 1991. aastal võttis Nordrhein-Westfaleni parlament vastu seaduse, mis reguleerib elamuehituse edendamist (Gesetz zur Regelung der Wohnungsbauförderung) (17). Selle artikkel 1 nõudis Wfa üleandmist WestLB-le. Üleandmine jõustus 1. jaanuaril 1992. aastal. |
| --- | --- |

(38)

18. detsembril 1991. aastal võttis Nordrhein-Westfaleni parlament vastu seaduse, mis reguleerib elamuehituse edendamist (Gesetz zur Regelung der Wohnungsbauförderung) (17). Selle artikkel 1 nõudis Wfa üleandmist WestLB-le. Üleandmine jõustus 1. jaanuaril 1992. aastal.

| (39) | Vastavalt seaduse põhjendustele oli üleandmise esmaseks põhjuseks WestLB omavahendite suurendamine, et võimaldada tal järgida 30. juunil 1993. aastal jõustuvaid rangemaid kapitalinõudeid. Üleandmine võimaldas seda teha koormamata rahaliselt liidumaa eelarvet. Wfa elamuehitusalase tegevuse ühendamisel WestLB samalaadse tegevusega pidi efektiivsuse tõstmine olema sekundaarseks mõjuks. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt seaduse põhjendustele oli üleandmise esmaseks põhjuseks WestLB omavahendite suurendamine, et võimaldada tal järgida 30. juunil 1993. aastal jõustuvaid rangemaid kapitalinõudeid. Üleandmine võimaldas seda teha koormamata rahaliselt liidumaa eelarvet. Wfa elamuehitusalase tegevuse ühendamisel WestLB samalaadse tegevusega pidi efektiivsuse tõstmine olema sekundaarseks mõjuks.

| (40) | Üleandmise osana loobus liidumaa Wfa umbes 7 400 miljoni Saksa marga (3 780 miljonit eurot) suurusest tagatisest liidumaa kohustuste eest seoses elamuehituse edendamise jaoks hangitud vahenditega (vt II jagu, punkt 2). |
| --- | --- |

(40)

Üleandmise osana loobus liidumaa Wfa umbes 7 400 miljoni Saksa marga (3 780 miljonit eurot) suurusest tagatisest liidumaa kohustuste eest seoses elamuehituse edendamise jaoks hangitud vahenditega (vt II jagu, punkt 2).

| (41) | WestLB sai Wfa universaalõigusjärglaseks (välja arvatud Wfa kohustused liidumaa ees võlgade osas, mille liidumaa on võtnud elamuehituse edendamiseks ning millest enne üleandmist vabaneti). Wfa-st tekkis WestLB sees organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisev õigusvõimeta avalik-õiguslik asutus. Wfa nimikapital ja reservid tuleb WestLB bilansis näidata erireservina (Sonderrücklage). Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung alusel jätkab liidumaa Wfa kohustuste tagamist. |
| --- | --- |

(41)

WestLB sai Wfa universaalõigusjärglaseks (välja arvatud Wfa kohustused liidumaa ees võlgade osas, mille liidumaa on võtnud elamuehituse edendamiseks ning millest enne üleandmist vabaneti). Wfa-st tekkis WestLB sees organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisev õigusvõimeta avalik-õiguslik asutus. Wfa nimikapital ja reservid tuleb WestLB bilansis näidata erireservina (Sonderrücklage). Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung alusel jätkab liidumaa Wfa kohustuste tagamist.

| (42) | Üleantud aktivad, s.t nimikapital, kapitalireservid, liidumaa elamuehituse edendamise rahastu ja teised Wfa nõuded ning ka tulevikus eluasemelaenudest saadav tulu, jäid ka pärast üleandmist WestLB-le eelnimetatud seaduse § 16 lg 2 p 2 alusel elamuehituse edendamiseks. Sama säte kehtestas, et üleantud varad moodustavad samal ajal kohustusliku omakapitali Saksamaa krediidiasutuste seaduse (ja seega ka omavahendite direktiivi) tähenduses, mille alusel arvutatakse panga maksejõulisuse määra. Seega toetavad need WestLB konkurentsis osalevat äritegevust. |
| --- | --- |

(42)

Üleantud aktivad, s.t nimikapital, kapitalireservid, liidumaa elamuehituse edendamise rahastu ja teised Wfa nõuded ning ka tulevikus eluasemelaenudest saadav tulu, jäid ka pärast üleandmist WestLB-le eelnimetatud seaduse § 16 lg 2 p 2 alusel elamuehituse edendamiseks. Sama säte kehtestas, et üleantud varad moodustavad samal ajal kohustusliku omakapitali Saksamaa krediidiasutuste seaduse (ja seega ka omavahendite direktiivi) tähenduses, mille alusel arvutatakse panga maksejõulisuse määra. Seega toetavad need WestLB konkurentsis osalevat äritegevust.

| (43) | Üleandmisel muutsid WestLB omanikud katuslepingut (Mantelvertrag) ja nõustusid, et elamuehituse edendamiseks ette nähtud varad peavad säilima isegi juhul kui WestLB kannab kahjumit, mis kulutab kogu algse kapitali. Organisatsiooni siseselt peaks Wfa kapital olema vastutuse osas allutatud vaid WestLB ülejäänud omakapitalile. Lepingus on selgitatud, et WestLB omanike “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) laienes ka Wfa erireservile. Kui WestLB peaks oma tegevuse lõpetama, oleks liidumaal Wfa kapitali suhtes eelisnõude õigus. Lisaks sätestati lepingus, et WestLB omakapitalibaasi suurendamine Wfa liitmise teel oli liidumaa jaoks “rahaline tehing” (geldwerte Leistung) ja et iga-aastane tasu selle eest lepitakse kokku pärast 1992. aasta majandustulemuste avaldamist ja pärast seda (18). Seda tehti 11. novembri 1993. aasta katuslepingu protokolli märkuses. Vaatamata sisekokkuleppele Wfa varade tagamise ja Wfa kapitali sisemise allutatuse kohta, ei tehta WestLB suhetes kolmandate isikutega vahet Wfa elamuehituse edendamise ja WestLB-le omavahendite andja funktsiooni vahel. Üleantud varad on WestLB käsutuses kahjumi katmiseks või pankroti korral võlausaldajate nõuete rahuldamiseks viivitamata ja täielikult. |
| --- | --- |

(43)

Üleandmisel muutsid WestLB omanikud katuslepingut (Mantelvertrag) ja nõustusid, et elamuehituse edendamiseks ette nähtud varad peavad säilima isegi juhul kui WestLB kannab kahjumit, mis kulutab kogu algse kapitali. Organisatsiooni siseselt peaks Wfa kapital olema vastutuse osas allutatud vaid WestLB ülejäänud omakapitalile. Lepingus on selgitatud, et WestLB omanike “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) laienes ka Wfa erireservile. Kui WestLB peaks oma tegevuse lõpetama, oleks liidumaal Wfa kapitali suhtes eelisnõude õigus. Lisaks sätestati lepingus, et WestLB omakapitalibaasi suurendamine Wfa liitmise teel oli liidumaa jaoks “rahaline tehing” (geldwerte Leistung) ja et iga-aastane tasu selle eest lepitakse kokku pärast 1992. aasta majandustulemuste avaldamist ja pärast seda (18). Seda tehti 11. novembri 1993. aasta katuslepingu protokolli märkuses. Vaatamata sisekokkuleppele Wfa varade tagamise ja Wfa kapitali sisemise allutatuse kohta, ei tehta WestLB suhetes kolmandate isikutega vahet Wfa elamuehituse edendamise ja WestLB-le omavahendite andja funktsiooni vahel. Üleantud varad on WestLB käsutuses kahjumi katmiseks või pankroti korral võlausaldajate nõuete rahuldamiseks viivitamata ja täielikult.

| (44) | Võttes arvesse elamuehituse seadust, sätestab liidumaa ja WestLB vahel sõlmitud käsundileping (Geschäftsbesorgungsvertrag zum Wohnungsbauförderungsgesetz), et WestLB kasutab erireserve oma äritegevuse toetamiseks vaid siis, kui Wfa seadusest tulenevate kohustuste täitmine on tagatud. |
| --- | --- |

(44)

Võttes arvesse elamuehituse seadust, sätestab liidumaa ja WestLB vahel sõlmitud käsundileping (Geschäftsbesorgungsvertrag zum Wohnungsbauförderungsgesetz), et WestLB kasutab erireserve oma äritegevuse toetamiseks vaid siis, kui Wfa seadusest tulenevate kohustuste täitmine on tagatud.

| (45) | Kuigi Wfa kaotas WestLB elamuehituse edendamise üksuseks saamisega oma õigusliku iseseisvuse ja liideti WestLB raamatupidamisega, ei liidetud teda WestLB-ga selle tegevuse poolest. Wfa jäi WestLB-s täiesti eraldiseisvaks üksuseks, mida nimetati Wohnungsbauförderungsanstalt Nordrhein-Westfalen – Anstalt der Westdeutschen Landesbank Girozentrale. Kõnealune WestLB elamuehituse edendamise üksus kajastub WestLB aruannetes, kuid avaldab ka eraldi aruandeid. WestLB senine elamuehituse edendamise osakond liideti Wfa-ga. |
| --- | --- |

(45)

Kuigi Wfa kaotas WestLB elamuehituse edendamise üksuseks saamisega oma õigusliku iseseisvuse ja liideti WestLB raamatupidamisega, ei liidetud teda WestLB-ga selle tegevuse poolest. Wfa jäi WestLB-s täiesti eraldiseisvaks üksuseks, mida nimetati Wohnungsbauförderungsanstalt Nordrhein-Westfalen – Anstalt der Westdeutschen Landesbank Girozentrale. Kõnealune WestLB elamuehituse edendamise üksus kajastub WestLB aruannetes, kuid avaldab ka eraldi aruandeid. WestLB senine elamuehituse edendamise osakond liideti Wfa-ga.

| (46) | Wfa üleantud kapital, reservid, varad ja tulevased tulud on määratud elamuehituse edendamiseks ja neid peab seega haldama WestLB teistest äritegevustest eraldi. Kõnealune eraldamine on samal ajal elamuehituse edendamise kui mittetulundusliku tegevuse tunnustamise eelduseks Saksamaa maksuseaduste alusel. Kuna Saksamaa ametiasutused eeldasid, et liidetud Wfa jäi tõepoolest mittetulunduslikuks üksuseks, ei kaotatud maksuvabastust, millele on viidatud II jao punktis 2. |
| --- | --- |

(46)

Wfa üleantud kapital, reservid, varad ja tulevased tulud on määratud elamuehituse edendamiseks ja neid peab seega haldama WestLB teistest äritegevustest eraldi. Kõnealune eraldamine on samal ajal elamuehituse edendamise kui mittetulundusliku tegevuse tunnustamise eelduseks Saksamaa maksuseaduste alusel. Kuna Saksamaa ametiasutused eeldasid, et liidetud Wfa jäi tõepoolest mittetulunduslikuks üksuseks, ei kaotatud maksuvabastust, millele on viidatud II jao punktis 2.

| (47) | WestLB konkurendid olid monopolisarnase Wfa ja WestLB ühendamise vastu, sest nad kartsid, et WestLB saab võimaluse ära kasutada elamuehituse edendamise valdkonnas saadud informatsiooni ärilisel eesmärgil uute klientide hankimiseks. Pädevad asutused on võtnud endale kohustuse tagada, et selline lähedus ei kahjusta konkurentsi, eraldades WestLB elamuehituse edendamise üksuse selle äriüksustest personali, teabe jne osas (19). |
| --- | --- |

(47)

WestLB konkurendid olid monopolisarnase Wfa ja WestLB ühendamise vastu, sest nad kartsid, et WestLB saab võimaluse ära kasutada elamuehituse edendamise valdkonnas saadud informatsiooni ärilisel eesmärgil uute klientide hankimiseks. Pädevad asutused on võtnud endale kohustuse tagada, et selline lähedus ei kahjusta konkurentsi, eraldades WestLB elamuehituse edendamise üksuse selle äriüksustest personali, teabe jne osas (19).

| (48) | Nordrhein-Westfaleni liidumaa 2. juuli 2002. aasta seadusega anti Wfa üle Landesbank Nordrhein-Westfalenile seoses WestLB jagunemisega 1. augustil 2002. aastal (raamatupidamiseeskirjade alusel tagasiulatuva jõuga 1. jaanuaril 2002. aastal) ning eraldati seega äritegevusest, mis koondati WestLB AGsse. |
| --- | --- |

(48)

Nordrhein-Westfaleni liidumaa 2. juuli 2002. aasta seadusega anti Wfa üle Landesbank Nordrhein-Westfalenile seoses WestLB jagunemisega 1. augustil 2002. aastal (raamatupidamiseeskirjade alusel tagasiulatuva jõuga 1. jaanuaril 2002. aastal) ning eraldati seega äritegevusest, mis koondati WestLB AGsse.

b)   WFA VÄÄRTUS

| (49) | 31. detsembri 1991. aasta seisuga oli Wfa WestLB-le üleantud kapitali nimiväärtuseks umbes 24 900 miljonit Saksa marka (12 730 miljonit eurot), millest peaaegu 24 700 miljonit Saksa marka (12 680 miljonit eurot) moodustas liidumaa elamuehituse edendamise rahastu. Kõnealuseid vahendeid kasutati kas intressivabade või madala intressiga ja sageli pika maksepuhkusega eluasemelaenude rahastamiseks. Selleks, et määrata selle tegelikku väärtust tuli nimikapitali tugevasti diskonteerida (alla hinnata). |
| --- | --- |

(49)

31. detsembri 1991. aasta seisuga oli Wfa WestLB-le üleantud kapitali nimiväärtuseks umbes 24 900 miljonit Saksa marka (12 730 miljonit eurot), millest peaaegu 24 700 miljonit Saksa marka (12 680 miljonit eurot) moodustas liidumaa elamuehituse edendamise rahastu. Kõnealuseid vahendeid kasutati kas intressivabade või madala intressiga ja sageli pika maksepuhkusega eluasemelaenude rahastamiseks. Selleks, et määrata selle tegelikku väärtust tuli nimikapitali tugevasti diskonteerida (alla hinnata).

| (50) | 1. jaanuaril 1992. aastal tellis WestLB Wfa väärtuse hindamise, mis esitati 30. aprillil 1992. aastal. Tuleb ära märkida, et hindamine viidi läbi alles pärast seda, kui liidumaa oli teinud otsuse Wfa üleandmise kohta. |
| --- | --- |

(50)

1. jaanuaril 1992. aastal tellis WestLB Wfa väärtuse hindamise, mis esitati 30. aprillil 1992. aastal. Tuleb ära märkida, et hindamine viidi läbi alles pärast seda, kui liidumaa oli teinud otsuse Wfa üleandmise kohta.

| (51) | Audiitor märkis, et jätkuva kohustuse tõttu investeerida kõik Wfa tulevased tulud madala intressiga või intressivabadesse eluasemelaenudesse, ei ole asutusel tegelikult puhastulu väärtust. Kõnealune kohustus lõppeks sellegipoolest Wfa realiseerimise korral. WestLB sai Wfa ülevõtmisest kasu, mis seisnes esiteks omavahendite kasvus ja sellest tulenevas võimes äri laiendada ning teiseks omakapitali märkimisväärse tugevnemise tagajärjel paranenud krediidireitingus. Kuna WestLB ei saanud kasu Wfa tavapärastest tegevustest, tuli viimase väärtust määrata selle müügi korral võimaliku müügist saadava tuluna – ilma uuesti investeerimise kohustuseta, mis kehtib vaid sisesuhetes. Varasid tuli hinnata summale, milleks oleks tavaline tasuvus s.t nad tuli hinnata alla väärtuseni, mille tuluvoogu nimiväärtuses võiks käsitada turul tavalise tuluna (tasuvusena). |
| --- | --- |

(51)

Audiitor märkis, et jätkuva kohustuse tõttu investeerida kõik Wfa tulevased tulud madala intressiga või intressivabadesse eluasemelaenudesse, ei ole asutusel tegelikult puhastulu väärtust. Kõnealune kohustus lõppeks sellegipoolest Wfa realiseerimise korral. WestLB sai Wfa ülevõtmisest kasu, mis seisnes esiteks omavahendite kasvus ja sellest tulenevas võimes äri laiendada ning teiseks omakapitali märkimisväärse tugevnemise tagajärjel paranenud krediidireitingus. Kuna WestLB ei saanud kasu Wfa tavapärastest tegevustest, tuli viimase väärtust määrata selle müügi korral võimaliku müügist saadava tuluna – ilma uuesti investeerimise kohustuseta, mis kehtib vaid sisesuhetes. Varasid tuli hinnata summale, milleks oleks tavaline tasuvus s.t nad tuli hinnata alla väärtuseni, mille tuluvoogu nimiväärtuses võiks käsitada turul tavalise tuluna (tasuvusena).

| (52) | Audiitorid hindasid ümber mitmeid Wfa varade ja kohustuste kirjeid – eluasemelaenud hinnati 30 700 miljonilt Saksa margalt (15 700 miljonit eurolt) 13 500 miljonile Saksa margale (6 900 miljonile eurole), s.t 56 % võrra – ja Wfa netovarade väärtus langes 5 900 miljonile Saksa margale (3 020 miljonile eurole). Võrreldes seda Wfa netovarade väärtusega 24 900 miljonit Saksa marka (12 700 miljonit eurot), tähendab see 76 %-list allahindlust. Pärast ümberhindamist moodustas WestLB bilansis elamuehituse edendamiseks ette nähtud kapitali erireserv 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) (Sonderrücklage Wohnungsbauförderungsanstalt). |
| --- | --- |

(52)

Audiitorid hindasid ümber mitmeid Wfa varade ja kohustuste kirjeid – eluasemelaenud hinnati 30 700 miljonilt Saksa margalt (15 700 miljonit eurolt) 13 500 miljonile Saksa margale (6 900 miljonile eurole), s.t 56 % võrra – ja Wfa netovarade väärtus langes 5 900 miljonile Saksa margale (3 020 miljonile eurole). Võrreldes seda Wfa netovarade väärtusega 24 900 miljonit Saksa marka (12 700 miljonit eurot), tähendab see 76 %-list allahindlust. Pärast ümberhindamist moodustas WestLB bilansis elamuehituse edendamiseks ette nähtud kapitali erireserv 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) (Sonderrücklage Wohnungsbauförderungsanstalt).

| (53) | Pärast WestLB palvet tunnistada WestLB esmaste omavahendite summaks 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot), tellis BAKred teise audiitorfirma eksperthinnangu. See esitati 30. septembril 1992. aastal. BAKredi jaoks teostatud eksperthinnangus kontrolliti WestLB jaoks läbi viidud hinnangu usutavust ja nõustuti selle metoodilise lähenemisega. Kuid peamiselt erinevate allahindlusprotsentide ja erinevate lähenemiste tõttu võimalike laenude ennetähtaegsele kustutamisele (Vorfälligkeitstilgungen), kõikus BAKredi jaoks teostatud hinnangus Wfa varade netoväärtus 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) ja 5 400 miljoni Saksa marga (2 760 miljonit euro) vahel. |
| --- | --- |

(53)

Pärast WestLB palvet tunnistada WestLB esmaste omavahendite summaks 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot), tellis BAKred teise audiitorfirma eksperthinnangu. See esitati 30. septembril 1992. aastal. BAKredi jaoks teostatud eksperthinnangus kontrolliti WestLB jaoks läbi viidud hinnangu usutavust ja nõustuti selle metoodilise lähenemisega. Kuid peamiselt erinevate allahindlusprotsentide ja erinevate lähenemiste tõttu võimalike laenude ennetähtaegsele kustutamisele (Vorfälligkeitstilgungen), kõikus BAKredi jaoks teostatud hinnangus Wfa varade netoväärtus 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) ja 5 400 miljoni Saksa marga (2 760 miljonit euro) vahel.

| (54) | Kõnealuse hinnangu põhjal nõustus BAKred 30. detsembril 1992. aastal lõpuks WestLB esmased omavahenditena heaks kiitma 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit eurot) suuruse summa Saksamaa krediidiasutuste seaduse tähenduses. Pärast seda ei ole muudetud WestLB bilansis olevat summat – 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit EUR) – ega ka esmaste omavahenditena heaks kiidetud summat. |
| --- | --- |

(54)

Kõnealuse hinnangu põhjal nõustus BAKred 30. detsembril 1992. aastal lõpuks WestLB esmased omavahenditena heaks kiitma 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit eurot) suuruse summa Saksamaa krediidiasutuste seaduse tähenduses. Pärast seda ei ole muudetud WestLB bilansis olevat summat – 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit EUR) – ega ka esmaste omavahenditena heaks kiidetud summat.

| (55) | Mõlemad üleantud varade hinnangud võtsid aluseks olukorra pärast seda, kui Wfa vabanes vastutusest liidumaa ees, mida hinnati umbes 7 300 miljonile Saksa margale (3 730 miljonile eurole). |
| --- | --- |

(55)

Mõlemad üleantud varade hinnangud võtsid aluseks olukorra pärast seda, kui Wfa vabanes vastutusest liidumaa ees, mida hinnati umbes 7 300 miljonile Saksa margale (3 730 miljonile eurole).

c)   WFA ÜLEANDMISE MÕJU WESTLB-LE

| (56) | 31. detsembril 1991. aastal oli WestLB heaks kiidetud omavahendite summa 5 100 miljonit Saksa marka (2 600 miljonit eurot), sellest 500 miljonit Saksa marka (260 miljonit eurot) kasumis osalemise õigustena (Genußrechte). Saksamaa krediidiasutuste seaduse alusel, enne selle kohandamist ühenduse pangandusdirektiividele, oli panga maksejõulisuse määr umbes 6,1 %, s.t 0,5 protsendipunkti üle seaduses sätestatud taseme. |
| --- | --- |

(56)

31. detsembril 1991. aastal oli WestLB heaks kiidetud omavahendite summa 5 100 miljonit Saksa marka (2 600 miljonit eurot), sellest 500 miljonit Saksa marka (260 miljonit eurot) kasumis osalemise õigustena (Genußrechte). Saksamaa krediidiasutuste seaduse alusel, enne selle kohandamist ühenduse pangandusdirektiividele, oli panga maksejõulisuse määr umbes 6,1 %, s.t 0,5 protsendipunkti üle seaduses sätestatud taseme.

| (57) | Pärast seda kui BAKredi kiitis heaks Wfa kapitali arvamise WestLB omavahendite hulka, kasvas WestLB omavahendite kogusumma 79 %, moodustades 9 100 miljoni Saksa marka (4 650 miljonit eurot). Arvestades 100 miljoni Saksa marga (50 miljonit eurot) arvamist kasumireservi, moodustasid WestLB omavahendid 1992. aasta 31. detsembril9 200 miljonit Saksa marka (4 700 miljonit eurot). Sisaldades Wfa kapitali ja riskiga kaalutud varasid, vastas see maksejõulisuse määrale 8,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Pärast seda kui BAKredi kiitis heaks Wfa kapitali arvamise WestLB omavahendite hulka, kasvas WestLB omavahendite kogusumma 79 %, moodustades 9 100 miljoni Saksa marka (4 650 miljonit eurot). Arvestades 100 miljoni Saksa marga (50 miljonit eurot) arvamist kasumireservi, moodustasid WestLB omavahendid 1992. aasta 31. detsembril9 200 miljonit Saksa marka (4 700 miljonit eurot). Sisaldades Wfa kapitali ja riskiga kaalutud varasid, vastas see maksejõulisuse määrale 8,7 %.

| (58) | Tabel 1: WestLB ja Wfa kapitalinõuded ja omavahendid (põhineb Saksamaa ametiasutuste edastatud andmetel)







  (miljonites Saksa markades) |
| --- | --- |
| (31. detsembri seisuga) | 1991 | 1992 |
| | | |
| WestLB riskiga kaalutud varad (ilma Wfa-ta) | 83 000 | 91 209 |
| Wfa riskiga kaalutud varad | 13 497 | 14 398 |
| WestLB riskiga kaalutud varad (koos Wfa-ga) (20) | | 105 607 |
| | | |
| WestLB nõutavad omavahendid (21) (= a) | 4 611 | 5 867 |
| WestLB nõutava omavahendid ilma Wfa-ta (21) (= b) | | 5 067 |
| | | |
| WestLB omavahendid (= c) | 5 090 | 9 190 |
| WestLB omavahendid ilma Wfa-ta (= d) | | 5 190 |
| | | |
| WestLB omavahendite rakendusaste (= a/c) | 91 % | 64 % |
| WestLB omavahendite rakendusaste ilma Wfa-ta (= b/d) | | 98 % |

(58)

Tabel 1: WestLB ja Wfa kapitalinõuded ja omavahendid (põhineb Saksamaa ametiasutuste edastatud andmetel)

(miljonites Saksa markades)

(31. detsembri seisuga)

1991

1992

WestLB riskiga kaalutud varad (ilma Wfa-ta)

83 000

91 209

Wfa riskiga kaalutud varad

13 497

14 398

WestLB riskiga kaalutud varad (koos Wfa-ga) (20)

105 607

WestLB nõutavad omavahendid (21) (= a)

4 611

5 867

WestLB nõutava omavahendid ilma Wfa-ta (21) (= b)

5 067

WestLB omavahendid (= c)

5 090

9 190

WestLB omavahendid ilma Wfa-ta (= d)

5 190

WestLB omavahendite rakendusaste (= a/c)

91 %

64 %

WestLB omavahendite rakendusaste ilma Wfa-ta (= b/d)

98 %

| (59) | Maksejõulisuse määr 8,7 % sisaldas WestLB nende riskiga kaalutud varade kasvu, mis ei olnud seotud elamuehituse edendamisega (ca 8 200 miljonit Saksa marka ehk 4 190 miljonit eurot), moodustades 1992. aastal 9,9 %. Kui kõnealune kasv oleks toimunud ilma Wfa üleandmiseta, oleks WestLB maksejõulisuse määr langenud 31. detsembriks 1992. aastal 5,7 %-ni, s.t tasemele, mis on väga lähedal 5,6 %-lisele miinimumnõudele. |
| --- | --- |

(59)

Maksejõulisuse määr 8,7 % sisaldas WestLB nende riskiga kaalutud varade kasvu, mis ei olnud seotud elamuehituse edendamisega (ca 8 200 miljonit Saksa marka ehk 4 190 miljonit eurot), moodustades 1992. aastal 9,9 %. Kui kõnealune kasv oleks toimunud ilma Wfa üleandmiseta, oleks WestLB maksejõulisuse määr langenud 31. detsembriks 1992. aastal 5,7 %-ni, s.t tasemele, mis on väga lähedal 5,6 %-lisele miinimumnõudele.

| (60) | Kuna kogu Wfa kapital on seotud elamuehituse edendamisega, läheb maksejõulisuse normatiivide tähenduses selle riskiga kaalutud varade tarvis vaja vaid osa omavahenditest. Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt edastatud informatsioonile vajati uute kapitalinõuete jõustumisel sel eesmärgil 1 500 miljonit Saksa marka (770 miljonit eurot). See tähendab, et ülejäänud 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) võis WestLB sel ajal kasutada omavahenditena konkurentsis oleva äritegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Kuna kogu Wfa kapital on seotud elamuehituse edendamisega, läheb maksejõulisuse normatiivide tähenduses selle riskiga kaalutud varade tarvis vaja vaid osa omavahenditest. Vastavalt Saksamaa ametiasutuste poolt edastatud informatsioonile vajati uute kapitalinõuete jõustumisel sel eesmärgil 1 500 miljonit Saksa marka (770 miljonit eurot). See tähendab, et ülejäänud 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) võis WestLB sel ajal kasutada omavahenditena konkurentsis oleva äritegevuse toetamiseks.

| (61) | 1991. aasta 31. detsembril oli WestLB grupi maksejõulisuse määr 5,8 %, s.t 0,2 protsendipunkti üle alammäära. Aasta hiljem, pärast Wfa kapitali heaks kiitmist BAKredi poolt, oli määr umbes 8,1 %, sisaldades Wfa riskiga kaalutud varasid. Kui varade üleandmist ei oleks toimunud ja kontsern oleks suurendanud oma mitte-eluasemega seotud riskikandvaid varasid, (mida ta tegelikult ka tegi), oleks kontserni maksejõulisuse määr langenud 5,3 %-le, ehk 0,3 protsendipunkti allapoole sel ajal kohustuslikku alammäära. |
| --- | --- |

(61)

1991. aasta 31. detsembril oli WestLB grupi maksejõulisuse määr 5,8 %, s.t 0,2 protsendipunkti üle alammäära. Aasta hiljem, pärast Wfa kapitali heaks kiitmist BAKredi poolt, oli määr umbes 8,1 %, sisaldades Wfa riskiga kaalutud varasid. Kui varade üleandmist ei oleks toimunud ja kontsern oleks suurendanud oma mitte-eluasemega seotud riskikandvaid varasid, (mida ta tegelikult ka tegi), oleks kontserni maksejõulisuse määr langenud 5,3 %-le, ehk 0,3 protsendipunkti allapoole sel ajal kohustuslikku alammäära.

| (62) | 1993. aasta 30. juunil, kui Saksamaa krediidiasutused pidid järgima omavahendite direktiivis ja maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud uusi kapitalinõudeid, oli uute sätete põhjal arvutatud kontserni maksejõulisuse määraks (sealhulgas Wfa kapitalinõuded) 9,0 %, s.t 1 protsendipunkt üle alammäära. (Esmased omavahendid moodustasid 6,3 protsendipunkti, täiendavad omavahendid 2,7 protsendipunkti.) Ilma Wfa kapitali osaluseta ja selle riskiga kaalutud aktivateta oleks kontserni maksejõulisuse määr 1993. aasta 30. juuni seisuga 7,2 %. 9 %-ne määr saavutati täiendavate omavahendite hankimise teel allutatud laenude kujul, mis moodustasid 1993. aasta algul 2 900 miljonit Saksa marka (1 480 miljonit eurot). 1993. aasta jooksul hankis WestLB 3 100 miljonit Saksa marka (1 590 miljonit eurot) täiendavaid omavahendeid, suurendades kontserni omavahendeid Saksamaa krediidiasutuste seaduse tähenduses selle aasta lõpuks 12 900 miljoni Saksa margani (6 600 miljonit eurot). Võrreldes 30. juuniga olid maksejõulisuse määrad 1993. aasta lõpuks veidi vähenenud. |
| --- | --- |

(62)

1993. aasta 30. juunil, kui Saksamaa krediidiasutused pidid järgima omavahendite direktiivis ja maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud uusi kapitalinõudeid, oli uute sätete põhjal arvutatud kontserni maksejõulisuse määraks (sealhulgas Wfa kapitalinõuded) 9,0 %, s.t 1 protsendipunkt üle alammäära. (Esmased omavahendid moodustasid 6,3 protsendipunkti, täiendavad omavahendid 2,7 protsendipunkti.) Ilma Wfa kapitali osaluseta ja selle riskiga kaalutud aktivateta oleks kontserni maksejõulisuse määr 1993. aasta 30. juuni seisuga 7,2 %. 9 %-ne määr saavutati täiendavate omavahendite hankimise teel allutatud laenude kujul, mis moodustasid 1993. aasta algul 2 900 miljonit Saksa marka (1 480 miljonit eurot). 1993. aasta jooksul hankis WestLB 3 100 miljonit Saksa marka (1 590 miljonit eurot) täiendavaid omavahendeid, suurendades kontserni omavahendeid Saksamaa krediidiasutuste seaduse tähenduses selle aasta lõpuks 12 900 miljoni Saksa margani (6 600 miljonit eurot). Võrreldes 30. juuniga olid maksejõulisuse määrad 1993. aasta lõpuks veidi vähenenud.

| (63) | Tabel 2: WestLB grupi kapitalinõuded ja omavahendid (põhineb Saksamaa ametiasutuste edastatud andmetel)
















  (miljonites SAKSA MARK) |
| --- | --- |
| Keskmine suurus | 1992 (23) | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (24) |
| | | | | | | | | | | | |
| Varad kokku | 271 707 | 332 616 | 378 573 | 428 622 | 470 789 | 603 797 | 693 026 | 750 558 | 782 410 | 844 743 | 519 470 |
| Riskiga kaalutud varad (aktivad) | 126 071 | 120 658 | 151 482 | 156 470 | 173 858 | 204 157 | 259 237 | [...] (22) | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Nõutavad esmased omavahendid (= a) | 4 758 | 4 827 | 6 060 | 6 259 | 6 954 | 8 167 | 10 370 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nõutav omavahendite kogusumma (= b) | 9 351 | 9 653 | 12 119 | 12 517 | 13 908 | 16 333 | 20 739 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Esmased omavahendid (= c) | 5 117 | 8 818 | 9 502 | 9 769 | 9 805 | 10 358 | 11 378 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Täiendavad omavahendid | 500 | 2 495 | 4 513 | 4 946 | 5 270 | 7 094 | 10 170 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Omavahendite kogusumma (= d) | 5 617 | 11 313 | 14 015 | 14 715 | 15 075 | 17 452 | 21 548 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Esmaste omavahendite rakendusmäär (= a/c) | 93 % | 55 % | 64 % | 64 % | 71 % | 79 % | 91 % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kogu omavahendite rakendusmäär (= b/d) | 166 % | 85 % | 86 % | 85 % | 92 % | 94 % | 96 % | [...] | [...] | [...] | [...] |

(63)

Tabel 2: WestLB grupi kapitalinõuded ja omavahendid (põhineb Saksamaa ametiasutuste edastatud andmetel)

(miljonites SAKSA MARK)

Keskmine suurus

1992 (23)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002 (24)

Varad kokku

271 707

332 616

378 573

428 622

470 789

603 797

693 026

750 558

782 410

844 743

519 470

Riskiga kaalutud varad (aktivad)

126 071

120 658

151 482

156 470

173 858

204 157

259 237

[...] (22)

[...]

[...]

[...]

Nõutavad esmased omavahendid (= a)

4 758

4 827

6 060

6 259

6 954

8 167

10 370

[...]

[...]

[...]

[...]

Nõutav omavahendite kogusumma (= b)

9 351

9 653

12 119

12 517

13 908

16 333

20 739

[...]

[...]

[...]

[...]

Esmased omavahendid (= c)

5 117

8 818

9 502

9 769

9 805

10 358

11 378

[...]

[...]

[...]

[...]

Täiendavad omavahendid

500

2 495

4 513

4 946

5 270

7 094

10 170

[...]

[...]

[...]

[...]

Omavahendite kogusumma (= d)

5 617

11 313

14 015

14 715

15 075

17 452

21 548

[...]

[...]

[...]

[...]

Esmaste omavahendite rakendusmäär (= a/c)

93 %

55 %

64 %

64 %

71 %

79 %

91 %

[...]

[...]

[...]

[...]

Kogu omavahendite rakendusmäär (= b/d)

166 %

85 %

86 %

85 %

92 %

94 %

96 %

[...]

[...]

[...]

[...]

| (64) | Absoluutarvudes tõstsid esmased omavahendid summas 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot) teoreetilist võimet laiendada ärimahtu 72 000 miljoni Saksa marga (36 800 miljoni euro) võrra 100 %-lise riskiga kaalutud varadega toonase Saksamaa krediidiasutuste seaduse alusel (maksejõulisuse minimaalne määr 5,6 %). Alates 30. juunist 1993. aastast kohaldatud 8 %-se maksejõulisuse miinimummäära korral oleks sellele vastav summa 50 000 miljonit Saksa marka (25 600 miljonit eurot). Oletades, et Wfa kapitalist oli 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) WestLB grupi konkurentsis osaleva äritegevuse käsutada, tõstis see 100 %-lise riskiga kaalutud laenuvõimet 31 300 miljoni Saksa marka (16 000 miljoni euro) võrra. |
| --- | --- |

(64)

Absoluutarvudes tõstsid esmased omavahendid summas 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot) teoreetilist võimet laiendada ärimahtu 72 000 miljoni Saksa marga (36 800 miljoni euro) võrra 100 %-lise riskiga kaalutud varadega toonase Saksamaa krediidiasutuste seaduse alusel (maksejõulisuse minimaalne määr 5,6 %). Alates 30. juunist 1993. aastast kohaldatud 8 %-se maksejõulisuse miinimummäära korral oleks sellele vastav summa 50 000 miljonit Saksa marka (25 600 miljonit eurot). Oletades, et Wfa kapitalist oli 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) WestLB grupi konkurentsis osaleva äritegevuse käsutada, tõstis see 100 %-lise riskiga kaalutud laenuvõimet 31 300 miljoni Saksa marka (16 000 miljoni euro) võrra.

| (65) | Kuna panga varad ei ole siiski tavaliselt 100 %-lise riskiga kaalutud, suurenes potentsiaalne laenumaht tegelikult enamgi. 1993. aasta lõpus moodustasid WestLB grupi riskiga kaalutud varad (sealhulgas Wfa varad) 148 600 miljonit Saksa marka (76 000 miljonit eurot). Bilansimaht moodustas 332 600 miljonit Saksa marka (170 100 miljonit eurot). Seega oli keskmine riski kaal 45 % (25). Eeldades, et riskide struktuur jäi samaks, võimaldasid esmased omavahendid summas 2 500 miljoni Saksa marka (1 280 miljonit eurot) äri (või senise äritegevusega tegelemist) laiendada umbes 69 400 miljoni Saksa marga (35 500 miljoni euro) võrra, võttes aluseks EÜ pangandusdirektiivides sätestatud 8 %-lise miinimummäära. Kuna esmaste omavahendite suurendamine lubas WestLB-l hankida lisaks täiendavaid omavahendeid (esmaste omavahendite ulatuses), suurenes selle laenuandmise võime kaudselt veelgi enam. |
| --- | --- |

(65)

Kuna panga varad ei ole siiski tavaliselt 100 %-lise riskiga kaalutud, suurenes potentsiaalne laenumaht tegelikult enamgi. 1993. aasta lõpus moodustasid WestLB grupi riskiga kaalutud varad (sealhulgas Wfa varad) 148 600 miljonit Saksa marka (76 000 miljonit eurot). Bilansimaht moodustas 332 600 miljonit Saksa marka (170 100 miljonit eurot). Seega oli keskmine riski kaal 45 % (25). Eeldades, et riskide struktuur jäi samaks, võimaldasid esmased omavahendid summas 2 500 miljoni Saksa marka (1 280 miljonit eurot) äri (või senise äritegevusega tegelemist) laiendada umbes 69 400 miljoni Saksa marga (35 500 miljoni euro) võrra, võttes aluseks EÜ pangandusdirektiivides sätestatud 8 %-lise miinimummäära. Kuna esmaste omavahendite suurendamine lubas WestLB-l hankida lisaks täiendavaid omavahendeid (esmaste omavahendite ulatuses), suurenes selle laenuandmise võime kaudselt veelgi enam.

| (66) | Sellest saab teha mitmeid järeldusi. Ilma kapitali suurendamiseta oleks WestLB olnud enne EÜ direktiivide kohaldamist Saksamaa krediidiasutuste seaduses sätestatud minimaalse maksejõulisuse määra piiridesse jäämisel raskustes. Teiseks, ilma Wfa üleandmiseta oleks WestLB grupp rahuldanud maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud minimaalse maksejõulisuse määra nõuet vaid oma riskiga kaalutud varade vähendamise või omavahendite teiste allikate kasutuselevõtmisega (nt varjatud reservide avamisega). Täiendavate omavahendite kogumine oleks toonud vaid ajutist kergendust, sest selliste vahendite tase on piiratud olemasolevate esmased omavahendite suurusega. Kolmandaks, kapitali suurendamine koos uute, 1993. aastal kogutud täiendavate omavahenditega ületas summat, mida grupp vajas, et vastata Saksamaa uue krediidiasutuste seaduse rangematele kapitalinõuetele. |
| --- | --- |

(66)

Sellest saab teha mitmeid järeldusi. Ilma kapitali suurendamiseta oleks WestLB olnud enne EÜ direktiivide kohaldamist Saksamaa krediidiasutuste seaduses sätestatud minimaalse maksejõulisuse määra piiridesse jäämisel raskustes. Teiseks, ilma Wfa üleandmiseta oleks WestLB grupp rahuldanud maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud minimaalse maksejõulisuse määra nõuet vaid oma riskiga kaalutud varade vähendamise või omavahendite teiste allikate kasutuselevõtmisega (nt varjatud reservide avamisega). Täiendavate omavahendite kogumine oleks toonud vaid ajutist kergendust, sest selliste vahendite tase on piiratud olemasolevate esmased omavahendite suurusega. Kolmandaks, kapitali suurendamine koos uute, 1993. aastal kogutud täiendavate omavahenditega ületas summat, mida grupp vajas, et vastata Saksamaa uue krediidiasutuste seaduse rangematele kapitalinõuetele.

| (67) | Kui peatuda pangandusjärelevalve piirangutel üksikutele suurtele laenudele, vastas Saksamaa vanas krediidiasutuste seaduses sätestatud 50 % suurune künnis enne Wfa kapitali heaks kiitmist umbes 2 500 miljonile Saksa margale (1 280 miljoni eurole). Pärast Wfa kapitali heaks kiitmist ja 100 miljoni Saksa marga (50 miljoni euro) arvamist kasumireservi tõusis künnis peaaegu 4 600 miljoni Saksa margale (2 350 miljonile eurole). Suurte laenude jaoks, mille kogusumma ei tohtinud ületada panga omavahendeid üle kaheksa korra, sätestatud 15 % künnis vastas 31. märtsi 1992. aasta seisuga umbes 760 miljoni Saksa marga (390 miljoni euro) suurusele summale. Aasta hiljem, s.t pärast Wfa kapitali heaks kiitmist, oli künnis tõusnud peaaegu 1 400 miljonile Saksa margale (720 miljonile eurole). WestLB võime selliseid suuri laene väljastada kasvas Wfa üleandmise tulemusel 32 000 miljonit Saksa marka (16 400 miljoni eurot) (s.t kaheksakordset omavahendite kasvu) (26). |
| --- | --- |

(67)

Kui peatuda pangandusjärelevalve piirangutel üksikutele suurtele laenudele, vastas Saksamaa vanas krediidiasutuste seaduses sätestatud 50 % suurune künnis enne Wfa kapitali heaks kiitmist umbes 2 500 miljonile Saksa margale (1 280 miljoni eurole). Pärast Wfa kapitali heaks kiitmist ja 100 miljoni Saksa marga (50 miljoni euro) arvamist kasumireservi tõusis künnis peaaegu 4 600 miljoni Saksa margale (2 350 miljonile eurole). Suurte laenude jaoks, mille kogusumma ei tohtinud ületada panga omavahendeid üle kaheksa korra, sätestatud 15 % künnis vastas 31. märtsi 1992. aasta seisuga umbes 760 miljoni Saksa marga (390 miljoni euro) suurusele summale. Aasta hiljem, s.t pärast Wfa kapitali heaks kiitmist, oli künnis tõusnud peaaegu 1 400 miljonile Saksa margale (720 miljonile eurole). WestLB võime selliseid suuri laene väljastada kasvas Wfa üleandmise tulemusel 32 000 miljonit Saksa marka (16 400 miljoni eurot) (s.t kaheksakordset omavahendite kasvu) (26).

d)   TASU WFA ÜLEANDMISE EEST

| (68) | Wfa üleandmine ei muutnud WestLB omanike struktuuri. Seega ei saa liidumaa eraldatud kapitali eest tasu ei suuremate dividendide näol ega ka suuremat kapitalitulu WestLB-i osalustest. |
| --- | --- |

(68)

Wfa üleandmine ei muutnud WestLB omanike struktuuri. Seega ei saa liidumaa eraldatud kapitali eest tasu ei suuremate dividendide näol ega ka suuremat kapitalitulu WestLB-i osalustest.

| (69) | Wfa üleandmise tõttu muudeti lepingut, mis reguleeris WestLB omanike vahelisi suhteid (Mantelvertrag). Kõnealuse lepingu § 5 p 2 alusel nõustuvad omanikud sellega, et WestLB kapitalibaasi laiendamine liidumaa poolt annab neile rahalise eelise. Tasu suurus eraldatud kapitali eest pidi määratama pärast WestLB esimeste 1992. aasta finantstulemuste avaldamist, s.t veidi pärast üleandmist. Üleandmist reguleeriva seaduse põhjendused sisaldavad üleantud vara väärtuse ja tasu kohta sarnast sõnastust. |
| --- | --- |

(69)

Wfa üleandmise tõttu muudeti lepingut, mis reguleeris WestLB omanike vahelisi suhteid (Mantelvertrag). Kõnealuse lepingu § 5 p 2 alusel nõustuvad omanikud sellega, et WestLB kapitalibaasi laiendamine liidumaa poolt annab neile rahalise eelise. Tasu suurus eraldatud kapitali eest pidi määratama pärast WestLB esimeste 1992. aasta finantstulemuste avaldamist, s.t veidi pärast üleandmist. Üleandmist reguleeriva seaduse põhjendused sisaldavad üleantud vara väärtuse ja tasu kohta sarnast sõnastust.

| (70) | Eraldatud kapitali eest määrati lõpuks kindlaks tasu 0,6 % aastas. See tuleb tasuda kasumist pärast makse, mis tähendab WestLB jaoks maksueelset koormust 1,1 % (27). Tasu makstakse seega vaid juhul, kui teenitakse kasumit. |
| --- | --- |

(70)

Eraldatud kapitali eest määrati lõpuks kindlaks tasu 0,6 % aastas. See tuleb tasuda kasumist pärast makse, mis tähendab WestLB jaoks maksueelset koormust 1,1 % (27). Tasu makstakse seega vaid juhul, kui teenitakse kasumit.

| (71) | Kõnealuse tasu aluseks on Wfa kapital, millele BAKred andis heakskiidu esmaste omavahenditena, s.t 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot). Tasu makstakse vaid selle kapitali eest, mida Wfa ei vajanud elamuehituse edendamise toetamiseks. Kõnealune osa, mis oli WestLB käsutada äritegevuse toetamiseks, moodustas pärast uute kapitalinõuete jõustumist 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) ja on pärast seda kasvanud (28). |
| --- | --- |

(71)

Kõnealuse tasu aluseks on Wfa kapital, millele BAKred andis heakskiidu esmaste omavahenditena, s.t 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot). Tasu makstakse vaid selle kapitali eest, mida Wfa ei vajanud elamuehituse edendamise toetamiseks. Kõnealune osa, mis oli WestLB käsutada äritegevuse toetamiseks, moodustas pärast uute kapitalinõuete jõustumist 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) ja on pärast seda kasvanud (28).

| (72) | Tabel 3: Wfa kapitali elamuehituse edendamise ja omavahendite nõuete täitmise erireserv (põhineb Saksamaa ametiasutuste esitatud teabel).
















  (miljonites Saksa markades) |
| --- | --- |
| (31. detsembri seisuga) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| Elamuehituse edendamise erireservid | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 | 5 900 |
| Millest esmased omavahendid | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 | 4 000 |
| Wfa elamuehituse edendamise laenudeks vajatav summa | 1 668 | 1 490 | 1 181 | 952 | 892 | 888 | 887 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| WestLB-le käsutada jääv summa | 13 (29) | 2 510 | 2 819 | 3 048 | 3 108 | 3 112 | 3 113 | [...] | [...] | [...] | [...] (30) |

(72)

Tabel 3: Wfa kapitali elamuehituse edendamise ja omavahendite nõuete täitmise erireserv (põhineb Saksamaa ametiasutuste esitatud teabel).

(miljonites Saksa markades)

(31. detsembri seisuga)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Elamuehituse edendamise erireservid

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

5 900

Millest esmased omavahendid

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

4 000

Wfa elamuehituse edendamise laenudeks vajatav summa

1 668

1 490

1 181

952

892

888

887

[...]

[...]

[...]

[...]

WestLB-le käsutada jääv summa

13 (29)

2 510

2 819

3 048

3 108

3 112

3 113

[...]

[...]

[...]

[...] (30)

III.   HUVITATUD ISIKUTE ARVAMUSED

1.   BDB KAEBUS JA TÄHELEPANEKUD

| (73) | BdB väidab, et “turumajanduslikes tingimustest lähtuva investori põhimõtte” rakendamine ei ole piiritletud vaid ettevõtjatega, kes kannavad kahjumit või vajavad finantsilist ümberkujundamist. Selline investor ei juhindu küsimusest, kas kõnealune ettevõte on üleüldse kasumlik või mitte, vaid kas kasumlikkus vastab turul valitsevale määrale. Kui uuritaks vaid avalik-õiguslike ametiasutuste kapitalisüste nendesse ettevõtetesse, mis kannavad kahjumit, tähendaks see eraettevõtjate diskrimineerimist ja seega EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 1 rikkumist. |
| --- | --- |

(73)

BdB väidab, et “turumajanduslikes tingimustest lähtuva investori põhimõtte” rakendamine ei ole piiritletud vaid ettevõtjatega, kes kannavad kahjumit või vajavad finantsilist ümberkujundamist. Selline investor ei juhindu küsimusest, kas kõnealune ettevõte on üleüldse kasumlik või mitte, vaid kas kasumlikkus vastab turul valitsevale määrale. Kui uuritaks vaid avalik-õiguslike ametiasutuste kapitalisüste nendesse ettevõtetesse, mis kannavad kahjumit, tähendaks see eraettevõtjate diskrimineerimist ja seega EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 1 rikkumist.

| (74) | Samuti märgib BdB, et EÜ asutamislepingu artiklit 295 ei saa kasutada Wfa varade üleandmise vabastamiseks konkurentsireeglite alt, väites, et kõnealune artikkel võib küll kaitsta liidumaa õigust luua sellist eriomast vara, kuid niipea, kui see antakse üle äriühingule, allub see konkurentsireeglitele. |
| --- | --- |

(74)

Samuti märgib BdB, et EÜ asutamislepingu artiklit 295 ei saa kasutada Wfa varade üleandmise vabastamiseks konkurentsireeglite alt, väites, et kõnealune artikkel võib küll kaitsta liidumaa õigust luua sellist eriomast vara, kuid niipea, kui see antakse üle äriühingule, allub see konkurentsireeglitele.

a)   KOHANE TASU KAPITALI EEST

| (75) | BdB väitis, et nii nagu kõiki esmaseid omavahendeid, saab ka 4 000 miljoni Saksa marga(2 050 miljonit EUR) suuruses heaks kiidetud esmaseid omavahendeid kasutada äritegevuse toetamiseks ja maksejõulisuse nõuete järgimiseks täiendavate omavahendite hankimiseks. Seega võimaldas liidumaa varade üleandmise teel WestLB-l, mis tegutses omakapitalibaasi piiril, vältida äritegevuse kokkutõmbamist ja isegi laiendada riskile avatud äritegevust. Summa suurus, mille võrra omavahendid ületavad tegelikke kapitalinõudeid, mõjutab lisaks sellele raha hinda finantsturgudel. Vastavalt BdB-le ei teeks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor äriühingusse kapitalisüste kui selle finantstulemused oleks aastaid olnud halvad ja märkimisväärset paranemist ei ole näha, s.t puuduvad märgid, et tulevikus võiks oodata suuremat kasumit. |
| --- | --- |

(75)

BdB väitis, et nii nagu kõiki esmaseid omavahendeid, saab ka 4 000 miljoni Saksa marga(2 050 miljonit EUR) suuruses heaks kiidetud esmaseid omavahendeid kasutada äritegevuse toetamiseks ja maksejõulisuse nõuete järgimiseks täiendavate omavahendite hankimiseks. Seega võimaldas liidumaa varade üleandmise teel WestLB-l, mis tegutses omakapitalibaasi piiril, vältida äritegevuse kokkutõmbamist ja isegi laiendada riskile avatud äritegevust. Summa suurus, mille võrra omavahendid ületavad tegelikke kapitalinõudeid, mõjutab lisaks sellele raha hinda finantsturgudel. Vastavalt BdB-le ei teeks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor äriühingusse kapitalisüste kui selle finantstulemused oleks aastaid olnud halvad ja märkimisväärset paranemist ei ole näha, s.t puuduvad märgid, et tulevikus võiks oodata suuremat kasumit.

i)   Tasu suurus

| (76) | BdB rõhutas, et WestLB vajas hädasti esmaseid omavahendeid ja Wfa üleandmine suurendas WestLB omavahendeid 4 700 miljonilt Saksa margalt (2 400 miljonilt eurolt) 8 700 miljonile Saksa margale (4 450 miljonile eurole), neid peaaegu kahekordistades. Arvestades WestLB nõrku finantstulemusi, ei oleks ükski erainvestor sellist suurt omakapitali WestLB-sse investeerinud. Sellistel tingimustel antud kapitali eest oleks erainvestor nõudnud lisatasu, mis ületanuks tavapärast omakapitali tasuvust vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra. BdB märkis, et WestLB keskmiseks kasumlikkuseks enne makse kümne aasta jooksul enne üleandmist oli 5,6 %. Seda võrreldes suurte Saksamaa erapankade tasuvusnäitajatega 12,4 % ja 18,6 % vahel suuruste, kusjuures sama perioodi keskmiseks näitajaks enne makse oli 16,8 %. Teiste liidumaa pankade saadud kasum jäi 9 % ja 11 % vahele. BdB esitas omalt poolt väliskonsultantide tehtud arvutused Saksamaa pankade omakapitali tasuvuse kohta. |
| --- | --- |

(76)

BdB rõhutas, et WestLB vajas hädasti esmaseid omavahendeid ja Wfa üleandmine suurendas WestLB omavahendeid 4 700 miljonilt Saksa margalt (2 400 miljonilt eurolt) 8 700 miljonile Saksa margale (4 450 miljonile eurole), neid peaaegu kahekordistades. Arvestades WestLB nõrku finantstulemusi, ei oleks ükski erainvestor sellist suurt omakapitali WestLB-sse investeerinud. Sellistel tingimustel antud kapitali eest oleks erainvestor nõudnud lisatasu, mis ületanuks tavapärast omakapitali tasuvust vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra. BdB märkis, et WestLB keskmiseks kasumlikkuseks enne makse kümne aasta jooksul enne üleandmist oli 5,6 %. Seda võrreldes suurte Saksamaa erapankade tasuvusnäitajatega 12,4 % ja 18,6 % vahel suuruste, kusjuures sama perioodi keskmiseks näitajaks enne makse oli 16,8 %. Teiste liidumaa pankade saadud kasum jäi 9 % ja 11 % vahele. BdB esitas omalt poolt väliskonsultantide tehtud arvutused Saksamaa pankade omakapitali tasuvuse kohta.

| (77) | Võrdluse eesmärgil omakapitali tasuvuse arvutamise meetodi küsimuses märkis BdB, et varasemad tasuvuse määrad tuleks arvutada aritmeetilise keskmisena, mitte iga-aastase liitkasvumäärana (compound annual growth rate). See meetod tähendaks, et investor investeerib dividendid uuesti ja arvestab arvutamisel nendest investeeringutest saadavat lisatulu. See, kuidas dividende reinvesteeritakse ei saa siiski mõjutada algset investeerimisotsust, vaid seda tuleb pidada uueks, eraldiseisvaks otsuseks. Seepärast peaks kasutama meetodit, mis põhineb aritmeetilisel keskmisel. |
| --- | --- |

(77)

Võrdluse eesmärgil omakapitali tasuvuse arvutamise meetodi küsimuses märkis BdB, et varasemad tasuvuse määrad tuleks arvutada aritmeetilise keskmisena, mitte iga-aastase liitkasvumäärana (compound annual growth rate). See meetod tähendaks, et investor investeerib dividendid uuesti ja arvestab arvutamisel nendest investeeringutest saadavat lisatulu. See, kuidas dividende reinvesteeritakse ei saa siiski mõjutada algset investeerimisotsust, vaid seda tuleb pidada uueks, eraldiseisvaks otsuseks. Seepärast peaks kasutama meetodit, mis põhineb aritmeetilisel keskmisel.

| (78) | Juhul kui kasutatakse siiski liitkasvumäära meetodit, on Saksamaa suuremate eraomandis olevate pankade keskmiseks tasuvuseks ajavahemikul 1982–1992 pärast makse 12,54 %. Selleks, et vältida vaid ühe võrdlusaasta kasutamisest tulenevat võimalikku hälvet, juhul kui aktsiahinnad olid sel aastal ebatavaliselt kõrged või madalad, võttis BdB selle näitaja arvutamisel arvesse erinevaid võimalikke investeeringute pikkusi ja müüke ajavahemikus 1982 kuni 1992. Investeeringute erinevate pikkuste üheaegne rakendamine tasandab aktsiaturu kõikumisest tingitud mõjusid. BdB märkis, et WestLB poolt esitatud vastavad näitajad olid liiga madalad, kuna märkimisõiguste müügist saadavat tulu ei olnud arvesse võetud. |
| --- | --- |

(78)

Juhul kui kasutatakse siiski liitkasvumäära meetodit, on Saksamaa suuremate eraomandis olevate pankade keskmiseks tasuvuseks ajavahemikul 1982–1992 pärast makse 12,54 %. Selleks, et vältida vaid ühe võrdlusaasta kasutamisest tulenevat võimalikku hälvet, juhul kui aktsiahinnad olid sel aastal ebatavaliselt kõrged või madalad, võttis BdB selle näitaja arvutamisel arvesse erinevaid võimalikke investeeringute pikkusi ja müüke ajavahemikus 1982 kuni 1992. Investeeringute erinevate pikkuste üheaegne rakendamine tasandab aktsiaturu kõikumisest tingitud mõjusid. BdB märkis, et WestLB poolt esitatud vastavad näitajad olid liiga madalad, kuna märkimisõiguste müügist saadavat tulu ei olnud arvesse võetud.

| (79) | “Capital Asset Pricing”-mudeli puhul, mida kasutati WestLB poolt esitatud keskses uuringus 0,6 % suuruse tasu õigustamiseks, esitas BdB väljastpoolt tellitud analüüsi, mille tulemusena sai ta omakapitali tasuvuseks 12,21 % (tavalise riskipreemia põhjal Saksamaa turul ajavahemikul 1982 –1991) ja 14,51 % (oodatust kõrgema riskipreemia põhjal), mis mõlemad olid suuremad kui WestLB esitatud näitajad. Erinevus võib tuleneda kahest asjaolust. Esiteks kasutas BdB omakapitali jaoks kõrgemat riskipreemiat (vastavalt 3,16 % ja 5 %). Teiseks kasutas ta krediidiasutuste jaoks kõrgemat beetanäitajat (1,25). Kasutatud riskivaba baasmäär on sama kui WestLB arvutustes. Arvestades erinevaid meetodeid omakapitali tasuvuse arvutamisel, niemtas BdB tavaliseks omakapitali tasuvuseks 14 % kuni 16 %. |
| --- | --- |

(79)

“Capital Asset Pricing”-mudeli puhul, mida kasutati WestLB poolt esitatud keskses uuringus 0,6 % suuruse tasu õigustamiseks, esitas BdB väljastpoolt tellitud analüüsi, mille tulemusena sai ta omakapitali tasuvuseks 12,21 % (tavalise riskipreemia põhjal Saksamaa turul ajavahemikul 1982 –1991) ja 14,51 % (oodatust kõrgema riskipreemia põhjal), mis mõlemad olid suuremad kui WestLB esitatud näitajad. Erinevus võib tuleneda kahest asjaolust. Esiteks kasutas BdB omakapitali jaoks kõrgemat riskipreemiat (vastavalt 3,16 % ja 5 %). Teiseks kasutas ta krediidiasutuste jaoks kõrgemat beetanäitajat (1,25). Kasutatud riskivaba baasmäär on sama kui WestLB arvutustes. Arvestades erinevaid meetodeid omakapitali tasuvuse arvutamisel, niemtas BdB tavaliseks omakapitali tasuvuseks 14 % kuni 16 %.

| (80) | Lisaks väitis BdB, et eraomanikust vähemusaktsionär ei teeks täiendavaid kapitalisüste nõudmata oma osaluse suurenemist äriühingus. Vaid osaluse suurenedes saaks ta õiglaselt osaleda äriühingu kasumis ja omada selle üle suuremat mõju. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks väitis BdB, et eraomanikust vähemusaktsionär ei teeks täiendavaid kapitalisüste nõudmata oma osaluse suurenemist äriühingus. Vaid osaluse suurenedes saaks ta õiglaselt osaleda äriühingu kasumis ja omada selle üle suuremat mõju.

| (81) | BdB rõhutas samuti, et lepingul WestLB aktsionäride vahel, mille põhjal Wfa kapital pidi vastutuse osas allutatama vaid WestLB muule omakapitalile, puudus tegelik mõju, sest liidumaa, pidanuks oma institutsionaalse vastutuse (Anstaltslast) tõttuWestLB raskuste korral neid lahendama. WestLB omanikuna tagas liidumaa nüüd tegelikult WestLB kõik kohustused ja ka Wfa omakapitali, mille ta ise eraldas, saamata selle eest mingit tasu. See tähendab, et üleantud kapitaliga seotud riskid väheneksid vaid liidumaa kui WestLB aktsionäri jaoks riskide suurenedes. Seega ei ole Wfa riskiprofiil tavalise omakapitali omast erinev. |
| --- | --- |

(81)

BdB rõhutas samuti, et lepingul WestLB aktsionäride vahel, mille põhjal Wfa kapital pidi vastutuse osas allutatama vaid WestLB muule omakapitalile, puudus tegelik mõju, sest liidumaa, pidanuks oma institutsionaalse vastutuse (Anstaltslast) tõttuWestLB raskuste korral neid lahendama. WestLB omanikuna tagas liidumaa nüüd tegelikult WestLB kõik kohustused ja ka Wfa omakapitali, mille ta ise eraldas, saamata selle eest mingit tasu. See tähendab, et üleantud kapitaliga seotud riskid väheneksid vaid liidumaa kui WestLB aktsionäri jaoks riskide suurenedes. Seega ei ole Wfa riskiprofiil tavalise omakapitali omast erinev.

| (82) | Saksamaa ja WestLB poolt esitatud põhikapitali jaoks pakutavad rahaturu instrumentide võrdluse osas rõhutas BdB, et kasumis osalemise õigused (Genußrechte) ja cumulative perpetual stocks ei ole võrreldavad Wfa kapitaliga. Esiteks ei kiidetud neid omavahenditena heaks. (Saksamaal ei kiidetud cumulative perpetual stocks heaks isegi mitte täiendavate omavahenditena.) Kuna Wfa kapital on käsitletav esmaste omavahenditena, lubab see WestLB-l täiendavate omavahendite hankimise teel omavahendeid veelgi suurendada. Teiseks olid viidatud instrumendid ajaliselt piiratud ja kasumis osalemise õigused kaotasid täiendavate omavahendite iseloomu kaks aastat enne tähtpäeva. Wfa kapital oli WestLB käsutuses määratlemata ajaks. Kolmandaks moodustasid sellised instrumendid tavaliselt vaid piiratud osa panga omavahenditest ja nõudnuks märkimisväärses suuruses esmaseid omavahendeid. Neljandaks sai kapitalituru instrumentidega turul kaubelda, mis tähendas, et investor võinuks oma investeeringu igal ajal lõpetada. Liidumaal seda võimalust ei ole. Erainvestor nõuaks selliste äritingimustega nõustumise eest lisatasu vähemalt 0,5 protsendipunkti lisaks tavalisele tasuvusele. |
| --- | --- |

(82)

Saksamaa ja WestLB poolt esitatud põhikapitali jaoks pakutavad rahaturu instrumentide võrdluse osas rõhutas BdB, et kasumis osalemise õigused (Genußrechte) ja cumulative perpetual stocks ei ole võrreldavad Wfa kapitaliga. Esiteks ei kiidetud neid omavahenditena heaks. (Saksamaal ei kiidetud cumulative perpetual stocks heaks isegi mitte täiendavate omavahenditena.) Kuna Wfa kapital on käsitletav esmaste omavahenditena, lubab see WestLB-l täiendavate omavahendite hankimise teel omavahendeid veelgi suurendada. Teiseks olid viidatud instrumendid ajaliselt piiratud ja kasumis osalemise õigused kaotasid täiendavate omavahendite iseloomu kaks aastat enne tähtpäeva. Wfa kapital oli WestLB käsutuses määratlemata ajaks. Kolmandaks moodustasid sellised instrumendid tavaliselt vaid piiratud osa panga omavahenditest ja nõudnuks märkimisväärses suuruses esmaseid omavahendeid. Neljandaks sai kapitalituru instrumentidega turul kaubelda, mis tähendas, et investor võinuks oma investeeringu igal ajal lõpetada. Liidumaal seda võimalust ei ole. Erainvestor nõuaks selliste äritingimustega nõustumise eest lisatasu vähemalt 0,5 protsendipunkti lisaks tavalisele tasuvusele.

| (83) | BdB edastas komisjonile ka andmed suuremate Saksamaa erapankade omakapitali koosseisu ja maksejõulisuse määrade kohta alates 1990. aastast. Kõnealused andmed näitavad, et 1990ndate aastate alguses ei olnud esmaste omavahendite hübriidinstrumendid Saksamaa pankadele kättesaadavad (või vähemalt ei kasutanud nad neid). Kõnealusest teabest ilmneb samuti, et nende krediidiasutuste maksejõulisuse määr ületas esmastele omavahenditele kehtestatud 4 %-i ja kogu omavahenditele kehtestatud 8 %-i miinimumnõuet. |
| --- | --- |

(83)

BdB edastas komisjonile ka andmed suuremate Saksamaa erapankade omakapitali koosseisu ja maksejõulisuse määrade kohta alates 1990. aastast. Kõnealused andmed näitavad, et 1990ndate aastate alguses ei olnud esmaste omavahendite hübriidinstrumendid Saksamaa pankadele kättesaadavad (või vähemalt ei kasutanud nad neid). Kõnealusest teabest ilmneb samuti, et nende krediidiasutuste maksejõulisuse määr ületas esmastele omavahenditele kehtestatud 4 %-i ja kogu omavahenditele kehtestatud 8 %-i miinimumnõuet.

| (84) | BdB tegi märkusi ka WestLB aktsionäride vahel sõlmitud katuslepingu kohta, mis sätestas, et sisemiselt on Wfa kapital vastutuse osas allutatud vaid muule vastutavale omakapitalile. Kuna väljend “muu vastutav omakapital” hõlmas ka täiendavaid omavahendeid nagu näiteks kasumis osalemise õigusi ja allutatud laene ja oli seega nende olukorda kahjustav, väitis ta, et leping oli sõlmitud “kolmandaid isikuid koormavalt” (Vertrag zu Lasten Dritter) ja seega tühine. Seepärast oli Wfa erireservi riski tase väidetavalt kõrgem kui kasumis osalemise õiguste ja allutatud laenude oma. |
| --- | --- |

(84)

BdB tegi märkusi ka WestLB aktsionäride vahel sõlmitud katuslepingu kohta, mis sätestas, et sisemiselt on Wfa kapital vastutuse osas allutatud vaid muule vastutavale omakapitalile. Kuna väljend “muu vastutav omakapital” hõlmas ka täiendavaid omavahendeid nagu näiteks kasumis osalemise õigusi ja allutatud laene ja oli seega nende olukorda kahjustav, väitis ta, et leping oli sõlmitud “kolmandaid isikuid koormavalt” (Vertrag zu Lasten Dritter) ja seega tühine. Seepärast oli Wfa erireservi riski tase väidetavalt kõrgem kui kasumis osalemise õiguste ja allutatud laenude oma.

| (85) | Eespool nimetatud põhjustel leidis BdB, et 0,6 % suurune tasu, mida WestLB maksis, ei vastanud turumäärale. Võttes arvesse WestLB vajadust likviidsete vahendite hankimise järele, et kasutada Wfa kapitali täielikult, ja kuna liidumaa osalus WestLB-s ei suurenenud ning seega ei saanud ta osa ka jaotamata reservidest, pakkus BdB õigeks tasumääraks 14–17 %. Kõnealust tasu tuli maksta 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) suuruse heaks kiidetud kogusumma kohta. |
| --- | --- |

(85)

Eespool nimetatud põhjustel leidis BdB, et 0,6 % suurune tasu, mida WestLB maksis, ei vastanud turumäärale. Võttes arvesse WestLB vajadust likviidsete vahendite hankimise järele, et kasutada Wfa kapitali täielikult, ja kuna liidumaa osalus WestLB-s ei suurenenud ning seega ei saanud ta osa ka jaotamata reservidest, pakkus BdB õigeks tasumääraks 14–17 %. Kõnealust tasu tuli maksta 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) suuruse heaks kiidetud kogusumma kohta.

ii)   Likviidsuskulud

| (86) | Oma kaebuses nõustus BdB “likviidsuskulude” puhul sellega, et kohase tasu arvutamisel kapitali eest tuleks rakendada 7 protsendipunkti suurust kärbet. Ta väitis siiski, et kuna omakapitali ülesandeks oli ka bilansivälise äritegevuse toetamine, mis ei nõudnud likviidseid vahendeid, peaks kõnealune 7 protsendipunkti suurune näitaja olema tegelikult väiksem. |
| --- | --- |

(86)

Oma kaebuses nõustus BdB “likviidsuskulude” puhul sellega, et kohase tasu arvutamisel kapitali eest tuleks rakendada 7 protsendipunkti suurust kärbet. Ta väitis siiski, et kuna omakapitali ülesandeks oli ka bilansivälise äritegevuse toetamine, mis ei nõudnud likviidseid vahendeid, peaks kõnealune 7 protsendipunkti suurune näitaja olema tegelikult väiksem.

| (87) | Oma tähelepanekutes komisjoni otsuse kohta alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, väidab BdB, et kohase tasuvuse arvutamisel Wfa kapitalilt ei tohiks “likviidsuskulusid” arvesse võtta. Kõnealuseid kulusid on juba Wfa varade allahindamisel 5 900 miljonile Saksa margale (3 020 miljonile eurole) arvesse võetud. Lisaks sellele ei vaja mitmed pangandustegevused, nt garantiid, üldse likviidsust. Juhul kui üldse kulusid arvesse võtta, peaks selleks olema vaid 2,7 protsendipunkti, et tasakaalustada asjaolu, et Wfa varad on seotud kasumit mitteteenivates ärides. Selle punkti kohta esitas BdB väliseksperdi arvamuse. |
| --- | --- |

(87)

Oma tähelepanekutes komisjoni otsuse kohta alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, väidab BdB, et kohase tasuvuse arvutamisel Wfa kapitalilt ei tohiks “likviidsuskulusid” arvesse võtta. Kõnealuseid kulusid on juba Wfa varade allahindamisel 5 900 miljonile Saksa margale (3 020 miljonile eurole) arvesse võetud. Lisaks sellele ei vaja mitmed pangandustegevused, nt garantiid, üldse likviidsust. Juhul kui üldse kulusid arvesse võtta, peaks selleks olema vaid 2,7 protsendipunkti, et tasakaalustada asjaolu, et Wfa varad on seotud kasumit mitteteenivates ärides. Selle punkti kohta esitas BdB väliseksperdi arvamuse.

| (88) | Lisaks mainis BdB, et WestLB väidetavate refinantseerimiskulude määr 7,5 % on igal juhul liiga kõrge. Erinevate refinantseerimisinstrumentide mitme aasta keskmise turumäära analüüsi ja WestLB bilansistruktuuri põhjal jäi WestLB refinantseerimise tegelik määr turgudel ajavahemikus 1992–1996 väidetavalt keskmiselt 6,07 % ja 6,54 % vahele. BdB esitas komisjonile ka suuremate Saksamaa erapankade refinantseerimiskulude arvnäitajad üleandmise ajal, mis olid märkimisväärselt madalamad kui WestLB poolt menetluse varasemas etapis kohaste refinantseerimiskuludena esitatu. Lisaks sellele tuli BdB sõnul eristada näitajaid enne makse ja pärast makse. Refinantseerimiskulud vähendasid maksustatavat kasumit. Seega tuleks juhul, kui refinantseerimiskulusid üldse arvesse võtta, kasutada määrasid pärast makse. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks mainis BdB, et WestLB väidetavate refinantseerimiskulude määr 7,5 % on igal juhul liiga kõrge. Erinevate refinantseerimisinstrumentide mitme aasta keskmise turumäära analüüsi ja WestLB bilansistruktuuri põhjal jäi WestLB refinantseerimise tegelik määr turgudel ajavahemikus 1992–1996 väidetavalt keskmiselt 6,07 % ja 6,54 % vahele. BdB esitas komisjonile ka suuremate Saksamaa erapankade refinantseerimiskulude arvnäitajad üleandmise ajal, mis olid märkimisväärselt madalamad kui WestLB poolt menetluse varasemas etapis kohaste refinantseerimiskuludena esitatu. Lisaks sellele tuli BdB sõnul eristada näitajaid enne makse ja pärast makse. Refinantseerimiskulud vähendasid maksustatavat kasumit. Seega tuleks juhul, kui refinantseerimiskulusid üldse arvesse võtta, kasutada määrasid pärast makse.

iii)   Kapitalibaas tasu arvutamiseks

| (89) | Nagu eelnevalt mainitud, tegi BdB ettepaneku, et kohast tasu tuleks maksta 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljoni euro) suuruselt heaks kiidetud kogusummalt. Oma tähelepanekutes väitis ta samuti, et lisaks kõnealusele summale, mille BAKred kiitis heaks esmaste omavahenditena, on ka ülejäänud 1 900 miljoni Saksa marga (970 miljonit eurot) suurune summa, mida ei saanud kasutada äritegevuse toetamiseks, kuid mis bilansis on näidatud omakapitalina, toonud WestLB-le kasu. Reitinguagentuur ja investorid ei tundnud huvi heaks kiidetud esmaste omavahendite vastu, vaid vaatasid kogu bilansis kajastatud omakapitali, kuna see võimaldas äriliselt prognoosida, kui suures ulatuses ollakse võimeline kahjumit katma. Kõnealune summa parandas seega WestLB krediidireitingut ja selle eest tuleks maksta tasu, mis on võrreldav tagatise andmise tasuga. |
| --- | --- |

(89)

Nagu eelnevalt mainitud, tegi BdB ettepaneku, et kohast tasu tuleks maksta 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljoni euro) suuruselt heaks kiidetud kogusummalt. Oma tähelepanekutes väitis ta samuti, et lisaks kõnealusele summale, mille BAKred kiitis heaks esmaste omavahenditena, on ka ülejäänud 1 900 miljoni Saksa marga (970 miljonit eurot) suurune summa, mida ei saanud kasutada äritegevuse toetamiseks, kuid mis bilansis on näidatud omakapitalina, toonud WestLB-le kasu. Reitinguagentuur ja investorid ei tundnud huvi heaks kiidetud esmaste omavahendite vastu, vaid vaatasid kogu bilansis kajastatud omakapitali, kuna see võimaldas äriliselt prognoosida, kui suures ulatuses ollakse võimeline kahjumit katma. Kõnealune summa parandas seega WestLB krediidireitingut ja selle eest tuleks maksta tasu, mis on võrreldav tagatise andmise tasuga.

iv)   Sünergia

| (90) | BdB sõnul ei olnud üleandmise tegelikuks põhjuseks väidetav sünergeetiline mõju. Väidetavalt ilmes see asjaolust, et üleandmist käsitlev seadus põhjendab meedet WestLB konkurentsivõime tõstmise vajadusega ja et leping sätestas tasu maksmise rahalise tehingu eest(geldwerte Leistung). |
| --- | --- |

(90)

BdB sõnul ei olnud üleandmise tegelikuks põhjuseks väidetav sünergeetiline mõju. Väidetavalt ilmes see asjaolust, et üleandmist käsitlev seadus põhjendab meedet WestLB konkurentsivõime tõstmise vajadusega ja et leping sätestas tasu maksmise rahalise tehingu eest(geldwerte Leistung).

| (91) | Lisaks sellele pidas BdB küsitavaks, kuidas võis sünergeetiline mõju avalduda, kui Wfa ja WestLB äritegevused tuli – vastavalt seadusele – hoida nii majanduslikult, organisatsiooniliselt kui ka personali osas lahus. Kui sünergeetiline mõju ka Wfa tegevuses ilmnes, oleks see vähendanud elamuehituse edendamise kulusid, kuid seda poleks saanud pidada WestLB tasuks liidumaale. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks sellele pidas BdB küsitavaks, kuidas võis sünergeetiline mõju avalduda, kui Wfa ja WestLB äritegevused tuli – vastavalt seadusele – hoida nii majanduslikult, organisatsiooniliselt kui ka personali osas lahus. Kui sünergeetiline mõju ka Wfa tegevuses ilmnes, oleks see vähendanud elamuehituse edendamise kulusid, kuid seda poleks saanud pidada WestLB tasuks liidumaale.

b)   MAKSUASPEKTID

| (92) | BdB osutas asjaolule, et Wfa jäi isegi pärast üleandmist vabastatuks omandimaksust, kapitalimaksust ja ettevõtte tulumaksust. Avalik-õiguslike krediidiasutuste maksuvabastus oli õigustatud vaid siis, kui need asutused tegelesid eranditult edendustegevusega ja seega ei konkureerinud maksustatavate eraõiguslike asutustega. |
| --- | --- |

(92)

BdB osutas asjaolule, et Wfa jäi isegi pärast üleandmist vabastatuks omandimaksust, kapitalimaksust ja ettevõtte tulumaksust. Avalik-õiguslike krediidiasutuste maksuvabastus oli õigustatud vaid siis, kui need asutused tegelesid eranditult edendustegevusega ja seega ei konkureerinud maksustatavate eraõiguslike asutustega.

| (93) | BdB sõnul maksab tavaline pank, mis oma kapitali suurendab, igal aastal kõnealuselt lisakapitalilt 0,6 % omandimaksu ja 0,8 % kapitalimaksu. Võrreldes teiste pankadega, oli WestLB seega soodsamas olukorras. Ettevõtte tulumaksust vabastamine tõi WestLB-le väidetavalt kaudset kasu. Maksutulust loobumine kujutas endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

BdB sõnul maksab tavaline pank, mis oma kapitali suurendab, igal aastal kõnealuselt lisakapitalilt 0,6 % omandimaksu ja 0,8 % kapitalimaksu. Võrreldes teiste pankadega, oli WestLB seega soodsamas olukorras. Ettevõtte tulumaksust vabastamine tõi WestLB-le väidetavalt kaudset kasu. Maksutulust loobumine kujutas endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

c)   KOHUSTUSTEST LOOBUMINE

| (94) | Enne üleandmist vabastati Wfa 7 300 miljoni Saksa marga (3 730 miljoni eurot) suurustest kohustustest liidumaa ees, kes loobus neist Wfa-lt või WestLB-lt tasu küsimata. Turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor oleks sellise loobumise eest küsinud tasu. Loobumine oli samuti otsustavaks eelduseks 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) suuruse kapitali heaks kiitmisel BAKredi poolt. Seega sai WestLB loobumisest otseselt kasu. |
| --- | --- |

(94)

Enne üleandmist vabastati Wfa 7 300 miljoni Saksa marga (3 730 miljoni eurot) suurustest kohustustest liidumaa ees, kes loobus neist Wfa-lt või WestLB-lt tasu küsimata. Turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor oleks sellise loobumise eest küsinud tasu. Loobumine oli samuti otsustavaks eelduseks 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljonit euro) suuruse kapitali heaks kiitmisel BAKredi poolt. Seega sai WestLB loobumisest otseselt kasu.

2.   TEISTE HUVITATUD ISIKUTE TÄHELEPANEKUD

| (95) | Lisaks WestLB-le ja BdB-le esitasid oma arvamuse komisjoni otsuse kohta (alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus) kaks huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks WestLB-le ja BdB-le esitasid oma arvamuse komisjoni otsuse kohta (alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus) kaks huvitatud isikut.

a)   ASSOCIATION FRANÇAISE DES BANQUES

| (96) | Association Française des Banques väidab, et omavahendite üleandmine WestLB-le, mille eest küsiti tähtsusetut tasu, ja liidumaa jätkuv garantii kahjustab konkurentsi, olles kahjulik Prantsusmaa krediidiasutustele. Kuna WestLB omanikud rahuldusid kapitali tasuvusega, mis jäi selgelt alla tavalist taset, sai WestLB pakkuda oma teenuseid alla omahinna (“dumping”). Tänu garandi vastutusele on WestLB-l kolmekordne A reiting, mis lubab tal turgudel teha refinantseerimistehinguid väga soodsatel tingimustel. |
| --- | --- |

(96)

Association Française des Banques väidab, et omavahendite üleandmine WestLB-le, mille eest küsiti tähtsusetut tasu, ja liidumaa jätkuv garantii kahjustab konkurentsi, olles kahjulik Prantsusmaa krediidiasutustele. Kuna WestLB omanikud rahuldusid kapitali tasuvusega, mis jäi selgelt alla tavalist taset, sai WestLB pakkuda oma teenuseid alla omahinna (“dumping”). Tänu garandi vastutusele on WestLB-l kolmekordne A reiting, mis lubab tal turgudel teha refinantseerimistehinguid väga soodsatel tingimustel.

| (97) | Need eelised seavad Saksamaal tegutsevad Prantsusmaa pangad ebasoodsasse olukorda. Samas saab WestLB nendes eritingimustes arendada oma äritegevust Prantsusmaal, eriti omavalitsuste rahastamise valdkonnas. Konkurentsi on kahjustatud Saksamaa, Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide pangandussektorites. |
| --- | --- |

(97)

Need eelised seavad Saksamaal tegutsevad Prantsusmaa pangad ebasoodsasse olukorda. Samas saab WestLB nendes eritingimustes arendada oma äritegevust Prantsusmaal, eriti omavalitsuste rahastamise valdkonnas. Konkurentsi on kahjustatud Saksamaa, Prantsusmaa ja teiste liikmesriikide pangandussektorites.

b)   BRITISH BANKERS' ASSOCIATION

| (98) | British Bankers' Association väidab, et WestLB on aktiivne konkurent mitte-Saksa pankadele Saksamaal ja Euroopa turul. Seega kahjustab igasugune abi, mida WestLB saab, ühendusesisest kaubandust. Komisjoni kutsutakse üles toetama ühtse turu põhimõtteid ja mitte vabastama avalik-õiguslikke panku asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade täitmisest. |
| --- | --- |

(98)

British Bankers' Association väidab, et WestLB on aktiivne konkurent mitte-Saksa pankadele Saksamaal ja Euroopa turul. Seega kahjustab igasugune abi, mida WestLB saab, ühendusesisest kaubandust. Komisjoni kutsutakse üles toetama ühtse turu põhimõtteid ja mitte vabastama avalik-õiguslikke panku asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade täitmisest.

3.   WESTLB TÄHELEPANEKUD

| (99) | Pärast komisjoni otsuse (alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus) avaldamist, esitas WestLB sama küsimuse kohta koopia Saksamaa tähelepanekutest, mis kajastasid ka tema seisukohti ning teatas, et nõustub väidetega täielikult. Seega peegeldavad Saksamaa väited üldiselt WestLB seisukohti, mis seepärast on esitatud vaid lühidalt. |
| --- | --- |

(99)

Pärast komisjoni otsuse (alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus) avaldamist, esitas WestLB sama küsimuse kohta koopia Saksamaa tähelepanekutest, mis kajastasid ka tema seisukohti ning teatas, et nõustub väidetega täielikult. Seega peegeldavad Saksamaa väited üldiselt WestLB seisukohti, mis seepärast on esitatud vaid lühidalt.

a)   ÜLDISED TÄHELEPANEKUD ÜLEANDMISE KOHTA

| (100) | WestLB sõnul ei ole turumajanduse tingimustest lähtuva investori põhimõte rakendatav investeeringute puhul majanduslikult tugevatesse ja kasumlikesse ettevõtetesse. Väidetavalt olevat seda kinnitanud ka kohus, kes on nimetatud põhimõtet kohaldanud vaid juhtudel, mil kõnealune ettevõte tegutses investeerimisotsuse tegemise ajal juba pikemat aega märkimisväärse kahjumiga, seda valdkonnas, mida iseloomustas struktuuriline ülevõimsus. Väideti, et kohtupraktika ei anna alust nimetatud põhimõtte kohaldamiseks tugevate ja kasumlike ettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

(100)

WestLB sõnul ei ole turumajanduse tingimustest lähtuva investori põhimõte rakendatav investeeringute puhul majanduslikult tugevatesse ja kasumlikesse ettevõtetesse. Väidetavalt olevat seda kinnitanud ka kohus, kes on nimetatud põhimõtet kohaldanud vaid juhtudel, mil kõnealune ettevõte tegutses investeerimisotsuse tegemise ajal juba pikemat aega märkimisväärse kahjumiga, seda valdkonnas, mida iseloomustas struktuuriline ülevõimsus. Väideti, et kohtupraktika ei anna alust nimetatud põhimõtte kohaldamiseks tugevate ja kasumlike ettevõtete suhtes.

| (101) | Arvestades Wfa erieesmärki väidab WestLB, et selle varad ei ole tavaliste vahenditega võrreldavad. Wfa muidu kasutamiskõlbmatute varade üleandmine kujutab endast nende varade kõige mõistlikumat kasutust. Üleandmise teel on liidumaa optimeerinud elamuehituse edendamiseks ettenähtud vahendite kasutust. Eraõiguslikud omanikud oleks toiminud samamoodi. |
| --- | --- |

(101)

Arvestades Wfa erieesmärki väidab WestLB, et selle varad ei ole tavaliste vahenditega võrreldavad. Wfa muidu kasutamiskõlbmatute varade üleandmine kujutab endast nende varade kõige mõistlikumat kasutust. Üleandmise teel on liidumaa optimeerinud elamuehituse edendamiseks ettenähtud vahendite kasutust. Eraõiguslikud omanikud oleks toiminud samamoodi.

| (102) | WestLB sõnul oleks liidumaa osaluse suurendamine üleandmise järel olnud mittevajalik ja Wfa kapitali eriomaste riskidega kokkusobimatu. Arvestades likviidsuse puudumist, ei ole üleandmine võrreldav muude kapitalisüstidega. Muud turul pakutavad omakapitali instrumendid ei anna samuti hääleõigust. |
| --- | --- |

(102)

WestLB sõnul oleks liidumaa osaluse suurendamine üleandmise järel olnud mittevajalik ja Wfa kapitali eriomaste riskidega kokkusobimatu. Arvestades likviidsuse puudumist, ei ole üleandmine võrreldav muude kapitalisüstidega. Muud turul pakutavad omakapitali instrumendid ei anna samuti hääleõigust.

| (103) | Kuna liidumaa saadud tasu oli mõistlik hind, väidetakse, et WestLB kasumlikkuse suurendamist polnud põhjust nõuda. Lisaks sellele polnud selge, miks peaks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor nõudma teatava kasumi saavutamist, kui ta investeeris kasumlikku äriühingusse. Kuna WestLB oli minevikus tootnud kasumit, ei olnud vajadust ka ümberkorralduste kava järele. Sellist kava on kohus nõudnud vaid juhtudel, mis käsitlevad restruktureerimisabi kahjumis ettevõtete jaoks. |
| --- | --- |

(103)

Kuna liidumaa saadud tasu oli mõistlik hind, väidetakse, et WestLB kasumlikkuse suurendamist polnud põhjust nõuda. Lisaks sellele polnud selge, miks peaks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor nõudma teatava kasumi saavutamist, kui ta investeeris kasumlikku äriühingusse. Kuna WestLB oli minevikus tootnud kasumit, ei olnud vajadust ka ümberkorralduste kava järele. Sellist kava on kohus nõudnud vaid juhtudel, mis käsitlevad restruktureerimisabi kahjumis ettevõtete jaoks.

b)   KOHANE TASUKAPITALI EEST

| (104) | WestLB sõnul on kõnealuse kapitali eest makstud tasukohane. Selle arvamuse toetuseks esitas WestLB investeerimispanga aruande, mille WestLB tellis tasu hindamiseks. Eksperdiarvamuses võrreldakse Wfa kapitali riskiprofiili teiste kapitaliinstrumentide omadega ja määratakse võrdluse põhjal Wfa kapitali kohase tasu määraks 0,9 % kuni 1,4 %. Seda umbes 1,1 % suuruste WestLB kulude juures (enne makse) Wfa kapitali kasutamise eest. WestLB rõhutab, et kapitali täielikuks ärakasutamiseks tuleb teha täiendavaid refinantseerimiskulutusi, mis erinevates dokumentides jäävad vahemikku 7,5 % kuni 9,3 %. |
| --- | --- |

(104)

WestLB sõnul on kõnealuse kapitali eest makstud tasukohane. Selle arvamuse toetuseks esitas WestLB investeerimispanga aruande, mille WestLB tellis tasu hindamiseks. Eksperdiarvamuses võrreldakse Wfa kapitali riskiprofiili teiste kapitaliinstrumentide omadega ja määratakse võrdluse põhjal Wfa kapitali kohase tasu määraks 0,9 % kuni 1,4 %. Seda umbes 1,1 % suuruste WestLB kulude juures (enne makse) Wfa kapitali kasutamise eest. WestLB rõhutab, et kapitali täielikuks ärakasutamiseks tuleb teha täiendavaid refinantseerimiskulutusi, mis erinevates dokumentides jäävad vahemikku 7,5 % kuni 9,3 %.

| (105) | WestLB väidab samuti, et BdB poolt esitatud näitajad Saksamaa pankade omakapitali tasuvuse kohta ei ole mitmel põhjusel õiged. Eriliste arengute tõttu väärtpaberibörsil näitab investeerimisperiood, mida BdB arvutuste aluseks kasutas, eriti kõrget tasuvust. Aritmeetiline keskmine, mida BdB kasutas, ei andnud õigeid tulemusi, sest selliste arvutuste puhul tuleb kasutada aastast liitkasvumäära meetodit. BdB arvutuste aluseks olid investeerimisperioode, mis ei olnud 1992. aasta investeerimisotsuse jaoks asjakohased ja kuna ta võttis arvesse kõikvõimalikke investeeringute pikkusi, arvestas ta üksikuid aastaid mitmeid kordi. Pangad, mida BdB suuremate Saksa pankade omakapitali tasuvuse keskmise määra arvutamiseks kasutas, ei ole võrreldavad WestLB-ga nende erineva põhitegevuse tõttu. Pärast kohandusi kõigi nimetatud teguritega langeb BdB poolt esitatud 16,6 %-ne omakapitali tasuvus 5,8 %-le. |
| --- | --- |

(105)

WestLB väidab samuti, et BdB poolt esitatud näitajad Saksamaa pankade omakapitali tasuvuse kohta ei ole mitmel põhjusel õiged. Eriliste arengute tõttu väärtpaberibörsil näitab investeerimisperiood, mida BdB arvutuste aluseks kasutas, eriti kõrget tasuvust. Aritmeetiline keskmine, mida BdB kasutas, ei andnud õigeid tulemusi, sest selliste arvutuste puhul tuleb kasutada aastast liitkasvumäära meetodit. BdB arvutuste aluseks olid investeerimisperioode, mis ei olnud 1992. aasta investeerimisotsuse jaoks asjakohased ja kuna ta võttis arvesse kõikvõimalikke investeeringute pikkusi, arvestas ta üksikuid aastaid mitmeid kordi. Pangad, mida BdB suuremate Saksa pankade omakapitali tasuvuse keskmise määra arvutamiseks kasutas, ei ole võrreldavad WestLB-ga nende erineva põhitegevuse tõttu. Pärast kohandusi kõigi nimetatud teguritega langeb BdB poolt esitatud 16,6 %-ne omakapitali tasuvus 5,8 %-le.

c)   SÜNERGEETILISED MÕJUD

| (106) | WestLB sõnul aitas Wfa liitmine WestLB-ga Wfa-l märkimisväärselt kulusid säästa. Esimese kahe aasta jooksul vähenes Wfa töötajate arv (nii “vana” Wfa personal kui ka WestLB elamuehituse edendamise divisjon, mille kulud pidi enne üleandmist kandma Wfa, kokku 588 inimest) 53 inimese võrra. Esimestel aastatel pärast üleandmist säästeti Wfa jaoks sünergia tulemusel 13 miljonit Saksa marka (7 miljonit eurot) aastas. Töötajate arvu vähendamine peaks jätkuma ja aastaseks kokkuhoiuks loodetakse alates 1997. aastast umbes 25 miljonit Saksa marka (13 miljonit eurot). Need summad pidid eranditult minema liidumaa elamuehituse edendamisele. Teine dokument viitab sünergeetilisele mõjule, mille tulemusena hoitakse kokku vähemalt 35 miljonit Saksa marka (18 miljonit eurot) aastas. |
| --- | --- |

(106)

WestLB sõnul aitas Wfa liitmine WestLB-ga Wfa-l märkimisväärselt kulusid säästa. Esimese kahe aasta jooksul vähenes Wfa töötajate arv (nii “vana” Wfa personal kui ka WestLB elamuehituse edendamise divisjon, mille kulud pidi enne üleandmist kandma Wfa, kokku 588 inimest) 53 inimese võrra. Esimestel aastatel pärast üleandmist säästeti Wfa jaoks sünergia tulemusel 13 miljonit Saksa marka (7 miljonit eurot) aastas. Töötajate arvu vähendamine peaks jätkuma ja aastaseks kokkuhoiuks loodetakse alates 1997. aastast umbes 25 miljonit Saksa marka (13 miljonit eurot). Need summad pidid eranditult minema liidumaa elamuehituse edendamisele. Teine dokument viitab sünergeetilisele mõjule, mille tulemusena hoitakse kokku vähemalt 35 miljonit Saksa marka (18 miljonit eurot) aastas.

| (107) | Peale selle läheb Wfa töötajate pensioniskeemi muutmine liitumise käigus WestLB jaoks maksma 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot), mis tasutakse liitvabariigi ja liidumaade pensionasutustele. Maksed vähendaksid Wfa edaspidiseid kulusid. |
| --- | --- |

(107)

Peale selle läheb Wfa töötajate pensioniskeemi muutmine liitumise käigus WestLB jaoks maksma 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot), mis tasutakse liitvabariigi ja liidumaade pensionasutustele. Maksed vähendaksid Wfa edaspidiseid kulusid.

d)   MAKSUVABASTUSED

| (108) | Vastavalt WestLB-le on Wfa vabastamine teatud maksudest kooskõlas Saksamaa maksuseadusega, mille alusel kõnealuseid makse ei kohaldata asutustele, millel on avalik otstarve ja mis ei konkureeri teiste, makse maksvate asutustega. WestLB on ise maksukohustuslane ega saa Wfa maksuvabastusest mingit kasu. Samuti tuleb märkida, et omandimaksu ei ole võetud alates 1. jaanuarist 1997. aastal ja kapitalimaksu alates 1. jaanuarist 1998. aastal. |
| --- | --- |

(108)

Vastavalt WestLB-le on Wfa vabastamine teatud maksudest kooskõlas Saksamaa maksuseadusega, mille alusel kõnealuseid makse ei kohaldata asutustele, millel on avalik otstarve ja mis ei konkureeri teiste, makse maksvate asutustega. WestLB on ise maksukohustuslane ega saa Wfa maksuvabastusest mingit kasu. Samuti tuleb märkida, et omandimaksu ei ole võetud alates 1. jaanuarist 1997. aastal ja kapitalimaksu alates 1. jaanuarist 1998. aastal.

e)   KOHUSTUSTEST LOOBUMINE

| (109) | Nagu WestLB märkis, tehti kõnealustest kohustustest loobumise otsus enne üleandmist ja sellele järgnenud Wfa varade hindamist. 4 000 miljoni Saksa marka (2 050 miljonit eurot) ei kajasta kohustusi.. Kuna tasu põhineb nimetatud summal, ei saa WestLB loobumisest mingit kasu. |
| --- | --- |

(109)

Nagu WestLB märkis, tehti kõnealustest kohustustest loobumise otsus enne üleandmist ja sellele järgnenud Wfa varade hindamist. 4 000 miljoni Saksa marka (2 050 miljonit eurot) ei kajasta kohustusi.. Kuna tasu põhineb nimetatud summal, ei saa WestLB loobumisest mingit kasu.

IV.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (110) | Saksamaa väitis, et tehing ei kujuta WestLB jaoks mingilgi moel riigiabi EÜ asutamislepingu tähenduses. Nordrhein-Westfaleni liidumaa sai kohase tasu, mis vastas turu tingimustele. Samuti ei kujutanud tehing teiste WestLB aktsionäride jaoks riigiabi, kuna WestLB poolt makstud kohane tasu õigustas omanike struktuuri säilitamist pärast Wfa üleandmist. Lisaks sellele ei sisaldanud Wfa maksuvabastus WestLB jaoks riigiabi elemente, sest see ei mõjutanud panga äritegevust. |
| --- | --- |

(110)

Saksamaa väitis, et tehing ei kujuta WestLB jaoks mingilgi moel riigiabi EÜ asutamislepingu tähenduses. Nordrhein-Westfaleni liidumaa sai kohase tasu, mis vastas turu tingimustele. Samuti ei kujutanud tehing teiste WestLB aktsionäride jaoks riigiabi, kuna WestLB poolt makstud kohane tasu õigustas omanike struktuuri säilitamist pärast Wfa üleandmist. Lisaks sellele ei sisaldanud Wfa maksuvabastus WestLB jaoks riigiabi elemente, sest see ei mõjutanud panga äritegevust.

| (111) | Saksamaa arvates võib komisjon juhtumit uurida vaid investeerimise ajal valitsenud asjaoludel, s.t 1991. aasta lõpus valitsenud asjaoludel. Vaid need asjaolud võisid olla liidumaa investeerimisotsuse aluseks. Edasised küsimused ja areng, nagu näiteks omavahendite heaks kiitmine BAKredi poolt või iga-aastane hindamine ja Wfa varade ja kohustuste liitmine WestLB bilansiga, jäid väljapoole komisjoni uurimise ulatust. |
| --- | --- |

(111)

Saksamaa arvates võib komisjon juhtumit uurida vaid investeerimise ajal valitsenud asjaoludel, s.t 1991. aasta lõpus valitsenud asjaoludel. Vaid need asjaolud võisid olla liidumaa investeerimisotsuse aluseks. Edasised küsimused ja areng, nagu näiteks omavahendite heaks kiitmine BAKredi poolt või iga-aastane hindamine ja Wfa varade ja kohustuste liitmine WestLB bilansiga, jäid väljapoole komisjoni uurimise ulatust.

| (112) | Saksamaa sõnul ulatusid Wfa WestLB-ga liitmise mõtted 1970sse ja 1980sse ja olid ajendatud seisukohast, et elamuehituse edendamist saaks tõhustada. Enne üleandmist oli eluasemelaenu saamise protseduur väga keeruline, kuna sellega tegelesid nii Wfa kui ka WestLB koos asjaomaste avalik-õiguslike ametiasutustega. WestLB siseselt loodi eraldi elamuehituse edendamise divisjon, mille kulud kandis Wfa. Kõnealune struktuur viis ametikohtade ja andmete dubleerimiseni ning tekitas teisi ebakõlasid. Pärast üleandmist on eluasemelaenude saajad pidanud tegelema vaid ühe isikuga kahe asemel. |
| --- | --- |

(112)

Saksamaa sõnul ulatusid Wfa WestLB-ga liitmise mõtted 1970sse ja 1980sse ja olid ajendatud seisukohast, et elamuehituse edendamist saaks tõhustada. Enne üleandmist oli eluasemelaenu saamise protseduur väga keeruline, kuna sellega tegelesid nii Wfa kui ka WestLB koos asjaomaste avalik-õiguslike ametiasutustega. WestLB siseselt loodi eraldi elamuehituse edendamise divisjon, mille kulud kandis Wfa. Kõnealune struktuur viis ametikohtade ja andmete dubleerimiseni ning tekitas teisi ebakõlasid. Pärast üleandmist on eluasemelaenude saajad pidanud tegelema vaid ühe isikuga kahe asemel.

| (113) | Edasi väidab Saksamaa, et WestLB oleks ka täiendavaid omavahendeid hankides vastanud uutele maksejõulisuse nõuetele, kuid panga pikaajalise tegutsemise tagamise seisukohalt näis olevat mõistlik suurendada esmaseid omavahendeid. Kõik see näitab, et üleandmise esmapõhjuseks ei olnud WestLB omakapitali suurendamine, vaid potentsiaalsete sünergeetiliste mõjude saavutamine ja elamuehituse edendamise protseduuride hõlbustamine. Maksejõulisuse nõuete muutmine vaid vallandas selle protsessi. |
| --- | --- |

(113)

Edasi väidab Saksamaa, et WestLB oleks ka täiendavaid omavahendeid hankides vastanud uutele maksejõulisuse nõuetele, kuid panga pikaajalise tegutsemise tagamise seisukohalt näis olevat mõistlik suurendada esmaseid omavahendeid. Kõik see näitab, et üleandmise esmapõhjuseks ei olnud WestLB omakapitali suurendamine, vaid potentsiaalsete sünergeetiliste mõjude saavutamine ja elamuehituse edendamise protseduuride hõlbustamine. Maksejõulisuse nõuete muutmine vaid vallandas selle protsessi.

| (114) | Kõnealune seadusandlik algatus juba sätestas, et liidumaa elamuehituse edendamise rahastu vahendeid peab kasutama eranditult selleks otstarbeks, et selle vara peab jääma kaitstuks ja et elamuehituse edendamiseks ettenähtud vahendid peavad säilima. Vastavalt nendele põhimõtetele peab WestLB Wfa-d juhtima kui organisatsiooniliselt ja majanduslikult sõltumatut üksust, mis koostab oma iga-aastased aruanded ise. WestLB tegevuse lõpetamise korral on liidumaal eelisnõudeõigus Wfa netovaradele. Kõik Wfa tulud lähevad endiselt elamuehituse edendamisele. Vaid seda osa Wfa omavahenditest, mida ta oma varade toetuseks ei vaja, saab WestLB kasutada maksejõulisuse tagamise tarvis. Liidumaa säilitab Wfa üle erilise mõjuvõimu, omades õigust saada teavet, teha koostööd ja teostada eriomast järelevalvet. |
| --- | --- |

(114)

Kõnealune seadusandlik algatus juba sätestas, et liidumaa elamuehituse edendamise rahastu vahendeid peab kasutama eranditult selleks otstarbeks, et selle vara peab jääma kaitstuks ja et elamuehituse edendamiseks ettenähtud vahendid peavad säilima. Vastavalt nendele põhimõtetele peab WestLB Wfa-d juhtima kui organisatsiooniliselt ja majanduslikult sõltumatut üksust, mis koostab oma iga-aastased aruanded ise. WestLB tegevuse lõpetamise korral on liidumaal eelisnõudeõigus Wfa netovaradele. Kõik Wfa tulud lähevad endiselt elamuehituse edendamisele. Vaid seda osa Wfa omavahenditest, mida ta oma varade toetuseks ei vaja, saab WestLB kasutada maksejõulisuse tagamise tarvis. Liidumaa säilitab Wfa üle erilise mõjuvõimu, omades õigust saada teavet, teha koostööd ja teostada eriomast järelevalvet.

| (115) | Suhetes kolmandate isikutega on vastutus seoses erireserviga piiramatu. WestLB likvideerimise või pankroti korral oleks võlausaldajatel sellele otsene juurdepääs. Ka kahjumit saab erireservist korvata piiranguteta. Omavahelistes suhetes on WestLB omanikud siiski kokku leppinud selles, millises järjekorras kasutatakse vastutavat kapitali kohustuste katmiseks, kusjuures Wfa kapitali kasutatakse pärast WestLB allesjäänud omakapitali. Kuna omanikevaheline leping ei mõjuta kohustusi kolmandate isikute ees, kiitis BAKred erireservi heaks esmaste omavahenditena, moodustades 30. detsembril 1992. aastal 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(115)

Suhetes kolmandate isikutega on vastutus seoses erireserviga piiramatu. WestLB likvideerimise või pankroti korral oleks võlausaldajatel sellele otsene juurdepääs. Ka kahjumit saab erireservist korvata piiranguteta. Omavahelistes suhetes on WestLB omanikud siiski kokku leppinud selles, millises järjekorras kasutatakse vastutavat kapitali kohustuste katmiseks, kusjuures Wfa kapitali kasutatakse pärast WestLB allesjäänud omakapitali. Kuna omanikevaheline leping ei mõjuta kohustusi kolmandate isikute ees, kiitis BAKred erireservi heaks esmaste omavahenditena, moodustades 30. detsembril 1992. aastal 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot).

1.   TURUMAJANDUSLIKEST TINGIMUSTEST LÄHTUVA INVESTORI PÕHIMÕTE

| (116) | Saksamaa märgib, et liidumaa ei olnud mingil juhul kohustatud pidama erastamist üleandmise alternatiiviks. Erastamine oleks võimaldanud WestLB-l vajaliku omakapitali täiendamiseks tulla kapitaliturule. Liidumaa ei olnud kohustatud avama WestLB-d erainvestoritele. Selline argument oleks vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 295 . |
| --- | --- |

(116)

Saksamaa märgib, et liidumaa ei olnud mingil juhul kohustatud pidama erastamist üleandmise alternatiiviks. Erastamine oleks võimaldanud WestLB-l vajaliku omakapitali täiendamiseks tulla kapitaliturule. Liidumaa ei olnud kohustatud avama WestLB-d erainvestoritele. Selline argument oleks vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 295 .

| (117) | WestLB omakapitali tasuvuse suurendamine ei ole nende sõnul vajalik, sest tasuvuse suurendamise meetmeid nõutakse vaid juhul, kui riik investeerib äriühingutesse, mis on kahjumis. Saksamaa väidab, et kohus on turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõtet rakendanud varem vaid riigi sekkumiste puhul kahjumis olevatesse äriühingutesse ja valdkondadesse, mida iseloomustab struktuuriline ületootmine (tootmisvõimsus). Kohtupraktika ei anna alust järeldada, et komisjon võib uurida riigi investeeringuid tugevates ja kasumlikes avalikes ettevõtetes, selgitamaks, kas nad toodavad vähemalt keskmist tasuvust. Riigil võivad olla pika-ajalised ja strateegilised kaalutlused ja tal on mingil määral vabadus teha ettevõtjalikke otsuseid, ja nendes piirides ei ole komisjonil lubatud selliseid otsuseid kontrollida. Seega ei tohi komisjon nõuda kindlat miinimumtasuvust niikaua kui võib oletada, et kõnealused ettevõtted ei ole pikemaajaliselt kahjumis. Keskmise tasuvuse kontseptsioon tähendab, et paljude ettevõtete kasumlikkus on nende sektoris esinevast keskmisest allpool. Lisaks ei ole selge, milliseid ettevõtteid ja milliseid ajavahemikke tuleks keskmise tasuvusearvutamise aluseks kasutada. Ettevõtlusega seotud otsuste tegemisel ei ole riik kohustatud arvestama ainult kasumlikkuse kaalutlusi. Isegi erainvestor võib teisi aspekte arvesse võtta. Keskmisest väiksema tasuvusega ettevõtlusega tegelemine ja sellesse kapitalisüstide tegemine on osa ettevõtlusvabadusest. Riigi jaoks on piir seal, kus selline käitumine ei ole erainvestori testi kasutades enam majanduslikult õigustatud. |
| --- | --- |

(117)

WestLB omakapitali tasuvuse suurendamine ei ole nende sõnul vajalik, sest tasuvuse suurendamise meetmeid nõutakse vaid juhul, kui riik investeerib äriühingutesse, mis on kahjumis. Saksamaa väidab, et kohus on turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõtet rakendanud varem vaid riigi sekkumiste puhul kahjumis olevatesse äriühingutesse ja valdkondadesse, mida iseloomustab struktuuriline ületootmine (tootmisvõimsus). Kohtupraktika ei anna alust järeldada, et komisjon võib uurida riigi investeeringuid tugevates ja kasumlikes avalikes ettevõtetes, selgitamaks, kas nad toodavad vähemalt keskmist tasuvust. Riigil võivad olla pika-ajalised ja strateegilised kaalutlused ja tal on mingil määral vabadus teha ettevõtjalikke otsuseid, ja nendes piirides ei ole komisjonil lubatud selliseid otsuseid kontrollida. Seega ei tohi komisjon nõuda kindlat miinimumtasuvust niikaua kui võib oletada, et kõnealused ettevõtted ei ole pikemaajaliselt kahjumis. Keskmise tasuvuse kontseptsioon tähendab, et paljude ettevõtete kasumlikkus on nende sektoris esinevast keskmisest allpool. Lisaks ei ole selge, milliseid ettevõtteid ja milliseid ajavahemikke tuleks keskmise tasuvusearvutamise aluseks kasutada. Ettevõtlusega seotud otsuste tegemisel ei ole riik kohustatud arvestama ainult kasumlikkuse kaalutlusi. Isegi erainvestor võib teisi aspekte arvesse võtta. Keskmisest väiksema tasuvusega ettevõtlusega tegelemine ja sellesse kapitalisüstide tegemine on osa ettevõtlusvabadusest. Riigi jaoks on piir seal, kus selline käitumine ei ole erainvestori testi kasutades enam majanduslikult õigustatud.

| (118) | Sellegipoolest, tehingut on võimalik põhjendada turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõttega kooskõlas kui meedet, mille võtaks eraomanik. Kapitali eriotstarbe tõttu ei ole see kapital võrreldav tavalise kapitalisüstiga ja üleandmine kujutab endast äriliselt kõige mõistlikumat ja tõhusamat Wfa kapitali kasutamist. Liidumaa on üleandmise teel Wfa varade väärtust optimeerinud. Kui võrrelda Wfa-d eraõigusliku mittetulundusliku isikuga (nt sihtasutusega), oleks sellise isiku erainvestor toiminud varadega, mida ei saa ühelgi teisel eesmärgil kasutada, samamoodi, kui soovinuks neid kasutusele võtta ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(118)

Sellegipoolest, tehingut on võimalik põhjendada turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõttega kooskõlas kui meedet, mille võtaks eraomanik. Kapitali eriotstarbe tõttu ei ole see kapital võrreldav tavalise kapitalisüstiga ja üleandmine kujutab endast äriliselt kõige mõistlikumat ja tõhusamat Wfa kapitali kasutamist. Liidumaa on üleandmise teel Wfa varade väärtust optimeerinud. Kui võrrelda Wfa-d eraõigusliku mittetulundusliku isikuga (nt sihtasutusega), oleks sellise isiku erainvestor toiminud varadega, mida ei saa ühelgi teisel eesmärgil kasutada, samamoodi, kui soovinuks neid kasutusele võtta ärilistel eesmärkidel.

| (119) | Saksamaa sõnul kuulub Wfa varade avalik eesmärk ise majandusliku üldhuvi ülesannete hulka, mis EÜ asutamislepingu artikli 295 alusel ei kuulu komisjoni järelevalve alla. Liikmesriikidel on selliste eriotstarbeliste varade moodustamine lubatud. |
| --- | --- |

(119)

Saksamaa sõnul kuulub Wfa varade avalik eesmärk ise majandusliku üldhuvi ülesannete hulka, mis EÜ asutamislepingu artikli 295 alusel ei kuulu komisjoni järelevalve alla. Liikmesriikidel on selliste eriotstarbeliste varade moodustamine lubatud.

| (120) | Saksamaa märkis, et viis, kuidas kohast tasu makstakse ei ole riigiabi eeskirjade alusel oluline. Kuna liidumaa sai kohase tasu, ei olnud tema osaluse suurendamine WestLB-s vajalik ega põhjendatud ja oleks tegelikult andnud liidumaale täiendavat majanduslikku kasu ilma täiendava vastutasuta. Samuti poleks selline aktsiate ümberjagamine vastanud Wfa varade erilisele olemusele (likviidsuse puudumine, sisemiselt allutatud vastutus). Kapitaliturgudel pakutavad omakapitali instrumendid, mis on võrreldavad Wfa varadega, ei anna samuti hääleõigust. Kuna tasu, mille osas sai kokku lepitud, oli kohane, ei saanud teised WestLB omanikud seda täiendavat tulu, mida nad ka tavalistes turumajandustingimustes poleks saanud, ja seega ei suurendanud see teiste investorite huvi WestLB vastu. Peale selle, kuna WestLB omanike struktuur on fikseeritud ja uute (era) aktsionäride lisandumine on võimatu, ei oleks tasu, mis hüpoteetiliselt oli liiga madal, mõjutanud võimalikke erainvestoreid. Isegi kui teised omanikud said kasu, oleks igasugune mõju hoiupankadele olnud liiga väike selleks, et seda märgata. |
| --- | --- |

(120)

Saksamaa märkis, et viis, kuidas kohast tasu makstakse ei ole riigiabi eeskirjade alusel oluline. Kuna liidumaa sai kohase tasu, ei olnud tema osaluse suurendamine WestLB-s vajalik ega põhjendatud ja oleks tegelikult andnud liidumaale täiendavat majanduslikku kasu ilma täiendava vastutasuta. Samuti poleks selline aktsiate ümberjagamine vastanud Wfa varade erilisele olemusele (likviidsuse puudumine, sisemiselt allutatud vastutus). Kapitaliturgudel pakutavad omakapitali instrumendid, mis on võrreldavad Wfa varadega, ei anna samuti hääleõigust. Kuna tasu, mille osas sai kokku lepitud, oli kohane, ei saanud teised WestLB omanikud seda täiendavat tulu, mida nad ka tavalistes turumajandustingimustes poleks saanud, ja seega ei suurendanud see teiste investorite huvi WestLB vastu. Peale selle, kuna WestLB omanike struktuur on fikseeritud ja uute (era) aktsionäride lisandumine on võimatu, ei oleks tasu, mis hüpoteetiliselt oli liiga madal, mõjutanud võimalikke erainvestoreid. Isegi kui teised omanikud said kasu, oleks igasugune mõju hoiupankadele olnud liiga väike selleks, et seda märgata.

| (121) | Kuna liidumaa saab kindla kohase tasu ja kuna WestLB oli, ja on siiani, kasumit teeniv ettevõte, mis kahtlemata suudab kokkulepitud tasu maksta, ei ole kapitali tasuvusel tegelikult tähtsust ja liidumaal puudub vajadus nõuda panga kasumlikkuse suurendamist. |
| --- | --- |

(121)

Kuna liidumaa saab kindla kohase tasu ja kuna WestLB oli, ja on siiani, kasumit teeniv ettevõte, mis kahtlemata suudab kokkulepitud tasu maksta, ei ole kapitali tasuvusel tegelikult tähtsust ja liidumaal puudub vajadus nõuda panga kasumlikkuse suurendamist.

2.   KOHANE TASU KAPITALI EEST

| (122) | Saksamaa märkis, et WestLB maksis üleantud varade eest sobivat tasu. Seda, et WestLB peab antud kapitali eest tasu maksma, on liidumaa alati käsitlenud üleandmise eeldusena. Kõnealuse tasu määra ja hindamise aluse üle on osapooled pingeliselt arutanud. Kuna 1991. aastal polnud veel selge, millised summad BAKred omavahenditena heaks kiidab, lepiti üleandmise ajal tasus kokku vaid põhimõtteliselt, mitte üksikasjalikult. Praegune 0,6 % pandi paika 1993. aastal pärast läbirääkimisi teiste WestLB omanikega (31). Saksamaa ei esitanud komisjonile ühtki dokumenti, mis selgitaks kuidas see arv leiti. Selle asemel väitis ta, et riigiabi seisukohalt ei olnud otsustavaks faktoriks selle määra leidmise aluseks olnud kaalutlused, vaid ainult tulemus, mis väidetavalt oli kohane. Kokkulepitud tasu tuli maksta jaotatavast kasumist, s.t enne dividendide maksmist. Kui kasumi puudumise tõttu tasu ühe aasta jooksul ei makstud, puudus järgnevatel aastatel õigus hüvitavatele maksetele (32). WestLB jaoks vastab 0,6 %-line tasu umbes 1,1 %-le maksueelsetest kuludest. |
| --- | --- |

(122)

Saksamaa märkis, et WestLB maksis üleantud varade eest sobivat tasu. Seda, et WestLB peab antud kapitali eest tasu maksma, on liidumaa alati käsitlenud üleandmise eeldusena. Kõnealuse tasu määra ja hindamise aluse üle on osapooled pingeliselt arutanud. Kuna 1991. aastal polnud veel selge, millised summad BAKred omavahenditena heaks kiidab, lepiti üleandmise ajal tasus kokku vaid põhimõtteliselt, mitte üksikasjalikult. Praegune 0,6 % pandi paika 1993. aastal pärast läbirääkimisi teiste WestLB omanikega (31). Saksamaa ei esitanud komisjonile ühtki dokumenti, mis selgitaks kuidas see arv leiti. Selle asemel väitis ta, et riigiabi seisukohalt ei olnud otsustavaks faktoriks selle määra leidmise aluseks olnud kaalutlused, vaid ainult tulemus, mis väidetavalt oli kohane. Kokkulepitud tasu tuli maksta jaotatavast kasumist, s.t enne dividendide maksmist. Kui kasumi puudumise tõttu tasu ühe aasta jooksul ei makstud, puudus järgnevatel aastatel õigus hüvitavatele maksetele (32). WestLB jaoks vastab 0,6 %-line tasu umbes 1,1 %-le maksueelsetest kuludest.

| (123) | Järgnev tabel näitab üleantud kapitali eest WestLB tehtud makseid liidumaale. |
| --- | --- |

(123)

Järgnev tabel näitab üleantud kapitali eest WestLB tehtud makseid liidumaale.

| (124) | Tabel 4: WestLB makstud tasu Wfa üleandmise eest (andmed on esitanud Saksamaa)
















  (miljonites Saksa markades) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| Tasu (enne makse) | 0,0 | 27,9 | 30,8 | 33,4 | 33,9 | 34,0 | 34,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Wfa töötajaskonna pensionide sissemaksed | 33,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | | | | | |
| Kogu liidumaale makstud tasu | 33,1 | 27,9 | 30,8 | 33,4 | 33,9 | 34,0 | 34,0 | [...] | [...] | [...] | [...] |

(124)

Tabel 4: WestLB makstud tasu Wfa üleandmise eest (andmed on esitanud Saksamaa)

(miljonites Saksa markades)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Tasu (enne makse)

0,0

27,9

30,8

33,4

33,9

34,0

34,0

[...]

[...]

[...]

[...]

Wfa töötajaskonna pensionide sissemaksed

33,1

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[...]

[...]

[...]

[...]

Kogu liidumaale makstud tasu

33,1

27,9

30,8

33,4

33,9

34,0

34,0

[...]

[...]

[...]

[...]

| (125) | Saksamaa esitas WestLB poolt tellitud väliseksperdi arvamuse, milles hinnati kui suur oleks olnud 1991. aastal kohane tasu investeeringu eest kapitali, mille riskiprofiil olnuks sama nagu Wfa varadel. Selleks, et selgitada välja kohane tasu, uuriti nendes eksperdiarvamustes kapitali avatust välistele ja sisemistele riskidele ja tingimusi, mis reguleerivad tasu maksmist, võrreldes neid tunnuseid mitmete rahvusvahelistel kapitaliturgudel pakutavate omakapitaliinstrumentide näitajatega. Seda võrdlust selgitatakse järgnevas jaos. Analüüsi tulemusel leiti kohaseks tasuks vahemik 0,9 %– 1,4 %. Kuna 0,6 %-ne tasu maksude-eelsetest kuludest moodustab WestLB jaoks 1,1 %, käsitletakse seda määra kohasena. Lisaks sellele otsesele tasule tuleb veel arvesse võtta üleandmisest tulenevaid sünergeetilisi mõjusid. |
| --- | --- |

(125)

Saksamaa esitas WestLB poolt tellitud väliseksperdi arvamuse, milles hinnati kui suur oleks olnud 1991. aastal kohane tasu investeeringu eest kapitali, mille riskiprofiil olnuks sama nagu Wfa varadel. Selleks, et selgitada välja kohane tasu, uuriti nendes eksperdiarvamustes kapitali avatust välistele ja sisemistele riskidele ja tingimusi, mis reguleerivad tasu maksmist, võrreldes neid tunnuseid mitmete rahvusvahelistel kapitaliturgudel pakutavate omakapitaliinstrumentide näitajatega. Seda võrdlust selgitatakse järgnevas jaos. Analüüsi tulemusel leiti kohaseks tasuks vahemik 0,9 %– 1,4 %. Kuna 0,6 %-ne tasu maksude-eelsetest kuludest moodustab WestLB jaoks 1,1 %, käsitletakse seda määra kohasena. Lisaks sellele otsesele tasule tuleb veel arvesse võtta üleandmisest tulenevaid sünergeetilisi mõjusid.

a)   VÕRDLUSED TEISTE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDEGA

| (126) | Uuringud näitavad, et omakapitali instrumendi tasuvuse määrab selle riskiprofiil. Mida suurem on risk, seda suurem on riskipreemia, s.t intressid, mida tuleb maksta turvalistes riigi võlakirjades. Seega on riskiprofiili analüüsides eriti olulised kolm elementi: jooksvate intresside maksmise kokkulepped, investori positsioon jooksva kahjumi korral ja tema positsioon likvideerimise või pankroti korral. Uuringud kirjeldavad mitmeid kapitaliturgudel pakutavaid omakapitali instrumente (33) (lihtaktsiaid, vaikivaid osalusi, kasumis osalemise õigusi, perpetual preferred shares (määratlemata ajaks antud eelisaktsiad), usaldusväärtpaberid ja allutatud võlakirjad) ja võrdlevad neid Wfa kapitaliga. Vastavalt analüüsidele on Wfa kapital kõige paremini võrreldav kasumis osalemise õigustega, määratlemata ajaks antud eelisaktsiatega ja vaikivate osalustega (34). Eespool mainitud instrumentidest ei ole Saksamaal lubatud usaldusväärtpaberid ja määratlemata ajaks antud eelisaktsiad. Vastavalt uuringutele pakuti Saksamaal 1991. aasta lõpus esmaste omavahenditena heaks kiidetutest vaid alljärgnevaid kapitaliinstrumente: lihtaktsiaid, eelisaktsiaid (Vorzugsaktien) ja vaikivaid osalusi (Stille Beteiligungen). |
| --- | --- |

(126)

Uuringud näitavad, et omakapitali instrumendi tasuvuse määrab selle riskiprofiil. Mida suurem on risk, seda suurem on riskipreemia, s.t intressid, mida tuleb maksta turvalistes riigi võlakirjades. Seega on riskiprofiili analüüsides eriti olulised kolm elementi: jooksvate intresside maksmise kokkulepped, investori positsioon jooksva kahjumi korral ja tema positsioon likvideerimise või pankroti korral. Uuringud kirjeldavad mitmeid kapitaliturgudel pakutavaid omakapitali instrumente (33) (lihtaktsiaid, vaikivaid osalusi, kasumis osalemise õigusi, perpetual preferred shares (määratlemata ajaks antud eelisaktsiad), usaldusväärtpaberid ja allutatud võlakirjad) ja võrdlevad neid Wfa kapitaliga. Vastavalt analüüsidele on Wfa kapital kõige paremini võrreldav kasumis osalemise õigustega, määratlemata ajaks antud eelisaktsiatega ja vaikivate osalustega (34). Eespool mainitud instrumentidest ei ole Saksamaal lubatud usaldusväärtpaberid ja määratlemata ajaks antud eelisaktsiad. Vastavalt uuringutele pakuti Saksamaal 1991. aasta lõpus esmaste omavahenditena heaks kiidetutest vaid alljärgnevaid kapitaliinstrumente: lihtaktsiaid, eelisaktsiaid (Vorzugsaktien) ja vaikivaid osalusi (Stille Beteiligungen).

| (127) | Uuringutes rõhutatakse, et Wfa varad lähevad WestLB pankroti korral WestLB võlausaldajate käsutusse (vastutuse funktsioon – Haftungsfunktion). Samas saab WestLB Wfa erireserviga katta kahjumit ilma piiranguteta (kahjumi kompenseerimise funktsioon – Verlustausgleichsfunktion). Omanikevahelised kokkulepped ja Wfa varade sihtotstarbelisus ei oma siinkohal tähtsust. Kuid sisemiselt on erireservid vastutuse osas siiski allutatud ülejäänud WestLB omakapitalile ja investori otsuse jaoks on see määrav. |
| --- | --- |

(127)

Uuringutes rõhutatakse, et Wfa varad lähevad WestLB pankroti korral WestLB võlausaldajate käsutusse (vastutuse funktsioon – Haftungsfunktion). Samas saab WestLB Wfa erireserviga katta kahjumit ilma piiranguteta (kahjumi kompenseerimise funktsioon – Verlustausgleichsfunktion). Omanikevahelised kokkulepped ja Wfa varade sihtotstarbelisus ei oma siinkohal tähtsust. Kuid sisemiselt on erireservid vastutuse osas siiski allutatud ülejäänud WestLB omakapitalile ja investori otsuse jaoks on see määrav.

| (128) | Kahjumi korvamise funktsiooni arvesse võttes on Wfa erireserv võrreldav perpetual preferred share'dega (määratlemata ajaks antud eelisaktsiad). Kuid kuna seda reservi oleks kasutatud, paralleelselt kasumis osalemise õigustega (mis kuuluvad täiendavate omavahendite hulka), alles pärast WestLB teiste esmaste omavahendite ammendamist ja kuna mõned kasumis osalemise õigused oleks juba samuti olnud selleks ajaks ammendatud, on see reserv väiksema riskiga kui kasumis osalemise õigused. Sama kehtib ka vaikivate osaluste kohta. |
| --- | --- |

(128)

Kahjumi korvamise funktsiooni arvesse võttes on Wfa erireserv võrreldav perpetual preferred share'dega (määratlemata ajaks antud eelisaktsiad). Kuid kuna seda reservi oleks kasutatud, paralleelselt kasumis osalemise õigustega (mis kuuluvad täiendavate omavahendite hulka), alles pärast WestLB teiste esmaste omavahendite ammendamist ja kuna mõned kasumis osalemise õigused oleks juba samuti olnud selleks ajaks ammendatud, on see reserv väiksema riskiga kui kasumis osalemise õigused. Sama kehtib ka vaikivate osaluste kohta.

| (129) | Mis puutub vastutuse funktsiooni, siis saab erireservi kasutada pärast teisi esmaseid omavahendeid, kuid enne vaikivaid osalusi, kasumis osalemise õigusi ja teisi täiendavaid omavahendeid. Seega kujutab Wfa erireserv endast väidetavalt suuremat riski kui kasumis osalemise õigused ja vaikivad osalused. Oma riski poolest on see reserv võrreldav, nagu öeldud, perpetual preferred share'dega. Vastavalt nendele uuringutele saab WestLB pankroti vähese tõenäosuse tõttu seda riski siiski eirata ning investor hindaks vastavaid riskikulusid märgatavalt alla. |
| --- | --- |

(129)

Mis puutub vastutuse funktsiooni, siis saab erireservi kasutada pärast teisi esmaseid omavahendeid, kuid enne vaikivaid osalusi, kasumis osalemise õigusi ja teisi täiendavaid omavahendeid. Seega kujutab Wfa erireserv endast väidetavalt suuremat riski kui kasumis osalemise õigused ja vaikivad osalused. Oma riski poolest on see reserv võrreldav, nagu öeldud, perpetual preferred share'dega. Vastavalt nendele uuringutele saab WestLB pankroti vähese tõenäosuse tõttu seda riski siiski eirata ning investor hindaks vastavaid riskikulusid märgatavalt alla.

| (130) | Wfa kapitali puhul toimub intresside maksmine jaotatavast kasumist enne dividendide maksmist. Kui kasum on ebapiisav, tasu ei maksta. Selline kord vastab põhimõtteliselt perpetual preferred share'dele. Kasumis osalemise õigused on vähem riskantsed, sest maksmata intressid lükatakse kumulatiivselt edasi ja makstakse järgnevate aastate jooksul. Ka vaikivate osaluste korral on kumulatiivne tasumine võimalik. Wfa kapitali puhul on maksmata jätmise risk piiratud riskipreemiaga (“likviidsuskulude” tõttu; vaata allpool) kusjuures kahe teise instrumendi puhul on kogu kupong (s.t riskivaba tasuvus pluss riski marginaal) ohus. Võttes seega arvesse intressimakseid on Wfa kapitaliga seotud risk veidi madalam kui kolme teise instrumendiga seotud risk. |
| --- | --- |

(130)

Wfa kapitali puhul toimub intresside maksmine jaotatavast kasumist enne dividendide maksmist. Kui kasum on ebapiisav, tasu ei maksta. Selline kord vastab põhimõtteliselt perpetual preferred share'dele. Kasumis osalemise õigused on vähem riskantsed, sest maksmata intressid lükatakse kumulatiivselt edasi ja makstakse järgnevate aastate jooksul. Ka vaikivate osaluste korral on kumulatiivne tasumine võimalik. Wfa kapitali puhul on maksmata jätmise risk piiratud riskipreemiaga (“likviidsuskulude” tõttu; vaata allpool) kusjuures kahe teise instrumendi puhul on kogu kupong (s.t riskivaba tasuvus pluss riski marginaal) ohus. Võttes seega arvesse intressimakseid on Wfa kapitaliga seotud risk veidi madalam kui kolme teise instrumendiga seotud risk.

| (131) | Analüüsidest järeldub, et riskipreemia Wfa erireservi eest peab olema väiksem kui kasumis osalemise õiguste, vaikivate osaluste ja perpetual preferred share'de eest. Kasumis osalemise õiguste jaoks jääb väljakujunenud marginaal 1,0 % ja 1,2 % vahele, vaikiva puhkuse jaoks 1,1 % ja 1,5 % vahele ning perpetual preferred share'd jaoks 1,5 % ja 2,0 % vahele (35). Wfa erireservi tasu määraks 1993–1996 on arvutatud 1,1 % (36). 1992. aasta kohta oli see määr 255 % (37). Arvesse tuleb võtta ka sünergeetilisi mõjusid. Analüüsidest järeldub, et WestLB poolt 1992. aastal makstud tasu oli liiga suur ja aastatel 1993–1996 makstud tasu kohane. |
| --- | --- |

(131)

Analüüsidest järeldub, et riskipreemia Wfa erireservi eest peab olema väiksem kui kasumis osalemise õiguste, vaikivate osaluste ja perpetual preferred share'de eest. Kasumis osalemise õiguste jaoks jääb väljakujunenud marginaal 1,0 % ja 1,2 % vahele, vaikiva puhkuse jaoks 1,1 % ja 1,5 % vahele ning perpetual preferred share'd jaoks 1,5 % ja 2,0 % vahele (35). Wfa erireservi tasu määraks 1993–1996 on arvutatud 1,1 % (36). 1992. aasta kohta oli see määr 255 % (37). Arvesse tuleb võtta ka sünergeetilisi mõjusid. Analüüsidest järeldub, et WestLB poolt 1992. aastal makstud tasu oli liiga suur ja aastatel 1993–1996 makstud tasu kohane.

b)   LIKVIIDSUSKULUD

| (132) | Saksamaa sõnul suurendab sularahasüst omavahendeid ja annab likviidsuse. Selliseid likviidseid varasid saab reinvesteerida ja nende pealt intresse teenida, mille eest investor nõuaks ka tasu. Üleandmine suurendab küll WestLB omavahendeid, kuid ei loo likviidsust. Wfa likviidsed varad on kinni elamuehituse edendamise all. Erinevalt sularahasüstist ei saa WestLB likviidset vara reinvesteerida, vaid peab likviidset vara hankima kapitaliturgudelt, et saavutada sama tulemust See tähendab täiendavat intressikulu. Puuduliku likviidsuse tõttu saab liidumaa, tuginedes esitatud eksperdiarvamustele, nõuda tasu, mis suhestub riskimarginaaliga, s.t kogu investeeringu tasuvuse ja riigi vastavatelt võlakirjadelt saadava tulu erinevuse ulatuses. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa sõnul suurendab sularahasüst omavahendeid ja annab likviidsuse. Selliseid likviidseid varasid saab reinvesteerida ja nende pealt intresse teenida, mille eest investor nõuaks ka tasu. Üleandmine suurendab küll WestLB omavahendeid, kuid ei loo likviidsust. Wfa likviidsed varad on kinni elamuehituse edendamise all. Erinevalt sularahasüstist ei saa WestLB likviidset vara reinvesteerida, vaid peab likviidset vara hankima kapitaliturgudelt, et saavutada sama tulemust See tähendab täiendavat intressikulu. Puuduliku likviidsuse tõttu saab liidumaa, tuginedes esitatud eksperdiarvamustele, nõuda tasu, mis suhestub riskimarginaaliga, s.t kogu investeeringu tasuvuse ja riigi vastavatelt võlakirjadelt saadava tulu erinevuse ulatuses.

| (133) | Lisaks sellele on väidetud, et peaaegu kogu riskiga seotud varadega tegelev pangandus eeldab mõningast likviidsust, nt vahetuslepingud, forwardid ja tuletisväärtpaberid. Vaid garantiid ja käendused ei nõua likviidsust, kuid neile vastavaid tehinguid krediidiasutuse bilansis ei kajastata. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks sellele on väidetud, et peaaegu kogu riskiga seotud varadega tegelev pangandus eeldab mõningast likviidsust, nt vahetuslepingud, forwardid ja tuletisväärtpaberid. Vaid garantiid ja käendused ei nõua likviidsust, kuid neile vastavaid tehinguid krediidiasutuse bilansis ei kajastata.

| (134) | Asjaomased refinantseerimiskulud, mida tuleb arvesse võtta, peavad põhinema pikaajaliste (s.t kümneaastaste) riskivabade Saksamaa valitsuse võlakirjade tasuvusel. Selliste võlakirjade intress järelturul oli 1991. aasta lõpus 8,26 %. WestLB tegelike refinantseerimiskulude keskmine 1991. aasta novembris oli 9,28 %. |
| --- | --- |

(134)

Asjaomased refinantseerimiskulud, mida tuleb arvesse võtta, peavad põhinema pikaajaliste (s.t kümneaastaste) riskivabade Saksamaa valitsuse võlakirjade tasuvusel. Selliste võlakirjade intress järelturul oli 1991. aasta lõpus 8,26 %. WestLB tegelike refinantseerimiskulude keskmine 1991. aasta novembris oli 9,28 %.

c)   KAPITALIBAAS TASU ARVUTAMISEKS

| (135) | Saksamaa seisukoht on, et vastavalt põhilepingu protokollimärkusele tuleb tasu maksta Wfa erireservi aastaselt keskmiselt, mida WestLB oma äritegevuse toetamiseks kasutab. Esimene makse tuli teha 1993. aastal. Tegelikult maksab WestLB tasu siiski mitte kasutatud summalt, vaid kasutatavalt summalt, s.t summalt, mida ei lähe vaja Wfa enda tegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(135)

Saksamaa seisukoht on, et vastavalt põhilepingu protokollimärkusele tuleb tasu maksta Wfa erireservi aastaselt keskmiselt, mida WestLB oma äritegevuse toetamiseks kasutab. Esimene makse tuli teha 1993. aastal. Tegelikult maksab WestLB tasu siiski mitte kasutatud summalt, vaid kasutatavalt summalt, s.t summalt, mida ei lähe vaja Wfa enda tegevuse toetamiseks.

| (136) | Ülejäänud kapital, s.t see osa, mida Wfa vajab enda tegevuseks ja 1 900 miljonit Saksa marka (970 miljonit eurot), mis on WestLB bilansis kirjas omakapitalina, kuid mida BAKred heaks ei kiitnud, on WestLB jaoks majanduslikult kasutu, sest seda ei saa kasutada täiendavate riskikandvate varade katteks. 1 900 miljoni Saksa marga (970 miljoni euro) suurune bilansikirje on lihtsalt hindamiste erinevuste tulemus. Kuna reitinguagentuur ja kogenud investorid vaatavad vaid heaks kiidetud summat, ei oma need 1 900 miljonit Saksa marka (970 miljonit eurot) WestLB jaoks majanduslikku tähtsust. Ükski erainvestor ei saaks selle eest turutingimustes tasu nõuda, sest pangal on alati alternatiivseid võimalusi hankida turgudelt omakapitali, mis kiidetaks heaks esmaste omavahenditena (nt tavaline sularahasüst). |
| --- | --- |

(136)

Ülejäänud kapital, s.t see osa, mida Wfa vajab enda tegevuseks ja 1 900 miljonit Saksa marka (970 miljonit eurot), mis on WestLB bilansis kirjas omakapitalina, kuid mida BAKred heaks ei kiitnud, on WestLB jaoks majanduslikult kasutu, sest seda ei saa kasutada täiendavate riskikandvate varade katteks. 1 900 miljoni Saksa marga (970 miljoni euro) suurune bilansikirje on lihtsalt hindamiste erinevuste tulemus. Kuna reitinguagentuur ja kogenud investorid vaatavad vaid heaks kiidetud summat, ei oma need 1 900 miljonit Saksa marka (970 miljonit eurot) WestLB jaoks majanduslikku tähtsust. Ükski erainvestor ei saaks selle eest turutingimustes tasu nõuda, sest pangal on alati alternatiivseid võimalusi hankida turgudelt omakapitali, mis kiidetaks heaks esmaste omavahenditena (nt tavaline sularahasüst).

| (137) | Saksamaa sõnul tuleks Wfa varasid ja kohustusi selleks, et neid saaks WestLB bilansis kajastada nende tegelikus väärtuses, igal aastal uuesti hinnata. Kuna tagasimaksed ja intressid väljastataks uuesti pika-ajaliste, madala intressiga eluasemelaenudena, on võimalik, et Wfa varade nimiväärtus kasvaks, samas kui diskonteeritud väärtus ja riskiga kaalutud väärtus väheneks. |
| --- | --- |

(137)

Saksamaa sõnul tuleks Wfa varasid ja kohustusi selleks, et neid saaks WestLB bilansis kajastada nende tegelikus väärtuses, igal aastal uuesti hinnata. Kuna tagasimaksed ja intressid väljastataks uuesti pika-ajaliste, madala intressiga eluasemelaenudena, on võimalik, et Wfa varade nimiväärtus kasvaks, samas kui diskonteeritud väärtus ja riskiga kaalutud väärtus väheneks.

d)   SÜNERGEETILISED MÕJUD

| (138) | Saksamaa sõnul eeldas liidumaa üleandmisest tulenevaid sünergeetilisi mõjusid pikaajalises plaanis 30 miljonile Saksa margale (15 miljonile eurole) aastas. Selle pidid andma elamuehituse edendamise protseduuride lihtsustamine, nt topeltprotseduuride äralangemine, lihtsam ja kiirem suhtlemine ja vajaduse vähenemine kooskõlastuste järele. Üleandmise hetkest alates vajab Wfa vähem töötajaid ja hoiab kokku WestLB elamuehituse edendamise osakonna poolt Wfa heaks minevikus tehtud töö eest tasutud kompensatsioonimaksed. Väidetavalt liidumaa ootused tõepoolest täitusid ja halduse seisukohalt oli Wfa ja WestLB liitmine ainus viis nimetatud sünergeetiliste mõjude saavutamiseks. Lisaks sellele on viis, kuidas sünergia saavutati EÜ asutamislepingu artikli 295 alusel osa liidumaa majanduslikust vabadusest. |
| --- | --- |

(138)

Saksamaa sõnul eeldas liidumaa üleandmisest tulenevaid sünergeetilisi mõjusid pikaajalises plaanis 30 miljonile Saksa margale (15 miljonile eurole) aastas. Selle pidid andma elamuehituse edendamise protseduuride lihtsustamine, nt topeltprotseduuride äralangemine, lihtsam ja kiirem suhtlemine ja vajaduse vähenemine kooskõlastuste järele. Üleandmise hetkest alates vajab Wfa vähem töötajaid ja hoiab kokku WestLB elamuehituse edendamise osakonna poolt Wfa heaks minevikus tehtud töö eest tasutud kompensatsioonimaksed. Väidetavalt liidumaa ootused tõepoolest täitusid ja halduse seisukohalt oli Wfa ja WestLB liitmine ainus viis nimetatud sünergeetiliste mõjude saavutamiseks. Lisaks sellele on viis, kuidas sünergia saavutati EÜ asutamislepingu artikli 295 alusel osa liidumaa majanduslikust vabadusest.

| (139) | Saksamaa osutab asjaolule, et 1992. aastal maksis WestLB Wfa töötajate olemasolevate ja tulevaste pensionide makseteks 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot), mis vähendas Wfa tulevikus tehtavaid kulusid. Need maksed amortiseeritakse WestLB raamatupidamises 15 aasta jooksul 1,6 miljoni Saksa marga (0,8 miljoni euro) ulatuses aastas. |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa osutab asjaolule, et 1992. aastal maksis WestLB Wfa töötajate olemasolevate ja tulevaste pensionide makseteks 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot), mis vähendas Wfa tulevikus tehtavaid kulusid. Need maksed amortiseeritakse WestLB raamatupidamises 15 aasta jooksul 1,6 miljoni Saksa marga (0,8 miljoni euro) ulatuses aastas.

3.   MAKSUVABASTUSED

| (140) | Saksa maksusüsteem nägi ette Wfa vabastamise omandimaksust (Vermögenssteuer), kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer) ja ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer). Wfa ja teised avalik-õiguslikud isikud on neist maksudest vabastatud, sest nad ei konkureeri maksumaksjatest finantsasutustega, vaid on riigi kasutuses mingitel kindlatel eesmärkidel. Maksusäästude tõttu peab riik andma Wfa tegevuste jaoks vähem vahendeid. tulu on täielikult maksustatud (ja seega ka äritegevus, mida Wfa kapital toetab) ja WestLB ei saa Wfa maksuvabastusest mingit rahalist kasu, sest selle tulemusena esmaste omavahenditena heaks kiidetud summa ei suurene. Isegi kui maksuvabastuste tulemusel heaks kiidetud kapital suureneks, ei saaks WestLB sellest mingit kasu, sest siis peaks ta igalt täiendavalt summalt maksma kohast tasu. |
| --- | --- |

(140)

Saksa maksusüsteem nägi ette Wfa vabastamise omandimaksust (Vermögenssteuer), kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer) ja ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer). Wfa ja teised avalik-õiguslikud isikud on neist maksudest vabastatud, sest nad ei konkureeri maksumaksjatest finantsasutustega, vaid on riigi kasutuses mingitel kindlatel eesmärkidel. Maksusäästude tõttu peab riik andma Wfa tegevuste jaoks vähem vahendeid. tulu on täielikult maksustatud (ja seega ka äritegevus, mida Wfa kapital toetab) ja WestLB ei saa Wfa maksuvabastusest mingit rahalist kasu, sest selle tulemusena esmaste omavahenditena heaks kiidetud summa ei suurene. Isegi kui maksuvabastuste tulemusel heaks kiidetud kapital suureneks, ei saaks WestLB sellest mingit kasu, sest siis peaks ta igalt täiendavalt summalt maksma kohast tasu.

| (141) | Mis puutub omandimaksu ja kapitalimaksu, maksustatakse vara vaid ühel korral, nimelt siis, kui seda otseselt kasutatakse. Kuna Wfa varad on vabastatud nende esmase otstarbe tõttu, s.t elamuehituse edendamise tõttu, ei saa nad olla maksustatavad siis kui neid kasutatakse täiendavalt ehk sekundaarselt. See oleks vastuolus süsteemiga, millel Saksa maksuõigus põhineb. Sama kehtib ka maksudest vabastatud eraõigusliku isiku liitmisel eraõigusliku pangaga. Kuna need vabastused ei anna WestLB-le eeliseid, mille eest ta pole maksnud, ei ole siinkohal tegemist riigiabiga. Lisaks sellele ei ole kapitalimaksu ja omandimaksu vastavalt 1997. aastast ja 1998. aastast alates võetud, sest föderaalne konstiutsioonikohus leidis oma otsuses, et need on vastuolus põhiseadusega. |
| --- | --- |

(141)

Mis puutub omandimaksu ja kapitalimaksu, maksustatakse vara vaid ühel korral, nimelt siis, kui seda otseselt kasutatakse. Kuna Wfa varad on vabastatud nende esmase otstarbe tõttu, s.t elamuehituse edendamise tõttu, ei saa nad olla maksustatavad siis kui neid kasutatakse täiendavalt ehk sekundaarselt. See oleks vastuolus süsteemiga, millel Saksa maksuõigus põhineb. Sama kehtib ka maksudest vabastatud eraõigusliku isiku liitmisel eraõigusliku pangaga. Kuna need vabastused ei anna WestLB-le eeliseid, mille eest ta pole maksnud, ei ole siinkohal tegemist riigiabiga. Lisaks sellele ei ole kapitalimaksu ja omandimaksu vastavalt 1997. aastast ja 1998. aastast alates võetud, sest föderaalne konstiutsioonikohus leidis oma otsuses, et need on vastuolus põhiseadusega.

4.   KOHUSTUSTEST LOOBUMINE

| (142) | Saksamaa sõnul on kohustustest loobumise eesmärgiks vältida olukorda, kus liidumaa elamuehituse edendamise rahastut igal aastal loodavate kohustuste tõttu kärbitaks. Loobumine ei vähenda liidumaa varasid, sest Wfa likvideerimise korral kasvaks elamuehituse edendamise rahastu vastavalt. Kuna Wfa kohustused, millest loobuti, oleks tulnud täita vaid sellise likvideerimise puhul, ei muuda loobumise otsus liidumaa majanduslikku positsiooni. Tegelikult loobus liidumaa vaid kohustustest iseenda ees. |
| --- | --- |

(142)

Saksamaa sõnul on kohustustest loobumise eesmärgiks vältida olukorda, kus liidumaa elamuehituse edendamise rahastut igal aastal loodavate kohustuste tõttu kärbitaks. Loobumine ei vähenda liidumaa varasid, sest Wfa likvideerimise korral kasvaks elamuehituse edendamise rahastu vastavalt. Kuna Wfa kohustused, millest loobuti, oleks tulnud täita vaid sellise likvideerimise puhul, ei muuda loobumise otsus liidumaa majanduslikku positsiooni. Tegelikult loobus liidumaa vaid kohustustest iseenda ees.

| (143) | Loobumine võeti arvesse BAKredi poolt teostatud Wfa omakapitali hindamisel ja selle alusel maksis WestLB kohase tasu. Seega ei anna loobumine WestLB-le rahalist kasu. |
| --- | --- |

(143)

Loobumine võeti arvesse BAKredi poolt teostatud Wfa omakapitali hindamisel ja selle alusel maksis WestLB kohase tasu. Seega ei anna loobumine WestLB-le rahalist kasu.

5.   TÄHELEPANEKUD HUVITATUD ISIKUTE ARVAMUSTE KOHTA

| (144) | Vastuseks kahe pankade ühenduse märkustele väidab Saksamaa, et esitatud üldised süüdistused ei ole tõestatud ei faktidega ega krediidiasutuste konkreetsete kaebustega, mis käsitleksid WestLB turul tegutsemise viise. Küsimused Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung suhtes, mis on tõstatatud ühes neist kahest tähelepanekust, ei ole mingil moel seotud kõnealuse juhtumiga ja neid tuleks käsitleda eraldi. |
| --- | --- |

(144)

Vastuseks kahe pankade ühenduse märkustele väidab Saksamaa, et esitatud üldised süüdistused ei ole tõestatud ei faktidega ega krediidiasutuste konkreetsete kaebustega, mis käsitleksid WestLB turul tegutsemise viise. Küsimused Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung suhtes, mis on tõstatatud ühes neist kahest tähelepanekust, ei ole mingil moel seotud kõnealuse juhtumiga ja neid tuleks käsitleda eraldi.

| (145) | BdB märkuste kohta rõhutab Saksamaa, et Wfa üleandmine ei olnud ad hoc lahendus, vaid pikaajaliste strateegiliste kaalutluste tulemus, mis pidas silmas eelkõige Wfa efektiivsuse suurendamist. Euroopa Kohtu praktika ei kinnita, et riigi investeeringuid tugevates ja kasumit tootvates ettevõtetes käsitletaks riigiabina. Juhtum, millele BdB viitab, käsitles kahjumis ettevõtteid. Kuna WestLB on oma loomisest alates olnud kasumis, ei ole turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõte rakendatav. Saksamaa usub, et seda kinnitab ka kohtu pretsedendiõigus, mille alusel seda põhimõtet ei ole kunagi rakendatud tugevate ja kasumis ettevõtete puhul. Peale selle võtab erainvestor lisaks kasumile arvesse ka muid strateegilisi kaalutlusi. Ettevõtte päästmisabi ja ümberstruktureerimisabi puhul on võrreldes kapitalisüstiga kasumis ettevõtetesse olulised teised kaalutlused. Riigi investeeringuid ei saa hinnata vaid sektori keskmist tulu vaadates. Vastasel korral tuleb riigi investeeringuid allapoole keskmist jääva tasuvusega pangas pidada riigiabiks isegi juhul, kui erainvestorid sellesse ettevõttesse samal ajal investeerivad. Investorit huvitavad väljavaated enam kui sektori keskmised näitajad. |
| --- | --- |

(145)

BdB märkuste kohta rõhutab Saksamaa, et Wfa üleandmine ei olnud ad hoc lahendus, vaid pikaajaliste strateegiliste kaalutluste tulemus, mis pidas silmas eelkõige Wfa efektiivsuse suurendamist. Euroopa Kohtu praktika ei kinnita, et riigi investeeringuid tugevates ja kasumit tootvates ettevõtetes käsitletaks riigiabina. Juhtum, millele BdB viitab, käsitles kahjumis ettevõtteid. Kuna WestLB on oma loomisest alates olnud kasumis, ei ole turumajanduslikest tingimustest lähtuva investori põhimõte rakendatav. Saksamaa usub, et seda kinnitab ka kohtu pretsedendiõigus, mille alusel seda põhimõtet ei ole kunagi rakendatud tugevate ja kasumis ettevõtete puhul. Peale selle võtab erainvestor lisaks kasumile arvesse ka muid strateegilisi kaalutlusi. Ettevõtte päästmisabi ja ümberstruktureerimisabi puhul on võrreldes kapitalisüstiga kasumis ettevõtetesse olulised teised kaalutlused. Riigi investeeringuid ei saa hinnata vaid sektori keskmist tulu vaadates. Vastasel korral tuleb riigi investeeringuid allapoole keskmist jääva tasuvusega pangas pidada riigiabiks isegi juhul, kui erainvestorid sellesse ettevõttesse samal ajal investeerivad. Investorit huvitavad väljavaated enam kui sektori keskmised näitajad.

| (146) | Riigiabi eeskirjad lubasid uurida vaid vara üleandmise tingimusi, mitte Wfa varade eripära, mida kaitseb EÜ asutamislepingu artikkel 295. Kuna see artikkel kaitseb Wfa varade erilist olemust, ei ole üleantud kapital võrreldav tavalise omakapitali süstiga. Eraõiguslikku sihtasutust võinuks kasutada Wfa-ga sarnaselt ilma, et see mõjutanuks selle eriotstarbeliste tulude kasutamist. |
| --- | --- |

(146)

Riigiabi eeskirjad lubasid uurida vaid vara üleandmise tingimusi, mitte Wfa varade eripära, mida kaitseb EÜ asutamislepingu artikkel 295. Kuna see artikkel kaitseb Wfa varade erilist olemust, ei ole üleantud kapital võrreldav tavalise omakapitali süstiga. Eraõiguslikku sihtasutust võinuks kasutada Wfa-ga sarnaselt ilma, et see mõjutanuks selle eriotstarbeliste tulude kasutamist.

| (147) | Arvestades Wfa kapitali riskiprofiili tuleb eristada liidumaa rolli WestLB omanikuna ja investorina Wfa erireservis. Investorina Wfa-s kannab liidumaa WestLB omanike vahel sõlmitud allutamiskokkuleppe alusel madalamat riski. BdB väitel piirdub liidumaa risk investorina Wfa-s üleantud varade suurusega ja ei ületa neid. |
| --- | --- |

(147)

Arvestades Wfa kapitali riskiprofiili tuleb eristada liidumaa rolli WestLB omanikuna ja investorina Wfa erireservis. Investorina Wfa-s kannab liidumaa WestLB omanike vahel sõlmitud allutamiskokkuleppe alusel madalamat riski. BdB väitel piirdub liidumaa risk investorina Wfa-s üleantud varade suurusega ja ei ületa neid.

| (148) | Saksamaa märgib, et BdB poolt esitatud (ja väliseksperdi arvamusest võetud) tasuvusarvutused on valed ja toetab oma väidet WestLB poolt tellitud uuringuga. Vastavalt sellele uuringule on peamisteks vigadeks vale arvutusmeetod (aritmeetiline keskmine iga-aastase liitkasvumäära asemel) ja asjasse mittepuutuvate investeerimisperioodide kasutamine. Pärast nende vigade parandamist langes suuremate Saksa eraõiguslike pankade tasuvus enne makse 16,86 %-lt 7,0 %-le. Lisaks sellele ei ole viis kaasatud Saksa eraõiguslikku panka võrreldavad WestLB-ga, kuna nende äritegevuse rõhuasetus on erinev. Võrreldavate pankade omakapitali tasuvuseks jääb 5,8 %. Peale selle ei ole BdB jaoks tehtud uuringus kasutatud võrdlusperiood representatiivne, nimelt 1982-1992, sest sisaldab kaht tõusu turul. Võrdlusperioodi lühendamine alandaks seega tasuvuse näitajat veelgi. |
| --- | --- |

(148)

Saksamaa märgib, et BdB poolt esitatud (ja väliseksperdi arvamusest võetud) tasuvusarvutused on valed ja toetab oma väidet WestLB poolt tellitud uuringuga. Vastavalt sellele uuringule on peamisteks vigadeks vale arvutusmeetod (aritmeetiline keskmine iga-aastase liitkasvumäära asemel) ja asjasse mittepuutuvate investeerimisperioodide kasutamine. Pärast nende vigade parandamist langes suuremate Saksa eraõiguslike pankade tasuvus enne makse 16,86 %-lt 7,0 %-le. Lisaks sellele ei ole viis kaasatud Saksa eraõiguslikku panka võrreldavad WestLB-ga, kuna nende äritegevuse rõhuasetus on erinev. Võrreldavate pankade omakapitali tasuvuseks jääb 5,8 %. Peale selle ei ole BdB jaoks tehtud uuringus kasutatud võrdlusperiood representatiivne, nimelt 1982-1992, sest sisaldab kaht tõusu turul. Võrdlusperioodi lühendamine alandaks seega tasuvuse näitajat veelgi.

| (149) | Likviidsuse aspektist lähtudes vaidleb Saksamaa vastu BdB argumendile, mille kohaselt likviidsuse puudumise tõttu refinantseerimiskulusid ei tulene, sest Wfa varade allahindamisel võeti seda likviidsuskulu juba arvesse. Saksamaa väidab, et see allahindlus ei ole mingil moel seotud likviidsuse aspektiga, vaid on Wfa varade ja kohustuste madalate intresside ja intressivaba iseloomu tulemus. Samuti vaidleb Saksamaa vastu ka BdB argumendile, mille kohaselt on refinantseerimiskulude määraks, juhul kui neid üldse tunnustada, õigustatud vaid väike, 2,7 %-ne määr enne makse. BdB esitatud eksperdiarvamus on väidetavasti selles suhtes vale, sest vahetab lubamatult ära panga tulud ja välisinvestori tulud. Lisaks sellele võrdleb BdB uuring brutotulusid, kuigi peaks võrdlema netotulusid. Saksamaa valitsus esitas oma uuringu, mille teostas konsultatsioonifirma. |
| --- | --- |

(149)

Likviidsuse aspektist lähtudes vaidleb Saksamaa vastu BdB argumendile, mille kohaselt likviidsuse puudumise tõttu refinantseerimiskulusid ei tulene, sest Wfa varade allahindamisel võeti seda likviidsuskulu juba arvesse. Saksamaa väidab, et see allahindlus ei ole mingil moel seotud likviidsuse aspektiga, vaid on Wfa varade ja kohustuste madalate intresside ja intressivaba iseloomu tulemus. Samuti vaidleb Saksamaa vastu ka BdB argumendile, mille kohaselt on refinantseerimiskulude määraks, juhul kui neid üldse tunnustada, õigustatud vaid väike, 2,7 %-ne määr enne makse. BdB esitatud eksperdiarvamus on väidetavasti selles suhtes vale, sest vahetab lubamatult ära panga tulud ja välisinvestori tulud. Lisaks sellele võrdleb BdB uuring brutotulusid, kuigi peaks võrdlema netotulusid. Saksamaa valitsus esitas oma uuringu, mille teostas konsultatsioonifirma.

| (150) | Paralleelsete osakondade ja töö kõrvaldamise (endise WestLB eluaseme üksuse üleandmise teel) tagajärjel avaldus sünergia väidetavalt vaid Wfa siseselt, ja mitte WestLB-s. Need mõjud ei sõltuvat seega Wfa ja WestLB majanduslikust, organisatsioonilisest ja töötajaskonna lahus hoidmisest. Nende tagajärjel vähenesid liidumaa Wfa-le makstavad kapitalitoetused ja seega olid mõjud Wfa WestLB-le üleandmise otseseks tulemuseks. |
| --- | --- |

(150)

Paralleelsete osakondade ja töö kõrvaldamise (endise WestLB eluaseme üksuse üleandmise teel) tagajärjel avaldus sünergia väidetavalt vaid Wfa siseselt, ja mitte WestLB-s. Need mõjud ei sõltuvat seega Wfa ja WestLB majanduslikust, organisatsioonilisest ja töötajaskonna lahus hoidmisest. Nende tagajärjel vähenesid liidumaa Wfa-le makstavad kapitalitoetused ja seega olid mõjud Wfa WestLB-le üleandmise otseseks tulemuseks.

| (151) | Bilansis näidatud Wfa erireservi ja BAKredi poolt heaks kiidetud summa erinevustest teavitati selgelt kolmandaid isikuid. Saksamaa sõnul ei pane krediidiandjad vastutuse funktsiooni sellele osale kapitalist, mida maksejõulisuse tarvis heaks ei kiideta. Kuna vaid see osa, mida WestLB saab oma äritegevuse toetamiseks kasutada, on panga jaoks majanduslikult vajalik, ei saa liidumaa ülejäänud osa eest tasu küsida. |
| --- | --- |

(151)

Bilansis näidatud Wfa erireservi ja BAKredi poolt heaks kiidetud summa erinevustest teavitati selgelt kolmandaid isikuid. Saksamaa sõnul ei pane krediidiandjad vastutuse funktsiooni sellele osale kapitalist, mida maksejõulisuse tarvis heaks ei kiideta. Kuna vaid see osa, mida WestLB saab oma äritegevuse toetamiseks kasutada, on panga jaoks majanduslikult vajalik, ei saa liidumaa ülejäänud osa eest tasu küsida.

| (152) | Wfa varade hindamisel BAKredi poolt võeti arvesse kohustustest loobumise otsust, ning WestLB maksab tasu sellele tuginedes. Lisaks sellele ei mõjuta loobumine Liidumaa üldist majanduslikku positsiooni ja maksuvabastus ei too WestLB-le mingit kasu. |
| --- | --- |

(152)

Wfa varade hindamisel BAKredi poolt võeti arvesse kohustustest loobumise otsust, ning WestLB maksab tasu sellele tuginedes. Lisaks sellele ei mõjuta loobumine Liidumaa üldist majanduslikku positsiooni ja maksuvabastus ei too WestLB-le mingit kasu.

V.   BDB, NORDRHEIN-WESTFALENI LIIDUMAA JA WESTLB VAHELINE KÄSITUSLEPE

| (153) | 13. oktoobril 2004. aastal esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG komisjonile WestLB juhtumi riigiabi menetluse käsitusleppe. Käsitlemata õigusliku olukorra põhitõlgendusi, mida asjaomase leppega ei muudetud, leppisid leppeosalised kokku kohase tasu arvutamiseks sobivates näitajates ja ka kohases tasus. Osapooled palusid komisjonil seda käsituslepet oma otsuse tegemisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(153)

13. oktoobril 2004. aastal esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG komisjonile WestLB juhtumi riigiabi menetluse käsitusleppe. Käsitlemata õigusliku olukorra põhitõlgendusi, mida asjaomase leppega ei muudetud, leppisid leppeosalised kokku kohase tasu arvutamiseks sobivates näitajates ja ka kohases tasus. Osapooled palusid komisjonil seda käsituslepet oma otsuse tegemisel arvesse võtta.

| (154) | CAPM (Capital Asset Pricing) meetodit rakendades tegid pooled esiteks kindlaks omakapitali hüpoteetilise WestLB-sse investeerimise miinimumtasu suuruse asjakohase üleandmise ajal. Selle meetodi järgi oli kohane miinimumtasu Wfa kapitali selle osa eest, mida BAKred tunnistas omakapitalile esitatavatele nõuetele vastavaks (erinevalt Wfa elamuehituse edendamiseks kasutatud kapitalist) 10,19 %. |
| --- | --- |

(154)

CAPM (Capital Asset Pricing) meetodit rakendades tegid pooled esiteks kindlaks omakapitali hüpoteetilise WestLB-sse investeerimise miinimumtasu suuruse asjakohase üleandmise ajal. Selle meetodi järgi oli kohane miinimumtasu Wfa kapitali selle osa eest, mida BAKred tunnistas omakapitalile esitatavatele nõuetele vastavaks (erinevalt Wfa elamuehituse edendamiseks kasutatud kapitalist) 10,19 %.

| (155) | Selle näitaja arvutamisel kasutati liidumaa pankade poolt Deutsche Börse AG REX10 Performance Index'i alusel arvutatud riskivaba pikaajalist intressimäära ja hinnangulisi beetanäitajaid, mille aluseks oli 26. mai 2004. aasta liidumaa pankade poolt tellitud KPMG uuring. Praktikas tähendas see WestLB jaoks ülemineku ajal 7,15 % suurust riskivaba intressimäära. KPMG uuringu põhjal oli beetanäitaja suurus ülemineku ajal 0,76. Tururiski preemiaks määras juhatus 4 %. |
| --- | --- |

(155)

Selle näitaja arvutamisel kasutati liidumaa pankade poolt Deutsche Börse AG REX10 Performance Index'i alusel arvutatud riskivaba pikaajalist intressimäära ja hinnangulisi beetanäitajaid, mille aluseks oli 26. mai 2004. aasta liidumaa pankade poolt tellitud KPMG uuring. Praktikas tähendas see WestLB jaoks ülemineku ajal 7,15 % suurust riskivaba intressimäära. KPMG uuringu põhjal oli beetanäitaja suurus ülemineku ajal 0,76. Tururiski preemiaks määras juhatus 4 %.

| (156) | 10,16 % suurune algne intressimäär (1. jaanuaril 1991. aastal) arvutati järgnevalt: 7,15 % suurune riskivaba intressimäär + (üldine tururiski preemia 4,0 % x 0,76 beetanäitaja). |
| --- | --- |

(156)

10,16 % suurune algne intressimäär (1. jaanuaril 1991. aastal) arvutati järgnevalt: 7,15 % suurune riskivaba intressimäär + (üldine tururiski preemia 4,0 % x 0,76 beetanäitaja).

| (157) | Nimetatud algset intressimäära vähendati eriotstarbeliste vahendite likviidsuse puudumise arvesse võtmiseks. Selleks arvestati kogu refinantseerimiskulude suuruseks 7,15 % suurune riskivaba intressimäär. Neto-refinantseerimise oluliste kulude määramiseks fikseeriti WestLB maksumääraks kokku 50 %, mis tulenes eriotstarbeliste vahendite likviidsuse puudumise tõttu intressimäära vähendamisest suuruses 3,57 %. |
| --- | --- |

(157)

Nimetatud algset intressimäära vähendati eriotstarbeliste vahendite likviidsuse puudumise arvesse võtmiseks. Selleks arvestati kogu refinantseerimiskulude suuruseks 7,15 % suurune riskivaba intressimäär. Neto-refinantseerimise oluliste kulude määramiseks fikseeriti WestLB maksumääraks kokku 50 %, mis tulenes eriotstarbeliste vahendite likviidsuse puudumise tõttu intressimäära vähendamisest suuruses 3,57 %.

| (158) | Lõpuks lisati 0,3 % suurune preemia, sest uusi hääleõigusi ei antud. |
| --- | --- |

(158)

Lõpuks lisati 0,3 % suurune preemia, sest uusi hääleõigusi ei antud.

| (159) | Eelnimetatust tulenevalt on kohane Wfa kapitali tasu suurus, mida BAKred tunnistas põhikapitalina ja mida Wfa ei kasutanud elamuehituse edendamiseks, 6,92 % (pärast makse). |
| --- | --- |

(159)

Eelnimetatust tulenevalt on kohane Wfa kapitali tasu suurus, mida BAKred tunnistas põhikapitalina ja mida Wfa ei kasutanud elamuehituse edendamiseks, 6,92 % (pärast makse).

| (160) | Mõlemad pooled nõustuvad sellega, et emaettevõtte-tütarettevõtte olukorra tekkimisega 1. jaanuaril 2002. aastal lõppes Wfa kapitali üleandmise riigiabi olukord. |
| --- | --- |

(160)

Mõlemad pooled nõustuvad sellega, et emaettevõtte-tütarettevõtte olukorra tekkimisega 1. jaanuaril 2002. aastal lõppes Wfa kapitali üleandmise riigiabi olukord.

VI.   MEETME HINDAMINE

| (161) | EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel on meetme hindamise esimeseks sammuks uurida, kas meede kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(161)

EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel on meetme hindamise esimeseks sammuks uurida, kas meede kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses riigiabi.

1.   RIIGIRESSURSID JA ETTEVÕTTE SOOSIV KOHTLEMINE

| (162) | Wfa oli avalik-õiguslik asutus, mille ainuomanikuks oli Nordrhein-Westfaleni liidumaa ning mille ülesandeks oli madala intressi ja intressivabade laenude andmisega edendada elamuehitust. Liidumaa garanteeris Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung alusel kõik Wfa kohustused. Wfa peamine finantseerimisvahend, liidumaa elamuehituse edendamise rahastu, asutati liidumaa eelarvest tehtavate iga-aastaste sularahasüstide ja eluasemelaenudest saadava intressitulu abil. |
| --- | --- |

(162)

Wfa oli avalik-õiguslik asutus, mille ainuomanikuks oli Nordrhein-Westfaleni liidumaa ning mille ülesandeks oli madala intressi ja intressivabade laenude andmisega edendada elamuehitust. Liidumaa garanteeris Anstaltslast ja Gewährträgerhaftung alusel kõik Wfa kohustused. Wfa peamine finantseerimisvahend, liidumaa elamuehituse edendamise rahastu, asutati liidumaa eelarvest tehtavate iga-aastaste sularahasüstide ja eluasemelaenudest saadava intressitulu abil.

| (163) | Kui kaubandusliku väärtusega riigi varad kantakse ettevõttesse üle ilma nende eest piisavat tasu maksmata, on riigiressursside kasutamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses selge. |
| --- | --- |

(163)

Kui kaubandusliku väärtusega riigi varad kantakse ettevõttesse üle ilma nende eest piisavat tasu maksmata, on riigiressursside kasutamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses selge.

| (164) | Selleks, et teha kindlaks, kas riigiressursside ülekandmine avalik-õiguslikku ettevõttesse seab viimase eelisolukorda ja kujutab endast seega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 alusel riigiabi, rakendab komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Põhimõtte on heaks kiitnud (ja edasi arendanud) kohus oma mitmetes otsustes. Selle põhimõtte järgi tehtud hindamine on esitatud allpool jaos 3. Riigiabi andmise ilmnemisel on selgelt WestLB EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses eelistatud. |
| --- | --- |

(164)

Selleks, et teha kindlaks, kas riigiressursside ülekandmine avalik-õiguslikku ettevõttesse seab viimase eelisolukorda ja kujutab endast seega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 alusel riigiabi, rakendab komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Põhimõtte on heaks kiitnud (ja edasi arendanud) kohus oma mitmetes otsustes. Selle põhimõtte järgi tehtud hindamine on esitatud allpool jaos 3. Riigiabi andmise ilmnemisel on selgelt WestLB EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 tähenduses eelistatud.

2.   KONKURENTSI KAHJUSTAMINE JA SELLE MÕJU LIIKMESRIIKIDE VAHELISELE KAUBANDUSELE

| (165) | Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude liitmise tulemusena on ühendusesisene pangandus muutunud järjest tundlikumaks konkurentsi kahjustamise suhtes. Kõnealune areng on intensiivistumas majandus- ja rahaliidu loomise järel, mis eemaldab viimased konkurentsi kujunemise takistused finantsteenuste turul. |
| --- | --- |

(165)

Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude liitmise tulemusena on ühendusesisene pangandus muutunud järjest tundlikumaks konkurentsi kahjustamise suhtes. Kõnealune areng on intensiivistumas majandus- ja rahaliidu loomise järel, mis eemaldab viimased konkurentsi kujunemise takistused finantsteenuste turul.

| (166) | Oma 1997. aasta aastaaruandes määratleb WestLB ennast kui ülemaailmset ja rahvusvaheliselt aktiivset kommertspanka, hoiupankade keskpanka ja kui liidumaa ja haldusüksuste panka. WestLB kirjeldab ennast Euroopa hulgipangandussektori pangakontsernina, mis tegutseb tähtsates finants- ja majanduskeskustes üle maailma. WestLB välistegevus keskendub Euroopale, kus tal on tütarettevõtteid, harusid ja esinduskontoreid kõigis suuremates riikides. WestLB on esindatud enam kui 35 riigis üle kogu maailma. |
| --- | --- |

(166)

Oma 1997. aasta aastaaruandes määratleb WestLB ennast kui ülemaailmset ja rahvusvaheliselt aktiivset kommertspanka, hoiupankade keskpanka ja kui liidumaa ja haldusüksuste panka. WestLB kirjeldab ennast Euroopa hulgipangandussektori pangakontsernina, mis tegutseb tähtsates finants- ja majanduskeskustes üle maailma. WestLB välistegevus keskendub Euroopale, kus tal on tütarettevõtteid, harusid ja esinduskontoreid kõigis suuremates riikides. WestLB on esindatud enam kui 35 riigis üle kogu maailma.

| (167) | Hoolimata oma nimest, traditsioonist ja õiguslikult sätestatud ülesannetest, ei ole WestLB sugugi kohalik ega regionaalpank. Tema kohalolu Euroopa ja rahvusvahelisel turul on juba kirjeldatud jao II punktis 1. 1997. aastal moodustas kontserni äritegevus välismaal 48 % konsolideerimata tulust. Vastavalt 1997. aasta aastaaruandele toimus panga kasv sel aastal peamiselt tänu selle äritegevuse laiendamisele välismaal. |
| --- | --- |

(167)

Hoolimata oma nimest, traditsioonist ja õiguslikult sätestatud ülesannetest, ei ole WestLB sugugi kohalik ega regionaalpank. Tema kohalolu Euroopa ja rahvusvahelisel turul on juba kirjeldatud jao II punktis 1. 1997. aastal moodustas kontserni äritegevus välismaal 48 % konsolideerimata tulust. Vastavalt 1997. aasta aastaaruandele toimus panga kasv sel aastal peamiselt tänu selle äritegevuse laiendamisele välismaal.

| (168) | Need tõsiasjad selgelt ilmestavad, et oma pangandusteenuste pakkumisel konkureerib WestLB teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuna teised Euroopa pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka seal. Seda kinnitavad ka kahe liikmesriigi pankurite ühenduse tähelepanekud. Seega on selge, et WestLB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja mõjutab kaubandust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(168)

Need tõsiasjad selgelt ilmestavad, et oma pangandusteenuste pakkumisel konkureerib WestLB teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuna teised Euroopa pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka seal. Seda kinnitavad ka kahe liikmesriigi pankurite ühenduse tähelepanekud. Seega on selge, et WestLB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja mõjutab kaubandust liikmesriikide vahel.

| (169) | Peab ka märkima, et krediidiasutuse omakapitali ja selle pangandustegevuse vahel on väga otsene seos. Vaid piisavas summas ja nõuetele vastavaks tunnistatud omakapitaliga saab pank tegutseda ja oma äritegevust laiendada. Kuna riigi asjaomase meetmega pakuti WestLB-le maksevõime tagamise eesmärgil sellistele tingimustele vastavat omakapitali, mõjutas riik otseselt ka panga võimalusi äritegevuses. |
| --- | --- |

(169)

Peab ka märkima, et krediidiasutuse omakapitali ja selle pangandustegevuse vahel on väga otsene seos. Vaid piisavas summas ja nõuetele vastavaks tunnistatud omakapitaliga saab pank tegutseda ja oma äritegevust laiendada. Kuna riigi asjaomase meetmega pakuti WestLB-le maksevõime tagamise eesmärgil sellistele tingimustele vastavat omakapitali, mõjutas riik otseselt ka panga võimalusi äritegevuses.

3.   TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTE

| (170) | Otsuse tegemisel selle kohta, kas ettevõtte avalik-õigusliku omaniku poolt võetud finantsmeede sisaldab riigiabi elemente, rakendas komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Seda põhimõtet on komisjon rakendanud mitmetel juhtudel ning kohus on mitmetes otsustes selle heaks kiitnud ja seda edasi arendanud (38). Kõnealune põhimõte võimaldab komisjonil võtta arvesse iga juhtumi erilisi asjaolusid, nt valdusettevõtte või äriühingute kontserni strateegiaid või eristada investori lühiajalisi ja pikaajalisi huvisid. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet rakendatakse ka käesoleva juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(170)

Otsuse tegemisel selle kohta, kas ettevõtte avalik-õigusliku omaniku poolt võetud finantsmeede sisaldab riigiabi elemente, rakendas komisjon turumajandusliku investeerimise põhimõtet. Seda põhimõtet on komisjon rakendanud mitmetel juhtudel ning kohus on mitmetes otsustes selle heaks kiitnud ja seda edasi arendanud (38). Kõnealune põhimõte võimaldab komisjonil võtta arvesse iga juhtumi erilisi asjaolusid, nt valdusettevõtte või äriühingute kontserni strateegiaid või eristada investori lühiajalisi ja pikaajalisi huvisid. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet rakendatakse ka käesoleva juhtumi puhul.

| (171) | Vastavalt sellele põhimõttele ei ole riigiabiga tegemist olukorras, kus vahendid on tehtud kättesaadavaks “tingimustel, mida erainvestor võrreldavate eraettevõtete vahenditega varustamisel heaks kiidaks kui ta tegutseb tavalistes turumajanduslikes tingimustes” (39). Finantsmeedet tuleb pidada turutingimustest lähtuvale investorile vastuvõetamatuks eeskätt siis, kui äriühingu finantsolukord on selline, et mõistliku ajaperioodi jooksul tavaliselt teenitavat tulu (dividendide ja kapitali kasvutulu kujul) oodata ei ole (40). |
| --- | --- |

(171)

Vastavalt sellele põhimõttele ei ole riigiabiga tegemist olukorras, kus vahendid on tehtud kättesaadavaks “tingimustel, mida erainvestor võrreldavate eraettevõtete vahenditega varustamisel heaks kiidaks kui ta tegutseb tavalistes turumajanduslikes tingimustes” (39). Finantsmeedet tuleb pidada turutingimustest lähtuvale investorile vastuvõetamatuks eeskätt siis, kui äriühingu finantsolukord on selline, et mõistliku ajaperioodi jooksul tavaliselt teenitavat tulu (dividendide ja kapitali kasvutulu kujul) oodata ei ole (40).

| (172) | Komisjon peab juhtumi hindamisel loomulikult põhinema andmetel, mis olid kõnealuse finantsmeetme võtmise otsustamise hetkel investori jaoks kättesaadavad. Wfa üleandmise otsustasid asjaomased avalik-õiguslikud organid 1991. aastal. Seega peab komisjon tehingut hindama kõnealusel ajal kättesaadavate andmete ning majanduses ja turul olemasolevate asjaolude põhjal. Andmeid, mis on seotud järgnevate aastatega, on selles otsuses kasutatud vaid selleks, et ilmestada üleandmise mõju WestLB olukorrale ja mitte mingil juhul tehingu õigustamiseks või kahtluse alla seadmiseks hilisema teabe alusel. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon peab juhtumi hindamisel loomulikult põhinema andmetel, mis olid kõnealuse finantsmeetme võtmise otsustamise hetkel investori jaoks kättesaadavad. Wfa üleandmise otsustasid asjaomased avalik-õiguslikud organid 1991. aastal. Seega peab komisjon tehingut hindama kõnealusel ajal kättesaadavate andmete ning majanduses ja turul olemasolevate asjaolude põhjal. Andmeid, mis on seotud järgnevate aastatega, on selles otsuses kasutatud vaid selleks, et ilmestada üleandmise mõju WestLB olukorrale ja mitte mingil juhul tehingu õigustamiseks või kahtluse alla seadmiseks hilisema teabe alusel.

| (173) | Saksamaa tuletas komisjonile meelde, et juhtumit saab uurida ainult üleandmise otsustamise hetkel valitseva olukorra, s.t 1991. aasta lõpu, põhjal ja et hilisemaid arenguid ei saa arvesse võtta. Selline seisukoht tähendaks, et komisjon ei saa arvesse võtta fakti, et taotletud 5 900 miljoni DEM (3 020 miljonit EUR) asemel tunnistati nõuetele vastavate esmaste omavahendite summaks BAKredi poolt vaid 4 000 miljonit DEM (2 050 miljonit EUR) ega fakti, et 1993. aastal lepiti kokku 0,6 % suurune tasu. Kuigi Liidumaa ja WestLB leppisid kokku, et Wfa väärtuseks on 5 900 miljonit DEM (3 020 miljonit EUR), ei fikseeritud üleandmise ajal siiski tasu määra. Seega pidas komisjon tehingu hindamisel sobivaks võtta arvesse ka valitsevat olukorda, mil pooled lõpuks tasu fikseerisid. |
| --- | --- |

(173)

Saksamaa tuletas komisjonile meelde, et juhtumit saab uurida ainult üleandmise otsustamise hetkel valitseva olukorra, s.t 1991. aasta lõpu, põhjal ja et hilisemaid arenguid ei saa arvesse võtta. Selline seisukoht tähendaks, et komisjon ei saa arvesse võtta fakti, et taotletud 5 900 miljoni DEM (3 020 miljonit EUR) asemel tunnistati nõuetele vastavate esmaste omavahendite summaks BAKredi poolt vaid 4 000 miljonit DEM (2 050 miljonit EUR) ega fakti, et 1993. aastal lepiti kokku 0,6 % suurune tasu. Kuigi Liidumaa ja WestLB leppisid kokku, et Wfa väärtuseks on 5 900 miljonit DEM (3 020 miljonit EUR), ei fikseeritud üleandmise ajal siiski tasu määra. Seega pidas komisjon tehingu hindamisel sobivaks võtta arvesse ka valitsevat olukorda, mil pooled lõpuks tasu fikseerisid.

| (174) | Komisjon ei nõustu Saksamaa ja WestLB-ga selles, et turumajandusliku investeerimise põhimõte ei ole rakendatav tugevate ja kasumit teenivate ettevõtete puhul ja selles, et seda toetavad olemasolevad lahendid. Tõsiasi, et põhimõtet on minevikus rakendatud peamiselt raskustes olevate ettevõtete suhtes ei piira kuidagi selle rakendamist nimetatud ettevõtete liigi puhul. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon ei nõustu Saksamaa ja WestLB-ga selles, et turumajandusliku investeerimise põhimõte ei ole rakendatav tugevate ja kasumit teenivate ettevõtete puhul ja selles, et seda toetavad olemasolevad lahendid. Tõsiasi, et põhimõtet on minevikus rakendatud peamiselt raskustes olevate ettevõtete suhtes ei piira kuidagi selle rakendamist nimetatud ettevõtete liigi puhul.

| (175) | Ümberstruktureerimisabi võib ettevõtetele anda vaid juhtudel, mil ümberstruktureerimise plaan taastab ettevõtte eluvõimelisuse, s.t viib “normaalse” tulumäärani, mis lubab abi saanud ettevõttel oma jõududega jätkata, sest kõnealune“normaalne” tulumäär on aktsepteeritav turutingimustest lähtuvale investorile. Nende juhtumite korral, mil sellised küsimused on suunatud kohtule, ei ole komisjoni kriteeriumi, et lisaks tasakaaluolukorrale või märgitud tasuvusele tuleks arvestada ka “normaalset” turu täismäära, kunagi küsitavuse alla seatud. |
| --- | --- |

(175)

Ümberstruktureerimisabi võib ettevõtetele anda vaid juhtudel, mil ümberstruktureerimise plaan taastab ettevõtte eluvõimelisuse, s.t viib “normaalse” tulumäärani, mis lubab abi saanud ettevõttel oma jõududega jätkata, sest kõnealune“normaalne” tulumäär on aktsepteeritav turutingimustest lähtuvale investorile. Nende juhtumite korral, mil sellised küsimused on suunatud kohtule, ei ole komisjoni kriteeriumi, et lisaks tasakaaluolukorrale või märgitud tasuvusele tuleks arvestada ka “normaalset” turu täismäära, kunagi küsitavuse alla seatud.

| (176) | Puudub säte, mille kohaselt kasumliku äriühingu kapitalis ei saa a priori olla riigiabi elemente. Isegi kui äriühing on kasumlik, võib turutingimustest lähtuv investor hoiduda (edasistest) kapitalisüstide tegemisest, kui tal ei ole oma osaluse eest loota kohast tasu (dividendide ja investeeringu väärtuse tõusu kujul). Kui äriühing investeerimise hetkel ei näita äriühingu majandustulemused oodatavat kohast tulu, võtab turutingimustest lähtuv investor ette meetmeid tulude suurendamiseks. Seega on turumajandusliku investeerimise põhimõte ühtmoodi rakendatav kõikide avalik-õiguslike ettevõtete puhul, sõltumata sellest, kas nad teenivad kasumit või kahjumit. |
| --- | --- |

(176)

Puudub säte, mille kohaselt kasumliku äriühingu kapitalis ei saa a priori olla riigiabi elemente. Isegi kui äriühing on kasumlik, võib turutingimustest lähtuv investor hoiduda (edasistest) kapitalisüstide tegemisest, kui tal ei ole oma osaluse eest loota kohast tasu (dividendide ja investeeringu väärtuse tõusu kujul). Kui äriühing investeerimise hetkel ei näita äriühingu majandustulemused oodatavat kohast tulu, võtab turutingimustest lähtuv investor ette meetmeid tulude suurendamiseks. Seega on turumajandusliku investeerimise põhimõte ühtmoodi rakendatav kõikide avalik-õiguslike ettevõtete puhul, sõltumata sellest, kas nad teenivad kasumit või kahjumit.

| (177) | Kapitalitasuvuse adekvaatsus sõltub omakorda sellest, mida võib turutingimustest lähtuv investor sama riskiga sarnaste investeeringute eest oodata. On ilmne, et jätkuvalt tulemusteta töötav ja taastumise märke mitteandev ettevõte ei ole pikaajalises perspektiivis elujõuline. Uued investorid keelduksid äriühingu vajaduste täitmiseks lisakapitali eraldamisest ja olemasolevad investorid võtaksid vajadusel oma investeeringud tagasi isegi leppides kahjumiga, selleks, et oma kapitali tulusamatesse investeeringutesse ümber jagada. Seega märkis komisjon oma teatises (riigiabi eeskirjade kohaldamine riigiosalusega äriühingutele) liikmesriikidele, et võrreldes riigi tegevusi turutingimustest lähtuva investori omadega, “eeskätt juhul kui äriühing ei teeni kahjumit”, hindab ta äriühingu varalist seisundit ajal, mil tehti ettepanek täiendavate kapialisüstide tegemiseks (41). |
| --- | --- |

(177)

Kapitalitasuvuse adekvaatsus sõltub omakorda sellest, mida võib turutingimustest lähtuv investor sama riskiga sarnaste investeeringute eest oodata. On ilmne, et jätkuvalt tulemusteta töötav ja taastumise märke mitteandev ettevõte ei ole pikaajalises perspektiivis elujõuline. Uued investorid keelduksid äriühingu vajaduste täitmiseks lisakapitali eraldamisest ja olemasolevad investorid võtaksid vajadusel oma investeeringud tagasi isegi leppides kahjumiga, selleks, et oma kapitali tulusamatesse investeeringutesse ümber jagada. Seega märkis komisjon oma teatises (riigiabi eeskirjade kohaldamine riigiosalusega äriühingutele) liikmesriikidele, et võrreldes riigi tegevusi turutingimustest lähtuva investori omadega, “eeskätt juhul kui äriühing ei teeni kahjumit”, hindab ta äriühingu varalist seisundit ajal, mil tehti ettepanek täiendavate kapialisüstide tegemiseks (41).

| (178) | Tuleb ka meeles pidada, et “tugevad ja kasumlikud ettevõtted” ei ole võrreldavad ettevõtetega, mis ei tooda kahjumit. Ettevõtet, mis toodab vaid väikest kasumit või ei tooda ei kasumit ega kahjumit, ei saa tugeva ja kasumlikuna käsitleda. “Keskmist kasumlikkust” on loomulikult raske määrata, sest see sõltub mitmetest teguritest, nt riskimäärast asjaomases. Samas ettevõtted, mis mingi ajaperioodi jooksul toodavad väiksemat kasumit kui teised sama riskistruktuuriga ettevõtted, tõrjutaks siiski pikemas perspektiivis turult. Olenemata EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadest, viiks Saksamaa ja WestLB seisukoht olukorrani, kus riik võiks investeerida ettevõtetesse, mille aastane kasum oleks 1 EUR. |
| --- | --- |

(178)

Tuleb ka meeles pidada, et “tugevad ja kasumlikud ettevõtted” ei ole võrreldavad ettevõtetega, mis ei tooda kahjumit. Ettevõtet, mis toodab vaid väikest kasumit või ei tooda ei kasumit ega kahjumit, ei saa tugeva ja kasumlikuna käsitleda. “Keskmist kasumlikkust” on loomulikult raske määrata, sest see sõltub mitmetest teguritest, nt riskimäärast asjaomases. Samas ettevõtted, mis mingi ajaperioodi jooksul toodavad väiksemat kasumit kui teised sama riskistruktuuriga ettevõtted, tõrjutaks siiski pikemas perspektiivis turult. Olenemata EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadest, viiks Saksamaa ja WestLB seisukoht olukorrani, kus riik võiks investeerida ettevõtetesse, mille aastane kasum oleks 1 EUR.

| (179) | Komisjoni ülesandeks ei ole algatada süstemaatiliselt ja viivitamatult menetlusi kui avalik-õiguslike ettevõtete kasumlikkus jääb allapoole keskmist. Isegi eraettevõtete kasumlikkus jääb aeg-ajalt allapoole keskmist. (Keskmise näitaja olemasolu viitab loogiliselt teistsugustele tulemustele skaala mõlemal suunal.) Nimetatud asjaoludel püüaks tavaline turul tegutsev ettevõte selleks, et olukord ei muutuks püsivaks, oma kasumlikkust siiski suurendada ja läbi viia ümberstruktureerimine või võtta olukorra parandamiseks teisi meetmeid. Turutingimustest lähtuvad investorid eeldaksid selles suhtes mingite meetmete võtmist. |
| --- | --- |

(179)

Komisjoni ülesandeks ei ole algatada süstemaatiliselt ja viivitamatult menetlusi kui avalik-õiguslike ettevõtete kasumlikkus jääb allapoole keskmist. Isegi eraettevõtete kasumlikkus jääb aeg-ajalt allapoole keskmist. (Keskmise näitaja olemasolu viitab loogiliselt teistsugustele tulemustele skaala mõlemal suunal.) Nimetatud asjaoludel püüaks tavaline turul tegutsev ettevõte selleks, et olukord ei muutuks püsivaks, oma kasumlikkust siiski suurendada ja läbi viia ümberstruktureerimine või võtta olukorra parandamiseks teisi meetmeid. Turutingimustest lähtuvad investorid eeldaksid selles suhtes mingite meetmete võtmist.

| (180) | Lisaks sellele tuleb, nagu juba eespool viidatud, teha vahet olemasolevate ja uute investeeringute vahel, sest erinevalt otsustamise põhimõtetest on kõnealuste investeerimisotsuste lähtekohad erinevad. Olemasoleva investeeringu korral võib investor lühiajaliselt leppida ka madalama tasuvusega (või isegi negatiivse tasuvusega), kui ta loodab, et olukord paraneb. Investor võib ka väikese kasumlikkusega ettevõttes oma investeeringut suurendada. Kuid ta ei teeks seda juhul, kui ta ei loodaks olukorra paranemist ega mõistlikku tulu pikemas perspektiivis. Kui investor teisest küljest arvab, et tulude ja riski kombinatsioon on halvem kui teistes võrreldavates ettevõtetes, kaalub ta oma investeeringu lõpetamist. Uue investeeringu korral võib investor juba algusest peale madalama kasumlikkusega mitte leppida (42). Nagu juba mainitud, on põhimõtted kõikide otsuste tegemisel samad: investeeringust oodatavad tulud (riski ja teisi faktoreid arvesse võttes) peavad pikemas perspektiivis olema vähemalt võrdsed võrreldavate investeeringute omadega. Vastasel korral ei leia äriühing enam vajalikke vahendeid ega ole seega pikemas perspektiivis enam elujõuline. |
| --- | --- |

(180)

Lisaks sellele tuleb, nagu juba eespool viidatud, teha vahet olemasolevate ja uute investeeringute vahel, sest erinevalt otsustamise põhimõtetest on kõnealuste investeerimisotsuste lähtekohad erinevad. Olemasoleva investeeringu korral võib investor lühiajaliselt leppida ka madalama tasuvusega (või isegi negatiivse tasuvusega), kui ta loodab, et olukord paraneb. Investor võib ka väikese kasumlikkusega ettevõttes oma investeeringut suurendada. Kuid ta ei teeks seda juhul, kui ta ei loodaks olukorra paranemist ega mõistlikku tulu pikemas perspektiivis. Kui investor teisest küljest arvab, et tulude ja riski kombinatsioon on halvem kui teistes võrreldavates ettevõtetes, kaalub ta oma investeeringu lõpetamist. Uue investeeringu korral võib investor juba algusest peale madalama kasumlikkusega mitte leppida (42). Nagu juba mainitud, on põhimõtted kõikide otsuste tegemisel samad: investeeringust oodatavad tulud (riski ja teisi faktoreid arvesse võttes) peavad pikemas perspektiivis olema vähemalt võrdsed võrreldavate investeeringute omadega. Vastasel korral ei leia äriühing enam vajalikke vahendeid ega ole seega pikemas perspektiivis enam elujõuline.

| (181) | WestLB sõnul saab küsimus, kas pank tootis enne üleminekut keskmist tulu, jääda põhimõtteliselt vastamata kui lepitakse kokku kohases ja fikseeritud tasus ja kui kasum on tasu maksmiseks pikas perspektiivis piisav. Selline seisukoht on põhimõtteliselt aktsepteeritav. Siiski tuleb meeles pidada ka seda, et pikaajaline elujõulisus sõltub siiski äriühingu keskmisest omakapitalitasuvusest. |
| --- | --- |

(181)

WestLB sõnul saab küsimus, kas pank tootis enne üleminekut keskmist tulu, jääda põhimõtteliselt vastamata kui lepitakse kokku kohases ja fikseeritud tasus ja kui kasum on tasu maksmiseks pikas perspektiivis piisav. Selline seisukoht on põhimõtteliselt aktsepteeritav. Siiski tuleb meeles pidada ka seda, et pikaajaline elujõulisus sõltub siiski äriühingu keskmisest omakapitalitasuvusest.

| (182) | Turutingimustest lähtuva investori tõenäolise käitumise jaoks ei ole oluline, et ka teised pangad pidid maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud rangemate eeskirjade tõttu koguma täiendavaid omavahendeid. Direktiiv ei kohusta panku täiendavat kapitali koguma. See sätestab vaid kapitali alammäära riskiga kaalutud varadele, s.t loob õigusliku eelduse selle kohta, mida vajab pank elujõulisuseks. Teisisõnu, turutingimustest lähtuv investor oleks uute maksvõime eeskirjade järgimiseks nõudnud oma panga riskide ümberstruktureerimist panga kapitali suurendamise asemel. Selline samm oleks otseselt vähendanud panga äritegevuse mahtu ja seega selle kohalolekut turul. |
| --- | --- |

(182)

Turutingimustest lähtuva investori tõenäolise käitumise jaoks ei ole oluline, et ka teised pangad pidid maksejõulisuse määra direktiivis sätestatud rangemate eeskirjade tõttu koguma täiendavaid omavahendeid. Direktiiv ei kohusta panku täiendavat kapitali koguma. See sätestab vaid kapitali alammäära riskiga kaalutud varadele, s.t loob õigusliku eelduse selle kohta, mida vajab pank elujõulisuseks. Teisisõnu, turutingimustest lähtuv investor oleks uute maksvõime eeskirjade järgimiseks nõudnud oma panga riskide ümberstruktureerimist panga kapitali suurendamise asemel. Selline samm oleks otseselt vähendanud panga äritegevuse mahtu ja seega selle kohalolekut turul.

| (183) | Kui avalik-õiguslik aktsionär otsustab, et kapitalinõuetele vastamiseks on sobiv teha kapitalisüst, on küsimus selles, kas need asjaolud, mille alusel kapital eraldatakse, on turutingimustest lähtuvale investorile vastuvõetavad. Kui maksevõime nõuetele vastamiseks vajatakse kapitalimeedet, võib turutingimustest lähtuv investor juba tehtud investeeringute väärtuse säilitamiseks soovida sellise meetme võtmist. Kuid ta nõuaks uuelt investeeritud kapitalilt kohase tulu teenimist. On tõenäoline, et turutingimustest lähtuv investor ootab suuremat tulu kapitali investeerimiselt panka, mille kapitaliressursid on kahekordistunud ja mis vajab sellest asjaolust tuleneva suurema riski tõttu uut kapitali. |
| --- | --- |

(183)

Kui avalik-õiguslik aktsionär otsustab, et kapitalinõuetele vastamiseks on sobiv teha kapitalisüst, on küsimus selles, kas need asjaolud, mille alusel kapital eraldatakse, on turutingimustest lähtuvale investorile vastuvõetavad. Kui maksevõime nõuetele vastamiseks vajatakse kapitalimeedet, võib turutingimustest lähtuv investor juba tehtud investeeringute väärtuse säilitamiseks soovida sellise meetme võtmist. Kuid ta nõuaks uuelt investeeritud kapitalilt kohase tulu teenimist. On tõenäoline, et turutingimustest lähtuv investor ootab suuremat tulu kapitali investeerimiselt panka, mille kapitaliressursid on kahekordistunud ja mis vajab sellest asjaolust tuleneva suurema riski tõttu uut kapitali.

| (184) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtet silmas pidades on võtmeküsimuseks see, kas selline investor oleks WestLB-le samade tingimuste põhjal (pidades eeskätt silmas tõenäolist investeeringutasuvust) eraldanud kapitali Wfa varade kujul. Kõnealust küsimust uuritakse allpool. |
| --- | --- |

(184)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtet silmas pidades on võtmeküsimuseks see, kas selline investor oleks WestLB-le samade tingimuste põhjal (pidades eeskätt silmas tõenäolist investeeringutasuvust) eraldanud kapitali Wfa varade kujul. Kõnealust küsimust uuritakse allpool.

a)   EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKKEL 295

| (185) | Saksamaa väidab, et Nordrhein-Westfaleni liidumaa ei olnud WestLB omakapitali suurendamiseks kohustatud kaaluma WestLB erastamist ja et liidumaal oli selleks, et saavutada sünergia, põhimõtteliselt vabadus anda Wfa üle WestLB-le ning et ühenduse seaduse alusel ei olnud liidumaa kohustatud kaaluma Wfa üleandmist eraõiguslikule krediidiasutusele. Selle argumendiga võib nõustuda. Lisaks sellele väidab Saksamaa, et Wfa avalik üleandmine või üleminek kujutab endast üldmajanduslike huvidega ülesannet ja et Wfa ei ole seega artikli 295 alusel allutatud komisjoni järelevalvele. |
| --- | --- |

(185)

Saksamaa väidab, et Nordrhein-Westfaleni liidumaa ei olnud WestLB omakapitali suurendamiseks kohustatud kaaluma WestLB erastamist ja et liidumaal oli selleks, et saavutada sünergia, põhimõtteliselt vabadus anda Wfa üle WestLB-le ning et ühenduse seaduse alusel ei olnud liidumaa kohustatud kaaluma Wfa üleandmist eraõiguslikule krediidiasutusele. Selle argumendiga võib nõustuda. Lisaks sellele väidab Saksamaa, et Wfa avalik üleandmine või üleminek kujutab endast üldmajanduslike huvidega ülesannet ja et Wfa ei ole seega artikli 295 alusel allutatud komisjoni järelevalvele.

| (186) | Niikaua kui avalik-õiguslikel isikutel on vaid avalikud ülesanded ja nad ei konkureeri äriettevõtetega, ei kehti nende suhtes konkurentsireeglid. Olukord muutub konkurentsi olemasolul. EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2 käsitleb olukorda, kus üldmajanduslike teenuste osutamise tagamiseks võib olla vajalik konkurentsireegleid mitte järgida. Seda käsitletakse punktis V.6. Teiselt poolt kaitseb EÜ asutamislepingu artikkel 295 riiklikku omandi õiguslikku režiimi, kuid see ei saa õigustada asutamislepingu konkurentsireeglite rikkumist. |
| --- | --- |

(186)

Niikaua kui avalik-õiguslikel isikutel on vaid avalikud ülesanded ja nad ei konkureeri äriettevõtetega, ei kehti nende suhtes konkurentsireeglid. Olukord muutub konkurentsi olemasolul. EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2 käsitleb olukorda, kus üldmajanduslike teenuste osutamise tagamiseks võib olla vajalik konkurentsireegleid mitte järgida. Seda käsitletakse punktis V.6. Teiselt poolt kaitseb EÜ asutamislepingu artikkel 295 riiklikku omandi õiguslikku režiimi, kuid see ei saa õigustada asutamislepingu konkurentsireeglite rikkumist.

| (187) | Saksa ametiasutused ja WestLB väidavad, et Wfa varade eriotstarbelisusest tingitud piirangute tõttu, mis on sätestatud elamuehituse edendamise seaduses, oli nende ressursside kasutamise ainsaks tulutoovaks võimaluseks anda kõnelaused ressursid üle sarnasele avalik-õiguslikule isikule. Seega kujutas üleminek endast kõnealuste varade kõige mõistlikumat ärilist kasutust. Seepärast on väidetud, et turumajandusliku investeerimise põhimõtet silmas pidades õigustab üleminekut iga selle eest makstav tasu, s.t iga täiendav tulu Wfa kapitalilt. Selle argumendiga ei saa nõustuda. Võib olla tõsi, et Wfa üleminek WestLB-le, mis seejärel võimaldas WestLB-l Wfa kapitali maksevõime eesmärgil kasutada, oli äriliselt selle kõige mõistlikum kasutus. Liikmesriikidel on vabadus kasutada riiklikke vahendeid riikide suveräänsetel eesmärkidel, nõudmata selle eest kasumit või nõudes väikest kasumit. Komisjon ei kahtle liikmesriikide õiguses luua üldmajanduslikes huvides olevate ülesannete täitmiseks eriotstarbelisi vahendeid. Kuid niipea kui selliseid riiklikke vahendeid ja varasid kasutatakse äritegevuses konkureerimiseks, tuleb kohaldada tavalisi turumajanduse reegleid. See tähendab, et niipea kui riik otsustab loovutada avaliku otstarbega varad, mida kasutataks (ka) ärilisel eesmärgil, peab riik selle eest teenima tasu, mis vastab turu tingimustele. |
| --- | --- |

(187)

Saksa ametiasutused ja WestLB väidavad, et Wfa varade eriotstarbelisusest tingitud piirangute tõttu, mis on sätestatud elamuehituse edendamise seaduses, oli nende ressursside kasutamise ainsaks tulutoovaks võimaluseks anda kõnelaused ressursid üle sarnasele avalik-õiguslikule isikule. Seega kujutas üleminek endast kõnealuste varade kõige mõistlikumat ärilist kasutust. Seepärast on väidetud, et turumajandusliku investeerimise põhimõtet silmas pidades õigustab üleminekut iga selle eest makstav tasu, s.t iga täiendav tulu Wfa kapitalilt. Selle argumendiga ei saa nõustuda. Võib olla tõsi, et Wfa üleminek WestLB-le, mis seejärel võimaldas WestLB-l Wfa kapitali maksevõime eesmärgil kasutada, oli äriliselt selle kõige mõistlikum kasutus. Liikmesriikidel on vabadus kasutada riiklikke vahendeid riikide suveräänsetel eesmärkidel, nõudmata selle eest kasumit või nõudes väikest kasumit. Komisjon ei kahtle liikmesriikide õiguses luua üldmajanduslikes huvides olevate ülesannete täitmiseks eriotstarbelisi vahendeid. Kuid niipea kui selliseid riiklikke vahendeid ja varasid kasutatakse äritegevuses konkureerimiseks, tuleb kohaldada tavalisi turumajanduse reegleid. See tähendab, et niipea kui riik otsustab loovutada avaliku otstarbega varad, mida kasutataks (ka) ärilisel eesmärgil, peab riik selle eest teenima tasu, mis vastab turu tingimustele.

b)   MEETME ERIOMANE ISELOOM

| (188) | Vastuseks WestLB vajadusele algseid omavahendeid laiendada valisid liidumaa ametiasutused eespool mainitud üleandmist teostades kapitali suurendamise meetodi, millel on väga erilised tunnused. Selle peamiseks eesmärgiks oli mittetulundusliku asutuse ülemäärase kapitali (maksevõime eeskirju silmas pidades) kasutamine, liites mittetulundusliku kindla ülesandega krediidiasutuse (Wfa) tavalise kommertspangaga konkurentsitingimustele avatud üksuse huvides. Samal ajal jäid üleantud varad vaid nende algsel eesmärgil kasutatavaks. Sellest tulenevalt valiti “üksus üksuse sees” lähenemine, kus Wfa varad moodustavad “suletud” laekuv kasumi ja selle säilitamise ja haldamise ringi. |
| --- | --- |

(188)

Vastuseks WestLB vajadusele algseid omavahendeid laiendada valisid liidumaa ametiasutused eespool mainitud üleandmist teostades kapitali suurendamise meetodi, millel on väga erilised tunnused. Selle peamiseks eesmärgiks oli mittetulundusliku asutuse ülemäärase kapitali (maksevõime eeskirju silmas pidades) kasutamine, liites mittetulundusliku kindla ülesandega krediidiasutuse (Wfa) tavalise kommertspangaga konkurentsitingimustele avatud üksuse huvides. Samal ajal jäid üleantud varad vaid nende algsel eesmärgil kasutatavaks. Sellest tulenevalt valiti “üksus üksuse sees” lähenemine, kus Wfa varad moodustavad “suletud” laekuv kasumi ja selle säilitamise ja haldamise ringi.

| (189) | Komisjon ei ole teadlik ühestki kapitali suurendamise “mittetäieliku” ühinemise juhtumist, kuivõrd see võib riigiabi seisukohast olla oluline. Kui liikmesriigid valivad siiski sellise konstruktsiooni, peab komisjon hädavajalikuks selle konstruktsiooni põhjaliku finantsalaste ja majanduslike mõjude analüüsi läbiviimist üksuse konkurentsile allutatud osa suhtes selleks, et välistada mitteläbipaistvate mehhanismide kasutamist EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadest kõrvalehoidmiseks. On oluline hinnata, millisel määral on läbi viidud ühinemine “suletud ringi” loomisest hoolimata WestLB konkurentsile allutatud osade jaoks majanduslikult soodus. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon ei ole teadlik ühestki kapitali suurendamise “mittetäieliku” ühinemise juhtumist, kuivõrd see võib riigiabi seisukohast olla oluline. Kui liikmesriigid valivad siiski sellise konstruktsiooni, peab komisjon hädavajalikuks selle konstruktsiooni põhjaliku finantsalaste ja majanduslike mõjude analüüsi läbiviimist üksuse konkurentsile allutatud osa suhtes selleks, et välistada mitteläbipaistvate mehhanismide kasutamist EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadest kõrvalehoidmiseks. On oluline hinnata, millisel määral on läbi viidud ühinemine “suletud ringi” loomisest hoolimata WestLB konkurentsile allutatud osade jaoks majanduslikult soodus.

| (190) | Siin tuleb ka ära märkida, et juhtumi keerukus ja vabal turul otseselt võrreldavate tehingute puudumine teevad otsuse langetamise raskeks. Seepärast pühendas komisjon märkimisväärse aja teabe kogumisele ja juhtumi analüüsimisele. Lisaks sellele palus komisjon väliseksperdilt arvamust tehingute ja tasu kohta, mida võiks käsitleda turutingimustele vastavana. Komisjon on teinud oma järeldused ja praegusele otsusele jõudnud pärast kõigi kättesaadavate andmete põhjal teostatud hoolikat uurimist. |
| --- | --- |

(190)

Siin tuleb ka ära märkida, et juhtumi keerukus ja vabal turul otseselt võrreldavate tehingute puudumine teevad otsuse langetamise raskeks. Seepärast pühendas komisjon märkimisväärse aja teabe kogumisele ja juhtumi analüüsimisele. Lisaks sellele palus komisjon väliseksperdilt arvamust tehingute ja tasu kohta, mida võiks käsitleda turutingimustele vastavana. Komisjon on teinud oma järeldused ja praegusele otsusele jõudnud pärast kõigi kättesaadavate andmete põhjal teostatud hoolikat uurimist.

c)   MUUTUMATU OMANDISTRUKTUUR

| (191) | Omakapitalisüsti tegemisel panka nõuab turutingimustest lähtuv investor kohast osalust panga kasumis. Üks viis sellise osaluse tagamiseks on muuta asjaomast omandistruktuuri, andes investorile kohase osa panga dividendidest ja võimalikust avatud ja varjatud väärtuse tõusust, mille on tinginud tulude paranenud teenimisvõime. Seega oleks üks eraldatud kapitalilt kohase tulu tagamise viis olnud liidumaa osaluse suurendamine WestLB-s eeldusel, et panga üldine kasumlikkus vastab sellisele normaalsele tulumäärale, mida turutingimustest lähtuv investor oma investeeringust ootaks. See oleks vältinud vaidlusi selle üle, kas 0,6 % suurune tasumäär on kohane. See oli aga samm, mida liidumaa ei astunud. |
| --- | --- |

(191)

Omakapitalisüsti tegemisel panka nõuab turutingimustest lähtuv investor kohast osalust panga kasumis. Üks viis sellise osaluse tagamiseks on muuta asjaomast omandistruktuuri, andes investorile kohase osa panga dividendidest ja võimalikust avatud ja varjatud väärtuse tõusust, mille on tinginud tulude paranenud teenimisvõime. Seega oleks üks eraldatud kapitalilt kohase tulu tagamise viis olnud liidumaa osaluse suurendamine WestLB-s eeldusel, et panga üldine kasumlikkus vastab sellisele normaalsele tulumäärale, mida turutingimustest lähtuv investor oma investeeringust ootaks. See oleks vältinud vaidlusi selle üle, kas 0,6 % suurune tasumäär on kohane. See oli aga samm, mida liidumaa ei astunud.

| (192) | Vastavalt Saksa ametiasutustele ei olnud WestLB aktsiate ümberjaotamine võimalik tehingu eriomase iseloomu tõttu, eeskätt suletud ringi korralduse ja liidumaa eesõiguse tõttu (kehtis vaid sisemiselt) WestLB likvideerimise korral Wfa netovaradele, milles WestLB aktsionärid olid kokku leppinud. |
| --- | --- |

(192)

Vastavalt Saksa ametiasutustele ei olnud WestLB aktsiate ümberjaotamine võimalik tehingu eriomase iseloomu tõttu, eeskätt suletud ringi korralduse ja liidumaa eesõiguse tõttu (kehtis vaid sisemiselt) WestLB likvideerimise korral Wfa netovaradele, milles WestLB aktsionärid olid kokku leppinud.

| (193) | Sel juhul oleks liidumaa vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele pidanud ülemineku eest tasu nõudma muul kujul. Kui liidumaa loobub tasust, mida turul tavaliselt nõutakse, ei käitu ta turutingimustest lähtuva investorina ja võimaldab WestLB-le eelist, mis kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(193)

Sel juhul oleks liidumaa vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele pidanud ülemineku eest tasu nõudma muul kujul. Kui liidumaa loobub tasust, mida turul tavaliselt nõutakse, ei käitu ta turutingimustest lähtuva investorina ja võimaldab WestLB-le eelist, mis kujutab endast riigiabi.

d)   TASU ARVUTAMISE KAPITALIBAAS

| (194) | Saksamaa ja WestLB väidavad, et vaid sellel osal nõuetele vastavateks tunnistatud esmastest omavahenditest, mida WestLB saab oma äritegevuse toetamiseks kasutada, on panga jaoks majanduslik väärtus, mistõttu saab liidumaa tasu nõuda vaid selle osa eest. BdB väidab, et 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljoni euro) suurune kogusumma sisaldab riski ja seega tuleks tasu maksta sellelt summalt. Selle tasu määr peaks erinema 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljoni euro) suuruse esmaste omavahenditena tunnistatud summalt ja ülejäänud 1 900 miljonilt Saksa margalt (970 miljonilt eurolt). |
| --- | --- |

(194)

Saksamaa ja WestLB väidavad, et vaid sellel osal nõuetele vastavateks tunnistatud esmastest omavahenditest, mida WestLB saab oma äritegevuse toetamiseks kasutada, on panga jaoks majanduslik väärtus, mistõttu saab liidumaa tasu nõuda vaid selle osa eest. BdB väidab, et 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljoni euro) suurune kogusumma sisaldab riski ja seega tuleks tasu maksta sellelt summalt. Selle tasu määr peaks erinema 4 000 miljoni Saksa marga (2 050 miljoni euro) suuruse esmaste omavahenditena tunnistatud summalt ja ülejäänud 1 900 miljonilt Saksa margalt (970 miljonilt eurolt).

| (195) | Komisjoni konsultandid põhinesid oma hindamises oletusel, et ülemineku ajal määrati Wfa väärtuseks liidumaa ja WestLB poolt 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) ja et turutingimustest lähtuv investor küsiks põhimõtteliselt tasu selle näitaja suhtes, hoolimata hilisematest arengutest nagu näiteks kapitali (või ainult selle osa) esmaste omavahendite nõuetele vastavaks tunnistamine BAKredi poolt. Ainsad otsustavad tegurid kapitaliinvesteeringute tasu kindlakstegemisel on asjaolud, mis investeerimisotsuse tegemise ajal valitsesid, ja mitte järgnevad sündmused. Komisjoni konsultandid nõustuvad siiski, et tehing oleks võtnud teise käigu, kui sellele oleks järgnenud tavaline äritegevus. |
| --- | --- |

(195)

Komisjoni konsultandid põhinesid oma hindamises oletusel, et ülemineku ajal määrati Wfa väärtuseks liidumaa ja WestLB poolt 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) ja et turutingimustest lähtuv investor küsiks põhimõtteliselt tasu selle näitaja suhtes, hoolimata hilisematest arengutest nagu näiteks kapitali (või ainult selle osa) esmaste omavahendite nõuetele vastavaks tunnistamine BAKredi poolt. Ainsad otsustavad tegurid kapitaliinvesteeringute tasu kindlakstegemisel on asjaolud, mis investeerimisotsuse tegemise ajal valitsesid, ja mitte järgnevad sündmused. Komisjoni konsultandid nõustuvad siiski, et tehing oleks võtnud teise käigu, kui sellele oleks järgnenud tavaline äritegevus.

| (196) | Komisjoni arvates võisid ülemineku läbiviimise sammud viidata tegelikult tasule, mis on võrdne WestLB bilansis näidatud kogukapitali eest saadud tasuga. Esiteks tehti ülekande otsus ja teostati see, siis paluti BAKredil tunnistada Wfa erireserv esmasteks omavahenditeks. Tasu fikseeriti peaaegu kaks aastat pärast ülenandmist. Tavaliste turutingimuste olukorras ei nõustuks ükski pank siiski Wfa-d väärtuses 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) kontrollimata, kas järelevalveasutus kiidaks selle summa heaks ka esmaste omavahenditena, oma bilanssi lisama ja selle summa pealt ühtset tasu maksma. Lisaks sellele ei oleks ratsionaalne investor, nagu välised komisjoni eksperdid juba rõhutasid, kindlasti nii käitunud, s.t nõustunud olulise kapitalisüstiga esmalt sobivas tasumehhanismis kokku leppimata. Komisjoni arvates võib sündmuste jada selgitada siiski juhtumi eriliste asjaoludega. Liidumaal oli pangaga olnud pikaajaline finantssuhe ja liidumaa oli selle peamine omanik. Aktsionäre oli vähe (kõik avalik-õiguslikud). Võrreldes äriühinguga, mille (“väliste”) aktsionäride arv on suur või mis on väärtpaberibörsil noteeritud, tähendas see tegelikult vajadust väiksema läbipaistvuse ja avatuse järele. Kõnealused eriomased asjaolud tegid võimalikuks jätta üleandmise otsustamise ajal lõpliku tasu üle otsustamine lahtiseks kuni ajani, mil määrati kindlaks, et Wfa kapitali võiks tegelikult kasutada äripanganduse eesmärkidel. |
| --- | --- |

(196)

Komisjoni arvates võisid ülemineku läbiviimise sammud viidata tegelikult tasule, mis on võrdne WestLB bilansis näidatud kogukapitali eest saadud tasuga. Esiteks tehti ülekande otsus ja teostati see, siis paluti BAKredil tunnistada Wfa erireserv esmasteks omavahenditeks. Tasu fikseeriti peaaegu kaks aastat pärast ülenandmist. Tavaliste turutingimuste olukorras ei nõustuks ükski pank siiski Wfa-d väärtuses 5 900 miljonit Saksa marka (3 020 miljonit eurot) kontrollimata, kas järelevalveasutus kiidaks selle summa heaks ka esmaste omavahenditena, oma bilanssi lisama ja selle summa pealt ühtset tasu maksma. Lisaks sellele ei oleks ratsionaalne investor, nagu välised komisjoni eksperdid juba rõhutasid, kindlasti nii käitunud, s.t nõustunud olulise kapitalisüstiga esmalt sobivas tasumehhanismis kokku leppimata. Komisjoni arvates võib sündmuste jada selgitada siiski juhtumi eriliste asjaoludega. Liidumaal oli pangaga olnud pikaajaline finantssuhe ja liidumaa oli selle peamine omanik. Aktsionäre oli vähe (kõik avalik-õiguslikud). Võrreldes äriühinguga, mille (“väliste”) aktsionäride arv on suur või mis on väärtpaberibörsil noteeritud, tähendas see tegelikult vajadust väiksema läbipaistvuse ja avatuse järele. Kõnealused eriomased asjaolud tegid võimalikuks jätta üleandmise otsustamise ajal lõpliku tasu üle otsustamine lahtiseks kuni ajani, mil määrati kindlaks, et Wfa kapitali võiks tegelikult kasutada äripanganduse eesmärkidel.

| (197) | Sobiva tasu kindlaksmääramise eesmärgil tuleb vastavalt Wfa erireservide otstarbele WestLB jaoks eristada kõnealuste erireservide erinevaid osasid. 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljonit euro) suurune summa oli WestLB bilansis omakapitalina kirjendatud. 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot) kiitis BAKred heaks esmaste omavahenditena. Nendest summadest saab WestLB oma tegevuse laiendamiseks kasutada vaid 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot), mis peaks liidumaa jaoks olema tasu esmane alus. Ülejäänud 1 500 miljonit Saksa marka (770 miljonit eurot) heaks kiidetud esmastest omavahenditest on küll bilansis kirjendatud, kuid see on eraldatud Wfa elamuehituse edendamise toetamiseks. 1 900 miljoni DEM (970 miljonit EUR) suurune summa on bilansis kirjendatud, kuid maksevõime eesmärkidel ei tunnistata seda omavahenditena. Seega moodustab WestLB bilansis kirjendatud, kuid mida WestLB äritegevuse laiendamiseks kasutamatu summa kokku 3 400 miljonit DEM (1 740 miljonit EUR). |
| --- | --- |

(197)

Sobiva tasu kindlaksmääramise eesmärgil tuleb vastavalt Wfa erireservide otstarbele WestLB jaoks eristada kõnealuste erireservide erinevaid osasid. 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljonit euro) suurune summa oli WestLB bilansis omakapitalina kirjendatud. 4 000 miljonit Saksa marka (2 050 miljonit eurot) kiitis BAKred heaks esmaste omavahenditena. Nendest summadest saab WestLB oma tegevuse laiendamiseks kasutada vaid 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot), mis peaks liidumaa jaoks olema tasu esmane alus. Ülejäänud 1 500 miljonit Saksa marka (770 miljonit eurot) heaks kiidetud esmastest omavahenditest on küll bilansis kirjendatud, kuid see on eraldatud Wfa elamuehituse edendamise toetamiseks. 1 900 miljoni DEM (970 miljonit EUR) suurune summa on bilansis kirjendatud, kuid maksevõime eesmärkidel ei tunnistata seda omavahenditena. Seega moodustab WestLB bilansis kirjendatud, kuid mida WestLB äritegevuse laiendamiseks kasutamatu summa kokku 3 400 miljonit DEM (1 740 miljonit EUR).

| (198) | Omakapitali olemasolu on siiski vajalik mitte vaid järelevalve eesmärkidel. Omakapitali summa bilansis annab panga laenuandjatele tunnistust selle tugevusest ja seega mõjutab tingimusi, mille alusel pank on võimeline väliseid vahendeid kaasama. Vastupidiselt Saksamaa ja WestLB argumentidele vaatavad krediidiandjad ja reitinguagentuurid lisaks tunnistatud omavahenditele ka panga kogu majanduslikku- ja finantsolukorda. Tunnistatud omavahendid moodustavad panga krediidiseisundi analüüsist vaid ühe osa. Liidumaa ja WestLB on määranud Wfa tõenäoliseks väärtuseks, mida Wfa müümise korral kolmandale isikule võiks saada 5 900 miljonit DEM (3 020 miljonit EUR). Kui see hinnang ei oleks olnud mõistlik, poleks WestLB audiitorid seda bilansis lubanud. 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) suurune BAKredi omavahendina tunnistatud summa peegeldab järelevalveorgani väga ettevaatlikku lähenemist hindamisele. Tuleb meeles pidada, et BAKredi jaoks tehtud hindamisel jääb summa suurus 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) ja 5 400 miljoni DEM (2 760 miljonit EUR) vahele. Seega oleks 5 900 miljoni DEM (3 020 miljonit EUR) suurune kogusumma potentsiaalse laenuandja jaoks tema rahade tagatis ja kõnealune summa parandaks WestLB krediidiseisundit. Seda ülemineku positiivset mõju panga krediidivõimele kirjeldati ka 1992. aastal WestLB jaoks tehtud Wfa hindamises. Kuna 3 400 miljoni DEM (1 740 miljonit EUR) suurust summat ei saa äritegevuse laiendamiseks kasutada, aga see parandab panga mainet krediidiandja silmis, võib selle majanduslikku funktsiooni võrrelda garantii omaga, olgugi et bilansis on ta näidatud omakapitalina. |
| --- | --- |

(198)

Omakapitali olemasolu on siiski vajalik mitte vaid järelevalve eesmärkidel. Omakapitali summa bilansis annab panga laenuandjatele tunnistust selle tugevusest ja seega mõjutab tingimusi, mille alusel pank on võimeline väliseid vahendeid kaasama. Vastupidiselt Saksamaa ja WestLB argumentidele vaatavad krediidiandjad ja reitinguagentuurid lisaks tunnistatud omavahenditele ka panga kogu majanduslikku- ja finantsolukorda. Tunnistatud omavahendid moodustavad panga krediidiseisundi analüüsist vaid ühe osa. Liidumaa ja WestLB on määranud Wfa tõenäoliseks väärtuseks, mida Wfa müümise korral kolmandale isikule võiks saada 5 900 miljonit DEM (3 020 miljonit EUR). Kui see hinnang ei oleks olnud mõistlik, poleks WestLB audiitorid seda bilansis lubanud. 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) suurune BAKredi omavahendina tunnistatud summa peegeldab järelevalveorgani väga ettevaatlikku lähenemist hindamisele. Tuleb meeles pidada, et BAKredi jaoks tehtud hindamisel jääb summa suurus 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) ja 5 400 miljoni DEM (2 760 miljonit EUR) vahele. Seega oleks 5 900 miljoni DEM (3 020 miljonit EUR) suurune kogusumma potentsiaalse laenuandja jaoks tema rahade tagatis ja kõnealune summa parandaks WestLB krediidiseisundit. Seda ülemineku positiivset mõju panga krediidivõimele kirjeldati ka 1992. aastal WestLB jaoks tehtud Wfa hindamises. Kuna 3 400 miljoni DEM (1 740 miljonit EUR) suurust summat ei saa äritegevuse laiendamiseks kasutada, aga see parandab panga mainet krediidiandja silmis, võib selle majanduslikku funktsiooni võrrelda garantii omaga, olgugi et bilansis on ta näidatud omakapitalina.

| (199) | Kuna 3 400 miljoni DEM (1 740 miljonit EUR) suurune summa on seepärast WestLB-le majanduslikult kasulik, küsiks turutingimustest lähtuv investor selle eest tasu. Muidugi oleks selle tasu määr madalam kui 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) eest, mis on WestLB jaoks kasulikum, sest seda saab kasutada ka maksevõime eeskirjade alusel omavahenditena äritegevuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

(199)

Kuna 3 400 miljoni DEM (1 740 miljonit EUR) suurune summa on seepärast WestLB-le majanduslikult kasulik, küsiks turutingimustest lähtuv investor selle eest tasu. Muidugi oleks selle tasu määr madalam kui 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) eest, mis on WestLB jaoks kasulikum, sest seda saab kasutada ka maksevõime eeskirjade alusel omavahenditena äritegevuse laiendamiseks.

e)   KOHANE KAPITALI TASUVUS

| (200) | Majanduslikult erinevad investeeringud eeldavad erinevat tasuvust. Analüüsides investeeringu vastuvõetavust investori jaoks, kes tegutseb normaalsetes turu tingimustes, on seepärast oluline meeles pidada kõnealuse finantsmeetme erilist majanduslikku iseloomu ja WestLB-le eraldatud kapitali väärtust. |
| --- | --- |

(200)

Majanduslikult erinevad investeeringud eeldavad erinevat tasuvust. Analüüsides investeeringu vastuvõetavust investori jaoks, kes tegutseb normaalsetes turu tingimustes, on seepärast oluline meeles pidada kõnealuse finantsmeetme erilist majanduslikku iseloomu ja WestLB-le eraldatud kapitali väärtust.

| (201) | Kaebuse esitaja väitis algselt, et kõnealune tehing kujutas endast WestLB võlale Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud riigigarantiid. Kuid WestLB kirjendab üleantud varasid oma aruannetes omakapitalina, samas BAKred kiitis heaks omavahendite direktiivi tähenduses omavahenditena 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) suurust summat, millest 2 500 miljonit DEM (1 280 miljoni EUR) saab WestLB kasutada oma äritegevuse toetamiseks. Sellest tulenevalt nõuab finantsmeetme ühtne hindamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 silmas pidades selle klassifitseerimist kapitalisüstina ja kohase tasuvuse saavutamise maksena. Pangandusjärelevalve eeskirjade alusel ei saa asjaomast meedet käsitleda kapitalisüstina ega EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel garantiina. See põhimõtteline vahettegemine ei välista siiski võimalust, et komisjon võib üleantud väärtuse eripära tõttu võrdsustada osa sellest omakapitalist, mida WestLB “normaalse” omakapitalina kasutada ei saa, garantiiga kohase tasu arvutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(201)

Kaebuse esitaja väitis algselt, et kõnealune tehing kujutas endast WestLB võlale Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud riigigarantiid. Kuid WestLB kirjendab üleantud varasid oma aruannetes omakapitalina, samas BAKred kiitis heaks omavahendite direktiivi tähenduses omavahenditena 4 000 miljoni DEM (2 050 miljonit EUR) suurust summat, millest 2 500 miljonit DEM (1 280 miljoni EUR) saab WestLB kasutada oma äritegevuse toetamiseks. Sellest tulenevalt nõuab finantsmeetme ühtne hindamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 silmas pidades selle klassifitseerimist kapitalisüstina ja kohase tasuvuse saavutamise maksena. Pangandusjärelevalve eeskirjade alusel ei saa asjaomast meedet käsitleda kapitalisüstina ega EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel garantiina. See põhimõtteline vahettegemine ei välista siiski võimalust, et komisjon võib üleantud väärtuse eripära tõttu võrdsustada osa sellest omakapitalist, mida WestLB “normaalse” omakapitalina kasutada ei saa, garantiiga kohase tasu arvutamise eesmärgil.

i)   Võrdlus teiste omakapitalivahenditega

| (202) | Saksamaa väidab, et kuna otsene võrdlus teiste tehingutega ei ole võimalik, tuleb eraldatud kapitali kohane tasu määrata ülemineku võrdlemisel mitmete turul olevate omakapitalivahenditega. Sel eesmärgil esitas Saksamaa eespool nimetatud sisse ostetud uuringute tulemused, milles järeldatakse, et Wfa kapital on kõige enam võrreldav kasumis osalemise õiguse, perpetual preferred stock'iga (ajaliselt määratlemata eelisaktsia) ja vaikiva osalusega. |
| --- | --- |

(202)

Saksamaa väidab, et kuna otsene võrdlus teiste tehingutega ei ole võimalik, tuleb eraldatud kapitali kohane tasu määrata ülemineku võrdlemisel mitmete turul olevate omakapitalivahenditega. Sel eesmärgil esitas Saksamaa eespool nimetatud sisse ostetud uuringute tulemused, milles järeldatakse, et Wfa kapital on kõige enam võrreldav kasumis osalemise õiguse, perpetual preferred stock'iga (ajaliselt määratlemata eelisaktsia) ja vaikiva osalusega.

| (203) | Komisjoni arvates on tegelikult raske Wfa üleandmist selle eriomase iseloomu tõttu ühegi sel ajal turul oleva instrumendiga võrrelda. Üleandmine võib mõnes suhtes mõne instrumendiga sarnaneda, kuid iga instrumendiga võrreldes on asjaomasel üleandmisel ka hulk erinevusi, mis viitab taolise võrdluse piiratud väärtusele. Lisaks sellele ei ole Saksamaa esitatud uuringud võrdluse osas kõikehõlmavad, sest jätavad välja mitmed olulised instrumendid nagu näiteks hääleõiguseta aktsiad. |
| --- | --- |

(203)

Komisjoni arvates on tegelikult raske Wfa üleandmist selle eriomase iseloomu tõttu ühegi sel ajal turul oleva instrumendiga võrrelda. Üleandmine võib mõnes suhtes mõne instrumendiga sarnaneda, kuid iga instrumendiga võrreldes on asjaomasel üleandmisel ka hulk erinevusi, mis viitab taolise võrdluse piiratud väärtusele. Lisaks sellele ei ole Saksamaa esitatud uuringud võrdluse osas kõikehõlmavad, sest jätavad välja mitmed olulised instrumendid nagu näiteks hääleõiguseta aktsiad.

| (204) | Tuleb arvestada sellega, et Saksamaa esitatud võrdluses kasutatud instrumendid tavaliselt annavad pangale vaid väga piiratud osa omavahenditest. Need on peamiselt aktsiakapitalist ja avatud reservidest koosneva “omakapitalibaasi” täiendavad instrumendid. See-eest suurendas Wfa kapital WestLB omavahendeid maksejõulisust silmas pidades 5 090 miljoni DEM (2 600 miljonit EUR) suuruselt summalt 9 090 miljoni DEM (4 650 miljonit EUR) suuruse summani, s.t 80 % võrra. Võttes arvesse kasvu vaid 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) summa piires, mida WestLB saab oma äritegevuse toetuseks kasutada, toob kasv endaga kaasa äritegevuseks kasutatava summa suurenemise 50 %. Hübriidinstrumente emiteeritakse tavaliselt kuni 20 % ulatuses. WestLB kapitali püsiv suurendamine ei oleks olnud võimalik ühe võrreldud instrumendi samal viisil kasutamisel (43). |
| --- | --- |

(204)

Tuleb arvestada sellega, et Saksamaa esitatud võrdluses kasutatud instrumendid tavaliselt annavad pangale vaid väga piiratud osa omavahenditest. Need on peamiselt aktsiakapitalist ja avatud reservidest koosneva “omakapitalibaasi” täiendavad instrumendid. See-eest suurendas Wfa kapital WestLB omavahendeid maksejõulisust silmas pidades 5 090 miljoni DEM (2 600 miljonit EUR) suuruselt summalt 9 090 miljoni DEM (4 650 miljonit EUR) suuruse summani, s.t 80 % võrra. Võttes arvesse kasvu vaid 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) summa piires, mida WestLB saab oma äritegevuse toetuseks kasutada, toob kasv endaga kaasa äritegevuseks kasutatava summa suurenemise 50 %. Hübriidinstrumente emiteeritakse tavaliselt kuni 20 % ulatuses. WestLB kapitali püsiv suurendamine ei oleks olnud võimalik ühe võrreldud instrumendi samal viisil kasutamisel (43).

| (205) | Tuleb ka märkida, et reitinguagentuurid nõudsid mingil määral “vabatahtliku piirangute” rakendamist hübriidsetest instrumentidest koosneva omakapitali suhtes, mida nad hoolega kontrollisid. |
| --- | --- |

(205)

Tuleb ka märkida, et reitinguagentuurid nõudsid mingil määral “vabatahtliku piirangute” rakendamist hübriidsetest instrumentidest koosneva omakapitali suhtes, mida nad hoolega kontrollisid.

| (206) | Selles seoses tuleb rõhutada, et krediidiasutustele paljudes maades praegu kättesaadavaid esmaste ja täiendavate omavahenditena kasutavaid omakapitali hübriidinstrumente 1991. aastal ülemineku otsustamisel ja 1993. aastal, kui WestLB pidi järgima uusi rangemaid kapitalinõudeid, Saksamaal ei eksisteerinud. Mõned neist instrumentidest arendati välja hilisemal ajal, samas kui teised olid küll olemas, kuid mida ei aktsepteeritud Saksamaal. Tegelikkuses olid peamisteks kättesaadavateks ja kasutatavateks instrumentideks kasumis osalemise õigused ja allutatud laenud (mõlemad on täiendavad omavahendid, viimast tunnistati alles 1993. aastast). Seega ei ole Wfa kapitali võrdlemine selliste hübriidinstrumentidega, millest enamik arenes välja hiljem ja mõned olid kasutuses vaid muudes riikides, asjakohatu. Ka Saksamaa heidab (kaudselt) sellise võrdluse kõrvale, väites, et komisjon peab juhtumit uurima otsuse tegemise ajal, 1991. aasta lõpus, kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(206)

Selles seoses tuleb rõhutada, et krediidiasutustele paljudes maades praegu kättesaadavaid esmaste ja täiendavate omavahenditena kasutavaid omakapitali hübriidinstrumente 1991. aastal ülemineku otsustamisel ja 1993. aastal, kui WestLB pidi järgima uusi rangemaid kapitalinõudeid, Saksamaal ei eksisteerinud. Mõned neist instrumentidest arendati välja hilisemal ajal, samas kui teised olid küll olemas, kuid mida ei aktsepteeritud Saksamaal. Tegelikkuses olid peamisteks kättesaadavateks ja kasutatavateks instrumentideks kasumis osalemise õigused ja allutatud laenud (mõlemad on täiendavad omavahendid, viimast tunnistati alles 1993. aastast). Seega ei ole Wfa kapitali võrdlemine selliste hübriidinstrumentidega, millest enamik arenes välja hiljem ja mõned olid kasutuses vaid muudes riikides, asjakohatu. Ka Saksamaa heidab (kaudselt) sellise võrdluse kõrvale, väites, et komisjon peab juhtumit uurima otsuse tegemise ajal, 1991. aasta lõpus, kättesaadavate faktide põhjal.

| (207) | Saksamaa esitatud uuringud väidavad, et WestLB puhul on pankroti tõenäosus niivõrd väike, et seda võib tegelikult välistada. Sellest argumendist tuleneks, et investor ei peaks turvaliseks peetavatelt investeeringutelt äriühingutesse eeldama tulumäära lisatasu riskivabadelt riigi võlakirjadelt. See ei vasta muidugi turu tegelikkusele. Isegi kui pankroti oht on konkreetse investeeringu puhul väike, võtab turutingimustest lähtuv investor selle arvesse, nagu ka iga teise “turvalise” omakapitali investeeringu korral, nõudes selliste pankadesse investeerimisel olulist lisatasu. |
| --- | --- |

(207)

Saksamaa esitatud uuringud väidavad, et WestLB puhul on pankroti tõenäosus niivõrd väike, et seda võib tegelikult välistada. Sellest argumendist tuleneks, et investor ei peaks turvaliseks peetavatelt investeeringutelt äriühingutesse eeldama tulumäära lisatasu riskivabadelt riigi võlakirjadelt. See ei vasta muidugi turu tegelikkusele. Isegi kui pankroti oht on konkreetse investeeringu puhul väike, võtab turutingimustest lähtuv investor selle arvesse, nagu ka iga teise “turvalise” omakapitali investeeringu korral, nõudes selliste pankadesse investeerimisel olulist lisatasu.

| (208) | Kahe instrumendi, nimelt perpetual preferred shares ja kasumis osalemise õiguste puhul, mis lähima võrdlusmaterjalina mängivad Saksamaa tellitud võrdluses keskset rolli, peab rõhutama teatud iseärasusi. Perpetual preferred shares kujutavad endast mõnes riigis algseid omavahendeid (põhikapitali), kuid Saksamaal neid sellistena veel ei tunnistata. Kasumis osalemise õigused kujutavad endast vaid täiendavaid omavahendeid, samas kui Wfa kapital kujutab endast algseid omavahendeid. Viimatinimetatu on WestLB-le palju kasulikum, sest algseid omavahendeid saab kasutada täiendavate omavahendite (nagu näiteks kasumis osalemise õigused) kaasamiseks samas koguses, eesmärgiga suurendada panga omavahendeid. Peale selle, kui kasumlikele aastatele järgnevad aastad, mil ollakse kahjumis, saab õigusi üle kanda Wfa kapitali konto vastu. Lisaks sellele on Wfa kapital WestLB jaoks kasutatav ilma ajaliste piiranguteta, samas kui kasumis osalemsie õigused antakse tavaliselt välja kümneaastaseks ajaperioodiks. Samuti tasuks meeles pidada kapitalisüsti tohutut, ebatüüpilist suurust ning selles kontekstis peaks arvestama kahjumi kandmise järjekorraga. Kuna Wfa kapitali osa on üsna suur, kasutatakse seda suuremate kahjumite ilmnemisel suhteliselt kiiresti. |
| --- | --- |

(208)

Kahe instrumendi, nimelt perpetual preferred shares ja kasumis osalemise õiguste puhul, mis lähima võrdlusmaterjalina mängivad Saksamaa tellitud võrdluses keskset rolli, peab rõhutama teatud iseärasusi. Perpetual preferred shares kujutavad endast mõnes riigis algseid omavahendeid (põhikapitali), kuid Saksamaal neid sellistena veel ei tunnistata. Kasumis osalemise õigused kujutavad endast vaid täiendavaid omavahendeid, samas kui Wfa kapital kujutab endast algseid omavahendeid. Viimatinimetatu on WestLB-le palju kasulikum, sest algseid omavahendeid saab kasutada täiendavate omavahendite (nagu näiteks kasumis osalemise õigused) kaasamiseks samas koguses, eesmärgiga suurendada panga omavahendeid. Peale selle, kui kasumlikele aastatele järgnevad aastad, mil ollakse kahjumis, saab õigusi üle kanda Wfa kapitali konto vastu. Lisaks sellele on Wfa kapital WestLB jaoks kasutatav ilma ajaliste piiranguteta, samas kui kasumis osalemsie õigused antakse tavaliselt välja kümneaastaseks ajaperioodiks. Samuti tasuks meeles pidada kapitalisüsti tohutut, ebatüüpilist suurust ning selles kontekstis peaks arvestama kahjumi kandmise järjekorraga. Kuna Wfa kapitali osa on üsna suur, kasutatakse seda suuremate kahjumite ilmnemisel suhteliselt kiiresti.

| (209) | Kõigil nimetatud põhjustel arvab komisjon, et Wfa kapitali iseärasuse tõttu ei ole Saksamaa esitatud võrdlus hübriidomakapitalivahenditega Wfa kapitali eest makstava kohase tasu määramiseks sobilik (44). |
| --- | --- |

(209)

Kõigil nimetatud põhjustel arvab komisjon, et Wfa kapitali iseärasuse tõttu ei ole Saksamaa esitatud võrdlus hübriidomakapitalivahenditega Wfa kapitali eest makstava kohase tasu määramiseks sobilik (44).

| (210) | Wfa kapitali ja teiste omakapitalivahendite seose osas väidab BdB, et WestLB aktsionäride lepingus kirja pandud allutatuse kokkulepe on kehtetu, sest sätestades WestLB kahjumi korral Wfa erireservide kasutamise allutatuna WestLB ülejäänud omakapitalile, reguleerib asjaomane aktsionäride leping kolmandate isikute õigusi. Siiski võib nõustuda Saksamaa ja WestLB argumendiga, et nimetatud aktsionäride leping katab vaid Wfa erireservide ja aktsionäride eraldatud esmaste omavahendite, s.t tegelikkuses nominaalkapitali ja reservide vahelist suhet, ning Wfa kapitali ei kavatsetud allutada täiendavatele omavahenditele, nagu näiteks kasumis osalemise tunnistustele ja allutatud laenudele. |
| --- | --- |

(210)

Wfa kapitali ja teiste omakapitalivahendite seose osas väidab BdB, et WestLB aktsionäride lepingus kirja pandud allutatuse kokkulepe on kehtetu, sest sätestades WestLB kahjumi korral Wfa erireservide kasutamise allutatuna WestLB ülejäänud omakapitalile, reguleerib asjaomane aktsionäride leping kolmandate isikute õigusi. Siiski võib nõustuda Saksamaa ja WestLB argumendiga, et nimetatud aktsionäride leping katab vaid Wfa erireservide ja aktsionäride eraldatud esmaste omavahendite, s.t tegelikkuses nominaalkapitali ja reservide vahelist suhet, ning Wfa kapitali ei kavatsetud allutada täiendavatele omavahenditele, nagu näiteks kasumis osalemise tunnistustele ja allutatud laenudele.

ii)   Likviidsuskulud

| (211) | Saksamaa ja WestLB argumentidega likviidsuskulude kohta võib põhimõttelisel nõustuda. “Normaalse” kapitalisüsti tegemine varustab panka nii likviidsuse kui omavahendite baasiga, mis peab pangal tegevuse laiendamise korral järelevalve eeskirjade nõuete täitmiseks olemas olema. Selleks, et kapitali täielikult ära kasutada, s.t suurendada kapitali 100 % riskiga kaalutud varasid 12,5 korda (s.t 100 jagatud maksejõulisuse suhtarvuga 8), peab pank ennast finantsturul refinantseerima 11,5 korda. Lihtsamalt öelduna, 12,5 kordsete intresside ja 11,5 kordsete makstud intresside erinevus miinus muud panga kulud (nt halduskulud) moodustab omakapitalilt saadava kasumi (45). Kuna Wfa kapital ei varusta WestLB-d algse likviidsusega, sest üleantud varad ja kogu Wfa tulu jäävad seaduse alusel eranditult eluasemeehitus arenduseks, seisab WestLB silmitsi täiendavate rahastamiskuludega, mis võrduvad üleantud kapitaliga, juhul kui pank tahab kõiki finantsturul oleva täiendava kapitali pakutavaid võimalusi ära kasutada, s.t laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitali koguse võrra (või säilitada olemasolevaid varasid sellel tasemel) (46). Nende lisakulude tõttu, mida tavalise omakapitali puhul ei teki, tuleb vastavalt vähendada ka kohast tasu. Turutingimustest lähtuv investor ei eeldaks asjaomasel juhul samasugust tasu kui sularahasüsti eest. |
| --- | --- |

(211)

Saksamaa ja WestLB argumentidega likviidsuskulude kohta võib põhimõttelisel nõustuda. “Normaalse” kapitalisüsti tegemine varustab panka nii likviidsuse kui omavahendite baasiga, mis peab pangal tegevuse laiendamise korral järelevalve eeskirjade nõuete täitmiseks olemas olema. Selleks, et kapitali täielikult ära kasutada, s.t suurendada kapitali 100 % riskiga kaalutud varasid 12,5 korda (s.t 100 jagatud maksejõulisuse suhtarvuga 8), peab pank ennast finantsturul refinantseerima 11,5 korda. Lihtsamalt öelduna, 12,5 kordsete intresside ja 11,5 kordsete makstud intresside erinevus miinus muud panga kulud (nt halduskulud) moodustab omakapitalilt saadava kasumi (45). Kuna Wfa kapital ei varusta WestLB-d algse likviidsusega, sest üleantud varad ja kogu Wfa tulu jäävad seaduse alusel eranditult eluasemeehitus arenduseks, seisab WestLB silmitsi täiendavate rahastamiskuludega, mis võrduvad üleantud kapitaliga, juhul kui pank tahab kõiki finantsturul oleva täiendava kapitali pakutavaid võimalusi ära kasutada, s.t laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitali koguse võrra (või säilitada olemasolevaid varasid sellel tasemel) (46). Nende lisakulude tõttu, mida tavalise omakapitali puhul ei teki, tuleb vastavalt vähendada ka kohast tasu. Turutingimustest lähtuv investor ei eeldaks asjaomasel juhul samasugust tasu kui sularahasüsti eest.

| (212) | Komisjoni arvamuse kohaselt ja erinevalt WestLB ja Saksamaa arvamusele, ei tule siiski kogu refinantseerimise intressimäära arvesse võtta. Refinantseerimiskulud hõlmavad tegevuskulusid ja vähendavad seega maksustatavat tulu. See tähendab, et panga netotulemust ei vähendata tehtud täiendavate intressikulude arvelt. Neid kulutusi kantakse osaliselt ettevõtte tulumaksu tasudes. Üleantud kapitali eriomase iseloomu tõttu tuleb WestLB täiendava kohustusena arvesse võtta vaid netokulusid. Seepärast tunnistab komisjon, et WestLB kannab täiendavaid “likviidsuskulusid” summas “refinantseerimiskulud miinus maksud”. |
| --- | --- |

(212)

Komisjoni arvamuse kohaselt ja erinevalt WestLB ja Saksamaa arvamusele, ei tule siiski kogu refinantseerimise intressimäära arvesse võtta. Refinantseerimiskulud hõlmavad tegevuskulusid ja vähendavad seega maksustatavat tulu. See tähendab, et panga netotulemust ei vähendata tehtud täiendavate intressikulude arvelt. Neid kulutusi kantakse osaliselt ettevõtte tulumaksu tasudes. Üleantud kapitali eriomase iseloomu tõttu tuleb WestLB täiendava kohustusena arvesse võtta vaid netokulusid. Seepärast tunnistab komisjon, et WestLB kannab täiendavaid “likviidsuskulusid” summas “refinantseerimiskulud miinus maksud”.

iii)   Kohane tasu 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) suuruse summa eest

| (213) | Kahtlemata on kohase tasu arvutamiseks 2 500 miljoni DEM suuruse ülekantud kasutatava summa eest mitmeid viise. Kuid nagu järgnevalt näidatakse, rakendavad kasutatava kapitali eest sobiva tasu arvutamise meetodid samu põhimõtteid. Järgides neid põhimõtteid, viib komisjon arvutused läbi kahes etapis: esiteks määratakse kindlaks miinimumtasu, mida investor WestLB kapitali (hüpoteetilisel) investeerimisel eeldaks. Seejärel uuritakse, kas vaidlusaluse tehingu eripära silmas pidades oleks turg preemia või vähendamisega nõustunud. Kui oleks, kas turg suudab selle suurust suurtes piirides määrata. |
| --- | --- |

(213)

Kahtlemata on kohase tasu arvutamiseks 2 500 miljoni DEM suuruse ülekantud kasutatava summa eest mitmeid viise. Kuid nagu järgnevalt näidatakse, rakendavad kasutatava kapitali eest sobiva tasu arvutamise meetodid samu põhimõtteid. Järgides neid põhimõtteid, viib komisjon arvutused läbi kahes etapis: esiteks määratakse kindlaks miinimumtasu, mida investor WestLB kapitali (hüpoteetilisel) investeerimisel eeldaks. Seejärel uuritakse, kas vaidlusaluse tehingu eripära silmas pidades oleks turg preemia või vähendamisega nõustunud. Kui oleks, kas turg suudab selle suurust suurtes piirides määrata.

| (214) | turutingimustest lähtuva investori investeerimisotsuse tegemisel on olulisteks määrajateks eeldatav tulu ja investeeringuga seotud risk. Selleks et määrata nende kahe elemendi tugevust konkreetsel juhtumil, võtab investor arvesse kogu kättesaadava teabe äriühingu ja turu kohta. Siinkohal põhineb ta hinnang väljakujunenud keskmisele tasuvusel, mis annab talle üldise ettekujutuse äriühingu tulemuslikkuse kohta tulevikus, ja kõige muu hulgas ka äriühingu ärimudeli analüüsil investeeringuperioodil, selle juhtimise strateegiate ja kvaliteedi analüüsil ja asjaomase sektori väljavaadetel. |
| --- | --- |

(214)

turutingimustest lähtuva investori investeerimisotsuse tegemisel on olulisteks määrajateks eeldatav tulu ja investeeringuga seotud risk. Selleks et määrata nende kahe elemendi tugevust konkreetsel juhtumil, võtab investor arvesse kogu kättesaadava teabe äriühingu ja turu kohta. Siinkohal põhineb ta hinnang väljakujunenud keskmisele tasuvusel, mis annab talle üldise ettekujutuse äriühingu tulemuslikkuse kohta tulevikus, ja kõige muu hulgas ka äriühingu ärimudeli analüüsil investeeringuperioodil, selle juhtimise strateegiate ja kvaliteedi analüüsil ja asjaomase sektori väljavaadetel.

| (215) | Turumajanduslik investor investeerib ainult siis, kui investeeringult on loota kõrgemat tulusust või paremuselt järgmise kapitalikasutuse alternatiiviga võrreldes madalamat riski. Järelikult ei tee investor investeeringuid äriühingusse, mille oodatav tulusus on madalam kui teiste sarnase riskiprofiiliga äriühingute keskmine oodatav tulusus. Seejuures eeldatakse, et võimalikel investeeringutel on piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riskiprofiili juures kõrgemat oodatavat tulusust. |
| --- | --- |

(215)

Turumajanduslik investor investeerib ainult siis, kui investeeringult on loota kõrgemat tulusust või paremuselt järgmise kapitalikasutuse alternatiiviga võrreldes madalamat riski. Järelikult ei tee investor investeeringuid äriühingusse, mille oodatav tulusus on madalam kui teiste sarnase riskiprofiiliga äriühingute keskmine oodatav tulusus. Seejuures eeldatakse, et võimalikel investeeringutel on piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riskiprofiili juures kõrgemat oodatavat tulusust.

| (216) | Kohase miinimumtasu määramiseks on mitmeid meetodeid, varieerudes erinevatest rahastamislähenemistest kuni CAPM meetodini. Erinevate lähenemiste illustreerimisel on mõistlik eristada kaht komponenti: riskivaba tasuvus ja projekti eripärast lähtuv riskipreemia:
  riskiga seotud investeeringu kohane miinimumtasuvus
  =
  riskivaba põhimäär + riskipreemia riskiga seotud investeeringutelt
  Riskiga seotud investeeringu kohane miinimumtasuvus on seega riskivaba tootluse ja täiendava investeerimisriski preemia summa. |
| --- | --- |

(216)

Kohase miinimumtasu määramiseks on mitmeid meetodeid, varieerudes erinevatest rahastamislähenemistest kuni CAPM meetodini. Erinevate lähenemiste illustreerimisel on mõistlik eristada kaht komponenti: riskivaba tasuvus ja projekti eripärast lähtuv riskipreemia:

riskiga seotud investeeringu kohane miinimumtasuvus

=

riskivaba põhimäär + riskipreemia riskiga seotud investeeringutelt

Riskiga seotud investeeringu kohane miinimumtasuvus on seega riskivaba tootluse ja täiendava investeerimisriski preemia summa.

| (217) | Järelikult on tulususe kindlaksmääramise lähtekohaks riskivaba investeering koos oletusliku riskivaba tuluga. Tavaliselt kasutatakse taolise riskivaba põhimäära (või indeksi, mis põhineb sellistel väärtpaberitel) eeldatava tasuvuse kindlaks määramiseks riigi väljastatud väärtpabereid, kuna need kujutavad endast sarnaseid madala riskiga investeeringuid. Riskipreemia määratakse sõltuvalt kasutatud meetodist siiski erinevalt:






  — | Rahastamislähenemine: kapitali kasutava panga seisukohast kujutab investori ootustele vastav kapitali tasuvus tulevasi finantseerimiskulusid. Selle lähenemise alusel määratakse kõigepealt võrreldavate pankade poolt tehtud väljakujunenud kapitalikulusid. Väljakujunenud kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevikus oodatud omakapitalikuludega ja seega investori eeldatava tuluga. |
| --- | --- | --- |

(217)

Järelikult on tulususe kindlaksmääramise lähtekohaks riskivaba investeering koos oletusliku riskivaba tuluga. Tavaliselt kasutatakse taolise riskivaba põhimäära (või indeksi, mis põhineb sellistel väärtpaberitel) eeldatava tasuvuse kindlaks määramiseks riigi väljastatud väärtpabereid, kuna need kujutavad endast sarnaseid madala riskiga investeeringuid. Riskipreemia määratakse sõltuvalt kasutatud meetodist siiski erinevalt:

—

Rahastamislähenemine: kapitali kasutava panga seisukohast kujutab investori ootustele vastav kapitali tasuvus tulevasi finantseerimiskulusid. Selle lähenemise alusel määratakse kõigepealt võrreldavate pankade poolt tehtud väljakujunenud kapitalikulusid. Väljakujunenud kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevikus oodatud omakapitalikuludega ja seega investori eeldatava tuluga.

| — | Rahastamislähenemine iga-aastase liitkasvumääraga: Selle lähenemise peamiseks sisuks on pigem geomeetrilise kui aritmeetilise keskmise väärtuse kasutamine (iga-aastane liitkasvumäär). |
| --- | --- |

—

Rahastamislähenemine iga-aastase liitkasvumääraga: Selle lähenemise peamiseks sisuks on pigem geomeetrilise kui aritmeetilise keskmise väärtuse kasutamine (iga-aastane liitkasvumäär).

| — | Capital Asset Pricing mudel (CAPM): CAPM on tuntuim ja kõige enam kasutatav moodsa finantsmajanduse mudel, mille abil saab investori eeldatavat tulu määrata järgnevat valemit kasutades: |
| --- | --- |

—

Capital Asset Pricing mudel (CAPM): CAPM on tuntuim ja kõige enam kasutatav moodsa finantsmajanduse mudel, mille abil saab investori eeldatavat tulu määrata järgnevat valemit kasutades:

kapitali miinimumtulusus

=

riskivaba põhimäär + (tururiskipreemia x beeta)

Omakapitali investeeringult saadava riskipreemia suurus saadakse turul valitseva riskipreemia korrutamisel beetafaktoriga (tururiskipreemia x beeta). Beetafaktorit kasutatakse äriühinguga seotud riski suuruse määramiseks kõikide äriühingute üldriski suhtes.

| (218) | CAPM on investeerimistulude arvutamise enim kasutatav meetod suurte noteeritud äriühingute puhul. Kuna WestLB ei ole noteeritud äriühing, ei ole võimalik selle beetaväärtust otseselt tuletada. Seepärast saab CAPMi kasutada ainult hinnangulist beetafaktorit aluseks võttes. |
| --- | --- |

(218)

CAPM on investeerimistulude arvutamise enim kasutatav meetod suurte noteeritud äriühingute puhul. Kuna WestLB ei ole noteeritud äriühing, ei ole võimalik selle beetaväärtust otseselt tuletada. Seepärast saab CAPMi kasutada ainult hinnangulist beetafaktorit aluseks võttes.

| (219) | Komisjoni valduses on kuue eksperdi aruanded, milles arvutati riskipreemiad ja kapitalilt saadav miinimumtulu erinevaid lähenemisi kasutades, kusjuures kõik eksperdid arvutavad riskipreemiat Wfa kapitali üleandmise eest WestLB-le mitte tegeliku, vaid (hüpoteetilise) investeeringu põhjal WestLB kapitali.






  — | 11. septembri 1995. aasta ja 28. augusti 1997. aasta Ernst&Young uuringud: Ernst&Young uuring (1995), mis rakendab rahastamislähenemist, määrab tegelikud kapitalikulud viimase kauplemisepäeva hinna (kasud ja kahjud) ja makstud dividendide (dividenditulud) muutustest tulenevalt ajavahemiku 1982-92 kohta. Seejärel võrreldakse väljakujunenud kapitalikulude aritmeetilist keskmist investori eeldatava tulususega. |
| --- | --- | --- |

(219)

Komisjoni valduses on kuue eksperdi aruanded, milles arvutati riskipreemiad ja kapitalilt saadav miinimumtulu erinevaid lähenemisi kasutades, kusjuures kõik eksperdid arvutavad riskipreemiat Wfa kapitali üleandmise eest WestLB-le mitte tegeliku, vaid (hüpoteetilise) investeeringu põhjal WestLB kapitali.

—

11. septembri 1995. aasta ja 28. augusti 1997. aasta Ernst&Young uuringud: Ernst&Young uuring (1995), mis rakendab rahastamislähenemist, määrab tegelikud kapitalikulud viimase kauplemisepäeva hinna (kasud ja kahjud) ja makstud dividendide (dividenditulud) muutustest tulenevalt ajavahemiku 1982-92 kohta. Seejärel võrreldakse väljakujunenud kapitalikulude aritmeetilist keskmist investori eeldatava tulususega.

| — | Associés en Finance uuring (oktoober 1999. aasta), mis oli BdB poolt tellitud, esitati Securities Market Line Model põhjal. Selle mudeli järgi saadi sarnaselt aktsiakapitali investeeringule WestLB-sse asjakohasel ajal investeeringu miinimumtuluks 10 %-11 %. |
| --- | --- |

—

Associés en Finance uuring (oktoober 1999. aasta), mis oli BdB poolt tellitud, esitati Securities Market Line Model põhjal. Selle mudeli järgi saadi sarnaselt aktsiakapitali investeeringule WestLB-sse asjakohasel ajal investeeringu miinimumtuluks 10 %-11 %.

| — | 14. jaanuari 1999. aasta BdB uuring: Kooskõlas rahastamislähenemisega, määras BdB aastast liitakasvumäära ja Ernst&Young andmeid kasutades nelja suurema Saksa panga (Deutsche Bank, Dresdner Bank, Commerzbank and Bayerische Vereinsbank) kapitalikulude geomeetrilised keskmised väärtused kõigi investeerimisperioodide kohta 1982. aastast kuni 1992. aastani. Nende pankade keskmised kapitalikulud (12,54 %) vastavad investori loodetud tulususele. |
| --- | --- |

—

14. jaanuari 1999. aasta BdB uuring: Kooskõlas rahastamislähenemisega, määras BdB aastast liitakasvumäära ja Ernst&Young andmeid kasutades nelja suurema Saksa panga (Deutsche Bank, Dresdner Bank, Commerzbank and Bayerische Vereinsbank) kapitalikulude geomeetrilised keskmised väärtused kõigi investeerimisperioodide kohta 1982. aastast kuni 1992. aastani. Nende pankade keskmised kapitalikulud (12,54 %) vastavad investori loodetud tulususele.

| — | 8. juuli 1997. aasta Lehman Brothers uuring, mille tellis WestLB, 14. jaanuari 1999. aasta Professor Schulte-Mattler eksperdirvamus, mille tellis BdB ja 18. juunil 1999. aastal First Consulting läbi viidud uuring, mis teostati komisjoni jaoks: nimetatud nõustajad, kes kasutavad CAPM mudelit, määrasid kõigepealt Saksa 1991. aasta lõpu aktsiaturu üldise tururiskipreemia. Kõnealused nõustajad said keskmiseks preemiaks 4 %-5 % (Lehman Brothers 4 %, Professor Schulte-Mattler 5 %, First Consulting 4 %-5 %). Nende käsitluse järgi, mille nad esitasid komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal, võtsid Nordrhein-Westfaleni liidumaa, WestLB ja kaebuse esitanud BdB tururiskipreemia aluseks 4 %. Seejärel hindasid nõustajad beetaväärtust, s.t WestLB individuaalset riskipreemiat eraldi. Seda väärtust kasutades kohandati üldist tururiskipreemiat WestLB jaoks. Kuna WestLB ei olnud 1991. aasta lõpus noteeritud äriühing, ei saanud selle beetaväärtust statistiliselt kindlaks teha. Seepärast eeldasid konsultandid, et WestLB beetaväärtus on sama, mis võrreldavatel noteeritud pankadel. Kasutades Deutsche Bundesbank andmeid määras Professor Schulte-Mattler Saksa äripankade beetafaktoriks 1991. aasta lõpus 1,25 (aastate lõikes) ja 1,1 (kuude lõikes). Erinevalt eelnimetatust võttis WestLB tellitud nõustaja, Lehman Brothers, aluseks mitte kõigi Saksa krediidiasutuste beetaväärtused vaid IKB Deutsche Industriebank ja BHF-Bank beetaväärtused, mis oli 0,765. Seega sai Lehman Brothers WestLB riskipreemiaks madalama tulemuse. 13. oktoobril 2004. aastal esitatud käsitusleppes pidas ka kaebuse esitaja 0,76 suurust beetaväärtust kohaseks ja sai miinimumtasu suuruseks seega 10,19 %, mis erines tema 14. jaanuaril 1999. aasta avalduses esitatud tasu suurusest. |
| --- | --- |

—

8. juuli 1997. aasta Lehman Brothers uuring, mille tellis WestLB, 14. jaanuari 1999. aasta Professor Schulte-Mattler eksperdirvamus, mille tellis BdB ja 18. juunil 1999. aastal First Consulting läbi viidud uuring, mis teostati komisjoni jaoks: nimetatud nõustajad, kes kasutavad CAPM mudelit, määrasid kõigepealt Saksa 1991. aasta lõpu aktsiaturu üldise tururiskipreemia. Kõnealused nõustajad said keskmiseks preemiaks 4 %-5 % (Lehman Brothers 4 %, Professor Schulte-Mattler 5 %, First Consulting 4 %-5 %). Nende käsitluse järgi, mille nad esitasid komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal, võtsid Nordrhein-Westfaleni liidumaa, WestLB ja kaebuse esitanud BdB tururiskipreemia aluseks 4 %. Seejärel hindasid nõustajad beetaväärtust, s.t WestLB individuaalset riskipreemiat eraldi. Seda väärtust kasutades kohandati üldist tururiskipreemiat WestLB jaoks. Kuna WestLB ei olnud 1991. aasta lõpus noteeritud äriühing, ei saanud selle beetaväärtust statistiliselt kindlaks teha. Seepärast eeldasid konsultandid, et WestLB beetaväärtus on sama, mis võrreldavatel noteeritud pankadel. Kasutades Deutsche Bundesbank andmeid määras Professor Schulte-Mattler Saksa äripankade beetafaktoriks 1991. aasta lõpus 1,25 (aastate lõikes) ja 1,1 (kuude lõikes). Erinevalt eelnimetatust võttis WestLB tellitud nõustaja, Lehman Brothers, aluseks mitte kõigi Saksa krediidiasutuste beetaväärtused vaid IKB Deutsche Industriebank ja BHF-Bank beetaväärtused, mis oli 0,765. Seega sai Lehman Brothers WestLB riskipreemiaks madalama tulemuse. 13. oktoobril 2004. aastal esitatud käsitusleppes pidas ka kaebuse esitaja 0,76 suurust beetaväärtust kohaseks ja sai miinimumtasu suuruseks seega 10,19 %, mis erines tema 14. jaanuaril 1999. aasta avalduses esitatud tasu suurusest.

| (220) | Järgnev tabel võtab kokku kõnealuste uuringute tulemused. Kui riskiga seotud investeeringu eeldatava tasuvuse tuletamiseks kasutatakse eelmainitud meetodeid, on WestLB aktsiakapitali investeeringu miinimumtasuvus alljärgnev: |
| --- | --- |

(220)

Järgnev tabel võtab kokku kõnealuste uuringute tulemused. Kui riskiga seotud investeeringu eeldatava tasuvuse tuletamiseks kasutatakse eelmainitud meetodeid, on WestLB aktsiakapitali investeeringu miinimumtasuvus alljärgnev:

Image

| (221) | Esitatud uuringutes ja arvamustes jõutakse järeldusele, et asjaomasel ajal jääb WestLB aktsiakapitali tehtud (hüpoteetilise) investeeringu miinimumtasuvus 10 % ja 13 % vahele (47). Vaid kaks uuringut saavad tulemuseks palju suurema protsendi. 2004. aasta juulis peetud arutelul kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB vahel leppisid osapooled kohase tasu suurusena kokku 10,19 %s. See protsent jääb eelnevalt määratletud piiridesse. Erinevalt 1999. aastal tehtud WestLB otsusest, milles määrati miinimumiks 12 %, on komisjon seega otsustanud kasutada 31. detsembril 1991. aastal WestLB aktsiakapitali tehtud investeeringu eest 10,19 % suurust aastast tasumäära. Selle tulemusel määrab komisjon Wfa kapitali üleandmise eest makstava kohase miinimumtasu aastaseks määraks 10,19 % (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne investorimaksu tasumist). |
| --- | --- |

(221)

Esitatud uuringutes ja arvamustes jõutakse järeldusele, et asjaomasel ajal jääb WestLB aktsiakapitali tehtud (hüpoteetilise) investeeringu miinimumtasuvus 10 % ja 13 % vahele (47). Vaid kaks uuringut saavad tulemuseks palju suurema protsendi. 2004. aasta juulis peetud arutelul kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB vahel leppisid osapooled kohase tasu suurusena kokku 10,19 %s. See protsent jääb eelnevalt määratletud piiridesse. Erinevalt 1999. aastal tehtud WestLB otsusest, milles määrati miinimumiks 12 %, on komisjon seega otsustanud kasutada 31. detsembril 1991. aastal WestLB aktsiakapitali tehtud investeeringu eest 10,19 % suurust aastast tasumäära. Selle tulemusel määrab komisjon Wfa kapitali üleandmise eest makstava kohase miinimumtasu aastaseks määraks 10,19 % (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne investorimaksu tasumist).

| (222) | Menetluse jooksul väitis WestLB esmalt, et üleandmise hetkel olid tema refinantseerimiskulud finantsstruktuuri põhjal 9,2 %. Seejärel pakkusid WestLB ja Saksamaa oma mitmetel kohtumistel ja dokumentides refinantseerimise määraks 7,0 % ja 7,5 % (48). Käsitusleppes nõustusid pooled nende 31. detsembril 1991. aastal määratud pika-ajalise riskivaba intressi põhimäära põhjal kasutama määraks 7,15 %. Samuti nõustusid nad rakendama 50 % suurust täismaksumäära. Sellele vastavalt said pooled netorefinantseerimise määraks Wfa kapitali selle osa eest, mis oli äritegevuse toetamiseks kasutatav, 3,57 %, mille tulemuseks oli likviidsuse vähendamine. |
| --- | --- |

(222)

Menetluse jooksul väitis WestLB esmalt, et üleandmise hetkel olid tema refinantseerimiskulud finantsstruktuuri põhjal 9,2 %. Seejärel pakkusid WestLB ja Saksamaa oma mitmetel kohtumistel ja dokumentides refinantseerimise määraks 7,0 % ja 7,5 % (48). Käsitusleppes nõustusid pooled nende 31. detsembril 1991. aastal määratud pika-ajalise riskivaba intressi põhimäära põhjal kasutama määraks 7,15 %. Samuti nõustusid nad rakendama 50 % suurust täismaksumäära. Sellele vastavalt said pooled netorefinantseerimise määraks Wfa kapitali selle osa eest, mis oli äritegevuse toetamiseks kasutatav, 3,57 %, mille tulemuseks oli likviidsuse vähendamine.

| (223) | Kuna esitatud näitajad jäävad Saksamaa pakutud piiridesse, ei näe komisjon põhjust, miks ta ei peaks neid kohastena käsitlema ja seepärast põhineb komisjon abi elementide arvutamisel nendele. Kuigi komisjon oli oma esimeses WestLB-d käsitlevas otsuses tunnistanud minimaalseteks refinantseerimise brutokuludeks 10-aastaste riigivõlakirjade pika-ajalist riskivaba intressimäära, mis 1991. aasta lõpus moodustas 8,26 %, oli see määr bilansi kuupäeva seisuga, mis tähendas, et ei võetud arvesse Wfa varade WestLB käsutuses olemise pikaajalisust. Oma arutlustes pika-ajalise riskivaba intressi põhimäära üle loobusid pooled seega investeeringu ajal turul valitsenud riskivaba tulususe kasutamisest kindlaksmääratud investeerimisperioodi oma kasuks põhjendusel, et selline lähenemine ei võta arvesse reinvesteerimise riski, s.t riski, mis on seotud pärast investeerimisperioodi lõppu sama riskivaba intressimääraga investeerimise võimega. Pooled arvestavad, et investeerimise riski on parim võtta arvesse kogutulususe indeksit kasutades. Seepärast on pooled kasutanud Deutsche Börse REX10 Performance Index-it, mis näitab 10-aastastesse riigivõlakirjadesse tehtud investeeringute tulemuslikkust. Kasutatud indeksiseeriad sisaldavad 1970. aasta REX 10 Performance Index'i aastalõpu väärtusi. Seejärel määrasid pooled aastase tulususe, mis peegeldas aastail 1970-91 valitsenud trendi, saades sel moel eelmainitud 7,15 % suuruse riskivaba intressi põhimäära (31. detsember 1991. aasta). |
| --- | --- |

(223)

Kuna esitatud näitajad jäävad Saksamaa pakutud piiridesse, ei näe komisjon põhjust, miks ta ei peaks neid kohastena käsitlema ja seepärast põhineb komisjon abi elementide arvutamisel nendele. Kuigi komisjon oli oma esimeses WestLB-d käsitlevas otsuses tunnistanud minimaalseteks refinantseerimise brutokuludeks 10-aastaste riigivõlakirjade pika-ajalist riskivaba intressimäära, mis 1991. aasta lõpus moodustas 8,26 %, oli see määr bilansi kuupäeva seisuga, mis tähendas, et ei võetud arvesse Wfa varade WestLB käsutuses olemise pikaajalisust. Oma arutlustes pika-ajalise riskivaba intressi põhimäära üle loobusid pooled seega investeeringu ajal turul valitsenud riskivaba tulususe kasutamisest kindlaksmääratud investeerimisperioodi oma kasuks põhjendusel, et selline lähenemine ei võta arvesse reinvesteerimise riski, s.t riski, mis on seotud pärast investeerimisperioodi lõppu sama riskivaba intressimääraga investeerimise võimega. Pooled arvestavad, et investeerimise riski on parim võtta arvesse kogutulususe indeksit kasutades. Seepärast on pooled kasutanud Deutsche Börse REX10 Performance Index-it, mis näitab 10-aastastesse riigivõlakirjadesse tehtud investeeringute tulemuslikkust. Kasutatud indeksiseeriad sisaldavad 1970. aasta REX 10 Performance Index'i aastalõpu väärtusi. Seejärel määrasid pooled aastase tulususe, mis peegeldas aastail 1970-91 valitsenud trendi, saades sel moel eelmainitud 7,15 % suuruse riskivaba intressi põhimäära (31. detsember 1991. aasta).

| (224) | Kuna investeering tuli WestLB-s tõepoolest alaliselt kasutatavaks teha, tundub selle juhtumi puhul olevat kohane kasutada riskivaba intressi põhimäära kindlakstegemisel kõnealust meetodit. Lisaks sellele on kasutatud REX 10 Performance Index üldtunnustatud andmeallikas. Seega tundub määratud riskivaba intressipõhimäär olevat kohane. |
| --- | --- |

(224)

Kuna investeering tuli WestLB-s tõepoolest alaliselt kasutatavaks teha, tundub selle juhtumi puhul olevat kohane kasutada riskivaba intressi põhimäära kindlakstegemisel kõnealust meetodit. Lisaks sellele on kasutatud REX 10 Performance Index üldtunnustatud andmeallikas. Seega tundub määratud riskivaba intressipõhimäär olevat kohane.

| (225) | Seepärast on komisjon selle juhtumi puhul otsustanud võtta aluseks 7,15 %-se pikaajalise riskivaba intressimäära 31. detsembri 1991. aasta seisuga, mille pooled määrasid minimaalse refinantseerimise brutokuludena. Arvestades maksumääraks investeeringu ajal kokku 50 % (49), arvestab komisjon Wfa äritegevuse toetamiseks kasutatava kapitali refinantseerimise netomääraks, ja seega likviidsuse diskontoks, 3,75 % aastas. |
| --- | --- |

(225)

Seepärast on komisjon selle juhtumi puhul otsustanud võtta aluseks 7,15 %-se pikaajalise riskivaba intressimäära 31. detsembri 1991. aasta seisuga, mille pooled määrasid minimaalse refinantseerimise brutokuludena. Arvestades maksumääraks investeeringu ajal kokku 50 % (49), arvestab komisjon Wfa äritegevuse toetamiseks kasutatava kapitali refinantseerimise netomääraks, ja seega likviidsuse diskontoks, 3,75 % aastas.

| (226) | Tasu määramisel annavad ebatüüpilised asjaolud, mis erinevad tavalistest investeeringutest asjaomase äriühingu aktsiakapitali, tegelikkuses põhjust tulususe vähendamise ja preemiate kasutamiseks. Seepärast tuleb uurida, kas eripärad, eeskätt Wfa kapitali üleandmise eriline riskiprofiil, annavad alust 10,19 %-se (määratud eespool) miinimumtasu kohandamiseks, mida erainvestor (hüpoteetilise) investeeringu eest WestLB kapitali eeldaks, ja kas komisjon suudab selleks kohandamiseks luua metoodiliselt kindla määratluse. Sellega seoses tuleb arvestada kolme aspekti: esiteks, uute aktsiate mitteväljastamine seotud hääleõigusega äriühingus; teiseks, üle antud varade erakordne maht; ja kolmandaks, varade turukõlbmatus. |
| --- | --- |

(226)

Tasu määramisel annavad ebatüüpilised asjaolud, mis erinevad tavalistest investeeringutest asjaomase äriühingu aktsiakapitali, tegelikkuses põhjust tulususe vähendamise ja preemiate kasutamiseks. Seepärast tuleb uurida, kas eripärad, eeskätt Wfa kapitali üleandmise eriline riskiprofiil, annavad alust 10,19 %-se (määratud eespool) miinimumtasu kohandamiseks, mida erainvestor (hüpoteetilise) investeeringu eest WestLB kapitali eeldaks, ja kas komisjon suudab selleks kohandamiseks luua metoodiliselt kindla määratluse. Sellega seoses tuleb arvestada kolme aspekti: esiteks, uute aktsiate mitteväljastamine seotud hääleõigusega äriühingus; teiseks, üle antud varade erakordne maht; ja kolmandaks, varade turukõlbmatus.

| (227) | Siirde läbi ei omandanud liidumaa täiendavaid hääleõigusi. Loobudes hääleõigusest, loobub investor sõnaõigusest panga nõukogu tehtavates otsustes. Kui liidumaa hääleõigust oleks suurendatud, oleks ta saanud enam kui 70 % häältest, saades vähemusaktsionärist (42 %-ga aktsiatest) põhiaktsionäriks. Selleks, et kompenseerida suuremat kahjuriski suurema mõju saavutamiseta äriühingu üle, oleks turutingimustest lähtuv investor nõudnud suuremat tasu (isegi juhul kui potentsiaalset riske oleks pehmendanud aktsionäridevahelised siselepingud). See kehtib kindlasti hääleõiguseta eelisaktsiate puhul. Hääleõigustest loobumise eest nõutakse nii kõrgemat tasu kui ka eelisjärjekorda. Selle põhjal, et võrreldes lihtaktsiatega on eelisaktsiate eest tasu suurem ja kooskõlas kaebuse esitanud BdB, Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB, kes pärast arutlusi 2004. aasta juulis määrasid kohase tasu määraks 0,3 % aastas (pärast maksude maksmist), vahelise kokkuleppega, peab komisjon kohaseks preemiaks vähemalt 0,3 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu maksmist). |
| --- | --- |

(227)

Siirde läbi ei omandanud liidumaa täiendavaid hääleõigusi. Loobudes hääleõigusest, loobub investor sõnaõigusest panga nõukogu tehtavates otsustes. Kui liidumaa hääleõigust oleks suurendatud, oleks ta saanud enam kui 70 % häältest, saades vähemusaktsionärist (42 %-ga aktsiatest) põhiaktsionäriks. Selleks, et kompenseerida suuremat kahjuriski suurema mõju saavutamiseta äriühingu üle, oleks turutingimustest lähtuv investor nõudnud suuremat tasu (isegi juhul kui potentsiaalset riske oleks pehmendanud aktsionäridevahelised siselepingud). See kehtib kindlasti hääleõiguseta eelisaktsiate puhul. Hääleõigustest loobumise eest nõutakse nii kõrgemat tasu kui ka eelisjärjekorda. Selle põhjal, et võrreldes lihtaktsiatega on eelisaktsiate eest tasu suurem ja kooskõlas kaebuse esitanud BdB, Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB, kes pärast arutlusi 2004. aasta juulis määrasid kohase tasu määraks 0,3 % aastas (pärast maksude maksmist), vahelise kokkuleppega, peab komisjon kohaseks preemiaks vähemalt 0,3 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu maksmist).

| (228) | Üleantud varade suurust ja nende mõju WestLB-le maksevõime direktiivi seisukohast on juba mainitud. Wfa kapitali üleandmise läbi kahekordistus WestLB põhikapital ilma omandamise või administratiivkuludeta. Käesoleval juhul vaadeldi Wfa kapitali suurt mahtu siiski kui viidet (olgugi et mitte piisavat) sellele, et üleandmine oli sarnane aktsiakapitali süstiga. Üleantava Wfa kapitali suurusest tuleneva lisatasu preemia kinnitab nimetatud aspekti. Praegusel juhul ning loobudes esimeses WestLB otsuses väljendatud seisukohast, loobub komisjon mõttest, et Wfa kapitali maht tooks kaasa preemia arvestamise. |
| --- | --- |

(228)

Üleantud varade suurust ja nende mõju WestLB-le maksevõime direktiivi seisukohast on juba mainitud. Wfa kapitali üleandmise läbi kahekordistus WestLB põhikapital ilma omandamise või administratiivkuludeta. Käesoleval juhul vaadeldi Wfa kapitali suurt mahtu siiski kui viidet (olgugi et mitte piisavat) sellele, et üleandmine oli sarnane aktsiakapitali süstiga. Üleantava Wfa kapitali suurusest tuleneva lisatasu preemia kinnitab nimetatud aspekti. Praegusel juhul ning loobudes esimeses WestLB otsuses väljendatud seisukohast, loobub komisjon mõttest, et Wfa kapitali maht tooks kaasa preemia arvestamise.

| (229) | Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade turukõlbmatusele, s.t et investeeritud kapitali ei ole võimalik äriühingust igal ajal välja võtta. Tavaliselt saab investor omakapitali instrumente turul kolmandatele isikutele müüa, lõpetades sellega oma investeeringu. Täpsemalt toimub tavaline kapitali üleandmine järgmiselt: investor kaasab varad (sularaha või mitterahalise), mis kantakse bilansi aktivapoolele. Reeglina vastandatakse nimetatud kirjed passivapoolel olevate kaubeldavate nõuetega äriühingu vastu, mis on registreeritud investori nimele ja mis esinevad, aktsiaseltsi puhul näiteks, aktsiate kujul. Investor saab müüa need aktsiad kolmandale isikule. Siiski ei saa ta algselt kaasatud varasid kõrvaldada, sest need moodustavad nüüd osa äriühingu netoväärtusest ja ei ole enam tema käsutuses. Kuid aktsiate müümise teel saab ta nende majanduslikku vääringut realiseerida. Investori varad on seeläbi muutunud turukõlblikuks. Wfa varade üleandmise eriomaste asjaolude tõttu ei olnud liidumaal seda võimalust. Loobudes esimesest WestLB-d käsitleva otsuse järeldustest, ei näe komisjon edasiste lisatasude eeldamisel alust. Kuigi liidumaa ei saanud võimalust asjaomase varaga vabalt kaubelda ega realiseerida aktsiate majanduslikku väärtust, oli liidumaal alati vähemalt põhimõttelinegi võimalus kõrvaldada Wfa kapital WestLB-st õigusaktide muutmise teel ja reinvesteerida teistesse asutustesse, mis pakkusid suuremat tulu. |
| --- | --- |

(229)

Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade turukõlbmatusele, s.t et investeeritud kapitali ei ole võimalik äriühingust igal ajal välja võtta. Tavaliselt saab investor omakapitali instrumente turul kolmandatele isikutele müüa, lõpetades sellega oma investeeringu. Täpsemalt toimub tavaline kapitali üleandmine järgmiselt: investor kaasab varad (sularaha või mitterahalise), mis kantakse bilansi aktivapoolele. Reeglina vastandatakse nimetatud kirjed passivapoolel olevate kaubeldavate nõuetega äriühingu vastu, mis on registreeritud investori nimele ja mis esinevad, aktsiaseltsi puhul näiteks, aktsiate kujul. Investor saab müüa need aktsiad kolmandale isikule. Siiski ei saa ta algselt kaasatud varasid kõrvaldada, sest need moodustavad nüüd osa äriühingu netoväärtusest ja ei ole enam tema käsutuses. Kuid aktsiate müümise teel saab ta nende majanduslikku vääringut realiseerida. Investori varad on seeläbi muutunud turukõlblikuks. Wfa varade üleandmise eriomaste asjaolude tõttu ei olnud liidumaal seda võimalust. Loobudes esimesest WestLB-d käsitleva otsuse järeldustest, ei näe komisjon edasiste lisatasude eeldamisel alust. Kuigi liidumaa ei saanud võimalust asjaomase varaga vabalt kaubelda ega realiseerida aktsiate majanduslikku väärtust, oli liidumaal alati vähemalt põhimõttelinegi võimalus kõrvaldada Wfa kapital WestLB-st õigusaktide muutmise teel ja reinvesteerida teistesse asutustesse, mis pakkusid suuremat tulu.

| (230) | Kõike arvesse võttes peab komisjon täiendavatest hääleõigustest loobumise eest kohaseks tasuks vähemalt 0,3 % aastas (pärast makse) (50). |
| --- | --- |

(230)

Kõike arvesse võttes peab komisjon täiendavatest hääleõigustest loobumise eest kohaseks tasuks vähemalt 0,3 % aastas (pärast makse) (50).

| (231) | Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt äriühingu tulemuslikkusest ja väljendub peamiselt dividendide kujul ja osaluses äriühingu suurenenud väärtuses (nt aktsiahinna suurenemises). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mille tase peaks peegeldama “tavalise” omakapitalisüsti eest makstava tasu kõnealust kaht aspekti. Võib väita, et fakt, et liidumaa saab otseselt WestLB tulemuslikkusega seotud tasu asemel fikseeritud tasu kujutab eelist, mis õigustab tasu määra alandamist. See, kas selline fikseeritud määr kujutab endast tegelikult muutuva ja kasumiga seotud määraga võrreldes eelist, sõltub äriühingu tulemuslikkusest tulevikus. Kui tulemuslikkus langeb, tuleb fikseeritud määr investorile kasuks, kui tõuseb, on ta ebasoodsas olukorras. Investeerimisotsuse hindamiseks ei saa siiski tegelikke arenguid kasutada. Samuti tuleb meeles pidada, et kahjumite puhul ei maksta tasu üldse ja WestLB puhul tuleb kõne alla kumulatiivsete tagasimaksete otsus. Määra fikseeritus ei too investorile nii suurt kasu, et ta oleks nõus tasu vähendama. Kõike kokku võttes usub komisjon, et tasu määra ei tohiks sel põhjusel vähendada. |
| --- | --- |

(231)

Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt äriühingu tulemuslikkusest ja väljendub peamiselt dividendide kujul ja osaluses äriühingu suurenenud väärtuses (nt aktsiahinna suurenemises). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mille tase peaks peegeldama “tavalise” omakapitalisüsti eest makstava tasu kõnealust kaht aspekti. Võib väita, et fakt, et liidumaa saab otseselt WestLB tulemuslikkusega seotud tasu asemel fikseeritud tasu kujutab eelist, mis õigustab tasu määra alandamist. See, kas selline fikseeritud määr kujutab endast tegelikult muutuva ja kasumiga seotud määraga võrreldes eelist, sõltub äriühingu tulemuslikkusest tulevikus. Kui tulemuslikkus langeb, tuleb fikseeritud määr investorile kasuks, kui tõuseb, on ta ebasoodsas olukorras. Investeerimisotsuse hindamiseks ei saa siiski tegelikke arenguid kasutada. Samuti tuleb meeles pidada, et kahjumite puhul ei maksta tasu üldse ja WestLB puhul tuleb kõne alla kumulatiivsete tagasimaksete otsus. Määra fikseeritus ei too investorile nii suurt kasu, et ta oleks nõus tasu vähendama. Kõike kokku võttes usub komisjon, et tasu määra ei tohiks sel põhjusel vähendada.

| (232) | Samuti peab mainima, et omakapitalisüsti eest makstavas tasus lepivad tavaliselt kokku äriühing ja investor. Kuid käesoleval juhul lepiti tasus, mida WestLB peaks maksma, kokku ilmselt WestLB aktsionäride vahel, mis tundub tavatu. See ei peaks sõltuma sellest, millega teised aktsionärid nõus on, vaid riskist liidumaa jaoks ja kasutuskõlblikkusest WestLB jaoks. Lisaks sellele ei esitanud Saksamaa tasu üle peetavate läbirääkimiste ega viisi kohta, kuidas seda arvutati, ühtki dokumenti. Tal on muidugi õigus väita, et riigiabi eeskirjade alusel on komisjoni hinnangu jaoks oluline vaid tulemus, s.t tasu määr, mitte see, kuidas see tulemus saavutati. Kuid komisjoni arvates annab see, kuidas tasu fikseeriti ja millist osa mängisid kaalutlused selle suhtes, tunnistust sellest, mil määral käitus liidumaa turumajandusliku investorina. |
| --- | --- |

(232)

Samuti peab mainima, et omakapitalisüsti eest makstavas tasus lepivad tavaliselt kokku äriühing ja investor. Kuid käesoleval juhul lepiti tasus, mida WestLB peaks maksma, kokku ilmselt WestLB aktsionäride vahel, mis tundub tavatu. See ei peaks sõltuma sellest, millega teised aktsionärid nõus on, vaid riskist liidumaa jaoks ja kasutuskõlblikkusest WestLB jaoks. Lisaks sellele ei esitanud Saksamaa tasu üle peetavate läbirääkimiste ega viisi kohta, kuidas seda arvutati, ühtki dokumenti. Tal on muidugi õigus väita, et riigiabi eeskirjade alusel on komisjoni hinnangu jaoks oluline vaid tulemus, s.t tasu määr, mitte see, kuidas see tulemus saavutati. Kuid komisjoni arvates annab see, kuidas tasu fikseeriti ja millist osa mängisid kaalutlused selle suhtes, tunnistust sellest, mil määral käitus liidumaa turumajandusliku investorina.

| (233) | Lisaks leppisid WestLB omanikud kokku selles, et tasu tuleks fikseerida pärast WestLB iga-aastaste finantstulemuste avaldamist alates 1992. aastast. Komisjoni arvates ei peaks panga finantstulemused omama tegelikult fikseeritud tasu määramisel mingit tähtsust. Fikseeritud tasu peaks põhinema mitte WestLB poolt tegelikult toodetud kasumil, vaid riskil liidumaa jaoks ja üleandmisest saadaval potentsiaalsel kasul panga jaoks. Turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor ei oleks fikseeritud tasu madalama määraga nõus, sest kõnealuse äriühingu tulemused olid halvad. Seepärast ei anna kõnealune kokkulepe tunnistust käitumisest, mis vastaks investorile, kes tegutseb turumajanduse tingimustes. |
| --- | --- |

(233)

Lisaks leppisid WestLB omanikud kokku selles, et tasu tuleks fikseerida pärast WestLB iga-aastaste finantstulemuste avaldamist alates 1992. aastast. Komisjoni arvates ei peaks panga finantstulemused omama tegelikult fikseeritud tasu määramisel mingit tähtsust. Fikseeritud tasu peaks põhinema mitte WestLB poolt tegelikult toodetud kasumil, vaid riskil liidumaa jaoks ja üleandmisest saadaval potentsiaalsel kasul panga jaoks. Turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor ei oleks fikseeritud tasu madalama määraga nõus, sest kõnealuse äriühingu tulemused olid halvad. Seepärast ei anna kõnealune kokkulepe tunnistust käitumisest, mis vastaks investorile, kes tegutseb turumajanduse tingimustes.

| (234) | Komisjoni esialgse uurimise ajal toimusid kaebuse esitaja ja WestLB vahel läbirääkimised lahenduse leidmiseks, s.t ühisel alusel ja turuga kooskõlas oleva tasu määramiseks ilma EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust rakendamata. Kõnealused läbirääkimised ei olnud edukad. Kuid nende jooksul pakkus WestLB, et selle likvideerimise korral peaks liidumaa lisaks olemasolevale fikseeritud 0,6 % suurusele tasule saama kohase tasu WestLB väärtuse suurendamise eest täiendava äritegevuse abil, mille tegi võimalikuks Wfa üleandmine, s.t liidumaale tuleks anda täiendav osalus WestLB avatud ja varjatud reservidest. See fakt viitab sellele, et üleantud kapitali väärtus ületas WestLB jaoks tegelikult kokkulepitud tasu. Kuid nimetatud likvideerimisväärtuses osalemises kokku ei lepitud. Samuti ei nõustuks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor sellist hüpoteetilise tasuga, kuna sellise püsiva äriühingu puhul nagu WestLB ei saaks ta seda kunagi sisse nõuda; seega ei ole sellisel tasul väärtust. |
| --- | --- |

(234)

Komisjoni esialgse uurimise ajal toimusid kaebuse esitaja ja WestLB vahel läbirääkimised lahenduse leidmiseks, s.t ühisel alusel ja turuga kooskõlas oleva tasu määramiseks ilma EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust rakendamata. Kõnealused läbirääkimised ei olnud edukad. Kuid nende jooksul pakkus WestLB, et selle likvideerimise korral peaks liidumaa lisaks olemasolevale fikseeritud 0,6 % suurusele tasule saama kohase tasu WestLB väärtuse suurendamise eest täiendava äritegevuse abil, mille tegi võimalikuks Wfa üleandmine, s.t liidumaale tuleks anda täiendav osalus WestLB avatud ja varjatud reservidest. See fakt viitab sellele, et üleantud kapitali väärtus ületas WestLB jaoks tegelikult kokkulepitud tasu. Kuid nimetatud likvideerimisväärtuses osalemises kokku ei lepitud. Samuti ei nõustuks turumajanduslikest tingimustest lähtuv investor sellist hüpoteetilise tasuga, kuna sellise püsiva äriühingu puhul nagu WestLB ei saaks ta seda kunagi sisse nõuda; seega ei ole sellisel tasul väärtust.

| (235) | Eespool nimetatud kaalutluste põhjal ja kokkuleppel kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB-ga, peab komisjon kõnealuse investeeringu eest kohaseks tasuks 6,92 % (pärast ettevõtte tulumaksu), s.t 10,19 %-ne (pärast ettevõtte tulumaksu) omakapitali normaaltasuvus, pluss 0,3 protsendipunkti suurune preemia (pärast ettevõtte tulumaksu maksmist) tehingu iseärasuste tõttu, miinus 3,75 protsendipunkti (pärast ettevõtte tulumaksu) üleantud varade likviidsuse puudumisest tulenevate finantseerimiskulude tõttu WestLB jaoks. |
| --- | --- |

(235)

Eespool nimetatud kaalutluste põhjal ja kokkuleppel kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB-ga, peab komisjon kõnealuse investeeringu eest kohaseks tasuks 6,92 % (pärast ettevõtte tulumaksu), s.t 10,19 %-ne (pärast ettevõtte tulumaksu) omakapitali normaaltasuvus, pluss 0,3 protsendipunkti suurune preemia (pärast ettevõtte tulumaksu maksmist) tehingu iseärasuste tõttu, miinus 3,75 protsendipunkti (pärast ettevõtte tulumaksu) üleantud varade likviidsuse puudumisest tulenevate finantseerimiskulude tõttu WestLB jaoks.

iv)   Kohane tasu 3 400 miljoni Saksa marga (1 740 miljoni euro) suuruse summa eest

| (236) | Nagu juba mainitud on 3 400 miljoni Saksa marga (1 740 miljonit eurot) suurune omakapital WestLB jaoks samuti oluline väärtus ning selle majanduslikku väärtust võib võrrelda garantii omaga. Turumajanduslik investor nõuaks selle eest, et ta end sellise riskiga seob, kohast tasu. |
| --- | --- |

(236)

Nagu juba mainitud on 3 400 miljoni Saksa marga (1 740 miljonit eurot) suurune omakapital WestLB jaoks samuti oluline väärtus ning selle majanduslikku väärtust võib võrrelda garantii omaga. Turumajanduslik investor nõuaks selle eest, et ta end sellise riskiga seob, kohast tasu.

| (237) | Oma otsuses alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus viitas komisjon 0,3 %-le määrale kui Saksamaa poolt esitatud kohasele komisjonitasule panga garantii kohta (“Avalprovision”) sellise panga jaoks nagu WestLB. Kuid siin tuleb eeskätt arvesse võtta kaht faktorit. Esiteks ületab 3 400 miljonit Saksa marka (1 740 miljonit eurot) seda summat, mida sellised pangagarantiid tavaliselt katavad. Teiseks on pangagarantiid tavaliselt seotud kindlate tehingutega ja neil on ajalised piirangud. Kuid Wfa erireserv on WestLB käsutuses piiramatult. Need kaks faktorit nõuavad preemia suurendamist 0,5 %-0,6 %-ni. Garantiipreemiad lähevad tavaliselt arvesse tegevuskuludena ja vähendavad seepärast maksustatavat kasumit, kuid tasu Wfa kapitali eest makstakse liidumaale kasumist pärast makse, seega tuleb määra kohandada vastavalt. Kõike seda silmas pidades on komisjon arvamusel, et 0,3 % pärast maksude maksmist on õige tasu seda laadi kapitali eest. |
| --- | --- |

(237)

Oma otsuses alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus viitas komisjon 0,3 %-le määrale kui Saksamaa poolt esitatud kohasele komisjonitasule panga garantii kohta (“Avalprovision”) sellise panga jaoks nagu WestLB. Kuid siin tuleb eeskätt arvesse võtta kaht faktorit. Esiteks ületab 3 400 miljonit Saksa marka (1 740 miljonit eurot) seda summat, mida sellised pangagarantiid tavaliselt katavad. Teiseks on pangagarantiid tavaliselt seotud kindlate tehingutega ja neil on ajalised piirangud. Kuid Wfa erireserv on WestLB käsutuses piiramatult. Need kaks faktorit nõuavad preemia suurendamist 0,5 %-0,6 %-ni. Garantiipreemiad lähevad tavaliselt arvesse tegevuskuludena ja vähendavad seepärast maksustatavat kasumit, kuid tasu Wfa kapitali eest makstakse liidumaale kasumist pärast makse, seega tuleb määra kohandada vastavalt. Kõike seda silmas pidades on komisjon arvamusel, et 0,3 % pärast maksude maksmist on õige tasu seda laadi kapitali eest.

v)   Sünergia mõjud

| (238) | Saksamaa ametiasutused väidavad, et üleandmise tõeline põhjus oli potentsiaalse sünergia saavutamine ja mitte WestLB omakapitali suurendamine. Võib tõsi olla, et arutelud elamuehituse edendamise tõhustamise üle algasid juba 1970tel. Kuid hoolimata sellest pikast arutelust toimus üleandmine alles 1991. aastal, kui WestLB kapitalinõuded sundisid selle avalik-õiguslikke omanikke samme astuma. Dokumentidest, eeskätt asjakohasest materjalist üleandmist käsitleva seaduse kohta nagu näiteks seaduse põhjendustest ja parlamendi istungite protokollidest selgub, et üleandmise tegelik põhjus oli kindlustada WestLB omakapitalibaasiga, mida ta uute maksejõulisuse eeskirjade järgimiseks vajas. Sünergia mõjusid peeti positiivseteks (kõrval)mõjudeks, kuid need polnud kindlasti sel ajal tehingu peamiseks ajendiks. |
| --- | --- |

(238)

Saksamaa ametiasutused väidavad, et üleandmise tõeline põhjus oli potentsiaalse sünergia saavutamine ja mitte WestLB omakapitali suurendamine. Võib tõsi olla, et arutelud elamuehituse edendamise tõhustamise üle algasid juba 1970tel. Kuid hoolimata sellest pikast arutelust toimus üleandmine alles 1991. aastal, kui WestLB kapitalinõuded sundisid selle avalik-õiguslikke omanikke samme astuma. Dokumentidest, eeskätt asjakohasest materjalist üleandmist käsitleva seaduse kohta nagu näiteks seaduse põhjendustest ja parlamendi istungite protokollidest selgub, et üleandmise tegelik põhjus oli kindlustada WestLB omakapitalibaasiga, mida ta uute maksejõulisuse eeskirjade järgimiseks vajas. Sünergia mõjusid peeti positiivseteks (kõrval)mõjudeks, kuid need polnud kindlasti sel ajal tehingu peamiseks ajendiks.

| (239) | Saksa ametiasutused ja WestLB väidavad, et liidumaa sai lisaks 0,6 %-le maksele 2 500 miljoni Saksa marga (1 280 miljonit eurot) suuruselt summalt kasu ka sünergia mõjudest, mis moodustasid üleandmise ja Wfa liitmise ning WestLB poolt Wfa pensionikohustuse (kokku 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot)) ülevõtmise tulemusel aastas umbes 30 miljonit Saksa marka (15 miljonit eurot). Sünergia mõju, s.t kulude kokkuhoid, tulenes Wfa liitmisest WestLB endise elamuehituse edendamise divisjoniga, mis muutis liidumaa elamuehituse edendamise korralduse sujuvamaks ja viis töötajaskonna vähendamiseni. |
| --- | --- |

(239)

Saksa ametiasutused ja WestLB väidavad, et liidumaa sai lisaks 0,6 %-le maksele 2 500 miljoni Saksa marga (1 280 miljonit eurot) suuruselt summalt kasu ka sünergia mõjudest, mis moodustasid üleandmise ja Wfa liitmise ning WestLB poolt Wfa pensionikohustuse (kokku 33 miljonit Saksa marka (17 miljonit eurot)) ülevõtmise tulemusel aastas umbes 30 miljonit Saksa marka (15 miljonit eurot). Sünergia mõju, s.t kulude kokkuhoid, tulenes Wfa liitmisest WestLB endise elamuehituse edendamise divisjoniga, mis muutis liidumaa elamuehituse edendamise korralduse sujuvamaks ja viis töötajaskonna vähendamiseni.

| (240) | Sünergia mõjud on ühinemise tavaline tagajärg. Kuid pole selge, kuidas sobib selline sünergia liidumaa poolt esitatud suletud ringi lähenemisega ja Wfa neutraalsusega konkurentsi suhtes. Kuivõrd need olid saavutatavad pärast üleandmist, hoolimata nende kahe üksuse selgest lahus hoidmisest, ja tekkisid Wfa liitmisest WestLB elamuehituse edendamise üksusega, mis oli minevikus juba eranditult Wfa jaoks töötanud, on raske mõista, miks ei oleks olnud võimalik sellist sünergiat ka ilma üleandmiseta saavutada. |
| --- | --- |

(240)

Sünergia mõjud on ühinemise tavaline tagajärg. Kuid pole selge, kuidas sobib selline sünergia liidumaa poolt esitatud suletud ringi lähenemisega ja Wfa neutraalsusega konkurentsi suhtes. Kuivõrd need olid saavutatavad pärast üleandmist, hoolimata nende kahe üksuse selgest lahus hoidmisest, ja tekkisid Wfa liitmisest WestLB elamuehituse edendamise üksusega, mis oli minevikus juba eranditult Wfa jaoks töötanud, on raske mõista, miks ei oleks olnud võimalik sellist sünergiat ka ilma üleandmiseta saavutada.

| (241) | Peale selle, kui Wfa jaoks sünergia kasvab ja kulusid hoitakse rohkem kokku, aitab see elamuehituse edendamise (ja seega ka liidumaa) kulusid vähendada, kuid seda ei saa käsitleda WestLB poolt makstud tasuna esmaste omavahendite eest. Kuna sünergia mõjud ei vähendanud WestLB jaoks üleantud kapitali kasutuskõlblikkust, ei tohiks nad mõjutada ka tasu määra eraldatud kapitali eest, mida turumajanduslik investor saaks pangalt nõuda. Isegi kui tegelik kasu liidumaa jaoks sünergia tulemusel kasvab, oleks iga konkurent, lisaks kohasele vastutasule eraldatud omakapitali eest, olnud konkurentsi tõttu sunnitud liidumaale “maksma” finantsinstrumendi eest (Wfa) “tasu” hüvitiste kujul. |
| --- | --- |

(241)

Peale selle, kui Wfa jaoks sünergia kasvab ja kulusid hoitakse rohkem kokku, aitab see elamuehituse edendamise (ja seega ka liidumaa) kulusid vähendada, kuid seda ei saa käsitleda WestLB poolt makstud tasuna esmaste omavahendite eest. Kuna sünergia mõjud ei vähendanud WestLB jaoks üleantud kapitali kasutuskõlblikkust, ei tohiks nad mõjutada ka tasu määra eraldatud kapitali eest, mida turumajanduslik investor saaks pangalt nõuda. Isegi kui tegelik kasu liidumaa jaoks sünergia tulemusel kasvab, oleks iga konkurent, lisaks kohasele vastutasule eraldatud omakapitali eest, olnud konkurentsi tõttu sunnitud liidumaale “maksma” finantsinstrumendi eest (Wfa) “tasu” hüvitiste kujul.

| (242) | Lisaks ilmnevad ühinemise sünergia mõjud tavaliselt mõlemas liidetud üksuses. On raske mõista, miks WestLB ei peaks sellistest eelistest üldse kasu saama. |
| --- | --- |

(242)

Lisaks ilmnevad ühinemise sünergia mõjud tavaliselt mõlemas liidetud üksuses. On raske mõista, miks WestLB ei peaks sellistest eelistest üldse kasu saama.

| (243) | Kui WestLB tegi Wfa pensionikohustuse eest makseid, mis vähendasid Wfa aastaseid kulusid, ei saa neid makseid enam vaadelda kui ühinemise sünergiat. Sellest olenemata saab neid käsitleda kui WestLB poolt makstavat kaudset tasu liidumaale. Kasu peaks tulenema elamuehituse edendamisest endast ja seepärast suurendama seal käsutatavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(243)

Kui WestLB tegi Wfa pensionikohustuse eest makseid, mis vähendasid Wfa aastaseid kulusid, ei saa neid makseid enam vaadelda kui ühinemise sünergiat. Sellest olenemata saab neid käsitleda kui WestLB poolt makstavat kaudset tasu liidumaale. Kasu peaks tulenema elamuehituse edendamisest endast ja seepärast suurendama seal käsutatavaid vahendeid.

| (244) | Seepärast võtab komisjon seisukoha, et väidetud sünergia mõjud ei kujuta endast WestLB poolt Wfa üleandmise eest makstavat tasu, vaid on valmis käsitlema WestLB poolt 1992. aastal Wfa pensionikulude eest makstud 33 miljoni Saksa marka (17 miljonit eurot) suurust summat osana WestLB poolt üleandmise eest makstud tasust. |
| --- | --- |

(244)

Seepärast võtab komisjon seisukoha, et väidetud sünergia mõjud ei kujuta endast WestLB poolt Wfa üleandmise eest makstavat tasu, vaid on valmis käsitlema WestLB poolt 1992. aastal Wfa pensionikulude eest makstud 33 miljoni Saksa marka (17 miljonit eurot) suurust summat osana WestLB poolt üleandmise eest makstud tasust.

f)   2002. AASTA KAASAMINE

| (245) | Vastupidiselt lepingupoolte arvamusele jõudis komisjon järeldusele, et abi elemendi määramiseks tuleb arvesse võtta ka 2002. aastat, proportsionaalsel alusel kuni 1. augustini 2002. aastal. On tõsi, et Saksamaa on korduvalt väitnud, et 1. jaanuari 2002. aasta Wfa ja Landesbank Nordrhein-Westfalen ühinemise tagasiulatuva mõju tõttu raamatupidamises, mida seadus ette nägi, tuli riigiabi sellest kuupäevast käsitleda lõppenuna. Kuid hoolimata mõjust raamatupidamisele, oli Wfa kapital WestLB äritegevuse toetamiseks tema käsutuses 1. augustini 2002. aastal. See on siinkohal käsitletava küsimuse jaoks otsustav. |
| --- | --- |

(245)

Vastupidiselt lepingupoolte arvamusele jõudis komisjon järeldusele, et abi elemendi määramiseks tuleb arvesse võtta ka 2002. aastat, proportsionaalsel alusel kuni 1. augustini 2002. aastal. On tõsi, et Saksamaa on korduvalt väitnud, et 1. jaanuari 2002. aasta Wfa ja Landesbank Nordrhein-Westfalen ühinemise tagasiulatuva mõju tõttu raamatupidamises, mida seadus ette nägi, tuli riigiabi sellest kuupäevast käsitleda lõppenuna. Kuid hoolimata mõjust raamatupidamisele, oli Wfa kapital WestLB äritegevuse toetamiseks tema käsutuses 1. augustini 2002. aastal. See on siinkohal käsitletava küsimuse jaoks otsustav.

| (246) | Eelkõige on väidetud, et mitte ainult Wfa kasumid ja abistatud valdkonnad, vaid ka kogu äritegevus, mis on seotud riigi võlakirjadega anti 1. jaanuaril 2002. aastal osana ümberorganiseerimisest üle liidumaa pangale, mille tulemusena peeti WestLB kahjumeid, mis olid vahetult seotud Wfa tulevikku reguleeriva lahendusega, märkimisväärselt suuremaks kui kohane tasu Wfa kapitali eest ning seda tuleb pidada kohaseks kompensatsiooniks. Kuid see argument ei ole veenev. Komisjon on seega jõudnud järeldusele, et nii abistatud valdkondade eraldamisest kui ka riigi võlakirjaärist põhjustatud ebasoodsad asjaolud, ei kujuta endast tasu Wfa kapitali kasutamise eest 1. augustini 2002. aastal. Wfa kapitali abil toetati lisaks abistatud valdkondadele ja võlakirjaärile ka kogu WestLB äritegevust. Seepärast peab WestLB maksma 6,92 % suurust tasu pro rata põhjal 1. augustini 2002. aastal. |
| --- | --- |

(246)

Eelkõige on väidetud, et mitte ainult Wfa kasumid ja abistatud valdkonnad, vaid ka kogu äritegevus, mis on seotud riigi võlakirjadega anti 1. jaanuaril 2002. aastal osana ümberorganiseerimisest üle liidumaa pangale, mille tulemusena peeti WestLB kahjumeid, mis olid vahetult seotud Wfa tulevikku reguleeriva lahendusega, märkimisväärselt suuremaks kui kohane tasu Wfa kapitali eest ning seda tuleb pidada kohaseks kompensatsiooniks. Kuid see argument ei ole veenev. Komisjon on seega jõudnud järeldusele, et nii abistatud valdkondade eraldamisest kui ka riigi võlakirjaärist põhjustatud ebasoodsad asjaolud, ei kujuta endast tasu Wfa kapitali kasutamise eest 1. augustini 2002. aastal. Wfa kapitali abil toetati lisaks abistatud valdkondadele ja võlakirjaärile ka kogu WestLB äritegevust. Seepärast peab WestLB maksma 6,92 % suurust tasu pro rata põhjal 1. augustini 2002. aastal.

g)   ABI ELEMENT

| (247) | Nagu eespool arvutatud käsitleb komisjon turuga kooskõlas olevana järgnevat tasu: 6,92 % aastas pärast makse kapitali eest, mida WestLB oma äritegevuse toetuseks sai kasutada, s.t 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) 1993. aasta lõpus, ja 0,3 % pärast makse erinevuse eest selle osa ja 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljoni euro) suuruse summa vahel, mis WestLB bilansis on näidatud omakapitalina, s.t 3 400 miljonit Saksa marka (1 740 miljonit eurot) 1993. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(247)

Nagu eespool arvutatud käsitleb komisjon turuga kooskõlas olevana järgnevat tasu: 6,92 % aastas pärast makse kapitali eest, mida WestLB oma äritegevuse toetuseks sai kasutada, s.t 2 500 miljonit Saksa marka (1 280 miljonit eurot) 1993. aasta lõpus, ja 0,3 % pärast makse erinevuse eest selle osa ja 5 900 miljoni Saksa marga (3 020 miljoni euro) suuruse summa vahel, mis WestLB bilansis on näidatud omakapitalina, s.t 3 400 miljonit Saksa marka (1 740 miljonit eurot) 1993. aasta lõpus.

| (248) | WestLB maksis 0,6 % suuruse tasu vaid summalt, mida ta sai oma äritegevuse toetuseks kasutada. Kõnealune tasu maksti esimest korda 1993. aastal. Nagu eespool selgitatud, tunnustab komisjon 1992. aastal Wfa pensioninõuete eest WestLB poolt tehtud makseid täiendava tasuna liidumaale. |
| --- | --- |

(248)

WestLB maksis 0,6 % suuruse tasu vaid summalt, mida ta sai oma äritegevuse toetuseks kasutada. Kõnealune tasu maksti esimest korda 1993. aastal. Nagu eespool selgitatud, tunnustab komisjon 1992. aastal Wfa pensioninõuete eest WestLB poolt tehtud makseid täiendava tasuna liidumaale.

| (249) | Abi elementi saab arvutada erinevusena tegelike maksete ja nende maksete vahel, mis vastaksid turu tingimustele. |
| --- | --- |

(249)

Abi elementi saab arvutada erinevusena tegelike maksete ja nende maksete vahel, mis vastaksid turu tingimustele.

| (250) | Tabel 5: Abi elemendi arvutamine
















  (miljonites Saksa markades) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | | | | | | | | | | | |
| 1. | Osa erireservist, mida WestLB kasutada sai |

(250)

Tabel 5: Abi elemendi arvutamine

(miljonites Saksa markades)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

1.

Osa erireservist, mida WestLB kasutada sai

13

2 510

2 819

3 048

3 108

3 112

3 113

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Ülejäänud osa (erinevus võrreldes 5 900 Saksa margaga) 2002. aastal, proportsionaalne määr 7/12 |
| --- | --- |

2.

Ülejäänud osa (erinevus võrreldes 5 900 Saksa margaga) 2002. aastal, proportsionaalne määr 7/12

5 887

3 390

3 081

2 852

2 792

2 788

2 787

[...]

[...]

[...]

[...]

6,92 % tasu (pärast makse) punktilt 1

0,9

173,7

195,1

210,9

215,1

215,4

215,4

[...]

[...]

[...]

[...]

0,3 % tasu (pärast makse) punktilt 2

17,7

10,2

9,2

8,6

8,4

8,4

8,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Kogu tasu kooskõlas turu tingimustega

18,6

183,9

204,3

219,5

223,5

223,8

223,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegelik tasu (pärast makse)

33,1

15,1

16,9

18,3

18,6

18,7

18,7

[...]

[...]

[...]

[...] (51)

Abi element

-14,5

168,8

187,4

201,2

204,9

205,1

205,1

208,6

209,3

209,3

128,6

(Suurus: 1 913,80 miljonit Saksa marka = 978,51 miljonit eurot)

4.   MAKSUVABASTUSED

| (251) | Oma otsuses alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, on komisjon väitnud, et riigiabi võib kasutada juhul, kui teatav ettevõte on vabastatud maksudest, kusjuures tema konkurendid on tavaliselt maksustatavad. Kui konstruktsioon “üksus üksuse sees” hõlmab mittetulunduslikku, maksudest vabastatud üksust, tuleb tagada, et maksuprivileegide majanduslik mõju oleks rangelt piiratud mittetulundusliku üksusega ega laieneks ettevõttele konkurentsiga seotud sektoris. |
| --- | --- |

(251)

Oma otsuses alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, on komisjon väitnud, et riigiabi võib kasutada juhul, kui teatav ettevõte on vabastatud maksudest, kusjuures tema konkurendid on tavaliselt maksustatavad. Kui konstruktsioon “üksus üksuse sees” hõlmab mittetulunduslikku, maksudest vabastatud üksust, tuleb tagada, et maksuprivileegide majanduslik mõju oleks rangelt piiratud mittetulundusliku üksusega ega laieneks ettevõttele konkurentsiga seotud sektoris.

| (252) | WestLB-le üleantud kapital oli vabastatud omandimaksust (Vermögenssteuer) ja kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer). Lisaks sellele jäi Wfa tegevustest saadud tulu pärast üleandmist vabastatuks ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer). Saksamaa sõnul ei olnud nende maksusätete eesmärk eelistada (ja nad ka ei eelista) WestLB-d teiste, makse maksvate isikute ees. |
| --- | --- |

(252)

WestLB-le üleantud kapital oli vabastatud omandimaksust (Vermögenssteuer) ja kapitalimaksust (Gewerbekapitalsteuer). Lisaks sellele jäi Wfa tegevustest saadud tulu pärast üleandmist vabastatuks ettevõtte tulumaksust (Körperschaftssteuer). Saksamaa sõnul ei olnud nende maksusätete eesmärk eelistada (ja nad ka ei eelista) WestLB-d teiste, makse maksvate isikute ees.

| (253) | Wfa kapitali kasutamise (maksejõulisuse eesmärgil) tulemuseks olev WestLB äritegevusesisene kasumi kasvamine maksustatakse tavaliselt. Ainult elamuehituse edendamise sektori tulud on maksust vabastatud. Ka vabastused kapitalimaksust ja omandimaksust on piiratud elamuehituse edendamisele. Komisjoni ülesandeks ei ole otsustada, kas Saksamaa maksuseadust, mis käsitleb vabastusi mittetulunduslike tegevuste eest on rikutud, vaid ainult hinnata meedet EÜ asutamislepingu riigiabi sätete alusel. |
| --- | --- |

(253)

Wfa kapitali kasutamise (maksejõulisuse eesmärgil) tulemuseks olev WestLB äritegevusesisene kasumi kasvamine maksustatakse tavaliselt. Ainult elamuehituse edendamise sektori tulud on maksust vabastatud. Ka vabastused kapitalimaksust ja omandimaksust on piiratud elamuehituse edendamisele. Komisjoni ülesandeks ei ole otsustada, kas Saksamaa maksuseadust, mis käsitleb vabastusi mittetulunduslike tegevuste eest on rikutud, vaid ainult hinnata meedet EÜ asutamislepingu riigiabi sätete alusel.

| (254) | Wfa vabastamine omandimaksust, kapitalimaksust ja ettevõtte tulumaksust kasvatas Wfa kasumit (või vähendas kahjumit), kergendas liidumaa potentsiaalset vajadust teha täiendavaid süste elamuehituse edendamisse ja suurendas lisaks Wfa netovarasid. Kuna Wfa vajas enda tegevuse jaoks esmasteks omavahenditeks vaid kindlat osa sellest (suurenenud) kapitalibaasist, suurenes aja jooksul ka osa, mis oli WestLB-le tema äritegevuse toetuseks kättesaadav. Kuid oleks see osa suurenenud, oleks ka alus liidumaale makstava tasu määramiseks suurenenud. Kui fikseeritaks kohane tasu, poleks elamuehituse edendamisele tehtud maksuvabastuse tulemusel konkurentsi kahjustamist WestLB kasuks olnud. Vastavalt eespool toodud arvutustele oleks kohane tasu vastavalt 6,92 % aastas ja 0,3 % aastas. |
| --- | --- |

(254)

Wfa vabastamine omandimaksust, kapitalimaksust ja ettevõtte tulumaksust kasvatas Wfa kasumit (või vähendas kahjumit), kergendas liidumaa potentsiaalset vajadust teha täiendavaid süste elamuehituse edendamisse ja suurendas lisaks Wfa netovarasid. Kuna Wfa vajas enda tegevuse jaoks esmasteks omavahenditeks vaid kindlat osa sellest (suurenenud) kapitalibaasist, suurenes aja jooksul ka osa, mis oli WestLB-le tema äritegevuse toetuseks kättesaadav. Kuid oleks see osa suurenenud, oleks ka alus liidumaale makstava tasu määramiseks suurenenud. Kui fikseeritaks kohane tasu, poleks elamuehituse edendamisele tehtud maksuvabastuse tulemusel konkurentsi kahjustamist WestLB kasuks olnud. Vastavalt eespool toodud arvutustele oleks kohane tasu vastavalt 6,92 % aastas ja 0,3 % aastas.

5.   KOHUSTUSTEST LOOBUMINE

| (255) | Saksamaa väidab, et kohustustest loobumine ei mõjutanud liidumaa finantspositsiooni negatiivselt ega andnud Wfa-le ja WestLb-le konkurentsieeliseid. Pärast üleandmist ei vähenenud Wfa varad (liidumaa elamuehituse edendamise rahastu) selle kohustuse võrra igal aastal, nii et Wfa likvideerimise korral oleks olnud võimalik saada suuremat tulu, mis oleks läinud liidumaale. Saksamaa ametiasutused väidavad ka, et ilma loobumiseta ei oleks BAKred kiitnud heaks 4 000 miljonit Saksa marga (2 050 miljoni euro) suurust summat Wfa esmaste omavahenditena. |
| --- | --- |

(255)

Saksamaa väidab, et kohustustest loobumine ei mõjutanud liidumaa finantspositsiooni negatiivselt ega andnud Wfa-le ja WestLb-le konkurentsieeliseid. Pärast üleandmist ei vähenenud Wfa varad (liidumaa elamuehituse edendamise rahastu) selle kohustuse võrra igal aastal, nii et Wfa likvideerimise korral oleks olnud võimalik saada suuremat tulu, mis oleks läinud liidumaale. Saksamaa ametiasutused väidavad ka, et ilma loobumiseta ei oleks BAKred kiitnud heaks 4 000 miljonit Saksa marga (2 050 miljoni euro) suurust summat Wfa esmaste omavahenditena.

| (256) | Loobumine on kindlasti suurendanud Wfa väärtust. Kuid kuna WestLB poolt makstav tasu põhines Wfa hindamisel pärast loobumist, s.t võttes arvesse selle väärtuse suurenemist, ei kujutanud loobumine endast WestLB jaoks eelist kuivõrd tasu oli turuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(256)

Loobumine on kindlasti suurendanud Wfa väärtust. Kuid kuna WestLB poolt makstav tasu põhines Wfa hindamisel pärast loobumist, s.t võttes arvesse selle väärtuse suurenemist, ei kujutanud loobumine endast WestLB jaoks eelist kuivõrd tasu oli turuga kooskõlas.

6.   MEETME VASTAVUS EÜ ASUTAMISLEPINGULE

| (257) | Eespool mainitud kaalutluste põhjal võib väita, et täidetud on kõik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ja Wfa üleandmine kujutab endast seega riigiabi kõnealuse artikli tähenduses. Sellele tuginedes tuleb hinnata, kas kõnealune abi on ühisturuga kokkusobiv. Tuleb ka märkida, et Saksamaa valitsus ei tuginenud Wfa üleandmisega seoses võimalike riigi elementide suhtes EÜ asutamislepingus sätestatud eranditele. |
| --- | --- |

(257)

Eespool mainitud kaalutluste põhjal võib väita, et täidetud on kõik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ja Wfa üleandmine kujutab endast seega riigiabi kõnealuse artikli tähenduses. Sellele tuginedes tuleb hinnata, kas kõnealune abi on ühisturuga kokkusobiv. Tuleb ka märkida, et Saksamaa valitsus ei tuginenud Wfa üleandmisega seoses võimalike riigi elementide suhtes EÜ asutamislepingus sätestatud eranditele.

| (258) | Ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand pole kohaldatav. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga, seda ei anta üksiktarbijatele, ei heasta loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste poolt tekitatud kahju, ega korva Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(258)

Ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand pole kohaldatav. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga, seda ei anta üksiktarbijatele, ei heasta loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste poolt tekitatud kahju, ega korva Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (259) | Arvestades, et abil ei ole piirkondlikku eesmärki, ta ei ole loodud ebatavaliselt madala elatustasemega või vaeghõivega piirkondade arendamiseks ega majanduslike piirkondade arengule kaasa aitamiseks – ei EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt a ega artikli 87 lõige 3 punkt c ei ole viimase piirkondliku aspekti suhtes kohaldatavad. Samuti ei aita ta üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisel. Abi ei ole mõeldud ka kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(259)

Arvestades, et abil ei ole piirkondlikku eesmärki, ta ei ole loodud ebatavaliselt madala elatustasemega või vaeghõivega piirkondade arendamiseks ega majanduslike piirkondade arengule kaasa aitamiseks – ei EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt a ega artikli 87 lõige 3 punkt c ei ole viimase piirkondliku aspekti suhtes kohaldatavad. Samuti ei aita ta üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisel. Abi ei ole mõeldud ka kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks.

| (260) | Kuna meetme jõustumisel ei olnud WestLB majanduslik ellujäämine ohus, ei olnud põhjust arvata, et üksiku suure krediidiasutuse nagu WestLB kokkulangemine põhjustaks üldise panganduskriisi Saksamaal, mis võiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt b alusel õigustada abi kasutamist tõsise häire kõrvaldamiseks Saksamaa majanduses. |
| --- | --- |

(260)

Kuna meetme jõustumisel ei olnud WestLB majanduslik ellujäämine ohus, ei olnud põhjust arvata, et üksiku suure krediidiasutuse nagu WestLB kokkulangemine põhjustaks üldise panganduskriisi Saksamaal, mis võiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt b alusel õigustada abi kasutamist tõsise häire kõrvaldamiseks Saksamaa majanduses.

| (261) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt c alusel võib abi olla kohaldatav kui ta soodustab teatud majandustegevusi. Seda võib põhimõtteliselt rakendada ka pangandussektori restruktureerimisabina. Kuid käesoleval juhul ei ole tingimused selle erandi kohaldamiseks täidetud. WestLB-d ei kirjeldata kui raskustes olevat ettevõtet, mille elujõulisus tuleks riigiabi kasutades taastada. |
| --- | --- |

(261)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 3 punkt c alusel võib abi olla kohaldatav kui ta soodustab teatud majandustegevusi. Seda võib põhimõtteliselt rakendada ka pangandussektori restruktureerimisabina. Kuid käesoleval juhul ei ole tingimused selle erandi kohaldamiseks täidetud. WestLB-d ei kirjeldata kui raskustes olevat ettevõtet, mille elujõulisus tuleks riigiabi kasutades taastada.

| (262) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatud tingimustel teha asutamislepingu riigiabi eeskirjadest erandeid, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektoris. Seda on kinnitanud ka komisjon oma aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (52). Siiski on selge, et üleandmine sooritati selleks, et WestLB saaks uutele omavahendite nõuetele vastata, ja ei võta arvesse üldise majandushuvi teenuseid. Peale selle ei väitnud Saksamaa, et Wfa üleandmine oli toimus selleks, et kompenseerida WestLB-le konkreetsete üldise majandushuvi teenuste osutamist. Seepärast ei saa ka seda erandit käesoleval juhul kohaldada. |
| --- | --- |

(262)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatud tingimustel teha asutamislepingu riigiabi eeskirjadest erandeid, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektoris. Seda on kinnitanud ka komisjon oma aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (52). Siiski on selge, et üleandmine sooritati selleks, et WestLB saaks uutele omavahendite nõuetele vastata, ja ei võta arvesse üldise majandushuvi teenuseid. Peale selle ei väitnud Saksamaa, et Wfa üleandmine oli toimus selleks, et kompenseerida WestLB-le konkreetsete üldise majandushuvi teenuste osutamist. Seepärast ei saa ka seda erandit käesoleval juhul kohaldada.

| (263) | Kuna põhimõtte suhtes, mis keelustab riigiabi, ei ole rohkem erandeid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1, ei ole kõnealune abi asutamislepinguga kooskõlas. |
| --- | --- |

(263)

Kuna põhimõtte suhtes, mis keelustab riigiabi, ei ole rohkem erandeid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1, ei ole kõnealune abi asutamislepinguga kooskõlas.

VII.   JÄRELDUSED

| (264) | Komisjon leiab, et Saksamaa on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Seepärast on kõnealune abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(264)

Komisjon leiab, et Saksamaa on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Seepärast on kõnealune abi ebaseaduslik.

| (265) | Abi ei ole kokkusobiv ei artikli 87 lõike 2 ega lõike 3 alusel ega ka teiste EÜ asutamislepingu sätete alusel. Seepärast on ta vastuolus asutamislepinguga ja tuleb lõpetada ning meetme abielement, mida ebaseaduslikult on jõustatud, tuleb Saksamaa valitsusel sisse nõuda. |
| --- | --- |

(265)

Abi ei ole kokkusobiv ei artikli 87 lõike 2 ega lõike 3 alusel ega ka teiste EÜ asutamislepingu sätete alusel. Seepärast on ta vastuolus asutamislepinguga ja tuleb lõpetada ning meetme abielement, mida ebaseaduslikult on jõustatud, tuleb Saksamaa valitsusel sisse nõuda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa on andnud Westdeutsche Landesbank-Girozentrale'le, nüüd WestLB AG-le, 1992. aasta 1. jaanuarist  kuni 2002. aasta 1. augustini, moodustades 978,51 miljonit eurot, ei sobi kokku ühisturuga.

Artikkel 2

Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed, et nõuda sisse artiklis 1 viidatud ja ebaseaduslikult abisaajale kättesaadavaks tehtud abi.

Artikkel 3

Tagastamine jõustub viivitamata ja vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale tingimusel, et see lubab otsuse kohest ja efektiivset täitmist.

Abiga koos tuleb tagastada intressid kuupäevast, mil abi oli kasusaaja käsutuses kuni selle tagasimaksmiseni.

Intressi arvutatakse vastavalt sätetele, mis on kehtestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükis (53).

Artikkel 4

Saksamaa peab komisjoni teavitama meetmetest, mida otsuse järgmiseks on võetud, kasutades käesoleva otsuse lisas olevat küsimustikku, kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemise päevast.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9.

1

(2)  Vaata joonealust märkust 1.

2

(3)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1.

3

(4)  Liidetud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen v. Komisjon, EKL 2003, lk II-435.

4

Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen

Komisjon,

(5)  Saksamaa 10. märtsil 2004. aastal tehtud ettepanek, lk 2.

5

(6)  Wohnungsbauförderungsgesetz, 30. septembril 1979. aastal avaldatud versioonis (Nord-Rhein Westfaleni Liidumaa Ametlik Teataja, lk 630).

6

Wohnungsbauförderungsgesetz

(7)  EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14 (tunnistatud kehtetuks ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5.2000)).

7

(8)  Krediidiasutused peavad vastama konsolideeritud, osaliselt konsolideeritud ja konsolideerimata kapitalinõuetele.

8

(9)  Mõistet “riskiga kaalutud varad” kasutatakse allpool kõikide riskikandvate ja riskiga kaalutud kirjete kirjeldamiseks.

9

(10)  Tegelikult oleksid uued kapitalinõuded pidanud jõustuma juba 1. jaanuaril 1993. aastal, kuid nende rakendamine Saksamaal hilines.

10

(11)  Kõnealune näitaja põhines siiski omavhendite mõistel, mis oli kitsam kui omavahendite direktiivis sätestatu.

11

(12)  21. detsembri 1992. aasta nõukogu direktiiv 92/121/EMÜ krediidiasutuste väljastatud suure riskiga laenude jälgimise ja kontrolli kohta (EÜT L 29, 5.2.1993, lk 1).

12

(13)  Tuleb siiski märkida, et muutusid mitte ainult künnised, vaid ka definitsioonid “omavahendid” ja “riskiga kaalutud varad”.

13

(14)  EÜT L 386, 30.12.1989, lk 1.

14

(15)  Deutsche Bundesbank, kuuaruanne, mai 1993, lk 49.

15

(16)  Näiteks vaata Nord-Rhein Westfaleni Parlamendi dokumenti 11/2329.

16

(17)  Gesetz zur Regelung der Wohnungsbauförderung, 18. detsember 1991. aasta (Nord-Rhein Westfaleni Liidumaa Ametlik Teataja, nr 61, 30. detsember 1991, lk 561).

17

Gesetz zur Regelung der Wohnungsbauförderung

(18)  Saksamaa sõnul on väljend “rahaline tehing” tegelikult ebatäpne ning seda selgitatakse hiljem.

18

(19)  Varade üleandmist käsitleva seaduse § 13 sätestab, et elamuehituse edendamise üksus peab tegutsema viisil, mis on neutraalne oma mõju poolest konkurentsile. Tegelikud meetmed selles osas on sätestatud WestLB ja liidumaa võimukandjate vahel sõlmitud lepingus.

19

(20)  Wfa üleandmine jõustus 1. jaanuaril 1992. aastal.

20

(21)  Põhineb sel ajal kehtinud 5,6 % nõudel.

21

(22)

22

| (+) | Konfidentsiaalne teave on tähistatud [...]. |
| --- | --- |

(+)

+

Konfidentsiaalne teave on tähistatud [...].

(23)  Selle aasta kõikumised on tingitud muutustest meetodis, kuidas Wfa varad on bilansis kajastatud, muutustest omavahendite ja maksejõulisuse määra mõistetes ja ajast, mil BAKred tunnistas Wfa kapitali.

23

(24)

24

| (#) | Arvud WestLB AG kohta, kuhu koondati endise Westdeutsche Landesbank Girozentrale äritegevused 2002. aastal. |
| --- | --- |

(#)

#

Arvud WestLB AG kohta, kuhu koondati endise Westdeutsche Landesbank Girozentrale äritegevused 2002. aastal.

(25)  Kõnealused arvutused ei võta arvesse riskikandvaid bilansiväliseid tehinguid.

25

(26)  Tuleb meeles pidada, et uute eeskirjade alusel muutusid lisaks suhtarvudele ka “omavahendite” ja “riskiga kaalutud varade” mõisted.

26

(27)  Vastavalt Saksamaa poolt esitatud uuringule WestLB-le makstud tasu kohta, oli ettevõtte tulumaksu määr 1993. aastani 46 % ja seejärel 42 %. Sellele tuleb lisada ka solidaarsusmaksu määr, mis 1992. aastal oli 3,75 %, 1993. aastal 0 % ja seejärel 7,5 %.

27

(28)  Selguse mõttes on seal, kus arutatakse summa üle, mille eest peab tasu maksma, viidatud alati olukorrale 1993. aasta lõpus, s. t erinevusele 1 500 miljoni DEM (770 miljonit EUR) ja 2 500 miljoni DEM (1 280 miljonit EUR) vahel, sõltumata sellest, et Wfa äritegevuses seotud kapitali ja WestLB käsutada oleva summa jaotus muutub.

28

(29)  Kuna BAKred andis Wfa kapitalile heakskiidu alles 30. detsembril 1992. aastal, sai WestLB 1992. aastal kapitalist 2 322 000 miljoni Saksa marka(1 200 miljonit EUR) käsutada vaid kaks päeva. Selle tulemusel oli kõnealuse aasta WestLB jaoks käsutada oleva kapitali keskmiseks suuruseks 13 miljonit Saksa marka (7 miljonit eurot).

29

(30)

30

| (#) | Kuna WestLB jagunemise tõttu sai Wfa kapitali äritegevuse toetamiseks kasutada vaid 1. augustini 2002. aastal, tuleb [...] suurune erinevus tunnistatud esmaste omavahendite, kogusummas [...], ja 632 miljoni Saksa marga suuruse Wfa poolt seotud summa vahel korrutada teguriga 7/12. See annab WestLB äritegevuse käsutuses olnud keskmise kapitali summaks [...]. |
| --- | --- |

(#)

#

Kuna WestLB jagunemise tõttu sai Wfa kapitali äritegevuse toetamiseks kasutada vaid 1. augustini 2002. aastal, tuleb [...] suurune erinevus tunnistatud esmaste omavahendite, kogusummas [...], ja 632 miljoni Saksa marga suuruse Wfa poolt seotud summa vahel korrutada teguriga 7/12. See annab WestLB äritegevuse käsutuses olnud keskmise kapitali summaks [...].

(31)  0,6 %-ne määr on sätestatud 11. novembril 1993. aastal sõlmitud põhilepingu protokollimärkmetes.

31

(32)  Saksamaa on selgitanud, et omanikud on küll kokku leppinud kõnealuste tagasimaksete toimumise osas, kuid WestLB-l puudub selleks vastav juriidiline kohustus.

32

(33)  Kirjeldatud on järgmisi tunnuseid: emiteerimise ja emitendi riik, instrumendi käsitlemine panganduse seadusandja poolt, selle tavaline tähtaeg, käsitlemine pankroti/likvideerimise korral ja kahjude katmiseks, see, kas ta on rahastamiseks sobiv, kas intresside/dividendide makseid võib edasi lükata ja kas kumulatiivne edasilükkamine on võimalik.

33

(34)  Ühes versioonis võrreldakse Wfa kapitali ainult kasumis osalemise õigustega ja perpetual preferred shared'ega ning teises kõigi kolme instrumendiga.

34

perpetual preferred shared'ega

(35)  Nimetatud eelisaktsiate puhul kasutati Ameerika Ühendriikide ja Briti turgude andmeid, sest kõnealused instrumendid ei ole Saksamaal kättesaadavad.

35

(36)  See põhineb 0,6 % määral, ettevõtte tulumaksu määral, mis 1993. aastani oli 46 % ja edaspidi 42 %, lisaks solidaarsusmaksu 3,75 % määral 1992. aastal, 0 % määral 1993. aastal ja seejärel 7,5 % määral.

36

(37)  See põhineb esiteks faktil, et BAKred tunnistas erireserve alles 30. detsembril 1992. aastal, mille tulemuseks oli kasutatava kapitali (arvutuste tegemise eesmärkidel) summaks ainult 2 miljonit DEM (1 miljonit EUR) ja teiseks 1992. aastal WestLB poolt tehtud 33 miljoni DEM (17 miljonit EUR) suurusel maksel Wfa töötajaskonna tulevasteks pensionideks, mida arvestati sel aastal WestLB poolt Liidumaale makstud tasuna.

37

(38)  Näiteks vaata kohtuasju C-303/88 Itaalia vs. komisjon 1991. aasta EKL lk I-1433 ja C-305/89 Itaalia vs. komisjon 1991. aasta EKL lk I-1603.

38

Itaalia

komisjon

Itaalia

komisjon

(39)  Komisjoni teatis liikmesriikidele: EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine riigi osalusega äriühingutele tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 11). Kuigi teatis on eranditult tootmissektori kohta, saab põhimõtet kahtlemata rakendada ka teiste sektorite suhtes. Finantsteenuste suhtes on seda kinnitanud rida komisjoni otsusi, nt Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1).

39

Crédit Lyonnais

GAN

(40)  Public authorities' holdings in company capital – The Commission's position, EÜ Bülletään 9-1984, lk 93-94.

40

(41)  EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 37.

41

(42)  Ei saa öelda, et investeeritakse vaid kasumlikesse äriühingutesse turul. Suure riskiga investeeringud, nt innovatiivsed või uue tehnoloogiaga tegelevad äriühingud, on üsna tavalised. Kuid ka nendel juhtudel investeerib investor oma kapitali ootuses, et alustamise kulud ja riskid asenduvad seejärel suure kasumiga. Isegi selliste investeeringute puhul on võrdlusmääraks pikaajaline oodatav tulu.

42

(43)  Seda punkti rõhutavad ka komisjoni väliseksperdid, kes kritiseerivad asjaolu, et Saksa valitsuse esitatud uuringutes jätakse välja kõik viited tehingu suurusele ja võrdlevad üleminekut suuruse poolest marginaalsete instrumentidega. Nende ekspertide arvamuse kohaselt tuleks Wfa kapitali seepärast võrrelda esmaste omavahendite instrumenidega nagu näiteks hääleõiguseta aksiad.

43

(44)  Komisjoni jaoks teostatud väline uuring toetab seda seisukohta ja teeb märkusi mitmete Saksamaa poolt esitatud uuringus sisalduvate individuaalsete hindamiste kohta. Näiteks valgustab ta “kupongi efekti” erinevalt, väites et jätkuvate kahjumite või likvideerimise korral kaotatakse mitte ainult osa kapitalist vaid kogu kapital. Uuring viitab ka kahele subjektiivsele elemendile Saksamaa poolt esitatud uuringus: turgu käsitlevad andmed on valikulised ja mõnes kohas on need asendatud autori oma kogemustega ilma, et sellele oleks selgelt viidatud.

44

(45)  Loomulikult on tegelikkuses olukord märksa keerulisem bilansiväliste kirjete, erineva riskiga kaalutud varade või null-riskiga kirjete jne tõttu. Sellegipoolest peab paika põhimõtteline põhistus.

45

(46)  Olukord ei muutu, kui võtta arvesse võimalus hankida täiendavaid omavahendeid kuni esmaste omavahendite summani (12,5 asemel oleks esmaste omavahendite teguriks 25).

46

(47)  Valitud miinimumtasu toetavad ka investeerimispankade ja konsultatsioonifirmade poolt esitatud väited ja uuringud tegeliku ja eeldatava kapitalitasuvuse kohta. Salomon Brothers arvates jääb enamiku Euroopa pankade kapitalitasuvus 10 % ja 14 % vahele, Merryl Lynch hindab erinevate Saksa pankade jaoks selle suuruseks umbes 11,8 % ja WestLB Panmure pakub, et see suurus jääb 11,8 % ja 12,3 % vahele.

47

(48)  Oma otsuses alustada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel menetlust esitas komisjon WestLB poolt esitatud teabe põhjal ajutiseks määraks 7 %.

48

(49)  Vastavalt Saksa valitsuse esitatud dokumentidele oli ettevõtte tulumaksumäär 1995. ja 1996. aastal 42 %, ja solidaarsusmaks 7,5 %, s.t kokku 49,5 %. 1998. aastal langes kogu määr 47,5 %ni. Alles 2001. aastast alates moodustas kogu maksumäär 30,5 %.

49

(50)  First Consulting uuring, millele on viidatud esimese WestLB otsuse joonealuses märkuses 49, arvestas mitmete eelmainitud aspektide tõttu kindlaks lisatasuks 1 %-2 %. Kuid uuringus ei ole tunnistatud, et aktsiakapitalile sarnase instrumendi otsimisel oleks tulnud mahtu arvesse võtta. Vahetatavuse aspektist lähtudes ei olnud First Consulting komisjoni arvates aru saanud, et vara ei olnud müüdav, vaid et seda võis õigusakti muudatusega kõrvaldada WestLB-st ja reinvesteerida mujale.

50

(51)  Saksamaa sõnul maksis WestLB ... Saksa marka kogu 2002. aasta eest. Asjakohase ajaperioodi suhtes 1. jaanuarist1. augustini 2002. aastal ([...] korrutatud 7/12), summa [...] maksti seega tasuks.

51

(52)  See aruanne esitati ECOFIN nõukogule 23. novembril 1998. aastal, kuid ei ole veel avaldatud.  Selle võib saada komisjoni IV konkurentsi peadirektoraadist ja selle võib ka leida komisjoni veebileheküljelt.

52

(53)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

53

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE RAKENDAMISE KOHTA

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi kohta:








  Makse kuupäev(ad) (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Saaja isik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi kohta:

Makse kuupäev(ad) (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Saaja isik

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas summalt tagasi makstavat intressi arvutatakse. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas summalt tagasi makstavat intressi arvutatakse.

2.   Planeeritavad või võetud meetmed tagasimaksmiseks

| 2.1. | Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid planeeritakse abi koheseks ja efektiivseks tagastamiseks. Palun kirjeldage ka alternatiivseid siseriiklikke meetmeid abi tagastamiseks. Seal, kus oluline, viidake palun kavandatud või kasutatud õiguslikule alusele. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid planeeritakse abi koheseks ja efektiivseks tagastamiseks. Palun kirjeldage ka alternatiivseid siseriiklikke meetmeid abi tagastamiseks. Seal, kus oluline, viidake palun kavandatud või kasutatud õiguslikule alusele.

| 2.2. | Milliseks ajaks makstakse abi tagasi? |
| --- | --- |

2.2.

Milliseks ajaks makstakse abi tagasi?

3.   Tagasimakse on juba tehtud

| 3.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja poolt tagasi makstud abi kohta:








  Makse kuupäev(ad) (3) | Makstud abi suurus | Vääring | Saaja isik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja poolt tagasi makstud abi kohta:

Makse kuupäev(ad) (3)

Makstud abi suurus

Vääring

Saaja isik

| 3.2. | Palun lisage tabelis punkt 3.1 makseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage tabelis punkt 3.1 makseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (°) | Kuupäev või kuupäevad, millal üksikud abi osamaksed saaja käsutusse anti; kui meede koosneb mitmetest osamaksetest ja tagasimaksetest, kasuta eraldi ridu. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev või kuupäevad, millal üksikud abi osamaksed saaja käsutusse anti; kui meede koosneb mitmetest osamaksetest ja tagasimaksetest, kasuta eraldi ridu.

(2)  Saaja käsutusse antud abi summa, brutoekvivalendina.

(3)

| (°) | Kuupäev või kuupäevad, millal abi maksti. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev või kuupäevad, millal abi maksti.

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/58

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

riigiabi kohta mida Saksamaa andis Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3926 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/738/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriigil ja teistel huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Käesolev menetlus on seotud kolme liidumaa asutuse [Landestreuhandstellen, (edaspidi “LTS”)] varade üleandmisega Alam-Saksi liidumaa poolt Norddeutsche Landesbank–Girozentrale'le. Veel on teada kuus juhtumit, mille puhul on algatatud menetlused Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaa pankadesse, eriti Westdeutsche Landesbank Girozentrale’sse (“WestLB”). |
| --- | --- |

(1)

Käesolev menetlus on seotud kolme liidumaa asutuse [Landestreuhandstellen, (edaspidi “LTS”)] varade üleandmisega Alam-Saksi liidumaa poolt Norddeutsche Landesbank–Girozentrale'le. Veel on teada kuus juhtumit, mille puhul on algatatud menetlused Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaa pankadesse, eriti Westdeutsche Landesbank Girozentrale’sse (“WestLB”).

| (2) | Komisjon palus oma 12. jaanuari 1993. aasta kirjas Saksamaalt teavet WestLB kapitali suurendamise kohta, mis tulenes elamuehitusorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“Wfa”) liitmisest ning samalaadsete omavahendite suurendamise kohta teistes liidumaade Landesbankades. Kirjas paluti määrata kindlaks liidumaa pangad, kes said sellisest varade üleandmisest kasu, ning paluti esitada teavet vastavate tehingute põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus oma 12. jaanuari 1993. aasta kirjas Saksamaalt teavet WestLB kapitali suurendamise kohta, mis tulenes elamuehitusorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“Wfa”) liitmisest ning samalaadsete omavahendite suurendamise kohta teistes liidumaade Landesbankades. Kirjas paluti määrata kindlaks liidumaa pangad, kes said sellisest varade üleandmisest kasu, ning paluti esitada teavet vastavate tehingute põhjuste kohta.

| (3) | Saksamaa ametiasutused vastasid 16. märtsil ja 17. septembril 1993. aasta kirjades. Oma 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta kirjades palus komisjon esitada lisateavet ning Saksamaa vastas kirjaga 8. märtsil 1994. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ametiasutused vastasid 16. märtsil ja 17. septembril 1993. aasta kirjades. Oma 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta kirjades palus komisjon esitada lisateavet ning Saksamaa vastas kirjaga 8. märtsil 1994.

| (4) | Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”), Saksamaal loodud erapankasid esindav ühendus, teavitas komisjoni muu hulgas sellest, et vastavalt 17. detsembri 1991. aastal vastuvõetud seadusele anti Alam-Saksi osa elamuehituse, põllumajanduse, kaubanduse ja tööstuse edendamisega seotud varadest üle NordLB’le. Üleandmine jõustus 31. detsembril 1991. Seetõttu kasvasid NordLB käsutuses olevad omavahendid ning BdB arvates moonutasid konkurentsi NordLB kasuks, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasus vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Oma teises kirjas esitas BdB ametliku kaebuse ning palus komisjonil algatada EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 (praegu artikli 88 lõike 2) kohase menetluse Saksamaa vastu. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris liitus mitu panka BdB esitanud kaebusega. |
| --- | --- |

(4)

Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”), Saksamaal loodud erapankasid esindav ühendus, teavitas komisjoni muu hulgas sellest, et vastavalt 17. detsembri 1991. aastal vastuvõetud seadusele anti Alam-Saksi osa elamuehituse, põllumajanduse, kaubanduse ja tööstuse edendamisega seotud varadest üle NordLB’le. Üleandmine jõustus 31. detsembril 1991. Seetõttu kasvasid NordLB käsutuses olevad omavahendid ning BdB arvates moonutasid konkurentsi NordLB kasuks, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasus vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Oma teises kirjas esitas BdB ametliku kaebuse ning palus komisjonil algatada EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 (praegu artikli 88 lõike 2) kohase menetluse Saksamaa vastu. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris liitus mitu panka BdB esitanud kaebusega.

| (5) | Kõigepealt uuris komisjon varade üleandmist WestLB’sse, kuid teatas, et vaatleb teistesse pankadesse, sealhulgas NordLB’sse tehtud üleandmisi nimetatud juhtumi uurimistulemuste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon 1999. aastal vastu otsuse 2000/392/EÜ (3), mille kohaselt abimeede (erinevus makstud tasu ja tavalise turutasu vahel) loeti ühisturuga kokkusobimatuks ja mis tuleks seega tagasi nõuda. Selle otsuse tühistas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus 6. märtsil 2003, kuna kahe teguri kohta, mida kasutati nõuetekohase tasu arvutamiseks, ei olnud esitatud piisavalt põhjendusi. Samas nõustus kohus muude aspektidega. Saades teada, et kaebuse esitaja, WestLB, ja Nordrhein-Westfaleni vahel oli kokkulepe, võttis komisjon 20. oktoobril 2004 vastu uue otsuse, milles võeti arvesse kohtu kriitikat. |
| --- | --- |

(5)

Kõigepealt uuris komisjon varade üleandmist WestLB’sse, kuid teatas, et vaatleb teistesse pankadesse, sealhulgas NordLB’sse tehtud üleandmisi nimetatud juhtumi uurimistulemuste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon 1999. aastal vastu otsuse 2000/392/EÜ (3), mille kohaselt abimeede (erinevus makstud tasu ja tavalise turutasu vahel) loeti ühisturuga kokkusobimatuks ja mis tuleks seega tagasi nõuda. Selle otsuse tühistas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus 6. märtsil 2003, kuna kahe teguri kohta, mida kasutati nõuetekohase tasu arvutamiseks, ei olnud esitatud piisavalt põhjendusi. Samas nõustus kohus muude aspektidega. Saades teada, et kaebuse esitaja, WestLB, ja Nordrhein-Westfaleni vahel oli kokkulepe, võttis komisjon 20. oktoobril 2004 vastu uue otsuse, milles võeti arvesse kohtu kriitikat.

| (6) | 1. septembril 1999. aastal saatis komisjon Saksamaale taotluse teabe saamiseks teistesse Landesbankadesse tehtud varade ülekannete kohta. 8. detsembri 1999. aasta kirjaga teatas Saksamaa LTS-de üleandmisest NordLB’le. Järgmine kiri saadeti 22. jaanuaril 2001. aastal, mis oli vastuseks komisjoni palvele esitada täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(6)

1. septembril 1999. aastal saatis komisjon Saksamaale taotluse teabe saamiseks teistesse Landesbankadesse tehtud varade ülekannete kohta. 8. detsembri 1999. aasta kirjaga teatas Saksamaa LTS-de üleandmisest NordLB’le. Järgmine kiri saadeti 22. jaanuaril 2001. aastal, mis oli vastuseks komisjoni palvele esitada täiendavaid andmeid.

| (7) | 1. märtsil 2001 palus komisjon lisateavet Niedersächsische Sparkassen und Giroverband (“NSGV”) poolt tehtud kapitali ülekandmise kohta. Saksamaa vastas 15. mail 2001. |
| --- | --- |

(7)

1. märtsil 2001 palus komisjon lisateavet Niedersächsische Sparkassen und Giroverband (“NSGV”) poolt tehtud kapitali ülekandmise kohta. Saksamaa vastas 15. mail 2001.

| (8) | 13. novembri 2002. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ametlik uurimismenetlus Alam-Saksi elamuehituse edendamisega seotud varade üleandmise kohta NordLB’le. Samal ajal algatas komisjon uurimismenetluse samalaadsete varade ülekannete kohta Bayerische Landesbank–Girozentrale’le, Landesbank Schleswig-Holstein–Girozentrale’le, Hamburgische Landesbank–Girozentrale’le ja Landesbank Hessen-Thüringenile. Komisjon oli juba algatanud uurimise varade samalaadsete ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin’i 2002. aasta juulis. |
| --- | --- |

(8)

13. novembri 2002. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ametlik uurimismenetlus Alam-Saksi elamuehituse edendamisega seotud varade üleandmise kohta NordLB’le. Samal ajal algatas komisjon uurimismenetluse samalaadsete varade ülekannete kohta Bayerische Landesbank–Girozentrale’le, Landesbank Schleswig-Holstein–Girozentrale’le, Hamburgische Landesbank–Girozentrale’le ja Landesbank Hessen-Thüringenile. Komisjon oli juba algatanud uurimise varade samalaadsete ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin’i 2002. aasta juulis.

| (9) | Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(9)

Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (10) | 2003. aasta 11. aprilli kirjas esitas Saksamaa märkused menetluse algatamise kohta NordLB juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(10)

2003. aasta 11. aprilli kirjas esitas Saksamaa märkused menetluse algatamise kohta NordLB juhtumi suhtes.

| (11) | BdB esitas 29. juuli 2003. aasta kirjas märkused kõigi otsuste kohta, mis võeti vastu 13. novembril 2002 uurimismenetluse algatamiseks. 30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB AG vastuse BdB märkuste kohta, mis käsitles menetlusi LTS-de üleandmiseks NordLB’le. |
| --- | --- |

(11)

BdB esitas 29. juuli 2003. aasta kirjas märkused kõigi otsuste kohta, mis võeti vastu 13. novembril 2002 uurimismenetluse algatamiseks. 30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB AG vastuse BdB märkuste kohta, mis käsitles menetlusi LTS-de üleandmiseks NordLB’le.

| (12) | 2. septembril 2003 küsis komisjon lisateavet, mille Saksamaa esitas, vastates ühtlasi 28. oktoobril 2003 BdB märkustele NordLB kohta. |
| --- | --- |

(12)

2. septembril 2003 küsis komisjon lisateavet, mille Saksamaa esitas, vastates ühtlasi 28. oktoobril 2003 BdB märkustele NordLB kohta.

| (13) | 7. aprillil ja 3. mail 2004 palus komisjon Saksamaalt veel kord teavet, millele viimane vastas kirjadega 27. mail ja 28. juunil 2004. 16. augustil ja 9. septembril 2004 saatis Saksamaa oma eelmist seisukohta täiendavad märkused. |
| --- | --- |

(13)

7. aprillil ja 3. mail 2004 palus komisjon Saksamaalt veel kord teavet, millele viimane vastas kirjadega 27. mail ja 28. juunil 2004. 16. augustil ja 9. septembril 2004 saatis Saksamaa oma eelmist seisukohta täiendavad märkused.

| (14) | 19. juulil 2004 teavitasid kaebuse esitaja (BdB), Nordrhein-Westfalen ja WestLB esialgsest kokkuleppest, mis puudutas nõuetekohast tasu üleantud varade eest. Nende arvates peaks kõnealune tasu olema aluseks komisjoni otsusele. BdB, Alam-Saksi ja NordLB tegid samuti ettepaneku leppida kokku nõuetekohane tasu LTS-de varade üleandmise eest. Hiljem saatsid nimetatud osapooled ja Saksamaa komisjonile mitu kirja. Kokkuleppe lõpliku versiooni LTS-de varade üleandmise kohta NordLB’le sai komisjon kätte 7. oktoobril 2004. aastal. |
| --- | --- |

(14)

19. juulil 2004 teavitasid kaebuse esitaja (BdB), Nordrhein-Westfalen ja WestLB esialgsest kokkuleppest, mis puudutas nõuetekohast tasu üleantud varade eest. Nende arvates peaks kõnealune tasu olema aluseks komisjoni otsusele. BdB, Alam-Saksi ja NordLB tegid samuti ettepaneku leppida kokku nõuetekohane tasu LTS-de varade üleandmise eest. Hiljem saatsid nimetatud osapooled ja Saksamaa komisjonile mitu kirja. Kokkuleppe lõpliku versiooni LTS-de varade üleandmise kohta NordLB’le sai komisjon kätte 7. oktoobril 2004. aastal.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   NORDDEUTSCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE

| (15) | NordLB, kellele anti üle LTS-de vara, on avaliku sektori krediidiasutus (Anstalt des öffentlichen Rechts), mille kontorid asuvad Hannoveris, Braunschweigis, Magdeburgis ja Schwerinis. Kontserni bilansimaht on 193 000 miljonit eurot (seisuga 31. detsember 2003), mis teeb temast ühe Saksamaa suurima panga. NordLB’s töötab praegu umbes 9 500 inimest. |
| --- | --- |

(15)

NordLB, kellele anti üle LTS-de vara, on avaliku sektori krediidiasutus (Anstalt des öffentlichen Rechts), mille kontorid asuvad Hannoveris, Braunschweigis, Magdeburgis ja Schwerinis. Kontserni bilansimaht on 193 000 miljonit eurot (seisuga 31. detsember 2003), mis teeb temast ühe Saksamaa suurima panga. NordLB’s töötab praegu umbes 9 500 inimest.

| (16) | NordLB asutati 1970. aastal nelja avaliku sektori krediidiasutuse ühinemisel: (Niedersächsische Landesbank, Braunschweigische Staatsbank (sealhulgas Braunschweigische Landessparkasse), Hannoversche Landeskreditanstalt ja Niedersächsische Wohnungskreditanstalt-Stadtschaft). |
| --- | --- |

(16)

NordLB asutati 1970. aastal nelja avaliku sektori krediidiasutuse ühinemisel: (Niedersächsische Landesbank, Braunschweigische Staatsbank (sealhulgas Braunschweigische Landessparkasse), Hannoversche Landeskreditanstalt ja Niedersächsische Wohnungskreditanstalt-Stadtschaft).

| (17) | Kui uurimise all oleva kapitali üleandmine toimus, kuulus 60 % NordLB’st Alam-Saksile ja 40 % avalik-õiguslikule korporatiivsele ettevõttele NSGV. |
| --- | --- |

(17)

Kui uurimise all oleva kapitali üleandmine toimus, kuulus 60 % NordLB’st Alam-Saksile ja 40 % avalik-õiguslikule korporatiivsele ettevõttele NSGV.

| (18) | 1991. aasta ja 1992. aasta riigilepinguga leppisid Alam-Saksi, Saksi-Anhalt ja Mecklenburg-Vorpommern kokku, et NordLB tegutseb liidumaade ühise institutsioonina. Alates 12. jaanuarist 1993 muudeti omandi- ja garandistruktuuri järgmiselt: Alam-Saksi 40 %, NSGV 26,66 %, Saksi-Anhalt 10 %, Mecklenburg-Vorpommern 10 %, Sparkassenbeteiligungsverband Sachsen-Anhalt (“SBV”) 6,66 %, ja Sparkassenbeteiligungszweckverband Mecklenburg-Vorpommern (“SZV”) 6,66 %. |
| --- | --- |

(18)

1991. aasta ja 1992. aasta riigilepinguga leppisid Alam-Saksi, Saksi-Anhalt ja Mecklenburg-Vorpommern kokku, et NordLB tegutseb liidumaade ühise institutsioonina. Alates 12. jaanuarist 1993 muudeti omandi- ja garandistruktuuri järgmiselt: Alam-Saksi 40 %, NSGV 26,66 %, Saksi-Anhalt 10 %, Mecklenburg-Vorpommern 10 %, Sparkassenbeteiligungsverband Sachsen-Anhalt (“SBV”) 6,66 %, ja Sparkassenbeteiligungszweckverband Mecklenburg-Vorpommern (“SZV”) 6,66 %.

| (19) | Vastavalt põhikirjale peab NordLB tegutsema liidumaa pangana, keskhoiupangana ja kommertspangana. Ta võib tegelda ka muu äritegevusega, mis on seotud panga, selle omanike ja liidumaade munitsipaalettevõtetega. Braunschweigi piirkonnas tegutseb ta hoiupangana. NordLB pakub finantsteenuseid eraklientidele, ettevõtetele, institutsioonidele ja ametiasutustele ning on arvestatav pank rahvusvahelistel kapitaliturgudel nii enda nimel tegutsejana kui ka teiste emiteerijate võlainstrumentide haldajana. Nagu teistel Saksamaa universaalpankadel, on ka NordLB’l osalus mitmes finants- ja mittefinantsteenuseid pakkuvas ettevõttes. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt põhikirjale peab NordLB tegutsema liidumaa pangana, keskhoiupangana ja kommertspangana. Ta võib tegelda ka muu äritegevusega, mis on seotud panga, selle omanike ja liidumaade munitsipaalettevõtetega. Braunschweigi piirkonnas tegutseb ta hoiupangana. NordLB pakub finantsteenuseid eraklientidele, ettevõtetele, institutsioonidele ja ametiasutustele ning on arvestatav pank rahvusvahelistel kapitaliturgudel nii enda nimel tegutsejana kui ka teiste emiteerijate võlainstrumentide haldajana. Nagu teistel Saksamaa universaalpankadel, on ka NordLB’l osalus mitmes finants- ja mittefinantsteenuseid pakkuvas ettevõttes.

| (20) | NordLB on esindatud maailma peamistes finants- ja kaubanduskeskustes. Pangal on börsikontor Frankfurtis, harukontorid Londonis, New Yorgis, Singapuris, Stockholmis, Helsingis ja Shanghais, esindused Oslos, Tallinnas ja Pekingis ning tütarettevõtted Londonis, Zürichis, Luxembourgis, Riias, Vilniuses ja Varssavis. |
| --- | --- |

(20)

NordLB on esindatud maailma peamistes finants- ja kaubanduskeskustes. Pangal on börsikontor Frankfurtis, harukontorid Londonis, New Yorgis, Singapuris, Stockholmis, Helsingis ja Shanghais, esindused Oslos, Tallinnas ja Pekingis ning tütarettevõtted Londonis, Zürichis, Luxembourgis, Riias, Vilniuses ja Varssavis.

| (21) | 2003. aastal moodustas NordLB omakapitali osatähtsus institutsiooni tasandil 11,5 % ja kontserni tasandil 10,1 %; põhikapitali osatähtsus institutsiooni tasandil oli 7,1 % ja kontserni tasandil 6,3 %. Panga omakapitali tasuvus oli 2003. aastal [...] (5) % |
| --- | --- |

(21)

2003. aastal moodustas NordLB omakapitali osatähtsus institutsiooni tasandil 11,5 % ja kontserni tasandil 10,1 %; põhikapitali osatähtsus institutsiooni tasandil oli 7,1 % ja kontserni tasandil 6,3 %. Panga omakapitali tasuvus oli 2003. aastal [...] (5) %

2.   LTS-D

| (22) | 1948. aastal asutati Alam-Saksis sotsiaalkorterite edendamiseks LTS. Liidumaa ja NordLB vahelise “usaldusisiku kokkuleppe” alusel võttis pank üle edendamisega seotud varade haldamise ja LTS ülesanded. Vastavalt sellele ja kahele teisele samalaadsele usaldusisiku kokkuleppele sai NordLB’st elamuehituse, põllumajanduse ja tööstuse edendamisega seotud varade omanik (juriidiliselt, mitte finantsiliselt) ja nende volitatud haldaja liidumaa nimel. NordLB andis edendamislaene enda nimel, kuid liidumaa rahastamiskontolt. |
| --- | --- |

(22)

1948. aastal asutati Alam-Saksis sotsiaalkorterite edendamiseks LTS. Liidumaa ja NordLB vahelise “usaldusisiku kokkuleppe” alusel võttis pank üle edendamisega seotud varade haldamise ja LTS ülesanded. Vastavalt sellele ja kahele teisele samalaadsele usaldusisiku kokkuleppele sai NordLB’st elamuehituse, põllumajanduse ja tööstuse edendamisega seotud varade omanik (juriidiliselt, mitte finantsiliselt) ja nende volitatud haldaja liidumaa nimel. NordLB andis edendamislaene enda nimel, kuid liidumaa rahastamiskontolt.

| (23) | Kolm LTS-d ei ole juriidiliselt iseseisvad, kuid nad on NordLB juures asuvad autonoomsed ja eraldi tegutsevad allasutused nii töökorra, personali kui korralduslikus mõttes. LTS-d on vabastatud ettevõtte tulumaksust, omandimaksust ja kapitalimaksust. |
| --- | --- |

(23)

Kolm LTS-d ei ole juriidiliselt iseseisvad, kuid nad on NordLB juures asuvad autonoomsed ja eraldi tegutsevad allasutused nii töökorra, personali kui korralduslikus mõttes. LTS-d on vabastatud ettevõtte tulumaksust, omandimaksust ja kapitalimaksust.

| (24) | Liidumaa elamuehituse LTS (LTS-Wohnungswesen) haldab spetsiaalselt elamuehituse jaoks ettenähtud varasid ja liidumaa peab tagama elamuehituse edendamise. Eelkõige soodustatakse sellega uute elamispindade ehitamist, omanike kasutuses olevate elamispindade ja üürikorterite ajakohastamist ning omanike kasutuses olevate elamispidade ostmist ja omandamist. |
| --- | --- |

(24)

Liidumaa elamuehituse LTS (LTS-Wohnungswesen) haldab spetsiaalselt elamuehituse jaoks ettenähtud varasid ja liidumaa peab tagama elamuehituse edendamise. Eelkõige soodustatakse sellega uute elamispindade ehitamist, omanike kasutuses olevate elamispindade ja üürikorterite ajakohastamist ning omanike kasutuses olevate elamispidade ostmist ja omandamist.

| (25) | Liidumaa põllumajanduse LTS (LTS-Agrar) annab välja laene ja toetusi põllumajanduse edendamiseks, eriti põllumajandusinvesteeringuteks ja metsastamismeetmete jaoks. |
| --- | --- |

(25)

Liidumaa põllumajanduse LTS (LTS-Agrar) annab välja laene ja toetusi põllumajanduse edendamiseks, eriti põllumajandusinvesteeringuteks ja metsastamismeetmete jaoks.

| (26) | Liidumaa tööstuse LTS (LTS-Wirtschaft) annab välja ja haldab laene ja toetusi tööstuse edendamiseks, spetsialiseerudes väikeste ja keskmiste ettevõtete ja uute äritegevuste rahastamisele. See toetub ELi algatusele Interreg ja toimib finantsvahendajana vastavalt Euroopa ühisettevõtete kontseptsioonile (JEV). |
| --- | --- |

(26)

Liidumaa tööstuse LTS (LTS-Wirtschaft) annab välja ja haldab laene ja toetusi tööstuse edendamiseks, spetsialiseerudes väikeste ja keskmiste ettevõtete ja uute äritegevuste rahastamisele. See toetub ELi algatusele Interreg ja toimib finantsvahendajana vastavalt Euroopa ühisettevõtete kontseptsioonile (JEV).

3.   OMAVAHENDITE DIREKTIIVIST TULENEVAD KAPITALINÕUDED

| (27) | Saksamaa krediidiasutuste seadust (Kreditwesengesetz ehk KWG) on muudetud kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiiviga 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (6) (“maksevõime direktiiv”) ning nõukogu 12. aprilli 1989. aasta direktiiviga 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (7) (“omavahendite direktiiv”), milles nõutakse, et pankade omavahendid moodustaksid 8 % nende riskiga kaalutud varade väärtuses, millest vähemalt 4 protsendipunkti peavad koosnema põhikapitalist ehk “esimese astme” kapitalist, mille all mõeldakse kapitalielemente, mis on krediidiasutuse käsutuses ilma kitsendusteta ja koheselt, et katta riske või kahjumit niipea kui need ilmnevad. Pangale järelevalve otstarbel kättesaadavate summaarsete omavahendite kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega põhikapital, kuna lisakapitali ehk “teise taseme” omavahendeid aktsepteeritakse riskantsete tehingute toetusena üksnes saadaoleva põhikapitali summa ulatuses. |
| --- | --- |

(27)

Saksamaa krediidiasutuste seadust (Kreditwesengesetz ehk KWG) on muudetud kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiiviga 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (6) (“maksevõime direktiiv”) ning nõukogu 12. aprilli 1989. aasta direktiiviga 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (7) (“omavahendite direktiiv”), milles nõutakse, et pankade omavahendid moodustaksid 8 % nende riskiga kaalutud varade väärtuses, millest vähemalt 4 protsendipunkti peavad koosnema põhikapitalist ehk “esimese astme” kapitalist, mille all mõeldakse kapitalielemente, mis on krediidiasutuse käsutuses ilma kitsendusteta ja koheselt, et katta riske või kahjumit niipea kui need ilmnevad. Pangale järelevalve otstarbel kättesaadavate summaarsete omavahendite kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega põhikapital, kuna lisakapitali ehk “teise taseme” omavahendeid aktsepteeritakse riskantsete tehingute toetusena üksnes saadaoleva põhikapitali summa ulatuses.

| (28) | Saksamaa pankadel tuli oma fondid kohandada vastavalt maksevõime direktiivi ja omavahendite direktiivi nõuetele 30. juuniks 1993 (8). |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa pankadel tuli oma fondid kohandada vastavalt maksevõime direktiivi ja omavahendite direktiivi nõuetele 30. juuniks 1993 (8).

| (29) | Juba enne maksevõime direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusaktidesse oli mitme liidumaa panga omavahendite portfell väike. Pangad pidid nüüd kiiremas korras omavahendite baasi tugevdama, et vältida äritegevuse laiendamisele tehtavaid piiranguid ning selleks, et säilitada oma tegevuse vähemalt selle hetke tasemel. |
| --- | --- |

(29)

Juba enne maksevõime direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusaktidesse oli mitme liidumaa panga omavahendite portfell väike. Pangad pidid nüüd kiiremas korras omavahendite baasi tugevdama, et vältida äritegevuse laiendamisele tehtavaid piiranguid ning selleks, et säilitada oma tegevuse vähemalt selle hetke tasemel.

| (30) | Kuna eelarveline seisund oli piiratud, ei saanud riiklikud osanikud värsket kapitali hankida ega olnud ka valmis kaaluma erastamist ega kapitaliturgudel lisakapitali hankimist. Seetõttu otsustati varad ja kapital üle anda: näiteks WestLB juhtumi puhul WfA varad ja NordLB juhtumi puhul eespool nimetatud edendamisega seotud kolme LTS varad. |
| --- | --- |

(30)

Kuna eelarveline seisund oli piiratud, ei saanud riiklikud osanikud värsket kapitali hankida ega olnud ka valmis kaaluma erastamist ega kapitaliturgudel lisakapitali hankimist. Seetõttu otsustati varad ja kapital üle anda: näiteks WestLB juhtumi puhul WfA varad ja NordLB juhtumi puhul eespool nimetatud edendamisega seotud kolme LTS varad.

4.   LTD-DE VARA ÜLEANDMINE JA SELLE MÕJUD

(a)   ÜLEANDMINE

| (31) | Vastavalt Alam-Saksi parlamendis 17. detsembril 1991 (9) vastuvõetud seadusele Alam-Saksi edendamisega seotud varade panuse kohta Norddeutsche Landesbank–Girozentrale omakapitalis, anti liidumaa rahandusministrile volitused liidumaale kuuluvate edendamisega seotud kolme LTSle kuuluva osa turuväärtusega üleandmiseks NordLB-le omakapitali. Liidumaa kohustus säilitama üleantud varade vähemalt 1500 miljoni Saksa marga suurust turuväärtust. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt Alam-Saksi parlamendis 17. detsembril 1991 (9) vastuvõetud seadusele Alam-Saksi edendamisega seotud varade panuse kohta Norddeutsche Landesbank–Girozentrale omakapitalis, anti liidumaa rahandusministrile volitused liidumaale kuuluvate edendamisega seotud kolme LTSle kuuluva osa turuväärtusega üleandmiseks NordLB-le omakapitali. Liidumaa kohustus säilitama üleantud varade vähemalt 1500 miljoni Saksa marga suurust turuväärtust.

| (32) | Vastavalt sellele seadusele sõlmisid Alam-Saksi ja NordLB 20. detsembril 1991 üleandmislepingu, mille kohaselt liidumaa kandis NordLB-le neto omavahenditesse üle kõik oma edendamisega seotud osa. Varade üleandmise eesmärk oli NordLB järelevalve eesmärgil tunnustatud omakapitali suurendamine 1500 miljoni Saksa marga võrra. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt sellele seadusele sõlmisid Alam-Saksi ja NordLB 20. detsembril 1991 üleandmislepingu, mille kohaselt liidumaa kandis NordLB-le neto omavahenditesse üle kõik oma edendamisega seotud osa. Varade üleandmise eesmärk oli NordLB järelevalve eesmärgil tunnustatud omakapitali suurendamine 1500 miljoni Saksa marga võrra.

(b)   LTS-DE VÄÄRTUS

| (33) | 21. veebruaril 1992 tegi NordLB audiitorfirmale Treuarbeit AG ülesandeks määrata kindlaks üleantud varade väärtus. Treuarbeit AG jõudis järeldusele, et üleantud varade koguväärtus oli 1754 miljonit Saksa marka ja kinnitas, et õigeks tuleks lugeda 1500 miljoni Saksa marga suurust eriotstarbelist reservi, mis moodustus üleandmisel ja mis oli kajastutud NordLB bilansiaruandes 31. detsembril 1991 omakapitalina. |
| --- | --- |

(33)

21. veebruaril 1992 tegi NordLB audiitorfirmale Treuarbeit AG ülesandeks määrata kindlaks üleantud varade väärtus. Treuarbeit AG jõudis järeldusele, et üleantud varade koguväärtus oli 1754 miljonit Saksa marka ja kinnitas, et õigeks tuleks lugeda 1500 miljoni Saksa marga suurust eriotstarbelist reservi, mis moodustus üleandmisel ja mis oli kajastutud NordLB bilansiaruandes 31. detsembril 1991 omakapitalina.

| (34) | Alam-Saksi poolt NordLB-le üleantud varade väärtust ajakohastatakse pidevalt. Alltoodud tabel näitab kuni 2003. aasta lõpuni määratud väärtusi:






  Kuupäev | Väärtus (mln DEMi) |
| --- | --- | --- |
| 31.12.1991 | 1 754,4 |
| 31.12.1992 | [...] |
| 31.12.1993 | [...] |
| 31.12.1994 | [...] |
| 31.12.1995 | [...] |
| 31.12.1996 | [...] |
| 31.12.1997 | [...] |
| 31.12.1998 | [...] |
| 31.12.1999 | [...] |
| 31.12.2000 | [...] |
| 31.12.2001 | [...] |
| 31.12.2002 | [...] |
| 31.12.2003 | [...] |

(34)

Alam-Saksi poolt NordLB-le üleantud varade väärtust ajakohastatakse pidevalt. Alltoodud tabel näitab kuni 2003. aasta lõpuni määratud väärtusi:

Kuupäev

Väärtus (mln DEMi)

31.12.1991

1 754,4

31.12.1992

[...]

31.12.1993

[...]

31.12.1994

[...]

31.12.1995

[...]

31.12.1996

[...]

31.12.1997

[...]

31.12.1998

[...]

31.12.1999

[...]

31.12.2000

[...]

31.12.2001

[...]

31.12.2002

[...]

31.12.2003

[...]

| (35) | Treuarbeit AG aruande alusel pöördus NordLB 26. veebruaril 1992 Saksa panganduse järelevalveasutuse (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – “BAKred”) poole ja palus, et 1500 miljoni Saksa marga suurust eriotstarbelist reservi arvestada järelevalve eesmärgil neto omavahenditena KWG 10. jao 2. lõike teise lause mõistes. |
| --- | --- |

(35)

Treuarbeit AG aruande alusel pöördus NordLB 26. veebruaril 1992 Saksa panganduse järelevalveasutuse (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen – “BAKred”) poole ja palus, et 1500 miljoni Saksa marga suurust eriotstarbelist reservi arvestada järelevalve eesmärgil neto omavahenditena KWG 10. jao 2. lõike teise lause mõistes.

| (36) | 26. juulil 1993 arvestas BAKred ajutiselt 1500 miljonit Saksa marka neto omavahenditena. Vastuseks BAKred nõudele kinnitas Alam-Saksi taas, et ta säilitab edendamisega seotud varade väärtust vähemalt 1500 miljoni Saksa marga tasemel. Lõpuks teatas BAKred 22. novembril 1993, et loobub oma esialgsetest kahtlustest seoses eriotstarbelise reservi väärtusega. Enne edendamisega seotud LTS varade ametlikku arvestamist põhikapitalina lubas BAKred neid kasutada võlgnevuste kustutamiseks vastavalt sel ajal kehtivatele maksevõime-eeskirjadele. |
| --- | --- |

(36)

26. juulil 1993 arvestas BAKred ajutiselt 1500 miljonit Saksa marka neto omavahenditena. Vastuseks BAKred nõudele kinnitas Alam-Saksi taas, et ta säilitab edendamisega seotud varade väärtust vähemalt 1500 miljoni Saksa marga tasemel. Lõpuks teatas BAKred 22. novembril 1993, et loobub oma esialgsetest kahtlustest seoses eriotstarbelise reservi väärtusega. Enne edendamisega seotud LTS varade ametlikku arvestamist põhikapitalina lubas BAKred neid kasutada võlgnevuste kustutamiseks vastavalt sel ajal kehtivatele maksevõime-eeskirjadele.

| (37) | Alates üleandmisest on 1500 miljoni Saksa marga suurune summa näidatud NordLB omakapitalis kombineeritud eriotstarbelise reservina, aga nimetatud summa ja varade väärtuse vahe kirjendati üleandmislepingust tulenevate kohustuste reservina. |
| --- | --- |

(37)

Alates üleandmisest on 1500 miljoni Saksa marga suurune summa näidatud NordLB omakapitalis kombineeritud eriotstarbelise reservina, aga nimetatud summa ja varade väärtuse vahe kirjendati üleandmislepingust tulenevate kohustuste reservina.

| (38) | Saksamaa väitis, et üleantud varadest kulus igal aastal umbes 100 miljonit Saksa marka edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks. Ülejäänud vara võis NordLB pärast BAKred-ilt tunnustuse saamisest kasutada oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Enne BAKred’lt lõpliku tunnustuse saamist võis konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutada ainult varasid, mida oli tegelikult vaja maksevõimeeeskirjade täitmiseks. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa väitis, et üleantud varadest kulus igal aastal umbes 100 miljonit Saksa marka edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks. Ülejäänud vara võis NordLB pärast BAKred-ilt tunnustuse saamisest kasutada oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Enne BAKred’lt lõpliku tunnustuse saamist võis konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutada ainult varasid, mida oli tegelikult vaja maksevõimeeeskirjade täitmiseks.

| (39) | Summad, mis olid kättesaadavad konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks:






  1992 | Konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kättesaadavate varade väärtus Saksamaa andmetel (mln DEMi) |
| --- | --- | --- |
| Jaanuar | 120 |
| Veebruar | 101 |
| Märts | 145 |
| Aprill | 109 |
| Mai | 71 |
| Juuni | 0 |
| Juuli | 0 |
| August | 0 |
| September | 0 |
| Oktoober | 19 |
| November | 63 |
| Detsember | 162 |

(39)

Summad, mis olid kättesaadavad konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks:

1992

Konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kättesaadavate varade väärtus Saksamaa andmetel (mln DEMi)

Jaanuar

120

Veebruar

101

Märts

145

Aprill

109

Mai

71

Juuni

0

Juuli

0

August

0

September

0

Oktoober

19

November

63

Detsember

162

| 1993 | Konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kättesaadavate varade väärtus Saksamaa andmetel (mln DEMi) |
| --- | --- |
| Jaanuar | 133 |
| Veebruar | 133 |
| Märts | 207 |
| Aprill | 147 |
| Mai | 174 |
| Juuni | 1 143 |
| Juuli | 1 222 |
| August | 1 071 |
| September | 1 176 |
| Oktoober | 1 204 |
| November | 1 149 |
| Detsember | 1 197 |

1993

Konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kättesaadavate varade väärtus Saksamaa andmetel (mln DEMi)

Jaanuar

133

Veebruar

133

Märts

207

Aprill

147

Mai

174

Juuni

1 143

Juuli

1 222

August

1 071

September

1 176

Oktoober

1 204

November

1 149

Detsember

1 197

Olenemata sellest, kuidas varasid pangajärelevalve eesmärgil liigitatakse, peab NordLB vastavalt kokkuleppele teatama liidumaale iga majandusaasta alguses, kui palju edendamisega seotud LTS-de vara ta kavatseb kasutada (“sihtotstarbeline kapital”). 1992. aastal teatas NordLB 180 miljoni Saksa marga kasutamisest. 1993. aastal oli see näitaja 1400 miljonit Saksa marka. Alates 1994. aastast langes liidumaale teatatud summa kokku maksimaalse summaga, mis oli mõeldud kasutamiseks konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks (edendamisega seotud tegevused vajasid eri summasid, mille koguväärtus oli 1500 miljonit Saksa marka).

| Kuupäev | Eraldatud vahendid (mln DEMi) |
| --- | --- |
| 31.12.1991 | — |
| 31.12.1992 | 180 |
| 31.12.1993 | 1 400 |
| 31.12.1994 | 1 400 |
| 31.12.1995 | 1 390 |
| 31.12.1996 | 1 390 |
| 31.12.1997 | 1 390 |
| 31.12.1998 | 1 390 |
| 31.12.1999 | [...] |
| 31.12.2000 | [...] |
| 31.12.2001 | [...] |
| 31.12.2002 | [...] |
| 31.12.2003 | [...] |

Kuupäev

Eraldatud vahendid (mln DEMi)

31.12.1991

—

31.12.1992

180

31.12.1993

1 400

31.12.1994

1 400

31.12.1995

1 390

31.12.1996

1 390

31.12.1997

1 390

31.12.1998

1 390

31.12.1999

[...]

31.12.2000

[...]

31.12.2001

[...]

31.12.2002

[...]

31.12.2003

[...]

(c)   LTS VARADE NORDLB-LE ÜLEANDMISE MÕJU

| (40) | Saksamaa teatas, et 31. detsembri 1991. aasta seisuga oli NordLB-l põhikapital 2043 miljonit Saksa marka ja lisakapital 543 miljonit Saksa marka. Tänu edendamisega seotud varale (1500 miljonit Saksa marka) suurenes omakapitalibaas 2586 miljoni Saksa margani ehk 58 %. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa teatas, et 31. detsembri 1991. aasta seisuga oli NordLB-l põhikapital 2043 miljonit Saksa marka ja lisakapital 543 miljonit Saksa marka. Tänu edendamisega seotud varale (1500 miljonit Saksa marka) suurenes omakapitalibaas 2586 miljoni Saksa margani ehk 58 %.

| (41) | Äritegevuse laiendamiseks kasutati 100 % riskiga kaalutud varade suurendamist teguriga 12,5 ehk umbes 17 500 miljonit Saksa marga võrra. Tegelikkuses oleks võinud lubatud krediidimahtu veelgi laiendada seoses omavahendite 1400 miljoni Saksa marga suuruse kasvuga, kuna panga varad ei ole tavaliselt 100 % riskiga kaalutud. Kuna põhikapitali suurenemine võimaldas NordLB-l tõsta lisakapitali, suurenes kaudselt ka tema tegelik laenuvõime. |
| --- | --- |

(41)

Äritegevuse laiendamiseks kasutati 100 % riskiga kaalutud varade suurendamist teguriga 12,5 ehk umbes 17 500 miljonit Saksa marga võrra. Tegelikkuses oleks võinud lubatud krediidimahtu veelgi laiendada seoses omavahendite 1400 miljoni Saksa marga suuruse kasvuga, kuna panga varad ei ole tavaliselt 100 % riskiga kaalutud. Kuna põhikapitali suurenemine võimaldas NordLB-l tõsta lisakapitali, suurenes kaudselt ka tema tegelik laenuvõime.

(d)   TASU ÜLEKANTUD LTS-DE VARADE EEST

| (42) | 20. detsembri 1991. aasta ülekannete lepingu 7. osa 1. punkti kohaselt lepiti kokku, et kõigi kolme edendamisega seotud LTS-de varade üleandmise eest makstakse 0,5 % aastatasu (pärast maksude mahaarvamist). Maksu tuleb maksta igal aastal. NordLB peab määrama järgmise aasta tasu suuruse 31. jaanuariks. Vastavalt lepingutingimustele põhineb tasu suurus ülekannete lepingu alusel moodustunud reservide teatatud kasutamisel, st ainult tegelikult sihtotstarbeks eraldatud kapitalil. Sellest tulenevalt maksti järgmised summad:








  Kuupäev | Sihtotstarbeline kapital (mln DEMi) | Intressimäär | Makstav tasu (mln DEMi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.1992 | 180 | 0,5 % | 0,9 |
| 31.12.1993 | 1 400 | 0,5 % | 7 |
| 31.12.1994 | 1 400 | 0,5 % | 7 |
| 31.12.1995 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1996 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1997 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1998 | 1 390 | 0,5 % | 6,95 |
| 31.12.1999 | [...] (10) | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2000 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2001 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2002 | [...] | 0,5 % | [...] |
| 31.12.2003 | [...] | 0,5 % | [...] |

(42)

20. detsembri 1991. aasta ülekannete lepingu 7. osa 1. punkti kohaselt lepiti kokku, et kõigi kolme edendamisega seotud LTS-de varade üleandmise eest makstakse 0,5 % aastatasu (pärast maksude mahaarvamist). Maksu tuleb maksta igal aastal. NordLB peab määrama järgmise aasta tasu suuruse 31. jaanuariks. Vastavalt lepingutingimustele põhineb tasu suurus ülekannete lepingu alusel moodustunud reservide teatatud kasutamisel, st ainult tegelikult sihtotstarbeks eraldatud kapitalil. Sellest tulenevalt maksti järgmised summad:

Kuupäev

Sihtotstarbeline kapital (mln DEMi)

Intressimäär

Makstav tasu (mln DEMi)

31.12.1992

180

0,5 %

0,9

31.12.1993

1 400

0,5 %

7

31.12.1994

1 400

0,5 %

7

31.12.1995

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1996

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1997

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1998

1 390

0,5 %

6,95

31.12.1999

[...] (10)

0,5 %

[...]

31.12.2000

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2001

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2002

[...]

0,5 %

[...]

31.12.2003

[...]

0,5 %

[...]

| (43) | Üleandmislepingu kohaselt on Alam-Saksimaal õigus välja võtta edendamisega seotud varadelt saadud intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1 500 miljoni Saksa marga. Saksamaa teatas, et kuni 2003. aasta märtsini võeti kontolt välja kokku 473,88 miljoni Saksa marka (242,29 miljonit eurot), mis vastab umbes 2,79–2,85 % aastaintressile lisaks kokkulepitud 0,5 % aastaintressile. |
| --- | --- |

(43)

Üleandmislepingu kohaselt on Alam-Saksimaal õigus välja võtta edendamisega seotud varadelt saadud intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1 500 miljoni Saksa marga. Saksamaa teatas, et kuni 2003. aasta märtsini võeti kontolt välja kokku 473,88 miljoni Saksa marka (242,29 miljonit eurot), mis vastab umbes 2,79–2,85 % aastaintressile lisaks kokkulepitud 0,5 % aastaintressile.

e)   TEISTE OSANIKE KAPITALIPANUS (NSGV)

| (44) | LTS-de edendamisega seotud varade NordLB-le üleandmise kohta peetud eelläbirääkimistel tegi Alam-Saksi ainsale teisele tolleaegsele garantile NSGV-le selgeks, et mõlemal garandil on ühine finantsvastutus ja et NSGV peaks tegema panuse vastavalt oma 40 % osalusele kapitalis. Kui sellega peaks probleeme tekkima, tuleks arutada omandistruktuuri muutmist. |
| --- | --- |

(44)

LTS-de edendamisega seotud varade NordLB-le üleandmise kohta peetud eelläbirääkimistel tegi Alam-Saksi ainsale teisele tolleaegsele garantile NSGV-le selgeks, et mõlemal garandil on ühine finantsvastutus ja et NSGV peaks tegema panuse vastavalt oma 40 % osalusele kapitalis. Kui sellega peaks probleeme tekkima, tuleks arutada omandistruktuuri muutmist.

| (45) | Kahe garandi vahel sõlmitava lepingu eelnõu lisati 15. oktoobri 1991. aasta seaduse projekti. Saksamaa väitel takistas garandilepingu kohest sõlmimist asjaolu, et sellele pidid alla kirjutama ka Saksi-Anhalti liidumaa ja SBV, kuid viimased ei olnud selleks veel valmis. Üleandmislepingu sõlmimisel 20. detsembril 1991. aastal otsustasid garantid – Alam-Saksi ja NSGV – jõuda sellise käendajalepinguni, mis sõlmitaks nõuetekohaselt Saksi-Anhalti liidumaa ja SBV osavõtul 5. märtsil 2002. aastal pärast riigilepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(45)

Kahe garandi vahel sõlmitava lepingu eelnõu lisati 15. oktoobri 1991. aasta seaduse projekti. Saksamaa väitel takistas garandilepingu kohest sõlmimist asjaolu, et sellele pidid alla kirjutama ka Saksi-Anhalti liidumaa ja SBV, kuid viimased ei olnud selleks veel valmis. Üleandmislepingu sõlmimisel 20. detsembril 1991. aastal otsustasid garantid – Alam-Saksi ja NSGV – jõuda sellise käendajalepinguni, mis sõlmitaks nõuetekohaselt Saksi-Anhalti liidumaa ja SBV osavõtul 5. märtsil 2002. aastal pärast riigilepingu jõustumist.

| (46) | Saksamaa järgi andis NSGV nõusoleku 5. märtsi 1992. aasta garandilepingu alusel ning suurendas 1994. aasta juulis ja oktoobris NordLB järelevalve eesmärgil tunnustatud omavahendeid 1000 miljoni Saksa marga võrra (kooskõlas oma tolleaegse 40 % osalusega NordLB’s) kahe meetme abil, mida allpool üksikasjalikult kirjeldatakse. |
| --- | --- |

(46)

Saksamaa järgi andis NSGV nõusoleku 5. märtsi 1992. aasta garandilepingu alusel ning suurendas 1994. aasta juulis ja oktoobris NordLB järelevalve eesmärgil tunnustatud omavahendeid 1000 miljoni Saksa marga võrra (kooskõlas oma tolleaegse 40 % osalusega NordLB’s) kahe meetme abil, mida allpool üksikasjalikult kirjeldatakse.

(i)   LBS 450 miljoni Saksa marga suurune eriotstarbeline reserv

| (47) | Pärast 1993. aasta lõpus peetud läbirääkimisi liidumaa, NSGV ja NordLB vahel eraldus vastavalt 6. juunil 1994. aastal vastu võetud seadusele varem NordLB-sse kuulunud Landesbausparkasse (LBS), millest sai alates 1. juulist 1994. õigusvõimega iseseisev avalik-õiguslik asutus (Anstalt des öffentlichen Rechts). |
| --- | --- |

(47)

Pärast 1993. aasta lõpus peetud läbirääkimisi liidumaa, NSGV ja NordLB vahel eraldus vastavalt 6. juunil 1994. aastal vastu võetud seadusele varem NordLB-sse kuulunud Landesbausparkasse (LBS), millest sai alates 1. juulist 1994. õigusvõimega iseseisev avalik-õiguslik asutus (Anstalt des öffentlichen Rechts).

| (48) | Kuni selle ajani kuulus 60 % LBS-ist Alam-Saksile ja 40 % NSGV-le. Nende väärtuseks määrati 900 miljonit Saksa marka. Lepiti kokku, et NordLB võtab LBS-ist enne selle eraldumist välja 450 miljonit Saksa marka ja NSGV paigutab sama summa LBS-sse. Selle meetme puhul arvati 450 miljonit Saksa marka maha NGSV-le garandilepinguga ettenähtud kohustusest paigutada 1000 miljonit Saksa marka NordLB-sse tingimusel, et NSGV teeb täiendava kapitalipanuse 550 miljoni Saksa marga ulatuses. |
| --- | --- |

(48)

Kuni selle ajani kuulus 60 % LBS-ist Alam-Saksile ja 40 % NSGV-le. Nende väärtuseks määrati 900 miljonit Saksa marka. Lepiti kokku, et NordLB võtab LBS-ist enne selle eraldumist välja 450 miljonit Saksa marka ja NSGV paigutab sama summa LBS-sse. Selle meetme puhul arvati 450 miljonit Saksa marka maha NGSV-le garandilepinguga ettenähtud kohustusest paigutada 1000 miljonit Saksa marka NordLB-sse tingimusel, et NSGV teeb täiendava kapitalipanuse 550 miljoni Saksa marga ulatuses.

| (49) | Vastavalt pangajärelevalve reeglitele kajastas NordLB väljavõetud 450 miljonit Saksa marka tulude reservis lisa neto omavahenditena erireservina. Erireservilt saadi kumulatiivset intressi (enne maksu mahaarvamist) 7,5 % aastas ja see kuulus 60 % ulatuses liidumaale ja 40 % ulatuses NGSV-le. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt pangajärelevalve reeglitele kajastas NordLB väljavõetud 450 miljonit Saksa marka tulude reservis lisa neto omavahenditena erireservina. Erireservilt saadi kumulatiivset intressi (enne maksu mahaarvamist) 7,5 % aastas ja see kuulus 60 % ulatuses liidumaale ja 40 % ulatuses NGSV-le.

(ii)   Vaikiva seltsingu panus 550 miljonit Saksa marka

| (50) | Saksamaa sedastas, et NSGV ja NordLB sõlmisid KWG 10. jao 4. lõike kohaselt 10. oktoobril 1994. aastal kapitalipanust puudutava lepingu. Vastavalt lepingule tegi NSGV 10. oktoobril 1994. aastal NordLB-le 550 miljoni Saksa marga suuruse kapitalisüsti vaikiva seltsingu panuse kujul, vastutasuks kasumiga seotud tasu maksmisele, mis arvestatakse 10-aasta esitajavõlakirjade intressi alusel ning mille suurus aastas on 7,91 % pluss 1,2 % marginaal. Seega on intressimäär kokku 9,11 %, mis vastab vaikiva seltsingu tavalisele turutasule Saksamaal ja ka tasule, mis makstakse Alam-Saksile panustamise eest edendamisega seotud varadesse neto omavahendite kujul. Saksamaa ametiasutused teatasid, et panus tehti vastavalt lepingule ja tunnustati järelevalve eesmärgil NordLB neto omavahenditena. |
| --- | --- |

(50)

Saksamaa sedastas, et NSGV ja NordLB sõlmisid KWG 10. jao 4. lõike kohaselt 10. oktoobril 1994. aastal kapitalipanust puudutava lepingu. Vastavalt lepingule tegi NSGV 10. oktoobril 1994. aastal NordLB-le 550 miljoni Saksa marga suuruse kapitalisüsti vaikiva seltsingu panuse kujul, vastutasuks kasumiga seotud tasu maksmisele, mis arvestatakse 10-aasta esitajavõlakirjade intressi alusel ning mille suurus aastas on 7,91 % pluss 1,2 % marginaal. Seega on intressimäär kokku 9,11 %, mis vastab vaikiva seltsingu tavalisele turutasule Saksamaal ja ka tasule, mis makstakse Alam-Saksile panustamise eest edendamisega seotud varadesse neto omavahendite kujul. Saksamaa ametiasutused teatasid, et panus tehti vastavalt lepingule ja tunnustati järelevalve eesmärgil NordLB neto omavahenditena.

III.   HUVITATUD OSAPOOLTE MÄRKUSED

1.   KAEBUS JA KAEBUSE ESITAJA (BDB) MÄRKUSED

| (51) | LTS-de edendamisega seotud vara üleandmine ja sellega seotud NordLB kapitali suurenemine moonutas BdB arvates konkurentsi NordLB kasuks, sest viimane ei maksnud tasu, mis on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(51)

LTS-de edendamisega seotud vara üleandmine ja sellega seotud NordLB kapitali suurenemine moonutas BdB arvates konkurentsi NordLB kasuks, sest viimane ei maksnud tasu, mis on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (52) | BdB väidab, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte rakendamine ei piirdu ettevõtetega, kes toodavad kahjumit ja vajavad rahalist ümberkorraldamist. Investor ei pea juhinduma sellest, kas kõnealune ettevõte on kasumlik, vaid sellest, kas kasumlikkus vastab turukursile. Kui riiklike asutuste tehtud kapitalisüste kontrollitakse ainult kahjumlike ettevõtete puhul, on see eraettevõtete jaoks diskrimineeriv ja seega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklis 86 lõikes 1 sätestatut. |
| --- | --- |

(52)

BdB väidab, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte rakendamine ei piirdu ettevõtetega, kes toodavad kahjumit ja vajavad rahalist ümberkorraldamist. Investor ei pea juhinduma sellest, kas kõnealune ettevõte on kasumlik, vaid sellest, kas kasumlikkus vastab turukursile. Kui riiklike asutuste tehtud kapitalisüste kontrollitakse ainult kahjumlike ettevõtete puhul, on see eraettevõtete jaoks diskrimineeriv ja seega rikutakse EÜ asutamislepingu artiklis 86 lõikes 1 sätestatut.

| (53) | Samuti väidab BdB, et EÜ asutamislepingu artiklit 295 ei saa kasutada selleks, et vabastada LTS-de vara üleandmine konkurentsieeskirjadest väitega, et nimetatud artikkel võib küll kaitsta riigi vabadust selliste eriotstarbeliste varade loomisel, kui neid kantakse aga üle kaubandusettevõttele, tuleb rakendada konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

(53)

Samuti väidab BdB, et EÜ asutamislepingu artiklit 295 ei saa kasutada selleks, et vabastada LTS-de vara üleandmine konkurentsieeskirjadest väitega, et nimetatud artikkel võib küll kaitsta riigi vabadust selliste eriotstarbeliste varade loomisel, kui neid kantakse aga üle kaubandusettevõttele, tuleb rakendada konkurentsieeskirju.

| (54) | BdB teatas, et asjakohane edendamisega seotud varade üleandmistasu, eriti seoses NordLB-ga, tuleb määrata meetodiga, mida kasutas komisjon 8. juulil 1999. aastal WestLB puhul. Esimene samm oli seega võrrelda esitatud kapitali teiste aktsiatega. Teine samm oli määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor ootab liidumaa panka tehtud reaalse omakapitali investeeringu eest. Lõpuks tuleb arvutada üleandmise eripärade tõttu kohandatud hinnalisandid ja -alandid. |
| --- | --- |

(54)

BdB teatas, et asjakohane edendamisega seotud varade üleandmistasu, eriti seoses NordLB-ga, tuleb määrata meetodiga, mida kasutas komisjon 8. juulil 1999. aastal WestLB puhul. Esimene samm oli seega võrrelda esitatud kapitali teiste aktsiatega. Teine samm oli määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor ootab liidumaa panka tehtud reaalse omakapitali investeeringu eest. Lõpuks tuleb arvutada üleandmise eripärade tõttu kohandatud hinnalisandid ja -alandid.

| (55) | BdB jõudis järeldusele, et LTS-dega seotud vara üleandmist NordLB-le, samuti kapitaliülekandeid teistesse liidumaade pankadesse, võib võrrelda aktsiakapitalisüstiga. |
| --- | --- |

(55)

BdB jõudis järeldusele, et LTS-dega seotud vara üleandmist NordLB-le, samuti kapitaliülekandeid teistesse liidumaade pankadesse, võib võrrelda aktsiakapitalisüstiga.

| (56) | Ta väidab, et üleantavat LTS-dega seotud vara ei saa võrrelda kasumiosalusega sertifikaadi abil saadava kasuga, sest kasumiosalusõigustes on hõlmavad ainult lisakasu. Üleandmiste ajal, eriti 1991. aasta lõpul, tunnustati Saksamaal põhikapitalina üksnes aktsiakapitali (ja reserve vastavalt KWG 10. jaos 2. lõikes sätestatule) ning vaikiva seltsingu panuseid. Igasugust võrdlust vaikiva seltsingu panustega võib seetõttu välistada. Esiteks tegid investorid selliseid panuseid ainult piiratud aja jooksul. Seetõttu ei saanud investor eeldada, et ta saab vaikiva seltsingu panuse eest sama tulu kui omakapitaliinstrumentide eest, mis olid tunnustatud järelevalve eesmärgil piiramata aja vältel, eriti panus aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(56)

Ta väidab, et üleantavat LTS-dega seotud vara ei saa võrrelda kasumiosalusega sertifikaadi abil saadava kasuga, sest kasumiosalusõigustes on hõlmavad ainult lisakasu. Üleandmiste ajal, eriti 1991. aasta lõpul, tunnustati Saksamaal põhikapitalina üksnes aktsiakapitali (ja reserve vastavalt KWG 10. jaos 2. lõikes sätestatule) ning vaikiva seltsingu panuseid. Igasugust võrdlust vaikiva seltsingu panustega võib seetõttu välistada. Esiteks tegid investorid selliseid panuseid ainult piiratud aja jooksul. Seetõttu ei saanud investor eeldada, et ta saab vaikiva seltsingu panuse eest sama tulu kui omakapitaliinstrumentide eest, mis olid tunnustatud järelevalve eesmärgil piiramata aja vältel, eriti panus aktsiakapitali.

| (57) | Teiseks, kuigi tuli nentida, et ülekantud kapital oli aktsiakapitali kohustuste suhtes teisejärguline vastavalt liidumaade pankade omanike kokkulepetele, ei tähendanud see tingimata väiksemat riski investorile. Süstitud kapital moodustas olulise osa kogu põhikapitalist ja on väga tõenäoline, et see võetakse kahjumi korral tagasi, vähemalt osaliselt (11). |
| --- | --- |

(57)

Teiseks, kuigi tuli nentida, et ülekantud kapital oli aktsiakapitali kohustuste suhtes teisejärguline vastavalt liidumaade pankade omanike kokkulepetele, ei tähendanud see tingimata väiksemat riski investorile. Süstitud kapital moodustas olulise osa kogu põhikapitalist ja on väga tõenäoline, et see võetakse kahjumi korral tagasi, vähemalt osaliselt (11).

| (58) | Kolmandaks väidab BdB, et kvaliteedierinevust vaikiva seltsingu panuste ja edendamisega seotud varana liidumaade pankadesse üleantud kapitali vahel kinnitab Baseli Pangandusjärelevalvekomitee poolt kehtestatud järelevalve eesmärgil tunnustatud põhikapitali definitsioon. Vastavalt sellele tunnustatakse vaikiva seltsingu panuseid järelevalve eesmärgil üksnes esimese taseme madalama kapitalina, mis võib moodustada maksimaalselt 15 % vajalikust põhikapitali määrast. Teisiti öeldes, kui põhikapitali protsent on 4, peab 3,4 % sellest moodustama nominaalkapital ning avatud reservid (nt liidumaade pankadele ülekantud eriotstarbeline reserv). Lisaks võtsid pangad väga harva kasutusele teisejärgulised omakapitaliinstrumendid, nt eelisaktsiad või väikeses mahus kasumiosalusõigusi. Reitinguagentuuride tekitatud surve all moodustasid niisugused instrumendid harva üle 10 % panga kogu põhikapitalist, mis on vägagi erinev olukord võrreldes uurimise all olevate juhtumitega. Selle taustal ei saadud vaikiva seltsingu panuseid kasutada ainuinvestori poolt investeeritud suurte koguste puhul. |
| --- | --- |

(58)

Kolmandaks väidab BdB, et kvaliteedierinevust vaikiva seltsingu panuste ja edendamisega seotud varana liidumaade pankadesse üleantud kapitali vahel kinnitab Baseli Pangandusjärelevalvekomitee poolt kehtestatud järelevalve eesmärgil tunnustatud põhikapitali definitsioon. Vastavalt sellele tunnustatakse vaikiva seltsingu panuseid järelevalve eesmärgil üksnes esimese taseme madalama kapitalina, mis võib moodustada maksimaalselt 15 % vajalikust põhikapitali määrast. Teisiti öeldes, kui põhikapitali protsent on 4, peab 3,4 % sellest moodustama nominaalkapital ning avatud reservid (nt liidumaade pankadele ülekantud eriotstarbeline reserv). Lisaks võtsid pangad väga harva kasutusele teisejärgulised omakapitaliinstrumendid, nt eelisaktsiad või väikeses mahus kasumiosalusõigusi. Reitinguagentuuride tekitatud surve all moodustasid niisugused instrumendid harva üle 10 % panga kogu põhikapitalist, mis on vägagi erinev olukord võrreldes uurimise all olevate juhtumitega. Selle taustal ei saadud vaikiva seltsingu panuseid kasutada ainuinvestori poolt investeeritud suurte koguste puhul.

| (59) | BdB väidab, et kõik meetodid asjakohase tasu määramiseks meetodid aktsiakapitali puhul algavad riskivabast tulust ning lisavad riskipreemia. Neid meetodeid saab taandada järgmisele põhiprintsiibile:
  Kõrge riskiga investeeringu eeldatav tasuvus
  =
  riskivaba tulu + riskipreemia kõrge riskiga investeeringu eest |
| --- | --- |

(59)

BdB väidab, et kõik meetodid asjakohase tasu määramiseks meetodid aktsiakapitali puhul algavad riskivabast tulust ning lisavad riskipreemia. Neid meetodeid saab taandada järgmisele põhiprintsiibile:

Kõrge riskiga investeeringu eeldatav tasuvus

=

riskivaba tulu + riskipreemia kõrge riskiga investeeringu eest

| (60) | Riskivaba tulu määramiseks kasutas BdB tulu, mis laekub pikaajalistest valitsuse võlakirjadest, fikseeritud kursiga väärtpaberitest, mis on emiteeritud riigiasutuste poolt ja mis on vähima riskiga või riskita investeeringute kujul. Inflatsiooni mõju kompenseerimiseks tuleks pikaajalise valitsusvõlakirja tulumäär kindlaks määrata igaks üleandmise perioodiks, jättes esialgu eeldatava inflatsiooni arvesse võtmata. Seejärel liidetakse pikaajalise riskivaba baasmäära hindamiseks eeldatava keskmise pikaajalise inflatsiooni prognoos (3,6 %) “reaalsele baasmäärale” kõnealusel ajal. |
| --- | --- |

(60)

Riskivaba tulu määramiseks kasutas BdB tulu, mis laekub pikaajalistest valitsuse võlakirjadest, fikseeritud kursiga väärtpaberitest, mis on emiteeritud riigiasutuste poolt ja mis on vähima riskiga või riskita investeeringute kujul. Inflatsiooni mõju kompenseerimiseks tuleks pikaajalise valitsusvõlakirja tulumäär kindlaks määrata igaks üleandmise perioodiks, jättes esialgu eeldatava inflatsiooni arvesse võtmata. Seejärel liidetakse pikaajalise riskivaba baasmäära hindamiseks eeldatava keskmise pikaajalise inflatsiooni prognoos (3,6 %) “reaalsele baasmäärale” kõnealusel ajal.

| (61) | Riskipreemia tuletamiseks töötab BdB kõigepealt välja “tururiskiga seotud garantiipreemia”, st aktsiate ja valitsuse võlakirjade pealt koguneva pikaajalise keskmise tulu vahe. |
| --- | --- |

(61)

Riskipreemia tuletamiseks töötab BdB kõigepealt välja “tururiskiga seotud garantiipreemia”, st aktsiate ja valitsuse võlakirjade pealt koguneva pikaajalise keskmise tulu vahe.

| (62) | Seejärel määrab BdB liidumaa pankade puhul beetaväärtuse, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli reguleerida üldise tururiskiga seotud preemiat. |
| --- | --- |

(62)

Seejärel määrab BdB liidumaa pankade puhul beetaväärtuse, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli reguleerida üldise tururiskiga seotud preemiat.

| (63) | BdB märgib, et komisjoni mahaarvamine otsuses 2002/392/EÜ minimaalsest tasust, et võtta arvesse Wfa varade likviidsuse puudumist, jäi esimese astme kohtus jõusse. Seepärast ei näe ta mingit põhjust käesoleval juhul antud meetodist lahti ütlemiseks, mille tulemusena tuleb siin teha mahaarvamine ka likviidsuse eest. Selle hinnaalandi summa arvutatakse WestLB meetodiga refinantseerimise netokulude alusel (refinantseerimise brutokulu miinus kohaldatav ettevõttemaks). |
| --- | --- |

(63)

BdB märgib, et komisjoni mahaarvamine otsuses 2002/392/EÜ minimaalsest tasust, et võtta arvesse Wfa varade likviidsuse puudumist, jäi esimese astme kohtus jõusse. Seepärast ei näe ta mingit põhjust käesoleval juhul antud meetodist lahti ütlemiseks, mille tulemusena tuleb siin teha mahaarvamine ka likviidsuse eest. Selle hinnaalandi summa arvutatakse WestLB meetodiga refinantseerimise netokulude alusel (refinantseerimise brutokulu miinus kohaldatav ettevõttemaks).

| (64) | Esimese astme kohus jättis jõusse ka komisjoni otsuses 2000/392/EÜ kehtestatud preemia. Kuna ka teiste liidumaade pankade juhtumite puhul esineb võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringutega” riski suurendavaid asjaolusid (loovutatavate aktsiate osaliselt erakordselt suur maht, uute aktsiate mitteemiteerimine äriühingus ja sellega seotud täiendavast hääleõigusest loobumine, ning investeeringu vahetatavuse puudumine, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal äriühingust välja võtta), on preemia BdB arvates õigustatud ka siin. |
| --- | --- |

(64)

Esimese astme kohus jättis jõusse ka komisjoni otsuses 2000/392/EÜ kehtestatud preemia. Kuna ka teiste liidumaade pankade juhtumite puhul esineb võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringutega” riski suurendavaid asjaolusid (loovutatavate aktsiate osaliselt erakordselt suur maht, uute aktsiate mitteemiteerimine äriühingus ja sellega seotud täiendavast hääleõigusest loobumine, ning investeeringu vahetatavuse puudumine, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal äriühingust välja võtta), on preemia BdB arvates õigustatud ka siin.

2.   NORDRHEIN-WESTFALEN'I JA WESTLB SELGITUSED

| (65) | 30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele menetluse algatamise kohta, milles nad vaidlesid vastu väitele, et liidumaa pankadele ülekantud varad ei ole võrreldavad aktsiakapitaliga. Nad väitsid, et vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” oli Saksamaal tegelikult põhikapitalina tunnustatud juba aastast 1991 ja et tasu investeeringu eest ei sõltu sellest, kuidas pangandusjärelevalvega tegelevad asutus seda liigitavad, vaid selle riskiprofiilist Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või tähtajatutele instrumentidele kui investeeringutele aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(65)

30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfalen liidumaa ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele menetluse algatamise kohta, milles nad vaidlesid vastu väitele, et liidumaa pankadele ülekantud varad ei ole võrreldavad aktsiakapitaliga. Nad väitsid, et vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” oli Saksamaal tegelikult põhikapitalina tunnustatud juba aastast 1991 ja et tasu investeeringu eest ei sõltu sellest, kuidas pangandusjärelevalvega tegelevad asutus seda liigitavad, vaid selle riskiprofiilist Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või tähtajatutele instrumentidele kui investeeringutele aktsiakapitali.

| (66) | WestLB ei omanud vastuväiteid CAPM meetodi kasutamisele aktsiakapitali investeeringu miinimumtasu arvutamiseks, kuid ta leidis, et BdB määratud beetaväärtused – tublisti üle ühe – ei ole asjakohased. Ühest suurem beetanäitaja tähendas seda, et ettevõtte aktsiad kujutasid endast kõrgemat riski kui turg tervikuna. Samas oli liidumaa panga investeerimisega seotud risk üldisest tururiskist tublisti väiksem tänu tema institutsioonilisele vastutusele (Anstaltslast) ja garandi vastutusele (Gewährträgerhaftung), mida sel ajal ei vaidlustatud. |
| --- | --- |

(66)

WestLB ei omanud vastuväiteid CAPM meetodi kasutamisele aktsiakapitali investeeringu miinimumtasu arvutamiseks, kuid ta leidis, et BdB määratud beetaväärtused – tublisti üle ühe – ei ole asjakohased. Ühest suurem beetanäitaja tähendas seda, et ettevõtte aktsiad kujutasid endast kõrgemat riski kui turg tervikuna. Samas oli liidumaa panga investeerimisega seotud risk üldisest tururiskist tublisti väiksem tänu tema institutsioonilisele vastutusele (Anstaltslast) ja garandi vastutusele (Gewährträgerhaftung), mida sel ajal ei vaidlustatud.

| (67) | Konkreetsel liidumaa pankade juhtumil oli viga kasutada etalonina varade pankadele loovutamise ajal eeldatud tulu. Kuigi see oli üldiselt erainvestori testiga seoses mõistlik lähenemine, tähendas see antud juhul 1991. aasta oodatud tulu aluseks võtmist. Kuid et investor saaks 2003. aastal 1991 aastal oodatud tulu, mis oli tegelikult saavutatud tulust märksa kõrgem, oli vastuolus kõigi majanduslike realiteetidega. Tulumäära püsiv ja süstemaatiline rakendamine asetas liidumaade pangad erakonkurentidega võrreldes põhjendamatult ebasoodsale positsioonile. |
| --- | --- |

(67)

Konkreetsel liidumaa pankade juhtumil oli viga kasutada etalonina varade pankadele loovutamise ajal eeldatud tulu. Kuigi see oli üldiselt erainvestori testiga seoses mõistlik lähenemine, tähendas see antud juhul 1991. aasta oodatud tulu aluseks võtmist. Kuid et investor saaks 2003. aastal 1991 aastal oodatud tulu, mis oli tegelikult saavutatud tulust märksa kõrgem, oli vastuolus kõigi majanduslike realiteetidega. Tulumäära püsiv ja süstemaatiline rakendamine asetas liidumaade pangad erakonkurentidega võrreldes põhjendamatult ebasoodsale positsioonile.

| (68) | Mis puudutab hinnaalandit ülekantud varade likviidsuse puudumise eest, siis WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa leidsid, et riskivabade valitsuse võlakirjade määr tuleks põhituludest täies ulatuses maha arvata. Nad väitsid, et liidumaa pangad ei olnud omandanud varade üleandmise tulemusena likviidsust. Majanduslikus mõttes ei ole selle määra vähendamine maksusäästude võrra õigustatav, kuna kapitalituru instrumentide hind sõltub maksusituatsioonist. Vastasel korral peaks kapitalituru instrumendi hind maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt erinema. |
| --- | --- |

(68)

Mis puudutab hinnaalandit ülekantud varade likviidsuse puudumise eest, siis WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa leidsid, et riskivabade valitsuse võlakirjade määr tuleks põhituludest täies ulatuses maha arvata. Nad väitsid, et liidumaa pangad ei olnud omandanud varade üleandmise tulemusena likviidsust. Majanduslikus mõttes ei ole selle määra vähendamine maksusäästude võrra õigustatav, kuna kapitalituru instrumentide hind sõltub maksusituatsioonist. Vastasel korral peaks kapitalituru instrumendi hind maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt erinema.

| (69) | Lõpetuseks tuleks fakti, et varade likviidsuse puudumine ei kujutanud riski likviidsuspositsioonile, käsitada riski – ja seega tasu – vähendavana. Analoogselt tuleks anda hinnaaland “omaniku efekti” arvestades, kuna äriühingus juba aktsiaid omav investor suhtub täiendavasse investeeringusse uuest investorist erinevalt. |
| --- | --- |

(69)

Lõpetuseks tuleks fakti, et varade likviidsuse puudumine ei kujutanud riski likviidsuspositsioonile, käsitada riski – ja seega tasu – vähendavana. Analoogselt tuleks anda hinnaaland “omaniku efekti” arvestades, kuna äriühingus juba aktsiaid omav investor suhtub täiendavasse investeeringusse uuest investorist erinevalt.

3.   NORDLB JA ALAM-SAKSI LIIDUMAA SELGITUSED

| (70) | Kuna föderaalvalitsus tutvustas ka NordLB ja Alam-Saksi tähelepanekuid, on need ära toodud koos Saksamaa selgitustega. |
| --- | --- |

(70)

Kuna föderaalvalitsus tutvustas ka NordLB ja Alam-Saksi tähelepanekuid, on need ära toodud koos Saksamaa selgitustega.

4.   SAKSAMAA SELGITUSED

| (71) | Saksamaa väidab, et isegi pärast esimese astme kohtu otsust säilisid kahtlused, kas avalik-õiguslike asutuste tehtud investeeringuid tulutoovatesse ettevõtetesse võib hinnata eraettevõtete testi alusel. Usutakse, et Alam-Saksi poolt NordLB-le üleantud LTS-dega seotud varade puhul ei ole tegemist abiga vastavalt komisjoni otsuses 2000/392/EÜ sätestatud printsiipidele. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa väidab, et isegi pärast esimese astme kohtu otsust säilisid kahtlused, kas avalik-õiguslike asutuste tehtud investeeringuid tulutoovatesse ettevõtetesse võib hinnata eraettevõtete testi alusel. Usutakse, et Alam-Saksi poolt NordLB-le üleantud LTS-dega seotud varade puhul ei ole tegemist abiga vastavalt komisjoni otsuses 2000/392/EÜ sätestatud printsiipidele.

| (72) | NordLB juhtumi puhul tegi NSGV, kes oli varade üleandmisel peale liidumaa ainus partner, liidumaaga samaväärse panuse – proportsionaalselt oma aktsiapakile – ja samadel tingimustel. Ta tegi selle panuse nõuetekohaselt. Seega toimis liidumaa erainvestorina, kui ta kandis edendamisega seotud varad NordLB-le. |
| --- | --- |

(72)

NordLB juhtumi puhul tegi NSGV, kes oli varade üleandmisel peale liidumaa ainus partner, liidumaaga samaväärse panuse – proportsionaalselt oma aktsiapakile – ja samadel tingimustel. Ta tegi selle panuse nõuetekohaselt. Seega toimis liidumaa erainvestorina, kui ta kandis edendamisega seotud varad NordLB-le.

| (73) | Pealegi maksis NordLB Saksamaa väitel ka nõuetekohast tasu. Siinjuures juhitakse tähelepanu, et makstud tasu (0,5 % pärast maksude mahaarvestamist või 1,2 % enne maksude mahaarvestamist) vastab umbes 9,5 % intressimäärale enne maksude mahaarvestamist (1,2 % + 8,3 %), arvestades umbes 8,3 % refinantseerimiskuluga, mida liidumaa investorina säästis. Lisaks 0,5 % tasule pärast maksude mahaarvestamist sai Alam-Saksi liidumaa ka pidevat tulu LTS-dega seotud varadelt suurusjärgus 242,29 miljonit eurot (473,88 miljonit Saksa marka). |
| --- | --- |

(73)

Pealegi maksis NordLB Saksamaa väitel ka nõuetekohast tasu. Siinjuures juhitakse tähelepanu, et makstud tasu (0,5 % pärast maksude mahaarvestamist või 1,2 % enne maksude mahaarvestamist) vastab umbes 9,5 % intressimäärale enne maksude mahaarvestamist (1,2 % + 8,3 %), arvestades umbes 8,3 % refinantseerimiskuluga, mida liidumaa investorina säästis. Lisaks 0,5 % tasule pärast maksude mahaarvestamist sai Alam-Saksi liidumaa ka pidevat tulu LTS-dega seotud varadelt suurusjärgus 242,29 miljonit eurot (473,88 miljonit Saksa marka).

| (74) | Saksamaa väitel eksisid BdB ja komisjon minimaalse tasu arvutamisel (otsus 2000/392/EÜ). CAPM meetodit peeti turu kasumi määramisel mittesobivaks mitmel põhjusel. Esiteks ei olnud NordLB-le ülekantavad varad vabalt kasutatavad. See tähendas, et CAPM meetodi järgi olid investeerimisvalikud praktiliselt olematud. Puudus ka CAPMi põhjal eeldatav turu kõikumine, kuna liidumaa pangad ei olnud väärtpaberibörsil noteeritud, investeeringu pealt tasuti kindlaksmääratud suurusega intressi ja pangad said sel ajal kasu Anstaltslast (institutsionaalsest vastutusest) ja Gewährträgerhaftung (garandi vastutusest). Seetõttu puudusid varasemad andmed beetanäitajate kohta. |
| --- | --- |

(74)

Saksamaa väitel eksisid BdB ja komisjon minimaalse tasu arvutamisel (otsus 2000/392/EÜ). CAPM meetodit peeti turu kasumi määramisel mittesobivaks mitmel põhjusel. Esiteks ei olnud NordLB-le ülekantavad varad vabalt kasutatavad. See tähendas, et CAPM meetodi järgi olid investeerimisvalikud praktiliselt olematud. Puudus ka CAPMi põhjal eeldatav turu kõikumine, kuna liidumaa pangad ei olnud väärtpaberibörsil noteeritud, investeeringu pealt tasuti kindlaksmääratud suurusega intressi ja pangad said sel ajal kasu Anstaltslast (institutsionaalsest vastutusest) ja Gewährträgerhaftung (garandi vastutusest). Seetõttu puudusid varasemad andmed beetanäitajate kohta.

| (75) | Varade üleandmisega seotud eritingimuste hulgast tuleks esile tõsta fakti, et edendamisega seotud varade vastutus on piiratud Alam-Saksimaa käes oleva NordLB aktsiakapitaliga ja liidumaal on õigus saada kompensatsiooni NordLB teistelt garantidelt. Enne investeerimisotsust peaks investor pöörama tähelepanu sellele, et kuigi LTS-dega seotud varad olid väliselt kahjude eest kaitsmata, oli nende vastutus sisemiselt piiratud summaga, mis vastas Alam-Saksimaa käes olevale NordLB aktsiakapitalile. Liidumaal oli seega õigus saada kompensatsiooni NordLB teistelt maksejõulistelt garantidelt, kes olid kõik avalik-õiguslikud asutused. |
| --- | --- |

(75)

Varade üleandmisega seotud eritingimuste hulgast tuleks esile tõsta fakti, et edendamisega seotud varade vastutus on piiratud Alam-Saksimaa käes oleva NordLB aktsiakapitaliga ja liidumaal on õigus saada kompensatsiooni NordLB teistelt garantidelt. Enne investeerimisotsust peaks investor pöörama tähelepanu sellele, et kuigi LTS-dega seotud varad olid väliselt kahjude eest kaitsmata, oli nende vastutus sisemiselt piiratud summaga, mis vastas Alam-Saksimaa käes olevale NordLB aktsiakapitalile. Liidumaal oli seega õigus saada kompensatsiooni NordLB teistelt maksejõulistelt garantidelt, kes olid kõik avalik-õiguslikud asutused.

| (76) | Erakordselt suuremahuliste ülekannetega seotud preemia puhul ei saa Saksamaa aru, kuidas sellist mahtu määrata või miks selline preemia on õigustatud. 1992. aastal moodustasid ülekantud varad ainult 34,89 % NordLB grupi järelevalve eesmärgil tunnustatud kogu omakapitalist. 2001. aastaks oli see osa langenud 9,62 %. Siintoodud arvutusteks kasutatava NordLB omakapitali suurus oli 1992. aastal 4 298 miljonit Saksa marka ja 2001. aastal 15 596 miljonit Saksa marka. Andmed sisaldavad ka LTS-de varasid. |
| --- | --- |

(76)

Erakordselt suuremahuliste ülekannetega seotud preemia puhul ei saa Saksamaa aru, kuidas sellist mahtu määrata või miks selline preemia on õigustatud. 1992. aastal moodustasid ülekantud varad ainult 34,89 % NordLB grupi järelevalve eesmärgil tunnustatud kogu omakapitalist. 2001. aastaks oli see osa langenud 9,62 %. Siintoodud arvutusteks kasutatava NordLB omakapitali suurus oli 1992. aastal 4 298 miljonit Saksa marka ja 2001. aastal 15 596 miljonit Saksa marka. Andmed sisaldavad ka LTS-de varasid.

| (77) | Saksamaa väidab ka, et preemia ei ole õigustatud, arvestades Alam-Saksi ebaõnnestumist uute aktsiate väljaandmisel. Üleandmisel kohustus NSGV tegema kapitalisüsti vastavalt oma aktsiakapitalile NordLB-s, mida ta ka pärastpoole tegi. Seetõttu ei olnud mingit põhjust liidumaa aktsiakapitali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa väidab ka, et preemia ei ole õigustatud, arvestades Alam-Saksi ebaõnnestumist uute aktsiate väljaandmisel. Üleandmisel kohustus NSGV tegema kapitalisüsti vastavalt oma aktsiakapitalile NordLB-s, mida ta ka pärastpoole tegi. Seetõttu ei olnud mingit põhjust liidumaa aktsiakapitali suurendamiseks.

| (78) | Lõpuks leiab Saksamaa, et preemia ei ole õigustatud ka edendamisega seotud varade vahetatavuse puudumise tõttu. Minimaalse tulu arvutamiseks võrdlesid BdB ja komisjon varade üleandmist aktsiakapitali investeeringutega. Kuid aktsiakapitali investeeringute vahetatavus oli sama madal kui edendamisega seotud LTS-de varade puhul. |
| --- | --- |

(78)

Lõpuks leiab Saksamaa, et preemia ei ole õigustatud ka edendamisega seotud varade vahetatavuse puudumise tõttu. Minimaalse tulu arvutamiseks võrdlesid BdB ja komisjon varade üleandmist aktsiakapitali investeeringutega. Kuid aktsiakapitali investeeringute vahetatavus oli sama madal kui edendamisega seotud LTS-de varade puhul.

| (79) | Kui NordLB tõepoolest võitis edendamisega seotud varade üleandmisega, seisnes see üksnes kompensatsioonis, mille NordLB sai tasuks oma riiklike kohustuste täitmise eest. NordLB ei olnud üksnes liidumaa pank, vaid ka Braunschweigi piirkonna hoiupank. Seetõttu ei täitnud ta üksnes tavalisi liidumaa panga funktsioone ja sellega seotud kulusid, vaid ka hoiupanga funktsioone. |
| --- | --- |

(79)

Kui NordLB tõepoolest võitis edendamisega seotud varade üleandmisega, seisnes see üksnes kompensatsioonis, mille NordLB sai tasuks oma riiklike kohustuste täitmise eest. NordLB ei olnud üksnes liidumaa pank, vaid ka Braunschweigi piirkonna hoiupank. Seetõttu ei täitnud ta üksnes tavalisi liidumaa panga funktsioone ja sellega seotud kulusid, vaid ka hoiupanga funktsioone.

| (80) | Kui juhtumi puhul oli siiski tegemist abiga, oli see igal juhul olemasolev abi, kuna edendamisega seotud varad kanti üle institutsionaalse vastutuse alusel, mille kohta saavutati lõplik otsus Brüsseli kokkuleppega 17. juulil 2001. aastal. |
| --- | --- |

(80)

Kui juhtumi puhul oli siiski tegemist abiga, oli see igal juhul olemasolev abi, kuna edendamisega seotud varad kanti üle institutsionaalse vastutuse alusel, mille kohta saavutati lõplik otsus Brüsseli kokkuleppega 17. juulil 2001. aastal.

5.   BDB, ALAM-SAKSI LIIDUMAA JA NORDLB KOKKULEPE

| (81) | 7. oktoobril 2004. aastal teatati komisjonile, et kaebuse esitaja BdB, Alam-Saksi ja NordLB saavutasid kokkuleppe. Sõltumata nendepoolse õigusliku olukorra tõlgendustest, mida nad ei muutnud, nõustusid kokkuleppele jõudnud osapooled selles osas, mida nad ise pidasid sobivateks parameetriteks asjakohase tasu määramisel. Osapooled palusid komisjonil oma otsuses kõnealust kokkulepet arvestada. |
| --- | --- |

(81)

7. oktoobril 2004. aastal teatati komisjonile, et kaebuse esitaja BdB, Alam-Saksi ja NordLB saavutasid kokkuleppe. Sõltumata nendepoolse õigusliku olukorra tõlgendustest, mida nad ei muutnud, nõustusid kokkuleppele jõudnud osapooled selles osas, mida nad ise pidasid sobivateks parameetriteks asjakohase tasu määramisel. Osapooled palusid komisjonil oma otsuses kõnealust kokkulepet arvestada.

| (82) | CAPMi kohaldamisel määrasid osapooled esmalt minimaalse tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest NordLB-sse. Jõuti kokkuleppele, et minimaalne nõuetekohane tasu moodustab 10,03 % LTS-dega seotud varadest. Riskivabade intressimäärade aluseks võeti Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 ning beetanäitajateks andmed, mis olid toodud liidumaa pankade poolt tellitud KPMG 26. mail 2004. aastal koostatud aruandes (mis nüüd on komisjoni valduses). See tähendab, et riskivaba baasintressimäär 7,15 % arvutati NordLN-le seisuga 31. detsember 1991 ja beetaväärtust 0,72 rakendati KPMG uuringu alusel. Tururiski preemiaks määrati 4 % (kõikidele liidumaa pankadele). |
| --- | --- |

(82)

CAPMi kohaldamisel määrasid osapooled esmalt minimaalse tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest NordLB-sse. Jõuti kokkuleppele, et minimaalne nõuetekohane tasu moodustab 10,03 % LTS-dega seotud varadest. Riskivabade intressimäärade aluseks võeti Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 ning beetanäitajateks andmed, mis olid toodud liidumaa pankade poolt tellitud KPMG 26. mail 2004. aastal koostatud aruandes (mis nüüd on komisjoni valduses). See tähendab, et riskivaba baasintressimäär 7,15 % arvutati NordLN-le seisuga 31. detsember 1991 ja beetaväärtust 0,72 rakendati KPMG uuringu alusel. Tururiski preemiaks määrati 4 % (kõikidele liidumaa pankadele).

| (83) | Seejärel määrati hinnaaland kapitali likviidsuse puudumise eest, võttes aluseks riskivaba intressimäära 7,15 % refinantseerimise kogukuludena. Refinantseerimise netokulu määramiseks fikseeriti üldine maksukoormus üleandmise kuupäeval NordLB jaoks 50 %, andes 3,75 % hinnaalandi likviidsuse puudumise eest. |
| --- | --- |

(83)

Seejärel määrati hinnaaland kapitali likviidsuse puudumise eest, võttes aluseks riskivaba intressimäära 7,15 % refinantseerimise kogukuludena. Refinantseerimise netokulu määramiseks fikseeriti üldine maksukoormus üleandmise kuupäeval NordLB jaoks 50 %, andes 3,75 % hinnaalandi likviidsuse puudumise eest.

| (84) | Lõpuks lisati 0,3 % preemia, kuna hääleõigusi ei õnnestunud saada. |
| --- | --- |

(84)

Lõpuks lisati 0,3 % preemia, kuna hääleõigusi ei õnnestunud saada.

| (85) | Selle tulemusel saadi asjakohane 6,76 %-line aastatasu pärast maksude mahaarvamist LTS-dega seotud varade eest, mida võib kasutada NordLB konkurentsivõimeliseks tegevuseks. See tasu tuli maksta alates selle kuu lõpust, mil varad tunnustati põhikapitaliks (30. november 1993). |
| --- | --- |

(85)

Selle tulemusel saadi asjakohane 6,76 %-line aastatasu pärast maksude mahaarvamist LTS-dega seotud varade eest, mida võib kasutada NordLB konkurentsivõimeliseks tegevuseks. See tasu tuli maksta alates selle kuu lõpust, mil varad tunnustati põhikapitaliks (30. november 1993).

| (86) | Kokkuleppes ei mainitud tasu LTS-dega seotud nende varade eest, mida ei tohi kasutada NordLB konkurentsivõimeliseks tegevuseks (pangagarantii – Avalprovision). |
| --- | --- |

(86)

Kokkuleppes ei mainitud tasu LTS-dega seotud nende varade eest, mida ei tohi kasutada NordLB konkurentsivõimeliseks tegevuseks (pangagarantii – Avalprovision).

IV.   MEETME HINDAMINE

| (87) | Esimene samm meetme määramiseks vastavalt EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadele on hinnata, kas see kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(87)

Esimene samm meetme määramiseks vastavalt EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjadele on hinnata, kas see kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

1.   RIIKLIKUD RESSURSID JA TEATUD ETTEVÕTETE EELISTAMINE

| (88) | Nagu eelpool kirjeldatud, anti Alam-Saksile kuulunud kolme LTS edendamisega seotud varad üle NordLB-le omakapitalina. Kui kaubanduslikku väärtust omavad riigivarad antakse üle ettevõttele, siis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõistes tegemist riiklike ressurssidega. |
| --- | --- |

(88)

Nagu eelpool kirjeldatud, anti Alam-Saksile kuulunud kolme LTS edendamisega seotud varad üle NordLB-le omakapitalina. Kui kaubanduslikku väärtust omavad riigivarad antakse üle ettevõttele, siis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõistes tegemist riiklike ressurssidega.

| (89) | Et teha kindlaks, kas riigivara üleandmine riigi omandis olevale ettevõttele soosib viimast ning viitab sellele, et tegemist on riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohtu aktsepteeris ja laiendas seda põhimõtet arvukatel juhtudel. Hindamine vastavalt sellele põhimõttele on toodud põhjenduses 93. |
| --- | --- |

(89)

Et teha kindlaks, kas riigivara üleandmine riigi omandis olevale ettevõttele soosib viimast ning viitab sellele, et tegemist on riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohtu aktsepteeris ja laiendas seda põhimõtet arvukatel juhtudel. Hindamine vastavalt sellele põhimõttele on toodud põhjenduses 93.

2.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LIIKMESRIIKIDEVAHELISELE KAUBANDUSELE

| (90) | Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks, eriti pärast konkurentsi ees seisvate tõkete lammutamist finantsteenuste turul. |
| --- | --- |

(90)

Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks, eriti pärast konkurentsi ees seisvate tõkete lammutamist finantsteenuste turul.

| (91) | NordLB on universaalne pank ja oluline tegija rahvusvahelistel kapitaliturgudel. Ta pakub konkurentsivõimelisi pangateenuseid koos teiste Euroopa pankadega Saksamaal ja väljaspool seda. Seetõttu moonutab NordLB-le antav abi konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubavahetust. |
| --- | --- |

(91)

NordLB on universaalne pank ja oluline tegija rahvusvahelistel kapitaliturgudel. Ta pakub konkurentsivõimelisi pangateenuseid koos teiste Euroopa pankadega Saksamaal ja väljaspool seda. Seetõttu moonutab NordLB-le antav abi konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubavahetust.

| (92) | Tuleks ka silmas pidada, et krediidiasutuse omakapitali ja tema pangategevuse vahel valitseb tihe seos. Pank saab tegutseda ja oma kaubanduslikke operatsioone laiendada ainult siis, kui tal on piisavalt aktsepteeritud omakapitali. Kuna riigiabi tagas NordLB-le maksevõime mõistes sellise omakapitali, mõjutas see otseselt panga äritegevusvõimalusi. |
| --- | --- |

(92)

Tuleks ka silmas pidada, et krediidiasutuse omakapitali ja tema pangategevuse vahel valitseb tihe seos. Pank saab tegutseda ja oma kaubanduslikke operatsioone laiendada ainult siis, kui tal on piisavalt aktsepteeritud omakapitali. Kuna riigiabi tagas NordLB-le maksevõime mõistes sellise omakapitali, mõjutas see otseselt panga äritegevusvõimalusi.

3.   TURUMAJANDUSLIKU INVESTORI PÕHIMÕTE

| (93) | Et otsustada, kas avaliku sektori ettevõtte poolt võetud finantsmeede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, rakendab komisjon turumajandusliku investori põhimõtet. Nimetatud põhimõtet on Komisjon rakendanud mitme juhtumi puhul ja see on Euroopa Kohtu mitmete otsuste puhul heaks kiidetud ja laiendatud (12). See võimaldab komisjonil arvestada iga juhtumi puhul eri asjaoludega, näiteks arvestada valdusettevõtte või ettevõtte gruppide strateegiat või teha vahet investori lühi- ja pikaajaliste huvide vahel. Turumajandusliku investori põhimõtet rakendatakse ka käesolevas juhtumis. |
| --- | --- |

(93)

Et otsustada, kas avaliku sektori ettevõtte poolt võetud finantsmeede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, rakendab komisjon turumajandusliku investori põhimõtet. Nimetatud põhimõtet on Komisjon rakendanud mitme juhtumi puhul ja see on Euroopa Kohtu mitmete otsuste puhul heaks kiidetud ja laiendatud (12). See võimaldab komisjonil arvestada iga juhtumi puhul eri asjaoludega, näiteks arvestada valdusettevõtte või ettevõtte gruppide strateegiat või teha vahet investori lühi- ja pikaajaliste huvide vahel. Turumajandusliku investori põhimõtet rakendatakse ka käesolevas juhtumis.

| (94) | Selle põhimõtte kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui vahendid tehakse kättesaadavaks “tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad erainvestorile vahendite andmisel võrreldavale eraettevõttele, kui erainvestor tegutseb normaalsetes turumajanduslikes tingimustes” (13). Nimelt tuleb lugeda finantsmeede turumajandusliku investori põhimõttele vastuvõtmatuks, kui pakutud tasu ei ole nii ligitõmbav kui turul makstav tasu võrreldavate investeeringute eest. |
| --- | --- |

(94)

Selle põhimõtte kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui vahendid tehakse kättesaadavaks “tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad erainvestorile vahendite andmisel võrreldavale eraettevõttele, kui erainvestor tegutseb normaalsetes turumajanduslikes tingimustes” (13). Nimelt tuleb lugeda finantsmeede turumajandusliku investori põhimõttele vastuvõtmatuks, kui pakutud tasu ei ole nii ligitõmbav kui turul makstav tasu võrreldavate investeeringute eest.

| (95) | Turumajandusliku investori põhimõtte valguses on antud juhtumi puhul võtmeküsimuseks, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel NordLB-le üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui LTS-de varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades. Seda küsimust vaadeldakse allpool. |
| --- | --- |

(95)

Turumajandusliku investori põhimõtte valguses on antud juhtumi puhul võtmeküsimuseks, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel NordLB-le üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui LTS-de varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades. Seda küsimust vaadeldakse allpool.

(a)   EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKKEL 295

| (96) | EÜ asutamislepingu artiklis 295 sätestatakse, et omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides ei tohi mõjutada. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsieeskirjade rikkumist. |
| --- | --- |

(96)

EÜ asutamislepingu artiklis 295 sätestatakse, et omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides ei tohi mõjutada. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsieeskirjade rikkumist.

| (97) | Saksamaa väidab, et LTS-de varade eriotstarbelisusest johtuvate piirangute tõttu sai neid varasid kasumlikult kasutada ainult siis, kui need kanda üle sarnasele avalik-õiguslikule asutusele. Sellest tulenevalt oli üleandmise puhul tegemist kaubanduslikult kõige arukama varade kasutusega. Seetõttu on igasugune tasu üleandmise eest, st igasugune lisatulu LTS-de varade eest, sobiv üleandmise õigustamiseks turumajandusliku investori põhimõtte seisukohalt. |
| --- | --- |

(97)

Saksamaa väidab, et LTS-de varade eriotstarbelisusest johtuvate piirangute tõttu sai neid varasid kasumlikult kasutada ainult siis, kui need kanda üle sarnasele avalik-õiguslikule asutusele. Sellest tulenevalt oli üleandmise puhul tegemist kaubanduslikult kõige arukama varade kasutusega. Seetõttu on igasugune tasu üleandmise eest, st igasugune lisatulu LTS-de varade eest, sobiv üleandmise õigustamiseks turumajandusliku investori põhimõtte seisukohalt.

| (98) | See väide ei ole vastuvõetav. Võibolla oli kolme LTS varade üleandmine NordLB- le, mis võimaldas viimasel kasutada osa sellest kapitalist oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, majanduslikult kõige õigem teguviis. Kuid avalik-õigusliku investori puhul ei teki põhimõttelist küsimust, kas varade saaja sai sooduskohtlemisest kasu. Seda, kas tegemist on sooduskohtlemisega saab kindlaks teha ainult kontrollides, kas saaja poolt makstud hind vastab turuhinnale. Kui aga riiklikke rahasid ja muid varasid kasutatakse kaubanduslikes konkurentsisuunitlusega tegevustes, tuleb kohaldada turu tavaeeskirju. |
| --- | --- |

(98)

See väide ei ole vastuvõetav. Võibolla oli kolme LTS varade üleandmine NordLB- le, mis võimaldas viimasel kasutada osa sellest kapitalist oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, majanduslikult kõige õigem teguviis. Kuid avalik-õigusliku investori puhul ei teki põhimõttelist küsimust, kas varade saaja sai sooduskohtlemisest kasu. Seda, kas tegemist on sooduskohtlemisega saab kindlaks teha ainult kontrollides, kas saaja poolt makstud hind vastab turuhinnale. Kui aga riiklikke rahasid ja muid varasid kasutatakse kaubanduslikes konkurentsisuunitlusega tegevustes, tuleb kohaldada turu tavaeeskirju.

(b)   MUUTUSTE PUUDUMINE OMANDISTRUKTUURIS

| (99) | Üks viis asjakohase tulu määramiseks ülekantud kapitalilt võiks olla liidumaa osaluse vastav suurendamine NordLB-s eeldusel, et panga üldine tasuvus vastaks tavalisele tulumäärale, mida turumajanduslik investor loodab investeeringult saada. Samas ei kohaldanud Alam-Saksi seda teguviisi. |
| --- | --- |

(99)

Üks viis asjakohase tulu määramiseks ülekantud kapitalilt võiks olla liidumaa osaluse vastav suurendamine NordLB-s eeldusel, et panga üldine tasuvus vastaks tavalisele tulumäärale, mida turumajanduslik investor loodab investeeringult saada. Samas ei kohaldanud Alam-Saksi seda teguviisi.

| (100) | Saksamaal ei õnnestunud suurendada liidumaa omandiosa NordLB-s seetõttu, et varade üleandmise ajal kohustus NSGV tegema NordLB-le kapitalisüsti proportsionaalselt oma omandiosale; sellega seoses loodi LBS-is 450 miljoni Saksa marga suurune eriotstarbeline reserv ja tehti 550 miljoni Saksa marga suurune vaikiva seltsingu panus. Pealegi väidab Saksamaa, et Alitalia puhul otsustas kohus, et riiklikest vahenditest tehtav kapitalisüst on alati kooskõlas erainvestori põhimõttega, kui investeeringu tegi teine osanik ja et sellisel juhul ei ole tegemist riigiabiga (14). |
| --- | --- |

(100)

Saksamaal ei õnnestunud suurendada liidumaa omandiosa NordLB-s seetõttu, et varade üleandmise ajal kohustus NSGV tegema NordLB-le kapitalisüsti proportsionaalselt oma omandiosale; sellega seoses loodi LBS-is 450 miljoni Saksa marga suurune eriotstarbeline reserv ja tehti 550 miljoni Saksa marga suurune vaikiva seltsingu panus. Pealegi väidab Saksamaa, et Alitalia puhul otsustas kohus, et riiklikest vahenditest tehtav kapitalisüst on alati kooskõlas erainvestori põhimõttega, kui investeeringu tegi teine osanik ja et sellisel juhul ei ole tegemist riigiabiga (14).

| (101) | Tuleb märkida, et Alitalia kohtuotsuse puhul oli tegemist eraisikute investeeringutega. Kuid NSGV puhul ei ole tegemist eraisiku, vaid avalik-õiguslik üksusega. Pealegi ei olnud NSEV panused võrreldavad LTSde varade üleandmisega ei ajastuselt ega sisult. |
| --- | --- |

(101)

Tuleb märkida, et Alitalia kohtuotsuse puhul oli tegemist eraisikute investeeringutega. Kuid NSGV puhul ei ole tegemist eraisiku, vaid avalik-õiguslik üksusega. Pealegi ei olnud NSEV panused võrreldavad LTSde varade üleandmisega ei ajastuselt ega sisult.

| (102) | LTS-de varade üleandmine NordLB-le toimus 31. detsembril 1991. aastal, kuid LBS eraldus NordLB-st alles 1. juulil 1994. aastal, mil moodustati ka 450 miljoni Saksa marga suurune eriotstarbeline reserv. 550 miljoni Saksa marga suurune vaikiva seltsingu panus tehti 10. oktoobril 1994. aastal. Komisjoni arvates näitab erinevus ülekannete ajastamises, et need ei toimunud samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(102)

LTS-de varade üleandmine NordLB-le toimus 31. detsembril 1991. aastal, kuid LBS eraldus NordLB-st alles 1. juulil 1994. aastal, mil moodustati ka 450 miljoni Saksa marga suurune eriotstarbeline reserv. 550 miljoni Saksa marga suurune vaikiva seltsingu panus tehti 10. oktoobril 1994. aastal. Komisjoni arvates näitab erinevus ülekannete ajastamises, et need ei toimunud samadel tingimustel.

| (103) | Pealegi olid kõnealuste investeeringute vorm erinev, vähemalt vaikiva seltsingu panuse puhul. Sel ajal koosnesid vaikiva seltsingu panused “esimese taseme madalamast kapitalist”, s.o. lisakapitalist, mida ei saanud kasutada maksevõimelisuse reguleerimiseks samas ulatuses kui aktsiakapitali. Vastupidiselt aktsiakapitali omavatele investoritele ei jaga vaikivad seltsinglased ettevõtte väärtuse kasvu, vaid neid tasustatakse ainult otsetoetustega, mis on tavaliselt aktsiakapitali investeeringutest madalamad. |
| --- | --- |

(103)

Pealegi olid kõnealuste investeeringute vorm erinev, vähemalt vaikiva seltsingu panuse puhul. Sel ajal koosnesid vaikiva seltsingu panused “esimese taseme madalamast kapitalist”, s.o. lisakapitalist, mida ei saanud kasutada maksevõimelisuse reguleerimiseks samas ulatuses kui aktsiakapitali. Vastupidiselt aktsiakapitali omavatele investoritele ei jaga vaikivad seltsinglased ettevõtte väärtuse kasvu, vaid neid tasustatakse ainult otsetoetustega, mis on tavaliselt aktsiakapitali investeeringutest madalamad.

| (104) | Isegi kui keegi arvab, et 550 miljoni Saksa marga suuruse (likviidse) vaikiva seltsingu panuse eest tuleks maksta kõrgemat tasu kui (mittelikviidsete) LTS-dega seotud varade eest, ei saa liidumaa ja NSGV poolt ülekantavaid varasid võrrelda lähtuvalt tasu erinevusest. Igal aastal makstakse 7,5 % (enne maksu mahaarvamist) LBS eriotstarbelise reservi jaoks, samal ajal kui vaikiva seltsingu panuselt saadakse intressi umbes 9,11 % (enne maksu mahaarvamist). Seevastu LTS-de varadelt saadakse pärast maksude mahaarvamist intressi 0,5 % (umbes 1,2 % enne maksude mahaarvamist). Seega on tasu LTS-de varade eest tunduvalt madalam kui NSGV võetud meetmete puhul. |
| --- | --- |

(104)

Isegi kui keegi arvab, et 550 miljoni Saksa marga suuruse (likviidse) vaikiva seltsingu panuse eest tuleks maksta kõrgemat tasu kui (mittelikviidsete) LTS-dega seotud varade eest, ei saa liidumaa ja NSGV poolt ülekantavaid varasid võrrelda lähtuvalt tasu erinevusest. Igal aastal makstakse 7,5 % (enne maksu mahaarvamist) LBS eriotstarbelise reservi jaoks, samal ajal kui vaikiva seltsingu panuselt saadakse intressi umbes 9,11 % (enne maksu mahaarvamist). Seevastu LTS-de varadelt saadakse pärast maksude mahaarvamist intressi 0,5 % (umbes 1,2 % enne maksude mahaarvamist). Seega on tasu LTS-de varade eest tunduvalt madalam kui NSGV võetud meetmete puhul.

| (105) | Arvestades suuri erinevusi liidumaa ja NSGV poolt tehtud tehingute vahel tekib küsimus, kas LTS-de varade NordLB-sse üleandmise ajal oli NSGV ka tegelikult seotud kohustusega paigutada NordLB-sse kapitali mahus, mis vastab tema aktsiapakile, või kehtestati see hiljem. |
| --- | --- |

(105)

Arvestades suuri erinevusi liidumaa ja NSGV poolt tehtud tehingute vahel tekib küsimus, kas LTS-de varade NordLB-sse üleandmise ajal oli NSGV ka tegelikult seotud kohustusega paigutada NordLB-sse kapitali mahus, mis vastab tema aktsiapakile, või kehtestati see hiljem.

| (106) | Seega võib järeldada, et erainvestori poolt ei tehtud proportsionaalset, võrreldavat kapitalisüsti ja seega ei saa siin kasutada Alitalia juhtumi põhitingimusi. Investeeringu tegi teine riiklik osanik, NSGV, ja kapitalisüsti tingimused pole võrreldavad, sest need kaks panust toimusid eri aegadel ja eri tingimustel. |
| --- | --- |

(106)

Seega võib järeldada, et erainvestori poolt ei tehtud proportsionaalset, võrreldavat kapitalisüsti ja seega ei saa siin kasutada Alitalia juhtumi põhitingimusi. Investeeringu tegi teine riiklik osanik, NSGV, ja kapitalisüsti tingimused pole võrreldavad, sest need kaks panust toimusid eri aegadel ja eri tingimustel.

(c)   OMANIKU MÕJU

| (107) | Saksamaa arvab, et turumajanduslik investor oleks pidanud tasu arvutamisel võtma arvesse oma osakapitali väärtuse suurenemist NordLB-s. LTS-de varade üleandmise ajal oli Alam-Saksi liidumaal 60 %-line osalus NordLB-s, mille väärtus seoses varade üleandmisega suurenes. Saksamaa väidete kohaselt hoolitses liidumaa selle eest, et ka NSGV paigutas NordLB-sse oma kapitaliosa ulatuses kapitali, et mitte jagada liidumaa poolt tekitatud väärtuse kasvu NSGV-ga. |
| --- | --- |

(107)

Saksamaa arvab, et turumajanduslik investor oleks pidanud tasu arvutamisel võtma arvesse oma osakapitali väärtuse suurenemist NordLB-s. LTS-de varade üleandmise ajal oli Alam-Saksi liidumaal 60 %-line osalus NordLB-s, mille väärtus seoses varade üleandmisega suurenes. Saksamaa väidete kohaselt hoolitses liidumaa selle eest, et ka NSGV paigutas NordLB-sse oma kapitaliosa ulatuses kapitali, et mitte jagada liidumaa poolt tekitatud väärtuse kasvu NSGV-ga.

| (108) | Vastavalt põhjenduses 102 toodud põhjustele pole tähtis, et liidumaal oli osalus NordLB-s ja NSGV kapitalisüsti ei saa võtta samaväärse investeeringuna. Selle kapitalisüsti tõttu sai NSGV väärtuse suurenemisest oma osa ilma et ta oleks teinud vastavat panust. Ükski turumajanduslik investor ei nõustuks ühisomanikuna kandma kõiki investeeringuga seotud kulusid, kui sellest saadud kasumist saaks realiseerida vaid osa. Esimese astme kohus on seda arvamust kinnitanud oma otsusega WestLB kohta (15). |
| --- | --- |

(108)

Vastavalt põhjenduses 102 toodud põhjustele pole tähtis, et liidumaal oli osalus NordLB-s ja NSGV kapitalisüsti ei saa võtta samaväärse investeeringuna. Selle kapitalisüsti tõttu sai NSGV väärtuse suurenemisest oma osa ilma et ta oleks teinud vastavat panust. Ükski turumajanduslik investor ei nõustuks ühisomanikuna kandma kõiki investeeringuga seotud kulusid, kui sellest saadud kasumist saaks realiseerida vaid osa. Esimese astme kohus on seda arvamust kinnitanud oma otsusega WestLB kohta (15).

(d)   KAPITALIBAAS TASU ARVUTAMISEKS

| (109) | Saksamaa nõustub, et panga jaoks kujutab majanduslikku väärtust vaid see osa aktsepteeritud algsetest omavahenditest, mida NordLB saab kasutada oma äritegevuse toetamiseks ja liidumaalt saab tasu nõuda üksnes selle osa eest. BdB väidab, et kogu summa (1 754,4 miljonit Saksa marka) on riskiga seotud ja seetõttu tuleb tasu maksta sellelt summalt. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa nõustub, et panga jaoks kujutab majanduslikku väärtust vaid see osa aktsepteeritud algsetest omavahenditest, mida NordLB saab kasutada oma äritegevuse toetamiseks ja liidumaalt saab tasu nõuda üksnes selle osa eest. BdB väidab, et kogu summa (1 754,4 miljonit Saksa marka) on riskiga seotud ja seetõttu tuleb tasu maksta sellelt summalt.

| (110) | Tasu tuleb põhimõtteliselt maksta kogu ülekantud varade väärtuse pealt, nagu on määratletud otsuses 2000/392/EÜ ja kinnitatud esimese astme kohtu poolt. Sellist lähenemisviisi rakendati WestLB juhtumi puhul ja seda kinnitas kohus. Siiski võib ülekantud varade eri osade puhul olla tasu erinev. |
| --- | --- |

(110)

Tasu tuleb põhimõtteliselt maksta kogu ülekantud varade väärtuse pealt, nagu on määratletud otsuses 2000/392/EÜ ja kinnitatud esimese astme kohtu poolt. Sellist lähenemisviisi rakendati WestLB juhtumi puhul ja seda kinnitas kohus. Siiski võib ülekantud varade eri osade puhul olla tasu erinev.

| (111) | Asjakohase tasu määramiseks tuleb eraldi välja tuua LTS-de varade eri osad vastavalt nende kasutusele NordLB-s. |
| --- | --- |

(111)

Asjakohase tasu määramiseks tuleb eraldi välja tuua LTS-de varade eri osad vastavalt nende kasutusele NordLB-s.

| (112) | Varade väärtus määratakse igal aastal. 1991. aasta lõpul oli see 1 754,4 miljonit Saksa marka. Kuid ainult 1500 miljonit Saksa marka märgiti NordLB bilansis omakapitalina. Erinevus nimetatud summa ja LTS-de varade väärtuses märgiti üleandmislepingust tulenevate kohustuste reservina. Selline reserv moodustub möödapääsmatutest kohustustest ja ei kujuta endast omakapitali. Seetõttu ei paranda see üldiselt ettevõtte rahalist seisu. Alam-Saksi liidumaal on õigus muuta edendamisega seotud varadelt saadavat intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga. Kuna NordLB ei suuda kasutada kapitali, mille väärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga oma äritegevuse laiendamiseks ega võlgnevuste kustutamiseks, leiab komisjon, et investor ei saa nõuda tasu edendamisega seotud varade selle osa eest. |
| --- | --- |

(112)

Varade väärtus määratakse igal aastal. 1991. aasta lõpul oli see 1 754,4 miljonit Saksa marka. Kuid ainult 1500 miljonit Saksa marka märgiti NordLB bilansis omakapitalina. Erinevus nimetatud summa ja LTS-de varade väärtuses märgiti üleandmislepingust tulenevate kohustuste reservina. Selline reserv moodustub möödapääsmatutest kohustustest ja ei kujuta endast omakapitali. Seetõttu ei paranda see üldiselt ettevõtte rahalist seisu. Alam-Saksi liidumaal on õigus muuta edendamisega seotud varadelt saadavat intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga. Kuna NordLB ei suuda kasutada kapitali, mille väärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga oma äritegevuse laiendamiseks ega võlgnevuste kustutamiseks, leiab komisjon, et investor ei saa nõuda tasu edendamisega seotud varade selle osa eest.

| (113) | Alates üleandmisest on 1500 miljoni Saksa marga suurune summa näidatud NordLB bilansis omakapitalina. Kuid LTS-de vara ei saa täies ulatuses omakapitalina kasutada enne BAKred-ilt tunnustuse saamist. Kuni summa ajutise tunnustamiseni 26. juulil 1993. aastal lubas BAKred LTS-dega seotud vara kasutada üksnes ulatuses, mis oli vajalik sellel ajal kehtivate solventsusreeglite täitmiseks. Kogu 1500 miljoni Saksa marga suurust summat võis kasutada alles pärast selle ajutist tunnustamist 26. juulil 1993. aastal. Kuid nimetatud summast võib NordLB kasutada ainult umbes 1400 miljonit Saksa marka (summa muutub aastatega) oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, kuna ülejäänud osa on vaja edendamisega seotud äritegevuse jaoks. Liidumaale makstava tasu määramise aluseks ajavahemikul 1992 kuni august 1993 oleks pidanud olema ainult tegelikult kasutatav kapital ja alates 1993. aasta augustist sihtotstarbeks eraldatud kapital, s.o umbes 1400 miljonit Saksa marka igal aastal. |
| --- | --- |

(113)

Alates üleandmisest on 1500 miljoni Saksa marga suurune summa näidatud NordLB bilansis omakapitalina. Kuid LTS-de vara ei saa täies ulatuses omakapitalina kasutada enne BAKred-ilt tunnustuse saamist. Kuni summa ajutise tunnustamiseni 26. juulil 1993. aastal lubas BAKred LTS-dega seotud vara kasutada üksnes ulatuses, mis oli vajalik sellel ajal kehtivate solventsusreeglite täitmiseks. Kogu 1500 miljoni Saksa marga suurust summat võis kasutada alles pärast selle ajutist tunnustamist 26. juulil 1993. aastal. Kuid nimetatud summast võib NordLB kasutada ainult umbes 1400 miljonit Saksa marka (summa muutub aastatega) oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, kuna ülejäänud osa on vaja edendamisega seotud äritegevuse jaoks. Liidumaale makstava tasu määramise aluseks ajavahemikul 1992 kuni august 1993 oleks pidanud olema ainult tegelikult kasutatav kapital ja alates 1993. aasta augustist sihtotstarbeks eraldatud kapital, s.o umbes 1400 miljonit Saksa marka igal aastal.

| (114) | Kuigi ülejäänud algseid omavahendeid (umbes 100 miljonit Saksa marka aastas alates augustist 1993, varem suurem summa) ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse laiendamiseks, kasutati neid NordLB-s, sest bilansiaruandes toodud omavahendid tõestavad pangale laenajatele tema usaldatavust ning seega mõjutavad tingimusi, mille alusel pank on võimeline hankima väliskapitali. Laenuandjad ja reitinguagentuurid vaatavad panga üldist majanduslikku ja rahalist seisundit. Kuna umbes 100 miljonit Saksa marka ei saa igal aastal kasutada äritegevuse laiendamiseks, suurendab see panga usaldatavust laenuandjate silmis ning selle majanduslikku funktsiooni võib ikkagi võrrelda vähemalt garantii funktsiooniga. |
| --- | --- |

(114)

Kuigi ülejäänud algseid omavahendeid (umbes 100 miljonit Saksa marka aastas alates augustist 1993, varem suurem summa) ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse laiendamiseks, kasutati neid NordLB-s, sest bilansiaruandes toodud omavahendid tõestavad pangale laenajatele tema usaldatavust ning seega mõjutavad tingimusi, mille alusel pank on võimeline hankima väliskapitali. Laenuandjad ja reitinguagentuurid vaatavad panga üldist majanduslikku ja rahalist seisundit. Kuna umbes 100 miljonit Saksa marka ei saa igal aastal kasutada äritegevuse laiendamiseks, suurendab see panga usaldatavust laenuandjate silmis ning selle majanduslikku funktsiooni võib ikkagi võrrelda vähemalt garantii funktsiooniga.

| (115) | Kuna 100 miljonit Saksa marka võib igal aastal majanduslikult kasutada ka WestLB, küsiks turumajanduslik investor selle pealt tasu. See tasu oleks kindlasti väiksem kui tasu 1400 miljoni Saksa marga eest, mida suures osas kasutab NordLB, kuna solventsusreeglite järgi võib seda kasutada omavahenditena oma äritegevuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

(115)

Kuna 100 miljonit Saksa marka võib igal aastal majanduslikult kasutada ka WestLB, küsiks turumajanduslik investor selle pealt tasu. See tasu oleks kindlasti väiksem kui tasu 1400 miljoni Saksa marga eest, mida suures osas kasutab NordLB, kuna solventsusreeglite järgi võib seda kasutada omavahenditena oma äritegevuse laiendamiseks.

| (116) | Viimasena tuleks mainida, et Alam-Saksi, NordLB ja BdB vahelise kokkuleppe tekstis on öeldud, et tasu ülekantud varade eest tuleb hakata maksma alates selle kuu lõpust, mil BAKred tunnustas vara lõplikult põhikapitalina, s.o 30. november 1993. Selles punktis ei saa komisjon siiski kokkuleppega nõustuda. Alates üleandmisest 31. detsembril 1991. aastal olid üleantud LTS-de varad NordLB-le kasutamiseks kättesaadavad BAKred-i poolt lubatud ulatuses ning pank kasutaski märkimisväärset osa varadest enne nende lõplikku tunnustamist BAKred-i poolt. |
| --- | --- |

(116)

Viimasena tuleks mainida, et Alam-Saksi, NordLB ja BdB vahelise kokkuleppe tekstis on öeldud, et tasu ülekantud varade eest tuleb hakata maksma alates selle kuu lõpust, mil BAKred tunnustas vara lõplikult põhikapitalina, s.o 30. november 1993. Selles punktis ei saa komisjon siiski kokkuleppega nõustuda. Alates üleandmisest 31. detsembril 1991. aastal olid üleantud LTS-de varad NordLB-le kasutamiseks kättesaadavad BAKred-i poolt lubatud ulatuses ning pank kasutaski märkimisväärset osa varadest enne nende lõplikku tunnustamist BAKred-i poolt.

(e)   ASJAKOHANE TASU KAPITALI EEST

| (117) | Erineva majandusliku kvaliteediga investeeringute puhul on kasum erinev. Analüüsides investeeringu vastuvõetavust tavalistes turutingimustes toimivale investorile, on oluline silmas pidada nimetatud finantsmeetme majanduslikku iseloomu ja soetatud kapitali väärtust NordLB-le. |
| --- | --- |

(117)

Erineva majandusliku kvaliteediga investeeringute puhul on kasum erinev. Analüüsides investeeringu vastuvõetavust tavalistes turutingimustes toimivale investorile, on oluline silmas pidada nimetatud finantsmeetme majanduslikku iseloomu ja soetatud kapitali väärtust NordLB-le.

i)   Võrdlus teiste omakapitaliinstrumentidega

| (118) | Saksamaa arvates ei ole õige LTS-de varadele asjakohase tasu arvutamisel aluseks võtta aktsiakapitali eest võetav tasu. Tunnustades, et järelevalve eesmärkidel loetakse aktsiakapitali põhikapitaliks, märgitakse samas, et mitte kogu põhikapitaliks peetav panga kapital ei ole samal ajal aktsiakapital. Näiteks on panga käsutuses oleva investeeringuteks mõeldud aktsiakapitali kvaliteet oluliselt erinev ülekantud LTS-de varast, sest seda võib liidumaa kasutada edendamisega seotud eesmärkidel ja ei ole seega NordLB-le kasulik. |
| --- | --- |

(118)

Saksamaa arvates ei ole õige LTS-de varadele asjakohase tasu arvutamisel aluseks võtta aktsiakapitali eest võetav tasu. Tunnustades, et järelevalve eesmärkidel loetakse aktsiakapitali põhikapitaliks, märgitakse samas, et mitte kogu põhikapitaliks peetav panga kapital ei ole samal ajal aktsiakapital. Näiteks on panga käsutuses oleva investeeringuteks mõeldud aktsiakapitali kvaliteet oluliselt erinev ülekantud LTS-de varast, sest seda võib liidumaa kasutada edendamisega seotud eesmärkidel ja ei ole seega NordLB-le kasulik.

| (119) | LTS-de varasid võis nende üleandmise ajal võrrelda kasumiosalussertifikaatidena esineva kapitaliga. NordLB ja Alam-Saksi võrdlesid sel ajal edendamisega seotud varade eest saadavat tasu kasumiosalussertifikaatide eest saadava tasuga. Kasumis osalev kapital on lisakapital, millega võib põhimõtteliselt arvestada ainult põhikapitali ulatuses. 31. detsembri 1991. aasta andmetel oli NordLB põhikapital 2043 miljonit Saksa marka ja lisakapital 543 miljonit Saksa marka. Selle asemel et tunnustada edendamisega seotud varasid põhikapitalina, oleks omakapitalivajadust saanud katta kasumiosalussertifikaatide emiteerimisega 1500 miljoni Saksa marga väärtuses. |
| --- | --- |

(119)

LTS-de varasid võis nende üleandmise ajal võrrelda kasumiosalussertifikaatidena esineva kapitaliga. NordLB ja Alam-Saksi võrdlesid sel ajal edendamisega seotud varade eest saadavat tasu kasumiosalussertifikaatide eest saadava tasuga. Kasumis osalev kapital on lisakapital, millega võib põhimõtteliselt arvestada ainult põhikapitali ulatuses. 31. detsembri 1991. aasta andmetel oli NordLB põhikapital 2043 miljonit Saksa marka ja lisakapital 543 miljonit Saksa marka. Selle asemel et tunnustada edendamisega seotud varasid põhikapitalina, oleks omakapitalivajadust saanud katta kasumiosalussertifikaatide emiteerimisega 1500 miljoni Saksa marga väärtuses.

| (120) | Oma selgitustes vaidlevad ka Nordrhein-Westfalen ja WestLB väite üle, kas liidumaa panka ülekantud varasid võib võrrelda aktsiakapitaliga (ka NordLB juhtumi puhul). Nad väidavad, et üleandmised on võrreldavad vaikiva seltsingu panuste või nn “tähtajatute instrumentidega”. Vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” oli Saksamaal tegelikult põhikapitalina tunnustatud juba aastast 1991 ja tasu investeeringutelt ei sõltunud sellest, kuidas panga järelevalveasutus seda klassifitseeris, vaid selle riskiprofiilist Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või “tähtajatutele instrumentidele” kui aktsiakapitali investeeringutele. |
| --- | --- |

(120)

Oma selgitustes vaidlevad ka Nordrhein-Westfalen ja WestLB väite üle, kas liidumaa panka ülekantud varasid võib võrrelda aktsiakapitaliga (ka NordLB juhtumi puhul). Nad väidavad, et üleandmised on võrreldavad vaikiva seltsingu panuste või nn “tähtajatute instrumentidega”. Vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” oli Saksamaal tegelikult põhikapitalina tunnustatud juba aastast 1991 ja tasu investeeringutelt ei sõltunud sellest, kuidas panga järelevalveasutus seda klassifitseeris, vaid selle riskiprofiilist Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või “tähtajatutele instrumentidele” kui aktsiakapitali investeeringutele.

| (121) | Komisjon jagab BdB arvamust, et BAKred-i poolt põhikapitalina tunnustatud üleantud LTS-de varad on võrreldavad aktsiakapitali investeeringuga. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon jagab BdB arvamust, et BAKred-i poolt põhikapitalina tunnustatud üleantud LTS-de varad on võrreldavad aktsiakapitali investeeringuga.

| (122) | Seoses sellega tuleks kõigepealt rõhutada, et 1991. aastal, kui võeti vastu otsus LTS-de varade üleandmiseks NordLB-sse või 1993. aastal, kui NordLB pidi täitma uusi rangemaid kapitalinõudeid, puudusid Saksamaal praegu paljude riikide krediidiasutustes kasutatavad innovatiivsed kapitaliinstrumendid. Mõned instrumendid töötati välja vahepeal, teised olid küll juba olemas, kuid Saksamaal mitte heaks kiidetud. Peamised sel ajal kättesaadavad ja kasutatavad instrumendid olid kasumiosalussertifikaadid ja teisejärgulised võlad (mõlemad on täiendavad omavahendid, kusjuures viimane võeti kasutusele alles 1993. aastal). |
| --- | --- |

(122)

Seoses sellega tuleks kõigepealt rõhutada, et 1991. aastal, kui võeti vastu otsus LTS-de varade üleandmiseks NordLB-sse või 1993. aastal, kui NordLB pidi täitma uusi rangemaid kapitalinõudeid, puudusid Saksamaal praegu paljude riikide krediidiasutustes kasutatavad innovatiivsed kapitaliinstrumendid. Mõned instrumendid töötati välja vahepeal, teised olid küll juba olemas, kuid Saksamaal mitte heaks kiidetud. Peamised sel ajal kättesaadavad ja kasutatavad instrumendid olid kasumiosalussertifikaadid ja teisejärgulised võlad (mõlemad on täiendavad omavahendid, kusjuures viimane võeti kasutusele alles 1993. aastal).

| (123) | LTS-de kapitali on seega ebakohane võrrelda selliste innovatiivsete instrumentidega, millest enamik töötati välja vahepeal ja mõni neist oli kasutusel vaid teistes riikides. Saksamaa ise lükkab sellise võrdluse tagasi väites, et komisjon peab juhtumit kontrollima faktide alusel, mis olid kättesaadavad otsuse tegemise ajal 1991. aasta lõpul. |
| --- | --- |

(123)

LTS-de kapitali on seega ebakohane võrrelda selliste innovatiivsete instrumentidega, millest enamik töötati välja vahepeal ja mõni neist oli kasutusel vaid teistes riikides. Saksamaa ise lükkab sellise võrdluse tagasi väites, et komisjon peab juhtumit kontrollima faktide alusel, mis olid kättesaadavad otsuse tegemise ajal 1991. aasta lõpul.

| (124) | Mis puudutab tähtajatuid eelisaktsiaid ja kasumiosalussertifikaate, siis siin tuleks esile tuua mõned eriküsimused. Tähtajatuid eelisaktsiaid tunnustatakse põhikapitalina mitmetes riikides, kuid Saksamaal seni veel mitte. Kasumiosalussertifikaadid kujutavad endast ainult täiendavaid omavahendeid, samal ajal kui LTS-de kapitali iseloomustatakse põhikapitalina. Põhikapital on ettevõttele märksa otstarbekam, kuna seda saab kasutada täiendavate omavahendite (näiteks kasumiosalussertifikaadid) hankimiseks sama summa ulatuses, et suurendada panga omavahendite baasi. Kui kasumlikele aastatele järgnevad kahjumlikud, võiks kasumiosalussertifikaate enne LTS-de kapitali täiendada. Lisaks võib NordLB kasutada LTS-de kapitali ilma ajapiiranguteta, samal ajal kui kasumiosalussertifikaate emiteeritakse tavaliselt kümneks aastaks. Pealegi on kasumiosalussertifikaatide puhul suur kapitalisüst ebatavaline ja kahjumi korral peaks positsioon selles kontekstis olema nähtav. Kuna LTS-de aktsiakapital on piisavalt suur, kasutatakse seda suhteliselt kiiresti suurte kahjumite korral. |
| --- | --- |

(124)

Mis puudutab tähtajatuid eelisaktsiaid ja kasumiosalussertifikaate, siis siin tuleks esile tuua mõned eriküsimused. Tähtajatuid eelisaktsiaid tunnustatakse põhikapitalina mitmetes riikides, kuid Saksamaal seni veel mitte. Kasumiosalussertifikaadid kujutavad endast ainult täiendavaid omavahendeid, samal ajal kui LTS-de kapitali iseloomustatakse põhikapitalina. Põhikapital on ettevõttele märksa otstarbekam, kuna seda saab kasutada täiendavate omavahendite (näiteks kasumiosalussertifikaadid) hankimiseks sama summa ulatuses, et suurendada panga omavahendite baasi. Kui kasumlikele aastatele järgnevad kahjumlikud, võiks kasumiosalussertifikaate enne LTS-de kapitali täiendada. Lisaks võib NordLB kasutada LTS-de kapitali ilma ajapiiranguteta, samal ajal kui kasumiosalussertifikaate emiteeritakse tavaliselt kümneks aastaks. Pealegi on kasumiosalussertifikaatide puhul suur kapitalisüst ebatavaline ja kahjumi korral peaks positsioon selles kontekstis olema nähtav. Kuna LTS-de aktsiakapital on piisavalt suur, kasutatakse seda suhteliselt kiiresti suurte kahjumite korral.

| (125) | Komisjon leidis, et asjakohase tasu määramisel põhikapitalina tunnustatud eriotstarbelistele reservidele ei sobi võrdlusena kasutada vaikiva seltsingu panust. Tema arvates on siin oluliseks teguriks see, et LTS-de varasid ei antud üle vaikiva seltsingu panusena, vaid eriotstarbelise reservina. BAKred tunnustas ülekannet samuti reservina, mitte aga vaikiva seltsingu panusena KWG 10. jao alusel. Tõsiasi, et Saksamaa järelevalveasutus käsitles ülekantud kapitali reservina tähendab seda, et kättesaadavaks tehtud kapital sarnaneb rohkem aktsiakapitali kui vaikse seltsingu panusega. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leidis, et asjakohase tasu määramisel põhikapitalina tunnustatud eriotstarbelistele reservidele ei sobi võrdlusena kasutada vaikiva seltsingu panust. Tema arvates on siin oluliseks teguriks see, et LTS-de varasid ei antud üle vaikiva seltsingu panusena, vaid eriotstarbelise reservina. BAKred tunnustas ülekannet samuti reservina, mitte aga vaikiva seltsingu panusena KWG 10. jao alusel. Tõsiasi, et Saksamaa järelevalveasutus käsitles ülekantud kapitali reservina tähendab seda, et kättesaadavaks tehtud kapital sarnaneb rohkem aktsiakapitali kui vaikse seltsingu panusega.

| (126) | Lisaks on olemas risk, et vähemalt osa ülekantud kapitalist kaotatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral, mis ei ole väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul, sest LTS-de varad moodustavad märkimisväärse osa NordLB omakapitalist ja NordLB on mitme aasta jooksul kasutanud arvestatavat osa sellest varast riskiga seotud kapitali katteks. |
| --- | --- |

(126)

Lisaks on olemas risk, et vähemalt osa ülekantud kapitalist kaotatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral, mis ei ole väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul, sest LTS-de varad moodustavad märkimisväärse osa NordLB omakapitalist ja NordLB on mitme aasta jooksul kasutanud arvestatavat osa sellest varast riskiga seotud kapitali katteks.

| (127) | Seetõttu arvab komisjon, et lähtuvalt LTS-de kapitali omapärast ei ole tähtajatute instrumentide, kasumiosalussertifikaatide ja vaikiva seltsingu panuste võrdlemine sobiv viis LTS-de kapitali eest makstava asjakohase tasu määramiseks. Seevastu on LTS-de varade üleandmisel palju ühist aktsiakapitali investeeringuga. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu arvab komisjon, et lähtuvalt LTS-de kapitali omapärast ei ole tähtajatute instrumentide, kasumiosalussertifikaatide ja vaikiva seltsingu panuste võrdlemine sobiv viis LTS-de kapitali eest makstava asjakohase tasu määramiseks. Seevastu on LTS-de varade üleandmisel palju ühist aktsiakapitali investeeringuga.

(ii)   Õigus tasule ja madal vastutusrisk

| (128) | Vastutus edendamisega seotud vara suhtes on sisemiselt piiratud Alam-Saksimaa omandiosaga NordLB kapitalis ja liidumaal on õigus küsida tasu ka kõigilt teistelt NordLB garantidelt. Saksamaa väidab, et investor oleks pidanud seda kaaluma oma investeerimisotsuse tegemisel ja tasu nõudmisel. |
| --- | --- |

(128)

Vastutus edendamisega seotud vara suhtes on sisemiselt piiratud Alam-Saksimaa omandiosaga NordLB kapitalis ja liidumaal on õigus küsida tasu ka kõigilt teistelt NordLB garantidelt. Saksamaa väidab, et investor oleks pidanud seda kaaluma oma investeerimisotsuse tegemisel ja tasu nõudmisel.

| (129) | Vastutuse sisemist piiramist ei saa siiski põhjendada tasu vähendamisega, sest NordLB arvates tuleb kapitali ülekandest tulenevat eelist asjakohaselt tasustada, et vältida konkurentsi moonutamist. Liidumaa õigus saada kompensatsiooni ka teistelt garantidelt kujutab endast garantidevahelist kokkulepet, mitte NordLB-poolset järeleandmist, mis võiks õigustada madalamat tasu. Näiteks kui teised garandid oleksid nõustunud võtma endale vastutuse edendamisega seotud varade eest, ei oleks see saanud viia olukorrani, et NordLB ei pidanud üldse tasu maksma. |
| --- | --- |

(129)

Vastutuse sisemist piiramist ei saa siiski põhjendada tasu vähendamisega, sest NordLB arvates tuleb kapitali ülekandest tulenevat eelist asjakohaselt tasustada, et vältida konkurentsi moonutamist. Liidumaa õigus saada kompensatsiooni ka teistelt garantidelt kujutab endast garantidevahelist kokkulepet, mitte NordLB-poolset järeleandmist, mis võiks õigustada madalamat tasu. Näiteks kui teised garandid oleksid nõustunud võtma endale vastutuse edendamisega seotud varade eest, ei oleks see saanud viia olukorrani, et NordLB ei pidanud üldse tasu maksma.

| (130) | Komisjoni seisukohalt on ebaoluline, kas LTS-de vara kasutati maksejõulisuse nõuete täitmiseks pidevalt ja täies ulatuses. Isegi kui see nii ei olnud, oleks turumajanduslik investor nõudnud tasu täies mahus, kuna pangal oli vabadus kasutada kogu kapitali oma konkurentsivõimelises äritegevuses vastavalt oma äranägemisele. |
| --- | --- |

(130)

Komisjoni seisukohalt on ebaoluline, kas LTS-de vara kasutati maksejõulisuse nõuete täitmiseks pidevalt ja täies ulatuses. Isegi kui see nii ei olnud, oleks turumajanduslik investor nõudnud tasu täies mahus, kuna pangal oli vabadus kasutada kogu kapitali oma konkurentsivõimelises äritegevuses vastavalt oma äranägemisele.

(iii)   Asjakohane tasu 1400 miljoni Saksa marga eest

| (131) | Asjakohase tasu arvutamiseks NordLB konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks igal aastal kasutada oleva 1400 miljoni Saksa marga eest on kahtlemata mitmeid eri võimalusi. Samas näidatakse järgnevalt, et kõik kättesaadavaks tehtud kapitali eest tasu arvutamise meetodid järgivad samu põhimõtteid. Kasutades nimetatud põhimõtteid, teeb kaomisjon arvutuse kahes järgus: esmalt määrab komisjon minimaalse tasu, mida investor eeldaks (oletatava) investeeringu eest NordLB kapitali. Siis uurib komisjon, kas arvestades tehingu iseärasusi, oleks turg nõustunud preemia või hinnaalandusega, ning kui jah, siis kas ta suudab luua metoodiliselt suure koguse. |
| --- | --- |

(131)

Asjakohase tasu arvutamiseks NordLB konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks igal aastal kasutada oleva 1400 miljoni Saksa marga eest on kahtlemata mitmeid eri võimalusi. Samas näidatakse järgnevalt, et kõik kättesaadavaks tehtud kapitali eest tasu arvutamise meetodid järgivad samu põhimõtteid. Kasutades nimetatud põhimõtteid, teeb kaomisjon arvutuse kahes järgus: esmalt määrab komisjon minimaalse tasu, mida investor eeldaks (oletatava) investeeringu eest NordLB kapitali. Siis uurib komisjon, kas arvestades tehingu iseärasusi, oleks turg nõustunud preemia või hinnaalandusega, ning kui jah, siis kas ta suudab luua metoodiliselt suure koguse.

| (132) | Oodatav tulu investeeringult ja investeerimisrisk on põhilised määravad faktorid, mille alusel turumajanduslik investor otsustab investeerida. Nende taseme määramiseks kasutab investor oma arvutustes kõikvõimalikke ettevõtte ja turuga seotud andmeid. Ta võtab aluseks eelmise perioodi keskmised määrad, mis üldiselt viitavad ettevõtte tõhususele tulevikus, ning muuhulgas ettevõtte ärimudeli analüüsi kõnealuse investeerimisperioodi kohta, juhtimise strateegiat ja kvaliteeti või asjaomase sektori vastavaid väljavaateid. |
| --- | --- |

(132)

Oodatav tulu investeeringult ja investeerimisrisk on põhilised määravad faktorid, mille alusel turumajanduslik investor otsustab investeerida. Nende taseme määramiseks kasutab investor oma arvutustes kõikvõimalikke ettevõtte ja turuga seotud andmeid. Ta võtab aluseks eelmise perioodi keskmised määrad, mis üldiselt viitavad ettevõtte tõhususele tulevikus, ning muuhulgas ettevõtte ärimudeli analüüsi kõnealuse investeerimisperioodi kohta, juhtimise strateegiat ja kvaliteeti või asjaomase sektori vastavaid väljavaateid.

| (133) | Turumajanduslik investor investeerib ainult siis, kui see toodab suuremat tulu või väiksemat riski kui tema kapitali paremuselt järgmine alternatiivne kasutusvõimalus. Samamoodi ei investeeri ta ettevõttesse, mille oodatav tulu on madalam kui teiste sama riskiprofiiliga ettevõtete keskmine oodatav tulu. Kõnealusel juhul võib oletada, et võetaval investeerimisprojektil on olemas piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riskiga suuremat oodatavat tulu. |
| --- | --- |

(133)

Turumajanduslik investor investeerib ainult siis, kui see toodab suuremat tulu või väiksemat riski kui tema kapitali paremuselt järgmine alternatiivne kasutusvõimalus. Samamoodi ei investeeri ta ettevõttesse, mille oodatav tulu on madalam kui teiste sama riskiprofiiliga ettevõtete keskmine oodatav tulu. Kõnealusel juhul võib oletada, et võetaval investeerimisprojektil on olemas piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riskiga suuremat oodatavat tulu.

| (134) | Minimaalse asjakohase tasu määramiseks on mitmeid meetodeid. Need ulatuvad finantseerimismeetodite eri variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate meetodite kirjeldamisel on asjakohane eristada kahte komponenti – riskivaba tulu ja projektipõhist riskipreemiat:
  riskantse investeeringu minimaalne asjakohane tasu
  =
  riskivaba baasmäär + riskantse investeeringu riskipreemia.
  Selles tulenevalt saab minimaalset asjakohast tasu riskantse investeeringu eest kirjeldada summana, mis moodustub tulu riskivabast määrast ja täiendavast riskipreemiast investeeringuspetsiifilise riski võtmise eest. |
| --- | --- |

(134)

Minimaalse asjakohase tasu määramiseks on mitmeid meetodeid. Need ulatuvad finantseerimismeetodite eri variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate meetodite kirjeldamisel on asjakohane eristada kahte komponenti – riskivaba tulu ja projektipõhist riskipreemiat:

riskantse investeeringu minimaalne asjakohane tasu

=

riskivaba baasmäär + riskantse investeeringu riskipreemia.

Selles tulenevalt saab minimaalset asjakohast tasu riskantse investeeringu eest kirjeldada summana, mis moodustub tulu riskivabast määrast ja täiendavast riskipreemiast investeeringuspetsiifilise riski võtmise eest.

| (135) | Tulu määramise aluseks on seega ilma makseriskita investeerimine koos eeldatava riskivaba tuluga. Tavaliselt kasutatakse riskivaba baasmäära määramiseks fikseeritud intressiga riigiväärtpaberite oodatavat tulu (või nimetatud väärtpaberite indeksit), kuid need esindavad suhteliselt madala riskiga investeerimisvorme. Riskipreemia määramisel kasutatakse eri meetodeid:






  — | Finantseerimismeetod: Kapitali kasutava panga arvates kujutab investori oodatav kapitalitulu endast tulevasi finantseerimiskulusid. Selle meetodi alusel määratakse kõigepealt võrreldavate pankade eelmisel perioodil kantud kapitalikulud. Eelmise perioodi kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevikus oodatavate omakapitalikuludega ning seetõttu ka investori eeldatava tulu vajadusega. |
| --- | --- | --- |

(135)

Tulu määramise aluseks on seega ilma makseriskita investeerimine koos eeldatava riskivaba tuluga. Tavaliselt kasutatakse riskivaba baasmäära määramiseks fikseeritud intressiga riigiväärtpaberite oodatavat tulu (või nimetatud väärtpaberite indeksit), kuid need esindavad suhteliselt madala riskiga investeerimisvorme. Riskipreemia määramisel kasutatakse eri meetodeid:

—

Finantseerimismeetod: Kapitali kasutava panga arvates kujutab investori oodatav kapitalitulu endast tulevasi finantseerimiskulusid. Selle meetodi alusel määratakse kõigepealt võrreldavate pankade eelmisel perioodil kantud kapitalikulud. Eelmise perioodi kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevikus oodatavate omakapitalikuludega ning seetõttu ka investori eeldatava tulu vajadusega.

| — | Finantseerimismeetod koos aastase geomeetrilise kasvumääraga: Selle meetodi puhul kasutatakse rohkem geomeetriat kui aritmeetikat (aastane geomeetriline kasvumäär). |
| --- | --- |

—

Finantseerimismeetod koos aastase geomeetrilise kasvumääraga: Selle meetodi puhul kasutatakse rohkem geomeetriat kui aritmeetikat (aastane geomeetriline kasvumäär).

| — | Finantsvarade hindamise mudel (CAPM): CAPM on kõige tuntum ja sagedamini kontrollitud kaasaegse finantsmajanduse mudel, mille alusel on järgmise valemi abil võimalik määrata investori poolt eeldatavat tulu:
  Minimaalne tulu
  =
  riskivaba baasmäär + (turu riskipreemia x beeta) |
| --- | --- |

—

Finantsvarade hindamise mudel (CAPM): CAPM on kõige tuntum ja sagedamini kontrollitud kaasaegse finantsmajanduse mudel, mille alusel on järgmise valemi abil võimalik määrata investori poolt eeldatavat tulu:

Minimaalne tulu

=

riskivaba baasmäär + (turu riskipreemia x beeta)

Omakapitali investeeringu riskipreemia saadakse korrutades turu riskipreemia beetanäitajaga (turu riskipreemia x beeta). Beetanäitajat kasutatakse ettevõtte riski suuruse määramiseks vastavalt kõigi ettevõtete üldisele riskile.

| (136) | CAMP on juhtiv meetod suurte börsifirmade investeeringutulude arvutamisel. Kuna NordLB ei ole börsifirma, ei ole võimalik tema beetaväärtust otse kindlaks teha. CAPMi saab kasutada ainult hinnangulise beetanäitaja alusel. |
| --- | --- |

(136)

CAMP on juhtiv meetod suurte börsifirmade investeeringutulude arvutamisel. Kuna NordLB ei ole börsifirma, ei ole võimalik tema beetaväärtust otse kindlaks teha. CAPMi saab kasutada ainult hinnangulise beetanäitaja alusel.

| (137) | BdB järeldas CAPMi kasutamise alusel oma 29. juuli 2003. aasta selgitustes, et minimaalne eeldatav tasu NordLB aktsiakapitali investeeringu eest 31. detsembri 1991. aasta seisuga, kui toimus LTS-de varade üleandmine, oli 13,34 % aasta kohta. Saksamaa oli põhimõtteliselt CAPM-meetodi kasutamise vastu. Saksamaa väitis ka, et BdB alustas kõrge beetaväärtusega ning arvutas riskivaba baasmäära valesti ning et 4,6 %-line tururiski preemia oli liiga kõrge. Kui BdB oleks kasutanud CAPMi õigesti, oleks ta saanud NordLB aktsiakapitali oletusliku investeeringu eest palju väiksema minimaalse tasu. |
| --- | --- |

(137)

BdB järeldas CAPMi kasutamise alusel oma 29. juuli 2003. aasta selgitustes, et minimaalne eeldatav tasu NordLB aktsiakapitali investeeringu eest 31. detsembri 1991. aasta seisuga, kui toimus LTS-de varade üleandmine, oli 13,34 % aasta kohta. Saksamaa oli põhimõtteliselt CAPM-meetodi kasutamise vastu. Saksamaa väitis ka, et BdB alustas kõrge beetaväärtusega ning arvutas riskivaba baasmäära valesti ning et 4,6 %-line tururiski preemia oli liiga kõrge. Kui BdB oleks kasutanud CAPMi õigesti, oleks ta saanud NordLB aktsiakapitali oletusliku investeeringu eest palju väiksema minimaalse tasu.

| (138) | Normaalse turutasu kokkuleppimisel jõudsid Alam-Saksi liidumaa, NordLB ja BdB otsusele, et asjakohane minimaalne tasu on 10,03 % . |
| --- | --- |

(138)

Normaalse turutasu kokkuleppimisel jõudsid Alam-Saksi liidumaa, NordLB ja BdB otsusele, et asjakohane minimaalne tasu on 10,03 % .

| (139) | Oma arvutustes võtsid osapooled aluseks CAPMi ja rakendasid NordLB puhul riskivaba baasintressimäära 7,15 %. Nimetatud intressimäärade määramine põhines eeldusel, et LTS-de eriotstarbelised varad tehakse alaliselt kättesaadavaks. Seetõttu otsustasid osapooled mitte kasutada riskivaba määra, mis saadi turul kapitalisüsti ajal fikseeritud investeerimisperioodil (nt 10aastane tulu valitsuse võlakirjadelt), kuna selline lähenemine jätaks kõrvale reinvesteerimisriski, st riski, mille alusel ei oleks enam võimalik uuesti investeerida riskivaba intressimäära tasemel, kui investeerimisperiood läbi saab. Osapoolte arvates oli kogutuluindeks investeeringu riski arvessevõtmiseks parim viis. Seetõttu valisid nad Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10, mille alusel jälgitakse föderaallaenudesse tehtavate investeeringute tulemuslikkust kümneaastase perioodi jooksul. Kõnesoleval juhul kasutatud indeksiseeriad sisaldavad asjaomaseid REX10 aastalõpu tulemusi alates 1970. aastast. Seetõttu määrasid osapooled aasta kasumi, mis peegeldab REX10 poolt jälgitud trendi perioodil 1970–91 ja sel viisil saadi riskivabaks baasmääraks ülaltoodud 7,15 %. |
| --- | --- |

(139)

Oma arvutustes võtsid osapooled aluseks CAPMi ja rakendasid NordLB puhul riskivaba baasintressimäära 7,15 %. Nimetatud intressimäärade määramine põhines eeldusel, et LTS-de eriotstarbelised varad tehakse alaliselt kättesaadavaks. Seetõttu otsustasid osapooled mitte kasutada riskivaba määra, mis saadi turul kapitalisüsti ajal fikseeritud investeerimisperioodil (nt 10aastane tulu valitsuse võlakirjadelt), kuna selline lähenemine jätaks kõrvale reinvesteerimisriski, st riski, mille alusel ei oleks enam võimalik uuesti investeerida riskivaba intressimäära tasemel, kui investeerimisperiood läbi saab. Osapoolte arvates oli kogutuluindeks investeeringu riski arvessevõtmiseks parim viis. Seetõttu valisid nad Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10, mille alusel jälgitakse föderaallaenudesse tehtavate investeeringute tulemuslikkust kümneaastase perioodi jooksul. Kõnesoleval juhul kasutatud indeksiseeriad sisaldavad asjaomaseid REX10 aastalõpu tulemusi alates 1970. aastast. Seetõttu määrasid osapooled aasta kasumi, mis peegeldab REX10 poolt jälgitud trendi perioodil 1970–91 ja sel viisil saadi riskivabaks baasmääraks ülaltoodud 7,15 %.

| (140) | Kuna NordLB kapitalisüst tehti alaliselt kättesaadavaks, sobib kõnealuse juhtumi puhul riskivabade baasintressimäärade määramiseks kasutatud meetod. Lisaks on tulemuslikkuse näitaja REX10 üldiselt tunnustatud andmeallikas. Seetõttu on arvutatud riskivabad baasintressimäärad asjakohased. |
| --- | --- |

(140)

Kuna NordLB kapitalisüst tehti alaliselt kättesaadavaks, sobib kõnealuse juhtumi puhul riskivabade baasintressimäärade määramiseks kasutatud meetod. Lisaks on tulemuslikkuse näitaja REX10 üldiselt tunnustatud andmeallikas. Seetõttu on arvutatud riskivabad baasintressimäärad asjakohased.

| (141) | Beetanäitaja 0,72 saadi KPMG aruande alusel, milles on toodud kõigi Saksamaa krediidiasutuste kohta kohaldatud beetanäitajad, mis olid komisjonile kättesaadavad. Aruannet ja HLB äriprofiili silmas pidades on see beetanäitaja asjakohane. |
| --- | --- |

(141)

Beetanäitaja 0,72 saadi KPMG aruande alusel, milles on toodud kõigi Saksamaa krediidiasutuste kohta kohaldatud beetanäitajad, mis olid komisjonile kättesaadavad. Aruannet ja HLB äriprofiili silmas pidades on see beetanäitaja asjakohane.

| (142) | Komisjon peab ka 4,0 %-list turu riskipreemiat vastuvõetavaks. Vastavalt otsusele 2000/392/EÜ kohaldati juba varem mitme juhtumi puhul nn üldist pikaajalist turu riskipreemiat, st erinevust normaalse aktsiaportfelli pikaajalise keskmise tulu ja valitsuse võlakirjade vahel. Menetlusega seotud vastavates aruannetes kohaldati vahemikku 3 %–5 % sõltuvalt meetodist, uurimisperioodist ja asjakohastest algandmetest. BdB jaoks koostatud aruandes arvutati näitajateks 3,16 % ja 5 %. WestLB kohta koostatud teises aruandes saadi esimese menetluse kohta näitajateks 4,5 % ja 5 %, samas kui Lehman Brothers sai WestLB puhul 4 %. Eeltoodud tausta arvestades ei ole komisjonil põhjust kõrvale kalduda kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM põhjal ei kahtle komisjon, et osapoolte määratud minimaalne tasu on asjakohane. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon peab ka 4,0 %-list turu riskipreemiat vastuvõetavaks. Vastavalt otsusele 2000/392/EÜ kohaldati juba varem mitme juhtumi puhul nn üldist pikaajalist turu riskipreemiat, st erinevust normaalse aktsiaportfelli pikaajalise keskmise tulu ja valitsuse võlakirjade vahel. Menetlusega seotud vastavates aruannetes kohaldati vahemikku 3 %–5 % sõltuvalt meetodist, uurimisperioodist ja asjakohastest algandmetest. BdB jaoks koostatud aruandes arvutati näitajateks 3,16 % ja 5 %. WestLB kohta koostatud teises aruandes saadi esimese menetluse kohta näitajateks 4,5 % ja 5 %, samas kui Lehman Brothers sai WestLB puhul 4 %. Eeltoodud tausta arvestades ei ole komisjonil põhjust kõrvale kalduda kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM põhjal ei kahtle komisjon, et osapoolte määratud minimaalne tasu on asjakohane.

| (143) | Komisjonil ei ole põhjust arvata, et osapoolte poolt määratud minimaalne tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest ei läbi turutesti. Sellest tulenevalt kehtestab komisjon minimaalseks tasuks eriotstarbelise reservi eest 10,03 % aasta kohta (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist ning enne investori maksu mahaarvamist). |
| --- | --- |

(143)

Komisjonil ei ole põhjust arvata, et osapoolte poolt määratud minimaalne tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest ei läbi turutesti. Sellest tulenevalt kehtestab komisjon minimaalseks tasuks eriotstarbelise reservi eest 10,03 % aasta kohta (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist ning enne investori maksu mahaarvamist).

(iv)   Tulu hinnaaland likviidsuse puudumise eest

| (144) | Saksamaa arvab, et NordLB maksis samasugust asjakohast maksu, nagu erainvestor oleks maha arvanud oma kokku hoitud refinantseerimiskulude maksust. Kuna investor säästis kapitali refinantseerimiskulude pealt järeldas Saksamaa, et LTS-dega seotud varadelt saadi 9,5 %. |
| --- | --- |

(144)

Saksamaa arvab, et NordLB maksis samasugust asjakohast maksu, nagu erainvestor oleks maha arvanud oma kokku hoitud refinantseerimiskulude maksust. Kuna investor säästis kapitali refinantseerimiskulude pealt järeldas Saksamaa, et LTS-dega seotud varadelt saadi 9,5 %.

| (145) | Komisjoni arvates ei ole põhiküsimus selles, kui palju liidumaa investorina säästis. Liidumaa kandis LTS-de varad NordLB-sse mittelikviidse kapitalina. Liidumaa ei säästnud midagi, kuna ta ei olnud kohustatud tagama varade likviidsust. |
| --- | --- |

(145)

Komisjoni arvates ei ole põhiküsimus selles, kui palju liidumaa investorina säästis. Liidumaa kandis LTS-de varad NordLB-sse mittelikviidse kapitalina. Liidumaa ei säästnud midagi, kuna ta ei olnud kohustatud tagama varade likviidsust.

| (146) | “Normaalne” kapitalisüst panka annab talle nii likviidsuse kui ka omavahendite baasi, mida ta vajab oma tegevuse laiendamiseks seoses järelevalvega. Kapitali täielikuks kasutamiseks, st selle 100 % riskiga kaalutud varade laiendamiseks teguriga 12,5 (st 100 jagatud maksevõime määraga 8), peab pank end finantsturgudel 11,5-kordselt refinantseerima. Lihtsalt väljendatuna saame aktsiatulu, lahutades 12,5-kordsest saadud intressist 11,5-kordse makstud intressi ning panga muud kulud (nt halduskulud) (16). |
| --- | --- |

(146)

“Normaalne” kapitalisüst panka annab talle nii likviidsuse kui ka omavahendite baasi, mida ta vajab oma tegevuse laiendamiseks seoses järelevalvega. Kapitali täielikuks kasutamiseks, st selle 100 % riskiga kaalutud varade laiendamiseks teguriga 12,5 (st 100 jagatud maksevõime määraga 8), peab pank end finantsturgudel 11,5-kordselt refinantseerima. Lihtsalt väljendatuna saame aktsiatulu, lahutades 12,5-kordsest saadud intressist 11,5-kordse makstud intressi ning panga muud kulud (nt halduskulud) (16).

| (147) | Kuna LTS-de kapital ei anna NordLB-le esialgset likviidsust, pidi NordLB kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsturgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel taseme (17). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu sularahasüstiga samadel alustel. |
| --- | --- |

(147)

Kuna LTS-de kapital ei anna NordLB-le esialgset likviidsust, pidi NordLB kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsturgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel taseme (17). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu sularahasüstiga samadel alustel.

| (148) | Samas ei usu komisjon, et arvesse tuleb võtta täiendava refinantseerimise kogu intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. See tähendab, et panga netotulemit ei vähendata kantud täiendavate intressikulude võrra. Need kulud hüvitatakse osaliselt vähendatud ettevõttemaksu abil. Ülekantud kapitali iseärasuste tõttu tuleb NordLB täiendava kohustusena võtta arvesse ainult netokulud. Seetõttu on komisjon nõus, et NordLB hüvitab täiendavad “likviidsusega seotud kulud” järgmises ulatuses: refinantseerimiskulud miinus ettevõttemaks. |
| --- | --- |

(148)

Samas ei usu komisjon, et arvesse tuleb võtta täiendava refinantseerimise kogu intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. See tähendab, et panga netotulemit ei vähendata kantud täiendavate intressikulude võrra. Need kulud hüvitatakse osaliselt vähendatud ettevõttemaksu abil. Ülekantud kapitali iseärasuste tõttu tuleb NordLB täiendava kohustusena võtta arvesse ainult netokulud. Seetõttu on komisjon nõus, et NordLB hüvitab täiendavad “likviidsusega seotud kulud” järgmises ulatuses: refinantseerimiskulud miinus ettevõttemaks.

| (149) | Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 põhjal oli 1991. aasta lõpul intressivaba intressimäär 7,15 %. Kahe 1986. aastal emiteeritud valitsuse võlakirja intressid olid sel ajal 7,8 % ja 7,6 %. Saksamaa teatas, et NordLB individuaalne refinantseerimismäär 31. detsembri 1991. aasta seisuga oli [...] %. Kokkuleppes kasutasid osapooled pikaajalist riskivaba määra 7,15 %. Nad nõustusid ka kasutama ühtlast 50 %-list maksumäära (18). Selle alusel saadi refinantseerimise netoväärtuseks 3,57 % ning seega ka vastav mahaarvamine likviidsuse eest. |
| --- | --- |

(149)

Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 põhjal oli 1991. aasta lõpul intressivaba intressimäär 7,15 %. Kahe 1986. aastal emiteeritud valitsuse võlakirja intressid olid sel ajal 7,8 % ja 7,6 %. Saksamaa teatas, et NordLB individuaalne refinantseerimismäär 31. detsembri 1991. aasta seisuga oli [...] %. Kokkuleppes kasutasid osapooled pikaajalist riskivaba määra 7,15 %. Nad nõustusid ka kasutama ühtlast 50 %-list maksumäära (18). Selle alusel saadi refinantseerimise netoväärtuseks 3,57 % ning seega ka vastav mahaarvamine likviidsuse eest.

| (150) | Vastavalt kõnealusele kokkuleppele ja lähtudes sellest, et nimetatud summad ei ületa Saksamaa eelnevalt nimetatud summasid, ei ole komisjonil põhjust pidada 3,75 % sobimatuks ja seetõttu võtab komisjon selle määra abi kindlaksmääramisel aluseks. |
| --- | --- |

(150)

Vastavalt kõnealusele kokkuleppele ja lähtudes sellest, et nimetatud summad ei ületa Saksamaa eelnevalt nimetatud summasid, ei ole komisjonil põhjust pidada 3,75 % sobimatuks ja seetõttu võtab komisjon selle määra abi kindlaksmääramisel aluseks.

(v)   Üleandmise iseärasustest tulenev tulupreemia

| (151) | Tasu määramisel suurenevad tavaliselt mahaarvatised ja preemiad tänu ebatüüpilistele asjaoludele, mis kalduvad kõrvale tavalisest asjaomase ettevõtte aktsiakapitali investeeringust. Seetõttu tuleb uurida, kas iseärasused, eriti LTS-de kapitali üleandmisega seotud eririsk, annab alust ülaltoodud 10,3 %-lise minimaalse tasu kohandamiseks, mida erainvestor eeldab saavat (oletusliku) investeeringu eest NordLB kapitali ning kas suudetakse luua nimetatud kohanduse süstemaatiliselt suure koguse. Selle puhul tuleb arvestada kolme asjaolu: esmalt uute aktsiate väljastamise ebaõnnestumist assotsieeritud hääleõigusega ettevõttes, teiseks varade üleandmise erakordset mahtu ning kolmandaks varade mitteturustatavust. |
| --- | --- |

(151)

Tasu määramisel suurenevad tavaliselt mahaarvatised ja preemiad tänu ebatüüpilistele asjaoludele, mis kalduvad kõrvale tavalisest asjaomase ettevõtte aktsiakapitali investeeringust. Seetõttu tuleb uurida, kas iseärasused, eriti LTS-de kapitali üleandmisega seotud eririsk, annab alust ülaltoodud 10,3 %-lise minimaalse tasu kohandamiseks, mida erainvestor eeldab saavat (oletusliku) investeeringu eest NordLB kapitali ning kas suudetakse luua nimetatud kohanduse süstemaatiliselt suure koguse. Selle puhul tuleb arvestada kolme asjaolu: esmalt uute aktsiate väljastamise ebaõnnestumist assotsieeritud hääleõigusega ettevõttes, teiseks varade üleandmise erakordset mahtu ning kolmandaks varade mitteturustatavust.

| (152) | Üleandmise tagajärjel ei saanud liidumaa ühtegi lisahääleõigust. Seda kahju ei korvanud ka võrreldav teise osaniku investeering. Hääleõigusest loobumisega ütleb investor lahti kaasarääkimisõigusest panga juhatuse poolt tehtavate otsuste osas. Et kompenseerida suuremat kahjuriski ilma vastava mõju suurenemiseta ettevõtte üle, nõuaks turumajanduslik investor suuremat tasu (isegi kui võimalikke riske leevendati teiste osanike vaheliste siselepingutega). Pidades silmas eelisaktsiate suuremat tasu võrreldes tavaaktsiatega peab komisjon sobivaks preemiaks vähemalt 0,3 % aasta kohta (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist). Kokkuleppe osapooled peavad sobivaks preemiaks 0,3 %, et võtta arvesse uute hääleõiguste andmise ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

(152)

Üleandmise tagajärjel ei saanud liidumaa ühtegi lisahääleõigust. Seda kahju ei korvanud ka võrreldav teise osaniku investeering. Hääleõigusest loobumisega ütleb investor lahti kaasarääkimisõigusest panga juhatuse poolt tehtavate otsuste osas. Et kompenseerida suuremat kahjuriski ilma vastava mõju suurenemiseta ettevõtte üle, nõuaks turumajanduslik investor suuremat tasu (isegi kui võimalikke riske leevendati teiste osanike vaheliste siselepingutega). Pidades silmas eelisaktsiate suuremat tasu võrreldes tavaaktsiatega peab komisjon sobivaks preemiaks vähemalt 0,3 % aasta kohta (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist). Kokkuleppe osapooled peavad sobivaks preemiaks 0,3 %, et võtta arvesse uute hääleõiguste andmise ebaõnnestumist.

| (153) | Ülekantud summa suurust ja selle mõju NordLB-le lähtuvalt maksevõime direktiivist on mainitud eespool (punkt 40). LTS-de varade üleandmisel suurenes oluliselt NordLB põhikapital ilma soetamismaksumuse või halduskuludeta. Turumajanduslik investor oleks tõenäoliselt nõudnud lisatasu nii suure kapitalisüsti eest, nagu LTS-de varad nii suhtelise kui absoluutväärtuse poolest endast kujutasid. Arvestades ELis krediidiasutustele esitatavaid maksevõime direktiiviga kehtestatud erandlikke kapitalinõudeid, ei tule 1 500 miljoni Saksa marga suurust kapitalisüsti ühte Saksamaa suurimasse universaalpanka pidada tavalistest ärialastest otsustest täiesti erinevaks. Pealegi on suuremahuline investeering sarnane aktsiakapitaliga. Üleandmisel 1991. aasta lõpus olid suured vaikiva seltsingu panused turul ebatüüpilised. Seega, kui ülekantud varade mahtu kasutada edasise lisatasu õigustamiseks aktsiakapitaliga sarnase investeeringu korral, tähendab see, et mahtu on arvestatud kaks korda. Sellest tulenevalt ei kehtesta komisjon ülekantud varade mahule vastavat preemiat, mis ühtlasi räägib NordLB kasuks. Lisaks eeldatakse osapooltevahelises kokkuleppes, et ülekantud varade suure mahu tõttu ei tuleks preemiat kohaldada. |
| --- | --- |

(153)

Ülekantud summa suurust ja selle mõju NordLB-le lähtuvalt maksevõime direktiivist on mainitud eespool (punkt 40). LTS-de varade üleandmisel suurenes oluliselt NordLB põhikapital ilma soetamismaksumuse või halduskuludeta. Turumajanduslik investor oleks tõenäoliselt nõudnud lisatasu nii suure kapitalisüsti eest, nagu LTS-de varad nii suhtelise kui absoluutväärtuse poolest endast kujutasid. Arvestades ELis krediidiasutustele esitatavaid maksevõime direktiiviga kehtestatud erandlikke kapitalinõudeid, ei tule 1 500 miljoni Saksa marga suurust kapitalisüsti ühte Saksamaa suurimasse universaalpanka pidada tavalistest ärialastest otsustest täiesti erinevaks. Pealegi on suuremahuline investeering sarnane aktsiakapitaliga. Üleandmisel 1991. aasta lõpus olid suured vaikiva seltsingu panused turul ebatüüpilised. Seega, kui ülekantud varade mahtu kasutada edasise lisatasu õigustamiseks aktsiakapitaliga sarnase investeeringu korral, tähendab see, et mahtu on arvestatud kaks korda. Sellest tulenevalt ei kehtesta komisjon ülekantud varade mahule vastavat preemiat, mis ühtlasi räägib NordLB kasuks. Lisaks eeldatakse osapooltevahelises kokkuleppes, et ülekantud varade suure mahu tõttu ei tuleks preemiat kohaldada.

| (154) | Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade vahetatavuse puudumisele, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal ettevõttest välja võtta. Tavaliselt võib investor müüa omakapitaliinstrumente turul kolmandatele osapooltele, lõpetades nii oma investeeringu. Normaalne kapitaliülekanne toimub järgmiselt: investor annab varad (sularahas või mitterahalised), mis kantakse bilansi aktivapoolele. Reeglina sobitatakse need bilansi kohustuste poolel kaubeldava intressiga, mis on registreeritud investori nimele, mis seejärel muutuvad nt aktsiaseltsi puhul aktsiateks. Investor võib neid aktsiaid kolmandale osapoolele müüa. Ta ei saa tagasi võtta esialgselt paigutatud varasid, kuna need moodustavad nüüd ettevõtte omakapitali ning ei ole enam tema käsutuses. Kuid müües aktsiad valitseva börsihinnaga saab ta realiseerida nende majandusliku omavääringu. Seega on tema varad muutunud müügikõlblikeks. LTS-de varade üleandmisega seotud eritingimuste tõttu ei olnud see variant liidumaale kättesaadav. Samas ei näe komisjon põhjust edasiseks preemiaks. Kuigi liidumaa ei suutnud investeeringutega vabalt kaubeldes realiseerida majanduslikku väärtust, sai ja saab ta igal ajal seaduse alusel NordLB-lt eriotstarbelised varad tagasi võtta ning saada tõenäoliselt suuremat kasumit, investeerides varasid teistesse institutsioonidesse. Ka BdB, liidumaa ja NordLB arvates ei tuleks kohaldada preemiat vahetatavuse puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(154)

Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade vahetatavuse puudumisele, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal ettevõttest välja võtta. Tavaliselt võib investor müüa omakapitaliinstrumente turul kolmandatele osapooltele, lõpetades nii oma investeeringu. Normaalne kapitaliülekanne toimub järgmiselt: investor annab varad (sularahas või mitterahalised), mis kantakse bilansi aktivapoolele. Reeglina sobitatakse need bilansi kohustuste poolel kaubeldava intressiga, mis on registreeritud investori nimele, mis seejärel muutuvad nt aktsiaseltsi puhul aktsiateks. Investor võib neid aktsiaid kolmandale osapoolele müüa. Ta ei saa tagasi võtta esialgselt paigutatud varasid, kuna need moodustavad nüüd ettevõtte omakapitali ning ei ole enam tema käsutuses. Kuid müües aktsiad valitseva börsihinnaga saab ta realiseerida nende majandusliku omavääringu. Seega on tema varad muutunud müügikõlblikeks. LTS-de varade üleandmisega seotud eritingimuste tõttu ei olnud see variant liidumaale kättesaadav. Samas ei näe komisjon põhjust edasiseks preemiaks. Kuigi liidumaa ei suutnud investeeringutega vabalt kaubeldes realiseerida majanduslikku väärtust, sai ja saab ta igal ajal seaduse alusel NordLB-lt eriotstarbelised varad tagasi võtta ning saada tõenäoliselt suuremat kasumit, investeerides varasid teistesse institutsioonidesse. Ka BdB, liidumaa ja NordLB arvates ei tuleks kohaldada preemiat vahetatavuse puudumise tõttu.

| (155) | Seetõttu peab komisjon asjakohaseks 0,3 %-list aastapreemiat (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist) lisahääleõigusest loobumise eest. |
| --- | --- |

(155)

Seetõttu peab komisjon asjakohaseks 0,3 %-list aastapreemiat (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist) lisahääleõigusest loobumise eest.

(vi)   Tasu mittevähendamine fikseeritud summaga lepingu puhul

| (156) | Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt ettevõtte tulemuslikkusest ning väljendub peamiselt dividendide ja ettevõtte suurenenud väärtuses osalemise näol (nt väljendatuna aktsiahinna tõusus). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mis peaks peegeldama “normaalse” kapitalisüsti eest saadava tasu kahte aspekti. Võib vaielda, et kuna liidumaa saab fikseeritud tasu, mitte aga tasu, mis oleks otseselt seotud NordLB tulemuslikkusega, on see eelis, mis õigustab tasu määra alandamist. Kas niisugune fikseeritud määr on ka tegelikult eeliseks võrreldes kõikuva, kasumiga seotud määraga, sõltub ettevõtte tegevusnäitajatest tulevikus. Kui tulemlikkus väheneb, saab investor kasu, kui aga kasvab, on see investorile ebasoodus. Tegelikku trendi ei saa arvestada pärastpoole, kui hakatakse hindama investeerimisotsust. Kõiki neid tegureid arvestades leiab komisjon, et tasumäära tuleks vähendada. |
| --- | --- |

(156)

Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt ettevõtte tulemuslikkusest ning väljendub peamiselt dividendide ja ettevõtte suurenenud väärtuses osalemise näol (nt väljendatuna aktsiahinna tõusus). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mis peaks peegeldama “normaalse” kapitalisüsti eest saadava tasu kahte aspekti. Võib vaielda, et kuna liidumaa saab fikseeritud tasu, mitte aga tasu, mis oleks otseselt seotud NordLB tulemuslikkusega, on see eelis, mis õigustab tasu määra alandamist. Kas niisugune fikseeritud määr on ka tegelikult eeliseks võrreldes kõikuva, kasumiga seotud määraga, sõltub ettevõtte tegevusnäitajatest tulevikus. Kui tulemlikkus väheneb, saab investor kasu, kui aga kasvab, on see investorile ebasoodus. Tegelikku trendi ei saa arvestada pärastpoole, kui hakatakse hindama investeerimisotsust. Kõiki neid tegureid arvestades leiab komisjon, et tasumäära tuleks vähendada.

(vii)   Üleüldine tasu

| (157) | Kõigi nimetatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et asjakohane tasu kõnealuse investeeringu eest oleks 6,76 % aastas (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist), täpsemalt, 10,03 % tavaline tulu omakapitalilt pluss ülekannete iseärasustest johtuv lisatasu 0,3 % miinus 3,57 % finantseerimiskulude tõttu, mis tulenevad NordLB-le ülekantud varade likviidsuse puudumisest. |
| --- | --- |

(157)

Kõigi nimetatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et asjakohane tasu kõnealuse investeeringu eest oleks 6,76 % aastas (pärast ettevõttemaksu mahaarvamist), täpsemalt, 10,03 % tavaline tulu omakapitalilt pluss ülekannete iseärasustest johtuv lisatasu 0,3 % miinus 3,57 % finantseerimiskulude tõttu, mis tulenevad NordLB-le ülekantud varade likviidsuse puudumisest.

(viii)   Asjakohane tasu 1400 miljoni Saksa marga eest

| (158) | Vastavalt eespool mainitule oli umbes 100 miljoni Saksa marga suurune omakapitaliosa igal aastal NordLB jaoks materiaalse väärtusega ja selle majanduslikku funktsiooni võib võrrelda tagatisega. Turumajanduslik investor nõuaks enda niisugusesse riskialtisse olukorda panemise eest asjakohast tasu. Seda küsimust ei ole mainitud BdB, liidumaa ja NordLB vahelises kokkuleppes. |
| --- | --- |

(158)

Vastavalt eespool mainitule oli umbes 100 miljoni Saksa marga suurune omakapitaliosa igal aastal NordLB jaoks materiaalse väärtusega ja selle majanduslikku funktsiooni võib võrrelda tagatisega. Turumajanduslik investor nõuaks enda niisugusesse riskialtisse olukorda panemise eest asjakohast tasu. Seda küsimust ei ole mainitud BdB, liidumaa ja NordLB vahelises kokkuleppes.

| (159) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt määras komisjon tasuks aasta kohta 0,3 % (pärast maksude mahaarvamist), mida Saksamaa oli märkinud asjakohaseks komisjonitasuks panga garantii (Avalprovision) eest sellise panga puhul nagu NordLB. Tasu suurendamine eriti suure “garantii” tõttu tundub ebakohane, kuna summa on umbes 100 miljonit Saksa marka. Komisjon arvab, et lisatasu ei ole õigustatud isegi nende kahe aasta (1992 ja 1993) puhul, kui kasutatav summa oli palju suurem. Kuna ka konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kasutatavale kapitalile ei rakendatud preemiat, on samal põhjusel kahtlane, kas seda määra võib suurendada seetõttu, et NordLB sai LTS-dega seotud varasid kasutada ilma piiranguteta. |
| --- | --- |

(159)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt määras komisjon tasuks aasta kohta 0,3 % (pärast maksude mahaarvamist), mida Saksamaa oli märkinud asjakohaseks komisjonitasuks panga garantii (Avalprovision) eest sellise panga puhul nagu NordLB. Tasu suurendamine eriti suure “garantii” tõttu tundub ebakohane, kuna summa on umbes 100 miljonit Saksa marka. Komisjon arvab, et lisatasu ei ole õigustatud isegi nende kahe aasta (1992 ja 1993) puhul, kui kasutatav summa oli palju suurem. Kuna ka konkurentsivõimelise äritegevuse jaoks kasutatavale kapitalile ei rakendatud preemiat, on samal põhjusel kahtlane, kas seda määra võib suurendada seetõttu, et NordLB sai LTS-dega seotud varasid kasutada ilma piiranguteta.

| (160) | Garantiipreemiat loetakse NordLB tegevuskuludeks ning järelikult vähendab see maksustatavat kasumit. LTS-de varade eest Alam-Saksimaale makstav tasu tuleb kasumist, millest on maksud maha arvatud. Maksumääraks tuleb seega kohaldada 0,3 %. Mis puudutab täiendava finantserimise kulusid, siis leiab komisjon, et üldine maksumäär peaks olema 50 %, antud juhul NordLB kasuks. Seega kehtestati aastaseks määraks 0,15 % pärast maksude mahaarvamist. |
| --- | --- |

(160)

Garantiipreemiat loetakse NordLB tegevuskuludeks ning järelikult vähendab see maksustatavat kasumit. LTS-de varade eest Alam-Saksimaale makstav tasu tuleb kasumist, millest on maksud maha arvatud. Maksumääraks tuleb seega kohaldada 0,3 %. Mis puudutab täiendava finantserimise kulusid, siis leiab komisjon, et üldine maksumäär peaks olema 50 %, antud juhul NordLB kasuks. Seega kehtestati aastaseks määraks 0,15 % pärast maksude mahaarvamist.

(f)   ABI

| (161) | Ülaltoodud arvutuste kohaselt arvab komisjon, et turutingimustele vastav tasu oleks järgmine: 6,76 % aastas pärast maksude mahaarvamist kapitaliosa eest, mida NordLB võib kasutada äritegevuse toetamiseks, st umbes 1400 miljonit Saksa marka, ning 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist selle kapitaliosa ja NordLB bilansiaruandes näidatud 1500 miljoni Saksa marga suuruse omakapitali vahe eest, st umbes 100 miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(161)

Ülaltoodud arvutuste kohaselt arvab komisjon, et turutingimustele vastav tasu oleks järgmine: 6,76 % aastas pärast maksude mahaarvamist kapitaliosa eest, mida NordLB võib kasutada äritegevuse toetamiseks, st umbes 1400 miljonit Saksa marka, ning 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist selle kapitaliosa ja NordLB bilansiaruandes näidatud 1500 miljoni Saksa marga suuruse omakapitali vahe eest, st umbes 100 miljonit Saksa marka.

| (162) | Praegu maksab NordLB tasu 0,5 % aastas pärast maksude mahaarvestamist summa eest, mida ta võib tegelikult kasutada oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Seda maksu tasuti esmakordselt 1992. aastal |
| --- | --- |

(162)

Praegu maksab NordLB tasu 0,5 % aastas pärast maksude mahaarvestamist summa eest, mida ta võib tegelikult kasutada oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Seda maksu tasuti esmakordselt 1992. aastal

| (163) | Lisaks 0,5 % tasule aastas pärast maksude mahaarvamist väidab Saksamaa, et on olemas veel üks tasukomponent, nimelt on liidumaal õigus välja võtta edendamisega seotud varadelt saadud intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks 0,5 % tasule aastas pärast maksude mahaarvamist väidab Saksamaa, et on olemas veel üks tasukomponent, nimelt on liidumaal õigus välja võtta edendamisega seotud varadelt saadud intressi ja kulumit, kui varade turuväärtus on üle 1500 miljoni Saksa marga.

| (164) | Komisjon arvab, et turumajanduslik investor ei oleks olnud nõus saama tasu tulult, mis sõltub sellest, kuidas pank edendamisega seotud varasid haldab. Pealegi ei saanud NordLB mingit majanduslikku tulu varade selle osa pealt, mis ületas 1 500 miljonit Saksa marka (järelikult ei tule selle osa eest tasu maksta). Samuti ei saa välja võtta summasid LTS-de varade sellelt osalt, millelt nähakse ette täiendavat maksu, sest majanduslikus mõttes ei kuulu need NordLB-le vaid liidumaale. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon arvab, et turumajanduslik investor ei oleks olnud nõus saama tasu tulult, mis sõltub sellest, kuidas pank edendamisega seotud varasid haldab. Pealegi ei saanud NordLB mingit majanduslikku tulu varade selle osa pealt, mis ületas 1 500 miljonit Saksa marka (järelikult ei tule selle osa eest tasu maksta). Samuti ei saa välja võtta summasid LTS-de varade sellelt osalt, millelt nähakse ette täiendavat maksu, sest majanduslikus mõttes ei kuulu need NordLB-le vaid liidumaale.

| (165) | Saksamaa kinnitas, et üleandmise üheks põhjuseks oli saavutada potentsiaalne sünergia, mitte aga suurendada NordLB omakapitali. Osaliselt oli edendamisega seotud varade üleandmine seotud ka maksevõime direktiivi nõuete täitmisega. Kui tänu sellisele sünergiale saavad LTS-d kasu ja hoiavad kulusid kokku, aitab see neil kulude vähendamisel, kuid seda ei saa võtta kui NordLB makstud hüvitist algsete omavahendite soetamise eest. Kuna sünergiad ei vähenda NordLB-le ülekantud kapitali kasutatavust, samuti ei suurenda need NordLB üleandmisest tulenevaid kulusid, ei tohiks nad mõjutada ka tasumäära, mida turumajanduslik investor võib soetatud omakapitali eest pangalt nõuda. Isegi kui liidumaa saab sünergiate tulemusel kasu, oleks vastavalt konkurentsile pidanud iga konkurent maksma liidumaale finantsinstrumendi (LTS-e) eest mitte üksnes soetatud omakapitaliga seotud asjakohast tasu, vaid ka sellise hüvega kaasnevat “tasu”. Pealegi tunnevad sünergia mõju pärast ühinemist mõlemad ettevõtted. Raske on mõista, miks NordLB ei võiks sellisest eelisest kasu saada. Seetõttu on komisjon arvamisel, et sünergia ei kujuta endast tasu, mida NordLB maksis LTS-de varade üleandmise eest. |
| --- | --- |

(165)

Saksamaa kinnitas, et üleandmise üheks põhjuseks oli saavutada potentsiaalne sünergia, mitte aga suurendada NordLB omakapitali. Osaliselt oli edendamisega seotud varade üleandmine seotud ka maksevõime direktiivi nõuete täitmisega. Kui tänu sellisele sünergiale saavad LTS-d kasu ja hoiavad kulusid kokku, aitab see neil kulude vähendamisel, kuid seda ei saa võtta kui NordLB makstud hüvitist algsete omavahendite soetamise eest. Kuna sünergiad ei vähenda NordLB-le ülekantud kapitali kasutatavust, samuti ei suurenda need NordLB üleandmisest tulenevaid kulusid, ei tohiks nad mõjutada ka tasumäära, mida turumajanduslik investor võib soetatud omakapitali eest pangalt nõuda. Isegi kui liidumaa saab sünergiate tulemusel kasu, oleks vastavalt konkurentsile pidanud iga konkurent maksma liidumaale finantsinstrumendi (LTS-e) eest mitte üksnes soetatud omakapitaliga seotud asjakohast tasu, vaid ka sellise hüvega kaasnevat “tasu”. Pealegi tunnevad sünergia mõju pärast ühinemist mõlemad ettevõtted. Raske on mõista, miks NordLB ei võiks sellisest eelisest kasu saada. Seetõttu on komisjon arvamisel, et sünergia ei kujuta endast tasu, mida NordLB maksis LTS-de varade üleandmise eest.

| (166) | Lõpuks ei ole “omaniku mõju” põhjuseks, et eeldatav tasu oleks üle 0,5 % aastas. Nagu eespool näidatud, ei loobu ettevõtte aktsiaid omav turumajanduslik investor otsesest tasust, kui üks või mitu aktsionäri saavad kapitalisüstist tulu ilma, et nad ise oleksid teinud vastavat panust. Kuna NSGV ei teinud vastavat kapitalipanust, oleks liidumaa pidanud nõudma asjakohast otsest tasu. |
| --- | --- |

(166)

Lõpuks ei ole “omaniku mõju” põhjuseks, et eeldatav tasu oleks üle 0,5 % aastas. Nagu eespool näidatud, ei loobu ettevõtte aktsiaid omav turumajanduslik investor otsesest tasust, kui üks või mitu aktsionäri saavad kapitalisüstist tulu ilma, et nad ise oleksid teinud vastavat panust. Kuna NSGV ei teinud vastavat kapitalipanust, oleks liidumaa pidanud nõudma asjakohast otsest tasu.

| (167) | Abi elemendi saab arvutada kui tegelike maksete ja turu tingimustele vastavate maksete erinevusena. |
| --- | --- |

(167)

Abi elemendi saab arvutada kui tegelike maksete ja turu tingimustele vastavate maksete erinevusena.

| (168) | Abi arvutamine (miljonit Saksa marka)
  1992

















  1992 | Jaan | Veebr | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | Aug | Sept | Okt | Nov | Dets |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | |
| 1. | Konkurentsivõimeli-seks äritegevuseks kasutatav summa |

(168)

Abi arvutamine (miljonit Saksa marka)

1992

1992

Jaan

Veebr

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

Aug

Sept

Okt

Nov

Dets

1.

Konkurentsivõimeli-seks äritegevuseks kasutatav summa

120

101

145

109

71

0

0

0

0

19

63

162

| 2. | Ülejäänud (erinevus 1500 mln DEMist) |
| --- | --- |

2.

Ülejäänud (erinevus 1500 mln DEMist)

1 380

1 399

1 355

1 391

1 429

1 500

1 500

1 500

1 500

1 481

1 437

1 338

Tasu 6,76 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 1 kohta

0,67

0,56

0,81

0,61

0,39

0

0

0

0

0,1

0,35

0,91

Tasu 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 2 kohta

0,17

0,17

0,16

0,17

0,17

0,18

0,18

0,18

0,18

0,18

0,17

0,16

Kogutasu vastavalt turutingimustele

0,84

0,73

0,97

0,78

0,56

0,18

0,18

0,18

0,18

0,28

0,52

1,07

Σ 6,47

Tegelik tasu (pärast maksude mahaarvamist) 0,5 % kogu 1992. aasta eest

0,9

Abi element

5,57

1993

| 1993 | Jaan | Veebr | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | Aug | Sept | Okt | Nov | Dets |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konkurentsivõimeli-seks äritegevuseks kasutatav summa |

1993

Jaan

Veebr

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

Aug

Sept

Okt

Nov

Dets

1.

Konkurentsivõimeli-seks äritegevuseks kasutatav summa

133

133

207

147

174

1,143

1,222

1 400

1 400

1 400

1 400

1 400

| 2. | Ülejäänud (erinevus 1 500 mln DEMist) |
| --- | --- |

2.

Ülejäänud (erinevus 1 500 mln DEMist)

1,367

1,367

1,293

1,353

1,326

357

278

100

100

100

100

100

Tasu 6,76 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 1 kohta

0,74

0,74

1,16

0,82

0,98

6,43

6,88

7,88

7,88

7,88

7,88

7,88

Tasu 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 2 kohta

0,17

0,17

0,16

0,16

0,16

0,04

0,03

0,01

0,01

0,01

0,01

0,01

Kogutasu vastavalt turutingimustele

0,91

0,91

1,32

0,98

1,14

6,47

6,91

7,89

7,89

7,89

7,89

7,89

Σ 58,09

Tegelik tasu (pärast maksude mahaarvamist) 0,5 % kogu 1993. aasta eest

7

Abi element

51,09

| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |
| 1. | Konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav summa |

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

1.

Konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav summa

1 400

1 390

1 390

1 390

1 390

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | Ülejäänud (erinevus 1 500 mln DEMist) |
| --- | --- |

2.

Ülejäänud (erinevus 1 500 mln DEMist)

100

110

110

110

110

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tasu 6,76 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 1 kohta

94,64

93,96

93,96

93,96

93,96

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tasu 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist punkt 2 kohta

0,15

0,16

0,16

0,16

0,16

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kogutasu vastavalt turutingimustele

94,79

94,12

94,12

94,12

94,12

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegelik tasu (pärast maksude mahaarvamist) 0,5 %

7

6,95

6,95

6,95

6,95

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abi element

87,79

87,17

87,17

87,17

87,17

87,17

85,88

85,88

85,88

85,88

Alates 1. jaanuarist 1999. aastal vahetusid margad eurode vastu kursiga 1 euro = 1,95583 Saksa marka. Saksa markades väljendatud näitajad tuleb vastavalt konverteerida.

| (169) | Erinevus 0,5 % kokkulepitud tasu ja asjakohase 6,76 %-line tasu (LTS-de edendamisega seotud varade eest, mida NordLB võib kasutada konkurentsivõimeliseks äritegevuseks) ja 0,15 % tasu (varade eest, mida saab samastada panga tagatisega) vahel kujutab seega endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(169)

Erinevus 0,5 % kokkulepitud tasu ja asjakohase 6,76 %-line tasu (LTS-de edendamisega seotud varade eest, mida NordLB võib kasutada konkurentsivõimeliseks äritegevuseks) ja 0,15 % tasu (varade eest, mida saab samastada panga tagatisega) vahel kujutab seega endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (170) | Abi suurus alates abi andmisest kuni 2003. aasta lõpuni oli 92,382 miljonit Saksa marka.. Eurodesse konverteerituna on see 47 234 mln eurot. Kuna LTS-de varad on senini NordLB valduses, kasvab abi elemendi suurus pidevalt. |
| --- | --- |

(170)

Abi suurus alates abi andmisest kuni 2003. aasta lõpuni oli 92,382 miljonit Saksa marka.. Eurodesse konverteerituna on see 47 234 mln eurot. Kuna LTS-de varad on senini NordLB valduses, kasvab abi elemendi suurus pidevalt.

4.   MEETME VASTAVUS EÜ ASUTAMISLEPINGUGA

| (171) | Seega võib nentida, et LTS-de edendamisega seotud varad vastavad EÜ asutamislepingu artiklis 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja kujutavad seega endast riigiabi nimetatud artikli tähenduses. Sellest lähtuvalt tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturule vastavaks. Tuleb siiski nentida, et Saksamaa tugines EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud maksuvabastusele üksnes seoses edendamisega seotud varade üleandmisel esinevate abi elementidega. |
| --- | --- |

(171)

Seega võib nentida, et LTS-de edendamisega seotud varad vastavad EÜ asutamislepingu artiklis 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja kujutavad seega endast riigiabi nimetatud artikli tähenduses. Sellest lähtuvalt tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturule vastavaks. Tuleb siiski nentida, et Saksamaa tugines EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud maksuvabastusele üksnes seoses edendamisega seotud varade üleandmisel esinevate abi elementidega.

| (172) | Ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest ei ole kohaldatav. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(172)

Ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest ei ole kohaldatav. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (173) | Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – ei ole kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega punkt c viimase piirkondlikke aspekte silmas pidades. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi suunatud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(173)

Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – ei ole kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega punkt c viimase piirkondlikke aspekte silmas pidades. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi suunatud kultuuri edendamiseks ega kultuuripärandi säilitamiseks.

| (174) | Kuna NordLB majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu NordLB krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(174)

Kuna NordLB majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu NordLB krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b.

| (175) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturule vastavaks, kui see soodustab teatavat majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. NordLB ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas taastamist riigiabi toel. |
| --- | --- |

(175)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturule vastavaks, kui see soodustab teatavat majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. NordLB ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas taastamist riigiabi toel.

| (176) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektoris. Seda on kinnitanus komisjon oma aruandes, mis käsitleb üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (19). |
| --- | --- |

(176)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektoris. Seda on kinnitanus komisjon oma aruandes, mis käsitleb üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (19).

| (177) | Saksamaa nendib, et kui NordLB tõepoolest võitis LTS-de edendamisega seotud varade üleandmisega, seisnes see üksnes kompensatsioonis, mille NordLB sai tasuks oma riiklike kohustuste täitmise eest. Ta väidab, et NordLB ei olnud üksnes liidumaa pank, vaid ka Braunschweigi piirkonna hoiupank. Seetõttu ei täitnud ta üksnes tavalisi liidumaa panga funktsioone ja sellega seotud kulusid, vaid ka hoiupanga funktsioone. |
| --- | --- |

(177)

Saksamaa nendib, et kui NordLB tõepoolest võitis LTS-de edendamisega seotud varade üleandmisega, seisnes see üksnes kompensatsioonis, mille NordLB sai tasuks oma riiklike kohustuste täitmise eest. Ta väidab, et NordLB ei olnud üksnes liidumaa pank, vaid ka Braunschweigi piirkonna hoiupank. Seetõttu ei täitnud ta üksnes tavalisi liidumaa panga funktsioone ja sellega seotud kulusid, vaid ka hoiupanga funktsioone.

| (178) | Saksamaa ei ole siiski määranud NordLB-le riiklike ülesannetega seotud kulude suurust. Üksnes selle alusel ei saa komisjon vabastada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisest artikli 86 lõike 2 alusel. Pealegi on selge, et üleandmine toimus seetõttu, et NordLB oleks võimeline täitma omavahenditele kehtestatud uusi nõudeid, mitte aga kompensatsiooniks riiklike kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(178)

Saksamaa ei ole siiski määranud NordLB-le riiklike ülesannetega seotud kulude suurust. Üksnes selle alusel ei saa komisjon vabastada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisest artikli 86 lõike 2 alusel. Pealegi on selge, et üleandmine toimus seetõttu, et NordLB oleks võimeline täitma omavahenditele kehtestatud uusi nõudeid, mitte aga kompensatsiooniks riiklike kohustuste täitmise eest.

| (179) | Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda ühisturule vastavaks. |
| --- | --- |

(179)

Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda ühisturule vastavaks.

5.   TEGEMIST EI OLE OLEMASOLEVA ABIGA

| (180) | Samuti ei saa LTS-de edendamisega seotud varade üleandmist vastupidiselt Saksamaa väidetele lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsiooniliseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “garandi vastutuseks” (Gewährträgerhaftung). |
| --- | --- |

(180)

Samuti ei saa LTS-de edendamisega seotud varade üleandmist vastupidiselt Saksamaa väidetele lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsiooniliseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “garandi vastutuseks” (Gewährträgerhaftung).

| (181) | Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole sellise juhtumiga tegemist. Kapitalisüsti eesmärk ei ole rahuldada NordLB kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud. |
| --- | --- |

(181)

Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole sellise juhtumiga tegemist. Kapitalisüsti eesmärk ei ole rahuldada NordLB kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud.

| (182) | Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garantid (Schleswig-Holsteini liidumaa ja NSGV) annab NordLB-le vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni liidumaa otsustab teda käigus hoida. Kapitalisüsti ajal oli NordLB kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalisüst ei olnud seega NordLB käigushoidmiseks vajalik. Kapitalisüst tehti eelkõige sellepärast, et liidumaa pank saaks suurendada oma kapitali vastavalt maksevõime direktiiviga kehtestatud uutele kapitalinõuetele, selleks et vältida muidu vajalikku tegevusmahu vähendamist ja saada võimalust oma tegevuse laiendamiseks tulevikus. Liidumaa kui ühisomaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas NordLB-l haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Anstaltslast'ist tulenev “vajaduse nõue” ei kehti liidumaa nii tavalise majandusotsuse puhul. Teise kohaldatava riigiabiskeemi puudumisel vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja artikli 88 lõikele 1, tuleb kapitalipaigutus liigitada uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ja sellisena läbi vaadata. |
| --- | --- |

(182)

Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garantid (Schleswig-Holsteini liidumaa ja NSGV) annab NordLB-le vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni liidumaa otsustab teda käigus hoida. Kapitalisüsti ajal oli NordLB kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalisüst ei olnud seega NordLB käigushoidmiseks vajalik. Kapitalisüst tehti eelkõige sellepärast, et liidumaa pank saaks suurendada oma kapitali vastavalt maksevõime direktiiviga kehtestatud uutele kapitalinõuetele, selleks et vältida muidu vajalikku tegevusmahu vähendamist ja saada võimalust oma tegevuse laiendamiseks tulevikus. Liidumaa kui ühisomaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas NordLB-l haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Anstaltslast'ist tulenev “vajaduse nõue” ei kehti liidumaa nii tavalise majandusotsuse puhul. Teise kohaldatava riigiabiskeemi puudumisel vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja artikli 88 lõikele 1, tuleb kapitalipaigutus liigitada uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ja sellisena läbi vaadata.

VI.   JÄRELDUS

| (183) | Komisjon leiab, et Saksamaa on andnud uut abi ebaseaduslikult, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon leiab, et Saksamaa on andnud uut abi ebaseaduslikult, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (184) | Samuti ei saa lugeda abi kokkusobivaks artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks ja selle andmine tuleb lõpetada ning Saksamaa valitsus peab ebaseaduslikult antud abi tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(184)

Samuti ei saa lugeda abi kokkusobivaks artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks ja selle andmine tuleb lõpetada ning Saksamaa valitsus peab ebaseaduslikult antud abi tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Vahe, mis saadakse lahutades asjakohasest 6,76 %-lisest aastatasust (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne investeerimismaksu) Norddeutsche Landesbank – Girozentrale ja Alam-Saksimaa vahel kokkulepitud 0,5 %-line aastatasu (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne investeerimismaksu), ning mis on seotud selle üleantud osaga, mida Norddeutsche Landesbank–Girozentrale sai alates 1. jaanuarist 1992 kasutada oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, on ühisturuga kokkusobimatu abi.

2.   Vabastus asjakohasest 0,15 % aastatasust (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne investeerimismaksu) Norddeutsche Landesbank–Girozentrale'le üleantud kapitaliosa pealt, mida viimane on saanud kasutada tagatisena alates 1. jaanuarist 1992, on ühisturuga kokkusobimatu abi.

3.   Arvutamise aluseks olnud ajavahemikul 1. jaanuar 1992 kuni 31. detsember 2003 ulatus lõigetes 1 ja 2 nimetatud abi suurus 472,34 miljoni euroni.

Artikkel 2

1.   Saksamaa lõpetab artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud abi andmise 31. detsembriks 2004.

2.   Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed, et saada abisaajalt tagasi artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ebaseaduslikult antud abi.

Artikli 1 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tagasinõutav summa sisaldab järgmist:

| (a) | artikli 1 lõikes 3 määratletud summat, hõlmates ajavahemikku 1. jaanuar 1992 kuni 31. detsember 2003; |
| --- | --- |

(a)

artikli 1 lõikes 3 määratletud summat, hõlmates ajavahemikku 1. jaanuar 1992 kuni 31. detsember 2003;

| (b) | artikli 1 lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud arvutusmeetodi kohaselt leitud summat, hõlmates ajavahemikku 1. jaanuar 2004 kuni ajani, mil abi peatatakse. |
| --- | --- |

(b)

artikli 1 lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud arvutusmeetodi kohaselt leitud summat, hõlmates ajavahemikku 1. jaanuar 2004 kuni ajani, mil abi peatatakse.

Artikkel 3

Tagasinõudmine toimub viivitamata ja siseriiklikus õiguses sätestatud korras tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tulemuslikku täitmist.

Tagasinõutav summa sisaldab intressi alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi läks abisaaja käsutusse, kuni selle tagasisaamise kuupäevani.

Intress arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (20).

Artikkel 4

Saksamaa teavitab lisas sätestatud vormi kasutades komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatamist tema poolt võetud meetmetest selle täitmiseks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 81, 4.4.2003, lk 2.

1

(2)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9.

2

(3)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1; hagid, milles vaidlustatakse, et otsuse on esitanud Saksamaa (kohtuasi C-376/99), Nordrhein-Westfalen (kohtuasi T-233/99) ja WestLB (kohtuasi T-228/99). Komisjon on algatanud ka menetluse asutamislepingu rikkumise kohta (kohtuasi C-209/00).

3

(4)  ELT C 81, 4.4.2003, lk 2.

4

(5)  Konfidentsiaalne.

5

(6)  EÜT L 386, 30.12.1989; tühistatud ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ, EÜT L 126, 26.5.2000.

6

(7)  EÜT L 124, 5.5.1989; tühistatud ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ, EÜT L 126, 26.5.2000.

7

(8)  Omavahendite direktiivi kohaselt peab krediidiasutustel olema omavahendeid 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud varadest, samas kui Saksamaa varasema seadusandlusega nõuti 5,6 % määra; samas põhines nimetatud määr omavahendite kitsamal määratlusel kui see, mida on kohaldatud omavahendite direktiivi jõustumisest alates.

8

(9)  Alam-Saksi Teataja [Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt], nr 47/1991, lk 358.

9

Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt

(10)  Konfidentsiaalne.

10

(11)  Pealegi maksti riski- või vastutuspreemiat juhuks, kui maksejõuetuse korral peaks tekkima kahjurisk. Kui see oleks juhtunud, oleks kapitalikadu olnud taastamatu. Kestvate (osaliste) kahjude korral, nt välise maksejõuetuse puhul, oli alati võimalus, et omakapitali sai uuesti täiendada kasumite arvelt.

11

(12)  Vt ka juhtumeid C-303/88 Itaalia v komisjon [1991] ECR I-1433 ja C-305/89 Itaalia v komisjon [1991] ECR I-1603.

12

(13)  Komisjoni teatis liikmesriikidele EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ kohandamise kohta tootmissektori riiklikele ettevõtetele (EÜT  307, 13.11.1993, lk 3, punkt 11). Kuigi nimetatud teatis käsitleb selgesõnaliselt tootmissektorit, saab nimetatud põhimõtet kahtlemata kohaldada ka kõigi teiste majandussektorite puhul. Finantsteenuste osas kinnitati nimetatud lähenemist mitmetes komisjoni otsustes, nt Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1) puhul.

13

Crédit Lyonnais

GAN

(14)  12. detsembri 2000. aasta otsus juhtumi T-296/97 kohta.

14

(15)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1 punkt 316.

15

(16)  Tegelikkuses on olukord bilansiväliste artiklite, varade või nullriskiga artiklite erinevate kaalutud riskimäärade jms tõttu mõistagi palju keerulisem. Siiski peab mõttekäik põhiosas paika.

16

(17)  Olukord ei muutu, kui võtta arvesse võimalust täiendavate omavahendite tõstmiseks algsete omavahenditega võrdse summani (algsete omavahenditega võrreldes 12,5 asemel tegur 25).

17

(18)  Vastavalt Saksamaa esitatud dokumentidele oli 1992. aastal ettevõttemaks 46 %, pluss solidaarsuse lisatasu 3,75 %, st. 49,75 % kokku. Üldine maksumäär langes 1993. aastal 46 %-ni ja püsis aastatel 1994–2000 49,5 % tasemel. Alates 2001. aastas oli üldine maksumäär 30 %.

18

(19)  Kõnealune aruanne esitati majandus- ja rahandusministrite nõukogule 23. novembril 1998, kuid seda ei ole avaldatud. Selle võib saada komisjoni konkurentsi peadirektoraadist, samuti leidub see komisjoni veebilehel.

19

(20)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

20

---

LISA

TEAVE RIIGIABI MEETME NR C-40/02 KOHTA TEHTUD KOMISJONI OTSUSE RAKENDAMISE KOHTA

1.   Tagasinõutava summa arvutamine

| 1.1 | Esitage järgmine üksikasjalik teave abisaajale antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:








  Maksekuupäev(ad) (1) | Abisumma (2) | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Esitage järgmine üksikasjalik teave abisaajale antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:

Maksekuupäev(ad) (1)

Abisumma (2)

Vääring

Abisaaja

Märkused:

| 1.2 | Kirjeldage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse sissenõutavalt summalt intressi. |
| --- | --- |

1.2

Kirjeldage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse sissenõutavalt summalt intressi.

2.   Abi tagasisaamiseks kavandatud või juba võetud meetmed

| 2.1 | Kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et saada abi viivitamatult ja tulemuslikult tagasi. Samuti selgitage, milliseid alternatiivseid meetmeid pakuvad siseriiklikud õigusaktid abi tagasisaamiseks. Vajaduse korral märkige võetud või kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1

Kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et saada abi viivitamatult ja tulemuslikult tagasi. Samuti selgitage, milliseid alternatiivseid meetmeid pakuvad siseriiklikud õigusaktid abi tagasisaamiseks. Vajaduse korral märkige võetud või kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2 | Milliseks kuupäevaks on abi tagasi saadud? |
| --- | --- |

2.2

Milliseks kuupäevaks on abi tagasi saadud?

3.   Tagasisaadud abi

| 3.1 | Esitage järgmised andmed abisaajalt tagasisaadud abi kohta:








  Kuupäev(ad) (3) | Tagasimakstud abisumma | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Esitage järgmised andmed abisaajalt tagasisaadud abi kohta:

Kuupäev(ad) (3)

Tagasimakstud abisumma

Vääring

Abisaaja

| 3.2 | Lisage tabeli punktis 3.1 esitatud tagasimakseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2

Lisage tabeli punktis 3.1 esitatud tagasimakseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (°) | Kuupäev või kuupäevad, mil abi või abi üksikud osamaksed abisaajale tehti; kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksetest, siis kasutada eraldi ridu. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev või kuupäevad, mil abi või abi üksikud osamaksed abisaajale tehti; kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksetest, siis kasutada eraldi ridu.

(2)  Abisaajale antud abi summa abi brutoekvivalentides.

(3)

| (°) | Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad. |
| --- | --- |

(°)

Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad.

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/81 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/81

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Bayerische Landesbank – Girozentrale’le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3927 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/739/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriigil ja teistel huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Kõnealune menetlus on seotud eluaseme ehituse edendamiseks antavate laenudega, mis Baieri andis üle Bayerische Landesbank – Girozentrale'le (“BayernLB”). Lisaks on veel kuus juhtumit, mille puhul on algatatud menetlus Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaade pankadesse, eriti Westdeutsche Landesbank Girozentrale'sse (“WestLB”). |
| --- | --- |

(1)

Kõnealune menetlus on seotud eluaseme ehituse edendamiseks antavate laenudega, mis Baieri andis üle Bayerische Landesbank – Girozentrale'le (“BayernLB”). Lisaks on veel kuus juhtumit, mille puhul on algatatud menetlus Saksamaa vastu seoses varade üleandmisega liidumaade pankadesse, eriti Westdeutsche Landesbank Girozentrale'sse (“WestLB”).

| (2) | Komisjon palus 12. jaanuari 1993. aasta kirjas Saksamaalt teavet WestLB 4 miljardi Saksa marga suuruse kapitali suurendamise kohta, mis oli seotud elamuorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“Wfa”) liitmisega, ning samalaadsete omakapitali suurendamiste kohta teistes liidumaade Landesbankades. Kirjas küsiti, millised liidumaade pangad said kasu edendamisega seotud varade üleandmisest, ning paluti esitada teavet vastavate tehingute aluste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 12. jaanuari 1993. aasta kirjas Saksamaalt teavet WestLB 4 miljardi Saksa marga suuruse kapitali suurendamise kohta, mis oli seotud elamuorganisatsiooni Wohnungsbauförderanstalt (“Wfa”) liitmisega, ning samalaadsete omakapitali suurendamiste kohta teistes liidumaade Landesbankades. Kirjas küsiti, millised liidumaade pangad said kasu edendamisega seotud varade üleandmisest, ning paluti esitada teavet vastavate tehingute aluste kohta.

| (3) | Saksamaa ametiasutused vastasid 16. märtsi ja 17. septembri 1993. aasta kirjas. Komisjon palus 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta kirjas esitada lisateavet, millele Saksamaa vastas kirjaga 8. märtsil 1994. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ametiasutused vastasid 16. märtsi ja 17. septembri 1993. aasta kirjas. Komisjon palus 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta kirjas esitada lisateavet, millele Saksamaa vastas kirjaga 8. märtsil 1994.

| (4) | Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”), Saksamaal loodud erapankasid esindav ühendus, teavitas komisjoni oma 1994. aasta 31. mai ja 21. detsembri kirjas muu hulgas sellest, et vastavalt 23. juulil 1994 vastuvõetud seadusele olid elamuehituse edendamiseks antavad laenud üle kantud BayernLB'le neto omavahenditesse. Seetõttu kasvasid BayernLB käsutuses olevad omavahendid ning BdB arvates moonutasid konkurentsi BayernLB kasuks, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasu suhtes, mis on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Oma teises kirjas esitas BdB vastavalt ametliku kaebuse ning palus komisjonil alustada menetlust Saksamaa vastu EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). |
| --- | --- |

(4)

Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”), Saksamaal loodud erapankasid esindav ühendus, teavitas komisjoni oma 1994. aasta 31. mai ja 21. detsembri kirjas muu hulgas sellest, et vastavalt 23. juulil 1994 vastuvõetud seadusele olid elamuehituse edendamiseks antavad laenud üle kantud BayernLB'le neto omavahenditesse. Seetõttu kasvasid BayernLB käsutuses olevad omavahendid ning BdB arvates moonutasid konkurentsi BayernLB kasuks, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasu suhtes, mis on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Oma teises kirjas esitas BdB vastavalt ametliku kaebuse ning palus komisjonil alustada menetlust Saksamaa vastu EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2).

| (5) | Kaebuses viidati ka samalaadsetele varade üleandmistele Westdeutsche Landesbank'i, Norddeutsche Landesbank'i, Landesbank Schleswig-Holstein'i, Hamburger Landesbank'i ja Landesbank Berlin'i. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris liitus mitu panka BdB esitatud kaebusega. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuses viidati ka samalaadsetele varade üleandmistele Westdeutsche Landesbank'i, Norddeutsche Landesbank'i, Landesbank Schleswig-Holstein'i, Hamburger Landesbank'i ja Landesbank Berlin'i. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris liitus mitu panka BdB esitatud kaebusega.

| (6) | BdB teavitas komisjoni 6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjas kahest edasisest varade üleandmisest Schleswig-Holsteinis asuvasse Landesbank Schleswig-Holstein'i ja Hessenis asuvasse Landesbank Hessen-Thüringen'i. |
| --- | --- |

(6)

BdB teavitas komisjoni 6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjas kahest edasisest varade üleandmisest Schleswig-Holsteinis asuvasse Landesbank Schleswig-Holstein'i ja Hessenis asuvasse Landesbank Hessen-Thüringen'i.

| (7) | Kõigepealt uuris komisjon varade üleandmist Westdeutsche Landesbank'i (“WestLB”), kuid teatas, et ta kontrollib teistesse pankadesse tehtud üleandmisi nimetatud juhtumi uurimistulemuste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon WestLB juhtumi kohta 1999. aastal vastu otsuse, kus ta jõudis järeldusele, et tegemist oli riigiabiga, mis koosneb makstud tasu ja tavalise turult saadava tasu vahest, ning mis ei sobi kokku ühisturuga ning tuleb seega tagasi nõuda (3). Selle otsuse tühistas esimese astme kohus 6. märtsil 2003, kuna ei olnud esitatud piisavalt põhjendusi asjakohase tasu arvutamisel kasutatud kahe teguri kohta (4). 20. oktoobril 2004, pärast teabe saamist kaebuse esitaja, kõigi asjaomaste liidumaade pankade (v.a Landesbank Hessen-Thüringen) ja vastavate liidumaade vahelise kokkuleppe kohta, võttis komisjon vastu uue otsuse, kus võeti arvesse kohtu kriitikat. |
| --- | --- |

(7)

Kõigepealt uuris komisjon varade üleandmist Westdeutsche Landesbank'i (“WestLB”), kuid teatas, et ta kontrollib teistesse pankadesse tehtud üleandmisi nimetatud juhtumi uurimistulemuste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon WestLB juhtumi kohta 1999. aastal vastu otsuse, kus ta jõudis järeldusele, et tegemist oli riigiabiga, mis koosneb makstud tasu ja tavalise turult saadava tasu vahest, ning mis ei sobi kokku ühisturuga ning tuleb seega tagasi nõuda (3). Selle otsuse tühistas esimese astme kohus 6. märtsil 2003, kuna ei olnud esitatud piisavalt põhjendusi asjakohase tasu arvutamisel kasutatud kahe teguri kohta (4). 20. oktoobril 2004, pärast teabe saamist kaebuse esitaja, kõigi asjaomaste liidumaade pankade (v.a Landesbank Hessen-Thüringen) ja vastavate liidumaade vahelise kokkuleppe kohta, võttis komisjon vastu uue otsuse, kus võeti arvesse kohtu kriitikat.

| (8) | 1. septembril 1999 saatis komisjon Saksamaale taotluse teabe saamiseks teistesse liidumaade pankadesse tehtud varade üleandmiste kohta. Saksamaa valitsus esitas 8. detsembri 1999. aasta kirjas teabe liidumaa elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmise kohta BayernLB'le, täiendades nimetatud teavet 22. jaanuari ja 3. juuli 2001. aasta kirjas vastuseks komisjoni nõudmisele esitada lisateavet. |
| --- | --- |

(8)

1. septembril 1999 saatis komisjon Saksamaale taotluse teabe saamiseks teistesse liidumaade pankadesse tehtud varade üleandmiste kohta. Saksamaa valitsus esitas 8. detsembri 1999. aasta kirjas teabe liidumaa elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmise kohta BayernLB'le, täiendades nimetatud teavet 22. jaanuari ja 3. juuli 2001. aasta kirjas vastuseks komisjoni nõudmisele esitada lisateavet.

| (9) | Komisjon teavitas Saksamaad 13. novembri 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus Baieri elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmise kohta BayernLB'le. Samal ajal algatas komisjon uurimismenetluse samalaadsete ülekannete kohta Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'sse, Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale'sse, Hamburgische Landesbank – Girozentrale'sse ja Landesbank Hessen-Thüringen'i. Komisjon oli juba algatanud uurimise elamuehituse edendamiseks antavate varade samalaadsete ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin'i 2002. aasta juulis. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teavitas Saksamaad 13. novembri 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus Baieri elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmise kohta BayernLB'le. Samal ajal algatas komisjon uurimismenetluse samalaadsete ülekannete kohta Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'sse, Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale'sse, Hamburgische Landesbank – Girozentrale'sse ja Landesbank Hessen-Thüringen'i. Komisjon oli juba algatanud uurimise elamuehituse edendamiseks antavate varade samalaadsete ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin'i 2002. aasta juulis.

| (10) | Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(10)

Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (11) | Saksamaa esitas 15. aprilli 2003. aasta kirjas oma märkused menetluse algatamise kohta BayernLB juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa esitas 15. aprilli 2003. aasta kirjas oma märkused menetluse algatamise kohta BayernLB juhtumi suhtes.

| (12) | BdB esitas 29. juuli 2003. aasta kirjas märkused kõigi otsuste kohta, mis võeti vastu 13. novembril 2002 uurimismenetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

BdB esitas 29. juuli 2003. aasta kirjas märkused kõigi otsuste kohta, mis võeti vastu 13. novembril 2002 uurimismenetluse algatamiseks.

| (13) | Komisjon taotles lisateavet 5. septembril 2003. Saksamaa vastas 24. oktoobril, esitades lisaks oma arvamuse BdB selgituste kohta BayernLB osas. 30. oktoobril 2003. aastal edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB märkused menetluste kohta seoses elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisega BayernLB'le. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon taotles lisateavet 5. septembril 2003. Saksamaa vastas 24. oktoobril, esitades lisaks oma arvamuse BdB selgituste kohta BayernLB osas. 30. oktoobril 2003. aastal edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB märkused menetluste kohta seoses elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisega BayernLB'le.

| (14) | Saksamaa teavitas komisjoni oma 15. märtsi 2004. aasta kirjas 5. märtsi muudatustest BayernLB põhikirjas, mille alusel ei olnud enam võimalik üleantud varasid kasutada BayernLB äritegevuse konkurentsivõimelisuse toetamiseks, vaatamata nende neto omavahendite funktsioonile. Komisjon saatis lisataotlused teabe saamiseks 7. aprillil, 27. aprillil ja 23. juunil, millele Saksamaa vastas 1. juunil ja 6. juulil. Komisjoni viimasele taotlusele kuupäevaga 27. juuli vastas Saksamaa 18. augustil. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa teavitas komisjoni oma 15. märtsi 2004. aasta kirjas 5. märtsi muudatustest BayernLB põhikirjas, mille alusel ei olnud enam võimalik üleantud varasid kasutada BayernLB äritegevuse konkurentsivõimelisuse toetamiseks, vaatamata nende neto omavahendite funktsioonile. Komisjon saatis lisataotlused teabe saamiseks 7. aprillil, 27. aprillil ja 23. juunil, millele Saksamaa vastas 1. juunil ja 6. juulil. Komisjoni viimasele taotlusele kuupäevaga 27. juuli vastas Saksamaa 18. augustil.

| (15) | 19. juulil 2004 teavitasid kaebuse esitajad BdB, Nordrhein-Westfalen ja WestLB esialgsest kokkuleppest, mis puudutas asjakohast tasu üleantud varade eest. Nende arvates peaks kõnealune tasu olema aluseks komisjoni otsusele. Kokkuleppe lõpliku versiooni sai komisjon kätte 13. oktoobril 2004. 10. septembril 2004 jõudsid ka BdB, Baieri ja BayernLB esialgsele kokkuleppele spetsiaalse eesmärgiga varade üleandmise nõuetekohase tasu osas. Järgnevalt saatsid kõnealused huvitatud isikud ja Saksamaa komisjonile mitu kirja. Kokkuleppe lõpliku versiooni sihtotstarbeliste varade üleandmise kohta BayernLB'le sai komisjon kätte 24. septembril 2004. Komisjonile edastati ka liidumaade pankadele samalaadseid üleandmisi käsitlevad kokkulepped muude juhtumite puhul, v.a Landesbank Hessen-Thüringen'i kohta. |
| --- | --- |

(15)

19. juulil 2004 teavitasid kaebuse esitajad BdB, Nordrhein-Westfalen ja WestLB esialgsest kokkuleppest, mis puudutas asjakohast tasu üleantud varade eest. Nende arvates peaks kõnealune tasu olema aluseks komisjoni otsusele. Kokkuleppe lõpliku versiooni sai komisjon kätte 13. oktoobril 2004. 10. septembril 2004 jõudsid ka BdB, Baieri ja BayernLB esialgsele kokkuleppele spetsiaalse eesmärgiga varade üleandmise nõuetekohase tasu osas. Järgnevalt saatsid kõnealused huvitatud isikud ja Saksamaa komisjonile mitu kirja. Kokkuleppe lõpliku versiooni sihtotstarbeliste varade üleandmise kohta BayernLB'le sai komisjon kätte 24. septembril 2004. Komisjonile edastati ka liidumaade pankadele samalaadseid üleandmisi käsitlevad kokkulepped muude juhtumite puhul, v.a Landesbank Hessen-Thüringen'i kohta.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   BAYERISCHE LANDESBANK – GIROZENTRALE

| (16) | Bayerische Landesbank – Girozentrale (BayernLB) peakontor asub Münchenis ja kõnealuse kontserni bilansimaht on 313 miljardit eurot (2003. aasta 31. detsembri seisuga), seega on ta üks Saksamaa suurimaid panku. Pank asutati 1972. aastal Landesbodenkreditanstalt'i (“LABO”) ja Bayerische Gemeindebank'i (Girozentrale) ühinemise tulemusena (6). See on avaliku sektori krediidiasutus, kes tegutseb avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts). Pank kuulub Baieri ja Bayerische Sparkassen- und Giroverband'ile (Sparkassenverband Bayern), kummagile 50 %. 2002. aastal nõustus kaks omanikku vahetusena aktsiate eest oma BayernLB omandiosa üleandmisega BayernLB Holding AG'le, milles neil kummalgi on 50 % aktsiatest. BayernLB Holding AG on Bayerische Landesbank'i ainuomanik ja ta ei ole ise pank. |
| --- | --- |

(16)

Bayerische Landesbank – Girozentrale (BayernLB) peakontor asub Münchenis ja kõnealuse kontserni bilansimaht on 313 miljardit eurot (2003. aasta 31. detsembri seisuga), seega on ta üks Saksamaa suurimaid panku. Pank asutati 1972. aastal Landesbodenkreditanstalt'i (“LABO”) ja Bayerische Gemeindebank'i (Girozentrale) ühinemise tulemusena (6). See on avaliku sektori krediidiasutus, kes tegutseb avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts). Pank kuulub Baieri ja Bayerische Sparkassen- und Giroverband'ile (Sparkassenverband Bayern), kummagile 50 %. 2002. aastal nõustus kaks omanikku vahetusena aktsiate eest oma BayernLB omandiosa üleandmisega BayernLB Holding AG'le, milles neil kummalgi on 50 % aktsiatest. BayernLB Holding AG on Bayerische Landesbank'i ainuomanik ja ta ei ole ise pank.

| (17) | Vastavalt tema 2003. aasta aruandele oli BayernLB põhikapitali osatähtsus 7,8 % ning omakapitali osatähtsus 11,3 %. Tema omakapitali tasuvus püsis 2002. aastal 4,3 % juures ja 2003. aastal 4,9 % juures, olles palju madalam kui eelmistel aastatel (15,5 % 2000. aastal ja 18,7 % 1999. aastal). |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt tema 2003. aasta aruandele oli BayernLB põhikapitali osatähtsus 7,8 % ning omakapitali osatähtsus 11,3 %. Tema omakapitali tasuvus püsis 2002. aastal 4,3 % juures ja 2003. aastal 4,9 % juures, olles palju madalam kui eelmistel aastatel (15,5 % 2000. aastal ja 18,7 % 1999. aastal).

| (18) | Arvestades omandistruktuuri, tegutseb BayernLB Baieri põhipangana ning Baieri hoiupankade keskorganina. Tema väitel aitab ta tihedas koostöös oma partneritega kaasa Baieri kui äripiirkonna atraktiivsuse pikaajalisele kindlustamisele ja tugevdamisele. Lisaks tegutseb ta investeerimis- ja kommertspanganduse alal rahvusvahelise hulgipangana. Lisaks väidab ta end olevat üks Saksamaa suurimaid emissioonipankasid. Tema sihtklientideks on liidumaa ja munitsipaalametid, hoiupangad, rahvusvahelised kontsernid, riigisisesed ettevõtted, era- ja kommerts-kinnisvaraarendajad, institutsioonkliendid ja finantsasutused. BayernLB vastutab liidumaa elamuehitust rahastava Landesbodenkreditanstalt'i (LABO) ja Landesbausparkasse Bayern'i (“LBS”, Baieri kodulaenude ja hoiupank) tegevuse eest, sest nimetatud üksused on juriidiliselt sõltuvad. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades omandistruktuuri, tegutseb BayernLB Baieri põhipangana ning Baieri hoiupankade keskorganina. Tema väitel aitab ta tihedas koostöös oma partneritega kaasa Baieri kui äripiirkonna atraktiivsuse pikaajalisele kindlustamisele ja tugevdamisele. Lisaks tegutseb ta investeerimis- ja kommertspanganduse alal rahvusvahelise hulgipangana. Lisaks väidab ta end olevat üks Saksamaa suurimaid emissioonipankasid. Tema sihtklientideks on liidumaa ja munitsipaalametid, hoiupangad, rahvusvahelised kontsernid, riigisisesed ettevõtted, era- ja kommerts-kinnisvaraarendajad, institutsioonkliendid ja finantsasutused. BayernLB vastutab liidumaa elamuehitust rahastava Landesbodenkreditanstalt'i (LABO) ja Landesbausparkasse Bayern'i (“LBS”, Baieri kodulaenude ja hoiupank) tegevuse eest, sest nimetatud üksused on juriidiliselt sõltuvad.

| (19) | Oma enam kui 9000 töötajaga on BayernLB üks maailma tähtsamaid finantskeskusi. Oma harukontorite, esinduste ja valdusettevõtete kaudu pakub ta oma klientidele oma peamistel turgudel Euroopas, kaasa arvatud Kesk- ja Ida-Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias, kõikvõimalikke pangatooteid. Pärast oma võrgustiku moderniseerimist 2003. aastal on BayernLB'l tänaseks peale oma kahe Baieris asuva kontori ja viieteistkümne LBS-Bayern müügiosakonna neli kontorit Euroopas ja üheksa kontorit üle kogu maailma. |
| --- | --- |

(19)

Oma enam kui 9000 töötajaga on BayernLB üks maailma tähtsamaid finantskeskusi. Oma harukontorite, esinduste ja valdusettevõtete kaudu pakub ta oma klientidele oma peamistel turgudel Euroopas, kaasa arvatud Kesk- ja Ida-Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias, kõikvõimalikke pangatooteid. Pärast oma võrgustiku moderniseerimist 2003. aastal on BayernLB'l tänaseks peale oma kahe Baieris asuva kontori ja viieteistkümne LBS-Bayern müügiosakonna neli kontorit Euroopas ja üheksa kontorit üle kogu maailma.

| (20) | 84 Baieri hoiupanka (31. detsembril 2003), Versicherungskammer Bayern, Landesbausparkasse (LBS) ja Bayerische Landesbank moodustavad Sparkassen-Finanzgruppe Bayern'i, pakkudes laiaulatuslikke finantsteenuseid kooskõlas mitmeotstarbelise panganduse põhimõttega. |
| --- | --- |

(20)

84 Baieri hoiupanka (31. detsembril 2003), Versicherungskammer Bayern, Landesbausparkasse (LBS) ja Bayerische Landesbank moodustavad Sparkassen-Finanzgruppe Bayern'i, pakkudes laiaulatuslikke finantsteenuseid kooskõlas mitmeotstarbelise panganduse põhimõttega.

2.   ELAMUEHITUSE EDENDAMISEKS ANTAVATE LAENUDE ÜLEANDMINE BAYERNLB'LE

| (21) | Et suurendada BayernLB konkurentsivõimet nii siseturul kui ka rahvusvahelistel turgudel, võttis Baieri parlament 23. juulil 1994 vastu seaduse sihtotstarbeliste varade moodustamiseks Baieri usaldusomaniku nõuete üleandmise kaudu Bayerische Landesbank – Girozentrale neto omavahenditesse (Gesetz über die Bildung eines Zwecksvermögen durch Übertragung von Treuhandforderungen des Freistaates Bayern in das haftende Eigenkapital der Bayerischen Landesbank Girozentrale) (sihtotstarbeliste varade seadus) (7). Kõnealuse seaduse artikli 1 lõike 1 alusel on liidumaa valitsusel õigus anda üle liidumaa fonde, mida haldas LABO ajavahemikul 1957–1990, BayernLB'le, eesmärgiga moodustada sihtotstarbeline reservfond. Üleantud sihtotstarbelisi varasid tuleb ka edaspidi kasutada sotsiaalelamute ehitamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Et suurendada BayernLB konkurentsivõimet nii siseturul kui ka rahvusvahelistel turgudel, võttis Baieri parlament 23. juulil 1994 vastu seaduse sihtotstarbeliste varade moodustamiseks Baieri usaldusomaniku nõuete üleandmise kaudu Bayerische Landesbank – Girozentrale neto omavahenditesse (Gesetz über die Bildung eines Zwecksvermögen durch Übertragung von Treuhandforderungen des Freistaates Bayern in das haftende Eigenkapital der Bayerischen Landesbank Girozentrale) (sihtotstarbeliste varade seadus) (7). Kõnealuse seaduse artikli 1 lõike 1 alusel on liidumaa valitsusel õigus anda üle liidumaa fonde, mida haldas LABO ajavahemikul 1957–1990, BayernLB'le, eesmärgiga moodustada sihtotstarbeline reservfond. Üleantud sihtotstarbelisi varasid tuleb ka edaspidi kasutada sotsiaalelamute ehitamiseks.

| (22) | Seaduse seletuskirja kohaselt tuli BayernLB omakapitali suurendada, et tagada ettevõtte äritegevuse jätkuv edukus (8). Kui nimetatud suurendamist ei toimu, võib see tulevikus kahjustada BayernLB konkurentsivõimet. Lisaks tuli ettevõtte omakapitali baasi tugevdada olemasolevate liidumaa eluasemelaenunõuete üleandmise teel (9). |
| --- | --- |

(22)

Seaduse seletuskirja kohaselt tuli BayernLB omakapitali suurendada, et tagada ettevõtte äritegevuse jätkuv edukus (8). Kui nimetatud suurendamist ei toimu, võib see tulevikus kahjustada BayernLB konkurentsivõimet. Lisaks tuli ettevõtte omakapitali baasi tugevdada olemasolevate liidumaa eluasemelaenunõuete üleandmise teel (9).

| (23) | Esimene 3 811 miljoni Saksa marga suurune kõnealuste nõuetega seotud osamakse kanti BayernLB'le üle 31. detsembril 1994 kooskõlas 15. detsembril 1994 üleandmislepinguga (10). Teine 1 216 miljoni Saksa marga suurune osamakse kanti BayernLB'le üle 31. detsembril 1995 kooskõlas 28. detsembril 1995 kehtestatud üleandmislepinguga (11). Seega kanti elamuehituse edendamiseks antavaid varasid BayernLBle üle kogusummas 5 027 miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(23)

Esimene 3 811 miljoni Saksa marga suurune kõnealuste nõuetega seotud osamakse kanti BayernLB'le üle 31. detsembril 1994 kooskõlas 15. detsembril 1994 üleandmislepinguga (10). Teine 1 216 miljoni Saksa marga suurune osamakse kanti BayernLB'le üle 31. detsembril 1995 kooskõlas 28. detsembril 1995 kehtestatud üleandmislepinguga (11). Seega kanti elamuehituse edendamiseks antavaid varasid BayernLBle üle kogusummas 5 027 miljonit Saksa marka.

3.   KAPITALINÕUDED OMAVAHENDITE JA MAKSEVÕIME DIREKTIIVIDE ALUSEL

| (24) | Saksamaa krediidiasutuse seadust (Kreditwesengesetz ehk KWG) muudeti kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (12) (“maksevõime direktiiv”) ning nõukogu direktiiviga 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (13) (“omavahendite direktiiv”), mille alusel pankadel peab olema omavahendeid 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud varade väärtusest, millest vähemalt 4 protsendipunkti peab koosnema põhikapitalist ehk “esimese astme” kapitalist, st kapitalivahenditest, mis on krediidiasutusele riskide või kahjude katmiseks kohe nende tekkimisel piiranguteta ning viivitamata kättesaadavad. Järelevalve eesmärgil pangale kättesaadavate kõikide omavahendite kindlaksmääramisel on põhikapital olulise tähtsusega, sest lisakapitali ehk “teise astme” kapitali saab kasutada ainult riskiga seotud ülekannete toetamiseks maksimaalselt kuni põhikapitali summa ulatuses. |
| --- | --- |

(24)

Saksamaa krediidiasutuse seadust (Kreditwesengesetz ehk KWG) muudeti kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (12) (“maksevõime direktiiv”) ning nõukogu direktiiviga 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (13) (“omavahendite direktiiv”), mille alusel pankadel peab olema omavahendeid 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud varade väärtusest, millest vähemalt 4 protsendipunkti peab koosnema põhikapitalist ehk “esimese astme” kapitalist, st kapitalivahenditest, mis on krediidiasutusele riskide või kahjude katmiseks kohe nende tekkimisel piiranguteta ning viivitamata kättesaadavad. Järelevalve eesmärgil pangale kättesaadavate kõikide omavahendite kindlaksmääramisel on põhikapital olulise tähtsusega, sest lisakapitali ehk “teise astme” kapitali saab kasutada ainult riskiga seotud ülekannete toetamiseks maksimaalselt kuni põhikapitali summa ulatuses.

| (25) | Saksamaa pankadel tuli nende omavahendid kohandada vastavalt maksevõime direktiivi ja omavahendite direktiivi nõuetele 30. juuniks 1993 (14). Juba enne maksevõime direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusaktidesse täheldati paljude liidumaade pankade puhul omavahendite suhteliselt nõrka seisu. Pangad pidid nüüd kiiremas korras enda omavahendite baasi tugevdama, et vältida äritegevuse laiendamise piiranguid ning et säilitada see vähemalt olemasoleval tasemel. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa pankadel tuli nende omavahendid kohandada vastavalt maksevõime direktiivi ja omavahendite direktiivi nõuetele 30. juuniks 1993 (14). Juba enne maksevõime direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusaktidesse täheldati paljude liidumaade pankade puhul omavahendite suhteliselt nõrka seisu. Pangad pidid nüüd kiiremas korras enda omavahendite baasi tugevdama, et vältida äritegevuse laiendamise piiranguid ning et säilitada see vähemalt olemasoleval tasemel.

| (26) | Kuna eelarveline seisund oli pingeline, ei saanud avalik-õiguslikud osanikud värsket kapitali eraldada ning nad ei olnud valmis ka erastamist kaaluma ja kapitaliturgudele lisakapitali kaasama. Seetõttu võeti kohustuseks vara ja kapitali ülekanded: WestLB puhul näiteks kanti üle elamuorganisatsiooni Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen (“Wfa”) varad. Ent BayernLB puhul kanti elamuehituse edendamiseks antavad laenud üle hiljem, seega, arvestamata nende osatähtsust omakapitali tugevdamisel, aitasid need ka säilitada ja laiendada BayernLB üldist äritegevust. |
| --- | --- |

(26)

Kuna eelarveline seisund oli pingeline, ei saanud avalik-õiguslikud osanikud värsket kapitali eraldada ning nad ei olnud valmis ka erastamist kaaluma ja kapitaliturgudele lisakapitali kaasama. Seetõttu võeti kohustuseks vara ja kapitali ülekanded: WestLB puhul näiteks kanti üle elamuorganisatsiooni Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen (“Wfa”) varad. Ent BayernLB puhul kanti elamuehituse edendamiseks antavad laenud üle hiljem, seega, arvestamata nende osatähtsust omakapitali tugevdamisel, aitasid need ka säilitada ja laiendada BayernLB üldist äritegevust.

4.   ÜLEANDMISE MÕJU BAYERNLB KAPITALIBAASILE

| (27) | Krediidiasutuse äritegevuse tase sõltub suurel määral tema omakapitalist. BayernLB puhul kasvas see oluliselt tänu elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisele. |
| --- | --- |

(27)

Krediidiasutuse äritegevuse tase sõltub suurel määral tema omakapitalist. BayernLB puhul kasvas see oluliselt tänu elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisele.

| (28) | Enne üleandmist hindasid kõnealuseid laene oma 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta eksperdiaruandes audiitorid [...] (15) ning selle tulemusena saadud laenunõuete maksumus rahas maksti BayernLB'le omakapitalina kapitalireservi vormis. 31. detsembril 1994 tehtud esimese osamakse maksumus rahas oli 665 miljonit Saksa marka ning 31. detsembril 1995 tehtud teise osamakse maksumus rahas oli 542 miljonit Saksa marka. See moodustas sihtotstarbelise reservi kogusummas 1 197 miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(28)

Enne üleandmist hindasid kõnealuseid laene oma 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta eksperdiaruandes audiitorid [...] (15) ning selle tulemusena saadud laenunõuete maksumus rahas maksti BayernLB'le omakapitalina kapitalireservi vormis. 31. detsembril 1994 tehtud esimese osamakse maksumus rahas oli 665 miljonit Saksa marka ning 31. detsembril 1995 tehtud teise osamakse maksumus rahas oli 542 miljonit Saksa marka. See moodustas sihtotstarbelise reservi kogusummas 1 197 miljonit Saksa marka.

| (29) | Riigi panganduse järelevalveamet (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen ehk “BAKred” (16) märkis 8. mai 1996. aasta kirjas, et ta tunnistab 655 miljoni Saksa marka suuruse sihtotstarbelise reservi kogu summat neto omavahenditena Saksamaa krediidiasutuse seaduse (KWG) 10. jao tähenduses. Võttes arvesse 1 197 miljoni Saksa marga väärtuses sihtotstarbelisi reserve, kinnitas BAKred oma 20. detsembri 1996. aasta kirjas BayernLB neto omavahendid, kaasa arvatud täiendavad omavahendid, 23. detsembri 1996. aasta seisuga suuruses 14,6 miljardit Saksa marka (17). Nimetatud neto omavahenditest kokku 8,8 miljardit Saksa marka moodustas põhikapital. |
| --- | --- |

(29)

Riigi panganduse järelevalveamet (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen ehk “BAKred” (16) märkis 8. mai 1996. aasta kirjas, et ta tunnistab 655 miljoni Saksa marka suuruse sihtotstarbelise reservi kogu summat neto omavahenditena Saksamaa krediidiasutuse seaduse (KWG) 10. jao tähenduses. Võttes arvesse 1 197 miljoni Saksa marga väärtuses sihtotstarbelisi reserve, kinnitas BAKred oma 20. detsembri 1996. aasta kirjas BayernLB neto omavahendid, kaasa arvatud täiendavad omavahendid, 23. detsembri 1996. aasta seisuga suuruses 14,6 miljardit Saksa marka (17). Nimetatud neto omavahenditest kokku 8,8 miljardit Saksa marka moodustas põhikapital.

| (30) | Sihtotstarbeliste reservide abil tehtud kapitalisüst moodustas seega 31. detsembri 1995. aasta seisuga 8 % BayernLB 14,6 miljardit Saksa marga suurusest neto omavahenditest ning ligikaudu 13 % 8,8 miljardit Saksa marga suurusest tunnustatud põhikapitalist. |
| --- | --- |

(30)

Sihtotstarbeliste reservide abil tehtud kapitalisüst moodustas seega 31. detsembri 1995. aasta seisuga 8 % BayernLB 14,6 miljardit Saksa marga suurusest neto omavahenditest ning ligikaudu 13 % 8,8 miljardit Saksa marga suurusest tunnustatud põhikapitalist.

| (31) | Kättesaadava teabe põhjal sai võlgnevuste kustutamiseks vahendeid tegelikult kasutada alates BAKredi otsuse saamisest, st 655 miljoni Saksa marga suurust summat sai kasutada alates 20. maist 1996 ning 1 197 miljoni Saksa marga suurust summat alates 23. detsembrist 1996. |
| --- | --- |

(31)

Kättesaadava teabe põhjal sai võlgnevuste kustutamiseks vahendeid tegelikult kasutada alates BAKredi otsuse saamisest, st 655 miljoni Saksa marga suurust summat sai kasutada alates 20. maist 1996 ning 1 197 miljoni Saksa marga suurust summat alates 23. detsembrist 1996.

| (32) | Saksamaa väitel kasutas BayernLB sihtotstarbelist reservi tegelikult ainult 1998. aastal, kui ta kasutas 14 miljonit Saksa marka kõigest ühekuulise perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(32)

Saksamaa väitel kasutas BayernLB sihtotstarbelist reservi tegelikult ainult 1998. aastal, kui ta kasutas 14 miljonit Saksa marka kõigest ühekuulise perioodi jooksul.

| (33) | Saksamaa väitis lisaks, et BAKredi omavahenditena tunnustanud sihtotstarbelise reservi väärtust rahas (1 197 miljonit Saksa marka) tuleb käsitleda riskivahendite katmiseks kättesaadava summa maksimaalse limiidina ning et nimetatud summa ei olnud püsivalt kättesaadav täies ulatuses selleks, et toetada laenu andmist. Loomulikult kõikus maksumus rahas, seda peamiselt likviidsete vahendite jooksva kasutuse tõttu laenude taasandmiseks (mida ainult liidumaa sai otsustada kooskõlas üleandmislepingu 1. jao lõikega 3) (18), kuid ka allahindluste tõttu tasumata põhisummadelt, mis olid seotud edendamisega. Seega oli järelevalve eesmärgil kindlaks määratud sihtotstarbeliste vahendite maksumus 1 197 miljonist Saksa margast 1998. aastal madalam [...] Saksa marga võrra ja 1999. aastal [...] euro võrra ning tuli seega korvata muude kapitaliartiklite kasutamisega. Saksamaa väitis, et BAKredi poolt kindlaks määratud kogukapital ei olnud seetõttu riskiga seotud vahendite katmiseks täielikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa väitis lisaks, et BAKredi omavahenditena tunnustanud sihtotstarbelise reservi väärtust rahas (1 197 miljonit Saksa marka) tuleb käsitleda riskivahendite katmiseks kättesaadava summa maksimaalse limiidina ning et nimetatud summa ei olnud püsivalt kättesaadav täies ulatuses selleks, et toetada laenu andmist. Loomulikult kõikus maksumus rahas, seda peamiselt likviidsete vahendite jooksva kasutuse tõttu laenude taasandmiseks (mida ainult liidumaa sai otsustada kooskõlas üleandmislepingu 1. jao lõikega 3) (18), kuid ka allahindluste tõttu tasumata põhisummadelt, mis olid seotud edendamisega. Seega oli järelevalve eesmärgil kindlaks määratud sihtotstarbeliste vahendite maksumus 1 197 miljonist Saksa margast 1998. aastal madalam [...] Saksa marga võrra ja 1999. aastal [...] euro võrra ning tuli seega korvata muude kapitaliartiklite kasutamisega. Saksamaa väitis, et BAKredi poolt kindlaks määratud kogukapital ei olnud seetõttu riskiga seotud vahendite katmiseks täielikult kättesaadav.

| (34) | Saksamaa esitas tegelike kõikumiste kohta järgmised näitajad (joonis 1): | 1994
  DEM 1000 | 1995
  DEM 1000 | 1996
  DEM 1000 | 1997
  DEM 1000 | 1998
  DEM 1000 | 1998
  EUR 1000 | 1999
  EUR 1000 | 2000
  EUR 1000 | 2001
  EUR 1000 | 2002
  EUR 1000 | 2003
  EUR 1000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sihtotstarbeliste vahendite maksumus | 655 728 | 1 233 164 | 1 229 258 | 1 255 390 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sihtotstarbeliste vahendite maksumuse muutus | | 577 436 | -3 906 | 26 132 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sihtotstarbeline reserv, näidatud omakapitalina | 655 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 1 197 000 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 | 612 016 |
| Maksumuse ja omakapitalina näidatud summa vahe | 728 | 36 164 | 32 258 | 58 390 | [...] (19) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(34)

Saksamaa esitas tegelike kõikumiste kohta järgmised näitajad (joonis 1):

1994

DEM 1000

1995

DEM 1000

1996

DEM 1000

1997

DEM 1000

1998

DEM 1000

1998

EUR 1000

1999

EUR 1000

2000

EUR 1000

2001

EUR 1000

2002

EUR 1000

2003

EUR 1000

Sihtotstarbeliste vahendite maksumus

655 728

1 233 164

1 229 258

1 255 390

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sihtotstarbeliste vahendite maksumuse muutus

577 436

-3 906

26 132

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sihtotstarbeline reserv, näidatud omakapitalina

655 000

1 197 000

1 197 000

1 197 000

1 197 000

612 016

612 016

612 016

612 016

612 016

612 016

Maksumuse ja omakapitalina näidatud summa vahe

728

36 164

32 258

58 390

[...] (19)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   TASU ÜLEANTUD OMAVAHENDITE EEST

| (35) | Baieri ja BayernLB vahel 15. detsembril 1994 sõlmitud üleandmislepingu 4. jao lõike 1 alusel lepiti kokku, et tasutakse seoses üleandmisega kättesaadavaks tehtud vahendite eest, kuid ainult tegelikult kasutatud summa väärtuses. Kokkulepitud määr oli 0,6 % – see makstakse pangandustegevuse tuludest – tegelikult kasutatud ülekantud varadest, mille abil toetati konkurentsivõimelist äritegevust, ning tasu kuulub maksmisele, kui asjaomase eelarveaasta bilansiaruanne on koostatud (20). Vastavalt Saksamaa poolt esitatud teabele fikseeriti määr arvestades asjaolu, et sihtotstarbeline reserv ei parandanud panga likviidsust, mistõttu iga tegelikku äritegevuse laiendamist tuli finantseerida likviidsete vahendite laenamise teel. |
| --- | --- |

(35)

Baieri ja BayernLB vahel 15. detsembril 1994 sõlmitud üleandmislepingu 4. jao lõike 1 alusel lepiti kokku, et tasutakse seoses üleandmisega kättesaadavaks tehtud vahendite eest, kuid ainult tegelikult kasutatud summa väärtuses. Kokkulepitud määr oli 0,6 % – see makstakse pangandustegevuse tuludest – tegelikult kasutatud ülekantud varadest, mille abil toetati konkurentsivõimelist äritegevust, ning tasu kuulub maksmisele, kui asjaomase eelarveaasta bilansiaruanne on koostatud (20). Vastavalt Saksamaa poolt esitatud teabele fikseeriti määr arvestades asjaolu, et sihtotstarbeline reserv ei parandanud panga likviidsust, mistõttu iga tegelikku äritegevuse laiendamist tuli finantseerida likviidsete vahendite laenamise teel.

| (36) | Lisaks väitis Saksamaa, et tasu sihtotstarbeliste vahendite eest käsitleti maksude kalkuleerimisel tuluna ning seetõttu ei olnud seda võimalik maha arvestada tegevuskuludena ning kuulus seetõttu pärast maksude mahaarvamist välja maksmisele. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks väitis Saksamaa, et tasu sihtotstarbeliste vahendite eest käsitleti maksude kalkuleerimisel tuluna ning seetõttu ei olnud seda võimalik maha arvestada tegevuskuludena ning kuulus seetõttu pärast maksude mahaarvamist välja maksmisele.

| (37) | Maksmisele kuuluva tasu arvestamise puhul väitis Saksamaa menetluse käigus, et kui sihtotstarbelisi vahendeid oleks kasutatud täiel määral, oleks kokkulepitud 0,6 % tasu aastas (21) moodustanud umbes 7,2 miljonit Saksa marka. Vastavalt eelpool mainitule väitis Saksamaa, et BayernLB kasutas sihtotstarbelist reservi ainult üks kord: 1998. aastal kasutas ta ühe kuu jooksul 14 miljonit Saksa marka, mille eest ta maksis intressi 7 000 Saksa marka. |
| --- | --- |

(37)

Maksmisele kuuluva tasu arvestamise puhul väitis Saksamaa menetluse käigus, et kui sihtotstarbelisi vahendeid oleks kasutatud täiel määral, oleks kokkulepitud 0,6 % tasu aastas (21) moodustanud umbes 7,2 miljonit Saksa marka. Vastavalt eelpool mainitule väitis Saksamaa, et BayernLB kasutas sihtotstarbelist reservi ainult üks kord: 1998. aastal kasutas ta ühe kuu jooksul 14 miljonit Saksa marka, mille eest ta maksis intressi 7 000 Saksa marka.

| (38) | Lisaks maksis BayernLB 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud üleandmislepingu 6. jao lõike 2 alusel, mida võib tõlgendada koos 28. detsembril 1995. aastal sõlmitud üleandmislepingu 2. jaoga, 0,05 % tasu liidumaale makse tagatisena sihtotstarbeliste vahendite kasutamisest tulenevate laenude eest. Saksamaa esitas tehtud maksete kohta üksikasjalikud arvud. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks maksis BayernLB 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud üleandmislepingu 6. jao lõike 2 alusel, mida võib tõlgendada koos 28. detsembril 1995. aastal sõlmitud üleandmislepingu 2. jaoga, 0,05 % tasu liidumaale makse tagatisena sihtotstarbeliste vahendite kasutamisest tulenevate laenude eest. Saksamaa esitas tehtud maksete kohta üksikasjalikud arvud.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (39) | Komisjon leidis oma 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses, et elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmine Baieri poolt BayernLB'le sisaldas arvatavasti riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon leidis oma 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses, et elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmine Baieri poolt BayernLB'le sisaldas arvatavasti riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (40) | Komisjonipoolse uurimise lähtepunktiks oli turumajandusliku investeerimise põhimõte. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei tähenda see, kui ettevõtted on avaliku sektori asutused ning neid finantseerivad avalik-õiguslikud asutused, et tegemist oleks riigiabiga. Riigi raha eraldamine loob eelise ainult siis, kui vahendid on niisugusele riigi osalusega äriühingule kättesaadavaks tehtud tingimustel, mida ei oleks talle võimaldanud tavalised turutingimused. |
| --- | --- |

(40)

Komisjonipoolse uurimise lähtepunktiks oli turumajandusliku investeerimise põhimõte. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei tähenda see, kui ettevõtted on avaliku sektori asutused ning neid finantseerivad avalik-õiguslikud asutused, et tegemist oleks riigiabiga. Riigi raha eraldamine loob eelise ainult siis, kui vahendid on niisugusele riigi osalusega äriühingule kättesaadavaks tehtud tingimustel, mida ei oleks talle võimaldanud tavalised turutingimused.

| (41) | Kõnealuse juhtumi puhul leidis komisjon, et BayernLB'le antud majanduslik eelis omavahendite suurendamisest oli iseäranis seotud BayernLB laenuvõime paranemisega, et rahastada oam laenutegevust, mis on konkurentsile avatud (omakapitali äritegevuse laiendamise funktsioon). Tavaliste turutingimuste puhul kuuluks kapitaliosalus hüvitamisele kooskõlas mahutatud kapitali väärtusega, arvestades selle funktsiooni ja kanda võetud riske. Üks võimalus tasu kindlaksmääramiseks mahutatud kapitali eest tavaliste turutingimuste kohaselt oli seega võtta pikaajaline riskivaba määr (10aastaste föderaalvõlakirjadena) ning lisada sellele riskipreemia, mis vastab omakapitali suuremale riskile. Saksamaa eelnevate väidete kohaselt oli pikaajalise ja riskivaba investeeringu intressimäär 1994. aasta lõpus vahendite üleandmise ajal 7,9 % aastas, mille tõttu komisjonil oli tugevaid kahtlusi selles osas, kas 0,6 % intressi aasta kohta tegelikult kasutatud omakapitali arvestuses võib pidada turu puhul normaalseks, olenemata vajalikest riskipreemiatest. |
| --- | --- |

(41)

Kõnealuse juhtumi puhul leidis komisjon, et BayernLB'le antud majanduslik eelis omavahendite suurendamisest oli iseäranis seotud BayernLB laenuvõime paranemisega, et rahastada oam laenutegevust, mis on konkurentsile avatud (omakapitali äritegevuse laiendamise funktsioon). Tavaliste turutingimuste puhul kuuluks kapitaliosalus hüvitamisele kooskõlas mahutatud kapitali väärtusega, arvestades selle funktsiooni ja kanda võetud riske. Üks võimalus tasu kindlaksmääramiseks mahutatud kapitali eest tavaliste turutingimuste kohaselt oli seega võtta pikaajaline riskivaba määr (10aastaste föderaalvõlakirjadena) ning lisada sellele riskipreemia, mis vastab omakapitali suuremale riskile. Saksamaa eelnevate väidete kohaselt oli pikaajalise ja riskivaba investeeringu intressimäär 1994. aasta lõpus vahendite üleandmise ajal 7,9 % aastas, mille tõttu komisjonil oli tugevaid kahtlusi selles osas, kas 0,6 % intressi aasta kohta tegelikult kasutatud omakapitali arvestuses võib pidada turu puhul normaalseks, olenemata vajalikest riskipreemiatest.

| (42) | Komisjon kahtles ka selles osas, kas turumajandusklik investor oleks nõustunud tasu maksmisega, mis oleks piiratud tegelikult kasutatud vahendite hulgaga. Lisaks tekitas kahtlusi asjaolu, et Saksamaa poolt viidatud tasu lisaelemendid, nt 0,05 % lõiv aasta kohta tagatud ülekantud nõuete puhul, mis kuulub liidumaale maksmisele makse tagatisena laenunõuete eest, laenajate poolt tehtud intressimaksed (laekusid ka liidumaale) või vahevälisinvesteeringute intressid (22) juba tegelikult sisaldasid tasu omakapitali turu laiendamise funktsiooni eest. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon kahtles ka selles osas, kas turumajandusklik investor oleks nõustunud tasu maksmisega, mis oleks piiratud tegelikult kasutatud vahendite hulgaga. Lisaks tekitas kahtlusi asjaolu, et Saksamaa poolt viidatud tasu lisaelemendid, nt 0,05 % lõiv aasta kohta tagatud ülekantud nõuete puhul, mis kuulub liidumaale maksmisele makse tagatisena laenunõuete eest, laenajate poolt tehtud intressimaksed (laekusid ka liidumaale) või vahevälisinvesteeringute intressid (22) juba tegelikult sisaldasid tasu omakapitali turu laiendamise funktsiooni eest.

| (43) | Samas tunnistas komisjon, et tasu määramisel tavalistes turutingimustes tuleb arvestada mahutatud kapitali likviidsuse puudumisega. Sihtotstarbeliste vahendite seaduse artikli 1 kohaselt tuli elamuehituse edendamiseks antavaid laene, mis moodustasid sihtotstarbelise reservi, kasutada samamoodi kui enne üleandmist sotsiaalmajade ehitamise eesmärgil. Elamuehituse edendamiseks antavate vahendite üleandmine BayernLB'le seega likviidsust ei andnud. Kuigi panga mittelikviidne kapital võimaldas tal oma tegevuste mahtu suurendada, tuli meeles pidada, et BayernLB'l oli võimalik oma äritegevust maksimaalselt laiendada ainult siis, kui ta täiendavalt finantseeris lisalaenamist kapitaliturul täies mahus. Seega ei saanud liidumaa eeldada täpselt samasugust tulu kui likviidse kapitali andja ning asjaomast tasu tuli vastavalt vähendada. |
| --- | --- |

(43)

Samas tunnistas komisjon, et tasu määramisel tavalistes turutingimustes tuleb arvestada mahutatud kapitali likviidsuse puudumisega. Sihtotstarbeliste vahendite seaduse artikli 1 kohaselt tuli elamuehituse edendamiseks antavaid laene, mis moodustasid sihtotstarbelise reservi, kasutada samamoodi kui enne üleandmist sotsiaalmajade ehitamise eesmärgil. Elamuehituse edendamiseks antavate vahendite üleandmine BayernLB'le seega likviidsust ei andnud. Kuigi panga mittelikviidne kapital võimaldas tal oma tegevuste mahtu suurendada, tuli meeles pidada, et BayernLB'l oli võimalik oma äritegevust maksimaalselt laiendada ainult siis, kui ta täiendavalt finantseeris lisalaenamist kapitaliturul täies mahus. Seega ei saanud liidumaa eeldada täpselt samasugust tulu kui likviidse kapitali andja ning asjaomast tasu tuli vastavalt vähendada.

| (44) | Komisjon ei täheldanud, et liidumaa oli elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisel taganud, et ta osaleb sobival määral panga tulu jaotamisel ning selle väärtuse tõstmisel. Iseäranis ei nõudnud liidumaa omandistruktuuri muutmist enda kasuks, mida ta oleks pidanud tegema selleks, et tagada, et dividendimaksed ning väärtuse kasv oleksid vastavuses investeeritud kapitali tasemega. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon ei täheldanud, et liidumaa oli elamuehituse edendamiseks antavate laenude üleandmisel taganud, et ta osaleb sobival määral panga tulu jaotamisel ning selle väärtuse tõstmisel. Iseäranis ei nõudnud liidumaa omandistruktuuri muutmist enda kasuks, mida ta oleks pidanud tegema selleks, et tagada, et dividendimaksed ning väärtuse kasv oleksid vastavuses investeeritud kapitali tasemega.

| (45) | Kuna ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 toodud eranditest ei olnud kõnealusel juhul kohaldatav, ei sobinud riigiabi kokku ühisturuga. |
| --- | --- |

(45)

Kuna ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 toodud eranditest ei olnud kõnealusel juhul kohaldatav, ei sobinud riigiabi kokku ühisturuga.

IV.   SAKSAMAA SELGITUSED

| (46) | Menetluse algatamise otsuse osas oli Saksamaa seisukohal, et erinevalt WestLB juhtumist oli sihtotstarbeliste vahendite üleandmine BayernLB'le võrreldav mitte aktsiakapitalipaigutusega, vaid vaikiva seltsinglase toetusega Saksamaa pangandusseaduse 10. jao lõike 4 tähenduses, mida komisjon ei olnud arvesse võtnud. |
| --- | --- |

(46)

Menetluse algatamise otsuse osas oli Saksamaa seisukohal, et erinevalt WestLB juhtumist oli sihtotstarbeliste vahendite üleandmine BayernLB'le võrreldav mitte aktsiakapitalipaigutusega, vaid vaikiva seltsinglase toetusega Saksamaa pangandusseaduse 10. jao lõike 4 tähenduses, mida komisjon ei olnud arvesse võtnud.

| (47) | Otsustavaks sai Saksamaa arvates asjaolu, et kuni 1996. aasta lõpuni, kui järelevalve eesmärgil olid sihtotstarbelised vahendid tunnustatud, olid Baieri hoiupangad ja erainvestorid vaikivate seltsingutena andnud BayernLB käsutusse põhikapitali veidi alla 1 300 miljoni Saksa marga (millest 900 Saksa marka oli saadud hoiupankadelt). Vaikiva seltsingu vahendid tunnistati BAKredi poolt pangandusseaduse 10. jao lõike 4 alusel põhikapitaliks. Seega loodi ülekannete ajal vaikivate seltsingute kaudu BayernLB'le reeglipärased vahendid põhikapitali omandamiseks. |
| --- | --- |

(47)

Otsustavaks sai Saksamaa arvates asjaolu, et kuni 1996. aasta lõpuni, kui järelevalve eesmärgil olid sihtotstarbelised vahendid tunnustatud, olid Baieri hoiupangad ja erainvestorid vaikivate seltsingutena andnud BayernLB käsutusse põhikapitali veidi alla 1 300 miljoni Saksa marga (millest 900 Saksa marka oli saadud hoiupankadelt). Vaikiva seltsingu vahendid tunnistati BAKredi poolt pangandusseaduse 10. jao lõike 4 alusel põhikapitaliks. Seega loodi ülekannete ajal vaikivate seltsingute kaudu BayernLB'le reeglipärased vahendid põhikapitali omandamiseks.

| (48) | Lisaks olid sihtotstarbelised vahendid oma olemuselt võrreldavad BayernLB vaikivate seltsingutega. Arvestades majanduslikku funktsiooni, st äritegevuse laiendamise mahu võimaldamist, olid mõlemad kapitali vormid identsed, kuna mõlemaid käsitleti põhikapitalina. Kumbki neist ei oleks aidanud otseselt kaasa panga väärtuse tõusule ega andnud lisahäälteõigust. Puudusid erinevused ka kahjude riski osas, kuna mõlemaid sai kasutada kahjude korvamiseks. Ainus erinevus oli selles, et sihtotstarbelised vahendid olid kättesaadavad piiramata ajaperioodi jooksul, vaikivaid seltsinguid sai aga kasutada piiratud aja jooksul. Samas ei saanud sihtotstarbelist reservi pidada tingimata piiramatuks, vaid seda sai lepingu alusel lõpetada igal ajal. Lisaks eksisteerisid ka piiramatud vaikivad seltsingud. Võrdlus näitas, et piiratud ja piiramata vaikivate seltsingute panuste vahel puudusid hinnaerinevused. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks olid sihtotstarbelised vahendid oma olemuselt võrreldavad BayernLB vaikivate seltsingutega. Arvestades majanduslikku funktsiooni, st äritegevuse laiendamise mahu võimaldamist, olid mõlemad kapitali vormid identsed, kuna mõlemaid käsitleti põhikapitalina. Kumbki neist ei oleks aidanud otseselt kaasa panga väärtuse tõusule ega andnud lisahäälteõigust. Puudusid erinevused ka kahjude riski osas, kuna mõlemaid sai kasutada kahjude korvamiseks. Ainus erinevus oli selles, et sihtotstarbelised vahendid olid kättesaadavad piiramata ajaperioodi jooksul, vaikivaid seltsinguid sai aga kasutada piiratud aja jooksul. Samas ei saanud sihtotstarbelist reservi pidada tingimata piiramatuks, vaid seda sai lepingu alusel lõpetada igal ajal. Lisaks eksisteerisid ka piiramatud vaikivad seltsingud. Võrdlus näitas, et piiratud ja piiramata vaikivate seltsingute panuste vahel puudusid hinnaerinevused.

| (49) | Saksamaa väitis lisaks, et sihtotstarbelised vahendid ei olnud samal määral kaitseta riskide eest kui aktsiakapital. Erinevalt WestLB juhtumist, mille puhul ülekantud Wfa vahendid moodustasid 50 % panga omakapitalist, moodustasid ülekantud elamuehituse edendamiseks antavad laenud üleandmise ajal ainult umbes 8 % BayernLB omakapitalist. Lisaks ei olnud BayernLB erinevalt WestLBst sõltuv elamuehituseks mõeldud varadest moodustatud põhikapitalist. Pank oli alati olnud tulutoov ning omas juba enne üleandmisi märkimisväärset omakapitali, eriti tänu Baieri hoiupankade poolt tehtud vaikiva seltsingu panustele ja eraettevõtete investeeringutele alates 1991. aastast. Lisaks olid Baieri ja BayernLB kokku leppinud, et sihtotstarbelisi vahendeid kasutatakse riskivarade katmiseks ainult siis, kui kõik muud kapitaliühikud on juba ära kasutatud. |
| --- | --- |

(49)

Saksamaa väitis lisaks, et sihtotstarbelised vahendid ei olnud samal määral kaitseta riskide eest kui aktsiakapital. Erinevalt WestLB juhtumist, mille puhul ülekantud Wfa vahendid moodustasid 50 % panga omakapitalist, moodustasid ülekantud elamuehituse edendamiseks antavad laenud üleandmise ajal ainult umbes 8 % BayernLB omakapitalist. Lisaks ei olnud BayernLB erinevalt WestLBst sõltuv elamuehituseks mõeldud varadest moodustatud põhikapitalist. Pank oli alati olnud tulutoov ning omas juba enne üleandmisi märkimisväärset omakapitali, eriti tänu Baieri hoiupankade poolt tehtud vaikiva seltsingu panustele ja eraettevõtete investeeringutele alates 1991. aastast. Lisaks olid Baieri ja BayernLB kokku leppinud, et sihtotstarbelisi vahendeid kasutatakse riskivarade katmiseks ainult siis, kui kõik muud kapitaliühikud on juba ära kasutatud.

| (50) | Veel üks põhjus, miks liidumaal oli vahendite üleandmisel väiksem risk kui aktsiakapitali investoril, oli asjaolu, et vastavalt Baieri ja Baieri Sparkassenverband'i vahel 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud lepingu 2. jaole pidi viimane teise osanikuna kandma pool BayernLB poolt kantud kahjust juhul, kui sihtotstarbeline reserv ammendatakse või kui seda kasutavad kahjude katmiseks BayernLB võlausaldajad. |
| --- | --- |

(50)

Veel üks põhjus, miks liidumaal oli vahendite üleandmisel väiksem risk kui aktsiakapitali investoril, oli asjaolu, et vastavalt Baieri ja Baieri Sparkassenverband'i vahel 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud lepingu 2. jaole pidi viimane teise osanikuna kandma pool BayernLB poolt kantud kahjust juhul, kui sihtotstarbeline reserv ammendatakse või kui seda kasutavad kahjude katmiseks BayernLB võlausaldajad.

1.   ASJAKOHANE TASU SIHTOTSTARBELISTE VAHENDITE EEST

| (51) | Eeldusel, et kättesaadav kapital oli põhikapitali instrumendina võrreldav vaikivate seltsingutega, mitte aga aktsiakapitali investeeringuga, jõudis Saksamaa järeldusele, et sihtotstarbeliste vahendite eest maksti asjakohast tasu ning seetõttu ei saanud BayernLB mingisuguseid eeliseid, välistades nii riigiabi võimalikkuse. |
| --- | --- |

(51)

Eeldusel, et kättesaadav kapital oli põhikapitali instrumendina võrreldav vaikivate seltsingutega, mitte aga aktsiakapitali investeeringuga, jõudis Saksamaa järeldusele, et sihtotstarbeliste vahendite eest maksti asjakohast tasu ning seetõttu ei saanud BayernLB mingisuguseid eeliseid, välistades nii riigiabi võimalikkuse.

| (52) | Saksamaa arvates võttis kokkulepitud tasu garantiikomisjonitasu (Haftungsprovision) vormi – sõltudes kasutatud ja pangandustegevuse tulust väljamakstud kapitalist –, mis võrdus 0,6 % aasta kohta sihtotstarbelise reservi väärtusest, mis järelevalve eesmärgil tunnistati põhikapitaliks. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa arvates võttis kokkulepitud tasu garantiikomisjonitasu (Haftungsprovision) vormi – sõltudes kasutatud ja pangandustegevuse tulust väljamakstud kapitalist –, mis võrdus 0,6 % aasta kohta sihtotstarbelise reservi väärtusest, mis järelevalve eesmärgil tunnistati põhikapitaliks.

| (53) | Saksamaa arvates võib liidumaa poolt tagatud laenunõuete 0,05 % tasu (Bürgschaftsgebühr) aasta kohta vaadelda kui tasu sihtotstarbeliste vahendite ülekannete eest, kuna tagatise andmine oli otseselt seotud eesmärgiga suurendada Landesbank'i omakapitali. Vastavalt seaduse seletuskirjale oli tagatis vajalik Landesbank'i soovitava omakapitali tugevnemise tagamiseks, takistades sihtotstarbeliste vahendite vähendamist tasumata laenude tõttu (23). Viidates ekspertide [...] esitatud 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta aruannetele väitis Saksamaa, et ilma liidumaa poolt antud kohustuste mittetäitmise tagatiseta oleks 7,5 % kapitali intressimäära, mida kasutati nõuete rahalise väärtuse arvutamisel, pidanud suurendama riskipreemia võrra. See oleks põhjustanud väiksema maksumuse rahas ja nii oleks BAKred tunnistanud ainult väiksemat kogust (24). |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa arvates võib liidumaa poolt tagatud laenunõuete 0,05 % tasu (Bürgschaftsgebühr) aasta kohta vaadelda kui tasu sihtotstarbeliste vahendite ülekannete eest, kuna tagatise andmine oli otseselt seotud eesmärgiga suurendada Landesbank'i omakapitali. Vastavalt seaduse seletuskirjale oli tagatis vajalik Landesbank'i soovitava omakapitali tugevnemise tagamiseks, takistades sihtotstarbeliste vahendite vähendamist tasumata laenude tõttu (23). Viidates ekspertide [...] esitatud 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta aruannetele väitis Saksamaa, et ilma liidumaa poolt antud kohustuste mittetäitmise tagatiseta oleks 7,5 % kapitali intressimäära, mida kasutati nõuete rahalise väärtuse arvutamisel, pidanud suurendama riskipreemia võrra. See oleks põhjustanud väiksema maksumuse rahas ja nii oleks BAKred tunnistanud ainult väiksemat kogust (24).

| (54) | Menetluse käigus loobus Saksamaa kindlasõnaliselt oma varasemast seisukohast, et vaheinvesteeringute intressi ning liidumaale laekunud laenajate intressimakseid võib vaadelda kui tasu elemente. |
| --- | --- |

(54)

Menetluse käigus loobus Saksamaa kindlasõnaliselt oma varasemast seisukohast, et vaheinvesteeringute intressi ning liidumaale laekunud laenajate intressimakseid võib vaadelda kui tasu elemente.

| (55) | Tasu kohta tavalistes turutingimustes väitis Saksamaa, et kuna vahendid olid võrreldavad BayernLB vaikivate seltsingutega, peaks algmääraks olema BayernLB poolt vaikivatele seltsingutele asjaomasel perioodil makstud määr, st nende normaalväärtusest 7–8 % aastas. |
| --- | --- |

(55)

Tasu kohta tavalistes turutingimustes väitis Saksamaa, et kuna vahendid olid võrreldavad BayernLB vaikivate seltsingutega, peaks algmääraks olema BayernLB poolt vaikivatele seltsingutele asjaomasel perioodil makstud määr, st nende normaalväärtusest 7–8 % aastas.

| (56) | Saksamaa väitis, et juba ainuüksi likviidsuse puudumine peaks välja viima nimetatud algmäära märkimisväärse vähendamiseni. Sellisel juhul ei tuleks maha arvata ainult täiendava finantseerimise puhaskulu, nagu seda tehti WestLB puhul, vaid ka täiendava finantseerimise kogukulu. Arvestades asjaolu, et kapitaliemissioon BayernLB'le moodustas ainult 8 % omakapitalist ning mitte 50 % nagu WestLB puhul, ei saanud erainvestor kustutada ainult täiendava finantseerimise puhaskulu. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa väitis, et juba ainuüksi likviidsuse puudumine peaks välja viima nimetatud algmäära märkimisväärse vähendamiseni. Sellisel juhul ei tuleks maha arvata ainult täiendava finantseerimise puhaskulu, nagu seda tehti WestLB puhul, vaid ka täiendava finantseerimise kogukulu. Arvestades asjaolu, et kapitaliemissioon BayernLB'le moodustas ainult 8 % omakapitalist ning mitte 50 % nagu WestLB puhul, ei saanud erainvestor kustutada ainult täiendava finantseerimise puhaskulu.

2.   OMANDISTRUKTUURI JA OMANIKU MÕJU MITTEMUUTMINE

| (57) | Saksamaa tõi oma selgituses komisjonipoolse menetluse algatamise otsuse kohta lisaks välja, et arvestades asjaolu, et sihtotstarbelised vahendid hõlmasid ainult kapitali, mis oli võrreldav vaikivate seltsingutega, ei pidanud ta BayernLB omandi muutmist liidumaa kasuks vajalikuks. Isegi siis oleks Sparkassenverband vaevalt nõustunud muutma omandit enda kahjuks, kuna ülekannete ajal ei olnud vaja lisakapitali ning kuna Sparkassenverband ise oli eelnevalt panka investeerinud 900 miljonit Saksa marka vaikiva seltsingu toetustena (25), ilma et Baieri oleks teinud võrreldavat sissemakset. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa tõi oma selgituses komisjonipoolse menetluse algatamise otsuse kohta lisaks välja, et arvestades asjaolu, et sihtotstarbelised vahendid hõlmasid ainult kapitali, mis oli võrreldav vaikivate seltsingutega, ei pidanud ta BayernLB omandi muutmist liidumaa kasuks vajalikuks. Isegi siis oleks Sparkassenverband vaevalt nõustunud muutma omandit enda kahjuks, kuna ülekannete ajal ei olnud vaja lisakapitali ning kuna Sparkassenverband ise oli eelnevalt panka investeerinud 900 miljonit Saksa marka vaikiva seltsingu toetustena (25), ilma et Baieri oleks teinud võrreldavat sissemakset.

| (58) | Saksamaa väitis lisaks, et 50 % osanikuna võis liidumaa eeldada, et ta saaks võrreldes teiste krediidiasutustega kasu väga soodsatest emissioonituludest. Liidumaa ei oleks seega rahul olnud piiratud tuludega ega tulude puudumisega. Seda peaks komisjon investeeringu hindamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

(58)

Saksamaa väitis lisaks, et 50 % osanikuna võis liidumaa eeldada, et ta saaks võrreldes teiste krediidiasutustega kasu väga soodsatest emissioonituludest. Liidumaa ei oleks seega rahul olnud piiratud tuludega ega tulude puudumisega. Seda peaks komisjon investeeringu hindamisel arvesse võtma.

V.   KAEBUSE ESITAJA BDB SELGITUSED

| (59) | BdB esitatud väidete kohaselt ei maksnud BayernLB ülekantud põhikapitali eest asjakohast tasu ning sai seetõttu riigiabi. |
| --- | --- |

(59)

BdB esitatud väidete kohaselt ei maksnud BayernLB ülekantud põhikapitali eest asjakohast tasu ning sai seetõttu riigiabi.

| (60) | BdB väitis 29. juuli 2003. aasta selgituses menetluse kohta, mis algatati liidumaade pankade suhtes 13. novembril 2002. aastal, et tasu asjakohasus tuleb kindlaks määrata, kasutades selleks komisjoni poolt WestLB kohta tehtud 8. juuli 1999. aasta otsuses kasutatud meetodit. |
| --- | --- |

(60)

BdB väitis 29. juuli 2003. aasta selgituses menetluse kohta, mis algatati liidumaade pankade suhtes 13. novembril 2002. aastal, et tasu asjakohasus tuleb kindlaks määrata, kasutades selleks komisjoni poolt WestLB kohta tehtud 8. juuli 1999. aasta otsuses kasutatud meetodit.

| (61) | Esmalt tuleb seega võrrelda saadud kapitali muude omakapitali instrumentidega. Järgmise sammuna tuleb määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor eeldab saavat reaalomakapitali investeeringu eest liidumaa pangas. Lõpuks tuleb arvutada üleandmise iseärasustest tulenevad võimalikud preemiad ja diskonteerimised. |
| --- | --- |

(61)

Esmalt tuleb seega võrrelda saadud kapitali muude omakapitali instrumentidega. Järgmise sammuna tuleb määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor eeldab saavat reaalomakapitali investeeringu eest liidumaa pangas. Lõpuks tuleb arvutada üleandmise iseärasustest tulenevad võimalikud preemiad ja diskonteerimised.

1.   VÕRDLUS TEISTE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDEGA

| (62) | BdB jõudis oma 29. juuli 2003. aasta selgitustes järeldusele, et elamuehituseks mõeldud ja edendavate laenude üleandmist BayernLB puhul ning teiste ülaltoodud Landesbankide puhul saab võrrelda aktsiakapitali paigutusega. |
| --- | --- |

(62)

BdB jõudis oma 29. juuli 2003. aasta selgitustes järeldusele, et elamuehituseks mõeldud ja edendavate laenude üleandmist BayernLB puhul ning teiste ülaltoodud Landesbankide puhul saab võrrelda aktsiakapitali paigutusega.

| (63) | Peaaegu kõik Landesbankid vajasid alates 1992. aastast värskeid esmaseid omavahendeid, et vastata rangematele nõuetele, mis olid tingitud uuest omavahendite direktiivist. Ilma nimetatud omakapitali suurendamisteta oleks liidumaade pankadel tulnud oma tegevust piirata. Seetõttu võib BdB arvates järeldada, et paigutatud kapitali võib võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati põhikapitalina (“esimese astme kapitalina”) ning mis oli Saksamaal üleandmise aastal kättesaadav. See välistas võrdluses hääleõiguseta eelisaktsiad, kasumiosaluse õigused ning tähtajatud eelisaktsiad. Saksamaal ei peeta nimetatud kolme omakapitali instrumenti mitte põhikapitaliks, vaid lisakapitaliks (“teise astme kapital”). Lisaks puudusid Saksamaal 1990. aastate alguses tähtajatud eelisaktsiad. |
| --- | --- |

(63)

Peaaegu kõik Landesbankid vajasid alates 1992. aastast värskeid esmaseid omavahendeid, et vastata rangematele nõuetele, mis olid tingitud uuest omavahendite direktiivist. Ilma nimetatud omakapitali suurendamisteta oleks liidumaade pankadel tulnud oma tegevust piirata. Seetõttu võib BdB arvates järeldada, et paigutatud kapitali võib võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati põhikapitalina (“esimese astme kapitalina”) ning mis oli Saksamaal üleandmise aastal kättesaadav. See välistas võrdluses hääleõiguseta eelisaktsiad, kasumiosaluse õigused ning tähtajatud eelisaktsiad. Saksamaal ei peeta nimetatud kolme omakapitali instrumenti mitte põhikapitaliks, vaid lisakapitaliks (“teise astme kapital”). Lisaks puudusid Saksamaal 1990. aastate alguses tähtajatud eelisaktsiad.

| (64) | Asjaomaste ülekannete ajal tunnustati Saksamaal põhikapitalina ainult aktsiakapitali ning vaikiva seltsingu toetusi. Igasuguse võrreldavuse vaikiva seltsingu panustega saab seetõttu välistada. Esiteks kehtisid vaikivad seltsingud erinevalt aktsiakapitalist ainult piiratud aja jooksul või sai neid tühistada ning need tuli tagasimaksetähtajaks investorile tagasi maksta. Seetõttu ei saanud investor eeldada, et ta saab vaikiva seltsingu panuste eest sama tasu kui omakapitali instrumentide eest, mis järelevalve eesmärgil olid tunnustatud piiramata aja vältel. |
| --- | --- |

(64)

Asjaomaste ülekannete ajal tunnustati Saksamaal põhikapitalina ainult aktsiakapitali ning vaikiva seltsingu toetusi. Igasuguse võrreldavuse vaikiva seltsingu panustega saab seetõttu välistada. Esiteks kehtisid vaikivad seltsingud erinevalt aktsiakapitalist ainult piiratud aja jooksul või sai neid tühistada ning need tuli tagasimaksetähtajaks investorile tagasi maksta. Seetõttu ei saanud investor eeldada, et ta saab vaikiva seltsingu panuste eest sama tasu kui omakapitali instrumentide eest, mis järelevalve eesmärgil olid tunnustatud piiramata aja vältel.

| (65) | Teiseks, kuigi teatud juhtumite puhul tuli nentida, et ülekantud kapital oli aktsiakapitali kohustuste suhtes teisejärguline vastavalt liidumaade pankade omanike kokkulepetele, ei tähendanud see tingimata väiksemat riski investorile. Kõigil juhtudel moodustas ülekantud kapital märkimisväärse osa kogu põhikapitalist, vahel isegi üle 50 %. See tegi väga tõenäoliseks asjaolu, et paigutatud kapitali – vähemalt osa sellest – oli võimalik kasutada kahjumi puhul (26). |
| --- | --- |

(65)

Teiseks, kuigi teatud juhtumite puhul tuli nentida, et ülekantud kapital oli aktsiakapitali kohustuste suhtes teisejärguline vastavalt liidumaade pankade omanike kokkulepetele, ei tähendanud see tingimata väiksemat riski investorile. Kõigil juhtudel moodustas ülekantud kapital märkimisväärse osa kogu põhikapitalist, vahel isegi üle 50 %. See tegi väga tõenäoliseks asjaolu, et paigutatud kapitali – vähemalt osa sellest – oli võimalik kasutada kahjumi puhul (26).

| (66) | Kolmandaks väidab BdB, et kvaliteedi erinevust vaikiva seltsingu panuste ja aktsiakapitali vahel kinnitab Baseli pangandusjärelevalvekomitee poolt järelevalve eesmärgil vastuvõetud põhikapitali definitsioon. Vastavalt nimetatud määratlusele tuleb vaikiva seltsingu panuseid järelevalve eesmärgil tunnustada mitte rohkem kui esimese astme kapitalina, mis võib moodustada maksimaalselt 15 % nõutavast põhikapitali suhtarvust. Teisiti öeldes, kui põhikapitali suhtarv on 4 %, peavad 3,4 % sellest moodustama nominaalkapital ning avatud reservid (nt liidumaade pankadele ülekantud sihtotstarbeline reserv). Lisaks võtsid pangad väga harva kasutusele teisejärgulised omakapitali instrumendid, nt eelisaktsiad või väikestes kogustes kasumiosaluse õigused. Reitinguagentuuride tekitatud surve all moodustasid niisugused vahendid harva üle 10 % panga kogu põhikapitalist, mis on vägagi erinev olukord võrreldes uurimise all olevate juhtumitega. Selle taustal ei saadud vaikiva seltsingu panuseid kasutada ainuinvestori poolt investeeritud suurte koguste puhul. |
| --- | --- |

(66)

Kolmandaks väidab BdB, et kvaliteedi erinevust vaikiva seltsingu panuste ja aktsiakapitali vahel kinnitab Baseli pangandusjärelevalvekomitee poolt järelevalve eesmärgil vastuvõetud põhikapitali definitsioon. Vastavalt nimetatud määratlusele tuleb vaikiva seltsingu panuseid järelevalve eesmärgil tunnustada mitte rohkem kui esimese astme kapitalina, mis võib moodustada maksimaalselt 15 % nõutavast põhikapitali suhtarvust. Teisiti öeldes, kui põhikapitali suhtarv on 4 %, peavad 3,4 % sellest moodustama nominaalkapital ning avatud reservid (nt liidumaade pankadele ülekantud sihtotstarbeline reserv). Lisaks võtsid pangad väga harva kasutusele teisejärgulised omakapitali instrumendid, nt eelisaktsiad või väikestes kogustes kasumiosaluse õigused. Reitinguagentuuride tekitatud surve all moodustasid niisugused vahendid harva üle 10 % panga kogu põhikapitalist, mis on vägagi erinev olukord võrreldes uurimise all olevate juhtumitega. Selle taustal ei saadud vaikiva seltsingu panuseid kasutada ainuinvestori poolt investeeritud suurte koguste puhul.

2.   MINIMAALNE TASU AKTSIAKAPITALI INVESTEERINGU EEST BAYERNLB'SSE

| (67) | BdB väitel algavad kõik asjakohase tasu (tagasimakse) määratluse meetodid aktsiakapitali soetamiseks riskivabast tagasimaksest ning lisavad riskipreemia. Neid saab piiritleda järgmise põhimõtte kohaselt:
  Riskantse investeeringu oodatav tagasimakse
  = riskivaba tagasimakse + riskantse investeeringu riskipreemia |
| --- | --- |

(67)

BdB väitel algavad kõik asjakohase tasu (tagasimakse) määratluse meetodid aktsiakapitali soetamiseks riskivabast tagasimaksest ning lisavad riskipreemia. Neid saab piiritleda järgmise põhimõtte kohaselt:

Riskantse investeeringu oodatav tagasimakse

= riskivaba tagasimakse + riskantse investeeringu riskipreemia

| (68) | Riskivaba tagasimakse määratlemiseks kasutas BdB pikaajaliste riigi võlakirjade tagasimakseid, mille puhul riigiorganite poolt väljastatud fikseeritud intressimääraga väärtpaberid olid vähima või puuduva riskiga investeerimise vormiks (27). |
| --- | --- |

(68)

Riskivaba tagasimakse määratlemiseks kasutas BdB pikaajaliste riigi võlakirjade tagasimakseid, mille puhul riigiorganite poolt väljastatud fikseeritud intressimääraga väärtpaberid olid vähima või puuduva riskiga investeerimise vormiks (27).

| (69) | Riskipreemia tuletamiseks töötas BdB esmalt välja “turu riskipreemia”, st aktsiate ja riigiobligatsioonide pikaajalise keskmise tagasimakse vahelise erinevuse. BdB võttis oma 29. juuli 2003. aasta selgituses esmalt turu pikaajaliseks riskipreemiaks ühetaolise 4,6 %, viidates Stehle-Hartmondi 1991. aasta uurimusele. |
| --- | --- |

(69)

Riskipreemia tuletamiseks töötas BdB esmalt välja “turu riskipreemia”, st aktsiate ja riigiobligatsioonide pikaajalise keskmise tagasimakse vahelise erinevuse. BdB võttis oma 29. juuli 2003. aasta selgituses esmalt turu pikaajaliseks riskipreemiaks ühetaolise 4,6 %, viidates Stehle-Hartmondi 1991. aasta uurimusele.

| (70) | Seejärel määratles BdB LandesBankide jaoks beetafaktori, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli kohaldada turu üldist riskipreemiat. BdB väitis oma selgitustes, et ta määratles beetanäitajad statistiliselt, mis tähendab, et ta prognoosis need varasemate andmete valimi põhjal. BdB jõudis esialgsele järeldusele, et kõik liidumaade pankade ja vaatlusaluste perioodide beetanäitajad olid suuremad kui üks (28). |
| --- | --- |

(70)

Seejärel määratles BdB LandesBankide jaoks beetafaktori, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli kohaldada turu üldist riskipreemiat. BdB väitis oma selgitustes, et ta määratles beetanäitajad statistiliselt, mis tähendab, et ta prognoosis need varasemate andmete valimi põhjal. BdB jõudis esialgsele järeldusele, et kõik liidumaade pankade ja vaatlusaluste perioodide beetanäitajad olid suuremad kui üks (28).

| (71) | Võttes riskivaba baasintressimäära 8,37 % (esimese sissemakse puhul) ja 6,57 % (teise sissemakse puhul) ning BayernLB beetanäitaja 1,0803 (pärast esimese sissemakse tegemist) ja 1,0739 (pärast teise sissemakse tegemist), arvutas BdB oodatava minimaalse tasu oletusliku investeeringu jaoks BayernLB kapitali ajal, mil ehituslaenude nõuded kanti üle, väärtuses 13,34 % aasta kohta 31. detsembril 1994. aastal ning 12,87 % aasta kohta 31. detsembril 1995. aastal. |
| --- | --- |

(71)

Võttes riskivaba baasintressimäära 8,37 % (esimese sissemakse puhul) ja 6,57 % (teise sissemakse puhul) ning BayernLB beetanäitaja 1,0803 (pärast esimese sissemakse tegemist) ja 1,0739 (pärast teise sissemakse tegemist), arvutas BdB oodatava minimaalse tasu oletusliku investeeringu jaoks BayernLB kapitali ajal, mil ehituslaenude nõuded kanti üle, väärtuses 13,34 % aasta kohta 31. detsembril 1994. aastal ning 12,87 % aasta kohta 31. detsembril 1995. aastal.

3.   PREEMIAD JA ALLAHINDLUSED ARVESTADES ÜLEKANNETE ISEÄRASUSI

| (72) | BdB märkis lisaks, et komisjoni mahaarvatist tema WestLB'd puudutavas otsuses minimaalsest tasust, et võimaldada Wfa vahendite likviidsuse puudumist, kinnitas esimese astme kohus. Seetõttu ei leidnud BdB põhjust nimetatud meetodist kõnealuse juhtumi puhul kõrvale kalduda, mille tulemusena tuleks ka siinkohal teha likviidsuse mahaarvamine. Likviidsuse puudumise mahaarvatise hulk tuleb arvutada WestLB meetodile tuginedes täiendava finantseerimise puhaskulule (täiendava finantseerimise kogukulu miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks). |
| --- | --- |

(72)

BdB märkis lisaks, et komisjoni mahaarvatist tema WestLB'd puudutavas otsuses minimaalsest tasust, et võimaldada Wfa vahendite likviidsuse puudumist, kinnitas esimese astme kohus. Seetõttu ei leidnud BdB põhjust nimetatud meetodist kõnealuse juhtumi puhul kõrvale kalduda, mille tulemusena tuleks ka siinkohal teha likviidsuse mahaarvamine. Likviidsuse puudumise mahaarvatise hulk tuleb arvutada WestLB meetodile tuginedes täiendava finantseerimise puhaskulule (täiendava finantseerimise kogukulu miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks).

| (73) | BdB arvates tuleks komisjoni poolt WestLB juhtumi puhul lisatud preemiat (1,5 %), mida kinnitas esimese astme kohus, kohaldada ka BayernLB puhul. WestLB otsuses viidatud kolm asjaolu kui riski suurendajad võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringuga” omasid siin samuti osakaalu: kohati erakordselt suuremahulised ülekanded, ettevõtte uute aktsiate väljaandmise ebaõnnestumine ning sellega seonduv lisahäälteõiguse puudumine ning investeeringute puudulik turustatavus, st puudus ettevõttelt investeeritud kapitali igal ajal tagasivõtmise võimalus. |
| --- | --- |

(73)

BdB arvates tuleks komisjoni poolt WestLB juhtumi puhul lisatud preemiat (1,5 %), mida kinnitas esimese astme kohus, kohaldada ka BayernLB puhul. WestLB otsuses viidatud kolm asjaolu kui riski suurendajad võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringuga” omasid siin samuti osakaalu: kohati erakordselt suuremahulised ülekanded, ettevõtte uute aktsiate väljaandmise ebaõnnestumine ning sellega seonduv lisahäälteõiguse puudumine ning investeeringute puudulik turustatavus, st puudus ettevõttelt investeeritud kapitali igal ajal tagasivõtmise võimalus.

4.   KAPITALIBAAS JA TASU ELEMENDID

| (74) | Lõpetuseks väitis BdB, et asjakohase tasu arvutamisel BayernLB juhtumil tuleb arvesse võtta kogu summat, mida tõlgendatakse kui põhikapitali, mitte ainult tegelikult kasutatud osa sellest. Väite tõestuseks lisas BdB, et turumajanduslik investor ei oleks nõustunud sellega, et temale makstav tasu oleks piirdunud ainult tegelikult kasutatud varadega. Erainvestorile, kes võtab investeeringu kaotamise riski, on ebaoluline, kas krediidiasutus ka tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. Investori jaoks on oluline, et ta ei saa vastavat summat enam ise investeerida ning saada sellest tulenevat kasumit. |
| --- | --- |

(74)

Lõpetuseks väitis BdB, et asjakohase tasu arvutamisel BayernLB juhtumil tuleb arvesse võtta kogu summat, mida tõlgendatakse kui põhikapitali, mitte ainult tegelikult kasutatud osa sellest. Väite tõestuseks lisas BdB, et turumajanduslik investor ei oleks nõustunud sellega, et temale makstav tasu oleks piirdunud ainult tegelikult kasutatud varadega. Erainvestorile, kes võtab investeeringu kaotamise riski, on ebaoluline, kas krediidiasutus ka tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. Investori jaoks on oluline, et ta ei saa vastavat summat enam ise investeerida ning saada sellest tulenevat kasumit.

| (75) | Samuti ei pea BdB Saksamaa poolt nimetatud tagatistasu tasuks. Seda eriti seetõttu, et ülekanne tehti rahaväärtuse (1 197 miljonit Saksa marka), mitte nominaalväärtuse alusel (5 027 miljonit Saksa marka). Kuna kasutati väärtust rahas, tähendas see seda, et arvesse oli juba võetud (makse) riske, mis olid seotud lootusetute laenunõuetega, ning seega puudus õigustus lisatasule kohustuste mittetäitmise tagatise eest. |
| --- | --- |

(75)

Samuti ei pea BdB Saksamaa poolt nimetatud tagatistasu tasuks. Seda eriti seetõttu, et ülekanne tehti rahaväärtuse (1 197 miljonit Saksa marka), mitte nominaalväärtuse alusel (5 027 miljonit Saksa marka). Kuna kasutati väärtust rahas, tähendas see seda, et arvesse oli juba võetud (makse) riske, mis olid seotud lootusetute laenunõuetega, ning seega puudus õigustus lisatasule kohustuste mittetäitmise tagatise eest.

| (76) | WestLB meetodi kohaldamisel tuleb kapitali üleandmise ja selle esmasteks vahenditeks tunnustamise vahelise perioodi eest lisaks maksta garantiikomisjonitasu 0,3 % aastas, kuna paigutatud kapitalil oli selleks ajaks vähemalt tagatise funktsioon. See kehtis kuni 8. maini 1996. aastal kogu summa suhtes väärtuses 1 197 miljonit Saksa marka ning 8. maist kuni 23. detsembrini 1996. aastal summa suhtes väärtuses 542 miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(76)

WestLB meetodi kohaldamisel tuleb kapitali üleandmise ja selle esmasteks vahenditeks tunnustamise vahelise perioodi eest lisaks maksta garantiikomisjonitasu 0,3 % aastas, kuna paigutatud kapitalil oli selleks ajaks vähemalt tagatise funktsioon. See kehtis kuni 8. maini 1996. aastal kogu summa suhtes väärtuses 1 197 miljonit Saksa marka ning 8. maist kuni 23. detsembrini 1996. aastal summa suhtes väärtuses 542 miljonit Saksa marka.

VI.   SAKSAMAA VASTUS BDB SELGITUSTELE

| (77) | Saksamaa tõi oma vastuses BdB ülaltoodud selgitustele välja, et investeering aktsiaseltsi aktsiakapitali ei taga dividende ega omakapitali hinna ega väärtuse tõusu ning investoril on seega risk, et ta ei saa oodatud kasumit. Fikseeritud tasu määramine, nagu seda tehti BayernLB juhtumil, kõrvaldas prognooside riskid ning kasum oli seetõttu üldiselt madalam. See näitab, et tegemist ei oleks olnud tavalise turupraktikaga, kui BayernLB oleks sihtotstarbeliste vahendite paigutamise ajal taganud Baierile üksnes eeldatava kasumi, pannes nii sihtotstarbelistesse vahenditesse investeerija paremasse olukorda kui aktsiatesse investeerija. BdB meetod oli probleemne ka seetõttu, et aktsiatesse investeerija sai väärtuse tõusu realiseerida vaid aktsiaid müües ilma ettevõtet koormamata. Erainvestor ei oleks kunagi suutnud veenda ettevõtet, kuhu ta investeeris, et see maksaks oma vahenditest väärtuse kasvu ekvivalenti, mida aktsiatesse investeerija oleks saanud realiseerida ainult kolmandatele osapooltele müües. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa tõi oma vastuses BdB ülaltoodud selgitustele välja, et investeering aktsiaseltsi aktsiakapitali ei taga dividende ega omakapitali hinna ega väärtuse tõusu ning investoril on seega risk, et ta ei saa oodatud kasumit. Fikseeritud tasu määramine, nagu seda tehti BayernLB juhtumil, kõrvaldas prognooside riskid ning kasum oli seetõttu üldiselt madalam. See näitab, et tegemist ei oleks olnud tavalise turupraktikaga, kui BayernLB oleks sihtotstarbeliste vahendite paigutamise ajal taganud Baierile üksnes eeldatava kasumi, pannes nii sihtotstarbelistesse vahenditesse investeerija paremasse olukorda kui aktsiatesse investeerija. BdB meetod oli probleemne ka seetõttu, et aktsiatesse investeerija sai väärtuse tõusu realiseerida vaid aktsiaid müües ilma ettevõtet koormamata. Erainvestor ei oleks kunagi suutnud veenda ettevõtet, kuhu ta investeeris, et see maksaks oma vahenditest väärtuse kasvu ekvivalenti, mida aktsiatesse investeerija oleks saanud realiseerida ainult kolmandatele osapooltele müües.

| (78) | CAPM meetodit peeti turu kasumi määratlemiseks mittesobivaks. Iseäranis puudus CAPM põhjal eeldatav risk, mis tähistab turu kõikumisi, kuna liidumaade pangad ei olnud väärtpaberibörsil noteeritud. Seetõttu puudusid varasemad andmed beetafaktorite kohta. |
| --- | --- |

(78)

CAPM meetodit peeti turu kasumi määratlemiseks mittesobivaks. Iseäranis puudus CAPM põhjal eeldatav risk, mis tähistab turu kõikumisi, kuna liidumaade pangad ei olnud väärtpaberibörsil noteeritud. Seetõttu puudusid varasemad andmed beetafaktorite kohta.

| (79) | Saksamaa arvates tegi BdB CAPMi individuaalsete komponentide kindlaksmääramisel vigu. Riskivaba alusmäära määratlemisel oli vale arvestada pikaajalise inflatsiooni prognoose. Olulised olid ainult määrad, mida võidi tegelikult turul saavutada. Sihtotstarbeliste vahendite ülekannete ajal BayernLB'le olid need vastavalt ainult 7,50 % ja 6,10 % aastas. Praegused inflatsiooniprognoosid olid juba kaasa arvatud. |
| --- | --- |

(79)

Saksamaa arvates tegi BdB CAPMi individuaalsete komponentide kindlaksmääramisel vigu. Riskivaba alusmäära määratlemisel oli vale arvestada pikaajalise inflatsiooni prognoose. Olulised olid ainult määrad, mida võidi tegelikult turul saavutada. Sihtotstarbeliste vahendite ülekannete ajal BayernLB'le olid need vastavalt ainult 7,50 % ja 6,10 % aastas. Praegused inflatsiooniprognoosid olid juba kaasa arvatud.

| (80) | BdB poolt määratud turu riskipreemia väärtuses 4,6 % oli ebasobivalt kõrge. Muu hulgas juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et 1991. aastal Stehle/Harmondi poolt läbiviidud uurimuses Saksamaa aktsiaturu kasumitrendidest, millele BdB viitas, ei mainitud midagi Saksamaa kapitalituru riskipreemiast. Lisaks olid turu riskipreemia määratlemiseks erinevad meetodid, mis kõik andsid erinevad tulemused. Saksamaa näitas oma arvutuste põhjal, et viimase 30 aasta jooksul ei olnud turu riskipreemia kunagi jõudnud 4,6 % lähedalegi. |
| --- | --- |

(80)

BdB poolt määratud turu riskipreemia väärtuses 4,6 % oli ebasobivalt kõrge. Muu hulgas juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et 1991. aastal Stehle/Harmondi poolt läbiviidud uurimuses Saksamaa aktsiaturu kasumitrendidest, millele BdB viitas, ei mainitud midagi Saksamaa kapitalituru riskipreemiast. Lisaks olid turu riskipreemia määratlemiseks erinevad meetodid, mis kõik andsid erinevad tulemused. Saksamaa näitas oma arvutuste põhjal, et viimase 30 aasta jooksul ei olnud turu riskipreemia kunagi jõudnud 4,6 % lähedalegi.

| (81) | Lisaks ei tuleks beetaväärtuse määratlemisel liidumaade pankasid võrrelda “kommertspankadega”, mida BdB ei olnud pealegi selgelt määratlenud. Äärmisel juhul peaks arvutamine põhinema selgelt määratletud nimekirja kuuluvatel pankadel, nn CDAX pankadel. Arvestades viieaastast võrdlusperioodi saadi selle grupi kohta iga kuu beetaväärtuseks 31. detsembri 1994. aasta seisuga 0,85 ning 31. detsembri 1995. aasta seisuga 0,80, mida võis näha Datastream'i andmebaasi lisatud arvutustest, kus kasutati beetanäitajate arvutamiseks õigesti ainult viieaastast perioodi. Periood alates 1974. aastast, mida BdB kasutas beetanäitaja arvutamiseks, oli liiga pikk, kuna nii kapitalituru keskkond kui ka pangandussektor muutusid märkimisväärselt 1990. aastate alguses. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks ei tuleks beetaväärtuse määratlemisel liidumaade pankasid võrrelda “kommertspankadega”, mida BdB ei olnud pealegi selgelt määratlenud. Äärmisel juhul peaks arvutamine põhinema selgelt määratletud nimekirja kuuluvatel pankadel, nn CDAX pankadel. Arvestades viieaastast võrdlusperioodi saadi selle grupi kohta iga kuu beetaväärtuseks 31. detsembri 1994. aasta seisuga 0,85 ning 31. detsembri 1995. aasta seisuga 0,80, mida võis näha Datastream'i andmebaasi lisatud arvutustest, kus kasutati beetanäitajate arvutamiseks õigesti ainult viieaastast perioodi. Periood alates 1974. aastast, mida BdB kasutas beetanäitaja arvutamiseks, oli liiga pikk, kuna nii kapitalituru keskkond kui ka pangandussektor muutusid märkimisväärselt 1990. aastate alguses.

| (82) | Seetõttu väitis Saksamaa, et CAPM jaoks vajalikke näitajaid oli valesti kasutatud ning asjakohased vaatlusaluste ülekannete minimaalsed turumäärad olid üle hinnatud. |
| --- | --- |

(82)

Seetõttu väitis Saksamaa, et CAPM jaoks vajalikke näitajaid oli valesti kasutatud ning asjakohased vaatlusaluste ülekannete minimaalsed turumäärad olid üle hinnatud.

VII.   NORDRHEIN-WESTFALENI JA WESTLB SELGITUSED

| (83) | 30. oktoobril 2003 edastas keskvalitsus Nordrhein-Westfaleni ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele uurimismenetluse algatamise kohta, milles nad vaidlesid vastu väitele, et liidumaade pankadele ülekantud vahendid ei ole võrreldavad aktsiakapitaliga. Nende väitel tunnustati vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” Saksamaal põhikapitalina alates 1991. aastast. Nad lisasid, et tasu investeeringu eest ei sõltu mitte sellest, kuidas pangandusjärelevalveasutused seda liigitavad, vaid tema riskiprofiilist. Kuna vahendid olid vähemtähtsal positsioonil, oli riskimudelil rohkem ühist vaikiva seltsingu panuste ja “tähtajatute instrumentidega” kui aktsiakapitali investeeringutega. |
| --- | --- |

(83)

30. oktoobril 2003 edastas keskvalitsus Nordrhein-Westfaleni ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele uurimismenetluse algatamise kohta, milles nad vaidlesid vastu väitele, et liidumaade pankadele ülekantud vahendid ei ole võrreldavad aktsiakapitaliga. Nende väitel tunnustati vaikiva seltsingu panuseid ja “tähtajatuid instrumente” Saksamaal põhikapitalina alates 1991. aastast. Nad lisasid, et tasu investeeringu eest ei sõltu mitte sellest, kuidas pangandusjärelevalveasutused seda liigitavad, vaid tema riskiprofiilist. Kuna vahendid olid vähemtähtsal positsioonil, oli riskimudelil rohkem ühist vaikiva seltsingu panuste ja “tähtajatute instrumentidega” kui aktsiakapitali investeeringutega.

| (84) | WestLB'l ei olnud midagi aktsiakapitali investeeringu minimaalse tasu määramise vastu CAPM meetodil, kuid ta leidis, et BdB poolt määratletud beetanäitajad – tugevalt üle ühe – olid ebasobivad. Beetanäitaja, mis oli suurem kui 1, tähendas seda, et ettevõtte aktsiad esindasid suuremat riski kui turg tervikuna. Samas oli risk investeerimisel liidumaa panka tublisti alla üldist tururiski institutsionaalse vastutuse (Anstaltslast) ja käendaja vastutuse (Gewährträgerhaftung) tõttu, mis olid kasutusel ning mille vastu tol ajal ei oldud. |
| --- | --- |

(84)

WestLB'l ei olnud midagi aktsiakapitali investeeringu minimaalse tasu määramise vastu CAPM meetodil, kuid ta leidis, et BdB poolt määratletud beetanäitajad – tugevalt üle ühe – olid ebasobivad. Beetanäitaja, mis oli suurem kui 1, tähendas seda, et ettevõtte aktsiad esindasid suuremat riski kui turg tervikuna. Samas oli risk investeerimisel liidumaa panka tublisti alla üldist tururiski institutsionaalse vastutuse (Anstaltslast) ja käendaja vastutuse (Gewährträgerhaftung) tõttu, mis olid kasutusel ning mille vastu tol ajal ei oldud.

| (85) | Lisaks väitsid nad, et liidumaade pankade puhul oli vale kriteeriumina kasutada oodatavat tulu varade üleandmise ajal panka. Kuigi see oli üldiselt mõistlik lähenemine seoses erainvestori kriteeriumiga, tähendas see siinkohal seda, et aluseks võeti 1991. aastal oodatav kasum. Kuid et investor saaks 2003. aastal 1991. aastal oodatavat kasumit, mis oli palju suurem kui tegelikult saadud kasum, ei vastanud see majanduslikule reaalsusele. Ligikaudu 12 % kasumimäära püsiv ja süstemaatiline kohaldamine asetas liidumaade pangad võrreldes erakonkurentidega õigustamatult ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks väitsid nad, et liidumaade pankade puhul oli vale kriteeriumina kasutada oodatavat tulu varade üleandmise ajal panka. Kuigi see oli üldiselt mõistlik lähenemine seoses erainvestori kriteeriumiga, tähendas see siinkohal seda, et aluseks võeti 1991. aastal oodatav kasum. Kuid et investor saaks 2003. aastal 1991. aastal oodatavat kasumit, mis oli palju suurem kui tegelikult saadud kasum, ei vastanud see majanduslikule reaalsusele. Ligikaudu 12 % kasumimäära püsiv ja süstemaatiline kohaldamine asetas liidumaade pangad võrreldes erakonkurentidega õigustamatult ebasoodsasse olukorda.

| (86) | Mis puudutas ülekantud varade likviidsuse puudumisest tingitud allahindlust, leidsid WestLB ja Nordrhein-Westfalen, et riskivabade riigiobligatsioonide määr tuleks täies mahus lahutada põhikasumist. Nende väitel ei saanud liidumaade pangad varade ülekannete tõttu likviidsust. Majanduslikel kaalutlustel ei olnud õigustatud nimetatud määra vähendamine maksude arvelt kokkuhoitud summade võrra, kuna kapitalituru vahendite hinnakujundus oli maksuolukorrast sõltumatu. Vastasel juhul oleks kapitalituru vahendi hind pidanud erinema sõltuvalt maksukaalutlustest. |
| --- | --- |

(86)

Mis puudutas ülekantud varade likviidsuse puudumisest tingitud allahindlust, leidsid WestLB ja Nordrhein-Westfalen, et riskivabade riigiobligatsioonide määr tuleks täies mahus lahutada põhikasumist. Nende väitel ei saanud liidumaade pangad varade ülekannete tõttu likviidsust. Majanduslikel kaalutlustel ei olnud õigustatud nimetatud määra vähendamine maksude arvelt kokkuhoitud summade võrra, kuna kapitalituru vahendite hinnakujundus oli maksuolukorrast sõltumatu. Vastasel juhul oleks kapitalituru vahendi hind pidanud erinema sõltuvalt maksukaalutlustest.

| (87) | Lõpuks, kuna varade likviidsuse puudumine ei ohustanud likviidsuse positsiooni, tuleb seda vaadelda kui riski vähendavat tegurit – ning seega ka tasu – ning seda tuleks arvestada vastava mahahindluse kohaldamisel. Lisaks tuleks mahahindlus teha “omaniku mõju” osas, kuna investor, kellel juba oli ettevõttes aktsiaid, omas teistsugust arvamust uue investori lisainvesteeringute kohta. |
| --- | --- |

(87)

Lõpuks, kuna varade likviidsuse puudumine ei ohustanud likviidsuse positsiooni, tuleb seda vaadelda kui riski vähendavat tegurit – ning seega ka tasu – ning seda tuleks arvestada vastava mahahindluse kohaldamisel. Lisaks tuleks mahahindlus teha “omaniku mõju” osas, kuna investor, kellel juba oli ettevõttes aktsiaid, omas teistsugust arvamust uue investori lisainvesteeringute kohta.

VIII.   BDB, BAIERI JA BAYERNLB KOKKULEPE

| (88) | BdB, Baieri ja BayernLB esitasid 24. septembril 2004. aastal komisjonile kokkuleppe BayernLB juhtumi kohta. Sõltumata nendepoolse õigusliku olukorra tõlgendustest, mida nad ei muutnud, nõustusid kokkuleppele jõudnud osapooled selles osas, mida nad ise pidasid sobivateks parameetriteks asjakohase tasu määratlemisel oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest BayernLB'sse. Osapooled palusid komisjonil oma otsuses kõnealust kokkulepet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(88)

BdB, Baieri ja BayernLB esitasid 24. septembril 2004. aastal komisjonile kokkuleppe BayernLB juhtumi kohta. Sõltumata nendepoolse õigusliku olukorra tõlgendustest, mida nad ei muutnud, nõustusid kokkuleppele jõudnud osapooled selles osas, mida nad ise pidasid sobivateks parameetriteks asjakohase tasu määratlemisel oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest BayernLB'sse. Osapooled palusid komisjonil oma otsuses kõnealust kokkulepet arvesse võtta.

| (89) | CAPMi kohaldamisel määratlesid osapooled esmalt minimaalse oodatava tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest BayernLB'sse. Selle põhjal peaks asjakohane minimaalne tasu sihtotstarbeliste varade esimese sissemakse eest moodustama 9,87 % aastas ning teise sissemakse eest 8,0 %. |
| --- | --- |

(89)

CAPMi kohaldamisel määratlesid osapooled esmalt minimaalse oodatava tasu oletusliku aktsiakapitali investeeringu eest BayernLB'sse. Selle põhjal peaks asjakohane minimaalne tasu sihtotstarbeliste varade esimese sissemakse eest moodustama 9,87 % aastas ning teise sissemakse eest 8,0 %.

| (90) | Sellise tulemuseni jõudsid osapooled kasutades pikaajalisi riskivabasid intressimäärasid, mis arvutati Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 ning beetanäitajate põhjal, mida prognoositi liidumaade pankade poolt tellitud uurimuses, mille [...] tegi 26. mail 2004. aastal. Tegelikult saadi selle tulemusena BayernLB puhul riskivaba baasintressimääraks 31. detsembril 1994. aastal 7,5 % ja 31. detsembril 1995. aastal 6,1 % (ülekannete tegemise kuupäevad). [...] uuringu põhjal saadi beetanäitajaks 31. detsembril 1994. aastal 0,593 ja 31. detsembril 1995. aastal 0,474. Kõigi liidumaade pankade turu riskipreemiaks saadi 4 %. |
| --- | --- |

(90)

Sellise tulemuseni jõudsid osapooled kasutades pikaajalisi riskivabasid intressimäärasid, mis arvutati Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10 ning beetanäitajate põhjal, mida prognoositi liidumaade pankade poolt tellitud uurimuses, mille [...] tegi 26. mail 2004. aastal. Tegelikult saadi selle tulemusena BayernLB puhul riskivaba baasintressimääraks 31. detsembril 1994. aastal 7,5 % ja 31. detsembril 1995. aastal 6,1 % (ülekannete tegemise kuupäevad). [...] uuringu põhjal saadi beetanäitajaks 31. detsembril 1994. aastal 0,593 ja 31. detsembril 1995. aastal 0,474. Kõigi liidumaade pankade turu riskipreemiaks saadi 4 %.

| (91) | Algne intressimäär 9,87 % (31. detsembril 1994. aastal) arvutati järgmiselt: riskivaba intressimäär 7,5 % + (üldine turu riskipreemia 4,0 % x beetanäitaja 0,593). |
| --- | --- |

(91)

Algne intressimäär 9,87 % (31. detsembril 1994. aastal) arvutati järgmiselt: riskivaba intressimäär 7,5 % + (üldine turu riskipreemia 4,0 % x beetanäitaja 0,593).

| (92) | Algne intressimäär 8,00 % (31. detsembril 1995. aastal) arvutati järgmiselt: riskivaba intressimäär 6,1 % + (üldine turu riskipreemia 4,0 % x beetanäitaja 0,475). |
| --- | --- |

(92)

Algne intressimäär 8,00 % (31. detsembril 1995. aastal) arvutati järgmiselt: riskivaba intressimäär 6,1 % + (üldine turu riskipreemia 4,0 % x beetanäitaja 0,475).

| (93) | Seejärel tehti mahaarvatis, võttes arvesse sihtotstarbeliste varade likviidsuse puudumist. Selleks kohaldati riskivabasid intressimäärasid 7,5 % ja 6,1 % kui täiendava finantseerimise kogukulu. Täiendava finantseerimise puhaskulu määratlemiseks fikseeriti üldine maksumäär BayernLB jaoks 50 % juures, mis tõi kaasa mahaarvatised likviidsuse puudumise tõttu 3,75 % väärtuses (31. detsembril 1994. aastal) ja 3,05 % (31. detsembril 1995. aastal). |
| --- | --- |

(93)

Seejärel tehti mahaarvatis, võttes arvesse sihtotstarbeliste varade likviidsuse puudumist. Selleks kohaldati riskivabasid intressimäärasid 7,5 % ja 6,1 % kui täiendava finantseerimise kogukulu. Täiendava finantseerimise puhaskulu määratlemiseks fikseeriti üldine maksumäär BayernLB jaoks 50 % juures, mis tõi kaasa mahaarvatised likviidsuse puudumise tõttu 3,75 % väärtuses (31. detsembril 1994. aastal) ja 3,05 % (31. detsembril 1995. aastal).

| (94) | Lõpuks lisati 0,3 % preemia, kuna uusi hääleõigusi ei antud. |
| --- | --- |

(94)

Lõpuks lisati 0,3 % preemia, kuna uusi hääleõigusi ei antud.

| (95) | Sihtotstarbeliste varade eest maksti asjakohast tasu vastavalt 6,42 % (esimene sissemakse) ja 5,25 % (teine sissemakse) pärast maksude mahaarvamist. Seda maksti alates kuu lõpust täies mahus summalt, mille BAKred oli tunnustanud põhikapitalina (st alates 31. maist 1996 655 miljoni Saksa marka ja alates 31. detsembrist 1996 1197 miljonit Saksa marka). 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil kõikumised tegelikult surusid maksumuse rahas madalamale kui BAKredi tunnustatud summa, võeti arvutamisel aluseks ainult väiksem maksumus rahas. |
| --- | --- |

(95)

Sihtotstarbeliste varade eest maksti asjakohast tasu vastavalt 6,42 % (esimene sissemakse) ja 5,25 % (teine sissemakse) pärast maksude mahaarvamist. Seda maksti alates kuu lõpust täies mahus summalt, mille BAKred oli tunnustanud põhikapitalina (st alates 31. maist 1996 655 miljoni Saksa marka ja alates 31. detsembrist 1996 1197 miljonit Saksa marka). 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil kõikumised tegelikult surusid maksumuse rahas madalamale kui BAKredi tunnustatud summa, võeti arvutamisel aluseks ainult väiksem maksumus rahas.

| (96) | Vastavalt kokkuleppele jääb abi element, mille BayernLB peab tagasi maksma, BayernLB poolt tegelikult sihtotstarbeliste varade eest riskiga seotud varade katteks makstud aasta 0,6 % tasu ning asjakohasena määratud tasu (6,42 % esimese sissemakse eest ja 5,25 % teise sissemakse eest) vahele. |
| --- | --- |

(96)

Vastavalt kokkuleppele jääb abi element, mille BayernLB peab tagasi maksma, BayernLB poolt tegelikult sihtotstarbeliste varade eest riskiga seotud varade katteks makstud aasta 0,6 % tasu ning asjakohasena määratud tasu (6,42 % esimese sissemakse eest ja 5,25 % teise sissemakse eest) vahele.

| (97) | Osapooled ei jõudnud kokkuleppele selles osas, kas BayernLB poolt makstud 0,05 % komisjonitasu Baieri poolt antud sihtotstarbeliste varade nominaalväärtuse eest sisaldas tasu lisaelementi, mis tuleb maha arvata. |
| --- | --- |

(97)

Osapooled ei jõudnud kokkuleppele selles osas, kas BayernLB poolt makstud 0,05 % komisjonitasu Baieri poolt antud sihtotstarbeliste varade nominaalväärtuse eest sisaldas tasu lisaelementi, mis tuleb maha arvata.

| (98) | Kokkuleppes iseenesest ei mainitud garantiikomisjonitasu, mida tuleks maksta varade panka üleandmise ja selle BAKredi poolt omavahenditena tunnustamise vahelise perioodi eest. Samas võtsid osapooled kokkuleppele lisatud abi elemendi arvutamise tabelis aluseks garantiikomisjonitasu kõnealuse perioodi eest väärtuses 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist mõlema sissemakse puhul. |
| --- | --- |

(98)

Kokkuleppes iseenesest ei mainitud garantiikomisjonitasu, mida tuleks maksta varade panka üleandmise ja selle BAKredi poolt omavahenditena tunnustamise vahelise perioodi eest. Samas võtsid osapooled kokkuleppele lisatud abi elemendi arvutamise tabelis aluseks garantiikomisjonitasu kõnealuse perioodi eest väärtuses 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist mõlema sissemakse puhul.

IX.   HINNANG MEETMETELE

1.   RIIGIABI EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (99) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on mis tahes liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(99)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on mis tahes liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

1.1.   RIIGI RESSURSID

| (100) | Ülalkirjeldatud varade ülekannetega otsustas Baieri kapitalikasvu kasuks, mis põhines riiklike ehituslaenunõuete üleandmisel BayernLB'le, et tugevdada enda omakapitalibaasi (29). Hoolimata faktist, et nendest nõuetest laekunud sissetulekud olid elamuehituseks seotud varade jaoks veel saadaval ja seega teenisid üldsuse huve, tunnustas varasid järelevalveasutus ning neid ei saanud seega kasutada teiste krediidiasutustega konkureeriva BayernLB kohustuste katteks. Lisaks oli Baieril õigus Baieri parlamendi poolt vastu võetud seaduse kohaselt sõlmida leping BayernLB'le elamuehituse edendamiseks kasutatavate riigi antud laenude üleandmise kohta. Seetõttu kanti riigi ressursid üle BayernLB'le. |
| --- | --- |

(100)

Ülalkirjeldatud varade ülekannetega otsustas Baieri kapitalikasvu kasuks, mis põhines riiklike ehituslaenunõuete üleandmisel BayernLB'le, et tugevdada enda omakapitalibaasi (29). Hoolimata faktist, et nendest nõuetest laekunud sissetulekud olid elamuehituseks seotud varade jaoks veel saadaval ja seega teenisid üldsuse huve, tunnustas varasid järelevalveasutus ning neid ei saanud seega kasutada teiste krediidiasutustega konkureeriva BayernLB kohustuste katteks. Lisaks oli Baieril õigus Baieri parlamendi poolt vastu võetud seaduse kohaselt sõlmida leping BayernLB'le elamuehituse edendamiseks kasutatavate riigi antud laenude üleandmise kohta. Seetõttu kanti riigi ressursid üle BayernLB'le.

1.2.   TEATUD ETTEVÕTTE EELISTAMINE

| (101) | Et kindlaks teha, kas riigi ressursside üleandmine avalik-õiguslikule ettevõttele eelistab viimast ja on seetõttu riigiabikõlblik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohus ja esimese astme kohus on heaks kiitnud ja välja töötanud kõnealuse põhimõtte mitmete juhtumite puhul, viimati esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsuse puhul WestLB kohtuasjas (30). |
| --- | --- |

(101)

Et kindlaks teha, kas riigi ressursside üleandmine avalik-õiguslikule ettevõttele eelistab viimast ja on seetõttu riigiabikõlblik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohus ja esimese astme kohus on heaks kiitnud ja välja töötanud kõnealuse põhimõtte mitmete juhtumite puhul, viimati esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsuse puhul WestLB kohtuasjas (30).

a)   Turumajandusliku investori põhimõte

| (102) | Kõnealuse põhimõtte kohaselt ei kasutata riigiabi, kui rahalised vahendid on tehtud kättesaadavaks “tingimustel, mida erainvestor peab vastuvõetavaks võrreldavale eraettevõttele vahendite eraldamisel, kui erainvestor tegutseb tavalistes turumajanduslikes tingimustes” (31). Vastupidiselt sellele eelistatakse ettevõtet EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses juhul, kui kokkulepitud tasu ja/või ettevõtte finantspositsioon on niisugused, et investeeringu tavatasu ei ole oodata mõistliku aja jooksul (32). |
| --- | --- |

(102)

Kõnealuse põhimõtte kohaselt ei kasutata riigiabi, kui rahalised vahendid on tehtud kättesaadavaks “tingimustel, mida erainvestor peab vastuvõetavaks võrreldavale eraettevõttele vahendite eraldamisel, kui erainvestor tegutseb tavalistes turumajanduslikes tingimustes” (31). Vastupidiselt sellele eelistatakse ettevõtet EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses juhul, kui kokkulepitud tasu ja/või ettevõtte finantspositsioon on niisugused, et investeeringu tavatasu ei ole oodata mõistliku aja jooksul (32).

| (103) | Turumajandusliku investori põhimõte kehtib kõikide riigi osalusega äriühingute suhtes, olenemata sellest, kas nad on tulutoovad või mitte. Kõnealune komisjoni vaade on kinnitatud esimese astme kohtu poolt WestLB puhul (33). |
| --- | --- |

(103)

Turumajandusliku investori põhimõte kehtib kõikide riigi osalusega äriühingute suhtes, olenemata sellest, kas nad on tulutoovad või mitte. Kõnealune komisjoni vaade on kinnitatud esimese astme kohtu poolt WestLB puhul (33).

| (104) | Samuti on selge, et komisjon peab oma hinnangus aluseks võtma teabe, mis oli investorile kättesaadav, kui ta võttis vastu otsuse kõnealuse finantsmeetme kohta. Sihtotstarbeliste vahendite üleandmise üle otsustasid 1994. aastal ja 1995. aastal asjaomased avalik-õiguslikud asutused. Seetõttu peab komisjon tehingut hindama kättesaadava teabe ning tolle aja majanduslike ja turutingimuste kohaselt. Kõnealuses otsuses esitatud andmeid, mis viitavad järgnevatele aastatele, kasutatakse ainult üleandmise mõjude selgitamiseks BayernLB puhul, mitte aga üleandmise õigustamiseks ega kahtluse alla seadmiseks. |
| --- | --- |

(104)

Samuti on selge, et komisjon peab oma hinnangus aluseks võtma teabe, mis oli investorile kättesaadav, kui ta võttis vastu otsuse kõnealuse finantsmeetme kohta. Sihtotstarbeliste vahendite üleandmise üle otsustasid 1994. aastal ja 1995. aastal asjaomased avalik-õiguslikud asutused. Seetõttu peab komisjon tehingut hindama kättesaadava teabe ning tolle aja majanduslike ja turutingimuste kohaselt. Kõnealuses otsuses esitatud andmeid, mis viitavad järgnevatele aastatele, kasutatakse ainult üleandmise mõjude selgitamiseks BayernLB puhul, mitte aga üleandmise õigustamiseks ega kahtluse alla seadmiseks.

| (105) | Nagu on eelpool selgitatud, toob “turumajandusliku investori põhimõtte” kohaldamine endaga kaasa hindamise, kas prognoositud ja/või kokkulepitud tasu ülekantud varade eest on madalam kui turul makstud tasu võrreldavate investeeringute eest. Asjaolu, et Baieri juba omas pooli krediidiasutuse aktsiatest, ei takista nimetatud hindamist. Selles osas väidab Saksamaa, et liidumaa investeering ei ole võrreldav kolmanda osapoole investeeringuga, kes on huvitatud ainult parima võimaliku kasumi saamisest oma kapitalilt. Saksamaa väitel oli liidumaa peamine mure poolte aktsiate omanikuna säilitada oma sidus-riigipanga pikaajaline konkurentsivõime uusi vahendeid paigutades, et tagada, et “tema” pank võiks jätkata oma olemasolevate klientide teenindamist ka tulevikus. Lõpetuseks leiti, et investeeringu puhul juhinduti ka kaubamärgi mainega seotud kaalutlustest. Arvestades panga positsiooni tol ajal väidab Saksamaa, et ka eraaktsionär, nt eravaldusettevõte või ettevõtete rühm, võis kapitali paigutada ning optimaalse kasumi saamine ei oleks olnud ainus peamine kaalutlus. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on eelpool selgitatud, toob “turumajandusliku investori põhimõtte” kohaldamine endaga kaasa hindamise, kas prognoositud ja/või kokkulepitud tasu ülekantud varade eest on madalam kui turul makstud tasu võrreldavate investeeringute eest. Asjaolu, et Baieri juba omas pooli krediidiasutuse aktsiatest, ei takista nimetatud hindamist. Selles osas väidab Saksamaa, et liidumaa investeering ei ole võrreldav kolmanda osapoole investeeringuga, kes on huvitatud ainult parima võimaliku kasumi saamisest oma kapitalilt. Saksamaa väitel oli liidumaa peamine mure poolte aktsiate omanikuna säilitada oma sidus-riigipanga pikaajaline konkurentsivõime uusi vahendeid paigutades, et tagada, et “tema” pank võiks jätkata oma olemasolevate klientide teenindamist ka tulevikus. Lõpetuseks leiti, et investeeringu puhul juhinduti ka kaubamärgi mainega seotud kaalutlustest. Arvestades panga positsiooni tol ajal väidab Saksamaa, et ka eraaktsionär, nt eravaldusettevõte või ettevõtete rühm, võis kapitali paigutada ning optimaalse kasumi saamine ei oleks olnud ainus peamine kaalutlus.

| (106) | Samas ei saa komisjon Saksamaa väiteid heaks kiita. Isegi kui turumajanduslik investor juba omab ettevõttes aktsiaid, otsib ta teisi investeerimisvõimalusi väljaspool vastavat ettevõtet. Reeglina otsustab ta siis investeerida rohkem ressursse riigi osalusega äriühingusse juhul, kui ta võib värskete kapitalipanuste investeeringu pealt eeldada mõistlikku kasumit. Et kindlaks teha, kas kapitali paigutus sisaldab riigiabi, tuleb põhimõtteliselt kõrvale jätta osanike väljavaated pikaajalise kasumlikkuse osas kui ka huvi säilitada kaubamärgi maine. Põhjusest olenemata tuleb osaniku kapitalipaigutust hoopis mõõta vastavalt sellele, kas investor võib oodata lisaressurssidelt normaalset kasumit mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(106)

Samas ei saa komisjon Saksamaa väiteid heaks kiita. Isegi kui turumajanduslik investor juba omab ettevõttes aktsiaid, otsib ta teisi investeerimisvõimalusi väljaspool vastavat ettevõtet. Reeglina otsustab ta siis investeerida rohkem ressursse riigi osalusega äriühingusse juhul, kui ta võib värskete kapitalipanuste investeeringu pealt eeldada mõistlikku kasumit. Et kindlaks teha, kas kapitali paigutus sisaldab riigiabi, tuleb põhimõtteliselt kõrvale jätta osanike väljavaated pikaajalise kasumlikkuse osas kui ka huvi säilitada kaubamärgi maine. Põhjusest olenemata tuleb osaniku kapitalipaigutust hoopis mõõta vastavalt sellele, kas investor võib oodata lisaressurssidelt normaalset kasumit mõistliku aja jooksul.

| (107) | Euroopa Kohus ei ole esitanud vastuväiteid kõnealusele turumajandusliku investori põhimõttele, mida komisjon on juba kohaldanud oma otsuses WestLB osas (põhjendus 161 ja järgmised põhjendused). Kohus võttis vastu ka juhtpõhimõtte, mille kohaselt ei ole isegi erainvestor, kes juba omab ettevõttes aktsiakapitali, üldjuhul rahul asjaoluga, et investeering ei too talle kahju või toob talle piiratud kasu. Vastupidi, ta otsib alati võimalust saada oma investeeringust mõistlikku tulu vastavalt üksikasjalikele tingimustele ning rahuldust oma lühiajalistest, keskmistest või pikaajalistest intressidest (34). |
| --- | --- |

(107)

Euroopa Kohus ei ole esitanud vastuväiteid kõnealusele turumajandusliku investori põhimõttele, mida komisjon on juba kohaldanud oma otsuses WestLB osas (põhjendus 161 ja järgmised põhjendused). Kohus võttis vastu ka juhtpõhimõtte, mille kohaselt ei ole isegi erainvestor, kes juba omab ettevõttes aktsiakapitali, üldjuhul rahul asjaoluga, et investeering ei too talle kahju või toob talle piiratud kasu. Vastupidi, ta otsib alati võimalust saada oma investeeringust mõistlikku tulu vastavalt üksikasjalikele tingimustele ning rahuldust oma lühiajalistest, keskmistest või pikaajalistest intressidest (34).

| (108) | Vastavalt turumajandusliku investori põhimõttele on käesoleva juhtumi uurimisel võtmeküsimuseks see, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui Baieri edendamisega seotud varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades. |
| --- | --- |

(108)

Vastavalt turumajandusliku investori põhimõttele on käesoleva juhtumi uurimisel võtmeküsimuseks see, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui Baieri edendamisega seotud varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades.

b)   Asutamislepingu artikkel 295

| (109) | Artiklis 295 sätestatakse, et ei tohi mõjutada omandi õiguslikku režiimi erinevates liikmesriikides. See ei õigusta asutamislepingu konkurentsieeskirjade pettust. |
| --- | --- |

(109)

Artiklis 295 sätestatakse, et ei tohi mõjutada omandi õiguslikku režiimi erinevates liikmesriikides. See ei õigusta asutamislepingu konkurentsieeskirjade pettust.

| (110) | Liidumaade pankade juhtumite osas on Saksamaa väitnud, et ülekantud ressursse ei oleks saanud kasutada ühelgi muul tulutooval viisil kui paigutades nad samalaadsesse avalik-õiguslikku asutusse. Sellest tulenevalt oli ülekannete puhul tegemist kaubanduslikult kõige arukama varade kasutusega. Seetõttu on igasugune tasu ülekannete eest, st igasugune lisakasum ülekantud varade eest, piisav õigustamaks ülekannet turumajandusliku investori seisukohalt. |
| --- | --- |

(110)

Liidumaade pankade juhtumite osas on Saksamaa väitnud, et ülekantud ressursse ei oleks saanud kasutada ühelgi muul tulutooval viisil kui paigutades nad samalaadsesse avalik-õiguslikku asutusse. Sellest tulenevalt oli ülekannete puhul tegemist kaubanduslikult kõige arukama varade kasutusega. Seetõttu on igasugune tasu ülekannete eest, st igasugune lisakasum ülekantud varade eest, piisav õigustamaks ülekannet turumajandusliku investori seisukohalt.

| (111) | See väide ei ole õigustatav. Võib olla, et edendamisega seotud varade üleandmine BayernLB'le ning sellest tulenenud võimalus pangal kasutada kapitali solventsuse eesmärgil oli majanduslikult kõige arukam kasutusviis. Kuid niipea, kui riigi raha ja muid vahendeid kasutatakse kaubanduslikes ja konkurentsisuunitlusega tegevustes, tuleb kohaldada tavalisi turueeskirju. See tähendab, et riik peab nõudma tasu vastavalt turu tavatasudele, kui ta otsustab ühiskondlikul eesmärgil (ka) kaubanduslikult kasutada teatud varasid. |
| --- | --- |

(111)

See väide ei ole õigustatav. Võib olla, et edendamisega seotud varade üleandmine BayernLB'le ning sellest tulenenud võimalus pangal kasutada kapitali solventsuse eesmärgil oli majanduslikult kõige arukam kasutusviis. Kuid niipea, kui riigi raha ja muid vahendeid kasutatakse kaubanduslikes ja konkurentsisuunitlusega tegevustes, tuleb kohaldada tavalisi turueeskirju. See tähendab, et riik peab nõudma tasu vastavalt turu tavatasudele, kui ta otsustab ühiskondlikul eesmärgil (ka) kaubanduslikult kasutada teatud varasid.

c)   Muutuste puudumine omandistruktuuris

| (112) | Üks viis saadud kapitalilt piisava kasu tagamiseks oleks olnud liidumaa osalust BayernLB's vastavalt suurendades, tingimusel et panga üldine kasumlikkus vastab kasumi tavamäärale, mida turumajanduslik investor eeldaks oma investeeringult saavat. Samas liidumaa seda teguviisi ei kohaldanud. |
| --- | --- |

(112)

Üks viis saadud kapitalilt piisava kasu tagamiseks oleks olnud liidumaa osalust BayernLB's vastavalt suurendades, tingimusel et panga üldine kasumlikkus vastab kasumi tavamäärale, mida turumajanduslik investor eeldaks oma investeeringult saavat. Samas liidumaa seda teguviisi ei kohaldanud.

| (113) | Saksamaa väidab, et olukorda arvestades ei oleks isegi erainvestor suutnud omandistruktuuri muuta. Teise poole aktsiate omanikuna ei oleks Sparkassenverband nõustunud omandistruktuuri muutma, kuna ajal, mil sihtotstarbelist reservi üle kanti, ei vajanud BayernLB mingisuguseid omavahendeid lisaks, et oma krediidimahtu säilitada, ning vastavalt üleandmislepingu 2. jaole oleks Sparkassenverband kandnud poole kuludest, mis oleksid tekkinud seoses sihtotstarbelise reservi vähendamisega. Esimese sissemakse üleandmise ajal olid Baieri hoiupangad juba panustanud kokku umbes 900 miljonit Saksa marka – teise sissemakse ajaks oli see juba 1 100 miljonit eurot – vaikivate seltsingute näol, mis ei olnud võrreldav Baieri panusega. |
| --- | --- |

(113)

Saksamaa väidab, et olukorda arvestades ei oleks isegi erainvestor suutnud omandistruktuuri muuta. Teise poole aktsiate omanikuna ei oleks Sparkassenverband nõustunud omandistruktuuri muutma, kuna ajal, mil sihtotstarbelist reservi üle kanti, ei vajanud BayernLB mingisuguseid omavahendeid lisaks, et oma krediidimahtu säilitada, ning vastavalt üleandmislepingu 2. jaole oleks Sparkassenverband kandnud poole kuludest, mis oleksid tekkinud seoses sihtotstarbelise reservi vähendamisega. Esimese sissemakse üleandmise ajal olid Baieri hoiupangad juba panustanud kokku umbes 900 miljonit Saksa marka – teise sissemakse ajaks oli see juba 1 100 miljonit eurot – vaikivate seltsingute näol, mis ei olnud võrreldav Baieri panusega.

| (114) | Kui aktsiate ümberjaotamine ei olnud võimalik, oleks turumajanduslik investor komisjoni arvates alustanud investeerimist ainult siis, kui oleks kokkuleppele jõutud vähemalt asjakohase otsese tasu osas. Tavaliselt ei piirdu erainvestor ainult kahjude vältimise või piiratud tasu saamisega oma investeeringult, vaid proovib maksimeerida oma varade eest saadavat tulu vastavalt olemasolevatele tingimustele ning tema huvidele (35). Seega tavaliselt nõuab erainvestor, kes juba omab aktsiaid abisaajas ettevõttes, omandistruktuuri muutust või asjakohast fikseeritud tasu. Vastasel juhul annaks ta käest ära kapitalipaigutusest saadud lisatulud, kuna teised osanikud saaksid samuti kasu kõrgematest dividendidest ning ettevõtte väärtuse tõusust, ilma et nad oleksid teinud vastavat panust. |
| --- | --- |

(114)

Kui aktsiate ümberjaotamine ei olnud võimalik, oleks turumajanduslik investor komisjoni arvates alustanud investeerimist ainult siis, kui oleks kokkuleppele jõutud vähemalt asjakohase otsese tasu osas. Tavaliselt ei piirdu erainvestor ainult kahjude vältimise või piiratud tasu saamisega oma investeeringult, vaid proovib maksimeerida oma varade eest saadavat tulu vastavalt olemasolevatele tingimustele ning tema huvidele (35). Seega tavaliselt nõuab erainvestor, kes juba omab aktsiaid abisaajas ettevõttes, omandistruktuuri muutust või asjakohast fikseeritud tasu. Vastasel juhul annaks ta käest ära kapitalipaigutusest saadud lisatulud, kuna teised osanikud saaksid samuti kasu kõrgematest dividendidest ning ettevõtte väärtuse tõusust, ilma et nad oleksid teinud vastavat panust.

| (115) | Samuti pole põhjust vaadete muutmiseks selle tõttu, et teise ülekande ajal 1995. aastal olid Baieri hoiupangad juba panustanud kokku umbes 1 100 miljonit Saksa marka vaikivate seltsingute näol. Lahtiseks võib jääda küsimus, kas erainvestor loobuks aktsiastruktuuri vahetusest ainult siis, kui teised osanikud oleksid teostanud samasuguse vastava kapitalipaigutuse samaaegselt ja otseselt seotuna tema enda kapitalipaigutusega ning kui nende ülekanded oleksid samamoodi tõenäoliselt kasumit suurendanud. Komisjoni arvates ei ole vaikiva seltsingu panuste ja elamuehituse edendamiseks antavate laenude ülekannete vahel otsest olulist seost. Kui sihtotstarbeline reserv üle kanti, olid vaikiva seltsingu panused, millest ainult osa oli piiratud ajaga, juba üle kantud BayernLB'le väikeste sissemaksete kaupa ajavahemikul 1991 kuni 1995. Ning nii palju kui on võimalik kindlaks teha, ei saa niisugust seost kindlaks teha ka hiljem, varade üleandmise ajal. Näiteks puudus kokkulepe selles osas, et hoiupangad peavad alati hoidma oma investeeringute kogu taseme muutumatuna (36). Pole ka ilmne, et liidumaa arvestas hoiupankade panust tasu määramisel oma kapitalipaigutuse eest. |
| --- | --- |

(115)

Samuti pole põhjust vaadete muutmiseks selle tõttu, et teise ülekande ajal 1995. aastal olid Baieri hoiupangad juba panustanud kokku umbes 1 100 miljonit Saksa marka vaikivate seltsingute näol. Lahtiseks võib jääda küsimus, kas erainvestor loobuks aktsiastruktuuri vahetusest ainult siis, kui teised osanikud oleksid teostanud samasuguse vastava kapitalipaigutuse samaaegselt ja otseselt seotuna tema enda kapitalipaigutusega ning kui nende ülekanded oleksid samamoodi tõenäoliselt kasumit suurendanud. Komisjoni arvates ei ole vaikiva seltsingu panuste ja elamuehituse edendamiseks antavate laenude ülekannete vahel otsest olulist seost. Kui sihtotstarbeline reserv üle kanti, olid vaikiva seltsingu panused, millest ainult osa oli piiratud ajaga, juba üle kantud BayernLB'le väikeste sissemaksete kaupa ajavahemikul 1991 kuni 1995. Ning nii palju kui on võimalik kindlaks teha, ei saa niisugust seost kindlaks teha ka hiljem, varade üleandmise ajal. Näiteks puudus kokkulepe selles osas, et hoiupangad peavad alati hoidma oma investeeringute kogu taseme muutumatuna (36). Pole ka ilmne, et liidumaa arvestas hoiupankade panust tasu määramisel oma kapitalipaigutuse eest.

| (116) | Lisaks ei ole panused objektiivselt võrreldavad. Saksamaa väitel oli ainuhüvitis vaikiva seltsingu panuste eest fikseeritud tasu turumääras, samas kui Baieri kapitalipanus tasustati osaliselt fikseeritud tasuga ning Saksamaa väitel tehti seda osaliselt oodatava väärtuse kasvu abil. Seetõttu puudus kahe kapitalipanuse vahel sümmeetria tasu komponentide osas, mis koosnes ühelt poolt otsesest tasust ja teiselt poolt väärtuse kasvust. Seetõttu erines Baieri panus põhiolemuselt hoiupankade vaikivatest seltsingutest. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks ei ole panused objektiivselt võrreldavad. Saksamaa väitel oli ainuhüvitis vaikiva seltsingu panuste eest fikseeritud tasu turumääras, samas kui Baieri kapitalipanus tasustati osaliselt fikseeritud tasuga ning Saksamaa väitel tehti seda osaliselt oodatava väärtuse kasvu abil. Seetõttu puudus kahe kapitalipanuse vahel sümmeetria tasu komponentide osas, mis koosnes ühelt poolt otsesest tasust ja teiselt poolt väärtuse kasvust. Seetõttu erines Baieri panus põhiolemuselt hoiupankade vaikivatest seltsingutest.

| (117) | Siinjuures viitab Saksamaa lisaks ka esimese astme kohtu otsusele Alitalia puhul (37). Samas puudutas nimetatud otsus erainvestori investeeringuid, kuid Sparkassenverband ja hoiupangad ei ole eraettevõtted, vaid avalik-õiguslikud asutused. Veelgi enam, vastavalt ülaltoodule ei olnud kapitalipanused võrreldavad elamuehituse edendamiseks antavate laenude ülekannetega ei ajastuselt ega sisult. |
| --- | --- |

(117)

Siinjuures viitab Saksamaa lisaks ka esimese astme kohtu otsusele Alitalia puhul (37). Samas puudutas nimetatud otsus erainvestori investeeringuid, kuid Sparkassenverband ja hoiupangad ei ole eraettevõtted, vaid avalik-õiguslikud asutused. Veelgi enam, vastavalt ülaltoodule ei olnud kapitalipanused võrreldavad elamuehituse edendamiseks antavate laenude ülekannetega ei ajastuselt ega sisult.

| (118) | Kokkuvõtteks puuduvad tõendid selle kohta, et erainvestor oleks loobunud asjakohasest otsesest tasust olukorras, mis oli võrreldav edendamisega seotud laenude üleandmisega BayernLB'le. |
| --- | --- |

(118)

Kokkuvõtteks puuduvad tõendid selle kohta, et erainvestor oleks loobunud asjakohasest otsesest tasust olukorras, mis oli võrreldav edendamisega seotud laenude üleandmisega BayernLB'le.

| (119) | Saksamaa väitis lisaks, et liidumaa saab poolte aktsiate omanikuna eeldada – vähemalt ajal, mil elamuehituse edendamiseks antavad varad kanti üle BayernLB'le –, et ta saaks võrreldes teiste krediidiasutustega kasu väga soodsatest emissioonituludest, mis selgelt tekivad sel ajal saadud kapitalituludest. Seega ei olnud Baieri investeeringu teostamisel rahul piiratud tuluga või tulu täieliku puudumisega, vaid pidas silmas keskmisest suurema kasumlikkusega ettevõtet. Saksamaa väidab, et “omaniku mõju”, st asjaolu, et investoril juba on aktsiaid ettevõttes, millesse ta investeerib, tuleb arvesse võtta vähemalt siis, kui ettevõttel on keskmisest suurem kasumlikkus, mida esimese astme kohus on kinnitanud oma WestLB'd puudutavas otsuses. |
| --- | --- |

(119)

Saksamaa väitis lisaks, et liidumaa saab poolte aktsiate omanikuna eeldada – vähemalt ajal, mil elamuehituse edendamiseks antavad varad kanti üle BayernLB'le –, et ta saaks võrreldes teiste krediidiasutustega kasu väga soodsatest emissioonituludest, mis selgelt tekivad sel ajal saadud kapitalituludest. Seega ei olnud Baieri investeeringu teostamisel rahul piiratud tuluga või tulu täieliku puudumisega, vaid pidas silmas keskmisest suurema kasumlikkusega ettevõtet. Saksamaa väidab, et “omaniku mõju”, st asjaolu, et investoril juba on aktsiaid ettevõttes, millesse ta investeerib, tuleb arvesse võtta vähemalt siis, kui ettevõttel on keskmisest suurem kasumlikkus, mida esimese astme kohus on kinnitanud oma WestLB'd puudutavas otsuses.

| (120) | Samas ei saa komisjon Saksamaa väidet heaks kiita. Investeeringu ajal omas Baieri ainult pooli aktsiatest. Seetõttu saaks ta kasu ainult poolest ettevõtte väärtuse tõusust ning dividendidest, mida võib oodata investeeringu tulemusena, kuigi ta oli üksi investeeringu teinud. Ükski turumajanduslik investor ei nõustuks ühisomanikuna kandma kõiki investeeringuga seotud kulusid, kui sellest saadud kasumist oleks realiseeritud ainult osa. Vastupidiselt Saksamaa väidetele on kohus üksikasjalikult seda vaadet kinnitanud oma otsuses seoses WestLB'ga
   (38). Kohus leidis, et see ei vasta turumajandusliku investori käitumisele, kui kapitalikasv tekitab kasumit teistele ettevõtte osanikele, ilma et nad mingil viisil ise sellesse panustaksid. |
| --- | --- |

(120)

Samas ei saa komisjon Saksamaa väidet heaks kiita. Investeeringu ajal omas Baieri ainult pooli aktsiatest. Seetõttu saaks ta kasu ainult poolest ettevõtte väärtuse tõusust ning dividendidest, mida võib oodata investeeringu tulemusena, kuigi ta oli üksi investeeringu teinud. Ükski turumajanduslik investor ei nõustuks ühisomanikuna kandma kõiki investeeringuga seotud kulusid, kui sellest saadud kasumist oleks realiseeritud ainult osa. Vastupidiselt Saksamaa väidetele on kohus üksikasjalikult seda vaadet kinnitanud oma otsuses seoses WestLB'ga
   (38). Kohus leidis, et see ei vasta turumajandusliku investori käitumisele, kui kapitalikasv tekitab kasumit teistele ettevõtte osanikele, ilma et nad mingil viisil ise sellesse panustaksid.

| (121) | Isegi juhul, kus on tegemist keskmisest suurema kasumlikkusega ettevõttega, nagu on BayernLB'd kirjeldanud Saksamaa, ei ole põhipunktiks see, kui palju kasumlikkus on üle keskmise ning kas investor võib sellele vaatamata investeeringu ajal jätkuvalt saada üldiselt rahuldavat kasumit. Isegi kui ettevõte on keskmisest palju tulutoovam, sooviks erainvestor realiseerida kõik lisatulud, mida tema investeering võimaldab. Kui investeeringu teeb ainult üks ühisomanik ning puudub proportsionaalne aktsiate kasv teiste (passiivsete) ühisomanike kulul või teistel ühisomanikel ei õnnestu teha vastavat ja proportsionaalselt paralleelset panust, saab seda saavutada ainult valides ettemakstud tasu kõigi ühisomanike kulul, mis makstakse otse investorile sõltumata tema omanikustaatusest ning ainult tema kasuks enne regulaarseid dividende. |
| --- | --- |

(121)

Isegi juhul, kus on tegemist keskmisest suurema kasumlikkusega ettevõttega, nagu on BayernLB'd kirjeldanud Saksamaa, ei ole põhipunktiks see, kui palju kasumlikkus on üle keskmise ning kas investor võib sellele vaatamata investeeringu ajal jätkuvalt saada üldiselt rahuldavat kasumit. Isegi kui ettevõte on keskmisest palju tulutoovam, sooviks erainvestor realiseerida kõik lisatulud, mida tema investeering võimaldab. Kui investeeringu teeb ainult üks ühisomanik ning puudub proportsionaalne aktsiate kasv teiste (passiivsete) ühisomanike kulul või teistel ühisomanikel ei õnnestu teha vastavat ja proportsionaalselt paralleelset panust, saab seda saavutada ainult valides ettemakstud tasu kõigi ühisomanike kulul, mis makstakse otse investorile sõltumata tema omanikustaatusest ning ainult tema kasuks enne regulaarseid dividende.

d)   Kapitalibaas tasu jaoks ning tasu elemendid

i)   Kapitalibaas

| (122) | Nagu ka WestLB juhtumi puhul on komisjon määratlenud asjakohase tasu elamuehituse edendamiseks antavate ülekantud laenude eest, arvestades nende kaubanduslikku kasulikkust BayernLB suhtes, samal ajal eristades käesoleva juhtumi puhul omakapitalina panga äritegevuse jaoks kättesaadavaks tehtud varade “äritegevuse laiendamise funktsiooni” ja (ainult) “tagatise funktsiooni”. |
| --- | --- |

(122)

Nagu ka WestLB juhtumi puhul on komisjon määratlenud asjakohase tasu elamuehituse edendamiseks antavate ülekantud laenude eest, arvestades nende kaubanduslikku kasulikkust BayernLB suhtes, samal ajal eristades käesoleva juhtumi puhul omakapitalina panga äritegevuse jaoks kättesaadavaks tehtud varade “äritegevuse laiendamise funktsiooni” ja (ainult) “tagatise funktsiooni”.

| (123) | Kapitali “äritegevuse laiendamise funktsioon” viitab äripotentsiaali laienemisele riskiga seotud vahendite abil, mis järgnevad panga lisaomakapitalile, mis on järelevalve eesmärgil kindlaks määratud. Selles suhtes on tavalise turutasu määramisel lähtepunktiks tasu, mida võidakse nõuda erainvestorilt, kes annab pangale omakapitali. Kui hangitud kapital on bilansiaruandes näidatud omakapitalina, kuid ei ole järelevalve eesmärgil sellisena tunnustatud, või on see mõeldud edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks, ei ole seda võimalik kasutada laiendamise eesmärgil. Samas on omakapital oluline mitte ainult panganduse järelevalve eesmärgil. Omakapitali kättesaadavus panga võlausaldajatele vähemalt vastutuse katmiseks (“tagatise funktsioon”) tähendab, et selle majanduslikku funktsiooni saab ikkagi võrrelda tagatise või garantii funktsiooniga. Bilansiaruandes toodud omakapital tõestab pangale laenajatele tema usaldatavust ning seega mõjutab tingimusi, mille alusel pank on võimeline kaasama kapitali väljastpoolt. Kapitali “tagatise funktsiooni” tavaline turutasu arvutatakse vastavalt kasumile, mida erakäendaja oleks nõudnud BayernLB'ga suuruselt ja riskistrateegialt võrreldavalt krediidiasutuselt. |
| --- | --- |

(123)

Kapitali “äritegevuse laiendamise funktsioon” viitab äripotentsiaali laienemisele riskiga seotud vahendite abil, mis järgnevad panga lisaomakapitalile, mis on järelevalve eesmärgil kindlaks määratud. Selles suhtes on tavalise turutasu määramisel lähtepunktiks tasu, mida võidakse nõuda erainvestorilt, kes annab pangale omakapitali. Kui hangitud kapital on bilansiaruandes näidatud omakapitalina, kuid ei ole järelevalve eesmärgil sellisena tunnustatud, või on see mõeldud edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks, ei ole seda võimalik kasutada laiendamise eesmärgil. Samas on omakapital oluline mitte ainult panganduse järelevalve eesmärgil. Omakapitali kättesaadavus panga võlausaldajatele vähemalt vastutuse katmiseks (“tagatise funktsioon”) tähendab, et selle majanduslikku funktsiooni saab ikkagi võrrelda tagatise või garantii funktsiooniga. Bilansiaruandes toodud omakapital tõestab pangale laenajatele tema usaldatavust ning seega mõjutab tingimusi, mille alusel pank on võimeline kaasama kapitali väljastpoolt. Kapitali “tagatise funktsiooni” tavaline turutasu arvutatakse vastavalt kasumile, mida erakäendaja oleks nõudnud BayernLB'ga suuruselt ja riskistrateegialt võrreldavalt krediidiasutuselt.

| (124) | Baieri kandis BayernLB'le üle intressivabad ja madala intressiga laenud jääkväärtusega umbes 3 798 miljonit Saksa marka 31. detsembril 1994. aastal ning laenud jääkväärtusega 1219 miljonit Saksa marka 31. detsembril 1995. aastal. Eksperthinnangu põhjal saadi kõnealuste elamuehitamise edendamiseks antavate vahendite maksumuseks rahas 655,7 miljonit Saksa marka esimese sissemakse eest ning 542,1 miljonit Saksa marka teise sissemakse eest. See moodustas sihtotstarbelise reservi kogusummas 1 197 miljonit Saksa marka, mis oli esitatud BayernLB bilansiaruandes omavahenditena. |
| --- | --- |

(124)

Baieri kandis BayernLB'le üle intressivabad ja madala intressiga laenud jääkväärtusega umbes 3 798 miljonit Saksa marka 31. detsembril 1994. aastal ning laenud jääkväärtusega 1219 miljonit Saksa marka 31. detsembril 1995. aastal. Eksperthinnangu põhjal saadi kõnealuste elamuehitamise edendamiseks antavate vahendite maksumuseks rahas 655,7 miljonit Saksa marka esimese sissemakse eest ning 542,1 miljonit Saksa marka teise sissemakse eest. See moodustas sihtotstarbelise reservi kogusummas 1 197 miljonit Saksa marka, mis oli esitatud BayernLB bilansiaruandes omavahenditena.

| (125) | BAKred oli tunnistanud järelevalve eesmärgil algsete omavahenditena kahe sissemakse maksumuse rahas – kokku 1 197 miljonit Saksa marka – vastavalt iga üleandmise ajal määratletule ning näidatuna bilansiaruandes omavahenditena (39). Saksamaa väitel olid sihtotstarbelises reservis sisalduvad BayernLB kõik elamuehituse edendamiseks antavad vahendid kättesaadavad ka tema konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks (40). Erinevalt WestLB juhtumist ei olnud plaanis kasutada osa sihtotstarbelisest reservist lisaks panga edendustegevuse toetamiseks. Seetõttu ei teki siinjuures küsimust, kas bilansiaruandes omavahenditena näidatud sihtotstarbelise reservi osa võis BayernLB jaoks toimida ainult tagatisena. Seega on järelevalve eesmärgil tunnustatud sihtotstarbeline reserv aluseks asjakohase tasu määratlemisel hangitud kapitaliga seotud äritegevuse laiendamise funktsiooni jaoks. |
| --- | --- |

(125)

BAKred oli tunnistanud järelevalve eesmärgil algsete omavahenditena kahe sissemakse maksumuse rahas – kokku 1 197 miljonit Saksa marka – vastavalt iga üleandmise ajal määratletule ning näidatuna bilansiaruandes omavahenditena (39). Saksamaa väitel olid sihtotstarbelises reservis sisalduvad BayernLB kõik elamuehituse edendamiseks antavad vahendid kättesaadavad ka tema konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks (40). Erinevalt WestLB juhtumist ei olnud plaanis kasutada osa sihtotstarbelisest reservist lisaks panga edendustegevuse toetamiseks. Seetõttu ei teki siinjuures küsimust, kas bilansiaruandes omavahenditena näidatud sihtotstarbelise reservi osa võis BayernLB jaoks toimida ainult tagatisena. Seega on järelevalve eesmärgil tunnustatud sihtotstarbeline reserv aluseks asjakohase tasu määratlemisel hangitud kapitaliga seotud äritegevuse laiendamise funktsiooni jaoks.

| (126) | Komisjon kinnitab siinkohal, et 1998. ja 1999. aastal langes sihtotstarbelise reservi maksumus rahas alla BAKredi poolt tunnustatud summa (1 197 miljonit Saksa marka) ning seega neil aastail ei olnud BAKredi poolt tunnustatud sihtotstarbelise reservi kogusumma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kättesaadav. Kuigi liidumaa kohustuste mittetäitmise tagatis sihtotstarbelistest varadest saadud laenude eest kindlustas vähemalt kasumi juurdevoolu laenunõuetelt, mis sisaldusid sihtotstarbelises reservis, võis maksumus rahas ikkagi langeda alla lähtesumma, nt kui tagastatud fondid anti uuesti elamuehituse edendamiseks, mille tõttu liidumaal oli vastavalt üleandmislepingule otsustamisel ainuõigus. Kokkulepet ei sõlmitud selles osas, mille alusel liidumaa oleks taganud, et ülekantud varad ei lange alla teatud maksumuse rahas. Seetõttu tuleks 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil kõikumised surusid maksumuse rahas alla BAKredi poolt tunnustatud summa, arvutamisel aluseks võtta ainult väiksem maksumus rahas. Selles küsimuses nõustusid ka 24. septembril 2004. aastal esitatud kokkuleppe osapooled (41). |
| --- | --- |

(126)

Komisjon kinnitab siinkohal, et 1998. ja 1999. aastal langes sihtotstarbelise reservi maksumus rahas alla BAKredi poolt tunnustatud summa (1 197 miljonit Saksa marka) ning seega neil aastail ei olnud BAKredi poolt tunnustatud sihtotstarbelise reservi kogusumma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kättesaadav. Kuigi liidumaa kohustuste mittetäitmise tagatis sihtotstarbelistest varadest saadud laenude eest kindlustas vähemalt kasumi juurdevoolu laenunõuetelt, mis sisaldusid sihtotstarbelises reservis, võis maksumus rahas ikkagi langeda alla lähtesumma, nt kui tagastatud fondid anti uuesti elamuehituse edendamiseks, mille tõttu liidumaal oli vastavalt üleandmislepingule otsustamisel ainuõigus. Kokkulepet ei sõlmitud selles osas, mille alusel liidumaa oleks taganud, et ülekantud varad ei lange alla teatud maksumuse rahas. Seetõttu tuleks 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil kõikumised surusid maksumuse rahas alla BAKredi poolt tunnustatud summa, arvutamisel aluseks võtta ainult väiksem maksumus rahas. Selles küsimuses nõustusid ka 24. septembril 2004. aastal esitatud kokkuleppe osapooled (41).

| (127) | Komisjon toob veel kord välja, et tegelikult kasutatud kapitali määr ei saa olla näitajaks, mille alusel määratletakse tegelik tasu. Oluline on ainult kapitali kasutamise võimalus äritegevuse laiendamise eesmärgil. Isegi erainvestor ei oleks rahul kasutatavast kapitalist sõltuva tasuga. Selles osas nõustub komisjon BdB tähelepanekuga, et turumajanduslikule investorile, kellel on risk kaotada oma investeering, on ebaoluline, kas krediidiasutus tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. BdB väidab õigustatult, et turumajanduslikule investorile on oluline ainult asjaolu, et ta ei saa enam ülekantud summat majandustegevuses kasutada ega vastavat kasumit saada. Seetõttu on asjaolu, et BayernLB kasutas paigutatud kapitali ainult üks kord 1996. aastal ja ainult siis piiratud ulatuses riskiga seotud varade katteks, siin analüüsitava kapitalibaasi puhul ebaoluline. Ka osapooled ise tunnistavad selle vaate komisjonile 24. septembril 2004. aastal esitatud kokkuleppes õigeks. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon toob veel kord välja, et tegelikult kasutatud kapitali määr ei saa olla näitajaks, mille alusel määratletakse tegelik tasu. Oluline on ainult kapitali kasutamise võimalus äritegevuse laiendamise eesmärgil. Isegi erainvestor ei oleks rahul kasutatavast kapitalist sõltuva tasuga. Selles osas nõustub komisjon BdB tähelepanekuga, et turumajanduslikule investorile, kellel on risk kaotada oma investeering, on ebaoluline, kas krediidiasutus tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. BdB väidab õigustatult, et turumajanduslikule investorile on oluline ainult asjaolu, et ta ei saa enam ülekantud summat majandustegevuses kasutada ega vastavat kasumit saada. Seetõttu on asjaolu, et BayernLB kasutas paigutatud kapitali ainult üks kord 1996. aastal ja ainult siis piiratud ulatuses riskiga seotud varade katteks, siin analüüsitava kapitalibaasi puhul ebaoluline. Ka osapooled ise tunnistavad selle vaate komisjonile 24. septembril 2004. aastal esitatud kokkuleppes õigeks.

| (128) | Kapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni eest tasu määramisel on kõige olulisem asjaolu ajaliselt see, mil BAKred tunnustas sihtotstarbelist reservi omakapitalina. Saksamaa, BayernLB ja kaebuse esitaja väitel sai ainult sellest ajast edasi kapitali kasutada riskiga seotud varade katteks. |
| --- | --- |

(128)

Kapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni eest tasu määramisel on kõige olulisem asjaolu ajaliselt see, mil BAKred tunnustas sihtotstarbelist reservi omakapitalina. Saksamaa, BayernLB ja kaebuse esitaja väitel sai ainult sellest ajast edasi kapitali kasutada riskiga seotud varade katteks.

| (129) | Niivõrd kui kapital juba oli bilansiaruandes omavahendina näidatud, oli tal ka vastavalt ülalpool toodud üksikasjalisematele selgitustele vähemalt tagatise funktsioon. Ka seda tuleb asjakohase tasu määratlemisel arvesse võtta (42). |
| --- | --- |

(129)

Niivõrd kui kapital juba oli bilansiaruandes omavahendina näidatud, oli tal ka vastavalt ülalpool toodud üksikasjalisematele selgitustele vähemalt tagatise funktsioon. Ka seda tuleb asjakohase tasu määratlemisel arvesse võtta (42).

ii)   Tegelikult makstud tasu (tasu elemendid)

| (130) | Lisaks 0,6 % tasule aastas, mida maksti riskiga seotud vahendite katteks tegelikult kasutatud kapitali eest, tunnustab komisjon ka – vastupidiselt esialgsele seisukohale, mida ta väljendas oma menetluse algatamise otsuses – 0,05 % tagatise tasu aastas, mida BayernLB pidi maksma liidumaa kohustuste mittetäitmise tagatise endale võtmise eest. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks 0,6 % tasule aastas, mida maksti riskiga seotud vahendite katteks tegelikult kasutatud kapitali eest, tunnustab komisjon ka – vastupidiselt esialgsele seisukohale, mida ta väljendas oma menetluse algatamise otsuses – 0,05 % tagatise tasu aastas, mida BayernLB pidi maksma liidumaa kohustuste mittetäitmise tagatise endale võtmise eest.

| (131) | Viidates komisjonile esitatud ekspertide [...] 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta aruannetele, tõestas Saksamaa, et ilma kohustuste mittetäitmise tagatiseta oleks ülekantud laenunõuete maksumus rahas jäänud madalamale tasemele, kuna 7,5 % fikseeritud kapitali intressimäärale oleks tulnud lisada riskipreemia. Seda kinnitati ka BAFini 2. septembri 2004. aasta seletuses, mille Saksamaa esitas komisjonile. Komisjoni arvates on seega tõestatud, et tagatise tasu on samuti otseselt seotud omakapitali äritegevuse laiendamise funktsiooniga, mille eest tuli maksta tasu ning mida tuleb seetõttu tõlgendada tasu elemendina. |
| --- | --- |

(131)

Viidates komisjonile esitatud ekspertide [...] 5. oktoobri 1994. aasta ja 30. aprilli 1996. aasta aruannetele, tõestas Saksamaa, et ilma kohustuste mittetäitmise tagatiseta oleks ülekantud laenunõuete maksumus rahas jäänud madalamale tasemele, kuna 7,5 % fikseeritud kapitali intressimäärale oleks tulnud lisada riskipreemia. Seda kinnitati ka BAFini 2. septembri 2004. aasta seletuses, mille Saksamaa esitas komisjonile. Komisjoni arvates on seega tõestatud, et tagatise tasu on samuti otseselt seotud omakapitali äritegevuse laiendamise funktsiooniga, mille eest tuli maksta tasu ning mida tuleb seetõttu tõlgendada tasu elemendina.

| (132) | Pärast komisjoni otsust menetluse algatamise kohta möönis Saksamaa, et kõnealuses otsuses nimetatud muid elemente, st (1) laenajate intressimakseid, ka liidumaale laekunud makseid, (2) vahevälisinvesteeringute intresse ja (3) proportsionaalseid panuseid halduskuludele ei tuleks vaadelda tasu elementidena. Seetõttu ei näe komisjon põhjust kõrvale kalduda oma vaadetest, mis on toodud menetluse algatamise otsuses: |
| --- | --- |

(132)

Pärast komisjoni otsust menetluse algatamise kohta möönis Saksamaa, et kõnealuses otsuses nimetatud muid elemente, st (1) laenajate intressimakseid, ka liidumaale laekunud makseid, (2) vahevälisinvesteeringute intresse ja (3) proportsionaalseid panuseid halduskuludele ei tuleks vaadelda tasu elementidena. Seetõttu ei näe komisjon põhjust kõrvale kalduda oma vaadetest, mis on toodud menetluse algatamise otsuses:

| (133) | Laenajate intressimaksed: Üleandmislepingu 2. jao lõikes 1 sätestatud korraldus, mille alusel tulevaste ja praeguste nõuete intressid, mis moodustavad ülekantud sihtotstarbelise reservi osa, mis laekus liidumaale, tuleneb asjaolust, et eriotstarbeline reserv tuleb hoida eraldi panga muudest varadest (vt üleandmislepingu 2. jao lõiget 3). Sihtotstarbelise reservi osa moodustavate nõuete tulevased ja praegused intressid ei ole seega vaadeldavad kui tasu reservi äritegevust edendava funktsiooni eest omakapitalina. Kõnesolev 2. jao lõikes 1 toodud korraldus on rohkem sihtotstarbeliste varade seaduse artikli 1 lõike 2 nõude tagajärg, mille alusel kasutatakse elamuehituse edendamiseks antavaid ülekantud varasid ühiskondlikel eesmärkidel. Nimetatud seaduse artikli 1 lõike 2 kohaselt tuleb kasutusele võtta meetmeid, mis tagaksid, et ülekantud varasid kasutatakse samas ulatuses nagu seniajani sotsiaalmajade ehituseks. Sellest tulenevalt peab tulevasi ja praegusi sihtotstarbelise reservi osa moodustavate nõuete intresse kasutama ainult sotsiaalmajade ehituseks. Asjaolu, et nimetatud intress laekub liidumaale, on seetõttu kõigest varade sotsiaalse eesmärgi kohustuslik väljendus ning seda ei saa tõlgendada BayernLB poolt makstava tasuna. |
| --- | --- |

(133)

Laenajate intressimaksed: Üleandmislepingu 2. jao lõikes 1 sätestatud korraldus, mille alusel tulevaste ja praeguste nõuete intressid, mis moodustavad ülekantud sihtotstarbelise reservi osa, mis laekus liidumaale, tuleneb asjaolust, et eriotstarbeline reserv tuleb hoida eraldi panga muudest varadest (vt üleandmislepingu 2. jao lõiget 3). Sihtotstarbelise reservi osa moodustavate nõuete tulevased ja praegused intressid ei ole seega vaadeldavad kui tasu reservi äritegevust edendava funktsiooni eest omakapitalina. Kõnesolev 2. jao lõikes 1 toodud korraldus on rohkem sihtotstarbeliste varade seaduse artikli 1 lõike 2 nõude tagajärg, mille alusel kasutatakse elamuehituse edendamiseks antavaid ülekantud varasid ühiskondlikel eesmärkidel. Nimetatud seaduse artikli 1 lõike 2 kohaselt tuleb kasutusele võtta meetmeid, mis tagaksid, et ülekantud varasid kasutatakse samas ulatuses nagu seniajani sotsiaalmajade ehituseks. Sellest tulenevalt peab tulevasi ja praegusi sihtotstarbelise reservi osa moodustavate nõuete intresse kasutama ainult sotsiaalmajade ehituseks. Asjaolu, et nimetatud intress laekub liidumaale, on seetõttu kõigest varade sotsiaalse eesmärgi kohustuslik väljendus ning seda ei saa tõlgendada BayernLB poolt makstava tasuna.

| (134) | Vaheinvesteeringute intress: Vaheinvesteeringute intressimakseid, mis on sätestatud üleandmislepingu 2. jao lõike 1 neljandas ja viiendas lauses, ei saa samuti vaadelda kui omakapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni tasu. See on tingitud asjaolust, et igasugune kasum, mis laekub sihtotstarbelisse reservi selle jätkuva ühiskondliku eesmärgi alusel, investeeritakse tagasi sotsiaalmajade ehituse madala intressiga laenude näol kooskõlas liidumaa suuniste ja nõuetega (43). Saksamaa väitel on BayernLB'l igal juhul õigus ainult laenuõiguste kapitalielemendile (omakapitali kindlustusfunktsioon), samas kui omakapitali kasutus- ja kasumifunktsioon jääb selle kohustusliku ühiskondliku eesmärgi alusel täielikult liidumaale (44). Kuna menetlusega püütakse kindlaks teha, kas omakapitali kindlustusfunktsiooni eest on makstud asjakohast tasu, ei saa fondide tegeliku kasutamise eest makstavat tasu lugeda kindlustusfunktsiooni osaks. |
| --- | --- |

(134)

Vaheinvesteeringute intress: Vaheinvesteeringute intressimakseid, mis on sätestatud üleandmislepingu 2. jao lõike 1 neljandas ja viiendas lauses, ei saa samuti vaadelda kui omakapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni tasu. See on tingitud asjaolust, et igasugune kasum, mis laekub sihtotstarbelisse reservi selle jätkuva ühiskondliku eesmärgi alusel, investeeritakse tagasi sotsiaalmajade ehituse madala intressiga laenude näol kooskõlas liidumaa suuniste ja nõuetega (43). Saksamaa väitel on BayernLB'l igal juhul õigus ainult laenuõiguste kapitalielemendile (omakapitali kindlustusfunktsioon), samas kui omakapitali kasutus- ja kasumifunktsioon jääb selle kohustusliku ühiskondliku eesmärgi alusel täielikult liidumaale (44). Kuna menetlusega püütakse kindlaks teha, kas omakapitali kindlustusfunktsiooni eest on makstud asjakohast tasu, ei saa fondide tegeliku kasutamise eest makstavat tasu lugeda kindlustusfunktsiooni osaks.

| (135) | Halduskulude proportsionaalsed toetused: Liidumaale makstavad ülekannete halduskulude toetused on samuti vaid üleandmislepingu 2. jao lõikes 3 sätestatud põhimõtte edasine tõlgendus, milles käsitletakse toetuste näol makstud fondide ja panga muude varade eristamist. Asjaolu, et osa laenajate panustest laekub jätkuvalt liidumaale, on seega paigutatud fondide jätkuva kohustusliku sihtotstarbe ning nende panga muudest varadest eraldamise väljendus. Seda ei saa tõlgendada BayernLB poolt makstava tasuna. |
| --- | --- |

(135)

Halduskulude proportsionaalsed toetused: Liidumaale makstavad ülekannete halduskulude toetused on samuti vaid üleandmislepingu 2. jao lõikes 3 sätestatud põhimõtte edasine tõlgendus, milles käsitletakse toetuste näol makstud fondide ja panga muude varade eristamist. Asjaolu, et osa laenajate panustest laekub jätkuvalt liidumaale, on seega paigutatud fondide jätkuva kohustusliku sihtotstarbe ning nende panga muudest varadest eraldamise väljendus. Seda ei saa tõlgendada BayernLB poolt makstava tasuna.

e)   Võrdlus teiste omakapitali instrumentidega

| (136) | Vastavalt ülaltoodud selgitusele on tavalise turutasu määramisel nimetatud juhul lähtepunktiks tasu, mida nõuab turumajanduslik investor, kes annab pangale omakapitali. |
| --- | --- |

(136)

Vastavalt ülaltoodud selgitusele on tavalise turutasu määramisel nimetatud juhul lähtepunktiks tasu, mida nõuab turumajanduslik investor, kes annab pangale omakapitali.

| (137) | Siinkohal on vaieldamatu, et BayernLB'le üle kantud elamuehituse edendamiseks antavaid varasid ei saa otseselt võrrelda teiste ülekannetega. Ülekanne võib sarnaneda mõningal määral teatud instrumentidega, kuid iga instrumendiga võrreldes on ka piisavalt erinevusi, et võrdlusele vaid piiratud väärtust anda. Sellest tulenevalt saab sarnaselt WestLB juhtumile määratleda asjakohast tasu ainult võrreldes varade ülekannet tavaliselt turul leiduvate erinevate omakapitali instrumentidega, et analoogia alusel kindlaks teha, milline instrument on sellega kõige sarnasem, ning on seetõttu tasu määramise lähtepunktiks. |
| --- | --- |

(137)

Siinkohal on vaieldamatu, et BayernLB'le üle kantud elamuehituse edendamiseks antavaid varasid ei saa otseselt võrrelda teiste ülekannetega. Ülekanne võib sarnaneda mõningal määral teatud instrumentidega, kuid iga instrumendiga võrreldes on ka piisavalt erinevusi, et võrdlusele vaid piiratud väärtust anda. Sellest tulenevalt saab sarnaselt WestLB juhtumile määratleda asjakohast tasu ainult võrreldes varade ülekannet tavaliselt turul leiduvate erinevate omakapitali instrumentidega, et analoogia alusel kindlaks teha, milline instrument on sellega kõige sarnasem, ning on seetõttu tasu määramise lähtepunktiks.

| (138) | Saksamaa, BayernLB ja kaebuse esitaja nõustuvad sellega, et sihtotstarbelise reservi kuuluvaid elamuehituse edendamiseks antavaid vahendeid saab võrrelda ainult aktsiakapitali või vaikiva seltsingu toetustega. BAKred tunnustas sihtotstarbelist reservi esmaste omavahenditena (“esimese astme kapitalina”) ning seda saab seetõttu võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati Saksamaal omakapitalina ülekande toimumise aastal. Saksamaa väitel tähendas see 1994. ja 1995. aastal ainult pankade või reservide aktsiakapitali või vaikiva seltsingu toetusi, mis vastasid Saksamaa pangandusseaduse (KWG) artikli 10 lõikes 4 sätestatud erinõuetele. |
| --- | --- |

(138)

Saksamaa, BayernLB ja kaebuse esitaja nõustuvad sellega, et sihtotstarbelise reservi kuuluvaid elamuehituse edendamiseks antavaid vahendeid saab võrrelda ainult aktsiakapitali või vaikiva seltsingu toetustega. BAKred tunnustas sihtotstarbelist reservi esmaste omavahenditena (“esimese astme kapitalina”) ning seda saab seetõttu võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati Saksamaal omakapitalina ülekande toimumise aastal. Saksamaa väitel tähendas see 1994. ja 1995. aastal ainult pankade või reservide aktsiakapitali või vaikiva seltsingu toetusi, mis vastasid Saksamaa pangandusseaduse (KWG) artikli 10 lõikes 4 sätestatud erinõuetele.

| (139) | Komisjon nõustub osapooltega selles küsimuses. Komisjon juba selgitas oma 1999. aasta otsuses WestLB kohta, et võrdlust Wfa varade, mida tunnustati ka esmaste omavahenditena, ning hübriidsete omakapitali instrumentide vahel, mida tunnustati ainult lisakapitalina, nt kasumiosalussertifikaadid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa aluseks võtta ülekantud kapitali jaoks asjakohase tasu määratlemisel (otsus 2000/392/EÜ, punkt 199). Esmased omavahendid on ettevõttele palju kasulikumad, kuna neid saab kasutada lisaomavahendite kasvatamiseks (nt kasumiosalussertifikaadid) kuni sama määrani, et suurendada panga omavahendeid. Antud kapitali puhul, mida tunnustatakse algsete omavahenditena, eksisteerib suurem riskioht, mis reeglina väljendub kõrgema turutasuna niisuguste vahendite eest. Igasugune võrdlus “lisafondidega”, mida saab ainult piiratud ulatuses kasutada äritegevuse laiendamiseks, on seega algusest peale välistatud. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon nõustub osapooltega selles küsimuses. Komisjon juba selgitas oma 1999. aasta otsuses WestLB kohta, et võrdlust Wfa varade, mida tunnustati ka esmaste omavahenditena, ning hübriidsete omakapitali instrumentide vahel, mida tunnustati ainult lisakapitalina, nt kasumiosalussertifikaadid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa aluseks võtta ülekantud kapitali jaoks asjakohase tasu määratlemisel (otsus 2000/392/EÜ, punkt 199). Esmased omavahendid on ettevõttele palju kasulikumad, kuna neid saab kasutada lisaomavahendite kasvatamiseks (nt kasumiosalussertifikaadid) kuni sama määrani, et suurendada panga omavahendeid. Antud kapitali puhul, mida tunnustatakse algsete omavahenditena, eksisteerib suurem riskioht, mis reeglina väljendub kõrgema turutasuna niisuguste vahendite eest. Igasugune võrdlus “lisafondidega”, mida saab ainult piiratud ulatuses kasutada äritegevuse laiendamiseks, on seega algusest peale välistatud.

| (140) | Komisjon leiab lisaks, et Saksamaa ja BayernLB poolt tehtud võrdlus vaikivate seltsingute vahel pangandusseaduse artikli 10 lõike 4 tähenduses, st Baieri hoiupankade vaikivate seltsingute ja teiste institutsiooniliste investorite vahel, kes panga juurde kuuluvad alates 1991. aasta algusest, ei ole sobiv alus asjakohase tasu määratlemiseks sihtotstarbelise reservi eest. Selle asemel saab sihtotstarbeliste varade ülekannet võrrelda aktsiakapitali paigutusega BayernLB'sse. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leiab lisaks, et Saksamaa ja BayernLB poolt tehtud võrdlus vaikivate seltsingute vahel pangandusseaduse artikli 10 lõike 4 tähenduses, st Baieri hoiupankade vaikivate seltsingute ja teiste institutsiooniliste investorite vahel, kes panga juurde kuuluvad alates 1991. aasta algusest, ei ole sobiv alus asjakohase tasu määratlemiseks sihtotstarbelise reservi eest. Selle asemel saab sihtotstarbeliste varade ülekannet võrrelda aktsiakapitali paigutusega BayernLB'sse.

| (141) | Komisjoni arvates on siinjuures oluline, et elamuehituse edendamiseks antavad varad kanti üle mitte vaikiva seltsingu toetuste näol, vaid tavalise reservi loomise teel, kuigi mõlema summa üleandmise ajal oli BayernLB juba omandanud olulisel hulgal vaikivaid seltsinguid ning oli tuttav omakapitali kogumisega sel viisil. Komisjonile esitatud otsustest ilmnes, et ka BAKred ei pidanud sihtotstarbelist reservi mitte vaikivaks seltsinguks pangandusseaduse artikli 10 lõike 4 tähenduses, vaid reserviks (“Rücklage”) asjaomase seaduse artikli 10 lõike 2 punkti 1 esimese lause ja artikli 10 lõike 3 teise lause tähenduses. Nimetatud kaks asjaolu juba vihjavad, et antud kapital sarnanes rohkem aktsiakapitaliga kui vaikiva seltsinguga. |
| --- | --- |

(141)

Komisjoni arvates on siinjuures oluline, et elamuehituse edendamiseks antavad varad kanti üle mitte vaikiva seltsingu toetuste näol, vaid tavalise reservi loomise teel, kuigi mõlema summa üleandmise ajal oli BayernLB juba omandanud olulisel hulgal vaikivaid seltsinguid ning oli tuttav omakapitali kogumisega sel viisil. Komisjonile esitatud otsustest ilmnes, et ka BAKred ei pidanud sihtotstarbelist reservi mitte vaikivaks seltsinguks pangandusseaduse artikli 10 lõike 4 tähenduses, vaid reserviks (“Rücklage”) asjaomase seaduse artikli 10 lõike 2 punkti 1 esimese lause ja artikli 10 lõike 3 teise lause tähenduses. Nimetatud kaks asjaolu juba vihjavad, et antud kapital sarnanes rohkem aktsiakapitaliga kui vaikiva seltsinguga.

| (142) | Kuigi vastab tõele, et BayernLB sihtotstarbelistel varadel on mõningal määral vaikivale seltsingule iseloomulikke tunnuseid (45), leiab komisjon, et ülekantud kapitali kasutamise risk vähemalt teatud osas katteks maksejõuetuse või likvideerimise korral ei olnud üldiselt väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul. |
| --- | --- |

(142)

Kuigi vastab tõele, et BayernLB sihtotstarbelistel varadel on mõningal määral vaikivale seltsingule iseloomulikke tunnuseid (45), leiab komisjon, et ülekantud kapitali kasutamise risk vähemalt teatud osas katteks maksejõuetuse või likvideerimise korral ei olnud üldiselt väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul.

| (143) | Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väitega, et kahjude risk oli väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul, kuna BayernLB'l olid olulised omavahendid kättesaadavad juba enne seda, kui sihtotstarbeline reserv üle kanti, ning ei sõltunud seetõttu nimetatud kapitalist. Mööndavasti kasutati sihtotstarbelist reservi riskiga seotud vahendite katteks ainult ühel korral ning ka siis vaid lühiajaliselt. Samas tuleb olukorda vaadelda vastavalt tollele ajale, mil oli võimatu ette näha, et pank ei kasuta kapitali. Vastupidi, Bayerische Landesbank'i vajadust võimendada oma siseriiklikku ja rahvusvahelist konkurentsivõimet omakapitali kogumisega, et tagada panga suutlikkus oma edukat äritegevust jätkata, oli toodud põhjuseks kapitalipaigutusele sihtotstarbeliste varade seaduse eelnõu põhjal, mille Baieri parlament lõpuks vastu võttis. Lisaks väideti Baieri ministeeriumi esialgsetes projektides ja asutusesisestes märgukirjades, et üleandmise väidetav eesmärk oli tee sillutamine äritegevuse laiendamisele. Saksamaa on ka ise tunnistanud, et kui esimene ja teine sissemakse kanti üle 1994. ja 1995. aastal, oli sihtotstarbelise reservi kasutamise selgeks eesmärgiks riskiga seotud varade katmine (46). Nimetatud tingimustel kapitali eraldanud turumajanduslik investor oleks vastavalt nõudnud tasu täies mahus, kuna eelkõige temale langes kahjude kandmise täielik risk ning teisalt oli pangal vabadus kasutada kogu kapitali, nagu ka igasugust muud kapitali, oma konkurentsivõimelises äritegevuses vastavalt oma majanduslikele arvutustele ja äranägemisele. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väitega, et kahjude risk oli väiksem kui aktsiakapitali investeeringu puhul, kuna BayernLB'l olid olulised omavahendid kättesaadavad juba enne seda, kui sihtotstarbeline reserv üle kanti, ning ei sõltunud seetõttu nimetatud kapitalist. Mööndavasti kasutati sihtotstarbelist reservi riskiga seotud vahendite katteks ainult ühel korral ning ka siis vaid lühiajaliselt. Samas tuleb olukorda vaadelda vastavalt tollele ajale, mil oli võimatu ette näha, et pank ei kasuta kapitali. Vastupidi, Bayerische Landesbank'i vajadust võimendada oma siseriiklikku ja rahvusvahelist konkurentsivõimet omakapitali kogumisega, et tagada panga suutlikkus oma edukat äritegevust jätkata, oli toodud põhjuseks kapitalipaigutusele sihtotstarbeliste varade seaduse eelnõu põhjal, mille Baieri parlament lõpuks vastu võttis. Lisaks väideti Baieri ministeeriumi esialgsetes projektides ja asutusesisestes märgukirjades, et üleandmise väidetav eesmärk oli tee sillutamine äritegevuse laiendamisele. Saksamaa on ka ise tunnistanud, et kui esimene ja teine sissemakse kanti üle 1994. ja 1995. aastal, oli sihtotstarbelise reservi kasutamise selgeks eesmärgiks riskiga seotud varade katmine (46). Nimetatud tingimustel kapitali eraldanud turumajanduslik investor oleks vastavalt nõudnud tasu täies mahus, kuna eelkõige temale langes kahjude kandmise täielik risk ning teisalt oli pangal vabadus kasutada kogu kapitali, nagu ka igasugust muud kapitali, oma konkurentsivõimelises äritegevuses vastavalt oma majanduslikele arvutustele ja äranägemisele.

| (144) | Vastavalt Saksamaale ja BayernLB'le oli olemas kokkulepe, et BayernLB katab kapitalinõuded oma äritegevuse laiendamise eesmärgil suurelt jaolt läbi institutsiooniliste investorite vaikivate seltsingute panuste. Tuleb mainida, et seda kavatsust ei olnud üksikasjalikumalt väljendatud ei üleandmislepingu asjaomastes punktides ega üleandmisega seotud seaduses. Seetõttu ei saanud erainvestor kindel olla, et tema kapitali ei kasutata. Asjaolu, et oli olemas kokkulepe, mille alusel BayernLB kasutab sihtotstarbelist reservi riskiga seotud varade katteks ainult pärast muu kättesaadava omakapitali kasutamist, ei takista ka käesolevat riskianalüüsi, kui eeldada, et kavatsus kasutada vahendeid riskiga seotud varade katteks oli tõesti olemas. Komisjoni arvates ei tõesta ükski neist asjaoludest, et maksejõuetuse või likvideerimise tagajärjel tekkiva kahju risk oli kvalitatiivselt madalam kui aktsiakapitali puhul. |
| --- | --- |

(144)

Vastavalt Saksamaale ja BayernLB'le oli olemas kokkulepe, et BayernLB katab kapitalinõuded oma äritegevuse laiendamise eesmärgil suurelt jaolt läbi institutsiooniliste investorite vaikivate seltsingute panuste. Tuleb mainida, et seda kavatsust ei olnud üksikasjalikumalt väljendatud ei üleandmislepingu asjaomastes punktides ega üleandmisega seotud seaduses. Seetõttu ei saanud erainvestor kindel olla, et tema kapitali ei kasutata. Asjaolu, et oli olemas kokkulepe, mille alusel BayernLB kasutab sihtotstarbelist reservi riskiga seotud varade katteks ainult pärast muu kättesaadava omakapitali kasutamist, ei takista ka käesolevat riskianalüüsi, kui eeldada, et kavatsus kasutada vahendeid riskiga seotud varade katteks oli tõesti olemas. Komisjoni arvates ei tõesta ükski neist asjaoludest, et maksejõuetuse või likvideerimise tagajärjel tekkiva kahju risk oli kvalitatiivselt madalam kui aktsiakapitali puhul.

| (145) | Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Baieri ja Bavarian Sparkassenverband'i vahel 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud lepingu 2. jaole oli Sparkassenverband teise osanikuna kohustatud kandma pool igasugusest BayernLB kahjust juhul, kui sihtotstarbeline reserv ammendatakse või seda kasutavad kahjude katmiseks BayernLB võlausaldajad. Samas ei kõrvaldanud see riski, et vähemalt osa sihtotstarbelisest reservist kaotatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral, kuna see tähendas seda, et reservi oleks taastäiendatud vaid proportsionaalselt. Osanikevaheline kokkulepe ei vähendanud ka BayernLB kapitali kasutusvõimalusi, seetõttu ei saa see asjaolu vähendada BayernLB poolt maksmisele kuuluvat tasu. Oli mõeldamatu, et BayernLB ei oleks midagi maksnud, kui Baieri Sparkassenverband oleks end näiteks kohustanud Baieri ees kandma kogu kahju. Kõige enam oleks kokkulepe viinud välja selleni, et liidumaa oleks kompenseerinud Sparkassenverband'ile nimetatud täiendava riski võtmise eest pangasiseselt. Samas niisugust kokkulepet ei sõlmitud ning asjaolu on käesoleva menetluse seisukohalt ebaoluline. |
| --- | --- |

(145)

Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Baieri ja Bavarian Sparkassenverband'i vahel 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud lepingu 2. jaole oli Sparkassenverband teise osanikuna kohustatud kandma pool igasugusest BayernLB kahjust juhul, kui sihtotstarbeline reserv ammendatakse või seda kasutavad kahjude katmiseks BayernLB võlausaldajad. Samas ei kõrvaldanud see riski, et vähemalt osa sihtotstarbelisest reservist kaotatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral, kuna see tähendas seda, et reservi oleks taastäiendatud vaid proportsionaalselt. Osanikevaheline kokkulepe ei vähendanud ka BayernLB kapitali kasutusvõimalusi, seetõttu ei saa see asjaolu vähendada BayernLB poolt maksmisele kuuluvat tasu. Oli mõeldamatu, et BayernLB ei oleks midagi maksnud, kui Baieri Sparkassenverband oleks end näiteks kohustanud Baieri ees kandma kogu kahju. Kõige enam oleks kokkulepe viinud välja selleni, et liidumaa oleks kompenseerinud Sparkassenverband'ile nimetatud täiendava riski võtmise eest pangasiseselt. Samas niisugust kokkulepet ei sõlmitud ning asjaolu on käesoleva menetluse seisukohalt ebaoluline.

| (146) | Komisjon pole veendunud ka väites, et kõnealusel juhul moodustas sihtotstarbeline reserv üleandmise ajal umbes 8 % kogukapitalist ning et seetõttu oli kahju risk oluliselt väiksem kui WestLB puhul, kus Wfa varad moodustasid ligikaudu 50 % panga omakapitalist. WestLB puhul oli paigutatud kapitali suur kogus märk selle sarnasusest aktsiakapitaliga, kuid see ei olnud ainus otsustav asjaolu vastava võrdluse rakendamiseks. Pärast juhtumi igakülgset uurimist jõudis komisjon WestLB'd puudutava otsuse puhul lisaks järeldusele, et kõnealuse tehingu sarnasus aktsiakapitali investeeringuga kaalus üles muud kaalutlused. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon pole veendunud ka väites, et kõnealusel juhul moodustas sihtotstarbeline reserv üleandmise ajal umbes 8 % kogukapitalist ning et seetõttu oli kahju risk oluliselt väiksem kui WestLB puhul, kus Wfa varad moodustasid ligikaudu 50 % panga omakapitalist. WestLB puhul oli paigutatud kapitali suur kogus märk selle sarnasusest aktsiakapitaliga, kuid see ei olnud ainus otsustav asjaolu vastava võrdluse rakendamiseks. Pärast juhtumi igakülgset uurimist jõudis komisjon WestLB'd puudutava otsuse puhul lisaks järeldusele, et kõnealuse tehingu sarnasus aktsiakapitali investeeringuga kaalus üles muud kaalutlused.

| (147) | Ülaltoodut silmas pidades ning iseäranis arvestades investori poolt võetud riski kõnealuse tehingu tegemisel, järeldab komisjon, et elamuehituse edendamiseks antavate varade üleandmise eest asjakohase tasu määratlemise lähtepunktiks on tasu BayernLB'le kättesaadavaks tehtud aktsiakapitali eest. 24. septembril 2004. aastal komisjonile esitatud kokkuleppes võtsid osapooled esildatud tasu arvutamise aluseks samuti kasutusele aktsiakapitalipõhise lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(147)

Ülaltoodut silmas pidades ning iseäranis arvestades investori poolt võetud riski kõnealuse tehingu tegemisel, järeldab komisjon, et elamuehituse edendamiseks antavate varade üleandmise eest asjakohase tasu määratlemise lähtepunktiks on tasu BayernLB'le kättesaadavaks tehtud aktsiakapitali eest. 24. septembril 2004. aastal komisjonile esitatud kokkuleppes võtsid osapooled esildatud tasu arvutamise aluseks samuti kasutusele aktsiakapitalipõhise lähenemisviisi.

f)   Likviidsuse kulud

| (148) | Saksamaa ja BayernLB väited likviidsuse tasude osas on põhimõtteliselt aktsepteeritavad. “Normaalne” kapitaliemissioon panka varustab seda nii likviidsuse kui ka omavahendite baasiga, mida pank vajab järelevalve eesmärgil, et oma tegevust laiendada. Et kapitali täies mahus kasutada, st et oma 100 % riskikorrektiiviga varasid suurendada 12,5 võrra (st 100 jagatud maksevõime suhtarvuga 8), peab pank end täiendavalt finantsturgudel finantseerima 11,5 korda. Lihtsustatult annab saadud intressi, mis on korrutatud 12,5ga, ja makstud intressi, mis on korrutatud 11,5ga, vahe miinus panga muud kulud (nt halduskulud) omakapitali kasumi (47). Kuna elamuehituse edendamiseks antavad varad ei taganud BayernLB'le esialgset likviidsust, sest need ja kogu nendest saadud tulu säilitas seadusega sätestatud sihtotstarbelisuse elamuehituse edendamiseks, pidi BayernLB kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsurgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kalutud varasid 12,5kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel tasemel) (48). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu rahapaigutusega samadel alustel. |
| --- | --- |

(148)

Saksamaa ja BayernLB väited likviidsuse tasude osas on põhimõtteliselt aktsepteeritavad. “Normaalne” kapitaliemissioon panka varustab seda nii likviidsuse kui ka omavahendite baasiga, mida pank vajab järelevalve eesmärgil, et oma tegevust laiendada. Et kapitali täies mahus kasutada, st et oma 100 % riskikorrektiiviga varasid suurendada 12,5 võrra (st 100 jagatud maksevõime suhtarvuga 8), peab pank end täiendavalt finantsturgudel finantseerima 11,5 korda. Lihtsustatult annab saadud intressi, mis on korrutatud 12,5ga, ja makstud intressi, mis on korrutatud 11,5ga, vahe miinus panga muud kulud (nt halduskulud) omakapitali kasumi (47). Kuna elamuehituse edendamiseks antavad varad ei taganud BayernLB'le esialgset likviidsust, sest need ja kogu nendest saadud tulu säilitas seadusega sätestatud sihtotstarbelisuse elamuehituse edendamiseks, pidi BayernLB kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsurgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kalutud varasid 12,5kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel tasemel) (48). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu rahapaigutusega samadel alustel.

| (149) | Samas ei usu komisjon, et arvesse tuleb võtta täiendava finantseerimise kogu intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. See tähendab, et panga puhastulemust ei vähendata kantud lisaintressikulutuste võrra. Need kulutused hüvitatakse osaliselt ettevõtte vähendatud tulumaksust. Ülekantud kapitali iseärasuste tõttu tuleb BayernLB lisakohustusena arvestada ainult puhaskulu. Seetõttu on komisjon nõus, et BayernLB hüvitab “likviidsuse lisakulud” järgmises ulatuses: täiendava finantseerimise kulud miinus maksud (49). |
| --- | --- |

(149)

Samas ei usu komisjon, et arvesse tuleb võtta täiendava finantseerimise kogu intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. See tähendab, et panga puhastulemust ei vähendata kantud lisaintressikulutuste võrra. Need kulutused hüvitatakse osaliselt ettevõtte vähendatud tulumaksust. Ülekantud kapitali iseärasuste tõttu tuleb BayernLB lisakohustusena arvestada ainult puhaskulu. Seetõttu on komisjon nõus, et BayernLB hüvitab “likviidsuse lisakulud” järgmises ulatuses: täiendava finantseerimise kulud miinus maksud (49).

| (150) | Samamoodi ei saa komisjon nõustuda Saksamaa väitega, et erainvestor ei oleks saanud ainult täiendava finantseerimise kulusid maha arvata, kuna BayernLB'le ülekantud kapital moodustas ainult 8 % omavahenditest, mitte aga peaaegu 50 %, nagu see oli WestLB juhtumi puhul. See väide ei ole veenev. Ainus otsustav näitaja on asjaolu, et BayernLB oleks saanud hüvitada täiendava finantseerimise kulud kui talitluskulud maksude vastu ning saanud niimoodi eelise, mida Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaselt tuleb arvesse võtta olenemata kättesaadavaks tehtud kapitali suurusest. |
| --- | --- |

(150)

Samamoodi ei saa komisjon nõustuda Saksamaa väitega, et erainvestor ei oleks saanud ainult täiendava finantseerimise kulusid maha arvata, kuna BayernLB'le ülekantud kapital moodustas ainult 8 % omavahenditest, mitte aga peaaegu 50 %, nagu see oli WestLB juhtumi puhul. See väide ei ole veenev. Ainus otsustav näitaja on asjaolu, et BayernLB oleks saanud hüvitada täiendava finantseerimise kulud kui talitluskulud maksude vastu ning saanud niimoodi eelise, mida Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaselt tuleb arvesse võtta olenemata kättesaadavaks tehtud kapitali suurusest.

g)   Asjakohane tasu 1 197 miljoni Saksa marga eest

| (151) | Kahtlemata on 1 197 miljoni Saksa marga eest asjakohase tasu arvutamiseks erinevaid võimalusi. Samas näidatakse järgnevalt, et kõik kättesaadavaks tehtud kapitali eest tasu arvutamise meetodid järgivad samu põhimõtteid. Kasutades nimetatud põhimõtteid, teostab komisjon arvutuse kahes järgus: esmalt määrab komisjon kindlaks minimaalse tasu, mida investor ootab BayernLB kapitali tehtud (oletatava) investeeringu eest. Siis uurib komisjon, kas tehingu iseärasusi arvestades oleks turg nõustunud preemia või hinnaalandusega, ning kui jah, siis kas ta suudaks toota nimetatud summa piisavalt suurt kogust. |
| --- | --- |

(151)

Kahtlemata on 1 197 miljoni Saksa marga eest asjakohase tasu arvutamiseks erinevaid võimalusi. Samas näidatakse järgnevalt, et kõik kättesaadavaks tehtud kapitali eest tasu arvutamise meetodid järgivad samu põhimõtteid. Kasutades nimetatud põhimõtteid, teostab komisjon arvutuse kahes järgus: esmalt määrab komisjon kindlaks minimaalse tasu, mida investor ootab BayernLB kapitali tehtud (oletatava) investeeringu eest. Siis uurib komisjon, kas tehingu iseärasusi arvestades oleks turg nõustunud preemia või hinnaalandusega, ning kui jah, siis kas ta suudaks toota nimetatud summa piisavalt suurt kogust.

i)   Tõenäolise minimaalse tasu kindlaksmääramine investeeringu tegemise eest BayernLB kapitali

| (152) | Oodatav kasum investeeringult ja investeeringu risk on põhilised määravad faktorid, mille alusel turumajanduslik investor otsustab investeerida. Nende taseme määramiseks ühendab investor kogu kättesaadava ettevõttega seotud ja turuga seotud teabe oma arvutustesse. Ta võtab aluseks eelmise perioodi keskmised määrad, mis üldiselt viitavad ettevõtte tõhususele tulevikus, ning muu hulgas ettevõtte ärimudeli analüüsi, mis käsitleb asjaomast investeeringuperioodi, juhtimisstrateegia ja -kvaliteedi või asjaomase sektori vastavad väljavaated. |
| --- | --- |

(152)

Oodatav kasum investeeringult ja investeeringu risk on põhilised määravad faktorid, mille alusel turumajanduslik investor otsustab investeerida. Nende taseme määramiseks ühendab investor kogu kättesaadava ettevõttega seotud ja turuga seotud teabe oma arvutustesse. Ta võtab aluseks eelmise perioodi keskmised määrad, mis üldiselt viitavad ettevõtte tõhususele tulevikus, ning muu hulgas ettevõtte ärimudeli analüüsi, mis käsitleb asjaomast investeeringuperioodi, juhtimisstrateegia ja -kvaliteedi või asjaomase sektori vastavad väljavaated.

| (153) | Turumajanduslik investor tagab investeeringu ainult siis, kui see toodab suurema kasumi või väiksema riski kui tema kapitali paremuselt järgmine alternatiivne kasutusvõimalus. Samamoodi ei investeeri ta ettevõttesse, mille oodatav kasum on madalam kui teiste sama riskiprofiiliga ettevõtete keskmine oodatav kasum. Kõnealusel juhul võib eeldada, et eeldatava investeeringuprojektiga võrreldes on olemas piisavaid alternatiivseid variante, mis lubavad sama riskiga suuremat oodatavat kasumit. |
| --- | --- |

(153)

Turumajanduslik investor tagab investeeringu ainult siis, kui see toodab suurema kasumi või väiksema riski kui tema kapitali paremuselt järgmine alternatiivne kasutusvõimalus. Samamoodi ei investeeri ta ettevõttesse, mille oodatav kasum on madalam kui teiste sama riskiprofiiliga ettevõtete keskmine oodatav kasum. Kõnealusel juhul võib eeldada, et eeldatava investeeringuprojektiga võrreldes on olemas piisavaid alternatiivseid variante, mis lubavad sama riskiga suuremat oodatavat kasumit.

| (154) | Minimaalse asjakohase tasu määratlemiseks on mitmeid meetodeid. Need ulatuvad finantseerimismeetodite eri variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate lähenemisviiside kirjeldamisel on asjakohane eristada kahte komponenti – riskivaba kasumit ja projektipõhist riskipreemiat:
  riskantse investeeringu minimaalne asjakohane tasu
  =
  = riskivaba baasmäär + riskantse investeeringu riskipreemia.
  Selles tulenevalt saab minimaalset asjakohast tasu riskantse investeeringu eest kirjeldada kui kasumi riskivaba määra ja investeeringuspetsiifilise riski võtmise lisapreemia summat. |
| --- | --- |

(154)

Minimaalse asjakohase tasu määratlemiseks on mitmeid meetodeid. Need ulatuvad finantseerimismeetodite eri variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate lähenemisviiside kirjeldamisel on asjakohane eristada kahte komponenti – riskivaba kasumit ja projektipõhist riskipreemiat:

riskantse investeeringu minimaalne asjakohane tasu

=

= riskivaba baasmäär + riskantse investeeringu riskipreemia.

Selles tulenevalt saab minimaalset asjakohast tasu riskantse investeeringu eest kirjeldada kui kasumi riskivaba määra ja investeeringuspetsiifilise riski võtmise lisapreemia summat.

| (155) | Kasumi määratlemise aluseks on seega investeeringu kohustuste mittetäitmise riskivaba vorm koos saadud riskivaba kasumiga. Tavaliselt kasutatakse riskivaba baasmäära määratlemiseks fikseeritud intressiga riigiväärtpaberite oodatavat kasumit (või nimetatud väärtpaberite indeksit), kuid need esindavad suhteliselt madala riskiga investeeringu vorme. Riskipreemia määratlemisel meetodid erinevad:






  — | Finantseerimismeetod: investori oodatav kapitalikasum esindab kapitali kasutava panga vaatepunktist tulevasi finantseerimiskulutusi. Selle lähenemisviisi alusel määratletakse kõigepealt võrreldavate pankade eelmisel perioodil kantud kapitalikulud. Eelmise perioodi kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevaste oodatavate omakapitalikuludega ning seetõttu ka investori oodatava kasuminõudega. |
| --- | --- | --- |

(155)

Kasumi määratlemise aluseks on seega investeeringu kohustuste mittetäitmise riskivaba vorm koos saadud riskivaba kasumiga. Tavaliselt kasutatakse riskivaba baasmäära määratlemiseks fikseeritud intressiga riigiväärtpaberite oodatavat kasumit (või nimetatud väärtpaberite indeksit), kuid need esindavad suhteliselt madala riskiga investeeringu vorme. Riskipreemia määratlemisel meetodid erinevad:

—

Finantseerimismeetod: investori oodatav kapitalikasum esindab kapitali kasutava panga vaatepunktist tulevasi finantseerimiskulutusi. Selle lähenemisviisi alusel määratletakse kõigepealt võrreldavate pankade eelmisel perioodil kantud kapitalikulud. Eelmise perioodi kapitalikulude aritmeetilist keskmist võrreldakse seejärel tulevaste oodatavate omakapitalikuludega ning seetõttu ka investori oodatava kasuminõudega.

| — | Finantseerimismeetod koos aasta kasvunumbrite aritmeetilise keskmisega: Selle lähenemisviisi keskmeks on rohkem geomeetrilise kui aritmeetilise keskmise väärtuse kasutamine (aasta kasvunumbrite aritmeetiline keskmine). |
| --- | --- |

—

Finantseerimismeetod koos aasta kasvunumbrite aritmeetilise keskmisega: Selle lähenemisviisi keskmeks on rohkem geomeetrilise kui aritmeetilise keskmise väärtuse kasutamine (aasta kasvunumbrite aritmeetiline keskmine).

| — | Varade hindamise mudel (CAPM): CAPM on kõige tuntum ja sagedamini testitud kaasaegse finantsmajanduse mudel, mille alusel on järgmise valemi abil võimalik kindlaks määrata investori poolt oodatavat kasumit: |
| --- | --- |

—

Varade hindamise mudel (CAPM): CAPM on kõige tuntum ja sagedamini testitud kaasaegse finantsmajanduse mudel, mille alusel on järgmise valemi abil võimalik kindlaks määrata investori poolt oodatavat kasumit:

minimaalne kapitalikasum

=

riskivaba baasmäär + (turu riskipreemia x beeta)

Omakapitali investeeringu riskipreemia saadakse, korrutades turu riskipreemia beetanäitajaga (turu riskipreemia x beeta). Beetanäitajat kasutatakse ettevõtte riski suuruse määramiseks võrreldes kõigi ettevõtete üldise riskiga.

| (156) | CAMP on juhtiv meetod suurte börsifirmade investeeringute kasumite arvutamisel. Kuna BayernLB ei ole börsifirma, ei ole võimalik tema beetaväärtust otse kindlaks teha. CAPMi saab kasutada ainult hinnangulise beetanäitaja alusel. |
| --- | --- |

(156)

CAMP on juhtiv meetod suurte börsifirmade investeeringute kasumite arvutamisel. Kuna BayernLB ei ole börsifirma, ei ole võimalik tema beetaväärtust otse kindlaks teha. CAPMi saab kasutada ainult hinnangulise beetanäitaja alusel.

| (157) | BdB järeldas CAPM kasutamise alusel oma 29. juuli 2003. aasta selgituses, et minimaalne tasu, mida võis oodata BayernLB aktsiakapitali investeeringu eest ehituslaenunõuete üleandmise ajal, oli 13,34 % aasta kohta 31. detsembri 1994. aasta seisuga ning 12,87 % aasta kohta 31. detsembri 1995. aasta seisuga. Saksamaa oli põhimõtteliselt CAPM-meetodi kasutamise vastu. Saksamaa väitis ka, et BdB alustas kõrge beetaväärtusega ning arvutas riskivaba baasmäära valesti ning et turu riskipreemia väärtuses 4,6 % oli liiga kõrge. Kui BdB oleks kasutanud CAPMi õigesti, oleks ta saanud BayernLB aktsiakapitali oletusliku investeeringu eest palju väiksema minimaalse tasu. Baieri, BayernLB ja BdB järeldasid oma kokkuleppes normaalse turutasu kohta, et asjakohane minimaalne tasu oli 9,87 % esimese sissemakse eest ja 8,00 % teise sissemakse eest. |
| --- | --- |

(157)

BdB järeldas CAPM kasutamise alusel oma 29. juuli 2003. aasta selgituses, et minimaalne tasu, mida võis oodata BayernLB aktsiakapitali investeeringu eest ehituslaenunõuete üleandmise ajal, oli 13,34 % aasta kohta 31. detsembri 1994. aasta seisuga ning 12,87 % aasta kohta 31. detsembri 1995. aasta seisuga. Saksamaa oli põhimõtteliselt CAPM-meetodi kasutamise vastu. Saksamaa väitis ka, et BdB alustas kõrge beetaväärtusega ning arvutas riskivaba baasmäära valesti ning et turu riskipreemia väärtuses 4,6 % oli liiga kõrge. Kui BdB oleks kasutanud CAPMi õigesti, oleks ta saanud BayernLB aktsiakapitali oletusliku investeeringu eest palju väiksema minimaalse tasu. Baieri, BayernLB ja BdB järeldasid oma kokkuleppes normaalse turutasu kohta, et asjakohane minimaalne tasu oli 9,87 % esimese sissemakse eest ja 8,00 % teise sissemakse eest.

| (158) | Oma arvutustes võtsid osapooled aluseks CAPMi ning kohaldatud riskivabad intressimäärad 7,50 % (31. detsember 1994) ja 6,10 % (31. detsember 1995). Nimetatud intressimäärade määratlemine põhines eeldusel, et BayernLB sihtotstarbelised varad tehakse püsivalt kättesaadavaks. Seetõttu otsustasid osapooled mitte kasutada riskivaba määra, mis saadi turul kapitalipaigutuse ajal fikseeritud investeeringuperioodil (nt 10aastane kasum valitsuse võlakirjadelt), kuna selline lähenemine jätaks kõrvale investeeringuriski, st riski, mille alusel ei oleks enam võimalik uuesti investeerida riskivaba intressimäära tasemel, kui investeerimisperiood läbi saab. Osapoolte arvates on kogukasumiindeks investeeringu riski arvessevõtmiseks parim viis. Seetõttu valisid nad Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10, mille alusel jälgitakse föderaallaenudesse tehtavate investeeringute toimimist täpselt kümneaastase perioodi jooksul. Kõnesoleval juhul kasutatud indeksiseeriad sisaldavad asjaomaseid tulemuslikkuse indeksi REX10 aastalõpu tulemusi alates 1970. aastast. Seetõttu arvutasid osapooled aasta kasumi, mis peegeldab vastavalt tulemuslikkuse indeksi REX10 poolt jälgitud trendi perioodil 1970–94/1970–95 ja sel viisil saadi riskivabaks baasmääraks ülaltoodud 7,50 % ja 6,10 %. |
| --- | --- |

(158)

Oma arvutustes võtsid osapooled aluseks CAPMi ning kohaldatud riskivabad intressimäärad 7,50 % (31. detsember 1994) ja 6,10 % (31. detsember 1995). Nimetatud intressimäärade määratlemine põhines eeldusel, et BayernLB sihtotstarbelised varad tehakse püsivalt kättesaadavaks. Seetõttu otsustasid osapooled mitte kasutada riskivaba määra, mis saadi turul kapitalipaigutuse ajal fikseeritud investeeringuperioodil (nt 10aastane kasum valitsuse võlakirjadelt), kuna selline lähenemine jätaks kõrvale investeeringuriski, st riski, mille alusel ei oleks enam võimalik uuesti investeerida riskivaba intressimäära tasemel, kui investeerimisperiood läbi saab. Osapoolte arvates on kogukasumiindeks investeeringu riski arvessevõtmiseks parim viis. Seetõttu valisid nad Deutsche Börse AG tulemuslikkuse näitaja REX10, mille alusel jälgitakse föderaallaenudesse tehtavate investeeringute toimimist täpselt kümneaastase perioodi jooksul. Kõnesoleval juhul kasutatud indeksiseeriad sisaldavad asjaomaseid tulemuslikkuse indeksi REX10 aastalõpu tulemusi alates 1970. aastast. Seetõttu arvutasid osapooled aasta kasumi, mis peegeldab vastavalt tulemuslikkuse indeksi REX10 poolt jälgitud trendi perioodil 1970–94/1970–95 ja sel viisil saadi riskivabaks baasmääraks ülaltoodud 7,50 % ja 6,10 %.

| (159) | Kuna BayernLB kapitalipaigutus tehti püsivalt kättesaadavaks, sobib kõnealuse juhtumi puhul riskivabade baasintressimäärade määratlemiseks kasutatud meetod. Lisaks on tulemuslikkuse indeks REX10 üldiselt tunnustatud andmeallikas. Seetõttu on kõnesoleval juhul arvutatud riskivabad baasmäärad asjakohased. |
| --- | --- |

(159)

Kuna BayernLB kapitalipaigutus tehti püsivalt kättesaadavaks, sobib kõnealuse juhtumi puhul riskivabade baasintressimäärade määratlemiseks kasutatud meetod. Lisaks on tulemuslikkuse indeks REX10 üldiselt tunnustatud andmeallikas. Seetõttu on kõnesoleval juhul arvutatud riskivabad baasmäärad asjakohased.

| (160) | Beetanäitajad 0,593 (31. detsembril 1994) ja 0,475 (31. detsembril 1995) saadi [...] aruande alusel, milles käsitleti kohaldatud beetanäitajaid kõigi Saksamaa krediidiasutuste kohta. Kõnealuse aruande põhjal – mis on komisjonile kättesaadav – ja BayernLB äriprofiili silmas pidades on beetanäitajad asjakohased. |
| --- | --- |

(160)

Beetanäitajad 0,593 (31. detsembril 1994) ja 0,475 (31. detsembril 1995) saadi [...] aruande alusel, milles käsitleti kohaldatud beetanäitajaid kõigi Saksamaa krediidiasutuste kohta. Kõnealuse aruande põhjal – mis on komisjonile kättesaadav – ja BayernLB äriprofiili silmas pidades on beetanäitajad asjakohased.

| (161) | Komisjon peab ka 4,0 % turu riskipreemiat vastuvõetavaks. Juba WestLB juhtumi puhul kohaldati mitmel juhul nn üldist pikaajalist turu riskipreemiat, st erinevust normaalse aktsiaportfelli pikaajalise keskmise kasumi ja valitsuse võlakirjade vahel. Menetlusega seotud aruannetes kohaldati 3 %–5 % suurust määra sõltuvalt meetodist, uurimisperioodist ja asjakohastest algandmetest. BdB jaoks koostatud aruandes arvutati väärtusteks 3,16 % ja 5 %. WestLB kohta koostatud teises aruandes esimese menetluse kohta saadi väärtused 4,5 % ja 5 %, samas kui Lehman Brothers sai WestLB puhul väärtuseks 4 %. Eeltoodud tausta arvestades ei ole komisjonil põhjust kõrvale kalduda kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM põhjal ei kahtle komisjon, et osapoolte määratletud minimaalne tasu on asjakohane. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon peab ka 4,0 % turu riskipreemiat vastuvõetavaks. Juba WestLB juhtumi puhul kohaldati mitmel juhul nn üldist pikaajalist turu riskipreemiat, st erinevust normaalse aktsiaportfelli pikaajalise keskmise kasumi ja valitsuse võlakirjade vahel. Menetlusega seotud aruannetes kohaldati 3 %–5 % suurust määra sõltuvalt meetodist, uurimisperioodist ja asjakohastest algandmetest. BdB jaoks koostatud aruandes arvutati väärtusteks 3,16 % ja 5 %. WestLB kohta koostatud teises aruandes esimese menetluse kohta saadi väärtused 4,5 % ja 5 %, samas kui Lehman Brothers sai WestLB puhul väärtuseks 4 %. Eeltoodud tausta arvestades ei ole komisjonil põhjust kõrvale kalduda kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM põhjal ei kahtle komisjon, et osapoolte määratletud minimaalne tasu on asjakohane.

| (162) | Komisjonil ei ole põhjust arvata, et osapoolte poolt määratletud minimaalne tasu oletusliku aktsiakapitaliinvesteeringu eest ei läbi turutesti. Sellest tulenevalt kehtestab komisjon asjakohaseks minimaalseks tasuks (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksu) esimese sissemakse eest 9,87 % aasta kohta ning teise sissemakse eest 8,00 % aasta kohta. |
| --- | --- |

(162)

Komisjonil ei ole põhjust arvata, et osapoolte poolt määratletud minimaalne tasu oletusliku aktsiakapitaliinvesteeringu eest ei läbi turutesti. Sellest tulenevalt kehtestab komisjon asjakohaseks minimaalseks tasuks (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksu) esimese sissemakse eest 9,87 % aasta kohta ning teise sissemakse eest 8,00 % aasta kohta.

ii)   Kasumi mahahindlus likviidsuse puudumise tõttu

| (163) | Saksamaa väitel ulatusid BayernLB tegelikud täiendava finantseerimise kulud esimese üleandmise tegemise ajal 1994. aasta teisel poolel 7,7 %ni ning teise ülekande tegemise ajal 1995. aasta teisel poolel 6,78 %ni. Osapooled kasutasid täiendava finantseerimise minimaalse kogukuluna 31. detsembri 1994. aasta seisuga pikaajalist riskivaba alusmäära 7,50 % ning 31. detsembri 1995. aasta seisuga alusmäära 6,10 %. Nad nõustusid ka kasutama ühtlast 50 %-list maksumäära (50). Selle alusel saadi täiendava finantseerimise netoväärtuseks esimese sissemakse puhul 3,75 % ja teise sissemakse puhul 3,05 % ning seega vastav likviidsuse mahaarvestis. |
| --- | --- |

(163)

Saksamaa väitel ulatusid BayernLB tegelikud täiendava finantseerimise kulud esimese üleandmise tegemise ajal 1994. aasta teisel poolel 7,7 %ni ning teise ülekande tegemise ajal 1995. aasta teisel poolel 6,78 %ni. Osapooled kasutasid täiendava finantseerimise minimaalse kogukuluna 31. detsembri 1994. aasta seisuga pikaajalist riskivaba alusmäära 7,50 % ning 31. detsembri 1995. aasta seisuga alusmäära 6,10 %. Nad nõustusid ka kasutama ühtlast 50 %-list maksumäära (50). Selle alusel saadi täiendava finantseerimise netoväärtuseks esimese sissemakse puhul 3,75 % ja teise sissemakse puhul 3,05 % ning seega vastav likviidsuse mahaarvestis.

| (164) | Nimetatud kokkulepet silmas pidades ning arvestades asjaolu, et kõnesolevad kogused jäävad ikka veel alla Saksamaa poolt varasemalt viidatud määra, ei näe komisjon põhjust neid ebasobivateks pidada ning sellest tulenevalt võtab komisjon need kogused aluseks abi elemendi määratlemisel. |
| --- | --- |

(164)

Nimetatud kokkulepet silmas pidades ning arvestades asjaolu, et kõnesolevad kogused jäävad ikka veel alla Saksamaa poolt varasemalt viidatud määra, ei näe komisjon põhjust neid ebasobivateks pidada ning sellest tulenevalt võtab komisjon need kogused aluseks abi elemendi määratlemisel.

iii)   Üleandmise iseärasustest tulenev kasumipreemia

| (165) | Praktikas suurendavad mahaarvatisi ja preemiaid tasu määratlemisel ebatüüpilised asjaolud, mis kalduvad kõrvale tavalisest asjaomase ettevõtte aktsiakapitali investeeringust. Seetõttu tuleb uurida, kas iseärasused, eriti kapitali ülekande spetsiifiline riskiprofiil, annab aluse ülaltoodud 9,87 % lise aasta minimaalse tasu (esimese sissemakse eest) ja 8,00 %lise aasta minimaalse tasu (teise sissemakse eest) kohandamiseks, mida erainvestor eeldab saavat BayernLB kapitali tehtava ning kas komisjon suudab luua nimetatud kohanduse metoodiliselt suure koguse. Selle puhul tuleb arvestada kolme asjaolu: esmalt uute aktsiate väljastamise ebaõnnestumist assotsieeritud hääleõigusega ettevõttes, teiseks varade üleandmise erakordset mahtu ning kolmandaks varade mitteturustatavust. |
| --- | --- |

(165)

Praktikas suurendavad mahaarvatisi ja preemiaid tasu määratlemisel ebatüüpilised asjaolud, mis kalduvad kõrvale tavalisest asjaomase ettevõtte aktsiakapitali investeeringust. Seetõttu tuleb uurida, kas iseärasused, eriti kapitali ülekande spetsiifiline riskiprofiil, annab aluse ülaltoodud 9,87 % lise aasta minimaalse tasu (esimese sissemakse eest) ja 8,00 %lise aasta minimaalse tasu (teise sissemakse eest) kohandamiseks, mida erainvestor eeldab saavat BayernLB kapitali tehtava ning kas komisjon suudab luua nimetatud kohanduse metoodiliselt suure koguse. Selle puhul tuleb arvestada kolme asjaolu: esmalt uute aktsiate väljastamise ebaõnnestumist assotsieeritud hääleõigusega ettevõttes, teiseks varade üleandmise erakordset mahtu ning kolmandaks varade mitteturustatavust.

| (166) | Üleandmise tagajärjel ei saanud liidumaa ühtegi lisahääleõigust. Seda kahju ei korvanud ka võrreldav teise osaniku investeering. Hääleõigusest loobumisega ütleb investor lahti kaasarääkimisõigusest panga juhatuse poolt tehtavate otsuste osas. Et kompenseerida suuremat kahju riski ilma vastava mõju suurenemiseta ettevõtte üle, nõuaks turumajanduslik investor suuremat tasu (isegi kui võimalikke riske leevendati teiste osanike vaheliste siselepingutega). Eelisaktsiate suuremat tasu silmas pidades võrreldes tavaaktsiatega peab komisjon sobivaks preemiaks vähemalt 0,3 % aasta kohta (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist). Kokkuleppe osapooled peavad lisaks sobivaks preemiaks 0,3 %, arvestades uute hääleõiguste andmise ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

(166)

Üleandmise tagajärjel ei saanud liidumaa ühtegi lisahääleõigust. Seda kahju ei korvanud ka võrreldav teise osaniku investeering. Hääleõigusest loobumisega ütleb investor lahti kaasarääkimisõigusest panga juhatuse poolt tehtavate otsuste osas. Et kompenseerida suuremat kahju riski ilma vastava mõju suurenemiseta ettevõtte üle, nõuaks turumajanduslik investor suuremat tasu (isegi kui võimalikke riske leevendati teiste osanike vaheliste siselepingutega). Eelisaktsiate suuremat tasu silmas pidades võrreldes tavaaktsiatega peab komisjon sobivaks preemiaks vähemalt 0,3 % aasta kohta (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist). Kokkuleppe osapooled peavad lisaks sobivaks preemiaks 0,3 %, arvestades uute hääleõiguste andmise ebaõnnestumist.

| (167) | Komisjon ei leia, et preemiat tuleb käesoleval juhul kohaldada ülekantud varade mahu ning selle mõju tõttu BayernLB'le maksevõime direktiivi arvestades. Sihtotstarbeliste varade üleandmise tulemusena kasvasid BayernLB esmased omavahendid ainult 8 %, samas kui mõnedel muudel mainitud liidupankade juhtudel esmased omavahendid kahekordistusid. Arvestades ELs krediidiasutustele esitatavaid maksevõime direktiiviga kehtestatud erandlikke kapitalinõudeid, ei tule 1 197 miljoni Saksa marga suurust kapitalipaigutust ühte Saksamaa suurimasse universaalpanka pidada tavalistest ärialastest otsustest täiesti erinevaks. Komisjon peab seda ebatõenäoliseks, et turumajanduslik investor oleks kõnealusel juhul kapitalipaigutuse eest nõudnud nii suurt ja nii absoluutses arvestuses eripreemiat. Sellest tulenevalt ei ole tegu ülekantud varade mahule vastava preemia kehtestamisega, mis ühtlasi räägib BayernLB kasuks. Lisaks eeldatakse osapoolte vahelises kokkuleppes, et ülekantud varade suure mahu pärast ei tuleks preemiat kohaldada. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon ei leia, et preemiat tuleb käesoleval juhul kohaldada ülekantud varade mahu ning selle mõju tõttu BayernLB'le maksevõime direktiivi arvestades. Sihtotstarbeliste varade üleandmise tulemusena kasvasid BayernLB esmased omavahendid ainult 8 %, samas kui mõnedel muudel mainitud liidupankade juhtudel esmased omavahendid kahekordistusid. Arvestades ELs krediidiasutustele esitatavaid maksevõime direktiiviga kehtestatud erandlikke kapitalinõudeid, ei tule 1 197 miljoni Saksa marga suurust kapitalipaigutust ühte Saksamaa suurimasse universaalpanka pidada tavalistest ärialastest otsustest täiesti erinevaks. Komisjon peab seda ebatõenäoliseks, et turumajanduslik investor oleks kõnealusel juhul kapitalipaigutuse eest nõudnud nii suurt ja nii absoluutses arvestuses eripreemiat. Sellest tulenevalt ei ole tegu ülekantud varade mahule vastava preemia kehtestamisega, mis ühtlasi räägib BayernLB kasuks. Lisaks eeldatakse osapoolte vahelises kokkuleppes, et ülekantud varade suure mahu pärast ei tuleks preemiat kohaldada.

| (168) | Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade mitteturustatavusele, st ettevõttest investeeritud kapitali igal ajal tagasivõtmise võimaluse puudumisele. Tavaliselt võib investor müüa omakapitali instrumente turul kolmandatele osapooltele, lõpetades nii oma investeeringu. Normaalne kapitaliülekanne toimub järgmiselt: investor annab vahendid (rahas või mitterahaliselt), mis kantakse bilansi aktivate poolele. Reeglina sobitatakse need vastutuse poolel kaubeldava intressiga, mis on registreeritud investori nimele, mis seejärel muutuvad nt aktsiaseltsi puhul aktsiateks. Investor võib neid aktsiaid kolmandale osapoolele müüa. Ta ei saa tagasi võtta esialgselt paigutatud varasid, kuna need moodustavad nüüd ettevõtte omakapitali ning ei ole enam tema käsutuses. Kuid müües aktsiad valitseva börsihinnaga saab ta realiseerida nende majandusliku väärtuse. Seega on tema varad muutunud turustatavateks. Sihtotstarbeliste varade üleandmisega seotud eritingimuste tõttu ei olnud see variant liidumaale kättesaadav. Samas ei näe komisjon põhjust lisapreemiaks. Kuigi liidumaa ei suutnud realiseerida majanduslikku väärtust investeeringutega vabalt kaubeldes, sai ja saab ta igal ajal seaduse alusel BayernLB'lt sihtotstarbelised varad tagasi võtta ning saada tõenäoliselt suuremat kasumit investeerides varasid teistesse institutsioonidesse. Ka BdB, liidumaa ja BayernLB arvates ei tuleks kohaldada preemiat turustatavuse puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(168)

Lõpuks tuleb tähelepanu pöörata varade mitteturustatavusele, st ettevõttest investeeritud kapitali igal ajal tagasivõtmise võimaluse puudumisele. Tavaliselt võib investor müüa omakapitali instrumente turul kolmandatele osapooltele, lõpetades nii oma investeeringu. Normaalne kapitaliülekanne toimub järgmiselt: investor annab vahendid (rahas või mitterahaliselt), mis kantakse bilansi aktivate poolele. Reeglina sobitatakse need vastutuse poolel kaubeldava intressiga, mis on registreeritud investori nimele, mis seejärel muutuvad nt aktsiaseltsi puhul aktsiateks. Investor võib neid aktsiaid kolmandale osapoolele müüa. Ta ei saa tagasi võtta esialgselt paigutatud varasid, kuna need moodustavad nüüd ettevõtte omakapitali ning ei ole enam tema käsutuses. Kuid müües aktsiad valitseva börsihinnaga saab ta realiseerida nende majandusliku väärtuse. Seega on tema varad muutunud turustatavateks. Sihtotstarbeliste varade üleandmisega seotud eritingimuste tõttu ei olnud see variant liidumaale kättesaadav. Samas ei näe komisjon põhjust lisapreemiaks. Kuigi liidumaa ei suutnud realiseerida majanduslikku väärtust investeeringutega vabalt kaubeldes, sai ja saab ta igal ajal seaduse alusel BayernLB'lt sihtotstarbelised varad tagasi võtta ning saada tõenäoliselt suuremat kasumit investeerides varasid teistesse institutsioonidesse. Ka BdB, liidumaa ja BayernLB arvates ei tuleks kohaldada preemiat turustatavuse puudumise tõttu.

| (169) | Seetõttu peab komisjon asjakohaseks 0,3 %list aastapreemiat (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) lisahääleõigusest loobumise eest. |
| --- | --- |

(169)

Seetõttu peab komisjon asjakohaseks 0,3 %list aastapreemiat (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) lisahääleõigusest loobumise eest.

iv)   Tasu mittevähendamine fikseeritud summa suhtes kehtestatud lepingu tõttu

| (170) | Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt ettevõtte toimimisest ning väljendub peamiselt dividendide ja ettevõtte suurenenud väärtuse osakute näol (nt väljendatuna aktsiahinna tõusus). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mille tase peaks peegeldama tasu kahte aspekti “normaalse” omakapitalipaigutuste eest. Võib vaielda, et kuna liidumaa saab fikseeritud tasu selle asemel, mis oleks otseselt seotud BayernLB toimimisega, on see eelis, mis õigustab tasu määra alandamist. Kas niisugune fikseeritud määr on ka tegelikult eeliseks võrreldes kõikuva, kasumiga seotud määraga, sõltub ettevõtte tegevusnäitajatest tulevikus. Kui suutlikkus väheneb, saab investor kasu, kui aga suutlikkus kasvab, on see investorile ebasoodus. Samas ei saa tegelikke arenguid kasutada investeerimisotsuste hindamiseks. Fikseeritud määr ei too investorile nii palju kasu, et ta oleks nõustunud tasu vähendamisega. Üldiselt leiab komisjon, et tasu määra ei tohiks sel põhjusel vähendada. |
| --- | --- |

(170)

Aktsiate puhul sõltub tasu otseselt ettevõtte toimimisest ning väljendub peamiselt dividendide ja ettevõtte suurenenud väärtuse osakute näol (nt väljendatuna aktsiahinna tõusus). Liidumaa saab fikseeritud tasu, mille tase peaks peegeldama tasu kahte aspekti “normaalse” omakapitalipaigutuste eest. Võib vaielda, et kuna liidumaa saab fikseeritud tasu selle asemel, mis oleks otseselt seotud BayernLB toimimisega, on see eelis, mis õigustab tasu määra alandamist. Kas niisugune fikseeritud määr on ka tegelikult eeliseks võrreldes kõikuva, kasumiga seotud määraga, sõltub ettevõtte tegevusnäitajatest tulevikus. Kui suutlikkus väheneb, saab investor kasu, kui aga suutlikkus kasvab, on see investorile ebasoodus. Samas ei saa tegelikke arenguid kasutada investeerimisotsuste hindamiseks. Fikseeritud määr ei too investorile nii palju kasu, et ta oleks nõustunud tasu vähendamisega. Üldiselt leiab komisjon, et tasu määra ei tohiks sel põhjusel vähendada.

v)   Terviklik tasu

| (171) | Kõigi nimetatud kaalutluste ja kaebuse esitaja BdB, Baieri ja BayernLB vahelise lepingu põhjal järeldab komisjon, et asjakohane tasu esimese kapitalisissemakse eest oleks aastas 6,42 % (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksuga maksustamist), täpsemalt 9,8 %line investeeringu normaalne kasum, pluss ülekannete iseärasuste preemia 0,3 % miinus 3,75 % finantseerimiskulude tõttu, mis tuleneb BayernLB'le ülekantud varade likviidsuse puudumisest. Teise sissemakse osas leiab komisjon, et asjakohane tasu oleks aastas 5,25 % (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksuga maksustamist), täpsemalt 8 %-line normaalne kasum pluss preemia 0,3 % ja miinus 3,05 % finantseerimiskulude tõttu, mis tuleneb BayernLB'le ülekantud varade likviidsuse puudumisest. |
| --- | --- |

(171)

Kõigi nimetatud kaalutluste ja kaebuse esitaja BdB, Baieri ja BayernLB vahelise lepingu põhjal järeldab komisjon, et asjakohane tasu esimese kapitalisissemakse eest oleks aastas 6,42 % (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksuga maksustamist), täpsemalt 9,8 %line investeeringu normaalne kasum, pluss ülekannete iseärasuste preemia 0,3 % miinus 3,75 % finantseerimiskulude tõttu, mis tuleneb BayernLB'le ülekantud varade likviidsuse puudumisest. Teise sissemakse osas leiab komisjon, et asjakohane tasu oleks aastas 5,25 % (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ning enne investori maksuga maksustamist), täpsemalt 8 %-line normaalne kasum pluss preemia 0,3 % ja miinus 3,05 % finantseerimiskulude tõttu, mis tuleneb BayernLB'le ülekantud varade likviidsuse puudumisest.

vi)   1 197 miljoni Saksa marga suuruse kapitali eest minimaalse tasu määratlemine kuni tunnustamiseni BAKredi poolt

| (172) | Vastavalt eespool nimetatule oli 1 197 miljoni Saksa marga suurune sihtotstarbeline reserv BayernLB jaoks materiaalse väärtusega juba enne, kui BAKred tunnustas seda kui esmaseid omavahendeid pangandusseaduse (KWG) tähenduses, sest kaks sissemakset olid pärast nende ülekannet bilansiaruandes üles tähendatud omakapitalina. Selles suhtes võib summa majanduslikku funktsiooni võrrelda tagatise funktsiooniga. Turumajanduslik investor nõuaks enda niisugusesse riskialtisse olukorda panemise eest asjakohast tasu. |
| --- | --- |

(172)

Vastavalt eespool nimetatule oli 1 197 miljoni Saksa marga suurune sihtotstarbeline reserv BayernLB jaoks materiaalse väärtusega juba enne, kui BAKred tunnustas seda kui esmaseid omavahendeid pangandusseaduse (KWG) tähenduses, sest kaks sissemakset olid pärast nende ülekannet bilansiaruandes üles tähendatud omakapitalina. Selles suhtes võib summa majanduslikku funktsiooni võrrelda tagatise funktsiooniga. Turumajanduslik investor nõuaks enda niisugusesse riskialtisse olukorda panemise eest asjakohast tasu.

| (173) | Saksamaa leiab, et 0,3 % aastas enne maksustamist on sobiv lähtepunkt tasu puhul BayernLB tagatise funktsiooni eest kooskõlas komisjoni lähenemisega WestLB juhtumi puhul (51). Samas väidab Saksamaa, et WestLB kohase otsuse põhjused algmäära tõstmiseks ei ole kohaldatavad käesoleva juhtumi puhul. Nimetatud otsuses tõsteti (maksueelset) 0,3 %list aastamäära 0,3 %lise aasta lisapreemia tõttu, kuna (a) panga tagatised on tavaliselt seotud teatud tehingutega ning ajaliselt piiratud (mis ei kehtinud WestLB puhul) ja (b) WestLB'le kättesaadavaks tehtud 3 400 miljonit Saksa marka ületas seda, mida tavaliselt kaetakse panga tagatistest. |
| --- | --- |

(173)

Saksamaa leiab, et 0,3 % aastas enne maksustamist on sobiv lähtepunkt tasu puhul BayernLB tagatise funktsiooni eest kooskõlas komisjoni lähenemisega WestLB juhtumi puhul (51). Samas väidab Saksamaa, et WestLB kohase otsuse põhjused algmäära tõstmiseks ei ole kohaldatavad käesoleva juhtumi puhul. Nimetatud otsuses tõsteti (maksueelset) 0,3 %list aastamäära 0,3 %lise aasta lisapreemia tõttu, kuna (a) panga tagatised on tavaliselt seotud teatud tehingutega ning ajaliselt piiratud (mis ei kehtinud WestLB puhul) ja (b) WestLB'le kättesaadavaks tehtud 3 400 miljonit Saksa marka ületas seda, mida tavaliselt kaetakse panga tagatistest.

| (174) | WestLB ja BayernLB üldise võrreldavuse tõttu ning muude asjaolude tõttu leiab komisjon, et määr vastab turutasule, mida ka BayernLB oleks pidanud maksma enda kasuks 1990. aastate keskel panga tagatise eest. Lisaks nõustub komisjon Saksamaaga selles osas, et BayernLB'le üle kantud kapitali kogus oli märkimisväärselt väiksem, kui see oli WestLB juhtumil ning seega WestLB otsuses sätestatud teine põhjus ei kehti kõnesoleval juhul. Mööndavasti ei olnud tagatise funktsioon ka BayernLB puhul ajaliselt piiratud ega seotud mõne kindla tehinguga. Teisalt oli tegemist de facto ajalise piiranguga, kuna kogusummat sai kasutada äritegevuse laiendamiseks pärast seda, kui BAKred oli selle tunnistanud esmasteks omavahenditeks. Selle tulemusena ei olnud enam vaja maksta eraldi garantiikomisjonitasu. Tagatise funktsiooni tasu moodustas osa äritegevuse laiendamise funktsiooni tasust. BayernLB juhtumit eristab WestLB juhtumist asjaolu, et ainutagatise funktsioon oli piiratud algusest peale.
  Seetõttu leiab komisjon, et BayernLB juhtumi puhul vastupidiselt WestLB juhtumile ei ole preemia õigustatud ning seega kehtestatakse asjakohase tasuna kapitali tagatise funktsiooni eest 0,3 % aasta kohta (enne maksuga maksustamist) alates selle lisamisest bilansiaruandesse 31. detsembril 1994. aastal ja 31. detsembril 1995. aastal kuni selle tunnustamiseni BAKredi poolt (52). Eeldades, et ettevõtte tulumaksu määr oli sel ajal umbes 50 % (53), annab hindamine pärast maksuga maksustamist määraks 0,15 % aastas. 0,15 % lise maksujärgse määra kohaldasid osapooled abi elemendi arvutamisel kokkuleppele lisatud tabelis. |
| --- | --- |

(174)

WestLB ja BayernLB üldise võrreldavuse tõttu ning muude asjaolude tõttu leiab komisjon, et määr vastab turutasule, mida ka BayernLB oleks pidanud maksma enda kasuks 1990. aastate keskel panga tagatise eest. Lisaks nõustub komisjon Saksamaaga selles osas, et BayernLB'le üle kantud kapitali kogus oli märkimisväärselt väiksem, kui see oli WestLB juhtumil ning seega WestLB otsuses sätestatud teine põhjus ei kehti kõnesoleval juhul. Mööndavasti ei olnud tagatise funktsioon ka BayernLB puhul ajaliselt piiratud ega seotud mõne kindla tehinguga. Teisalt oli tegemist de facto ajalise piiranguga, kuna kogusummat sai kasutada äritegevuse laiendamiseks pärast seda, kui BAKred oli selle tunnistanud esmasteks omavahenditeks. Selle tulemusena ei olnud enam vaja maksta eraldi garantiikomisjonitasu. Tagatise funktsiooni tasu moodustas osa äritegevuse laiendamise funktsiooni tasust. BayernLB juhtumit eristab WestLB juhtumist asjaolu, et ainutagatise funktsioon oli piiratud algusest peale.

Seetõttu leiab komisjon, et BayernLB juhtumi puhul vastupidiselt WestLB juhtumile ei ole preemia õigustatud ning seega kehtestatakse asjakohase tasuna kapitali tagatise funktsiooni eest 0,3 % aasta kohta (enne maksuga maksustamist) alates selle lisamisest bilansiaruandesse 31. detsembril 1994. aastal ja 31. detsembril 1995. aastal kuni selle tunnustamiseni BAKredi poolt (52). Eeldades, et ettevõtte tulumaksu määr oli sel ajal umbes 50 % (53), annab hindamine pärast maksuga maksustamist määraks 0,15 % aastas. 0,15 % lise maksujärgse määra kohaldasid osapooled abi elemendi arvutamisel kokkuleppele lisatud tabelis.

h)   Põhikirja muutmine 5. märtsil 2004. aastal

| (175) | Saksamaa väitis, et Bayerische Landesbank'i põhikirja oli muudetud jõustumisega 5. märtsil 2004. aastal ning uue jao 2a alusel ei kasutata pangale 31. detsembril 1994. aastal ja 31. detsembril 1995. aastal üle kantud sihtotstarbelisi varasid panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks vaatamata vara funktsioonile omakapitalina. |
| --- | --- |

(175)

Saksamaa väitis, et Bayerische Landesbank'i põhikirja oli muudetud jõustumisega 5. märtsil 2004. aastal ning uue jao 2a alusel ei kasutata pangale 31. detsembril 1994. aastal ja 31. detsembril 1995. aastal üle kantud sihtotstarbelisi varasid panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks vaatamata vara funktsioonile omakapitalina.

| (176) | Alates nimetatud sätte jõustumisest on pangal keelatud kasutada oma sihtotstarbelist kapitali oma konkurentsivõimelisest tegevusest tulenevate riskivahendite toetamiseks. Sellest tulenevalt ei saa sihtotstarbelisi varasid kasutada äritegevuse laiendamiseks ning kapital sobib nüüdsest ainult tagatiseks. |
| --- | --- |

(176)

Alates nimetatud sätte jõustumisest on pangal keelatud kasutada oma sihtotstarbelist kapitali oma konkurentsivõimelisest tegevusest tulenevate riskivahendite toetamiseks. Sellest tulenevalt ei saa sihtotstarbelisi varasid kasutada äritegevuse laiendamiseks ning kapital sobib nüüdsest ainult tagatiseks.

| (177) | Vastavalt Saksamaa poolt esitatud teabele ning komisjonile esitatud Baieri ja BayernLB vahelisele lepingule tasutakse tagatise funktsiooni eest garantiikomisjonitasuga (Haftungsprovision), mis moodustab 0,3 % aastas pärast maksudega maksustamist. Saksamaa väidab viidates tasule võrreldava tehingu eest, et see on normaalne turutasu, mida BayernLB oleks pidanud enda hüvanguks tasuma turul panga tagatise eest. Saksamaa on väitnud, et BayernLB juhtumi puhul käsitleti tasu sihtotstarbeliste varade eest maksude eesmärgil kasumi kasutamisena ning seega ei saadud seda maha arvestada kui tegevuskulu. Selle tulemusena kuulub tasu maksmisele pärast maksude mahaarvamist. |
| --- | --- |

(177)

Vastavalt Saksamaa poolt esitatud teabele ning komisjonile esitatud Baieri ja BayernLB vahelisele lepingule tasutakse tagatise funktsiooni eest garantiikomisjonitasuga (Haftungsprovision), mis moodustab 0,3 % aastas pärast maksudega maksustamist. Saksamaa väidab viidates tasule võrreldava tehingu eest, et see on normaalne turutasu, mida BayernLB oleks pidanud enda hüvanguks tasuma turul panga tagatise eest. Saksamaa on väitnud, et BayernLB juhtumi puhul käsitleti tasu sihtotstarbeliste varade eest maksude eesmärgil kasumi kasutamisena ning seega ei saadud seda maha arvestada kui tegevuskulu. Selle tulemusena kuulub tasu maksmisele pärast maksude mahaarvamist.

| (178) | Komisjon nõustub Saksamaaga, et 0,3 % list tasu aastas pärast maksude mahaarvamist võib pidada mõistlikuks määraks. Lisaks võtab komisjon asjakohaseks algmääraks kõnesoleva tehingu eest 0,3 % aastas enne maksudega maksustamist, kuna seda määra kasutati alusena WestLB'd puudutava otsuse puhul ja käesoleval juhtumil asjakohase tasu puhul kapitalisüsti eest kuni selle tunnustamiseni BAKredi poolt esmaste omavahenditena, ning komisjon ei näe põhjust, miks seda oleks tulnud vahepealsetel aastatel muuta. Lisaks ei ole Saksamaa esitanud ka vastupidist teavet. Lisaks on WestLB meetodi kohaldamisel õigustatud vähemalt 0,15 % preemia aastas enne maksudega maksustamist, isegi kui ainult selle pärast, et kapital on BayernLB'le kättesaadav tagatise eesmärgil piiramata aja jooksul (54). Samas tuleb arvestada ka asjaolu, et ettevõtte tulumaksu määrad 2004. aastal on palju madalamad kui 1990ndatel (55). Maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt leiab komisjon, et kokkulepitud 0,3 % line tasu pärast maksude mahaarvamist on asjakohane. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon nõustub Saksamaaga, et 0,3 % list tasu aastas pärast maksude mahaarvamist võib pidada mõistlikuks määraks. Lisaks võtab komisjon asjakohaseks algmääraks kõnesoleva tehingu eest 0,3 % aastas enne maksudega maksustamist, kuna seda määra kasutati alusena WestLB'd puudutava otsuse puhul ja käesoleval juhtumil asjakohase tasu puhul kapitalisüsti eest kuni selle tunnustamiseni BAKredi poolt esmaste omavahenditena, ning komisjon ei näe põhjust, miks seda oleks tulnud vahepealsetel aastatel muuta. Lisaks ei ole Saksamaa esitanud ka vastupidist teavet. Lisaks on WestLB meetodi kohaldamisel õigustatud vähemalt 0,15 % preemia aastas enne maksudega maksustamist, isegi kui ainult selle pärast, et kapital on BayernLB'le kättesaadav tagatise eesmärgil piiramata aja jooksul (54). Samas tuleb arvestada ka asjaolu, et ettevõtte tulumaksu määrad 2004. aastal on palju madalamad kui 1990ndatel (55). Maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt leiab komisjon, et kokkulepitud 0,3 % line tasu pärast maksude mahaarvamist on asjakohane.

| (179) | Komisjoni arvates on seega näidatud, et pangale jäänud sihtotstarbelisi varasid puudutavate uute eeskirjade sissetoomisega lõppes uurimise all olev riigiabi 5. märtsil 2004. aastal, põhikirja muutuste jõustumise kuupäeval, ning sellest tulenevalt tuleb asjakohast tasu maksta ainult kuni selle kuupäevani – 6,42 % aastas pärast maksudega maksustamist (esimese sissemakse eest) ja 5,25 % pärast maksudega maksustamist (teise sissemakse puhul). |
| --- | --- |

(179)

Komisjoni arvates on seega näidatud, et pangale jäänud sihtotstarbelisi varasid puudutavate uute eeskirjade sissetoomisega lõppes uurimise all olev riigiabi 5. märtsil 2004. aastal, põhikirja muutuste jõustumise kuupäeval, ning sellest tulenevalt tuleb asjakohast tasu maksta ainult kuni selle kuupäevani – 6,42 % aastas pärast maksudega maksustamist (esimese sissemakse eest) ja 5,25 % pärast maksudega maksustamist (teise sissemakse puhul).

i)   Abi

| (180) | Ülaltoodud arvutuste kohaselt järeldab komisjon, et BayernLB poolt maksmisele kuuluv tasu sihtotstarbeliste varade eest, mille maksumust rahas tunnustas BAKred esmaste omavahenditena, oli 6,42 % aastas esimese sissemakse eest (31. detsembril 1994) ja 5,25 % aastas teise sissemakse eest (31. detsembril 1995), mis tuli maksta alates selle kuu lõpust, mil BAKred neid summasid tunnustas (655 miljoni Saksa marga eest alates 31. maist 1996 ning kogusumma 1 197 miljoni Saksa marga alates 31. detsembrist 1996). 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil maksumuse rahas langes kõikumiste tõttu tegelikult alla BAKredi poolt tunnustatud summa, võeti arvutamisel aluseks ainult väiksem maksumus rahas. |
| --- | --- |

(180)

Ülaltoodud arvutuste kohaselt järeldab komisjon, et BayernLB poolt maksmisele kuuluv tasu sihtotstarbeliste varade eest, mille maksumust rahas tunnustas BAKred esmaste omavahenditena, oli 6,42 % aastas esimese sissemakse eest (31. detsembril 1994) ja 5,25 % aastas teise sissemakse eest (31. detsembril 1995), mis tuli maksta alates selle kuu lõpust, mil BAKred neid summasid tunnustas (655 miljoni Saksa marga eest alates 31. maist 1996 ning kogusumma 1 197 miljoni Saksa marga alates 31. detsembrist 1996). 1998. aasta ja 1999. aasta puhul, mil maksumuse rahas langes kõikumiste tõttu tegelikult alla BAKredi poolt tunnustatud summa, võeti arvutamisel aluseks ainult väiksem maksumus rahas.

| (181) | Seda tasu oleks tulnud maksta alates BAKredi poolt tunnustamisest kuni riigiabi lõppemiseni 5. märtsil 2004. |
| --- | --- |

(181)

Seda tasu oleks tulnud maksta alates BAKredi poolt tunnustamisest kuni riigiabi lõppemiseni 5. märtsil 2004.

| (182) | Lisaks peab komisjon normaalseks turutasuks 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist sihtotstarbeliste varade eest, mis oli juba näidatud omavahenditena bilansiaruandes, kuid mis ei olnud veel BAKredi poolt tunnustatud kui omavahendid, st üle 655 miljoni Saksa marga eest kuni esimese sissemakse tunnustamiseni 8. mail 1996. aastal ja üle 542 miljoni Saksa marga eest kuni teise sissemakse tunnustamiseni 20. detsembril 1996. aastal. |
| --- | --- |

(182)

Lisaks peab komisjon normaalseks turutasuks 0,15 % aastas pärast maksude mahaarvamist sihtotstarbeliste varade eest, mis oli juba näidatud omavahenditena bilansiaruandes, kuid mis ei olnud veel BAKredi poolt tunnustatud kui omavahendid, st üle 655 miljoni Saksa marga eest kuni esimese sissemakse tunnustamiseni 8. mail 1996. aastal ja üle 542 miljoni Saksa marga eest kuni teise sissemakse tunnustamiseni 20. detsembril 1996. aastal.

| (183) | Käesoleval ajal maksab BayernLB aastas tasu 0,6 % (pärast maksude mahaarvamist) – ning see on ainult tegelikult kasutatud summa eest, mida kasutati riskiga seotud varade katteks. Nimetatud tasu maksti 1996. aastal ainsa sissemaksena summas 7 000 Saksa marka. Komisjon nõustub ka tagatise tasuga (Bürgschaftsgebühr), mille BayernLB maksis lisatasuna liidumaale (vt põhjendust 131). |
| --- | --- |

(183)

Käesoleval ajal maksab BayernLB aastas tasu 0,6 % (pärast maksude mahaarvamist) – ning see on ainult tegelikult kasutatud summa eest, mida kasutati riskiga seotud varade katteks. Nimetatud tasu maksti 1996. aastal ainsa sissemaksena summas 7 000 Saksa marka. Komisjon nõustub ka tagatise tasuga (Bürgschaftsgebühr), mille BayernLB maksis lisatasuna liidumaale (vt põhjendust 131).

| (184) | Abi elemendi saab arvutada kui tegelike maksete ja turu tingimustele vastavate maksete erinevusena. Abi oli abisaaja käsutuses alates kuupäevast, mil maksmisele kuuluv tasu oleks tulnud ära maksta. Üleandmislepingute alusel vastab see kuupäevale, mil asjaomase eelarveaasta kohta koostati bilansiaruanne. |
| --- | --- |

(184)

Abi elemendi saab arvutada kui tegelike maksete ja turu tingimustele vastavate maksete erinevusena. Abi oli abisaaja käsutuses alates kuupäevast, mil maksmisele kuuluv tasu oleks tulnud ära maksta. Üleandmislepingute alusel vastab see kuupäevale, mil asjaomase eelarveaasta kohta koostati bilansiaruanne.

| (185) | Joonis 2: Abi elemendi arvutamine | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Sissemakse |
| 1 | Saadaval tagatise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani): | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.05. | | | | | | | | |
| 2 | Saadaval tagatise eesmärgil (DEM): | 655 000 000 | 655 000 000 | | | | | | | | |
| 3 | Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani): | | 01.06.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-05.03. |
| 4 | Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (DEM): | | 655 000 000 | 655 000 000 | [...] | [...] | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 | 655 000 000 |
| | | | | | | | | | | | |
| | 2. Sissemakse | | | | | | | | | | |
| 5 | Saadaval tagatise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani): | | 01.01.-31.12. | | | | | | | | |
| 6 | Saadaval tagatise eesmärgil (DEM): | | 542 000 000 | | | | | | | | |
| 7 | Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani): | | | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-31.12. | 01.01.-05.03. |
| 8 | Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (DEM): | | | 542 000 000 | [...] | [...] | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 | 542 000 000 |
| | Abi elemendi arvutamine | | | | | | | | | | |
| 9 | 0,15 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 2. eest (DEM) | 982 500 | 408 033 | | | | | | | | |
| 10 | 6,42 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 4. eest (DEM) | | 24 587 197 | 42 051 000 | [...] | [...] | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 7 468 074 |
| | Vahekokkuvõte: tasu 1. sissemakse eest (DEM) | 982 500 | 24 995 230 | 42 051 000 | [...] | [...] | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 42 051 000 | 7 468 074 |
| 11 | 0,15 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 6. eest (DEM) | | 813 000 | | | | | | | | |
| 12 | 5,25 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 8. eest (DEM) | | | 28 455 000 | [...] | [...] | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 5 053 484 |
| | Vahekokkuvõte: tasu 2. sissemakse eest (DEM) | 0 | 813 000 | 28 455 000 | [...] | [...] | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 28 455 000 | 5 053 484 |
| 13 | Tasu kokku (DEM) | 982 500 | 25 808 230 | 70 506 000 | [...] | [...] | 70 506 000 | 70 506 000 | 70 506 000 | 70 506 000 | 12 521 557 |
| 14 | Juba makstud tasu (DEM) | 1 722 080 | 2 249 846 | 2 217 376 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| millest: Bürgschaftsgebühr (tagatise tasu) * (pärast maksudega maksustamist) DEMi | 1 722 080 | 2 242 846 | 2 217 376 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| millest: Haftungsprovision (garantiikomisjonitasu) (pärast maksudega maksustamist) DEMi | | 7 000 | | | | | | | | |
| 15 | Abi element (13 – 14) – DEM | - 739 580 | 23 558 383 | 68 288 624 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 16 | Abi elemendid kokku – DEM | | | | | | | | | | 509 453 993 |
| | Abi elemendid kokku – EUR | | | | | | | | | | 260 479 690 |
| Alates 1. jaanuarist 1999 on margad konverteeritud eurodesse kursiga 1 EUR = 1,95583 DEMi.
  Väärtused DEMides tuleb konverteerida sellele vastavalt. Sularahaväätuse langus 1998. aastal ja 1999. aastal võeti arvesse mõlema sissemakse puhul, kohaldades sularahaväärtusega proportsionaalselt ühtset väärtust. |

(185)

Joonis 2: Abi elemendi arvutamine

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

1. Sissemakse

1

Saadaval tagatise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani):

01.01.-31.12.

01.01.-31.05.

2

Saadaval tagatise eesmärgil (DEM):

655 000 000

655 000 000

3

Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani):

01.06.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-05.03.

4

Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (DEM):

655 000 000

655 000 000

[...]

[...]

655 000 000

655 000 000

655 000 000

655 000 000

655 000 000

2. Sissemakse

5

Saadaval tagatise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani):

01.01.-31.12.

6

Saadaval tagatise eesmärgil (DEM):

542 000 000

7

Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (kuupäevast kuupäevani):

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-31.12.

01.01.-05.03.

8

Saadaval äritegevuse laiendamise eesmärgil (DEM):

542 000 000

[...]

[...]

542 000 000

542 000 000

542 000 000

542 000 000

542 000 000

Abi elemendi arvutamine

9

0,15 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 2. eest (DEM)

982 500

408 033

10

6,42 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 4. eest (DEM)

24 587 197

42 051 000

[...]

[...]

42 051 000

42 051 000

42 051 000

42 051 000

7 468 074

Vahekokkuvõte: tasu 1. sissemakse eest (DEM)

982 500

24 995 230

42 051 000

[...]

[...]

42 051 000

42 051 000

42 051 000

42 051 000

7 468 074

11

0,15 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 6. eest (DEM)

813 000

12

5,25 %-line tasu pärast maksude mahaarvamist 8. eest (DEM)

28 455 000

[...]

[...]

28 455 000

28 455 000

28 455 000

28 455 000

5 053 484

Vahekokkuvõte: tasu 2. sissemakse eest (DEM)

0

813 000

28 455 000

[...]

[...]

28 455 000

28 455 000

28 455 000

28 455 000

5 053 484

13

Tasu kokku (DEM)

982 500

25 808 230

70 506 000

[...]

[...]

70 506 000

70 506 000

70 506 000

70 506 000

12 521 557

14

Juba makstud tasu (DEM)

1 722 080

2 249 846

2 217 376

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

millest: Bürgschaftsgebühr (tagatise tasu) * (pärast maksudega maksustamist) DEMi

1 722 080

2 242 846

2 217 376

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

millest: Haftungsprovision (garantiikomisjonitasu) (pärast maksudega maksustamist) DEMi

7 000

15

Abi element (13 – 14) – DEM

- 739 580

23 558 383

68 288 624

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

16

Abi elemendid kokku – DEM

509 453 993

Abi elemendid kokku – EUR

260 479 690

Alates 1. jaanuarist 1999 on margad konverteeritud eurodesse kursiga 1 EUR = 1,95583 DEMi.

Väärtused DEMides tuleb konverteerida sellele vastavalt. Sularahaväätuse langus 1998. aastal ja 1999. aastal võeti arvesse mõlema sissemakse puhul, kohaldades sularahaväärtusega proportsionaalselt ühtset väärtust.

1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LIIKMESRIIKIDEVAHELISELE KAUBANDUSELE

| (186) | Finantsteenuste liberaliseerumise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks. Kõnealune areng intensiivistub majandus- ja rahaliidu kiiluvees, mis lammutab finantsteenuste turul viimased konkurentsi ees seisvad tõkked. |
| --- | --- |

(186)

Finantsteenuste liberaliseerumise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks. Kõnealune areng intensiivistub majandus- ja rahaliidu kiiluvees, mis lammutab finantsteenuste turul viimased konkurentsi ees seisvad tõkked.

| (187) | Abisaaja BayernLB tegeleb piirkondliku ja rahvusvahelise pangandusäriga. Ta määratleb end universaalse kommertspangana, hoiupankade keskpangana ning liidumaa ja selle haldusüksuste pangana. Hoolimata oma nimest, traditsioonidest ja juriidiliselt sätestatud missioonidest on BayernLB midagi palju enamat kui lihtsalt kohalik või piirkondlik pank. |
| --- | --- |

(187)

Abisaaja BayernLB tegeleb piirkondliku ja rahvusvahelise pangandusäriga. Ta määratleb end universaalse kommertspangana, hoiupankade keskpangana ning liidumaa ja selle haldusüksuste pangana. Hoolimata oma nimest, traditsioonidest ja juriidiliselt sätestatud missioonidest on BayernLB midagi palju enamat kui lihtsalt kohalik või piirkondlik pank.

| (188) | Need faktid näitavad selgelt, et BayernLB pakub oma pangandusteenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuivõrd teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka Saksamaa piires. |
| --- | --- |

(188)

Need faktid näitavad selgelt, et BayernLB pakub oma pangandusteenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuivõrd teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka Saksamaa piires.

| (189) | Lisaks tuleb märkida, et krediidiasutuse omakapital ja tema pangandustegevus on omavahel väga tihedalt seotud. Ainult siis, kui pangal on piisavalt tunnustatud omakapitali, saab ta toimida ning oma ärialast tegevust laiendada. Kuna riigiabi tagas maksevõime eesmärgil BayernLB'le sellise omakapitali, mõjutas see otseselt panga äritegevusvõimalusi. |
| --- | --- |

(189)

Lisaks tuleb märkida, et krediidiasutuse omakapital ja tema pangandustegevus on omavahel väga tihedalt seotud. Ainult siis, kui pangal on piisavalt tunnustatud omakapitali, saab ta toimida ning oma ärialast tegevust laiendada. Kuna riigiabi tagas maksevõime eesmärgil BayernLB'le sellise omakapitali, mõjutas see otseselt panga äritegevusvõimalusi.

| (190) | Seepärast on selge, et BayernLB'le antud abi moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(190)

Seepärast on selge, et BayernLB'le antud abi moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.

1.4.   TULEMUS

| (191) | Kõigi kaalutluste põhjal võib väita, et kõik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 toodud kriteeriumid on täidetud. Erinevus kokkulepitud 0,6 %-lise aastatasu ja 0,05 %lise tagatise aastatasu vahel ühelt poolt ja teiselt poolt asjakohane 6,42 %-line aastatasu (esimese sissemakse eest) ja 5,25 %-line aastatasu (teise sissemakse eest) (mõlemil juhul pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) ülekantud kapitali eest, mida BayernLB sai kasutada kuni 5. märtsini 2004 oma äritegevuse toetamiseks, pluss 0,15 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) kapitaliosa eest, mis sarnanes tagatisega, sisaldab riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(191)

Kõigi kaalutluste põhjal võib väita, et kõik EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 toodud kriteeriumid on täidetud. Erinevus kokkulepitud 0,6 %-lise aastatasu ja 0,05 %lise tagatise aastatasu vahel ühelt poolt ja teiselt poolt asjakohane 6,42 %-line aastatasu (esimese sissemakse eest) ja 5,25 %-line aastatasu (teise sissemakse eest) (mõlemil juhul pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) ülekantud kapitali eest, mida BayernLB sai kasutada kuni 5. märtsini 2004 oma äritegevuse toetamiseks, pluss 0,15 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu mahaarvamist ja enne investori maksuga maksustamist) kapitaliosa eest, mis sarnanes tagatisega, sisaldab riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (192) | Lisaks tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Kohaldatav ei ole ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(192)

Lisaks tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Kohaldatav ei ole ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (193) | Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – ei ole kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega punkt c viimase piirkondlikke aspekte silmas pidades. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi sihiks kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(193)

Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – ei ole kohaldatavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega punkt c viimase piirkondlikke aspekte silmas pidades. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi sihiks kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine.

| (194) | Kuna BayernLB majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu BayernLB krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(194)

Kuna BayernLB majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu BayernLB krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b.

| (195) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatava majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. BayernLB ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas riigiabi toel taastamist. |
| --- | --- |

(195)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatava majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. BayernLB ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas riigiabi toel taastamist.

| (196) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektori suhtes. Seda on kinnitanud komisjon oma aruandes, mis käsitle üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (56). Samas ei ole formaalsed tingimused käesoleval juhul täidetud: täpsustatud ei ole ülesandeid, mida BayernLB teostab üldiste majandushuvide teenimise eesmärgil ega ka nende ülesannetega seotud kulutusi. Seetõttu on selge, et ülekanne toimus seetõttu, et BayernLB vastaks uutele omavahenditega seotud nõuetele, mitte aga üldiste majandushuvide teenimise eesmärgil. Niisiis ei kehti käesoleval juhul ka see vabastusklausel. |
| --- | --- |

(196)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektori suhtes. Seda on kinnitanud komisjon oma aruandes, mis käsitle üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (56). Samas ei ole formaalsed tingimused käesoleval juhul täidetud: täpsustatud ei ole ülesandeid, mida BayernLB teostab üldiste majandushuvide teenimise eesmärgil ega ka nende ülesannetega seotud kulutusi. Seetõttu on selge, et ülekanne toimus seetõttu, et BayernLB vastaks uutele omavahenditega seotud nõuetele, mitte aga üldiste majandushuvide teenimise eesmärgil. Niisiis ei kehti käesoleval juhul ka see vabastusklausel.

| (197) | Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda asutamislepingule vastavaks. |
| --- | --- |

(197)

Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda asutamislepingule vastavaks.

3.   OLEMASOLEVA ABI PUUDUMINE

| (198) | Kapitalisüsti ei saa vastupidiselt Saksamaa väitele lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsiooniliseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “garandi vastutuseks” (Gewährträgerhaftung), vaid seda tuleb käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(198)

Kapitalisüsti ei saa vastupidiselt Saksamaa väitele lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsiooniliseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “garandi vastutuseks” (Gewährträgerhaftung), vaid seda tuleb käsitada uue abina.

| (199) | Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole algusest peale sellise juhtumiga tegemist. Kapitalisüsti eesmärk ei ole rahuldada liidumaade pankade kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud. |
| --- | --- |

(199)

Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole algusest peale sellise juhtumiga tegemist. Kapitalisüsti eesmärk ei ole rahuldada liidumaade pankade kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud.

| (200) | Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garant Baieri annaks BayernLB'le vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni liidumaa otsustab teda käigus hoida. Kapitalisüsti ajal oli BayernLB kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalisüst ei olnud vajalik, et hoida liidumaa panka käigus. Vastavalt õigusaktile oli kapitalisüsti tegemise eesmärgiks võimaldada liidumaa pangal “jätkata oma edukat äritegevust” arvestades esmaste omavahendite ja oamvahendite määrade rangemaid eeskirju, mis kehtestati 30. juunil 1993. aastal. Liidumaa kui (kaas)omaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas liidumaa pangal haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Institutsioonilise vastutuse “erakorralise olukorra säte” ei ole kohaldatav liidumaa poolt vastuvõetud tavalise majandusliku otsuse puhul. Kuna ükski olemasolev abiskeem ei ole kohaldatav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel, on kapitalisüsti puhul tegemist uue abina EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 alusel ja seda peab vastavalt uurima. |
| --- | --- |

(200)

Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garant Baieri annaks BayernLB'le vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni liidumaa otsustab teda käigus hoida. Kapitalisüsti ajal oli BayernLB kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalisüst ei olnud vajalik, et hoida liidumaa panka käigus. Vastavalt õigusaktile oli kapitalisüsti tegemise eesmärgiks võimaldada liidumaa pangal “jätkata oma edukat äritegevust” arvestades esmaste omavahendite ja oamvahendite määrade rangemaid eeskirju, mis kehtestati 30. juunil 1993. aastal. Liidumaa kui (kaas)omaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas liidumaa pangal haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Institutsioonilise vastutuse “erakorralise olukorra säte” ei ole kohaldatav liidumaa poolt vastuvõetud tavalise majandusliku otsuse puhul. Kuna ükski olemasolev abiskeem ei ole kohaldatav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel, on kapitalisüsti puhul tegemist uue abina EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 alusel ja seda peab vastavalt uurima.

X.   KOKKUVÕTE

| (201) | Komisjon leiab, et Saksamaa Liitvabariik on andud kõnealust abi ebaseaduslikult ja seega rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon leiab, et Saksamaa Liitvabariik on andud kõnealust abi ebaseaduslikult ja seega rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (202) | Samuti ei lugeda abi kokkusobivaks artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada, et abi ei sobi ühisturuga kokku ja selle andmine tuleb lõpetada ning Saksamaa valitsus peab ebaseaduslikult antud abi tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(202)

Samuti ei lugeda abi kokkusobivaks artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada, et abi ei sobi ühisturuga kokku ja selle andmine tuleb lõpetada ning Saksamaa valitsus peab ebaseaduslikult antud abi tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

260 479 690 euro suurune riigiabi, mida Saksamaa andis Bayerische Landesbank–Girozentrale'le ajavahemikul 31. detsember 1994 kuni 5. märts 2004, ei sobi ühisturuga kokku.

Artikkel 2

Saksamaa peab võtma vajalikud meetmed, et lõpetada artiklis 1 osutatud abi maksmine ning nõuda ebaseaduslikult antud abi abisaajalt tagasi.

Artikkel 3

Sissenõudmine toimub viivitamata ja siseriiklikus õiguses sätestatud korras tingimusel, et see võimaldab täita käesoleva otsuse viivitamatult ja tulemuslikult.

Sissenõutav summa sisaldab intressi alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi läks abisaaja käsutusse, kuni selle tagasisaamise kuupäevani.

Intress arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (57).

Artikkel 4

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatamist oma võetud ning kavandatavatest meetmetest, et täita otsuses kirjeldatud kohustused.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 81, 4.4.2003, lk 13.

1

(2)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9 (algotsus).

2

(3)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1; hagid, milles vaidlustatakse, et otsuse on esitanud Saksamaa (Euroopa Kohus, kohtuasi C-376/99), Nordrhein-Westfalen (esimese astme kohtus, kohtuasi T-233/99) ja WestLB (esimese astme kohtus, kohtuasi T-228/99). Komisjon on algatanud ka menetluse asutamislepingu rikkumise kohta (Euroopa Kohus, kohtuasi C-209/00).

3

(4)  Ühendatud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen versus komisjon [2003] ECR II-435.

4

versus

(5)  Norddeutsche Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 2; Bayerische Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 13; Hamburgische Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 24; Landesbank Hessen-Thüringen: ELT C 73, 26.3.2003, lk 3; ja Landesbank Schleswig-Holstein: ELT C 76, 28.3.2003, lk 2.

5

(6)  Seaduse artikkel 1, millega asutatakse Bayerische Landesbank – Girozentrale (Gesetz über die Errichtung der Bayerischen Landesbank – Girozentrale).

6

Gesetz über die Errichtung der Bayerischen Landesbank – Girozentrale

(7)  Baieri Teataja [Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt], nr 18/1994, lk 602.

7

Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt

(8)  Baieri parlament, 12. istungjärk, dokument 12/15851, 7. juuni 1994.

8

(9)  Baieri parlament, 12. istungjärk, dokument 12/15851, 7. juuni 1994.

9

(10)  Baieri ja Bayerische Landesbank – Girozentrale vaheline ülekandmisleping, 15. detsember 1994.

10

(11)  Baieri ja Bayerische Landesbank Girozentrale vaheline ülekandmisleping, 28. detsember 1995, milles viidatakse täielikult 15. detsembril 1994. aastal sõlmitud ülekandmislepingu eeskirjadele.

11

(12)  EÜT L 386, 30.12.1989; tühistatud ja asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/12/EÜ, EÜT L 126, 26.5.2000.

12

(13)  EÜT L 124, 5.5.1989; tühistatud ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ.

13

(14)  Omavahendite direktiivi kohaselt peab krediidiasutustel olema omavahendeid 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud varadest, samal ajal kui Saksamaa varasemate õigusaktidega nõuti 5,6 %list suhet; samas põhines nimetatud suhe omavahendite kitsamal määratlusel kui see, mida kohaldati omavahendite direktiivi jõustumisest alates.

14

(15)  Konfidentsiaalne.

15

(16)  Praegu Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (“BaFin”).

16

(17)  BAKredi kiri kuupäevaga 20. detsember 1996.

17

(18)  Vastavalt Saksamaa väidetele võis see vähendada sihtotstarbeliste vahendite maksumust rahas juhtudel, kui tagasimaksetähtaeg oli pikk, ning tõi kaasa suurema maksumuse rahas juhtudel, kui tagasimaksetähtaeg oli lühem. Kui tegelik maksumus rahas ületas BAKredi poolt kindlaks tehtud ja bilansiaruandesse sisestatud 1 197 miljonit DEM, märgiti erinevus maksumuse muudatustest tulenevate kompensatsiooniriskide reservina.

18

(19)  Ainus põhjus, miks [...] Saksa marga vähenemine põhjustas väärtuse languse rahas tasemele, mis oli ainult [...] miljonit Saksa marka alla järelevalve eesmärgil tunnustatud ülempiiri (1 197 miljonit Saksa marka), oli juhuslik asjaolu, et maksumus rahas ületas selle piiri 1997. aastal.

19

(20)  Ülekandmisleping, 15. detsember 1994, 4. jao lõige 3.

20

(21)  Ülekandmisleping, 15. detsember 1994, 4. jao lõige 1.

21

(22)  Ülekandmisleping, 15. detsember 1994, 2. jao lõige 1.

22

(23)  Vt artikli 3 seletuskirja kohustuste mittetäitmise tagatise kohta, mis puudutab 23. juuli 1994. aasta seadust sihtotstarbeliste vahendite loomise kohta Baieri usaldusomaniku nõuete ülekandmise kaudu Bayerische Landesbank – Girozentrale omakapitalile (Baieri parlament, dokument 12/15851).

23

(24)  Lisaks väidab Saksamaa, et ilma tagatiseta oleks vahenditele antud 100 % kaaluga kooskõlas Saksamaa pangandusseaduse 1. põhimõttega ning see oleks tulnud põhimõtteliselt katta 8 % omakapitaliga. Laenunõuded ei vastanud kõnealuse seaduse tähenduses eriti soodsatele tingimustele kaalumisel kinnisvaralaenudena. Ülekantud laenumahud oleks tulnud vastavalt katta umbes 400 miljoni DEM väärtuses omakapitalist ning need oleksid vähendanud kindlaks määratud summat sama arvu võrra.

24

(25)  1995. aasta lõpus, kui teine sissemakse üle kanti, oli see komisjoni teabe põhjal arvuliselt juba 1 100 miljonit Saksa marka.

25

(26)  Pealegi maksti riski- või vastutuspreemiat eeskätt juhul, kui maksejõuetuse korral peaks tekkima kahjude risk. Kui see oleks juhtunud, oleks kapitalikadu olnud taastamatu. Kestvate (osaliste) kahjude korral, nt välise maksejõuetuse puhul, oli alati võimalus, et omakapitali sai uuesti täiendada kasumi arvelt.

26

(27)  Inflatsiooni mõjude korvamiseks tuleks pikaajalise riigiobligatsiooni tagasimakse määr kindlaks teha iga ülekandeperioodi jaoks ning esialgu ignoreerida inflatsiooni ootusi. Siis lisatakse pikaajalise riskivaba alusmäära prognoosimiseks eeldatava keskmise pikaajalise inflatsiooni hinnanguline näitaja (3,60 %) vastava ajaperioodi “tegelikule alusmäärale”.

27

(28)  Võrdluseks toob BdB ka teoreetilised beetanäitajad, mis olid arvutatud finantsvarade hindamise mudeli (CAPM) abil, mis vastavalt näitudele erinevad väga vähesel määral empiiriliselt määratletud näitajatest.

28

(29)  Baieri parlament, 12. istungjärk, dokument 12/15851, 7. juuni 1994.

29

(30)  Vt joonealust märkust 4.

30

(31)  Komisjoni teatis liikmesriikidele: EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine tootmissektori riigi osalusega äriühingute suhtes (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3; vt lõiget 11). Kuigi nimetatud teatis käsitleb selgesõnaliselt tootmist, saab nimetatud põhimõtet kahtlemata kohaldada kõigi muude majandussektorite puhul. Finantsteenuste osas kinnitati nimetatud lähenemist mitmetes komisjoni otsustes, nt Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1) puhul.

31

Crédit Lyonnais

GAN

(32)  Riiklike ametiasutuste osalus ettevõtte kapitalis – komisjoni seisukoht (Bülletään-EÜ 9-1984, lk 93–95).

32

(33)  Vt joonealust viidet 4 ning kohtuotsuse punkti 206 ja järgmisi punkte.

33

(34)  Vt joonealust viidet 4 ning kohtuotsuse punkte 241 ja 314.

34

(35)  Vt joonealust viidet 4 ning kohtuotsuse punkte 320 ja 335.

35

(36)  Seda ei ole võimalik ka järeldada seaduse ega kohalike määruste alusel, milles ainult sätestatakse, et “aktsiakapitali” annavad kaks osanikku või – Sparkassenverband’i puhul – hoiupangad ise.

36

(37)  12. detsembri 2000. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-296/97 [2000] ECR II 3871.

37

(38)  Vt joonealust viidet 4 ja põhjendust 316.

38

(39)  Vastandina WestLB juhtumile, mille puhul ainult osa bilansiaruandes omavahenditena näidatud elamuehituse edendamiseks antavate varade kindlaksmääratud maksumusest rahas oli järelevalve eesmärgil tunnustatud omakapitalina.

39

(40)  Kui sihtotstarbelise reservi maksumus rahas ületas järelevalve eesmärgil tunnustatud väärtuse, märgiti erinevus reservina kohustuste all, nii et BayernLB omakapitali ei märgitud kohustuste osasse ei kaubandusõiguse tingimustes ega järelevalve eesmärgil.

40

(41)  Menetluse käigus leidis Saksamaa, et BAKredi poolt tunnustatud rahamaksumuse osas tuleks teha veel lisaks kindlasummaline 25 % line vähendus. Lisaks juba mainitud põhjustele, mis võivad tekitada rahamaksumuse kõikumisi, väitis Saksamaa, et liidumaa oleks võinud vahetada oma edendamispoliitika laenamise asemel täielike abirahade vastu, vähendades nii maksumust rahas veelgi. Sellisel juhul ei oleks pank saanud ohutuse seisukohalt kasutada kogu summat oma konkurentsivõimeliseks äritegevuseks. Pärast nimetatud väite analüüsimist leidis komisjon, et järsk rahamaksumuse vähenemine oli ebatõenäoline, arvestades liidumaa ja panga vahelist tihedat koostööd. Selle taustal saab õigustatult arvesse võtta ainult tegelikke puudujääke, mis jäid alla tunnustatud rahaväärtuse.

41

(42)  Tagatise funktsiooni puhul ei ole oluline mitte bilansiaruande koostamise kuupäev (vastava eelarveaasta 31. detsember), vaid tegelik ülekande teostamise kuupäev. Eeldatavalt oleks pank oma võlausaldajaid kapitalipaigutusest teavitanud, seda vähemalt suure ülekande puhul. Komisjoni arvates hakkab tagatise funktsioon rolli mängima alates bilansiaruande jõustumisest.

42

(43)  Keskvalitsuse kiri, 3. juuli 2001, lk 9.

43

(44)  Keskvalitsuse kiri, 3. juuli 2001, lk 10.

44

(45)  Nt kokkulepe “lisamakse nõude” kohta juhul, kui garantiikomisjonitasu ei makstud teatud eelarveaastal, kuna see viiks välja puhaskahjumini (vt ülekandmislepingu 3. jagu).

45

(46)  Saksamaa kiri, 3. juuli 2001, lk 11.

46

(47)  Tegelikkuses on olukord palju keerulisem bilansiväliste krediidiinstrumentide, varade erineva riskikaalutluse või nullriskiga krediidiinstrumentide jne tõttu. Samas peab põhiline arutlus paika.

47

(48)  Olukord ei muutu, kui arvestada võimalusega suurendada lisaomavahendeid kuni algsete omavahenditega samale määrale (12,5 asemel koefitsent 25 algsete omavahendite puhul).

48

(49)  Vastavalt Euroopa Esimese Astme Kohtu poolt kinnitatule WestLB puhul, punktid 321–331 (vt joonealust märkust 4).

49

WestLB

(50)  Vastavalt Saksamaa valitsuse esitatud dokumentidele oli korporatsiooni maksumäär 1995. ja 1996. aastal 42 %. Siia tuleb juurde lisada 7,5 %line solidaarsuse lisamaks (mis teeb kokku 49,5 %). Üldine maksumäär langes 1998. aastal 47,5 %ni. Alles alates 2001. aastast langes see 30,5 %ni.

50

(51)  Otsus 2000/392/EÜ.

51

(52)  Vastavalt ülaltoodule ei ole tagatise funktsiooni puhul ajaliselt võtmepunktiks bilansiaruande koostamise aeg (asjaomase eelarveaasta 31. detsember), vaid ülekande tegemise kuupäev (vt joonealust märkust 41).

52

(53)  Vt joonealust märkust 49.

53

(54)  Komisjon on teadlik, et tagatise eesmärgil kättesaadav kapital, millele viidati WestLB’d puudutavas otsuses kui lisapõhjusena tasu suurendamiseks, on BayernLB juhtumi puhul madalam ning seega ka vähem tähtis.

54

(55)  Vastavalt Saksamaa Valitsuse esitatud dokumentidele oli korporatsiooni maksumäär 1995. ja 1996. aastal 42 %. Siia tuleb juurde lisada 7,5 % line solidaarsuse lisamaks (mis teeb kokku 49,5 %). Üldine maksumäär langes 1998. aastal 47,5 % ni. Alates 2001. aastast langes see ainult 30,5 % ni.

55

(56)  Kõnealune aruanne esitati majandus- ja rahandusministrite nõukogule 23. novembril 1998, kuid seda ei ole avaldatud. Aruande võib saada komisjoni konkurentsi peadirektoraadist, samuti leidub see komisjoni veebilehel.

56

(57)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

57

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE RAKENDAMISE KOHTA

1.   Tagasinõutava summa arvutamine

| 1.1. | Esitada järgmised üksikasjad abisaajale antud ebaseadusliku riigiabi kogusumma kohta:








  Maksekuupäev(ad) (1) | Abisumma (2) | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Esitada järgmised üksikasjad abisaajale antud ebaseadusliku riigiabi kogusumma kohta:

Maksekuupäev(ad) (1)

Abisumma (2)

Vääring

Abisaaja

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse sissenõutavalt summalt intressi. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse sissenõutavalt summalt intressi.

2.   Abi tagasisaamiseks kavandatud või juba võetud meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et saada abi viivitamatult ja tulemuslikult tagasi. Samuti selgitada, milliseid alternatiivsed võimalusi pakuvad siseriiklikud õigusaktid abi tagasisaamiseks. Vajaduse korral märkida võetud või kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et saada abi viivitamatult ja tulemuslikult tagasi. Samuti selgitada, milliseid alternatiivsed võimalusi pakuvad siseriiklikud õigusaktid abi tagasisaamiseks. Vajaduse korral märkida võetud või kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Milliseks kuupäevaks on abi tagasi saadud? |
| --- | --- |

2.2.

Milliseks kuupäevaks on abi tagasi saadud?

3.   Juba tagasisaadud abi

| 3.1. | Palun esitada järgmised andmed abisaajalt tagasisaadud abi kohta:








  Kuupäev(ad) (3) | Tagasimakstud abisumma | Vääring | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun esitada järgmised andmed abisaajalt tagasisaadud abi kohta:

Kuupäev(ad) (3)

Tagasimakstud abisumma

Vääring

Abisaaja

| 3.2. | Lisada punktis 3.1 tabelis esitatud tagasimakseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Lisada punktis 3.1 tabelis esitatud tagasimakseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (o) | Kuupäev või kuupäevad, mil abi või abi üksikud osamaksed abisaajale tehti; kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksetest, siis kasutada eraldi ridu. |
| --- | --- |

(o)

Kuupäev või kuupäevad, mil abi või abi üksikud osamaksed abisaajale tehti; kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksetest, siis kasutada eraldi ridu.

(2)  Abisaajale antud abi summa abi brutoekvivalentides.

(3)

| (o) | Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad. |
| --- | --- |

(o)

Abi tagasimaksmise kuupäev või kuupäevad.

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/110 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/110

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Hamburgische Landesbank – Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3928 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/740/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriigil ja huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1) ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Menetluse ese on Hamburgi elamuehituskrediidiasutuse Hamburgische Wohnungsbaukreditanstalt (edaspidi: “WK”) aktsiate üleandmine pangale Hamburgische Landesbank – Girozentrale (edaspidi: “HLB”) Hamburgi linna (edaspidi “FHH”) poolt. Menetlus on seotud veel kuue menetlusega Saksamaa vastu vara üleandmise tõttu liidumaade riiklikele pankadele (Landesbank), eelkõige Westdeutsche Landesbank Girozentralele (edaspidi: “WestLB”). |
| --- | --- |

(1)

Menetluse ese on Hamburgi elamuehituskrediidiasutuse Hamburgische Wohnungsbaukreditanstalt (edaspidi: “WK”) aktsiate üleandmine pangale Hamburgische Landesbank – Girozentrale (edaspidi: “HLB”) Hamburgi linna (edaspidi “FHH”) poolt. Menetlus on seotud veel kuue menetlusega Saksamaa vastu vara üleandmise tõttu liidumaade riiklikele pankadele (Landesbank), eelkõige Westdeutsche Landesbank Girozentralele (edaspidi: “WestLB”).

| (2) | Komisjon nõudis Saksamaalt 12. jaanuaril 1993. aastal teavet seoses WestLB kapitali suurendamisega elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderanstalt (edaspidi “WfA”) integreerimise teel ning teiste liidumaade riiklike pankade omavahendite samalaadse suurendamise asjaolude ja põhjuste kohta. Saksamaa edastas vastused 1993. aasta märtsis ja septembris ning, vastates komisjoni järgmistele, 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta päringutele, täiendava teabe 1994. aasta märtsis. Lisaks andmetele WfA üleandmise kohta WestLB-le osutati Saksamaa vastustes sarnastele üleandmistele Alam-Saksi, Berliini ja Schleswig-Holsteini liidumaades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon nõudis Saksamaalt 12. jaanuaril 1993. aastal teavet seoses WestLB kapitali suurendamisega elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderanstalt (edaspidi “WfA”) integreerimise teel ning teiste liidumaade riiklike pankade omavahendite samalaadse suurendamise asjaolude ja põhjuste kohta. Saksamaa edastas vastused 1993. aasta märtsis ja septembris ning, vastates komisjoni järgmistele, 10. novembri ja 13. detsembri 1993. aasta päringutele, täiendava teabe 1994. aasta märtsis. Lisaks andmetele WfA üleandmise kohta WestLB-le osutati Saksamaa vastustes sarnastele üleandmistele Alam-Saksi, Berliini ja Schleswig-Holsteini liidumaades.

| (3) | 31. mai 1994. aasta ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi “BdB”) komisjonile muu hulgas, et FHH on otseselt või kaudselt andnud WK varasid üle HLB-le. Asjaomased tehingud jõustusid 1. jaanuaril 1986. aastal ja 1. jaanuaril 1993. aastal. BdB arvates kahjustas sellega seonduv HLB omavahendite suurendamine konkurentsi viimase kasuks, sest ei lepitud kokku hüvitises, mis olnuks kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(3)

31. mai 1994. aasta ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi “BdB”) komisjonile muu hulgas, et FHH on otseselt või kaudselt andnud WK varasid üle HLB-le. Asjaomased tehingud jõustusid 1. jaanuaril 1986. aastal ja 1. jaanuaril 1993. aastal. BdB arvates kahjustas sellega seonduv HLB omavahendite suurendamine konkurentsi viimase kasuks, sest ei lepitud kokku hüvitises, mis olnuks kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

| (4) | Teisena nimetatud kirjas esitas BdB seetõttu ametliku kaebuse ja nõudis komisjonilt Saksamaa vastu menetluse algatamist EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Lisaks käsitles kaebus varade samalaadset üleminekut Nordrhein-Westfaleni, Alam-Saksi, Schleswig-Holsteini, Berliini ja Baieri liidumaades pankadele Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein (edaspidi: “LSH”), Landesbank Berlin ja Bayerische Landesbank. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris ühinesid mitmed pangad BdB esitatud kaebusega. |
| --- | --- |

(4)

Teisena nimetatud kirjas esitas BdB seetõttu ametliku kaebuse ja nõudis komisjonilt Saksamaa vastu menetluse algatamist EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Lisaks käsitles kaebus varade samalaadset üleminekut Nordrhein-Westfaleni, Alam-Saksi, Schleswig-Holsteini, Berliini ja Baieri liidumaades pankadele Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein (edaspidi: “LSH”), Landesbank Berlin ja Bayerische Landesbank. 1995. aasta veebruaris ja märtsis ning 1996. aasta detsembris ühinesid mitmed pangad BdB esitatud kaebusega.

| (5) | Komisjon uuris esmalt varade üleandmist WestLB-le. 1999. aastal oli komisjon otsuses 2000/392/EÜ (2) märkinud, et makstud hüvitise ja tavapärastes turutingimustes saadava kasumi vahe on ühisturuga kokkusobimatu abi, mis tuleb saajalt tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas 6. märtsi 2003. aasta otsusega (3) komisjoni otsuse hüvitise suuruse määramist käsitleva kahe punkti ebapiisava põhjendatuse tõttu, muus osas aga kinnitas seda täielikult. Käesoleva otsusega samal ajal teeb komisjon WestLB asjas uue otsuse, milles on järgitud kohtu kriitikat. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon uuris esmalt varade üleandmist WestLB-le. 1999. aastal oli komisjon otsuses 2000/392/EÜ (2) märkinud, et makstud hüvitise ja tavapärastes turutingimustes saadava kasumi vahe on ühisturuga kokkusobimatu abi, mis tuleb saajalt tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas 6. märtsi 2003. aasta otsusega (3) komisjoni otsuse hüvitise suuruse määramist käsitleva kahe punkti ebapiisava põhjendatuse tõttu, muus osas aga kinnitas seda täielikult. Käesoleva otsusega samal ajal teeb komisjon WestLB asjas uue otsuse, milles on järgitud kohtu kriitikat.

| (6) | 1. septembril 1999. aastal edastas komisjon Saksamaale teabenõude teiste liidumaade riiklikele pankadele, sealhulgas HLB-le, üleantud varade kohta. Vastuseks esitas Saksamaa 8. detsembri 1999. aasta kirjas andmeid WK üleandmise kohta HLB-le, mida täiendati 22. jaanuari 2001. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

1. septembril 1999. aastal edastas komisjon Saksamaale teabenõude teiste liidumaade riiklikele pankadele, sealhulgas HLB-le, üleantud varade kohta. Vastuseks esitas Saksamaa 8. detsembri 1999. aasta kirjas andmeid WK üleandmise kohta HLB-le, mida täiendati 22. jaanuari 2001. aasta kirjaga.

| (7) | 13. novembri 2002. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada abi suhtes menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(7)

13. novembri 2002. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada abi suhtes menetlus asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel.

| (8) | Pärast taotletud ja saadud tähtajapikendust esitas Saksamaa 14. aprilli 2003. aasta ja 15. mai 2003. aasta kirjades oma selgitused ja täiendavad andmed. Lisandunud küsimusi arutati 26. juuni 2003. aasta kohtumisel Saksamaa ametiasutuste esindajatega. Pärast komisjoni uut teabenõuet esitas Saksamaa 29. augustil 2003 täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(8)

Pärast taotletud ja saadud tähtajapikendust esitas Saksamaa 14. aprilli 2003. aasta ja 15. mai 2003. aasta kirjades oma selgitused ja täiendavad andmed. Lisandunud küsimusi arutati 26. juuni 2003. aasta kohtumisel Saksamaa ametiasutuste esindajatega. Pärast komisjoni uut teabenõuet esitas Saksamaa 29. augustil 2003 täiendavaid andmeid.

| (9) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati 4. aprillil 2003. aastal Euroopa Liidu Teatajas (4), et anda huvitatud isikutele võimalus esitada oma märkused. Komisjon sai BdB märkused, mille ta edastas Saksamaale selgituste saamiseks. 30. oktoobril 2003 esitas Saksamaa oma selgitused BdB märkuste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati 4. aprillil 2003. aastal Euroopa Liidu Teatajas (4), et anda huvitatud isikutele võimalus esitada oma märkused. Komisjon sai BdB märkused, mille ta edastas Saksamaale selgituste saamiseks. 30. oktoobril 2003 esitas Saksamaa oma selgitused BdB märkuste kohta.

| (10) | Komisjon palus 7. aprillil 2004 Saksamaalt täiendavat teavet kõigi liidumaade pankade suhtes algatatud menetluste kohta ja sai vastused 1. ja. 2. juuni 2004. aasta ja 28. juuni 2004. aasta kirjadega. 1. oktoobril 2004. aastal esitas Saksamaa ajakohastatud andmed ja täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus 7. aprillil 2004 Saksamaalt täiendavat teavet kõigi liidumaade pankade suhtes algatatud menetluste kohta ja sai vastused 1. ja. 2. juuni 2004. aasta ja 28. juuni 2004. aasta kirjadega. 1. oktoobril 2004. aastal esitas Saksamaa ajakohastatud andmed ja täiendavat teavet.

| (11) | 2. juunil 2003. aastal lõpuleviidud HLB ja LSH ühinemise käigus, millega moodustati HSH Nordbank, anti HLB-le kuulunud osalus WK-s FHH-le tagasi. |
| --- | --- |

(11)

2. juunil 2003. aastal lõpuleviidud HLB ja LSH ühinemise käigus, millega moodustati HSH Nordbank, anti HLB-le kuulunud osalus WK-s FHH-le tagasi.

| (12) | 19. juulil 2004. aastal esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB esialgse kokkuleppe üleantud vara mõistliku hüvitamise kohta. Pooled leidsid, et nimetatud hüvitis oleks tulnud võtta komisjoni otsuse aluseks. Kõnealuse kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal. Samuti esitasid BdB, FHH ning HLB ja panga Landesbank Schleswig-Holstein ühinemisel 2003. aastal tekkinud HSH Nordbank 29. septembril 2004. aastal esialgse kokkuleppe üleantud sihtotstarbelise vara mõistliku hüvitamise kohta. Hiljem laekus komisjonile mitu kirja nimetatud isikutelt ja Saksamaalt. Sihtotstarbelise vara HLB-le üleandmise kokkuleppe lõplik versioon esitati komisjonile 14. oktoobril 2004. aastal |
| --- | --- |

(12)

19. juulil 2004. aastal esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB esialgse kokkuleppe üleantud vara mõistliku hüvitamise kohta. Pooled leidsid, et nimetatud hüvitis oleks tulnud võtta komisjoni otsuse aluseks. Kõnealuse kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal. Samuti esitasid BdB, FHH ning HLB ja panga Landesbank Schleswig-Holstein ühinemisel 2003. aastal tekkinud HSH Nordbank 29. septembril 2004. aastal esialgse kokkuleppe üleantud sihtotstarbelise vara mõistliku hüvitamise kohta. Hiljem laekus komisjonile mitu kirja nimetatud isikutelt ja Saksamaalt. Sihtotstarbelise vara HLB-le üleandmise kokkuleppe lõplik versioon esitati komisjonile 14. oktoobril 2004. aastal

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (13) | Ülemineku ajal oli HLB avalik-õiguslik asutus, mis oli asutatud 1938. aasta määruse (Erlass) alusel. 1993. aastal asendas määruse Hamburgische Landesbank – Girozentrale seadus, mida muudeti seoses panga osalise müügiga pangale Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (“LSH”) (5) 1997. aastal. Kuni nimetatud ajani oli FHH panga HLB ainuomanik, avalik-õigusliku rahastamiskohustuse kandja ja tagatiseandja. 1997. aastal omandas LSH lisaks FHH-le osaluse HLBs Kummalegi kuulus 49,5 % HLBst. Lisaks omandas HLB-Beteiligungsgesellschaft mbH (“HLB-BG”), mida kontrollivad FHH ja tema valdusühing Hamburger Gesellschaft für Beteiligungsverwaltung mbH (“HGV”) ebatüüpilise hääleõiguseta ühingu (stille Gesellschaft) kaudu faktiliselt üheprotsendilise osaluse. |
| --- | --- |

(13)

Ülemineku ajal oli HLB avalik-õiguslik asutus, mis oli asutatud 1938. aasta määruse (Erlass) alusel. 1993. aastal asendas määruse Hamburgische Landesbank – Girozentrale seadus, mida muudeti seoses panga osalise müügiga pangale Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (“LSH”) (5) 1997. aastal. Kuni nimetatud ajani oli FHH panga HLB ainuomanik, avalik-õigusliku rahastamiskohustuse kandja ja tagatiseandja. 1997. aastal omandas LSH lisaks FHH-le osaluse HLBs Kummalegi kuulus 49,5 % HLBst. Lisaks omandas HLB-Beteiligungsgesellschaft mbH (“HLB-BG”), mida kontrollivad FHH ja tema valdusühing Hamburger Gesellschaft für Beteiligungsverwaltung mbH (“HGV”) ebatüüpilise hääleõiguseta ühingu (stille Gesellschaft) kaudu faktiliselt üheprotsendilise osaluse.

| (14) | 2. juunil 2003. aastal (1. jaanuari 2003. aasta bilansi ja maksukohustuse seisuga) tekkis HLB ja LSH ühinemisel HSH Nordbank AG, mille omanikud on FHH (veidi üle 35 %), Schleswig-Holsteini liidumaa (ligikaudu 20 %), WestLB (ligikaudu 27 %) ja Sparkassen- und Giroverband Schleswig-Holstein (veidi üle 18 %). Bilansimahuga ümardatult 180 miljardit eurot ja kokku ligikaudu 4 500 töötajaga kuulub ühinemisel tekkinud pank praegu Saksamaa suurimate krediidiasutuste hulka. |
| --- | --- |

(14)

2. juunil 2003. aastal (1. jaanuari 2003. aasta bilansi ja maksukohustuse seisuga) tekkis HLB ja LSH ühinemisel HSH Nordbank AG, mille omanikud on FHH (veidi üle 35 %), Schleswig-Holsteini liidumaa (ligikaudu 20 %), WestLB (ligikaudu 27 %) ja Sparkassen- und Giroverband Schleswig-Holstein (veidi üle 18 %). Bilansimahuga ümardatult 180 miljardit eurot ja kokku ligikaudu 4 500 töötajaga kuulub ühinemisel tekkinud pank praegu Saksamaa suurimate krediidiasutuste hulka.

| (15) | Varade üleandmise ajal oli HLB bilansimaht vastavalt 36,5 miljardit Saksa marka (1986) ja 60 miljardit Saksa marka (1992). 2002. aastal, viimasel aastal enne ühinemist pangaga HSH Nordbank, oli HLB kontserni bilansimaht 93 miljardit eurot (kontsern) ja kapitali adekvaatsus 11 %. Samal aastal oli kontsernis 2 700 töötajat. |
| --- | --- |

(15)

Varade üleandmise ajal oli HLB bilansimaht vastavalt 36,5 miljardit Saksa marka (1986) ja 60 miljardit Saksa marka (1992). 2002. aastal, viimasel aastal enne ühinemist pangaga HSH Nordbank, oli HLB kontserni bilansimaht 93 miljardit eurot (kontsern) ja kapitali adekvaatsus 11 %. Samal aastal oli kontsernis 2 700 töötajat.

| (16) | Liidumaa pangana tegeles HLB FHH ning temaga seotud avalik-õiguslike ja eraõiguslike juriidiliste isikute pangandusküsimustega. Kommertspangana tegeles HLB eelkõige laevanduse ja kinnisvara finantseerimise, äri- ja eraklientide ning rahvusvaheliste kapitaliturgude valdkonnas. Laevanduse finantseerimise valdkonnas on HSH Nordbank tema enda väitel praegu maailma juhtiv teenusepakkuja. |
| --- | --- |

(16)

Liidumaa pangana tegeles HLB FHH ning temaga seotud avalik-õiguslike ja eraõiguslike juriidiliste isikute pangandusküsimustega. Kommertspangana tegeles HLB eelkõige laevanduse ja kinnisvara finantseerimise, äri- ja eraklientide ning rahvusvaheliste kapitaliturgude valdkonnas. Laevanduse finantseerimise valdkonnas on HSH Nordbank tema enda väitel praegu maailma juhtiv teenusepakkuja.

| (17) | 1. juuli 1986. aasta Hamburgische Wohnungsbaukredianstalt'i vastutava organi muutmise seaduse artikli 1 alusel andis FHH tehingu jõustumisega 1. jaanuaril 1986. aastal 24 % WK põhi- ja erikapitalist üle HLB-le. Vastavalt FHH ja HLB vahel sõlmitud üleandmislepingule 10. juulist 1986 leidis üleminek aset kapitali suurendamise abinõuna. |
| --- | --- |

(17)

1. juuli 1986. aasta Hamburgische Wohnungsbaukredianstalt'i vastutava organi muutmise seaduse artikli 1 alusel andis FHH tehingu jõustumisega 1. jaanuaril 1986. aastal 24 % WK põhi- ja erikapitalist üle HLB-le. Vastavalt FHH ja HLB vahel sõlmitud üleandmislepingule 10. juulist 1986 leidis üleminek aset kapitali suurendamise abinõuna.

| (18) | Hamburgische Landesbank – Girozentrale kapitali suurendamise seadusega 22. detsembrist 1992 andis FHH tehingu jõustumisega 1. jaanuaril 1993. aastal edasised 38 % WK varast üle HGV-le ja ülejäänud vara, veel 38 %, vahetult HLB-le. Valdusühing FHH-Holding HGV omandas seejärel omakorda HLB-s tüüpilise hääleõiguseta 19,86 %lise osaluse temale üleantud osaluste alusel. Seega oli FHH Saksamaa esitatud andmete kohaselt kokku 81,86 % oma osalusest WK-s osalt vahetult, osalt kaudselt üle andnud HLB-le. |
| --- | --- |

(18)

Hamburgische Landesbank – Girozentrale kapitali suurendamise seadusega 22. detsembrist 1992 andis FHH tehingu jõustumisega 1. jaanuaril 1993. aastal edasised 38 % WK varast üle HGV-le ja ülejäänud vara, veel 38 %, vahetult HLB-le. Valdusühing FHH-Holding HGV omandas seejärel omakorda HLB-s tüüpilise hääleõiguseta 19,86 %lise osaluse temale üleantud osaluste alusel. Seega oli FHH Saksamaa esitatud andmete kohaselt kokku 81,86 % oma osalusest WK-s osalt vahetult, osalt kaudselt üle andnud HLB-le.

| (19) | Lisaks nägi 22. detsembri 1992. aasta üleandmisleping ette tagasinõudeõiguse. Nimetatud õiguse kohaselt võis FHH liidumaa pangalt igal ajal nõuda vahetult üle antud WK-osaluste tagastamist talle endale või nende üleandmist tema poolt nimetatud kolmandale isikule. Leping nägi ette ka 1986. aastal üle antud osaluste tagasinõudeõiguse, mida reguleeris niinimetatud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter”. Tagastamise korral kuulunuks tasumisele WK-osaluste nüüdisväärtus tagastamisele eelnenud majandusaasta hindamisakti alusel. 22. detsembri 1992. aasta lepingu lisa 21. aprillilist 1997 nägi ette, et WK toetussüsteemi ümberkorraldamisest tingitud passiivsete (hääleõiguseta) reservide väärtuse kasv kuulub tagastamise korral mitte HLB-le, vaid FHH-le. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks nägi 22. detsembri 1992. aasta üleandmisleping ette tagasinõudeõiguse. Nimetatud õiguse kohaselt võis FHH liidumaa pangalt igal ajal nõuda vahetult üle antud WK-osaluste tagastamist talle endale või nende üleandmist tema poolt nimetatud kolmandale isikule. Leping nägi ette ka 1986. aastal üle antud osaluste tagasinõudeõiguse, mida reguleeris niinimetatud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter”. Tagastamise korral kuulunuks tasumisele WK-osaluste nüüdisväärtus tagastamisele eelnenud majandusaasta hindamisakti alusel. 22. detsembri 1992. aasta lepingu lisa 21. aprillilist 1997 nägi ette, et WK toetussüsteemi ümberkorraldamisest tingitud passiivsete (hääleõiguseta) reservide väärtuse kasv kuulub tagastamise korral mitte HLB-le, vaid FHH-le.

| (20) | Vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (6) (edaspidi “maksevõime suhtarvu direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivile 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (7) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel muudeti krediidiasutuste seadust (“KWG”), peab pankade vastutav omakapital moodustama 8 % riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 protsenti sellest peavad moodustama niinimetatud esimese taseme omavahendid ehk kapital, mis on piiramatult ja vahetult krediidiasutuse käsutuses, katmaks riske ja kahjumeid kohe nende tekkimisel. Esimese taseme omavahendid on panga jaoks pangandusjärelevalve seisukohast määrava tähtsusega, sest täiendavat kapitali (teise taseme omavahendeid) aktsepteeritakse panga riskiga seotud tehingute tagatisena ainult esimese taseme omavahendite ulatuses. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (6) (edaspidi “maksevõime suhtarvu direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivile 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (7) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel muudeti krediidiasutuste seadust (“KWG”), peab pankade vastutav omakapital moodustama 8 % riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 protsenti sellest peavad moodustama niinimetatud esimese taseme omavahendid ehk kapital, mis on piiramatult ja vahetult krediidiasutuse käsutuses, katmaks riske ja kahjumeid kohe nende tekkimisel. Esimese taseme omavahendid on panga jaoks pangandusjärelevalve seisukohast määrava tähtsusega, sest täiendavat kapitali (teise taseme omavahendeid) aktsepteeritakse panga riskiga seotud tehingute tagatisena ainult esimese taseme omavahendite ulatuses.

| (21) | 30. juuniks 1993 pidid Saksa pangad oma kapitali adekvaatsuse määra viima vastavusse maksevõime suhtarvu ja omavahendite direktiivide uute nõuetega (8). Juba enne maksevõime suhtarvu direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusesse oli paljude liidumaade riiklike pankade kapitali adekvaatsus suhteliselt madal. Asjaomased krediidiasutused vajasid seetõttu tungivalt tugevamat omakapitali baasi, et hoida ära piirangud ettevõtte tegevuse laiendamisele või vähemalt säilitada olemasoleva äritegevuse maht. Pingelise eelarve tõttu ei saanud avalik-õiguslikud omanikud täiendavat kapitali eraldada, teisalt ei tahetud ka panku erastada ja lisakapitali kapitaliturgudelt hankida. Nii otsustasid riiklikud pangad üle anda vara või kapitali, WestLB juhtumi puhul Nordrhein-Westfaleni liidumaa elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderungsanstalt (edaspidi: “WfA”) vara, HLB juhtumi puhul nimetatud WK-osalused, mis paigutati HLB kapitalireservidesse või hääleõiguseta osalusse (passiivsesse reservi). |
| --- | --- |

(21)

30. juuniks 1993 pidid Saksa pangad oma kapitali adekvaatsuse määra viima vastavusse maksevõime suhtarvu ja omavahendite direktiivide uute nõuetega (8). Juba enne maksevõime suhtarvu direktiivi ülevõtmist Saksamaa õigusesse oli paljude liidumaade riiklike pankade kapitali adekvaatsus suhteliselt madal. Asjaomased krediidiasutused vajasid seetõttu tungivalt tugevamat omakapitali baasi, et hoida ära piirangud ettevõtte tegevuse laiendamisele või vähemalt säilitada olemasoleva äritegevuse maht. Pingelise eelarve tõttu ei saanud avalik-õiguslikud omanikud täiendavat kapitali eraldada, teisalt ei tahetud ka panku erastada ja lisakapitali kapitaliturgudelt hankida. Nii otsustasid riiklikud pangad üle anda vara või kapitali, WestLB juhtumi puhul Nordrhein-Westfaleni liidumaa elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderungsanstalt (edaspidi: “WfA”) vara, HLB juhtumi puhul nimetatud WK-osalused, mis paigutati HLB kapitalireservidesse või hääleõiguseta osalusse (passiivsesse reservi).

| (22) | Vara üleandmist põhjendati kapitalivajadusega ja kapitali adekvaatsuse näitajate suurendamisega HLB äritegevuse laiendamise eesmärgil. WK-osaluste üleandmise eeliseks oli, et nimetatud eesmärgid saavutati ilma täiendava kapitalieraldiseta FHH eelarvest. |
| --- | --- |

(22)

Vara üleandmist põhjendati kapitalivajadusega ja kapitali adekvaatsuse näitajate suurendamisega HLB äritegevuse laiendamise eesmärgil. WK-osaluste üleandmise eeliseks oli, et nimetatud eesmärgid saavutati ilma täiendava kapitalieraldiseta FHH eelarvest.

| (23) | Juba 80ndatel aastatel kasvas äritegevuse laiendamise tulemusel kapitalivajadus pidevalt. Olemasolevate andmete kohaselt oli pank seetõttu ühelt poolt regulaarselt eraldanud osa bilansilisest kasumist intressi kandvasse põhikapitali. Kuna sellest aga ilmselgelt ei piisanud, otsustas FHH juba 1986. aastal anda 24 % oma osalusest WK-s (212 160 miljonit Saksa marka) üle HLB-le. 90ndate aastate algul osutus neljanda krediidiasutuste seaduse (“WG”) muutmise seaduse tõttu vajalikuks HLB omakapitali täiendav suurendamine, kuna vastasel korral ei oleks HLB täitnud uusi kapitali adekvaatsuse nõudeid. |
| --- | --- |

(23)

Juba 80ndatel aastatel kasvas äritegevuse laiendamise tulemusel kapitalivajadus pidevalt. Olemasolevate andmete kohaselt oli pank seetõttu ühelt poolt regulaarselt eraldanud osa bilansilisest kasumist intressi kandvasse põhikapitali. Kuna sellest aga ilmselgelt ei piisanud, otsustas FHH juba 1986. aastal anda 24 % oma osalusest WK-s (212 160 miljonit Saksa marka) üle HLB-le. 90ndate aastate algul osutus neljanda krediidiasutuste seaduse (“WG”) muutmise seaduse tõttu vajalikuks HLB omakapitali täiendav suurendamine, kuna vastasel korral ei oleks HLB täitnud uusi kapitali adekvaatsuse nõudeid.

| (24) | Kuna sel ajal ei olnud ka FHH käsutuses piisavalt likviidseid eelarvevahendeid, otsustas ta mitterahalise sissemakse kasuks ja andis 1. jaanuaril 199357,68 % oma osalusest WK-s (959 362 miljonit Saksa marka) vahetult ja HGV kaudu üle HLB-le. |
| --- | --- |

(24)

Kuna sel ajal ei olnud ka FHH käsutuses piisavalt likviidseid eelarvevahendeid, otsustas ta mitterahalise sissemakse kasuks ja andis 1. jaanuaril 199357,68 % oma osalusest WK-s (959 362 miljonit Saksa marka) vahetult ja HGV kaudu üle HLB-le.

| (25) | Üleantud vara koguväärtuseks näidati 1 171 522 miljonit Saksa marka. Sellest kanti 212 160 miljonit Saksa marka 1986. aastal avatud reservidesse (24 % WK- osalusest), 659 362 miljonit Saksa marka 1993. aastal avatud reservidesse (38 % WK-osalusest) ja 300 miljonit Saksa marka samal aastal HGV hääleõiguseta osalusse (reservi) (19,86 % WK-osalusest). Arvutused põhinesid kahe audiitorfirma eksperthinnangul WK väärtuse leidmiseks 1986. ja 1993. aastal. Kogusumma 1 171 522 miljonit Saksa marka võeti 1993. ja järgnevate majandusaastate bilanssi. |
| --- | --- |

(25)

Üleantud vara koguväärtuseks näidati 1 171 522 miljonit Saksa marka. Sellest kanti 212 160 miljonit Saksa marka 1986. aastal avatud reservidesse (24 % WK- osalusest), 659 362 miljonit Saksa marka 1993. aastal avatud reservidesse (38 % WK-osalusest) ja 300 miljonit Saksa marka samal aastal HGV hääleõiguseta osalusse (reservi) (19,86 % WK-osalusest). Arvutused põhinesid kahe audiitorfirma eksperthinnangul WK väärtuse leidmiseks 1986. ja 1993. aastal. Kogusumma 1 171 522 miljonit Saksa marka võeti 1993. ja järgnevate majandusaastate bilanssi.

| (26) | Saksamaa krediidiasutuste järelevalve föderaalamet (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen, edaspidi: “BAKred”) aktsepteeris arvestusliku kapitalina 212 160 miljonit Saksa marka aastal 1986. Pärast edasiste varade üleandmist 1993. aastal HLB esitatud kogu kapitali kinnitamise avaldust BAKred esialgu ei rahuldanud, sest ta oli WK kui rahalist väärtust omava osaluse aktsepteerimist kaaludes arvamusel, et HLB-l oleks pidanud olema WK likvideerimise õigus. WK seaduse muutmisega 1997. aastal, mis nägi ette omanike likvideerimisotsuse ühe omaniku (ka HLB) nõudmisel, kõrvaldati kõnealune probleem ja vara kogu väärtust aktsepteeriti HLB vastutava omakapitalina. |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa krediidiasutuste järelevalve föderaalamet (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen, edaspidi: “BAKred”) aktsepteeris arvestusliku kapitalina 212 160 miljonit Saksa marka aastal 1986. Pärast edasiste varade üleandmist 1993. aastal HLB esitatud kogu kapitali kinnitamise avaldust BAKred esialgu ei rahuldanud, sest ta oli WK kui rahalist väärtust omava osaluse aktsepteerimist kaaludes arvamusel, et HLB-l oleks pidanud olema WK likvideerimise õigus. WK seaduse muutmisega 1997. aastal, mis nägi ette omanike likvideerimisotsuse ühe omaniku (ka HLB) nõudmisel, kõrvaldati kõnealune probleem ja vara kogu väärtust aktsepteeriti HLB vastutava omakapitalina.

| (27) | Saksamaa selgituste kohaselt laiendas HLB pärast mõlemat varade üleandmist olulisel määral äritegevust: ajavahemikus 1986–1999 kasvas bilansimaht 36,5 miljardilt Saksa margalt 1986. aastal 145 miljardile Saksa margale 1999. aastal. |
| --- | --- |

(27)

Saksamaa selgituste kohaselt laiendas HLB pärast mõlemat varade üleandmist olulisel määral äritegevust: ajavahemikus 1986–1999 kasvas bilansimaht 36,5 miljardilt Saksa margalt 1986. aastal 145 miljardile Saksa margale 1999. aastal.

| (28) | Esitatud andmete kohaselt ei saanud FHH 1. jaanuaril 1986. aastal üle antud osaluste (24 %, vastavalt 212 160 miljonit Saksa marka) eest mingit hüvitist. 1. jaanuaril 1993 vahetult HLB-le üle antud osaluste (38 %, vastavalt 659 362 miljonit Saksa marka) eest ei olnud samuti mingit hüvitist kokku lepitud, siiski sai HGV investeeringu eest HLB-lt [...] (9) miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(28)

Esitatud andmete kohaselt ei saanud FHH 1. jaanuaril 1986. aastal üle antud osaluste (24 %, vastavalt 212 160 miljonit Saksa marka) eest mingit hüvitist. 1. jaanuaril 1993 vahetult HLB-le üle antud osaluste (38 %, vastavalt 659 362 miljonit Saksa marka) eest ei olnud samuti mingit hüvitist kokku lepitud, siiski sai HGV investeeringu eest HLB-lt [...] (9) miljonit Saksa marka.

| (29) | Lepiti kokku, et HGV saab oma investeeringu eest kasumiosalusena [...], maksimaalselt siiski 10 % aastas. Esitatud andmete kohaselt maksis HLB pärast lepingu sõlmimist 23. detsembril 1992. aastal 1. jaanuari 1993 seisuga [...] miljonit Saksa marka. |
| --- | --- |

(29)

Lepiti kokku, et HGV saab oma investeeringu eest kasumiosalusena [...], maksimaalselt siiski 10 % aastas. Esitatud andmete kohaselt maksis HLB pärast lepingu sõlmimist 23. detsembril 1992. aastal 1. jaanuari 1993 seisuga [...] miljonit Saksa marka.

| (30) | Täiendavas hüvitises kokku ei lepitud. Siiski on Saksamaa selgitanud, et FHH kui HLB ainuomanik aastani 1997 on saanud põhikirjas ette nähtud iga-aastaseid maksimumdividende suuruses 6 %. (10) Lisaks sellele on HLB regulaarselt ise kandnud teenitud reservid üle intresse kandvasse põhikapitali (Saksamaa andmete kohaselt võrreldav tasuta aktsiate väljaandmisega), mis esitatud andmete kohaselt andis omaniku algselt investeeritud kapitali tegelikuks intressitulu määraks [...] % pärast makse (ja vastava lisa), mis teeb HLB liidumaade riiklike pankade seas kõrgeima tegeliku intressitulu määraga pangaks. |
| --- | --- |

(30)

Täiendavas hüvitises kokku ei lepitud. Siiski on Saksamaa selgitanud, et FHH kui HLB ainuomanik aastani 1997 on saanud põhikirjas ette nähtud iga-aastaseid maksimumdividende suuruses 6 %. (10) Lisaks sellele on HLB regulaarselt ise kandnud teenitud reservid üle intresse kandvasse põhikapitali (Saksamaa andmete kohaselt võrreldav tasuta aktsiate väljaandmisega), mis esitatud andmete kohaselt andis omaniku algselt investeeritud kapitali tegelikuks intressitulu määraks [...] % pärast makse (ja vastava lisa), mis teeb HLB liidumaade riiklike pankade seas kõrgeima tegeliku intressitulu määraga pangaks.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (31) | 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses selgitas komisjon, et FHH vahendite eraldamist HLB kasuks tuleb kontrollida turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte alusel. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei ole ka avalik-õigusliku investori vahendite eraldamisel tegemist riigiabiga, kui sellised vahendid antakse saaja käsutusse tingimustel, millistel ka tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor oleks nõus eraettevõttele vahendeid andma (11) (“turutingimused”). |
| --- | --- |

(31)

13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses selgitas komisjon, et FHH vahendite eraldamist HLB kasuks tuleb kontrollida turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte alusel. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei ole ka avalik-õigusliku investori vahendite eraldamisel tegemist riigiabiga, kui sellised vahendid antakse saaja käsutusse tingimustel, millistel ka tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor oleks nõus eraettevõttele vahendeid andma (11) (“turutingimused”).

| (32) | Krediidiasutuse jaoks seisneb majanduslik kasu ulatuslikumas omavahendite baasis, mille lõi kõnealune WK-osaluste üleandmine, sellega kaasnevas suuremas võimes anda laenusid ja võimaluses äritegevust laiendada. Kui avalik-õiguslik investor annab laiema kapitalibaasi saaja käsutusse turutingimustest soodsamatel tingimustel, on tegemist riigi ressurssidest antud soodustusega. |
| --- | --- |

(32)

Krediidiasutuse jaoks seisneb majanduslik kasu ulatuslikumas omavahendite baasis, mille lõi kõnealune WK-osaluste üleandmine, sellega kaasnevas suuremas võimes anda laenusid ja võimaluses äritegevust laiendada. Kui avalik-õiguslik investor annab laiema kapitalibaasi saaja käsutusse turutingimustest soodsamatel tingimustel, on tegemist riigi ressurssidest antud soodustusega.

| (33) | Seetõttu uuris komisjon esialgu küsimust, kas FHH andis kõnealused vahendid üle turutingimustel. Tavapärastes turutingimustes eeldatakse kapitaliinvesteeringu eest selle väärtusele, funktsioonile ja võetud riskile vastavat hüvitist. |
| --- | --- |

(33)

Seetõttu uuris komisjon esialgu küsimust, kas FHH andis kõnealused vahendid üle turutingimustel. Tavapärastes turutingimustes eeldatakse kapitaliinvesteeringu eest selle väärtusele, funktsioonile ja võetud riskile vastavat hüvitist.

| (34) | Kõnealusel ajal komisjoni käsutuses olnud andmete põhjal kahtles komisjon, kas FHH ja tema valdusühingu HGV saadud hüvitis vastab turutingimustele. Makstud hüvitis suuruses [...] miljonit Saksa marka [...] vastas, kui suhestada see kogu üleantud varaga, ligikaudu [vähem kui 3 %-le]. Kuna mõlema varade üleandmise ajal oli isegi 10-aastase tähtajaga riigivõlakirjade, s.t riskivaba investeeringu, keskmine tootlikkus 6 %–7 %, saab kõnealuste kapitalieraldiste puhul vaevalt rääkida tavapärastest turutingimustest. Isegi kui arvestada tehingu eripära nagu üleantud vahendite likviidsuse puudumine, võib FHH ja HGV saadud hüvitist vaevalt pidada turutingimustele vastavaks intressiks. |
| --- | --- |

(34)

Kõnealusel ajal komisjoni käsutuses olnud andmete põhjal kahtles komisjon, kas FHH ja tema valdusühingu HGV saadud hüvitis vastab turutingimustele. Makstud hüvitis suuruses [...] miljonit Saksa marka [...] vastas, kui suhestada see kogu üleantud varaga, ligikaudu [vähem kui 3 %-le]. Kuna mõlema varade üleandmise ajal oli isegi 10-aastase tähtajaga riigivõlakirjade, s.t riskivaba investeeringu, keskmine tootlikkus 6 %–7 %, saab kõnealuste kapitalieraldiste puhul vaevalt rääkida tavapärastest turutingimustest. Isegi kui arvestada tehingu eripära nagu üleantud vahendite likviidsuse puudumine, võib FHH ja HGV saadud hüvitist vaevalt pidada turutingimustele vastavaks intressiks.

| (35) | Saksamaa on selgitanud, et HLB oli varade üleandmise ajal majanduslikult heas seisus ettevõte, mille väärtus on aastast aastasse kasvanud. Nii on tulu FHH-le välja makstud osalt dividendidena, osalt on see kantud kasumireservidesse kapitali adekvaatsuse suurendamiseks, mis on suurendanud panga väärtust ja olnud kasulik tolleaegsele ainuomanikule FHH-le. Ekspertarvamuses, mis koostati seoses osaluste (49 %) müügiga LSH-le, leiti HLB puhastuluks (sks k Ertragswert) [...] miljonit Saksa marka seisuga [...], mis ettevõttesiseste arvutuste kohaselt oli 31. detsembril 1985 veel [...] miljonit Saksa marka ja 31. detsembril 1992 [...] miljonit Saksa marka, nii et aasta keskmine väärtuse kasv ajavahemikus 1986–1992 oli [...] % ja ajavahemikus 1993–1996 [...] %, mida FHH, kes oli kuni 1997. aastani ainuomanik, võib täielikult pidada saadud kasuks, mille ta olevat ka proportsionaalselt realiseerinud müügitehingus LSH-le. Kuna täiendavad andmed ja arvutused, näiteks WK-osaluste üleandmisest tingitud dividendide ja väärtuse kasvu kohta, siiski puudusid, ei olnud komisjonil võimalik vastavat hinnangut anda. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa on selgitanud, et HLB oli varade üleandmise ajal majanduslikult heas seisus ettevõte, mille väärtus on aastast aastasse kasvanud. Nii on tulu FHH-le välja makstud osalt dividendidena, osalt on see kantud kasumireservidesse kapitali adekvaatsuse suurendamiseks, mis on suurendanud panga väärtust ja olnud kasulik tolleaegsele ainuomanikule FHH-le. Ekspertarvamuses, mis koostati seoses osaluste (49 %) müügiga LSH-le, leiti HLB puhastuluks (sks k Ertragswert) [...] miljonit Saksa marka seisuga [...], mis ettevõttesiseste arvutuste kohaselt oli 31. detsembril 1985 veel [...] miljonit Saksa marka ja 31. detsembril 1992 [...] miljonit Saksa marka, nii et aasta keskmine väärtuse kasv ajavahemikus 1986–1992 oli [...] % ja ajavahemikus 1993–1996 [...] %, mida FHH, kes oli kuni 1997. aastani ainuomanik, võib täielikult pidada saadud kasuks, mille ta olevat ka proportsionaalselt realiseerinud müügitehingus LSH-le. Kuna täiendavad andmed ja arvutused, näiteks WK-osaluste üleandmisest tingitud dividendide ja väärtuse kasvu kohta, siiski puudusid, ei olnud komisjonil võimalik vastavat hinnangut anda.

| (36) | Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal oli komisjonil tõsiseid kahtlusi FHH vahendite, mis ilmselt olid täielikult HLB käsutuses vastutava kapitalina, üleandmise tingimuste vastavuses turutingimustele. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et HLB sai tõenäoliselt soodustusi riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(36)

Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal oli komisjonil tõsiseid kahtlusi FHH vahendite, mis ilmselt olid täielikult HLB käsutuses vastutava kapitalina, üleandmise tingimuste vastavuses turutingimustele. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et HLB sai tõenäoliselt soodustusi riigi ressurssidest.

| (37) | Seoses hüvitise suuruse arvutamisega selgitas komisjon, et kavatseb käesoleval etapil ja käesoleva juhtumi erilisi asjaolusid arvestades kasutada WestLB 8. juuli 1999. aasta otsuses aluseks võetud metoodikat. |
| --- | --- |

(37)

Seoses hüvitise suuruse arvutamisega selgitas komisjon, et kavatseb käesoleval etapil ja käesoleva juhtumi erilisi asjaolusid arvestades kasutada WestLB 8. juuli 1999. aasta otsuses aluseks võetud metoodikat.

| (38) | Kuna HLB on tegev piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning kuna ühenduses valitseb finantsteenuste sektori tugevneva integratsiooni tõttu eri riikide finantsasutuste vahel tihe konkurents, võis riigilt saadud soodustuse olemasolu korral eeldada konkurentsi ja riikidevahelise kaubanduse kahjustamist. Komisjon jõudis seega esialgsele järeldusele, et kõnealused meetmed on tõenäoliselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis annab alust kahelda nende kokkusobivuses ühisturuga, kuna ükski asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 nimetatud eranditest ei näi käesolevas olukorras kohalduvat. |
| --- | --- |

(38)

Kuna HLB on tegev piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning kuna ühenduses valitseb finantsteenuste sektori tugevneva integratsiooni tõttu eri riikide finantsasutuste vahel tihe konkurents, võis riigilt saadud soodustuse olemasolu korral eeldada konkurentsi ja riikidevahelise kaubanduse kahjustamist. Komisjon jõudis seega esialgsele järeldusele, et kõnealused meetmed on tõenäoliselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis annab alust kahelda nende kokkusobivuses ühisturuga, kuna ükski asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 nimetatud eranditest ei näi käesolevas olukorras kohalduvat.

| (39) | Komisjon lähtus esialgse hinnangu raames ja kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (12) artikli 1 punktiga b samuti sellest, et meetme puhul on tegemist uue ja mitte olemasoleva abiga, viidates seejuures nimetatud määruse artikli 15 lõikele 2. Komisjon pidas menetluse algatamist komisjoni järjekordseks meetmeks, mis artikli 15 lõike 2 kohaselt peatab aegumistähtaja ja kinnitab sellisena varasemaid meetmeid, kaasa arvatud komisjoni teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993, 13. detsembrist 1993 ja 1. septembrist 1999 nagu ka WestLB asjas menetluse algatamise otsus (13) ja HLB-le kätte toimetatud Landesbank Berlin asjas menetluse algatamise otsus (14). |
| --- | --- |

(39)

Komisjon lähtus esialgse hinnangu raames ja kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (12) artikli 1 punktiga b samuti sellest, et meetme puhul on tegemist uue ja mitte olemasoleva abiga, viidates seejuures nimetatud määruse artikli 15 lõikele 2. Komisjon pidas menetluse algatamist komisjoni järjekordseks meetmeks, mis artikli 15 lõike 2 kohaselt peatab aegumistähtaja ja kinnitab sellisena varasemaid meetmeid, kaasa arvatud komisjoni teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993, 13. detsembrist 1993 ja 1. septembrist 1999 nagu ka WestLB asjas menetluse algatamise otsus (13) ja HLB-le kätte toimetatud Landesbank Berlin asjas menetluse algatamise otsus (14).

IV.   SAKSAMAA SELGITUSED

| (40) | Saksamaa kordas oma arvamuses esmalt seisukohta, et 1. jaanuaril 1986. aastal jõustunud 24 % WK kapitali (reservidesse paigutatud summa: 212 160 miljonit Saksa marka) üleandmist HLB-le ei saa määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 alusel käsitleda kui õigusvastast abi, mida saaks tagasi nõuda, sest kümneaastane aegumistähtaeg kõnealuse vara üleandmise menetlemiseks möödus 1. jaanuaril 1996. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa kordas oma arvamuses esmalt seisukohta, et 1. jaanuaril 1986. aastal jõustunud 24 % WK kapitali (reservidesse paigutatud summa: 212 160 miljonit Saksa marka) üleandmist HLB-le ei saa määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 alusel käsitleda kui õigusvastast abi, mida saaks tagasi nõuda, sest kümneaastane aegumistähtaeg kõnealuse vara üleandmise menetlemiseks möödus 1. jaanuaril 1996.

| (41) | Nimetatud vara üleandmine (“1986. aasta vara üleandmine”) tuleb kui õiguslikult ja majanduslikult iseseisev toiming eraldada 1993. aasta vara üleandmise toimingutest. Kui Saksamaa oligi varem rääkinud “ühtsest investeerimistahtest”, nagu komisjon menetluse algatamisel märkis, oli sellega mõeldud ainult 1993. aasta toiminguid. Ka Saksamaa 1999. aasta detsembri kirjas mainitud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter” iseenesest, ja ainult see on oluline, on ainult sel määral seotud 1986. aasta toiminguga, kuivõrd seal on viidatud 1986. ja 1993. aastal üleantud FHH osaluste tagasinõudeõigusele. Lisaks oli Saksamaa selgitus, et vahetult makstud hüvitis suuruses [...] miljonit Saksa marka aastas vastab ligikaudu [vähem kui 3 %-le], kui kõnealune summa suhestada kogu üleantud varaga tervikuna, üksnes illustratiivne. See ei muuda asjaolu, et 1986. aastal toimunud vara üleandmine on õiguslikult ja majanduslikult täiesti eraldiseisev toiming. |
| --- | --- |

(41)

Nimetatud vara üleandmine (“1986. aasta vara üleandmine”) tuleb kui õiguslikult ja majanduslikult iseseisev toiming eraldada 1993. aasta vara üleandmise toimingutest. Kui Saksamaa oligi varem rääkinud “ühtsest investeerimistahtest”, nagu komisjon menetluse algatamisel märkis, oli sellega mõeldud ainult 1993. aasta toiminguid. Ka Saksamaa 1999. aasta detsembri kirjas mainitud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter” iseenesest, ja ainult see on oluline, on ainult sel määral seotud 1986. aasta toiminguga, kuivõrd seal on viidatud 1986. ja 1993. aastal üleantud FHH osaluste tagasinõudeõigusele. Lisaks oli Saksamaa selgitus, et vahetult makstud hüvitis suuruses [...] miljonit Saksa marka aastas vastab ligikaudu [vähem kui 3 %-le], kui kõnealune summa suhestada kogu üleantud varaga tervikuna, üksnes illustratiivne. See ei muuda asjaolu, et 1986. aastal toimunud vara üleandmine on õiguslikult ja majanduslikult täiesti eraldiseisev toiming.

| (42) | Kui 1986. aastal toimunud vara üleandmine hoida lahus 1993. aastal toimunud vara üleandmisest, võiks ainult enne 1. jaanuari 1996 võetud komisjoni meede määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses aegumistähtaja peatada. Komisjoni 1. septembrile 1999 eelnenud teabenõuded olid üldise iseloomuga, HLB-d nendes isegi ei mainitud ja need ei vasta seega nõuetele, mis kehtivad aegumistähtaega peatavate meetmete konkreetsuse nõudele määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses. Saksamaa nimetas kõnealuses seoses ka esimese astme kohtu 10. aprilli 2003. aasta otsust kohtuasjas T-369/00, Département du Loiret/Kommission
   (15) (edaspidi: “Scott”). Kohus sedastas nimetatud otsuses, et komisjoni kiri, milles komisjon palub teavet võimaliku riigiabi juhtumi asjaolude kohta, võib olla aegumistähtaega peatav meede määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses. Vaidlusaluse kirja puhul oli siiski tegemist teabenõudega, mis sõnaselgelt ja konkreetselt puudutas kinnistut, mis olevat ettevõtjale Scott S.A. müüdud soodustingimustel. Komisjon viitas nimetatud kirjas sõnaselgelt sellele, et uuritakse kõnealuse võimaliku riigiabi õiguspärasust ja et õigusvastane abi kuulub tagastamisele. Saksamaa arvamuse kohaselt kehtestas kohus sellega miinimumnõuded, millele teabenõue peab vastama, et seda võiks käsitleda aegumistähtaega peatava meetmena. |
| --- | --- |

(42)

Kui 1986. aastal toimunud vara üleandmine hoida lahus 1993. aastal toimunud vara üleandmisest, võiks ainult enne 1. jaanuari 1996 võetud komisjoni meede määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses aegumistähtaja peatada. Komisjoni 1. septembrile 1999 eelnenud teabenõuded olid üldise iseloomuga, HLB-d nendes isegi ei mainitud ja need ei vasta seega nõuetele, mis kehtivad aegumistähtaega peatavate meetmete konkreetsuse nõudele määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses. Saksamaa nimetas kõnealuses seoses ka esimese astme kohtu 10. aprilli 2003. aasta otsust kohtuasjas T-369/00, Département du Loiret/Kommission
   (15) (edaspidi: “Scott”). Kohus sedastas nimetatud otsuses, et komisjoni kiri, milles komisjon palub teavet võimaliku riigiabi juhtumi asjaolude kohta, võib olla aegumistähtaega peatav meede määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 tähenduses. Vaidlusaluse kirja puhul oli siiski tegemist teabenõudega, mis sõnaselgelt ja konkreetselt puudutas kinnistut, mis olevat ettevõtjale Scott S.A. müüdud soodustingimustel. Komisjon viitas nimetatud kirjas sõnaselgelt sellele, et uuritakse kõnealuse võimaliku riigiabi õiguspärasust ja et õigusvastane abi kuulub tagastamisele. Saksamaa arvamuse kohaselt kehtestas kohus sellega miinimumnõuded, millele teabenõue peab vastama, et seda võiks käsitleda aegumistähtaega peatava meetmena.

| (43) | Komisjoni käesoleval juhul menetluse algatamisel mainitud, Saksamaale adresseeritud teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993 ja 13. detsembrist 1993 on kaugel sellest, et vastata kõnealustele nõuetele. Nimetatud kirjad puudutasid ainult Westdeutsche Landesbank'i ja nendes nõuti üldist teavet teiste liidumaade riiklikele pankadele varade sarnase üleandmise võimalike juhtude kohta. HLB-d ega FHH-d ei ole nimetatud üheski neist kirjadest. Saksamaa arvates on 1986. aasta juhtumi edasine kontrollimine vaidlustatav aegumise alusel. |
| --- | --- |

(43)

Komisjoni käesoleval juhul menetluse algatamisel mainitud, Saksamaale adresseeritud teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993 ja 13. detsembrist 1993 on kaugel sellest, et vastata kõnealustele nõuetele. Nimetatud kirjad puudutasid ainult Westdeutsche Landesbank'i ja nendes nõuti üldist teavet teiste liidumaade riiklikele pankadele varade sarnase üleandmise võimalike juhtude kohta. HLB-d ega FHH-d ei ole nimetatud üheski neist kirjadest. Saksamaa arvates on 1986. aasta juhtumi edasine kontrollimine vaidlustatav aegumise alusel.

| (44) | Mis puudutab kapitaliinvesteeringu majanduslikku hindamist, kinnitas Saksamaa kõigepealt, et 1986. ja 1993. aastal üle antud WK-osalused koguväärtuses 1 171 522 miljonit Saksa marka olid omakapitalina muutumatult HLB käsutuses. Investeeritud kapital ei olnud sihtotstarbeliselt seotud ega kehtinud sellele muid kasutuspiiranguid. |
| --- | --- |

(44)

Mis puudutab kapitaliinvesteeringu majanduslikku hindamist, kinnitas Saksamaa kõigepealt, et 1986. ja 1993. aastal üle antud WK-osalused koguväärtuses 1 171 522 miljonit Saksa marka olid omakapitalina muutumatult HLB käsutuses. Investeeritud kapital ei olnud sihtotstarbeliselt seotud ega kehtinud sellele muid kasutuspiiranguid.

| (45) | Kõnealuses seoses tuleb arvestada, et 1986. aastal üleantud kapitali tunnustas BAKred sellest ajast alates vastutava omakapitalina. Kogusummat, seega kaasa arvatud 1993. aastal üleantud vara, mis oli ümmarguselt 959 miljonit Saksa marka (38 % vahetult üle antud WK-osalused, millest 659 362 miljonit Saksa marka paigutati HLB avatud reservidesse, ja 19,86 % kaudselt HGV kaudu üle antud WK-osalused, mis investeeriti HLB-sse hääleõiguseta osalusena suuruses 300 miljonit Saksa marka), aktsepteeris BAKred vastutava omakapitalina siiski alles 1997. aastal. Põhjus oli selles, et alles 25. juunil 1997 muudeti WK seadust ja HLB-le kui omanikule anti WK lõpetamise ja likvideerimise õigus. |
| --- | --- |

(45)

Kõnealuses seoses tuleb arvestada, et 1986. aastal üleantud kapitali tunnustas BAKred sellest ajast alates vastutava omakapitalina. Kogusummat, seega kaasa arvatud 1993. aastal üleantud vara, mis oli ümmarguselt 959 miljonit Saksa marka (38 % vahetult üle antud WK-osalused, millest 659 362 miljonit Saksa marka paigutati HLB avatud reservidesse, ja 19,86 % kaudselt HGV kaudu üle antud WK-osalused, mis investeeriti HLB-sse hääleõiguseta osalusena suuruses 300 miljonit Saksa marka), aktsepteeris BAKred vastutava omakapitalina siiski alles 1997. aastal. Põhjus oli selles, et alles 25. juunil 1997 muudeti WK seadust ja HLB-le kui omanikule anti WK lõpetamise ja likvideerimise õigus.

| (46) | Saksamaa selgitas, et seetõttu olid üleantud vahendid täielikult HLB käsutuses vastutuse tagamise eesmärgil tagasiulatuva jõuga alles pärast 1. jaanuari 1997. Küll oli HLB, nagu Saksamaa hiljem selgitas, ka juba enne nimetatud kuupäeva osa kapitalireservidest kasutanud vastutuse kattevarana, ja nimelt ümardatult 183 miljonit Saksa marka 1993. aastal, üle 436 miljoni Saksa marga 1994. aastal ja 255 miljonit Saksa marka 1995. aastal ja kuni 208 miljonit Saksa marka 1996. aastal (vaata ka tabelit punkti 183 juures). Ülejäänud kapitalireservide vahendeid vastutuse katteks ei kasutatud ja neid ei aktsepteeritud vastutavate esimese taseme omavahenditena. Summa 659,4 miljonit Saksa marka oli panga käsutuses alles alates 1. jaanuarist 1997 kuni WK varade eraldamiseni seoses LSH-ga ühinemisega pangaks HSH Nordbank 2. juunil 2003. Samuti oli panga käsutuses täielikult vastutavate esimese taseme omavahenditena hääleõiguseta osalus suuruses 300 miljonit Saksa marka alates 1997. aastast kuni nimetatud kuupäevani. Enne 1997. aastat nimetatud vahendeid vastutuse katteks ei kasutatud ja neid ei aktsepteeritud esimese taseme omavahenditena. |
| --- | --- |

(46)

Saksamaa selgitas, et seetõttu olid üleantud vahendid täielikult HLB käsutuses vastutuse tagamise eesmärgil tagasiulatuva jõuga alles pärast 1. jaanuari 1997. Küll oli HLB, nagu Saksamaa hiljem selgitas, ka juba enne nimetatud kuupäeva osa kapitalireservidest kasutanud vastutuse kattevarana, ja nimelt ümardatult 183 miljonit Saksa marka 1993. aastal, üle 436 miljoni Saksa marga 1994. aastal ja 255 miljonit Saksa marka 1995. aastal ja kuni 208 miljonit Saksa marka 1996. aastal (vaata ka tabelit punkti 183 juures). Ülejäänud kapitalireservide vahendeid vastutuse katteks ei kasutatud ja neid ei aktsepteeritud vastutavate esimese taseme omavahenditena. Summa 659,4 miljonit Saksa marka oli panga käsutuses alles alates 1. jaanuarist 1997 kuni WK varade eraldamiseni seoses LSH-ga ühinemisega pangaks HSH Nordbank 2. juunil 2003. Samuti oli panga käsutuses täielikult vastutavate esimese taseme omavahenditena hääleõiguseta osalus suuruses 300 miljonit Saksa marka alates 1997. aastast kuni nimetatud kuupäevani. Enne 1997. aastat nimetatud vahendeid vastutuse katteks ei kasutatud ja neid ei aktsepteeritud esimese taseme omavahenditena.

| (47) | Mis puudutab hüvitist, siis hääleõiguseta osaluse eest maksti kogu aeg maksimumina kindlaksmääratud summat [...] miljonit Saksa marka [...], vastavalt [maksimaalselt 10 %]. Ümmarguselt 659 miljoni Saksa marga suuruse kapitalireservi eest hüvitist ei makstud. |
| --- | --- |

(47)

Mis puudutab hüvitist, siis hääleõiguseta osaluse eest maksti kogu aeg maksimumina kindlaksmääratud summat [...] miljonit Saksa marka [...], vastavalt [maksimaalselt 10 %]. Ümmarguselt 659 miljoni Saksa marga suuruse kapitalireservi eest hüvitist ei makstud.

| (48) | Siiski selgitas Saksamaa veel kord, et hääleõiguseta osaluse eest saadud hüvitisena ei tule arvestada ainult kokkulepitud otsest intressitulu. Esiteks kuulusid dividendimaksed ainuomanikule FHH-le, sest HLB teenitud kasum rajanes paratamatult ka FHH eraldatud vahenditel. Nii sai FHH ainuomanikuna kuni 1997. aastani põhikirjas sätestatud maksimaalset dividendi 6 %, ja alates 1997. aastast erineva suurusega, kuid kasvavaid dividende oma osaluse eest põhikapitalis. Summalt [...] miljonit eurot 1985. aastal kasvasid dividendid aastaks 1996, mil FHH oli veel ainuomanik, summale [...] miljonit eurot 1996. aastal. 1997. aastal maksti FHH nüüd veel 50,5 % suuruselt osaluselt [...] miljonit eurot dividende, mis aastaks 2001 olid kasvanud [...] miljoni euroni. |
| --- | --- |

(48)

Siiski selgitas Saksamaa veel kord, et hääleõiguseta osaluse eest saadud hüvitisena ei tule arvestada ainult kokkulepitud otsest intressitulu. Esiteks kuulusid dividendimaksed ainuomanikule FHH-le, sest HLB teenitud kasum rajanes paratamatult ka FHH eraldatud vahenditel. Nii sai FHH ainuomanikuna kuni 1997. aastani põhikirjas sätestatud maksimaalset dividendi 6 %, ja alates 1997. aastast erineva suurusega, kuid kasvavaid dividende oma osaluse eest põhikapitalis. Summalt [...] miljonit eurot 1985. aastal kasvasid dividendid aastaks 1996, mil FHH oli veel ainuomanik, summale [...] miljonit eurot 1996. aastal. 1997. aastal maksti FHH nüüd veel 50,5 % suuruselt osaluselt [...] miljonit eurot dividende, mis aastaks 2001 olid kasvanud [...] miljoni euroni.

| (49) | Lisaks sellele kanti osa HLB enda majandustegevuse käigus teenitud reserve regulaarselt põhikapitali. Põhikapital kasvas 228,3 miljonilt eurolt 1985. aastal 250,9 miljonile eurole 1997. aastal ja on pärast seda muutumatu. Teiseks on alates 1985. aastast kasumireservid ise pidevalt suurenenud, ja nimelt 93,1 miljonilt eurolt 1985. aastal 321,8 miljonile eurole 2001. aastal. Kõik see viitab tulu märkimisväärsele kasvule. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sellele kanti osa HLB enda majandustegevuse käigus teenitud reserve regulaarselt põhikapitali. Põhikapital kasvas 228,3 miljonilt eurolt 1985. aastal 250,9 miljonile eurole 1997. aastal ja on pärast seda muutumatu. Teiseks on alates 1985. aastast kasumireservid ise pidevalt suurenenud, ja nimelt 93,1 miljonilt eurolt 1985. aastal 321,8 miljonile eurole 2001. aastal. Kõik see viitab tulu märkimisväärsele kasvule.

| (50) | Lisaks tuleb arvestada varade väärtuse kasvu, mis saavutati tänu investeeritud kapitalile ja mis kuulub ainult FHH-le. Seejuures on tegemist varade väärtuse kasvuga ümmarguselt [...] % ja [...] %, mis on tingitud ainult WK-osaluste investeerimisest. Täpsemad teenitud puhastulu meetodil põhinevad arvutused esitas Saksamaa koos oma selgitustega. Nii kasvas HLB väärtus ajavahemikus 1985–1992 [...] miljoni Saksa marga võrra ehk aastas [...] miljoni Saksa marga võrra, mis annab 1986. aastal investeeritud WK-osaluste tulususeks [...] %. Ajavahemikus 1992–1995 kasvas ettevõtte väärtus [...] miljoni Saksa marga võrra aastas, mis annab 1. jaanuaril 1993 investeeritud WK-osaluste tulususeks [...] % aastas. See tõendab jällegi, et kõiki tegureid arvestades saavutas FHH mõistliku tulususe. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks tuleb arvestada varade väärtuse kasvu, mis saavutati tänu investeeritud kapitalile ja mis kuulub ainult FHH-le. Seejuures on tegemist varade väärtuse kasvuga ümmarguselt [...] % ja [...] %, mis on tingitud ainult WK-osaluste investeerimisest. Täpsemad teenitud puhastulu meetodil põhinevad arvutused esitas Saksamaa koos oma selgitustega. Nii kasvas HLB väärtus ajavahemikus 1985–1992 [...] miljoni Saksa marga võrra ehk aastas [...] miljoni Saksa marga võrra, mis annab 1986. aastal investeeritud WK-osaluste tulususeks [...] %. Ajavahemikus 1992–1995 kasvas ettevõtte väärtus [...] miljoni Saksa marga võrra aastas, mis annab 1. jaanuaril 1993 investeeritud WK-osaluste tulususeks [...] % aastas. See tõendab jällegi, et kõiki tegureid arvestades saavutas FHH mõistliku tulususe.

| (51) | FHH võis mõistlikku tulusust oodata juba mõlema investeeringu tegemise ajal. HLB oli nii 1985. kui ka 1992. aasta lõpus kasumlik ettevõte siinkohal näitena nimetatud omakapitali tulususega (enne makse) 19 % aastal 1985 ja üle 8-9 % aastatel 1989/90 kuni 12 % aastal 1992. Võrdluseks esitas Saksamaa oma arvutused viie Saksa erapanga omakapitali tulususe kohta, mis Saksamaa arvates näitasid, et HLB omakapitali tulusus ei jäänud kõnealustel aastatel 1980–1992 alla nimetatud viie panga aasta keskmisele või kui, siis üksikutel aastatel ligikaudu 1-6 % (enne makse) ja 1-4 % (pärast makse). Seega võib öelda, et HLB teistele pankadele “alla ei jää”. |
| --- | --- |

(51)

FHH võis mõistlikku tulusust oodata juba mõlema investeeringu tegemise ajal. HLB oli nii 1985. kui ka 1992. aasta lõpus kasumlik ettevõte siinkohal näitena nimetatud omakapitali tulususega (enne makse) 19 % aastal 1985 ja üle 8-9 % aastatel 1989/90 kuni 12 % aastal 1992. Võrdluseks esitas Saksamaa oma arvutused viie Saksa erapanga omakapitali tulususe kohta, mis Saksamaa arvates näitasid, et HLB omakapitali tulusus ei jäänud kõnealustel aastatel 1980–1992 alla nimetatud viie panga aasta keskmisele või kui, siis üksikutel aastatel ligikaudu 1-6 % (enne makse) ja 1-4 % (pärast makse). Seega võib öelda, et HLB teistele pankadele “alla ei jää”.

| (52) | Muus osas oli Saksamaa arvamusel, et üleantud varad on vahendite puuduva likviidsuse tõttu võrreldavad mitterahaliste sissemaksega. Tulususe arvestamisel on seega oluline vahe mitterahalise ja rahalise sissemakse vahel, mida tingivad laenutegevuse laiendamiseks vajalikud refinantseerimiskulud ning halvemus, mis seisneb selles, et sissemakse nüüdisväärtuse summat ei saa vahetult investeerida. Esitatud arvutuste kohaselt on intressimäära erinevus võrreldes rahalise sissemaksega 1986. aastal üle antud mitterahalise sissemakse puhul 7,6 % laenutegevuses ja ligikaudu 6,8 % riskivaba investeeringu korral. 1. jaanuaril 1993 üle antud varade puhul on erinevus ligikaudu 8,3 % laenutegevuses ja 7,36 % riskivaba investeeringu korral. Brutotulususe seisukohast tähendab see hüpoteetilise rahalise sissemakse ja tegelikult üle antud mittelikviidse kapitali puhul erinevust ligikaudu 6 % (1986) ja 6,6 % (1993). Niisugust halvemust peaks ka turumajanduslikult tegutsev investor hüvitise mõistliku suuruse määramisel arvestama. |
| --- | --- |

(52)

Muus osas oli Saksamaa arvamusel, et üleantud varad on vahendite puuduva likviidsuse tõttu võrreldavad mitterahaliste sissemaksega. Tulususe arvestamisel on seega oluline vahe mitterahalise ja rahalise sissemakse vahel, mida tingivad laenutegevuse laiendamiseks vajalikud refinantseerimiskulud ning halvemus, mis seisneb selles, et sissemakse nüüdisväärtuse summat ei saa vahetult investeerida. Esitatud arvutuste kohaselt on intressimäära erinevus võrreldes rahalise sissemaksega 1986. aastal üle antud mitterahalise sissemakse puhul 7,6 % laenutegevuses ja ligikaudu 6,8 % riskivaba investeeringu korral. 1. jaanuaril 1993 üle antud varade puhul on erinevus ligikaudu 8,3 % laenutegevuses ja 7,36 % riskivaba investeeringu korral. Brutotulususe seisukohast tähendab see hüpoteetilise rahalise sissemakse ja tegelikult üle antud mittelikviidse kapitali puhul erinevust ligikaudu 6 % (1986) ja 6,6 % (1993). Niisugust halvemust peaks ka turumajanduslikult tegutsev investor hüvitise mõistliku suuruse määramisel arvestama.

V.   BDB ARVAMUS

| (53) | BdB peab tegelikult makstud hüvitist ebapiisavaks. 1. jaanuaril 1986 üle antud WK-osaluste eest ei olnud üldse hüvitist kokku lepitud, 1993. aastal üle antud vara eest ainult hääleõiguseta osaluse eest makstav intress. Kogu investeeritud kapitali suhtes tähendaks see vähem kui 3 % aastas ja seda ei saa seega kuidagi pidada turutingimustele vastavaks. FHH õigus saada mõistlikku hüvitist ei kao seetõttu, et ta on HLB ainuomanik. Oodatav tulusus peaks vastama vähemalt keskmisele tulususele, mida erapangad tütarfirmade omakapitaliga varustamisel reeglina eeldavad. |
| --- | --- |

(53)

BdB peab tegelikult makstud hüvitist ebapiisavaks. 1. jaanuaril 1986 üle antud WK-osaluste eest ei olnud üldse hüvitist kokku lepitud, 1993. aastal üle antud vara eest ainult hääleõiguseta osaluse eest makstav intress. Kogu investeeritud kapitali suhtes tähendaks see vähem kui 3 % aastas ja seda ei saa seega kuidagi pidada turutingimustele vastavaks. FHH õigus saada mõistlikku hüvitist ei kao seetõttu, et ta on HLB ainuomanik. Oodatav tulusus peaks vastama vähemalt keskmisele tulususele, mida erapangad tütarfirmade omakapitaliga varustamisel reeglina eeldavad.

| (54) | On küll õige, et nimetatud oodatavat tulusust ei lepita kokku fikseeritud intressituluna, sest emaettevõte võib tulu saada nii dividendimaksete kui tütarettevõtte tulude ja sellest tingitud ettevõtte väärtuse kasvu näol. Ometi võrdsustub turutingimustele vastav oodatav tulusus kindlas intressitulus kokkuleppimisega. |
| --- | --- |

(54)

On küll õige, et nimetatud oodatavat tulusust ei lepita kokku fikseeritud intressituluna, sest emaettevõte võib tulu saada nii dividendimaksete kui tütarettevõtte tulude ja sellest tingitud ettevõtte väärtuse kasvu näol. Ometi võrdsustub turutingimustele vastav oodatav tulusus kindlas intressitulus kokkuleppimisega.

| (55) | FHH oleks seega turumajanduslikult tegutseva investorina pidanud HLB-lt eeldama turutingimustele vastavat tulusust. Sellest FHH aga kindlasti ei lähtunud. |
| --- | --- |

(55)

FHH oleks seega turumajanduslikult tegutseva investorina pidanud HLB-lt eeldama turutingimustele vastavat tulusust. Sellest FHH aga kindlasti ei lähtunud.

| (56) | Tuginedes linnakodanikele suunatud senati 17. detsembri 1985. aasta teatele, arvestati ilmselt juba 1. jaanuari 1986. aasta investeeringu puhul keskmisest madalama tulususega summas 0,3–0,5 miljonit Saksa marka (BdB andmetel vastavalt 0,1–0,2 %). Kuna dividendimaksed pidid aset leidma alles pärast äritegevuse tegelikku laiendamist, ei saanud FHH algusaastatel ilmselt mingit hüvitist. Samuti ei tuleks arvesse võtta FHH-le tegelikult makstud dividende, sest erainvestor oleks siinkohal esinevate asjaolude korral nõudnud iga-aastast fikseeritud suurusega hüvitist. Samuti ei saa arvestada põhikapitali kantud reserve ja kasumit. |
| --- | --- |

(56)

Tuginedes linnakodanikele suunatud senati 17. detsembri 1985. aasta teatele, arvestati ilmselt juba 1. jaanuari 1986. aasta investeeringu puhul keskmisest madalama tulususega summas 0,3–0,5 miljonit Saksa marka (BdB andmetel vastavalt 0,1–0,2 %). Kuna dividendimaksed pidid aset leidma alles pärast äritegevuse tegelikku laiendamist, ei saanud FHH algusaastatel ilmselt mingit hüvitist. Samuti ei tuleks arvesse võtta FHH-le tegelikult makstud dividende, sest erainvestor oleks siinkohal esinevate asjaolude korral nõudnud iga-aastast fikseeritud suurusega hüvitist. Samuti ei saa arvestada põhikapitali kantud reserve ja kasumit.

| (57) | Muidu teatud asjaoludel osaluse eeldatava väärtuse kasvu realiseerimisega ei saanud siinjuures arvestada, sest HLB osalustega ei kaubeldud. Lisaks sellele ei määratud osaluste väärtust pidevalt. 1997. aastal toimunud 49,5 % osaluste müük LSH-le ei kõrvaldanud riigiabi. Müük toimus pärast investeeringu tegemist ja oli seega hüvitise ootuse seisukohast täiesti ebaoluline. Riigiabiõiguse seisukohast on hindamise jaoks oluline, kas toiming leidis aset tavapärastes majanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(57)

Muidu teatud asjaoludel osaluse eeldatava väärtuse kasvu realiseerimisega ei saanud siinjuures arvestada, sest HLB osalustega ei kaubeldud. Lisaks sellele ei määratud osaluste väärtust pidevalt. 1997. aastal toimunud 49,5 % osaluste müük LSH-le ei kõrvaldanud riigiabi. Müük toimus pärast investeeringu tegemist ja oli seega hüvitise ootuse seisukohast täiesti ebaoluline. Riigiabiõiguse seisukohast on hindamise jaoks oluline, kas toiming leidis aset tavapärastes majanduslikes tingimustes.

| (58) | Eeltoodut arvestades võib järeldada, et erainvestor oleks kirjeldatud asjaoludel investeerinud ainult siis, kui peatselt olnuks oodata tulu või rahavooge, kas fikseeritud dividendide või – alternatiivina – muutuva rahavoona. Oletatavasti eelistaks erainvestor taolises olukorras siiski fikseeritud intresse. Selle kasuks räägib ka asjaolu, et FHH-le ei võimaldatud WK tagastamist vastutasuta – kompensatsioonimaksena bilansilise väärtuse suuruses. |
| --- | --- |

(58)

Eeltoodut arvestades võib järeldada, et erainvestor oleks kirjeldatud asjaoludel investeerinud ainult siis, kui peatselt olnuks oodata tulu või rahavooge, kas fikseeritud dividendide või – alternatiivina – muutuva rahavoona. Oletatavasti eelistaks erainvestor taolises olukorras siiski fikseeritud intresse. Selle kasuks räägib ka asjaolu, et FHH-le ei võimaldatud WK tagastamist vastutasuta – kompensatsioonimaksena bilansilise väärtuse suuruses.

| (59) | Turutingimustele vastava hüvitise arvutamisel lähtus BdB esmalt sellest, et üleantud vahendid nagu põhikapital kuuluvad hüvitamisele, sest need kujutavad endast pangandusjärelevalve õiguse tähenduses aktsepteeritud esimese taseme omavahendeid. BdB selgitab, et panga käsutusse antud kapitali mõistliku tulususe leidmiseks on alati lähtutud riskivabast tulususe osast ja riskipreemiast, s.t põhimõttest “riskiga seotud investeeringu eeldatud tulusus = riskivaba tulusus + riskiga seotud investeeringu riskipreemia”. |
| --- | --- |

(59)

Turutingimustele vastava hüvitise arvutamisel lähtus BdB esmalt sellest, et üleantud vahendid nagu põhikapital kuuluvad hüvitamisele, sest need kujutavad endast pangandusjärelevalve õiguse tähenduses aktsepteeritud esimese taseme omavahendeid. BdB selgitab, et panga käsutusse antud kapitali mõistliku tulususe leidmiseks on alati lähtutud riskivabast tulususe osast ja riskipreemiast, s.t põhimõttest “riskiga seotud investeeringu eeldatud tulusus = riskivaba tulusus + riskiga seotud investeeringu riskipreemia”.

| (60) | Minimaalse hüvitise arvutamisel võttis BdB aluseks niinimetatud Capital Asset Pricing Model-i (“CAPM”), millega saab leida eeldatava konkreetse riskipreemia niinimetatud beetafaktori abil (konkreetse riskipreemia statistiliselt mõõdetud hälve turu üldisest pikaajalisest riskipreemiast). |
| --- | --- |

(60)

Minimaalse hüvitise arvutamisel võttis BdB aluseks niinimetatud Capital Asset Pricing Model-i (“CAPM”), millega saab leida eeldatava konkreetse riskipreemia niinimetatud beetafaktori abil (konkreetse riskipreemia statistiliselt mõõdetud hälve turu üldisest pikaajalisest riskipreemiast).

| (61) | Riskivaba tulu leidmiseks tugines BdB pikaajaliste riigivõlakirjade tulususele, sest avalik-õiguslike emitentide fikseeritud intressimääraga väärtpaberite puhul on tegemist kõige madalama või üldse puuduva riskiga investeerimisvormiga (16). |
| --- | --- |

(61)

Riskivaba tulu leidmiseks tugines BdB pikaajaliste riigivõlakirjade tulususele, sest avalik-õiguslike emitentide fikseeritud intressimääraga väärtpaberite puhul on tegemist kõige madalama või üldse puuduva riskiga investeerimisvormiga (16).

| (62) | Riskipreemia arvutamiseks leiab BdB esmalt niinimetatud üldise tururiski preemia, see tähendab turutingimustes tavalise aktsiaportfelli pikaajalise keskmise tulususe ja riskivaba tulususe (riigivõlakirjad) vahe. 25. juuni 2003. aasta arvamuses võttis ta aluseks ühtse pikaajalise tururiski preemia 4,6 %. |
| --- | --- |

(62)

Riskipreemia arvutamiseks leiab BdB esmalt niinimetatud üldise tururiski preemia, see tähendab turutingimustes tavalise aktsiaportfelli pikaajalise keskmise tulususe ja riskivaba tulususe (riigivõlakirjad) vahe. 25. juuni 2003. aasta arvamuses võttis ta aluseks ühtse pikaajalise tururiski preemia 4,6 %.

| (63) | Beetafaktorid leidis BdB seejuures enda andmeid kasutades võrreldavate pankade varasemate andmete pistelise valiku alusel. BdB jõudis seejuures esmalt järeldusele, et kõigi liidumaade riiklike pankade kõik beetafaktorid kõigil vaadeldud perioodidel on suuremad kui üks, mis tähendab, et BdB peab statistiliselt keskmist riskipreemiat investeeringute eest liidumaade riiklikesse pankadesse suuremaks kui tururiski preemiat. |
| --- | --- |

(63)

Beetafaktorid leidis BdB seejuures enda andmeid kasutades võrreldavate pankade varasemate andmete pistelise valiku alusel. BdB jõudis seejuures esmalt järeldusele, et kõigi liidumaade riiklike pankade kõik beetafaktorid kõigil vaadeldud perioodidel on suuremad kui üks, mis tähendab, et BdB peab statistiliselt keskmist riskipreemiat investeeringute eest liidumaade riiklikesse pankadesse suuremaks kui tururiski preemiat.

| (64) | Võttes aluseks riskivaba baasintressimäära 8,05 % (1985. aasta detsembris 1986. aasta varade üleandmise puhul) ja 5,90 % (1992. aasta detsembris 1993. aasta varade üleandmise puhul) ning HLB beetafaktori 1,1660 (esimene ajahetk) ja 1,0836 (teine ajahetk) sai BdB eeldatavaks minimaalseks hüvitiseks 1. jaanuaril 1986 üle antud osade eest 13,41 % ja 1. jaanuaril 1993 üle antud osade eest 10,88 %. |
| --- | --- |

(64)

Võttes aluseks riskivaba baasintressimäära 8,05 % (1985. aasta detsembris 1986. aasta varade üleandmise puhul) ja 5,90 % (1992. aasta detsembris 1993. aasta varade üleandmise puhul) ning HLB beetafaktori 1,1660 (esimene ajahetk) ja 1,0836 (teine ajahetk) sai BdB eeldatavaks minimaalseks hüvitiseks 1. jaanuaril 1986 üle antud osade eest 13,41 % ja 1. jaanuaril 1993 üle antud osade eest 10,88 %.

| (65) | Lisaks sedastas BdB, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ Wfa vara puuduva likviidsuse tõttu minimaalsest hüvitisest maha arvatud protsendimäära on kinnitanud esimese astme kohus. Seega pole mingit alust käesoleva juhtumi puhul nimetatud meetodist loobuda ja ka siin tuleks intressimäära vähendada puuduva likviidsuse tõttu. Puuduva likviidsuse tõttu tuleks intressimäära vähendada “WestLB metoodika” kohaselt, võttes aluseks netofinantseerimiskulud (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks). |
| --- | --- |

(65)

Lisaks sedastas BdB, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ Wfa vara puuduva likviidsuse tõttu minimaalsest hüvitisest maha arvatud protsendimäära on kinnitanud esimese astme kohus. Seega pole mingit alust käesoleva juhtumi puhul nimetatud meetodist loobuda ja ka siin tuleks intressimäära vähendada puuduva likviidsuse tõttu. Puuduva likviidsuse tõttu tuleks intressimäära vähendada “WestLB metoodika” kohaselt, võttes aluseks netofinantseerimiskulud (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks).

| (66) | BdB oli lisaks seisukohal, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ rakendatud hinnalisandit (seal 1,5 %), mida esimese astme kohus sellisena kinnitas, tuleb rakendada ka HLB juhtumi puhul. Kui teiste liidumaade riiklike pankade juhtumite puhul on tegemist “hariliku põhikapitaliinvesteeringuga” võrreldes riski suurendavate asjaoludega, nagu näiteks üleantud varade osalt erakordselt suur maht, asjaolu, et uusi osalusi ei emiteeritud ning seoses sellega loobuti täiendavast hääleõigusest, samuti investeeringu puuduv müügikõlbulikkus, on BdB arvates siinkohal hinnalisand õigustatud. |
| --- | --- |

(66)

BdB oli lisaks seisukohal, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ rakendatud hinnalisandit (seal 1,5 %), mida esimese astme kohus sellisena kinnitas, tuleb rakendada ka HLB juhtumi puhul. Kui teiste liidumaade riiklike pankade juhtumite puhul on tegemist “hariliku põhikapitaliinvesteeringuga” võrreldes riski suurendavate asjaoludega, nagu näiteks üleantud varade osalt erakordselt suur maht, asjaolu, et uusi osalusi ei emiteeritud ning seoses sellega loobuti täiendavast hääleõigusest, samuti investeeringu puuduv müügikõlbulikkus, on BdB arvates siinkohal hinnalisand õigustatud.

| (67) | Selle asemel, et leppida kokku kirjeldatud viisil arvutatud turutingimustele vastav tulusus, puudus 1986. aastal FHH varade üleandmise kohta üldse igasugune hüvitise kokkulepe ja 1993. aastal üleantud varade eest oli see liiga väike. Viimati nimetatud varade eest, mida alles 1997. aastal aktsepteeriti pangandusjärelevalve õiguse tähenduses esimese taseme omavahenditena, maksis HLB alates 1993. aastast igal aastal ära osa kasumist, mis koosnes garanteeritud tasust 7 % ja muutuvast osast (kindel intressimäär 0,5 % bilansilisest kasumist makstavatelt dividendidelt). Seejuures ei ole summa tegelik suurus BdB-le teada. Hüvitis näib aga, arvestades sarnasust põhikapitalile, liiga väike. Lisaks maksti hüvitist HGV-le, mis on küll FHH valdusühing, ent majanduslikult iseseisev üksus, samas kui FFH ei saanud otseselt midagi. Muude varade üleandmise eest kapitalireservi ei olnud mingit hüvitist kokku lepitud. |
| --- | --- |

(67)

Selle asemel, et leppida kokku kirjeldatud viisil arvutatud turutingimustele vastav tulusus, puudus 1986. aastal FHH varade üleandmise kohta üldse igasugune hüvitise kokkulepe ja 1993. aastal üleantud varade eest oli see liiga väike. Viimati nimetatud varade eest, mida alles 1997. aastal aktsepteeriti pangandusjärelevalve õiguse tähenduses esimese taseme omavahenditena, maksis HLB alates 1993. aastast igal aastal ära osa kasumist, mis koosnes garanteeritud tasust 7 % ja muutuvast osast (kindel intressimäär 0,5 % bilansilisest kasumist makstavatelt dividendidelt). Seejuures ei ole summa tegelik suurus BdB-le teada. Hüvitis näib aga, arvestades sarnasust põhikapitalile, liiga väike. Lisaks maksti hüvitist HGV-le, mis on küll FHH valdusühing, ent majanduslikult iseseisev üksus, samas kui FFH ei saanud otseselt midagi. Muude varade üleandmise eest kapitalireservi ei olnud mingit hüvitist kokku lepitud.

| (68) | 1. jaanuaril 1993. aastal toimunud osaluste üleandmise aegumistähtaja peatas komisjoni 1. septembri 1999. aasta teabenõue ja ka 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsus. 1. jaanuari 1986. aastal üleantud vara osas toetub BdB aegumise eitamisel kestva rikkumise õiguslikule mõistele. Sellel on oma vaste ka klassikalise konkurentsiõiguse kohtupraktikas. Siin on tegemist omavahel seotud toimingutega, sest kõik varade üleandmise episoodid on seotud kapitali suurendamise ja äritegevuse laiendamise ühtse kontseptsiooniga ning teostatud sama mudeli järgi. Vara üleandmist 1. jaanuaril 1993. aastal ei saa ka uute maksevõime eeskirjade tõttu eraldi vaadelda. 1986. ja 1993. aasta varade üleandmise episoode tuleb seetõttu näha ühtse kapitalimeetmena ja alles 1. jaanuaril 1993. aastal täies mahus antud riigiabina. |
| --- | --- |

(68)

1. jaanuaril 1993. aastal toimunud osaluste üleandmise aegumistähtaja peatas komisjoni 1. septembri 1999. aasta teabenõue ja ka 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsus. 1. jaanuari 1986. aastal üleantud vara osas toetub BdB aegumise eitamisel kestva rikkumise õiguslikule mõistele. Sellel on oma vaste ka klassikalise konkurentsiõiguse kohtupraktikas. Siin on tegemist omavahel seotud toimingutega, sest kõik varade üleandmise episoodid on seotud kapitali suurendamise ja äritegevuse laiendamise ühtse kontseptsiooniga ning teostatud sama mudeli järgi. Vara üleandmist 1. jaanuaril 1993. aastal ei saa ka uute maksevõime eeskirjade tõttu eraldi vaadelda. 1986. ja 1993. aasta varade üleandmise episoode tuleb seetõttu näha ühtse kapitalimeetmena ja alles 1. jaanuaril 1993. aastal täies mahus antud riigiabina.

| (69) | Seepärast ei oma tähtsust, kas komisjoni 1993. aasta teabenõuded võisid aegumistähtaja peatada. BdB sedastab siinkohal siiski, et nimetatud tähtaega oleks HLB-le antud riigiabi suhtes saanud peatada ainult see, kui nimetatud kirjad oleksid otseselt nimetatud riigiabi puudutanud. Kuna BdB-le ei ole kõnealuste kirjade täpne sisu teada, ei saa ta selle kohta lõplikku seisukohta võtta. |
| --- | --- |

(69)

Seepärast ei oma tähtsust, kas komisjoni 1993. aasta teabenõuded võisid aegumistähtaja peatada. BdB sedastab siinkohal siiski, et nimetatud tähtaega oleks HLB-le antud riigiabi suhtes saanud peatada ainult see, kui nimetatud kirjad oleksid otseselt nimetatud riigiabi puudutanud. Kuna BdB-le ei ole kõnealuste kirjade täpne sisu teada, ei saa ta selle kohta lõplikku seisukohta võtta.

VI.   SAKSAMAA VASTUS BDB ARVAMUSELE

| (70) | Saksamaa selgitas esmalt, et BdB on esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsust WestLB asjas (edaspidi “WestLB otsus”) vääralt tõlgendanud. BdB arvab ilmselt, justkui kinnitavat otsus seisukohta, et varade väärtuse kasv ei kujuta endast turutingimustele vastavat tulu. Otsuse tegemise seisukohast ei ole kohus aga selles küsimuses midagi öelnud. Kohus leidis, et erainvestor ei rahuldu harilikult kahjumi minimeerimise või piiratud tulususega ka siis, kui tal juba on osalus ettevõtte põhikapitalis, millesse tehtav investeering on kaalumisel, kuid see ei ütle midagi sellise tulu, mis ei seisne fikseeritud intressis, vaid näiteks ettevõtte väärtuse kasvus, riigiabiõiguse seisukohast hindamise kohta. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa selgitas esmalt, et BdB on esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsust WestLB asjas (edaspidi “WestLB otsus”) vääralt tõlgendanud. BdB arvab ilmselt, justkui kinnitavat otsus seisukohta, et varade väärtuse kasv ei kujuta endast turutingimustele vastavat tulu. Otsuse tegemise seisukohast ei ole kohus aga selles küsimuses midagi öelnud. Kohus leidis, et erainvestor ei rahuldu harilikult kahjumi minimeerimise või piiratud tulususega ka siis, kui tal juba on osalus ettevõtte põhikapitalis, millesse tehtav investeering on kaalumisel, kuid see ei ütle midagi sellise tulu, mis ei seisne fikseeritud intressis, vaid näiteks ettevõtte väärtuse kasvus, riigiabiõiguse seisukohast hindamise kohta.

| (71) | BdB tunnistab seda ilmselt ise, kui käsitleb erapankade kapitalieraldisi tütarettevõtetele ja ütleb, et oodatav tulusus ei väljendu seejuures mitte fikseeritud intressi kokkuleppes, vaid dividendides ning tulu ja seega ka varade väärtuse kasvus. Kõnealuses seoses tuleb samuti märkida, et BdB ei mõista tema poolt kahtluse alla seatud HLB varade väärtuse kasvu realiseeritavuse osas tõsiasju, sest 49,5 % osalustega ei kaubeldud, vastupidiselt BdB selgitustele, sest need võõrandati 1997. aastal LSH-le. |
| --- | --- |

(71)

BdB tunnistab seda ilmselt ise, kui käsitleb erapankade kapitalieraldisi tütarettevõtetele ja ütleb, et oodatav tulusus ei väljendu seejuures mitte fikseeritud intressi kokkuleppes, vaid dividendides ning tulu ja seega ka varade väärtuse kasvus. Kõnealuses seoses tuleb samuti märkida, et BdB ei mõista tema poolt kahtluse alla seatud HLB varade väärtuse kasvu realiseeritavuse osas tõsiasju, sest 49,5 % osalustega ei kaubeldud, vastupidiselt BdB selgitustele, sest need võõrandati 1997. aastal LSH-le.

| (72) | BdB poolt niinimetatud CAPM mudeli alusel arvutatud minimaalne tulusus 13,41 % (1986. aasta varade üleandmise puhul) ja 10,88 % (kogu 1993. aasta varade üleandmine) ei ole õige. Esiteks on CAPM mudeli kasutamise suhtes põhimõttelisi kahtlusi ja selles osas, kuidas BdB seda mudelit kasutas, erilisi kahtlusi. Muuhulgas piirdus BdB koostatud turuportfell CDAX-is sisalduvate Saksa aktsiatega, BdB hindas näitajaid osaliselt ainult minevikuandmete alusel, kontrollimata nende kehtivust investeerimise jaoks olulisel ajal, tuletas tururiski preemia uuringust, mis käsitles Saksa aktsiate keskmist tulusust aastatel 1954–1988 ja kasutas beetafaktorite arvutamiseks CDAX pankasid kui sarnase äri- ja riskiprofiiliga ettevõtteid. Nii on peaaegu kõiki CAPM mudelis vajalikke tegureid hinnatud valesti ja kõnealuste tehingute turutingimustele vastavat minimaalset tulusust on üle hinnatud. |
| --- | --- |

(72)

BdB poolt niinimetatud CAPM mudeli alusel arvutatud minimaalne tulusus 13,41 % (1986. aasta varade üleandmise puhul) ja 10,88 % (kogu 1993. aasta varade üleandmine) ei ole õige. Esiteks on CAPM mudeli kasutamise suhtes põhimõttelisi kahtlusi ja selles osas, kuidas BdB seda mudelit kasutas, erilisi kahtlusi. Muuhulgas piirdus BdB koostatud turuportfell CDAX-is sisalduvate Saksa aktsiatega, BdB hindas näitajaid osaliselt ainult minevikuandmete alusel, kontrollimata nende kehtivust investeerimise jaoks olulisel ajal, tuletas tururiski preemia uuringust, mis käsitles Saksa aktsiate keskmist tulusust aastatel 1954–1988 ja kasutas beetafaktorite arvutamiseks CDAX pankasid kui sarnase äri- ja riskiprofiiliga ettevõtteid. Nii on peaaegu kõiki CAPM mudelis vajalikke tegureid hinnatud valesti ja kõnealuste tehingute turutingimustele vastavat minimaalset tulusust on üle hinnatud.

| (73) | Lisaks sellele põhjendas BdB tehingute eripärast tingitud hüvitise suurendamist, võttes lihtsalt üle otsuses 2000/392/EMÜ nimetatud kriteeriumid, neid ometi kvantifitseerimata, mida kritiseeriti juba WestLB otsuse puhul. Lisaks tuleb puuduva likviidsuse tõttu maha arvata kõik refinantseerimiskulud, sest lubamatu on BdB poolt nimetatud vähenenud maksukoormust puuduva likviidsuse tõttu vähendatava hüvitise summana tasaarvestada mõistliku tulususega. Siin on tegemist põhimõttelise loogikaveaga. Oodatud tulusus investori tasandil ei ole kuidagi seotud bilansis kajastuvate maksumõjudega äriühingu tasandil. |
| --- | --- |

(73)

Lisaks sellele põhjendas BdB tehingute eripärast tingitud hüvitise suurendamist, võttes lihtsalt üle otsuses 2000/392/EMÜ nimetatud kriteeriumid, neid ometi kvantifitseerimata, mida kritiseeriti juba WestLB otsuse puhul. Lisaks tuleb puuduva likviidsuse tõttu maha arvata kõik refinantseerimiskulud, sest lubamatu on BdB poolt nimetatud vähenenud maksukoormust puuduva likviidsuse tõttu vähendatava hüvitise summana tasaarvestada mõistliku tulususega. Siin on tegemist põhimõttelise loogikaveaga. Oodatud tulusus investori tasandil ei ole kuidagi seotud bilansis kajastuvate maksumõjudega äriühingu tasandil.

| (74) | Saksamaa arvutas enda õiguslikust arusaamast lähtuvalt BdB arvutustele alternatiivse turutingimustele vastava tulususe. Seejuures lähtus Saksamaa ainult 1993. aastal toimunud vara üleandmistest, sest 1986. aasta vara üleandmine on aegunud. |
| --- | --- |

(74)

Saksamaa arvutas enda õiguslikust arusaamast lähtuvalt BdB arvutustele alternatiivse turutingimustele vastava tulususe. Seejuures lähtus Saksamaa ainult 1993. aastal toimunud vara üleandmistest, sest 1986. aasta vara üleandmine on aegunud.

| (75) | Saksamaa leidis, et esmalt tuleb koostada mõlema mitterahalise sissemakse riskiprofiili analüüs. Seejärel tuleb kõigepealt võrrelda hääleõiguseta osalust sarnase pikkusega (16 aastat) investeeringuga. Mis puudutab kapitalireservi, siis tuleb riskiprofiili osas mitmete asjaolude tõttu – nagu näiteks avalik-õigusliku rahastamiskohustuse tõttu peaaegu puuduv vastutus maksejõuetuse korral, hääleõiguse tähtsusetus tänu FHH sajaprotsendilisele omandiõigusele, kahjumis osalemine, dividendide maksmise järjekord ja investeeringu pikkus – lähtuda pigem võrreldavusest tähtajatu hääleõiguseta osalusega. Sellele põhinedes koondas Saksamaa vastuses BdB arvamusele hüvitise arvutamise eesmärgil mõlemad instrumendid, kaaludes siiski nende osa investeeringute kogupaketis, lähtudes tähtajalisest ja tähtajatust investeeringust. Pärast kõigi refinantseerimiskulude mahaarvamist sai Saksamaa kogu investeeringu mõistlikuks hüvitiseks 1,48 %. |
| --- | --- |

(75)

Saksamaa leidis, et esmalt tuleb koostada mõlema mitterahalise sissemakse riskiprofiili analüüs. Seejärel tuleb kõigepealt võrrelda hääleõiguseta osalust sarnase pikkusega (16 aastat) investeeringuga. Mis puudutab kapitalireservi, siis tuleb riskiprofiili osas mitmete asjaolude tõttu – nagu näiteks avalik-õigusliku rahastamiskohustuse tõttu peaaegu puuduv vastutus maksejõuetuse korral, hääleõiguse tähtsusetus tänu FHH sajaprotsendilisele omandiõigusele, kahjumis osalemine, dividendide maksmise järjekord ja investeeringu pikkus – lähtuda pigem võrreldavusest tähtajatu hääleõiguseta osalusega. Sellele põhinedes koondas Saksamaa vastuses BdB arvamusele hüvitise arvutamise eesmärgil mõlemad instrumendid, kaaludes siiski nende osa investeeringute kogupaketis, lähtudes tähtajalisest ja tähtajatust investeeringust. Pärast kõigi refinantseerimiskulude mahaarvamist sai Saksamaa kogu investeeringu mõistlikuks hüvitiseks 1,48 %.

| (76) | Jäädes enda õiguslikule seisukohale, arvutas Saksamaa vastuses alternatiivse kapitalireservi tulususe samuti CAPM-i abil. Võttes aluseks tururiski preemia 3 % ja HLB beetafaktori 0,7861, sai ta kapitalireservi suurendamise hüpoteetiliseks minimaalseks tulususeks rahalise sissemakse puhul 9,74 %, millest puuduva likviidsuse tõttu tuleb maha arvata kõik refinantseerimiskulud, nii et tegelik turutingimustele vastav intress on 2,36 %. Passiivsete reservide (sks k stille Reserven) puhul kasutas Saksamaa mitte CAPM mudelit, sest nende instrumentidega järelturul ei kaubelda, vaid võrdlust sarnaste finantsinstrumentidega. Selle kohaselt saadi jällegi kõik refinantseerimiskulud maha arvates hinnalisandiks 1,29 % HLB-sse tehtud investeeringuga võrreldavate tähtajatute passiivsete reservide eest. Kokkuvõttes ja kaalutuna saadakse kogu hüvitiseks 2,08 %. |
| --- | --- |

(76)

Jäädes enda õiguslikule seisukohale, arvutas Saksamaa vastuses alternatiivse kapitalireservi tulususe samuti CAPM-i abil. Võttes aluseks tururiski preemia 3 % ja HLB beetafaktori 0,7861, sai ta kapitalireservi suurendamise hüpoteetiliseks minimaalseks tulususeks rahalise sissemakse puhul 9,74 %, millest puuduva likviidsuse tõttu tuleb maha arvata kõik refinantseerimiskulud, nii et tegelik turutingimustele vastav intress on 2,36 %. Passiivsete reservide (sks k stille Reserven) puhul kasutas Saksamaa mitte CAPM mudelit, sest nende instrumentidega järelturul ei kaubelda, vaid võrdlust sarnaste finantsinstrumentidega. Selle kohaselt saadi jällegi kõik refinantseerimiskulud maha arvates hinnalisandiks 1,29 % HLB-sse tehtud investeeringuga võrreldavate tähtajatute passiivsete reservide eest. Kokkuvõttes ja kaalutuna saadakse kogu hüvitiseks 2,08 %.

| (77) | Mis puudutab BdB arvamuse kohaselt mõlema tehingu seotuse tõttu mittekohaldatavat aegumist, kordas Saksamaa varem selgitustes esitatud vastuväiteid ja sedastas veel kord, et 1986. aasta toiming on 1993. aasta toimingust õiguslikult ja faktiliselt eraldiseisev tehing, nagu tõendavad ka algselt ja hiljem tagantjärele esitatud dokumendid. Muuseas on kestva rikkumise õiguslik instrument, mida BdB nimetab, vaieldav ka Liidu Ülemkohtu (BGH) kriminaalkohtunike arvates. Kestvaks rikkumiseks vajalike omavahel seotud toimingute konstruktsiooni Euroopa kartelliõiguses, mida reguleerivat sõnaselgelt jälitamis- ja täidesaatmistähtaegade aegumise määrus, ei saa üle kanda muudele faktilistele asjaoludele, kuivõrd määruses (EÜ) nr 659/1999 ei nimetata omavahel seotud toimingute kestvuse konstruktsiooni. |
| --- | --- |

(77)

Mis puudutab BdB arvamuse kohaselt mõlema tehingu seotuse tõttu mittekohaldatavat aegumist, kordas Saksamaa varem selgitustes esitatud vastuväiteid ja sedastas veel kord, et 1986. aasta toiming on 1993. aasta toimingust õiguslikult ja faktiliselt eraldiseisev tehing, nagu tõendavad ka algselt ja hiljem tagantjärele esitatud dokumendid. Muuseas on kestva rikkumise õiguslik instrument, mida BdB nimetab, vaieldav ka Liidu Ülemkohtu (BGH) kriminaalkohtunike arvates. Kestvaks rikkumiseks vajalike omavahel seotud toimingute konstruktsiooni Euroopa kartelliõiguses, mida reguleerivat sõnaselgelt jälitamis- ja täidesaatmistähtaegade aegumise määrus, ei saa üle kanda muudele faktilistele asjaoludele, kuivõrd määruses (EÜ) nr 659/1999 ei nimetata omavahel seotud toimingute kestvuse konstruktsiooni.

VII.   KOKKULEPE BDB, FHH JA PANGA HSH NORDBANK VAHEL

| (78) | 8. oktoobril 2004. aastal laekusid komisjonile kaebuse esitaja BdB, FHH ning LSH ja HLB ühinemisel 2003. aastal tekkinud panga HSH Nordbank vahelise kokkuleppe tulemused. Puudutamata poolte jätkuvalt kehtivaid põhimõttelisi õiguslikke arusaamu, leppisid pooled kokku põhimõttelises metoodikas tulususe kui võrreldava otsese fikseeritud hüvitise arvutamiseks. Seejuures lepiti 1993. aastal kapitalireservi üle antud 38 % WK-osaluste (ümardatult 959,4 miljoni Saksa marga väärtuses) eest kokku mõistliku hüvitise summas. Seoses 1. jaanuaril 1993 toimunud 19,86 % WK-osaluste kaudse üleandmise eest hääleõiguseta osaluse katteks suuruses 300 miljonit Saksa marka jõuti küll kokkuleppele lähtuda põhimõtteliselt fikseeritud hüvitise määrast, kuid mitte täpses arvutuses, eelkõige mis puudutab hüvitise vähendamist likviidsuse puudumise tõttu (vaata punktid 81–203). Pooled paluvad komisjoni arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemusi. Kokkulepe ei käsitle vara üleandmist1986. aastal. Pooled on selgitanud, et nad ei vaidlusta komisjoni lõplikku otsust nimetatud vara üleandmise aegumise küsimuses. |
| --- | --- |

(78)

8. oktoobril 2004. aastal laekusid komisjonile kaebuse esitaja BdB, FHH ning LSH ja HLB ühinemisel 2003. aastal tekkinud panga HSH Nordbank vahelise kokkuleppe tulemused. Puudutamata poolte jätkuvalt kehtivaid põhimõttelisi õiguslikke arusaamu, leppisid pooled kokku põhimõttelises metoodikas tulususe kui võrreldava otsese fikseeritud hüvitise arvutamiseks. Seejuures lepiti 1993. aastal kapitalireservi üle antud 38 % WK-osaluste (ümardatult 959,4 miljoni Saksa marga väärtuses) eest kokku mõistliku hüvitise summas. Seoses 1. jaanuaril 1993 toimunud 19,86 % WK-osaluste kaudse üleandmise eest hääleõiguseta osaluse katteks suuruses 300 miljonit Saksa marka jõuti küll kokkuleppele lähtuda põhimõtteliselt fikseeritud hüvitise määrast, kuid mitte täpses arvutuses, eelkõige mis puudutab hüvitise vähendamist likviidsuse puudumise tõttu (vaata punktid 81–203). Pooled paluvad komisjoni arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemusi. Kokkulepe ei käsitle vara üleandmist1986. aastal. Pooled on selgitanud, et nad ei vaidlusta komisjoni lõplikku otsust nimetatud vara üleandmise aegumise küsimuses.

| (79) | Pooled määratlevad CAPM alusel esmalt turutingimustele vastava minimaalse hüvitise kapitalireservidesse tehtud investeeringu eest (ümardatult 959 miljonit Saksa marka). Võttes aluseks riskivaba intressimäära 7,23 %, üldise tururiski preemia 4 % ja beetafaktori 0,74, peab mõistlik minimaalne hüvitis kapitalireservidesse kantud osaluste eest kõnealuse kokkuleppe kohaselt olema 10,19 %. FHH ainuomaniku staatuse tõttu ei määratud täiendavat hinnalisandit, näiteks puuduva hääleõiguse eest. Viimase sammuna vähendati hüvitist likviidsuse puudumise tõttu 3,62 % (riskivaba intressimäära alusel bruto-refinantseerimiskuludena, millest ümmarguselt 50 % on ettevõtte tulumaks pluss solidaarsusmaks, neto-refinantseerimiskulude leidmiseks). Tulemuseks saadi kohane hüvitis suuruses 6,57 %. |
| --- | --- |

(79)

Pooled määratlevad CAPM alusel esmalt turutingimustele vastava minimaalse hüvitise kapitalireservidesse tehtud investeeringu eest (ümardatult 959 miljonit Saksa marka). Võttes aluseks riskivaba intressimäära 7,23 %, üldise tururiski preemia 4 % ja beetafaktori 0,74, peab mõistlik minimaalne hüvitis kapitalireservidesse kantud osaluste eest kõnealuse kokkuleppe kohaselt olema 10,19 %. FHH ainuomaniku staatuse tõttu ei määratud täiendavat hinnalisandit, näiteks puuduva hääleõiguse eest. Viimase sammuna vähendati hüvitist likviidsuse puudumise tõttu 3,62 % (riskivaba intressimäära alusel bruto-refinantseerimiskuludena, millest ümmarguselt 50 % on ettevõtte tulumaks pluss solidaarsusmaks, neto-refinantseerimiskulude leidmiseks). Tulemuseks saadi kohane hüvitis suuruses 6,57 %.

| (80) | 300 miljoni Saksa marga ulatuses varade üleandmise eest hääleõiguseta osaluse katteks arvutasid HSH Nordbank ja FHH hüvitise marginaaliks 129 baaspunkti, sest bruto-refinantseerimiskulud tuleb maha arvata. BdB eelistas samuti arvutusi CAPM mudeli alusel, ning kasutades kõnealuse konkreetse tehingu puhul, mis toimus samal ajal, madalamat beetafaktorit (0,32) ja vähendades hüvitist puuduva likviidsuse tõttu 3,62 % (neto-refinantseerimiskulud) pärast maksustamist, sai BdB mõistlikuks hüvitiseks 4,89 %. |
| --- | --- |

(80)

300 miljoni Saksa marga ulatuses varade üleandmise eest hääleõiguseta osaluse katteks arvutasid HSH Nordbank ja FHH hüvitise marginaaliks 129 baaspunkti, sest bruto-refinantseerimiskulud tuleb maha arvata. BdB eelistas samuti arvutusi CAPM mudeli alusel, ning kasutades kõnealuse konkreetse tehingu puhul, mis toimus samal ajal, madalamat beetafaktorit (0,32) ja vähendades hüvitist puuduva likviidsuse tõttu 3,62 % (neto-refinantseerimiskulud) pärast maksustamist, sai BdB mõistlikuks hüvitiseks 4,89 %.

VIII.   ABI HINDAMINE

1.   AEGUMISE PÕHIMÕTTELINE KÜSIMUS

| (81) | Saksamaa on arvamusel, et 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud 24 % kapitaliosaluse üleandmise puhul, mis suurendas HLB kapitali 212 160 miljoni Saksa marga võrra, kui tegemist peaks olema riigiabiga, on kümneaastane aegumistähtaeg määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 kohaselt möödunud. Komisjoni teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993 ja 13. detsembrist 1993, see tähendab need, mis esitati enne 1. jaanuari 1996, olid üldise iseloomuga ja seega ei olnud tegemist meetmetega nimetatud määruse artikli 15 lõike 2 tähenduses, mis oleksid võinud aegumistähtaja peatada. |
| --- | --- |

(81)

Saksamaa on arvamusel, et 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud 24 % kapitaliosaluse üleandmise puhul, mis suurendas HLB kapitali 212 160 miljoni Saksa marga võrra, kui tegemist peaks olema riigiabiga, on kümneaastane aegumistähtaeg määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 kohaselt möödunud. Komisjoni teabenõuded 12. jaanuarist 1993, 10. novembrist 1993 ja 13. detsembrist 1993, see tähendab need, mis esitati enne 1. jaanuari 1996, olid üldise iseloomuga ja seega ei olnud tegemist meetmetega nimetatud määruse artikli 15 lõike 2 tähenduses, mis oleksid võinud aegumistähtaja peatada.

| (82) | Pärast faktiliste asjaolude täpsemat kontrollimist ühineb komisjon eeltoodud arvamusega ja ei teosta 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud vara üleandmise täiendavat riigiabiõiguse kontrolli. |
| --- | --- |

(82)

Pärast faktiliste asjaolude täpsemat kontrollimist ühineb komisjon eeltoodud arvamusega ja ei teosta 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud vara üleandmise täiendavat riigiabiõiguse kontrolli.

| (83) | Tuleb nentida, et 16. aprillil 1999. aastal jõustunud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 1, mis kehtestab õigusvastase riigiabi tagasinõudmise tähtaja, kehtib kõigi pärast määruse jõustumist võetud meetmete suhtes, millega riigiabi lõplikult tagasi nõutakse, ka siis, kui riigiabi on antud enne jõustumist (17). Kümneaastase tähtaja, mille jooksul komisjon võib õigusvastase riigiabi tagasi nõuda, kulgemise alguseks tuleb määrata päev, mil riigiabi anti, isegi kui määrus sel ajal ei kehtinud (18). |
| --- | --- |

(83)

Tuleb nentida, et 16. aprillil 1999. aastal jõustunud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 1, mis kehtestab õigusvastase riigiabi tagasinõudmise tähtaja, kehtib kõigi pärast määruse jõustumist võetud meetmete suhtes, millega riigiabi lõplikult tagasi nõutakse, ka siis, kui riigiabi on antud enne jõustumist (17). Kümneaastase tähtaja, mille jooksul komisjon võib õigusvastase riigiabi tagasi nõuda, kulgemise alguseks tuleb määrata päev, mil riigiabi anti, isegi kui määrus sel ajal ei kehtinud (18).

| (84) | 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud vara üleandmine oli ühekordne, mitte korduv riiklik meede. Seega erineb see riiklikest aktidest, mis näevad ette korduvaid meetmeid nagu näiteks iga-aastased eraldised või maksusoodustused. 1986. aastal toimunud vara üleandmine ei ole lisaks kuidagi seotud 1993. aasta vara üleandmisega. Ka ei väida Saksamaa 1999. aasta detsembri kirjas mainitud ja hiljem tagantjärele esitatud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter”, nagu algselt selgitatud, ühtse investeerimistahte olemasolu mõlema investeeringu puhul. Nimetatud “Sideletter” puudutab ainult 1993. aastal toimunud vara üleandmist ja võtab sel eesmärgil üle ühe sätte 1986. aastal toimunud üleandmise sätetest 1. jaanuaril 1993 toimunud täiendavate osaluste üleandmist reguleerivatesse sätetesse, nimelt FHH õiguse nõuda WK-osaluste üleandmist (tagastamist). |
| --- | --- |

(84)

1. jaanuaril 1986. aastal toimunud vara üleandmine oli ühekordne, mitte korduv riiklik meede. Seega erineb see riiklikest aktidest, mis näevad ette korduvaid meetmeid nagu näiteks iga-aastased eraldised või maksusoodustused. 1986. aastal toimunud vara üleandmine ei ole lisaks kuidagi seotud 1993. aasta vara üleandmisega. Ka ei väida Saksamaa 1999. aasta detsembri kirjas mainitud ja hiljem tagantjärele esitatud 22. detsembri 1992. aasta “Sideletter”, nagu algselt selgitatud, ühtse investeerimistahte olemasolu mõlema investeeringu puhul. Nimetatud “Sideletter” puudutab ainult 1993. aastal toimunud vara üleandmist ja võtab sel eesmärgil üle ühe sätte 1986. aastal toimunud üleandmise sätetest 1. jaanuaril 1993 toimunud täiendavate osaluste üleandmist reguleerivatesse sätetesse, nimelt FHH õiguse nõuda WK-osaluste üleandmist (tagastamist).

| (85) | Ebaseadusliku riigiabi, juhul kui see tuvastatakse, andmise ajaks tuleb lugeda FHH vara üleandmine 1. jaanuaril 1986. Vahendite õigusjõuline üleandmine ülalkirjeldatud tingimustel andis HLB-le käsitletava võimaliku majandusliku eelise. Vahendid olid alates 1. jaanuarist 1986 HLB käsutuses, BAKred aktsepteeris neid 1986. aastal. Eeltoodu kohaselt lõpeb kümneaastane tähtaeg 1. jaanuaril 1996. |
| --- | --- |

(85)

Ebaseadusliku riigiabi, juhul kui see tuvastatakse, andmise ajaks tuleb lugeda FHH vara üleandmine 1. jaanuaril 1986. Vahendite õigusjõuline üleandmine ülalkirjeldatud tingimustel andis HLB-le käsitletava võimaliku majandusliku eelise. Vahendid olid alates 1. jaanuarist 1986 HLB käsutuses, BAKred aktsepteeris neid 1986. aastal. Eeltoodu kohaselt lõpeb kümneaastane tähtaeg 1. jaanuaril 1996.

| (86) | Kõnealuse kümneaastase tähtaja peatab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kohaselt igasugune meede, mille komisjon või komisjoni korraldusel liikmesriik õigusvastase riigiabi uurimiseks võtab. Scott'i asjas sedastas esimese astme kohus, et enne nimetatud määruse jõustumist esitatud komisjoni teabenõue seoses täpselt määratletud võimaliku riigiabiga ei saanud küll sel ajal kümneaastast tähtaega katkestada, kuid tal on selline mõju, kui komisjon pärast määruse jõustumist kasutab oma volitusi kõnealuse riigiabi tagasinõudmiseks (19). |
| --- | --- |

(86)

Kõnealuse kümneaastase tähtaja peatab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõike 2 kohaselt igasugune meede, mille komisjon või komisjoni korraldusel liikmesriik õigusvastase riigiabi uurimiseks võtab. Scott'i asjas sedastas esimese astme kohus, et enne nimetatud määruse jõustumist esitatud komisjoni teabenõue seoses täpselt määratletud võimaliku riigiabiga ei saanud küll sel ajal kümneaastast tähtaega katkestada, kuid tal on selline mõju, kui komisjon pärast määruse jõustumist kasutab oma volitusi kõnealuse riigiabi tagasinõudmiseks (19).

| (87) | Käesoleva juhtumi puhul ei vasta komisjoni enne 1. jaanuari 1996 esitatud teabenõuded piisaval määral nõuetele, mida esitatakse aegumistähtaega katkestavatele meetmetele, sest need ei ole meetmed seoses õigusvastase riigiabiga nagu sätestab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 2. |
| --- | --- |

(87)

Käesoleva juhtumi puhul ei vasta komisjoni enne 1. jaanuari 1996 esitatud teabenõuded piisaval määral nõuetele, mida esitatakse aegumistähtaega katkestavatele meetmetele, sest need ei ole meetmed seoses õigusvastase riigiabiga nagu sätestab määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõige 2.

| (88) | Kuni 1. septembri 1999. aasta teabenõudeni ei olnud komisjon üheski kirjas Saksamaale esitanud küsimusi varade üleandmise juhtude kohta Hamburgis ega maininud FHH-d või HLB-d. Kolm 1993. aasta kirja käsitlevad eranditult WfA üleandmist WestLB-le, lisaks sisaldavad nimetatud kirjad üksnes üldisi päringuid võimalike muude varade üleandmise juhtude kohta muude liidumaade riiklikele pankadele. 10. novembri 1993. aasta teabenõudes mainitakse lisaks WestLB kohta esitatud küsimustele üksnes Berliini, Schleswig-Holsteini ja Alam-Saksi liidumaid. Küll on BdB mõlemas 1994. aasta kirjas ning 3. jaanuari 1995. aasta kirjas juhtinud tähelepanu FHH vara üleandmisele HLB-le. Komisjon reageeris sellele esimest korda alles 1. septembri 1999. aasta kirjas ja palus andmeid Hamburgis toimunu kohta. |
| --- | --- |

(88)

Kuni 1. septembri 1999. aasta teabenõudeni ei olnud komisjon üheski kirjas Saksamaale esitanud küsimusi varade üleandmise juhtude kohta Hamburgis ega maininud FHH-d või HLB-d. Kolm 1993. aasta kirja käsitlevad eranditult WfA üleandmist WestLB-le, lisaks sisaldavad nimetatud kirjad üksnes üldisi päringuid võimalike muude varade üleandmise juhtude kohta muude liidumaade riiklikele pankadele. 10. novembri 1993. aasta teabenõudes mainitakse lisaks WestLB kohta esitatud küsimustele üksnes Berliini, Schleswig-Holsteini ja Alam-Saksi liidumaid. Küll on BdB mõlemas 1994. aasta kirjas ning 3. jaanuari 1995. aasta kirjas juhtinud tähelepanu FHH vara üleandmisele HLB-le. Komisjon reageeris sellele esimest korda alles 1. septembri 1999. aasta kirjas ja palus andmeid Hamburgis toimunu kohta.

| (89) | Enne tagasinõude kümneaastase tähtaja möödumist 1. jaanuaril 1996. aastal ei ole komisjon seega HLB-le vara üleandmist uurinud. Kirjavahetus seoses WestLB-ga ning üldised päringud muudes liidumaades toimuva kohta ei saa asendada konkreetselt nimetatud võimaliku riigiabi teabenõudeid. Vastasel korral katkestaks juba üldine, iga kümne aasta tagant saadetav ringkiri komisjoni tähtaja ja õõnestaks igasuguse aegumistähtaja mõtet. |
| --- | --- |

(89)

Enne tagasinõude kümneaastase tähtaja möödumist 1. jaanuaril 1996. aastal ei ole komisjon seega HLB-le vara üleandmist uurinud. Kirjavahetus seoses WestLB-ga ning üldised päringud muudes liidumaades toimuva kohta ei saa asendada konkreetselt nimetatud võimaliku riigiabi teabenõudeid. Vastasel korral katkestaks juba üldine, iga kümne aasta tagant saadetav ringkiri komisjoni tähtaja ja õõnestaks igasuguse aegumistähtaja mõtet.

| (90) | Komisjon leiab, et Saksamaa ja HLB võivad 1986. aastal toimunud vara üleandmise eriliste asjaolude tõttu tugineda õiguskindlusele ja usalduskaitsele, isegi kui vara üleandmisest ei teavitatud komisjoni asutamislepingu artikli 88 kohaselt. Seejuures tuleb arvestada, et riigiabiõiguse areng ja kontrollimispraktika ei olnud toona veel kõigis üksikasjades nii edasijõudnud nagu see on alates 1990ndatest aastatest. See kehtib eriti avalik-õiguslike ettevõtete omanike kapitalieraldiste ja ka näiteks alles pärast HLB esimest vara üleandmist välja töötatud ja praktikas uuritud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohta. Seega ei saanud Saksamaa ametivõimud ja HLB, kes kandis osalusi üle sajaprotsendiliselt talle kuuluva kahe ettevõtete vahel, arvestada võimaliku riigiabi küsimusega ega ka vajadusega toimingust teatada. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon leiab, et Saksamaa ja HLB võivad 1986. aastal toimunud vara üleandmise eriliste asjaolude tõttu tugineda õiguskindlusele ja usalduskaitsele, isegi kui vara üleandmisest ei teavitatud komisjoni asutamislepingu artikli 88 kohaselt. Seejuures tuleb arvestada, et riigiabiõiguse areng ja kontrollimispraktika ei olnud toona veel kõigis üksikasjades nii edasijõudnud nagu see on alates 1990ndatest aastatest. See kehtib eriti avalik-õiguslike ettevõtete omanike kapitalieraldiste ja ka näiteks alles pärast HLB esimest vara üleandmist välja töötatud ja praktikas uuritud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohta. Seega ei saanud Saksamaa ametivõimud ja HLB, kes kandis osalusi üle sajaprotsendiliselt talle kuuluva kahe ettevõtete vahel, arvestada võimaliku riigiabi küsimusega ega ka vajadusega toimingust teatada.

| (91) | Seega leiab komisjon, et kümneaastane tähtaeg määruse (EÜ) nr. 659/1999 artikli 15 lõike 1 kohaselt on möödunud. Võimalikku 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud 24 % WK-osaluste HLB-le üleandmisega seonduvat riigiabi tuleb antud juhul vaadelda kui olemasolevat riigiabi nimetatud määruse artikli 15 lõike 3 tähenduses. Järgnev puudutab eranditult 1. jaanuaril 1993. aastal toimunud vara üleandmist. |
| --- | --- |

(91)

Seega leiab komisjon, et kümneaastane tähtaeg määruse (EÜ) nr. 659/1999 artikli 15 lõike 1 kohaselt on möödunud. Võimalikku 1. jaanuaril 1986. aastal toimunud 24 % WK-osaluste HLB-le üleandmisega seonduvat riigiabi tuleb antud juhul vaadelda kui olemasolevat riigiabi nimetatud määruse artikli 15 lõike 3 tähenduses. Järgnev puudutab eranditult 1. jaanuaril 1993. aastal toimunud vara üleandmist.

2.   RIIGIABI ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (92) | Kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antud abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(92)

Kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antud abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.1   Riigi ressursid ja teatud ettevõtja soodustamine

| (93) | Nagu eespool selgitatud, kanti 1. jaanuaril 1993. aastal kokku 58 % osalustest, mis kuulusid FHH-le WK-s, vahetult ja kaudselt (hääleõiguseta osalus HGV kaudu) HLB-le üle. Seega on tegemist riigi ressurssidega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Nagu eespool selgitatud, kanti 1. jaanuaril 1993. aastal kokku 58 % osalustest, mis kuulusid FHH-le WK-s, vahetult ja kaudselt (hääleõiguseta osalus HGV kaudu) HLB-le üle. Seega on tegemist riigi ressurssidega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (94) | Laiemast omakapitali baasist tõusev majanduslik kasu seisneb suuremas laenuandmisvõimes ja sellest tulenevas võimaluses äritegevust laiendada. Kui täiendavat omakapitali antakse ettevõtte käsutusse turust soodsamatel tingimustel, on tegemist soodustusega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealuse küsimuse uurimisel kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Nimetatud põhimõtet on tunnustanud ja edasi arendanud Euroopa Kohus ja esimese astme kohus reas kohtuasjades, eriti käesoleva juhtumi jaoks olulises esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsuses (20). |
| --- | --- |

(94)

Laiemast omakapitali baasist tõusev majanduslik kasu seisneb suuremas laenuandmisvõimes ja sellest tulenevas võimaluses äritegevust laiendada. Kui täiendavat omakapitali antakse ettevõtte käsutusse turust soodsamatel tingimustel, on tegemist soodustusega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealuse küsimuse uurimisel kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Nimetatud põhimõtet on tunnustanud ja edasi arendanud Euroopa Kohus ja esimese astme kohus reas kohtuasjades, eriti käesoleva juhtumi jaoks olulises esimese astme kohtu 6. märtsi 2003. aasta otsuses (20).

a)   Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte

| (95) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt ei saa lugeda ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapitalivahendid antakse ettevõtja käsutusse tingimustel, “millistel erainvestor, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes, oleks valmis vahendeid eraettevõtjale üle andma” (21). Finantsmeede on turumajanduslikult tegutsevale investorile seega vastuvõetamatu, kui nagu siinkohal kontrollitava juhtumi puhul, eeldatav ja kokkulepitud hüvitis investeeritud vahendite eest on väiksem turul võrreldavate investeeringute eest makstavast hüvitisest. |
| --- | --- |

(95)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt ei saa lugeda ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapitalivahendid antakse ettevõtja käsutusse tingimustel, “millistel erainvestor, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes, oleks valmis vahendeid eraettevõtjale üle andma” (21). Finantsmeede on turumajanduslikult tegutsevale investorile seega vastuvõetamatu, kui nagu siinkohal kontrollitava juhtumi puhul, eeldatav ja kokkulepitud hüvitis investeeritud vahendite eest on väiksem turul võrreldavate investeeringute eest makstavast hüvitisest.

| (96) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte on võrdselt kohaldatav kõigile avalik-õiguslikele ettevõtetele ja nimelt sõltumata sellest, kas nad töötavad kasumi või kahjumiga. Komisjoni sellist seisukohta on kinnitanud esimese astme kohtu otsus WestLB asjas (22). |
| --- | --- |

(96)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte on võrdselt kohaldatav kõigile avalik-õiguslikele ettevõtetele ja nimelt sõltumata sellest, kas nad töötavad kasumi või kahjumiga. Komisjoni sellist seisukohta on kinnitanud esimese astme kohtu otsus WestLB asjas (22).

| (97) | Komisjon peab juhtumi hindamisel tuginema andmetele, mis olid investori käsutuses kõnealuse finantsmeetme üle otsustamise ajal. Siinkohal uuritava varade üleandmise otsustasid pädevad riiklikud ametkonnad 1992. aasta lõpus ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Seega peab komisjon tehingut hindama toona osapoolte käsutuses olnud andmete ning tolleaegse majandusliku ja turuolukorra alusel. Otsuses esitatud andmeid hilisemate aastate kohta kasutatakse ainult illustreerival eesmärgil. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon peab juhtumi hindamisel tuginema andmetele, mis olid investori käsutuses kõnealuse finantsmeetme üle otsustamise ajal. Siinkohal uuritava varade üleandmise otsustasid pädevad riiklikud ametkonnad 1992. aasta lõpus ja see jõustus 1. jaanuaril 1993. Seega peab komisjon tehingut hindama toona osapoolte käsutuses olnud andmete ning tolleaegse majandusliku ja turuolukorra alusel. Otsuses esitatud andmeid hilisemate aastate kohta kasutatakse ainult illustreerival eesmärgil.

| (98) | Kui avalik-õiguslik omanik otsustab, et kapitalieraldis pangale on vajalik täitmaks omakapitalile esitatavaid nõudeid, tekib küsimus, kas erilised asjaolud, millistel kapitali eraldatakse, oleksid vastuvõetavad turumajanduslikult tegutsevale investorile. Kui kapitalisüst on vajalik, et täita maksevõime nõudeid, võiks turumajanduslikult tegutsev investor olla valmis seda meedet võtma, et säilitada juba tehtud investeerigu väärtust. Sellegipoolest nõuaks ta uuelt kapitalieraldiselt mõistlikku tulusust, arvestades riskiprofiili. |
| --- | --- |

(98)

Kui avalik-õiguslik omanik otsustab, et kapitalieraldis pangale on vajalik täitmaks omakapitalile esitatavaid nõudeid, tekib küsimus, kas erilised asjaolud, millistel kapitali eraldatakse, oleksid vastuvõetavad turumajanduslikult tegutsevale investorile. Kui kapitalisüst on vajalik, et täita maksevõime nõudeid, võiks turumajanduslikult tegutsev investor olla valmis seda meedet võtma, et säilitada juba tehtud investeerigu väärtust. Sellegipoolest nõuaks ta uuelt kapitalieraldiselt mõistlikku tulusust, arvestades riskiprofiili.

| (99) | Turumajanduslikult tegutsev investor kontrollib ka juhul, kui talle juba kuulub osalus ettevõttes, muid investeerimisvõimalusi väljaspool ettevõtet. Reeglina otsustab ta avalik-õiguslikku ettevõttesse täiendavate vahendite investeerimise kasuks ainult siis, kui võib täiendavate vahendite eest eeldada mõistlikku tulu. Pelgalt kahjumi vältimist või kõnealuste vahendite senisest parema kasutamise võimalust pole küsimuse puhul, kas kapitalisüst kujutab endast riigiabi, põhimõtteliselt vaja arvesse võtta. Selle asemel tuleb ka omaniku kapitalieraldist – olenemata selle tegemise motiividest – hinnata selle alusel, kas investor võib täiendavate vahendite eraldamise korral arvestada mõistliku ajavahemiku jooksul tavapärase tulususega. |
| --- | --- |

(99)

Turumajanduslikult tegutsev investor kontrollib ka juhul, kui talle juba kuulub osalus ettevõttes, muid investeerimisvõimalusi väljaspool ettevõtet. Reeglina otsustab ta avalik-õiguslikku ettevõttesse täiendavate vahendite investeerimise kasuks ainult siis, kui võib täiendavate vahendite eest eeldada mõistlikku tulu. Pelgalt kahjumi vältimist või kõnealuste vahendite senisest parema kasutamise võimalust pole küsimuse puhul, kas kapitalisüst kujutab endast riigiabi, põhimõtteliselt vaja arvesse võtta. Selle asemel tuleb ka omaniku kapitalieraldist – olenemata selle tegemise motiividest – hinnata selle alusel, kas investor võib täiendavate vahendite eraldamise korral arvestada mõistliku ajavahemiku jooksul tavapärase tulususega.

| (100) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte sellist tõlgendamist, mida komisjon on juba järginud oma otsuses 2000/392/EÜ (23), kohus ei vaidlustanud. Ta lähtus seejuures samavõrra kaalutlusest, et ka erainvestor, kellel juba on osalus ettevõtte põhikapitalis, ei rahuldu harilikult sellega, et investeering ei too kahjumit või annab ainult piiratud ulatuses kasumit. Pigem püüab ta oma investeeringu eest saada mõistlikku tulu vastavalt asjaoludele ning oma huvidele lühemas, keskpikas või pikemas perspektiivis (24). |
| --- | --- |

(100)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte sellist tõlgendamist, mida komisjon on juba järginud oma otsuses 2000/392/EÜ (23), kohus ei vaidlustanud. Ta lähtus seejuures samavõrra kaalutlusest, et ka erainvestor, kellel juba on osalus ettevõtte põhikapitalis, ei rahuldu harilikult sellega, et investeering ei too kahjumit või annab ainult piiratud ulatuses kasumit. Pigem püüab ta oma investeeringu eest saada mõistlikku tulu vastavalt asjaoludele ning oma huvidele lühemas, keskpikas või pikemas perspektiivis (24).

| (101) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt on seega käesoleva kontrolli peamine küsimus, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samade omadustega kapitali nagu FHH arendustegevuseks ette nähtud vara, üle andnud samadel tingimustel, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust. |
| --- | --- |

(101)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt on seega käesoleva kontrolli peamine küsimus, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samade omadustega kapitali nagu FHH arendustegevuseks ette nähtud vara, üle andnud samadel tingimustel, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust.

b)   Asutamislepingu artikkel 295

| (102) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 ei mõjuta see omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides. See ei õigusta aga asutamislepingu konkurentsieeskirjade rikkumist. |
| --- | --- |

(102)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 ei mõjuta see omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides. See ei õigusta aga asutamislepingu konkurentsieeskirjade rikkumist.

| (103) | Saksamaa on selgitanud, et üleantud vahendeid ei oleks saanud nende sihtotstarbelise seotuse tõttu teisiti kasumlikult kasutada kui andes need üle samalaadsesse avaliku sektori asutusse. Seega kujutas vara üleandmine endast selle majanduslikult kõige mõistlikumat kasutamist. Nii oleks igasugune tasu vara üleandmise eest, s.t igasugune täiendav üleantud vara tulusus piisav, et õigustada seda “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõttest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(103)

Saksamaa on selgitanud, et üleantud vahendeid ei oleks saanud nende sihtotstarbelise seotuse tõttu teisiti kasumlikult kasutada kui andes need üle samalaadsesse avaliku sektori asutusse. Seega kujutas vara üleandmine endast selle majanduslikult kõige mõistlikumat kasutamist. Nii oleks igasugune tasu vara üleandmise eest, s.t igasugune täiendav üleantud vara tulusus piisav, et õigustada seda “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõttest lähtuvalt.

| (104) | Selliste argumentidega ei saa nõustuda. Võib olla õige, et osaluste üleandmine HLB-le ja seeläbi pangale avanev võimalus kasutada kapitali maksevõime tugevdamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum vara kasutamise viis. Siiski niipea, kui avaliku sektori raha ja muud vara kasutatakse ärilises, konkurentsile orienteeritud tegevuses, tuleb kohaldada turul tavapäraseid reegleid. See tähendab, et riik, niipea kui ta otsustab kasutada avalikuks otstarbeks määratud vara (ka) äriliselt, peab nõudma selle eest turutingimustele vastavat tasu. |
| --- | --- |

(104)

Selliste argumentidega ei saa nõustuda. Võib olla õige, et osaluste üleandmine HLB-le ja seeläbi pangale avanev võimalus kasutada kapitali maksevõime tugevdamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum vara kasutamise viis. Siiski niipea, kui avaliku sektori raha ja muud vara kasutatakse ärilises, konkurentsile orienteeritud tegevuses, tuleb kohaldada turul tavapäraseid reegleid. See tähendab, et riik, niipea kui ta otsustab kasutada avalikuks otstarbeks määratud vara (ka) äriliselt, peab nõudma selle eest turutingimustele vastavat tasu.

c)   Omanike struktuur

| (105) | Senisele kohtupraktikale viidates märkis Esimese Astme Kohus WestLB otsuses (25), et kontrolli keskne küsimus on järgmine: kas avaliku sektori haldusasutustega võrreldava suurusega ja tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsevat erainvestorit olnuks võimalik mõjutada antud asjaoludel tegema kõnealust kapitalisüsti. Kohus selgitas teistele otsustele viidates, et “avalik-õigusliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori omaga, lähtudes sellest, kuidas erainvestor oleks kõnealusel juhul sel ajal tema käsutuses olnud informatsiooni põhjal ja prognoositava arengu korral käitunud” (26). Seega on selge, et kontroll peab keskenduma investeerimise ajale ja investori mõistlikele ootustele sel ajal, s.t ootustele, mis põhinesid tema käsutuses olnud informatsioonil. Viimased puudutavad peamiselt prognoositavat tulusust. |
| --- | --- |

(105)

Senisele kohtupraktikale viidates märkis Esimese Astme Kohus WestLB otsuses (25), et kontrolli keskne küsimus on järgmine: kas avaliku sektori haldusasutustega võrreldava suurusega ja tavapärastes turumajanduslikes tingimustes tegutsevat erainvestorit olnuks võimalik mõjutada antud asjaoludel tegema kõnealust kapitalisüsti. Kohus selgitas teistele otsustele viidates, et “avalik-õigusliku investori käitumist tuleb võrrelda erainvestori omaga, lähtudes sellest, kuidas erainvestor oleks kõnealusel juhul sel ajal tema käsutuses olnud informatsiooni põhjal ja prognoositava arengu korral käitunud” (26). Seega on selge, et kontroll peab keskenduma investeerimise ajale ja investori mõistlikele ootustele sel ajal, s.t ootustele, mis põhinesid tema käsutuses olnud informatsioonil. Viimased puudutavad peamiselt prognoositavat tulusust.

| (106) | FHH oli HLB ainuomanik. Isegi kui see asjaolu võimaldaks loobuda silmas pidamast üksnes selgelt kokkulepitud hüvitist – siin [...] mln Saksa marka [...] vastavalt [maksimaalselt 10 %] hääleõiguseta osaluselt – ei õigusta FHH omanikuks olemine antud juhul väikest otsest hüvitist. |
| --- | --- |

(106)

FHH oli HLB ainuomanik. Isegi kui see asjaolu võimaldaks loobuda silmas pidamast üksnes selgelt kokkulepitud hüvitist – siin [...] mln Saksa marka [...] vastavalt [maksimaalselt 10 %] hääleõiguseta osaluselt – ei õigusta FHH omanikuks olemine antud juhul väikest otsest hüvitist.

| (107) | FHH omanikustaatusele tuginemine eeldaks, et investeeringu kohta oli olemas piisav äriplaan, eksperdi hindamisakt või tulususe prognoos. |
| --- | --- |

(107)

FHH omanikustaatusele tuginemine eeldaks, et investeeringu kohta oli olemas piisav äriplaan, eksperdi hindamisakt või tulususe prognoos.

| (108) | Käesoleval juhul neid ei olnud. Investeerimise ajaks ei koostatud äriplaani, eksperdi hindamisakti ega kõnealuse investeeringu tulususe prognoosi. Nii puudub komisjonil kõlbulik ja kvantifitseeritav tõendusmaterjal toona FHH poolt eeldatud tulususe kohta, välja arvatud kokkulepitud otsene hüvitis. |
| --- | --- |

(108)

Käesoleval juhul neid ei olnud. Investeerimise ajaks ei koostatud äriplaani, eksperdi hindamisakti ega kõnealuse investeeringu tulususe prognoosi. Nii puudub komisjonil kõlbulik ja kvantifitseeritav tõendusmaterjal toona FHH poolt eeldatud tulususe kohta, välja arvatud kokkulepitud otsene hüvitis.

| (109) | Saksamaa on selgitanud, et arvestama peaks nii HLB teenitud ja regulaarselt põhikapitali kantud reservide kui ka FHH-le kui ainuomanikule makstud dividendidega, sest HLB kasum tuleneb paratamatult FHH poolt üleantud vahenditest. Lisaks tuleks arvesse võtta HLB-le kapitali üle andmisel eeldatud ja 1997. aastal LSH-le osaluste müümisega realiseerunud vara väärtuse kasvu. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa on selgitanud, et arvestama peaks nii HLB teenitud ja regulaarselt põhikapitali kantud reservide kui ka FHH-le kui ainuomanikule makstud dividendidega, sest HLB kasum tuleneb paratamatult FHH poolt üleantud vahenditest. Lisaks tuleks arvesse võtta HLB-le kapitali üle andmisel eeldatud ja 1997. aastal LSH-le osaluste müümisega realiseerunud vara väärtuse kasvu.

| (110) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa arvestada dividendide väljamaksete või vara väärtuse kasvuga pärast investeerimist, sest investor ootab rahuldavat tulusust talle investeerimise ajal teadaoleva informatsiooni põhjal või lepib kokku otsese hüvitise osas. Ettenägematud dividendimaksed või vara väärtuse kasv ei saa siin olla määravaks. Otsustav ei ole ka küsimus, kas müügitehinguga realiseerunud väärtuse kasv andis tulu või mitte. Pealegi makstakse dividendi, lähtudes põhikapitalist, mitte aga reservidest, isegi kui viimased aitavad kaasa kasumi suurendamisele. |
| --- | --- |

(110)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa arvestada dividendide väljamaksete või vara väärtuse kasvuga pärast investeerimist, sest investor ootab rahuldavat tulusust talle investeerimise ajal teadaoleva informatsiooni põhjal või lepib kokku otsese hüvitise osas. Ettenägematud dividendimaksed või vara väärtuse kasv ei saa siin olla määravaks. Otsustav ei ole ka küsimus, kas müügitehinguga realiseerunud väärtuse kasv andis tulu või mitte. Pealegi makstakse dividendi, lähtudes põhikapitalist, mitte aga reservidest, isegi kui viimased aitavad kaasa kasumi suurendamisele.

| (111) | Komisjon leiab seetõttu, et antud juhul tuleb otsese hüvitise alusel kindlaks teha mõistlik tulusus nagu seda oleks nõudnud turumajanduslikult tegutsev investor. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon leiab seetõttu, et antud juhul tuleb otsese hüvitise alusel kindlaks teha mõistlik tulusus nagu seda oleks nõudnud turumajanduslikult tegutsev investor.

d)   Hüvitis ja hüvitise koostisosad 659,4 mln Saksa marga HLB kapitalireservi investeerimise eest

| (112) | Nagu WestLB juhtumi korral rakendatud ja esimese astme kohtus kinnitust leidnud, tuleb hüvitada üleantud vara kogu väärtus. Hüvitis võib üleantud vara osade lõikes olla erinev. Mõistliku tasu määramiseks tuleb eristada kapitalireservi eri osade kasulikkust HLB jaoks. |
| --- | --- |

(112)

Nagu WestLB juhtumi korral rakendatud ja esimese astme kohtus kinnitust leidnud, tuleb hüvitada üleantud vara kogu väärtus. Hüvitis võib üleantud vara osade lõikes olla erinev. Mõistliku tasu määramiseks tuleb eristada kapitalireservi eri osade kasulikkust HLB jaoks.

| (113) | Üleantud ja bilansis kajastatud osade väärtus oli alates 1. jaanuarist 1993 püsivalt 659,4 mln Saksa marka. Summat ei saanud enne BAKred-i poolt aktsepteerimist täies mahus omakapitalina kasutada. Kuni omakapitalina aktsepteerimiseni 1. jaanuaril 1997. aastal võimaldas BAKred kasutamist ulatuses, mis oli vajalik kehtinud likviidsusnõuete täitmiseks. HLB kasutas 1993. aastast kuni 1996. aasta lõpuni reservi kattevarana osaliselt, s.t 182,5 mln Saksa marka (1993), 435,6 mln Saksa marka (1994) ja 255,1 mln Saksa marka (1995) ning 451,1 mln Saksa marka (1996). Alates 1997. aastast kuni 2003. aasta maikuu lõpuni sai järelevalveõiguse sätte tõttu, mis nõudis, et reserv oleks kaetud omakapitaliga konstantselt [...] mln Saksa marga ulatuses, seda täies mahus kasutada seevastu vaid [...] mln Saksa marga ulatuses. Vastutava omakapitali mõistliku tulususe leidmise asjakohaste andmete kohta annab teavet punkti 183 juures esitatud tabel. |
| --- | --- |

(113)

Üleantud ja bilansis kajastatud osade väärtus oli alates 1. jaanuarist 1993 püsivalt 659,4 mln Saksa marka. Summat ei saanud enne BAKred-i poolt aktsepteerimist täies mahus omakapitalina kasutada. Kuni omakapitalina aktsepteerimiseni 1. jaanuaril 1997. aastal võimaldas BAKred kasutamist ulatuses, mis oli vajalik kehtinud likviidsusnõuete täitmiseks. HLB kasutas 1993. aastast kuni 1996. aasta lõpuni reservi kattevarana osaliselt, s.t 182,5 mln Saksa marka (1993), 435,6 mln Saksa marka (1994) ja 255,1 mln Saksa marka (1995) ning 451,1 mln Saksa marka (1996). Alates 1997. aastast kuni 2003. aasta maikuu lõpuni sai järelevalveõiguse sätte tõttu, mis nõudis, et reserv oleks kaetud omakapitaliga konstantselt [...] mln Saksa marga ulatuses, seda täies mahus kasutada seevastu vaid [...] mln Saksa marga ulatuses. Vastutava omakapitali mõistliku tulususe leidmise asjakohaste andmete kohta annab teavet punkti 183 juures esitatud tabel.

| (114) | Osa reservist, mis kuni 1997. aastani oli kattevarana kasutusel või mida pärast seda kattevarana kasutada ei saanud, (vt tabel punkti 183 juures) ei olnud võimalik kasutada või ei kasutatud äritegevuse laiendamiseks, oli HLB-le siiski kasulik, sest bilansis kajastatud omakapitali suurus annab panga investoritele teavet panga usaldatavusest ja mõjutab võõrkapitali kaasamise tingimusi. Võlausaldajad ja reitinguagentuurid jälgivad panga majanduslikku ja rahalist seisu. Summasid ei saanud küll kasutada aasta-aastalt äritegevuse laiendamiseks, kuid need tõstsid panga mainet investorite silmis ja olid selles mõttes võrreldavad vähemalt garantiiga. |
| --- | --- |

(114)

Osa reservist, mis kuni 1997. aastani oli kattevarana kasutusel või mida pärast seda kattevarana kasutada ei saanud, (vt tabel punkti 183 juures) ei olnud võimalik kasutada või ei kasutatud äritegevuse laiendamiseks, oli HLB-le siiski kasulik, sest bilansis kajastatud omakapitali suurus annab panga investoritele teavet panga usaldatavusest ja mõjutab võõrkapitali kaasamise tingimusi. Võlausaldajad ja reitinguagentuurid jälgivad panga majanduslikku ja rahalist seisu. Summasid ei saanud küll kasutada aasta-aastalt äritegevuse laiendamiseks, kuid need tõstsid panga mainet investorite silmis ja olid selles mõttes võrreldavad vähemalt garantiiga.

| (115) | Turumajanduslikult tegutsev investor oleks nõudnud ka nende vahendite majandusliku kasu eest hüvitist. |
| --- | --- |

(115)

Turumajanduslikult tegutsev investor oleks nõudnud ka nende vahendite majandusliku kasu eest hüvitist.

| (116) | Erineva majandusliku kvaliteediga finantsinvesteeringud nõuavad erinevat tulusust. Seepärast peab küsimuse analüüsimisel, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev investor nõustuks investeerima, lähtuma kõnealuse kapitalimeetme majanduslikust eripärast ja käsutusse antud kapitali väärtusest HLB-le. |
| --- | --- |

(116)

Erineva majandusliku kvaliteediga finantsinvesteeringud nõuavad erinevat tulusust. Seepärast peab küsimuse analüüsimisel, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev investor nõustuks investeerima, lähtuma kõnealuse kapitalimeetme majanduslikust eripärast ja käsutusse antud kapitali väärtusest HLB-le.

| (117) | Komisjon on arvamusel, et kapitalireservi investeerimine, mida BAKred vähemalt 1997. aastast aktsepteeris esimese taseme omavahenditena, sarnaneb eelkõige põhikapitali investeeringuga. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon on arvamusel, et kapitalireservi investeerimine, mida BAKred vähemalt 1997. aastast aktsepteeris esimese taseme omavahenditena, sarnaneb eelkõige põhikapitali investeeringuga.

| (118) | Seda arvamust jagab ka kaebuse esitaja. Saksamaa oli kapitalireservi võrrelnud riskiprofiili tõttu hääleõiguseta osalusega. Pooled olid omapoolsetes selgitustes mõistliku hüvitise arvutamisel võtnud lähtepunktiks sarnasuse põhikapitaliga. |
| --- | --- |

(118)

Seda arvamust jagab ka kaebuse esitaja. Saksamaa oli kapitalireservi võrrelnud riskiprofiili tõttu hääleõiguseta osalusega. Pooled olid omapoolsetes selgitustes mõistliku hüvitise arvutamisel võtnud lähtepunktiks sarnasuse põhikapitaliga.

| (119) | BAKred aktsepteeris sihtotstarbelist reservi esimese taseme omavahenditena, nii saab seda võrrelda selliste omakapitaliinstrumentidega, mida Saksamaal käsitleti esimese taseme omavahenditena üleandmise ajal. Komisjoni andmeil olid 1992. aastal sellisteks omavahenditeks ainult panga aktsia- ja/või osakapital ning reservid nagu ka hääleõiguseta osalus (passiivsed reservid), mis vastasid KWG § 10 neljanda lõigu eriomastele nõuetele. |
| --- | --- |

(119)

BAKred aktsepteeris sihtotstarbelist reservi esimese taseme omavahenditena, nii saab seda võrrelda selliste omakapitaliinstrumentidega, mida Saksamaal käsitleti esimese taseme omavahenditena üleandmise ajal. Komisjoni andmeil olid 1992. aastal sellisteks omavahenditeks ainult panga aktsia- ja/või osakapital ning reservid nagu ka hääleõiguseta osalus (passiivsed reservid), mis vastasid KWG § 10 neljanda lõigu eriomastele nõuetele.

| (120) | Juba otsuses 2000/392/EÜ selgitas komisjon, et esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud WfA-vara võrdlus hübriidsete kapitali instrumentidega, mida aktsepteeriti üksnes täiendavate omavahenditena nagu näiteks osalusväärtpaberid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa olla üleantud kapitali mõistliku hüvitise määramise alus (27). Esimese taseme omavahendid on ettevõtjale kasulikumad, sest samas ulatuses saab ettevõtja hankida täiendavaid omavahendeid (nt osalusväärtpabereid), et omavahendite baasi seeläbi laiendada. Baasomavahenditena aktsepteerimise eelduseks on kasutatava kapitali kõrgendatud avatus riskidele, mis põhimõtteliselt kajastub nende instrumentide turutingimustele vastavast suuremas hüvitises. Seepärast on algusest peale välistatud võrdlus niinimetatud täiendavate vahenditega, mida äritegevuse laiendamisel saab kasutada piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(120)

Juba otsuses 2000/392/EÜ selgitas komisjon, et esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud WfA-vara võrdlus hübriidsete kapitali instrumentidega, mida aktsepteeriti üksnes täiendavate omavahenditena nagu näiteks osalusväärtpaberid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa olla üleantud kapitali mõistliku hüvitise määramise alus (27). Esimese taseme omavahendid on ettevõtjale kasulikumad, sest samas ulatuses saab ettevõtja hankida täiendavaid omavahendeid (nt osalusväärtpabereid), et omavahendite baasi seeläbi laiendada. Baasomavahenditena aktsepteerimise eelduseks on kasutatava kapitali kõrgendatud avatus riskidele, mis põhimõtteliselt kajastub nende instrumentide turutingimustele vastavast suuremas hüvitises. Seepärast on algusest peale välistatud võrdlus niinimetatud täiendavate vahenditega, mida äritegevuse laiendamisel saab kasutada piiratud ulatuses.

| (121) | Komisjoni arvates ei ole asjakohane võtta kapitalireservi eest mõistliku hüvitise määramise aluseks Saksamaa ja HLB pakutud võrdlus hääleõiguseta osalusega. Osaluste üleandmine on pigem võrreldav HLB-sse tehtud põhikapitali investeeringuga. |
| --- | --- |

(121)

Komisjoni arvates ei ole asjakohane võtta kapitalireservi eest mõistliku hüvitise määramise aluseks Saksamaa ja HLB pakutud võrdlus hääleõiguseta osalusega. Osaluste üleandmine on pigem võrreldav HLB-sse tehtud põhikapitali investeeringuga.

| (122) | Komisjonile on sealjuures oluline asjaolu, et edendamistegevusega seotud vara investeerimine toimus reservi moodustamisega, mitte aga hääleõiguseta osaluse vormis. On õige, et kapitalireservil on mõned tunnused, mis tavaliselt ilmnevad pigem hääleõiguseta osaluse puhul. Kokkuvõttes ei jää komisjoni arvates risk, et maksejõuetuse või likvideerimise korral kasutatakse kapitali vähemalt osaliselt võlgade katteks, alla põhikapitali investeeringule. |
| --- | --- |

(122)

Komisjonile on sealjuures oluline asjaolu, et edendamistegevusega seotud vara investeerimine toimus reservi moodustamisega, mitte aga hääleõiguseta osaluse vormis. On õige, et kapitalireservil on mõned tunnused, mis tavaliselt ilmnevad pigem hääleõiguseta osaluse puhul. Kokkuvõttes ei jää komisjoni arvates risk, et maksejõuetuse või likvideerimise korral kasutatakse kapitali vähemalt osaliselt võlgade katteks, alla põhikapitali investeeringule.

| (123) | Lähtudes eelnevast, eriti analüüsides riski, mille investor võttis käesolevas otsuses hinnatavas tehingus, jõuab komisjon järeldusele, et HLB kapitalireservi kaasatud vahendite eest mõistliku hüvitise määramisel tuleb aluseks võtta HLB käsutusse antud põhikapital. |
| --- | --- |

(123)

Lähtudes eelnevast, eriti analüüsides riski, mille investor võttis käesolevas otsuses hinnatavas tehingus, jõuab komisjon järeldusele, et HLB kapitalireservi kaasatud vahendite eest mõistliku hüvitise määramisel tuleb aluseks võtta HLB käsutusse antud põhikapital.

| (124) | Saksamaa arvates on WK-osaluste üleandmine puuduva likviidsuse ja seeläbi tekkinud refinantseerimiskulutuste tõttu eelkõige võrreldav mitterahalise sissemaksega. Nagu Saksamaa esialgsetes selgitustes märkis, tähendavat see võrreldes rahalise sissemaksega brutotulususe erinevust umbes 6,6 %. Niisuguse halvemusega peaks hüvitise mõistlikkuse hindamisel arvestama ka turumajanduslikult tegutsev investor. |
| --- | --- |

(124)

Saksamaa arvates on WK-osaluste üleandmine puuduva likviidsuse ja seeläbi tekkinud refinantseerimiskulutuste tõttu eelkõige võrreldav mitterahalise sissemaksega. Nagu Saksamaa esialgsetes selgitustes märkis, tähendavat see võrreldes rahalise sissemaksega brutotulususe erinevust umbes 6,6 %. Niisuguse halvemusega peaks hüvitise mõistlikkuse hindamisel arvestama ka turumajanduslikult tegutsev investor.

| (125) | Komisjon on samuti seisukohal, et silmas tuleb pidada puuduvat likviidsust. “Tavaline” kapitalisüst suurendab panga likviidsust ja omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Et kapitali tervenisti kasutada, s.t et laiendada 100 %-lise riskiga kaalutud vara 12,5-kordselt (100 jagatud kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (28). |
| --- | --- |

(125)

Komisjon on samuti seisukohal, et silmas tuleb pidada puuduvat likviidsust. “Tavaline” kapitalisüst suurendab panga likviidsust ja omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Et kapitali tervenisti kasutada, s.t et laiendada 100 %-lise riskiga kaalutud vara 12,5-kordselt (100 jagatud kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (28).

| (126) | Kapital ei suurendanud esialgu HLB likviidsust. HLB pidi seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu, kui soovis vajalikke vahendeid kaasata finantsturgudelt ulatuses, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t selleks, et suurendada riskiga kaalutud varasid kaasatud kapitali 12,5-kordseks (või et säilitada olemasolevad varad nimetatud tasemel) (29). Nende lisakulude tõttu, mis ei tekiks likviidse omakapitali eraldamisel, tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel. |
| --- | --- |

(126)

Kapital ei suurendanud esialgu HLB likviidsust. HLB pidi seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu, kui soovis vajalikke vahendeid kaasata finantsturgudelt ulatuses, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t selleks, et suurendada riskiga kaalutud varasid kaasatud kapitali 12,5-kordseks (või et säilitada olemasolevad varad nimetatud tasemel) (29). Nende lisakulude tõttu, mis ei tekiks likviidse omakapitali eraldamisel, tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel.

| (127) | Komisjon on siinjuures seisukohal, et arvesse ei saa võtta kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Panga puhaskasum ei kahane täiendavalt makstud intresside summa võrra. Osaliselt tasakaalustab kulusid väiksem ettevõtte tulumaks. HLB täiendava kulutusena seoses üleantud kapitali erilise iseloomuga tuleb arvestada üksnes netokulutusi. Kokkuvõtvalt tunnistab komisjon, et HLB-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” summas “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks”. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon on siinjuures seisukohal, et arvesse ei saa võtta kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Panga puhaskasum ei kahane täiendavalt makstud intresside summa võrra. Osaliselt tasakaalustab kulusid väiksem ettevõtte tulumaks. HLB täiendava kulutusena seoses üleantud kapitali erilise iseloomuga tuleb arvestada üksnes netokulutusi. Kokkuvõtvalt tunnistab komisjon, et HLB-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” summas “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks”.

| (128) | Kokkuleppes võtavad pooled arvutuste aluseks neto-refinantseerimiskulud. Seejuures määrasid nad täismahus refinantseerimiskulude jaoks kindlaks pikaajalise riskivaba intressi 7,23 % (30). Lisaks olid pooled üksmeelsed kogusummana arvestatud 50 %-lises maksumääras (31). |
| --- | --- |

(128)

Kokkuleppes võtavad pooled arvutuste aluseks neto-refinantseerimiskulud. Seejuures määrasid nad täismahus refinantseerimiskulude jaoks kindlaks pikaajalise riskivaba intressi 7,23 % (30). Lisaks olid pooled üksmeelsed kogusummana arvestatud 50 %-lises maksumääras (31).

| (129) | Investeeringu oodatav tulusus ja investeerimisrisk on turumajanduslikult tegutseva investori investeeringuotsust peamiselt mõjutavad tegurid. Määramaks nende tegurite ulatust arvestab investor kogu kättesaadava teabega ettevõtte ja turu kohta. Sealjuures toetub ta varasemale keskmisele tulususele, mis üldjuhul pakub pidepunkti ka ettevõtja tulevase suutlikkuse hindamiseks. Samuti lähtub investor investeeringu perioodi jaoks olulisest ettevõtte ärimudeli, ettevõtte juhtimise strateegia ja kvaliteedi ning vastava majandusharu suhteliste väljavaadete analüüsist. |
| --- | --- |

(129)

Investeeringu oodatav tulusus ja investeerimisrisk on turumajanduslikult tegutseva investori investeeringuotsust peamiselt mõjutavad tegurid. Määramaks nende tegurite ulatust arvestab investor kogu kättesaadava teabega ettevõtte ja turu kohta. Sealjuures toetub ta varasemale keskmisele tulususele, mis üldjuhul pakub pidepunkti ka ettevõtja tulevase suutlikkuse hindamiseks. Samuti lähtub investor investeeringu perioodi jaoks olulisest ettevõtte ärimudeli, ettevõtte juhtimise strateegia ja kvaliteedi ning vastava majandusharu suhteliste väljavaadete analüüsist.

| (130) | Turumajanduslik investor investeerib vaid siis, kui investeering toob alternatiivselt parima investeeringuga võrreldes kaasa suurema tulususe või väiksema riski. Nii ei investeeri investor ettevõttesse, kui oodatav tulusus on väiksem võrreldava riskiprofiiliga teiste ettevõtete keskmisest oodatavast tulususest. Sel juhul võib arvata, et jätkub küllalt alternatiivseid investeerimisvõimalusi, mis pakuvad sama riski korral suuremat tulusust. |
| --- | --- |

(130)

Turumajanduslik investor investeerib vaid siis, kui investeering toob alternatiivselt parima investeeringuga võrreldes kaasa suurema tulususe või väiksema riski. Nii ei investeeri investor ettevõttesse, kui oodatav tulusus on väiksem võrreldava riskiprofiiliga teiste ettevõtete keskmisest oodatavast tulususest. Sel juhul võib arvata, et jätkub küllalt alternatiivseid investeerimisvõimalusi, mis pakuvad sama riski korral suuremat tulusust.

| (131) | Mõistliku miinimumhüvitise selgitamiseks on mitmeid meetodeid alates finantsarvestuse paljudest variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate käsitluste esitamiseks on otstarbekas välja tuua kaks komponenti: riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia: riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumtulusus = riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia. Riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumtulusus on seega kirjeldatav riskivaba tulususemäära ja investeeringule omase riski võtmise eest arvestatava riskipreemia summana. |
| --- | --- |

(131)

Mõistliku miinimumhüvitise selgitamiseks on mitmeid meetodeid alates finantsarvestuse paljudest variantidest kuni CAPM-meetodini. Erinevate käsitluste esitamiseks on otstarbekas välja tuua kaks komponenti: riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia: riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumtulusus = riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia. Riskidega seotud investeeringu mõistlik miinimumtulusus on seega kirjeldatav riskivaba tulususemäära ja investeeringule omase riski võtmise eest arvestatava riskipreemia summana.

| (132) | Igasuguse tulususe määramise aluseks on eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:






  — | finantsarvestus: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud. |
| --- | --- | --- |

(132)

Igasuguse tulususe määramise aluseks on eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:

—

finantsarvestus: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud.

| — | Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori oodatava tulususega. |
| --- | --- |

—

Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori oodatava tulususega.

| — | CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil: oodatav tulusus = riskivaba intressimäär + turu-riskipreemia x beeta. Beetafaktoriga kvantifitseeritakse ühe ettevõtte riski kõigi ettevõtete koguriski suhtes. Konkreetse investeeringu riskipreemia kujuneb turu riskipreemia ja beetafaktori korrutisena. |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil: oodatav tulusus = riskivaba intressimäär + turu-riskipreemia x beeta. Beetafaktoriga kvantifitseeritakse ühe ettevõtte riski kõigi ettevõtete koguriski suhtes. Konkreetse investeeringu riskipreemia kujuneb turu riskipreemia ja beetafaktori korrutisena.

| (133) | Suurte börsil noteeritud ettevõtete korral on CAPM valdav meetod investeeringute tulususe arvutamiseks. HLB ei ole börsil noteeritud ettevõte ja nii ei ole HLB beetaväärtuse otsene tuletamine võimalik. CAPM-i saab kasutada üksnes siis, kui beetafaktor määratakse kindlaks hinnanguliselt. Nagu juba märgitud, suhtub Saksamaa muuhulgas seetõttu kriitiliselt CAPM-i rakendamisse vara üleandmisel liidumaa riiklikku panka. |
| --- | --- |

(133)

Suurte börsil noteeritud ettevõtete korral on CAPM valdav meetod investeeringute tulususe arvutamiseks. HLB ei ole börsil noteeritud ettevõte ja nii ei ole HLB beetaväärtuse otsene tuletamine võimalik. CAPM-i saab kasutada üksnes siis, kui beetafaktor määratakse kindlaks hinnanguliselt. Nagu juba märgitud, suhtub Saksamaa muuhulgas seetõttu kriitiliselt CAPM-i rakendamisse vara üleandmisel liidumaa riiklikku panka.

| (134) | Pooled võtsid arvutuste aluseks CAPM-i, tuginedes seejuures riskivabale baasintressimäärale, mis moodustas 31. detsembri 1992. aasta seisuga 7,23 %. Niisugune määr leiti eeldusel, et sihtotstarbeline vara pidi antama püsivalt HLB käsutusse. Pooled loobusid seepärast investeeringu tegemise ajal turul täheldatud tähtajalise investeeringu riskivaba tulususe (nt riigi võlakirjade 10-aastane tulusus) kohaldamisest, sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et tähtaja möödumisel ei investeerita sama kõrgest riskivabast tulususest lähtudes. Poolte arvates arvestatakse investeerimise riski kõige paremini “Total Return Index”-i puhul. Seetõttu lähtusid pooled Deutsche Börse AG koostatud REX10 Performance Index’ist, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Antud juhul kasutatud indeksirida sisaldab REX10 Performance Index aasta lõpu seise alates 1970. aastast. Pooled selgitasid sel viisil tulususe aasta kohta, mis kajastab ajavahemikus 1970 – 1992 REX10 Performance Index’ile omast trendi. Riskivaba baasintressi määraks (seisuga 31. detsember 1992) saadi 7,23 %. |
| --- | --- |

(134)

Pooled võtsid arvutuste aluseks CAPM-i, tuginedes seejuures riskivabale baasintressimäärale, mis moodustas 31. detsembri 1992. aasta seisuga 7,23 %. Niisugune määr leiti eeldusel, et sihtotstarbeline vara pidi antama püsivalt HLB käsutusse. Pooled loobusid seepärast investeeringu tegemise ajal turul täheldatud tähtajalise investeeringu riskivaba tulususe (nt riigi võlakirjade 10-aastane tulusus) kohaldamisest, sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et tähtaja möödumisel ei investeerita sama kõrgest riskivabast tulususest lähtudes. Poolte arvates arvestatakse investeerimise riski kõige paremini “Total Return Index”-i puhul. Seetõttu lähtusid pooled Deutsche Börse AG koostatud REX10 Performance Index’ist, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Antud juhul kasutatud indeksirida sisaldab REX10 Performance Index aasta lõpu seise alates 1970. aastast. Pooled selgitasid sel viisil tulususe aasta kohta, mis kajastab ajavahemikus 1970 – 1992 REX10 Performance Index’ile omast trendi. Riskivaba baasintressi määraks (seisuga 31. detsember 1992) saadi 7,23 %.

| (135) | Kuna investeering pidi tõepoolest antama HLB käsutusse pikemaks ajaks, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivabad baasintressimäärad asjakohased. |
| --- | --- |

(135)

Kuna investeering pidi tõepoolest antama HLB käsutusse pikemaks ajaks, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivabad baasintressimäärad asjakohased.

| (136) | Beetafaktori väärtus 0,74 leiti, tuginedes KPMG koostatud ekspertarvamusele kõigi börsil noteeritud Saksa krediidiasutuste nn kohandatud beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamus esitati ka komisjonile. Ekspertarvamusele toetudes ja HLB ärisuunitluse vaatekohast võib saadud beetafaktorit pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

(136)

Beetafaktori väärtus 0,74 leiti, tuginedes KPMG koostatud ekspertarvamusele kõigi börsil noteeritud Saksa krediidiasutuste nn kohandatud beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamus esitati ka komisjonile. Ekspertarvamusele toetudes ja HLB ärisuunitluse vaatekohast võib saadud beetafaktorit pidada mõistlikuks.

| (137) | Komisjoni arvates on turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba otsusega 2000/392/EÜ lõppenud menetluses käsitleti korduvalt nn üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, ajavahemikele ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võttis BdB jaoks koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, samas menetluses WestLB jaoks koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil antud juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM-ist lähtudes puudub komisjoni arvates igasugune kahtlus poolte leitud miinimumhüvitise mõistlikkuses. |
| --- | --- |

(137)

Komisjoni arvates on turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba otsusega 2000/392/EÜ lõppenud menetluses käsitleti korduvalt nn üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, ajavahemikele ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võttis BdB jaoks koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, samas menetluses WestLB jaoks koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil antud juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. CAPM-ist lähtudes puudub komisjoni arvates igasugune kahtlus poolte leitud miinimumhüvitise mõistlikkuses.

| (138) | Komisjonil puudub alus arvata, et poolte esitatud hüpoteetilise põhikapitali eest makstav miinimumhüvitis ei sooritaks turutesti. Seetõttu määrab komisjon mõistlikuks miinimumhüvitiseks 10,19 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne dividendidelt võetavat tulumaksu). |
| --- | --- |

(138)

Komisjonil puudub alus arvata, et poolte esitatud hüpoteetilise põhikapitali eest makstav miinimumhüvitis ei sooritaks turutesti. Seetõttu määrab komisjon mõistlikuks miinimumhüvitiseks 10,19 % aastas (pärast ettevõtte tulumaksu ja enne dividendidelt võetavat tulumaksu).

| (139) | Kontrollida tuleks miinimumhüvitise korrigeerimise põhjuste esinemist. Nagu teistes liidumaapankade menetlustes käsitletud, võivad niisugust tehingu eripärast tingitud hinnalisandit õigustada kolm tunnust: esiteks, täiendavate osaluste emiteerimise ja sellega seotud hääleõiguste andmise ärajäämine; teiseks, üleantud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeering ei ole vabalt kaubeldav. |
| --- | --- |

(139)

Kontrollida tuleks miinimumhüvitise korrigeerimise põhjuste esinemist. Nagu teistes liidumaapankade menetlustes käsitletud, võivad niisugust tehingu eripärast tingitud hinnalisandit õigustada kolm tunnust: esiteks, täiendavate osaluste emiteerimise ja sellega seotud hääleõiguste andmise ärajäämine; teiseks, üleantud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeering ei ole vabalt kaubeldav.

| (140) | Nagu ka teistes menetlustes peab komisjon hinnalisandit kahe viimati nimetatud tunnuse alusel põhjendamatuks. Samuti ei ole hinnalisand võimalik osaluste emiteerimise ja täiendava hääleõiguse äralangemise põhjendusel, sest FHH-l oli juba 100 %-line hääleõigus. |
| --- | --- |

(140)

Nagu ka teistes menetlustes peab komisjon hinnalisandit kahe viimati nimetatud tunnuse alusel põhjendamatuks. Samuti ei ole hinnalisand võimalik osaluste emiteerimise ja täiendava hääleõiguse äralangemise põhjendusel, sest FHH-l oli juba 100 %-line hääleõigus.

| (141) | Aktsiate korral sõltub hüvitis otseselt ettevõtte tulemustest ning väljendub peamiselt dividendidena ja ettevõtte väärtuse kasvust osasaamisena (nt väljendatuna aktsiakursi tõusus). FHH saab kokkuleppelise hüvitise, mille suurus peaks kajastama “tavalise” investeeringu eest saadava tasu mõlemat aspekti. Võiks väita, et FHH saadav kindlas summas hüvitis kujutab endast võrreldes HLB tulemustega seotud tasuga eelist, mis õigustaks tasumäära vähendamist. Kas niisugune kindlas summas hüvitis on tõepoolest kasulikum kui muutuv ja kasumist sõltuv, oleneb ettevõtte tulemustest tulevikus. Tulemuste halvenemisel annab kokkuleppeline hüvitis investorile eelise, tulemuste paranemisel on see aga tema kahjuks. Ent investeerimisotsuse hindamisel ei saa tagantjärele arvesse võtta tegelikku arengut. Eeltoodut silmas pidades on komisjon seisukohal, et tasumäära ei tule nimetatud põhjusel vähendada. |
| --- | --- |

(141)

Aktsiate korral sõltub hüvitis otseselt ettevõtte tulemustest ning väljendub peamiselt dividendidena ja ettevõtte väärtuse kasvust osasaamisena (nt väljendatuna aktsiakursi tõusus). FHH saab kokkuleppelise hüvitise, mille suurus peaks kajastama “tavalise” investeeringu eest saadava tasu mõlemat aspekti. Võiks väita, et FHH saadav kindlas summas hüvitis kujutab endast võrreldes HLB tulemustega seotud tasuga eelist, mis õigustaks tasumäära vähendamist. Kas niisugune kindlas summas hüvitis on tõepoolest kasulikum kui muutuv ja kasumist sõltuv, oleneb ettevõtte tulemustest tulevikus. Tulemuste halvenemisel annab kokkuleppeline hüvitis investorile eelise, tulemuste paranemisel on see aga tema kahjuks. Ent investeerimisotsuse hindamisel ei saa tagantjärele arvesse võtta tegelikku arengut. Eeltoodut silmas pidades on komisjon seisukohal, et tasumäära ei tule nimetatud põhjusel vähendada.

| (142) | Tuginedes eelnevatele põhjendustele ja kooskõlas kaebuse esitaja BdB, FHH ja HLB seisukohtadega jõuab komisjon järeldusele, et mõistlik hüvitis kapitalireservi ja vastutuse tagamise eest kuni 1997. aastani kasutatud ja pärast seda kasutatava summa eest oleks 6,57 % (pärast maksustamist), nimelt investeeringu tavaline tulusus 10,19 %, millest on maha arvatud 3,62 % finantseerimiskulusid, mis HLB-l tekkisid üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu. |
| --- | --- |

(142)

Tuginedes eelnevatele põhjendustele ja kooskõlas kaebuse esitaja BdB, FHH ja HLB seisukohtadega jõuab komisjon järeldusele, et mõistlik hüvitis kapitalireservi ja vastutuse tagamise eest kuni 1997. aastani kasutatud ja pärast seda kasutatava summa eest oleks 6,57 % (pärast maksustamist), nimelt investeeringu tavaline tulusus 10,19 %, millest on maha arvatud 3,62 % finantseerimiskulusid, mis HLB-l tekkisid üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu.

| (143) | Nagu juba selgitatud, omavad ka kuni 1997. aastani kattevaraks sobimatud või pärast seda kasutamata omakapitali osad HLB jaoks materiaalset väärtust ja nende majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Niisuguse riski võtmise eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. BdB, FHH ja HSH Nordbank’i kokkuleppes seda küsimust ei käsitleta. |
| --- | --- |

(143)

Nagu juba selgitatud, omavad ka kuni 1997. aastani kattevaraks sobimatud või pärast seda kasutamata omakapitali osad HLB jaoks materiaalset väärtust ja nende majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Niisuguse riski võtmise eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. BdB, FHH ja HSH Nordbank’i kokkuleppes seda küsimust ei käsitleta.

| (144) | Saksamaa lähtus otsuses 2000/392/EÜ (32) mõistliku hüvitise määrast 0,3 % aastas enne makse. Sellegipoolest ei pea käesoleval juhul paika kõnealuses otsuses lähtemäära suurendamiseks esitatud põhjendused. Otsuses suurendati nimetatud 0,3 %-list aastast määra (enne makse) täiendavalt 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis aga WestLB puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa. |
| --- | --- |

(144)

Saksamaa lähtus otsuses 2000/392/EÜ (32) mõistliku hüvitise määrast 0,3 % aastas enne makse. Sellegipoolest ei pea käesoleval juhul paika kõnealuses otsuses lähtemäära suurendamiseks esitatud põhjendused. Otsuses suurendati nimetatud 0,3 %-list aastast määra (enne makse) täiendavalt 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis aga WestLB puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa.

| (145) | WestLB ja HLB juhtumi põhimõttelise sarnasuse ning teiste võimalike pidepunktide puudumise tõttu eeldab komisjon, et hüvitise määr 0,3 % vastab sellele, mida HLB pidanuks turul maksma ka 1990ndate aastate algul tema kasuks antud pangagarantii eest. Komisjon sedastab lisaks, et kõnealuse kapitali summa on HLB juhtumis tunduvalt väiksem kui WestLB puhul ja seetõttu ei ole antud juhul WestLB-otsuses nimetatud teine põhjus asjakohane. Samas ei olnud ka HLB puhul vastutusfunktsioon tähtajaline või seotud teatud tehinguga. Teisest küljest tulenes tähtajalisus de facto tõsiasjast, et BAKred aktsepteeris kapitali esimese taseme omavahenditena ja kogu summat oli võimalik rakendada äritegevuse laiendamiseks. Seepärast ei olnud enam vaja tasuda eraldi garantiiprovisjoni. Vastutusfunktsioon hüvitati äritegevuse laiendamise eest makstava hüvitisega. Ainuüksi vastutusfunktsiooni kandmine oli seetõttu algusest peale piiratud, mis eristabki HLB juhtumit WestLB-st. |
| --- | --- |

(145)

WestLB ja HLB juhtumi põhimõttelise sarnasuse ning teiste võimalike pidepunktide puudumise tõttu eeldab komisjon, et hüvitise määr 0,3 % vastab sellele, mida HLB pidanuks turul maksma ka 1990ndate aastate algul tema kasuks antud pangagarantii eest. Komisjon sedastab lisaks, et kõnealuse kapitali summa on HLB juhtumis tunduvalt väiksem kui WestLB puhul ja seetõttu ei ole antud juhul WestLB-otsuses nimetatud teine põhjus asjakohane. Samas ei olnud ka HLB puhul vastutusfunktsioon tähtajaline või seotud teatud tehinguga. Teisest küljest tulenes tähtajalisus de facto tõsiasjast, et BAKred aktsepteeris kapitali esimese taseme omavahenditena ja kogu summat oli võimalik rakendada äritegevuse laiendamiseks. Seepärast ei olnud enam vaja tasuda eraldi garantiiprovisjoni. Vastutusfunktsioon hüvitati äritegevuse laiendamise eest makstava hüvitisega. Ainuüksi vastutusfunktsiooni kandmine oli seetõttu algusest peale piiratud, mis eristabki HLB juhtumit WestLB-st.

| (146) | Komisjon ei pea seetõttu erinevalt WestLB juhtumist HLB puhul hinnalisa põhjendatuks. Seepärast võtab komisjon kapitali vastutusfunktsiooni eest makstava mõistliku hüvitise aluseks 0,3 % aastas (enne makse) alates kapitali bilansis kajastamisest 1. jaanuaril 1993 kuni selle aktsepteerimiseni BAKred-i poolt. Lähtuvalt ettevõtte maksukoormusest umbes 50 % vaadeldaval ajal saadakse määraks 0,15 % aastas pärast makse. Hüvitise määra 0,15 % aastas pärast makse võtsid pooled aluseks kokkuleppele lisatud tabelis abi suuruse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon ei pea seetõttu erinevalt WestLB juhtumist HLB puhul hinnalisa põhjendatuks. Seepärast võtab komisjon kapitali vastutusfunktsiooni eest makstava mõistliku hüvitise aluseks 0,3 % aastas (enne makse) alates kapitali bilansis kajastamisest 1. jaanuaril 1993 kuni selle aktsepteerimiseni BAKred-i poolt. Lähtuvalt ettevõtte maksukoormusest umbes 50 % vaadeldaval ajal saadakse määraks 0,15 % aastas pärast makse. Hüvitise määra 0,15 % aastas pärast makse võtsid pooled aluseks kokkuleppele lisatud tabelis abi suuruse arvutamiseks.

| (147) | Garantiipreemia on HLB jaoks ettevõtlusega seotud kulutus, mis vähendab maksustatavat kasumit. FHH-le makstakse hüvitist maksustamisjärgsest kasumist, mistõttu 0,3 %-list määra tuleb põhimõtteliselt korrigeerida maksumääraga. Sarnaselt refinantseerimiskuludega lähtub komisjon ühtsest maksukoormusest 50 %. Seepärast sätestab komisjon hüvitise määraks 0,15 % aastas pärast maksustamist. |
| --- | --- |

(147)

Garantiipreemia on HLB jaoks ettevõtlusega seotud kulutus, mis vähendab maksustatavat kasumit. FHH-le makstakse hüvitist maksustamisjärgsest kasumist, mistõttu 0,3 %-list määra tuleb põhimõtteliselt korrigeerida maksumääraga. Sarnaselt refinantseerimiskuludega lähtub komisjon ühtsest maksukoormusest 50 %. Seepärast sätestab komisjon hüvitise määraks 0,15 % aastas pärast maksustamist.

e)   Hüvitis hääleõiguseta osaluse eest

| (148) | Hääleõiguseta osaluse eest maksti pidevalt hüvitist [...] mln Saksa marka, mis vastas [maksimaalselt 10 %-le] summast 300 mln Saksa marka aastas. Komisjoni arvates ei oma hindamisel tähtsust, et hüvitis maksti HGV-le, sest viimane oli FHH 100 %-line valdusühing ja valdusühingu kasuks otsustati ainult maksuõiguslikel põhjustel. Abi õiguslikul kontrollimisel on mitteoluline, kas investor saab hüvitise otse või valdusühingu kaudu. |
| --- | --- |

(148)

Hääleõiguseta osaluse eest maksti pidevalt hüvitist [...] mln Saksa marka, mis vastas [maksimaalselt 10 %-le] summast 300 mln Saksa marka aastas. Komisjoni arvates ei oma hindamisel tähtsust, et hüvitis maksti HGV-le, sest viimane oli FHH 100 %-line valdusühing ja valdusühingu kasuks otsustati ainult maksuõiguslikel põhjustel. Abi õiguslikul kontrollimisel on mitteoluline, kas investor saab hüvitise otse või valdusühingu kaudu.

| (149) | Hääleõiguseta osalus kestis 16 aastat, s.t varem oli lõpetamine välistatud. Vaatamata pikale tähtajale on tegemist tähtajalise hääleõiguseta osalusena. |
| --- | --- |

(149)

Hääleõiguseta osalus kestis 16 aastat, s.t varem oli lõpetamine välistatud. Vaatamata pikale tähtajale on tegemist tähtajalise hääleõiguseta osalusena.

| (150) | Saksamaa selgitas, et sarnaste instrumentidega võrreldes ja hääleõiguseta osaluse puuduva likviidsuse tõttu olevat mõistlikuks hüvitiseks 1,29 %. BdB arvates tuleks kapitalireservi osas hüvitist küll vähendada, aga põhimõtteliselt peaks lähtuma sarnasusest põhikapitaliga ja seega, nagu eelpool selgitatud, suuremast hüvitisest. |
| --- | --- |

(150)

Saksamaa selgitas, et sarnaste instrumentidega võrreldes ja hääleõiguseta osaluse puuduva likviidsuse tõttu olevat mõistlikuks hüvitiseks 1,29 %. BdB arvates tuleks kapitalireservi osas hüvitist küll vähendada, aga põhimõtteliselt peaks lähtuma sarnasusest põhikapitaliga ja seega, nagu eelpool selgitatud, suuremast hüvitisest.

| (151) | Hääleõiguseta osaluse väärtus oli alates 1. jaanuarist 1993 muutumatult 300 mln Saksa marka. Nagu eespool märgitud, ei kasutatud summat vastutava omakapitalina enne, kui BAKred selle aktsepteeris. Alates 1. jaanuarist 1997 kuni 2003. aasta maikuu lõpuni oli võimalik 300 mln Saksa marka täies mahus kasutada. Vastutava omakapitali tulususe arvestamise baasi kohta annab teavet punktis 183 esitatud tabel. |
| --- | --- |

(151)

Hääleõiguseta osaluse väärtus oli alates 1. jaanuarist 1993 muutumatult 300 mln Saksa marka. Nagu eespool märgitud, ei kasutatud summat vastutava omakapitalina enne, kui BAKred selle aktsepteeris. Alates 1. jaanuarist 1997 kuni 2003. aasta maikuu lõpuni oli võimalik 300 mln Saksa marka täies mahus kasutada. Vastutava omakapitali tulususe arvestamise baasi kohta annab teavet punktis 183 esitatud tabel.

| (152) | Kuni 1997. aastani ei saadud kattevaraks sobimatut hääleõiguseta osalust kasutada ega kasutatudki äritegevuse laiendamiseks. Siiski oli osalus HLB-le kasulik, sest bilansis kajastatud omakapitali suurus loob panga rahastajatele mulje panga soliidsusest ja mõjutab sel moel võõrkapitali kaasamise tingimusi. Võlausaldajad ja reitinguagentuurid võtavad arvesse panga üldist majanduslikku ja finantsseisu. Kõnealuse summa majanduslik funktsioon on võrreldav vähemalt garantiiga, sest raha ei saanud kasutada iga-aastaseks majandustegevuse laiendamiseks konkurentsi tingimustes, vaid see parandas panga mainet võlausaldajate silmis. |
| --- | --- |

(152)

Kuni 1997. aastani ei saadud kattevaraks sobimatut hääleõiguseta osalust kasutada ega kasutatudki äritegevuse laiendamiseks. Siiski oli osalus HLB-le kasulik, sest bilansis kajastatud omakapitali suurus loob panga rahastajatele mulje panga soliidsusest ja mõjutab sel moel võõrkapitali kaasamise tingimusi. Võlausaldajad ja reitinguagentuurid võtavad arvesse panga üldist majanduslikku ja finantsseisu. Kõnealuse summa majanduslik funktsioon on võrreldav vähemalt garantiiga, sest raha ei saanud kasutada iga-aastaseks majandustegevuse laiendamiseks konkurentsi tingimustes, vaid see parandas panga mainet võlausaldajate silmis.

| (153) | Turumajanduslikult tegutsev investor oleks majandusliku kasu tõttu nõudnud hüvitist ka nende vahendite eest. Sarnaselt kapitalireserviga on tasu väiksem kui HLB äritegevuses rakendust leidnud omakapitali osa puhul. |
| --- | --- |

(153)

Turumajanduslikult tegutsev investor oleks majandusliku kasu tõttu nõudnud hüvitist ka nende vahendite eest. Sarnaselt kapitalireserviga on tasu väiksem kui HLB äritegevuses rakendust leidnud omakapitali osa puhul.

| (154) | Kooskõlas otsuse 2000/392/EÜ põhjendustega selgitab komisjon mõistliku hüvitise edendustegevuseks ettenähtud vara üleandmise eest, lähtudes selle kasutatavusest HLB äritegevuses. Nagu märgitud, lähtutakse turutingimustele vastava hüvitise leidmisel niisugusest hüvitisest, mida nõuaks pangale samas vormis omakapitali eraldanud turumajanduslikult tegutsev investor. |
| --- | --- |

(154)

Kooskõlas otsuse 2000/392/EÜ põhjendustega selgitab komisjon mõistliku hüvitise edendustegevuseks ettenähtud vara üleandmise eest, lähtudes selle kasutatavusest HLB äritegevuses. Nagu märgitud, lähtutakse turutingimustele vastava hüvitise leidmisel niisugusest hüvitisest, mida nõuaks pangale samas vormis omakapitali eraldanud turumajanduslikult tegutsev investor.

| (155) | BdB arvates on tegemist põhikapitaliga sarnase investeeringuga. Põhikapitaliga võrreldavuse vastu kõneleb küll investeeringu lõpetamise võimalus, kuigi üksnes pikema aja järel, ent hääleõiguseta osalus vastutab kahjumi puhul samaväärselt põhikapitaliga. Investeeringu lõpetamise võimalus vähendab ainult riske ja hääleõiguseta osaluselt makstav intress peaks olema veidi väiksem võrreldes põhikapitaliga. Saksamaa vaidleb põhikapitaliga sarnasusele vastu. Kapital olevat pigem hääleõiguseta osalus, mis avaldab mõju hüvitise suurusele. |
| --- | --- |

(155)

BdB arvates on tegemist põhikapitaliga sarnase investeeringuga. Põhikapitaliga võrreldavuse vastu kõneleb küll investeeringu lõpetamise võimalus, kuigi üksnes pikema aja järel, ent hääleõiguseta osalus vastutab kahjumi puhul samaväärselt põhikapitaliga. Investeeringu lõpetamise võimalus vähendab ainult riske ja hääleõiguseta osaluselt makstav intress peaks olema veidi väiksem võrreldes põhikapitaliga. Saksamaa vaidleb põhikapitaliga sarnasusele vastu. Kapital olevat pigem hääleõiguseta osalus, mis avaldab mõju hüvitise suurusele.

| (156) | Saksamaa, BdB ja komisjon on üksmeelsed, et hääleõiguseta osalus kuulub esimese taseme omavahendite koosseisu. Alates 1997. aastast aktsepteeris BAKred hääleõiguseta osalust esimese taseme omavahenditena. Seetõttu on hääleõiguseta osalus võrreldav üksnes nende omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal aktsepteeriti vara üleandmise ajal esimese taseme omavahenditena. |
| --- | --- |

(156)

Saksamaa, BdB ja komisjon on üksmeelsed, et hääleõiguseta osalus kuulub esimese taseme omavahendite koosseisu. Alates 1997. aastast aktsepteeris BAKred hääleõiguseta osalust esimese taseme omavahenditena. Seetõttu on hääleõiguseta osalus võrreldav üksnes nende omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal aktsepteeriti vara üleandmise ajal esimese taseme omavahenditena.

| (157) | Komisjon nõustub selles osas kokkuleppe osaliste seisukohaga. Juba otsuses 2000/392/EÜ selgitas komisjon, et üleantud kapitali eest mõistliku hüvitise määramise aluseks ei saa olla esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud WfA-vara võrdlemine kapitali instrumentidega, mida sai kasutada üksnes täiendavate omavahenditena, nagu osalusväärtpaberid ja hääleõiguseta eelisaktsiad (33). Esimese taseme omavahendid on ettevõttele kasulikumad, sest ettevõte saab omavahendite baasi laiendamiseks seeläbi hankida samas ulatuses täiendavaid omavahendeid (nt osalusväärtpaberid). Baasomavahendite aktsepteerimise eelduseks on käsutusse antud kapitali kõrgendatud riskidele avatus, mis põhimõtteliselt väljendub ka nende instrumentide turutingimustele vastavast kallimas hüvitamises. Seega on algusest peale välistatud võrdlus nn täiendavate omavahenditega, mida saab äritegevuse laiendamiseks kasutada vaid piiratud mahus. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon nõustub selles osas kokkuleppe osaliste seisukohaga. Juba otsuses 2000/392/EÜ selgitas komisjon, et üleantud kapitali eest mõistliku hüvitise määramise aluseks ei saa olla esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud WfA-vara võrdlemine kapitali instrumentidega, mida sai kasutada üksnes täiendavate omavahenditena, nagu osalusväärtpaberid ja hääleõiguseta eelisaktsiad (33). Esimese taseme omavahendid on ettevõttele kasulikumad, sest ettevõte saab omavahendite baasi laiendamiseks seeläbi hankida samas ulatuses täiendavaid omavahendeid (nt osalusväärtpaberid). Baasomavahendite aktsepteerimise eelduseks on käsutusse antud kapitali kõrgendatud riskidele avatus, mis põhimõtteliselt väljendub ka nende instrumentide turutingimustele vastavast kallimas hüvitamises. Seega on algusest peale välistatud võrdlus nn täiendavate omavahenditega, mida saab äritegevuse laiendamiseks kasutada vaid piiratud mahus.

| (158) | Lähtudes riskianalüüsist, on komisjoni arvates hääleõiguseta osalus tüpoloogiliselt “tavaline” hääleõiguseta osalus, mitte aga põhikapital. Komisjon ühineb selles osas Saksamaa seisukohaga. Nii kõnealune kui ka muud kapitaliturult kaasatud tähtajalised hääleõiguseta osalused (passiivsed reservid) makstaks maksejõuetuse puhul tagasi enne põhikapitali. Pankroti korral saaks investor jaotise, kuid põhikapitali investeerimisel jääks ta tühjade kätega. Kuni ettevõttel ei teki kahjumit, saab FHH kogu kokkulepitud hüvitise, samal ajal kui põhikapitali investeerijal oleks üksnes kasumist sõltuva, st oluliselt väiksem dividendi nõue. |
| --- | --- |

(158)

Lähtudes riskianalüüsist, on komisjoni arvates hääleõiguseta osalus tüpoloogiliselt “tavaline” hääleõiguseta osalus, mitte aga põhikapital. Komisjon ühineb selles osas Saksamaa seisukohaga. Nii kõnealune kui ka muud kapitaliturult kaasatud tähtajalised hääleõiguseta osalused (passiivsed reservid) makstaks maksejõuetuse puhul tagasi enne põhikapitali. Pankroti korral saaks investor jaotise, kuid põhikapitali investeerimisel jääks ta tühjade kätega. Kuni ettevõttel ei teki kahjumit, saab FHH kogu kokkulepitud hüvitise, samal ajal kui põhikapitali investeerijal oleks üksnes kasumist sõltuva, st oluliselt väiksem dividendi nõue.

| (159) | Nagu selgitatud, käsitleb komisjon kõnealust kapitalimeedet kui hääleõiguseta osalust. Seega on konkreetselt kokkulepitud hüvitise turutingimustele vastavuse hindamisel oluline, kas hüvitist võib pidada tavaliseks võrreldes majanduslikult ja õiguslikult sarnaste hääleõiguseta osalustega tehtud tehingute puhul turul kokkulepitud hüvitistega. Lähtudes FHH ja HLB kasutatud metoodikast saab kõnealuse hääleõiguseta osaluse hüvitise arvutada tähtajalise ja muus osas võrreldava hääleõiguseta osaluse põhjal. |
| --- | --- |

(159)

Nagu selgitatud, käsitleb komisjon kõnealust kapitalimeedet kui hääleõiguseta osalust. Seega on konkreetselt kokkulepitud hüvitise turutingimustele vastavuse hindamisel oluline, kas hüvitist võib pidada tavaliseks võrreldes majanduslikult ja õiguslikult sarnaste hääleõiguseta osalustega tehtud tehingute puhul turul kokkulepitud hüvitistega. Lähtudes FHH ja HLB kasutatud metoodikast saab kõnealuse hääleõiguseta osaluse hüvitise arvutada tähtajalise ja muus osas võrreldava hääleõiguseta osaluse põhjal.

| (160) | Saksamaa selgitas, et liidumaade riiklikud pangad kasutasid 90ndatel aastatel hääleõiguseta osalusi üha enam omakapitali baasi laiendamiseks. WK-osaluse üleandmisel HLB-le tekkinud hääleõiguseta osalus peaks olema üks esimesi selliseid märkimisväärse mahuga tehinguid Saksa pangandussektoris. |
| --- | --- |

(160)

Saksamaa selgitas, et liidumaade riiklikud pangad kasutasid 90ndatel aastatel hääleõiguseta osalusi üha enam omakapitali baasi laiendamiseks. WK-osaluse üleandmisel HLB-le tekkinud hääleõiguseta osalus peaks olema üks esimesi selliseid märkimisväärse mahuga tehinguid Saksa pangandussektoris.

| (161) | Nagu näitab erinevate omakapitali instrumentide riskiprofiilide analüüs, on hääleõiguseta osalus – võrreldava vastutuses osalemise korral – lähedane osalusväärtpaberitega, seda tänu võimalusele kujundada hääleõiguseta osalust kui tähtajalist osalust kindla hüvitise eest. Kapitali kaasaval pangal tekkivat lisaks maksueelised, sest makstav intress ei ole kasumi jaotamine, vaid üldiselt – ja nii ka antud juhul – (makse vähendav) ettevõtlusega seotud kulu. |
| --- | --- |

(161)

Nagu näitab erinevate omakapitali instrumentide riskiprofiilide analüüs, on hääleõiguseta osalus – võrreldava vastutuses osalemise korral – lähedane osalusväärtpaberitega, seda tänu võimalusele kujundada hääleõiguseta osalust kui tähtajalist osalust kindla hüvitise eest. Kapitali kaasaval pangal tekkivat lisaks maksueelised, sest makstav intress ei ole kasumi jaotamine, vaid üldiselt – ja nii ka antud juhul – (makse vähendav) ettevõtlusega seotud kulu.

| (162) | 1. jaanuaril 1993. aasta seisuga omandatud HLB hääleõiguseta osalus olevat esimene ja ligi viie aasta jooksul pangal ka ainuke sellelaadne tehing. HLB-le ei ole teada teiste liidumaade riiklike pankade samaaegsed võrreldavad tehingud. Hääleõiguseta osaluse eest mõistliku riskipreemia määramine teiste lepinguliste hääleõiguseta osaluste põhjal ei ole seega võimalik. Kättesaadavad andmed kolmandate isikute lepinguliste tähtajaliste ja tähtajatute hääleõiguseta osaluste kohta aastatest 1997 ja 1998 võimaldavad selle siiski tuletada kaudselt, kui arvuliselt tuvastada, kuidas HLB omakapitaliga sarnaste instrumentide mõistlik riskipreemia muutus 1992. aasta lõpust kuni 1997. aasta lõpuni. Eeskujuks võiks võtta pikaajaliste HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia arengu. Nagu esitatud ülevaade näitab, suurenes investorite nõutud HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia per saldo vaadeldaval perioodil märgatavalt (34). Kui 1997. aasta lõpu turusituatsioon kanda üle 31. detsembrile 1992, siis vähemalt ei saa alahinnata 1992. aasta lõpul mõistlikku riskipreemiat (35). Sarnaselt saab tähtajaga i hääleõiguseta osaluse mõistlikku riskipreemiat 1992. aasta lõpul arvutada järgmise valemi abil: riskipreemia
  hääleõiguseta osalused,i,1992
  = swap spread
  riigi võlakirjad,i,1992
  - swap spread
  hääleõiguseta osalused,i,1997. |
| --- | --- |

(162)

1. jaanuaril 1993. aasta seisuga omandatud HLB hääleõiguseta osalus olevat esimene ja ligi viie aasta jooksul pangal ka ainuke sellelaadne tehing. HLB-le ei ole teada teiste liidumaade riiklike pankade samaaegsed võrreldavad tehingud. Hääleõiguseta osaluse eest mõistliku riskipreemia määramine teiste lepinguliste hääleõiguseta osaluste põhjal ei ole seega võimalik. Kättesaadavad andmed kolmandate isikute lepinguliste tähtajaliste ja tähtajatute hääleõiguseta osaluste kohta aastatest 1997 ja 1998 võimaldavad selle siiski tuletada kaudselt, kui arvuliselt tuvastada, kuidas HLB omakapitaliga sarnaste instrumentide mõistlik riskipreemia muutus 1992. aasta lõpust kuni 1997. aasta lõpuni. Eeskujuks võiks võtta pikaajaliste HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia arengu. Nagu esitatud ülevaade näitab, suurenes investorite nõutud HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia per saldo vaadeldaval perioodil märgatavalt (34). Kui 1997. aasta lõpu turusituatsioon kanda üle 31. detsembrile 1992, siis vähemalt ei saa alahinnata 1992. aasta lõpul mõistlikku riskipreemiat (35). Sarnaselt saab tähtajaga i hääleõiguseta osaluse mõistlikku riskipreemiat 1992. aasta lõpul arvutada järgmise valemi abil: riskipreemia
  hääleõiguseta osalused,i,1992
  = swap spread
  riigi võlakirjad,i,1992
  - swap spread
  hääleõiguseta osalused,i,1997.

| (163) | Lepinguliste hääleõiguseta osaluste 1997. aasta detsembri ja 1998. aasta veebruari turuandmetele ja nende osaluste intressimääradele tuginedes saadi 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse riskipreemiaks ca 1,25 % üle swap’i. Ülekantuna 31. detsembri 1992. aasta turuandmetele (riigi võlakirjade swap spread 0,04 %) saadi 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse mõistliku riskipreemia määraks 0,04 % + 1,25 % = 1,29 %. |
| --- | --- |

(163)

Lepinguliste hääleõiguseta osaluste 1997. aasta detsembri ja 1998. aasta veebruari turuandmetele ja nende osaluste intressimääradele tuginedes saadi 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse riskipreemiaks ca 1,25 % üle swap’i. Ülekantuna 31. detsembri 1992. aasta turuandmetele (riigi võlakirjade swap spread 0,04 %) saadi 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse mõistliku riskipreemia määraks 0,04 % + 1,25 % = 1,29 %.

| (164) | Alternatiivselt saanuks õiglase riskipreemia tuletada sarnase riskiprofiiliga teiste finantsinstrumentide tingimuste alusel, mis on meetodina tavapärane praktika. Tähtajalised hääleõiguseta osalused paiknevat riskiprofiili poolest osalusväärtpaberite ja tähtajatute hääleõiguseta osaluste vahel. Nende riskipreemia peaks seepärast põhimõtteliselt olema suurem kui osalusväärtpaberitel, ent väiksem kui tähtajatutel hääleõiguseta osalustel. Kui tähtajatute hääleõiguseta osaluste võrdlushinnad on olemas alles alates 1999. aasta oktoobrist, siis osalusväärtpaberite turuandmed on kättesaadavad juba 90ndate aastate algusest, sest neid instrumente emiteeriti ja nendega kaubeldi börsil juba pikemat aega. Muuhulgas on Saksa pankade osalusväärtpaberite riskipreemiad 1991. aasta detsembri keskpaiga seisuga esitatud WestLB-le koostatud Lehman Brothers’i ekspertarvamuses esitatud (36). |
| --- | --- |

(164)

Alternatiivselt saanuks õiglase riskipreemia tuletada sarnase riskiprofiiliga teiste finantsinstrumentide tingimuste alusel, mis on meetodina tavapärane praktika. Tähtajalised hääleõiguseta osalused paiknevat riskiprofiili poolest osalusväärtpaberite ja tähtajatute hääleõiguseta osaluste vahel. Nende riskipreemia peaks seepärast põhimõtteliselt olema suurem kui osalusväärtpaberitel, ent väiksem kui tähtajatutel hääleõiguseta osalustel. Kui tähtajatute hääleõiguseta osaluste võrdlushinnad on olemas alles alates 1999. aasta oktoobrist, siis osalusväärtpaberite turuandmed on kättesaadavad juba 90ndate aastate algusest, sest neid instrumente emiteeriti ja nendega kaubeldi börsil juba pikemat aega. Muuhulgas on Saksa pankade osalusväärtpaberite riskipreemiad 1991. aasta detsembri keskpaiga seisuga esitatud WestLB-le koostatud Lehman Brothers’i ekspertarvamuses esitatud (36).

| (165) | Selleks, et tuletada HLB-osalusväärtpaberite tingimustest 1992. aasta lõpu seisuga HLB-s omatava tähtajalise hääleõiguseta osaluse mõistlik riskipreemia, tuleks hinnata mõlema instrumendi õiglase tulususe hinnalisandit. Ka selles osas võiks mittetäielike andmete tõttu lähtuda vaid 1997. lõpu ja 1998. aasta alguse turutingimustest ning lugeda selles väljenduvat investorite hinnangut HLB riskidele 1992. aasta jaoks adekvaatseks. Hääleõiguseta osaluse mõistlik riskipreemia 1992. aasta lõpu seisuga oleks arvutatav järgmise valemiga: riskipreemia
  hääleõiguseta osalused,i,1992
  = osalusväärtpaberite riskipreemia
  i,1992
  - spread
  hääleõiguseta osalused/osalusväärtpaberid,i,1997. |
| --- | --- |

(165)

Selleks, et tuletada HLB-osalusväärtpaberite tingimustest 1992. aasta lõpu seisuga HLB-s omatava tähtajalise hääleõiguseta osaluse mõistlik riskipreemia, tuleks hinnata mõlema instrumendi õiglase tulususe hinnalisandit. Ka selles osas võiks mittetäielike andmete tõttu lähtuda vaid 1997. lõpu ja 1998. aasta alguse turutingimustest ning lugeda selles väljenduvat investorite hinnangut HLB riskidele 1992. aasta jaoks adekvaatseks. Hääleõiguseta osaluse mõistlik riskipreemia 1992. aasta lõpu seisuga oleks arvutatav järgmise valemiga: riskipreemia
  hääleõiguseta osalused,i,1992
  = osalusväärtpaberite riskipreemia
  i,1992
  - spread
  hääleõiguseta osalused/osalusväärtpaberid,i,1997.

| (166) | 1997. aasta detsembri ja 1998. aasta veebruari turuandmetest tuleneks 1997. aasta lõpu seisuga 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse hinnalisandiks 10-aastaste HLB-osalusväärtpaberite suhtes 0,35 % kuni 0,40 %. Ülekantuna 31. detsembri 1992. aasta turuandmetele (8-aastaste HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia 0,91 %) saadaks 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse mõistlikuks riskipreemiaks 1,26 % kuni 1,31 %. Peaaegu identsete väärtusteni jõuaks, kui kasutada Lehman Brothers’i ekspertarvamuses 1991. aasta lõpu seisuga määratud 10-aastaste osalusväärtpaberite riskipreemiat 0,90 % (37). |
| --- | --- |

(166)

1997. aasta detsembri ja 1998. aasta veebruari turuandmetest tuleneks 1997. aasta lõpu seisuga 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse hinnalisandiks 10-aastaste HLB-osalusväärtpaberite suhtes 0,35 % kuni 0,40 %. Ülekantuna 31. detsembri 1992. aasta turuandmetele (8-aastaste HLB-osalusväärtpaberite riskipreemia 0,91 %) saadaks 16-aastase tähtajaga hääleõiguseta osaluse mõistlikuks riskipreemiaks 1,26 % kuni 1,31 %. Peaaegu identsete väärtusteni jõuaks, kui kasutada Lehman Brothers’i ekspertarvamuses 1991. aasta lõpu seisuga määratud 10-aastaste osalusväärtpaberite riskipreemiat 0,90 % (37).

| (167) | Saksamaa edastatud teabe põhjal saadakse mõlema meetodi järgi marginaaliks 1,26 % kuni 1,31 %. Komisjonile edastati aluseks olevad andmed osalusväärtpaberite emissioonidest ja osalustega tehtud tehingutest. Samuti on komisjoni käsutuses ülevaated vaadeldavate aastate riigi võlakirjade riskivabade intressimäärade, hääleõiguseta osaluste jaoks kehtivate liidu swapspread’ide ja oluliste spread’ide kohta. Eeltoodu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa esitatud marginaal 1,29 % on igati põhjendatud. |
| --- | --- |

(167)

Saksamaa edastatud teabe põhjal saadakse mõlema meetodi järgi marginaaliks 1,26 % kuni 1,31 %. Komisjonile edastati aluseks olevad andmed osalusväärtpaberite emissioonidest ja osalustega tehtud tehingutest. Samuti on komisjoni käsutuses ülevaated vaadeldavate aastate riigi võlakirjade riskivabade intressimäärade, hääleõiguseta osaluste jaoks kehtivate liidu swapspread’ide ja oluliste spread’ide kohta. Eeltoodu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa esitatud marginaal 1,29 % on igati põhjendatud.

| (168) | Komisjon leiab, et täiendav turu analüüs kõnealuse hääleõiguseta osaluse turutingimustele vastavuse hindamiseks riigiabi õiguse seisukohast ei osutu vajalikuks. Piisab, kui komisjon turutrendide põhjal veendub, et kokku lepitud hüvitis vastab turutingimustele. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon leiab, et täiendav turu analüüs kõnealuse hääleõiguseta osaluse turutingimustele vastavuse hindamiseks riigiabi õiguse seisukohast ei osutu vajalikuks. Piisab, kui komisjon turutrendide põhjal veendub, et kokku lepitud hüvitis vastab turutingimustele.

| (169) | BdB ja Saksamaa seni kokkulangevate argumentidega puuduliku likviidsuse kohta võib nõustuda, sest “tavaline” kapitalisüst loob pangas nii likviidsust kui omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Nagu selgitatud, peab pank selleks, et kapitali täielikult kasutada, s.t selleks, et laiendada 100 %- lise riskiga kaalutud varasid 12,5-kordselt (100 jagatud kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes, on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (38). Vaadeldav hääleõiguseta osalus ei suurendanud esialgu HLB likviidsust. HLB pidi seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu kapitali ulatuses – eeldusel, et HLB kaasas finantsturgudelt vajalikke vahendeid-, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi. Nimetatud lisakulude tõttu tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel. |
| --- | --- |

(169)

BdB ja Saksamaa seni kokkulangevate argumentidega puuduliku likviidsuse kohta võib nõustuda, sest “tavaline” kapitalisüst loob pangas nii likviidsust kui omavahendite baasi, mis on järelevalveõiguse kohaselt vajalik äritegevuse laiendamiseks. Nagu selgitatud, peab pank selleks, et kapitali täielikult kasutada, s.t selleks, et laiendada 100 %- lise riskiga kaalutud varasid 12,5-kordselt (100 jagatud kapitali adekvaatsuse määraga 8 %), peab pank ennast 11,5 korda rahaturgudel refinantseerima. Lihtsamalt öeldes, on kasumi ja omakapitali suhe väljendatav kapitalilt 12,5 korda saadud ja 11,5 korda makstud intresside vahena, millest on lahutatud panga muud kulud (nt halduskulud) (38). Vaadeldav hääleõiguseta osalus ei suurendanud esialgu HLB likviidsust. HLB pidi seepärast kandma täiendavat finantseerimiskulu kapitali ulatuses – eeldusel, et HLB kaasas finantsturgudelt vajalikke vahendeid-, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi. Nimetatud lisakulude tõttu tuleb mõistlikku tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei või oodata samasugust tasu nagu likviidse rahasüsti tegemisel.

| (170) | Erinevalt BdB-st on komisjon siiski seisukohal, et bruto-refinantseerimise intressid on mahaarvatavad. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Sama kehtib algusest peale likviidses vormis investeeritud hääleõiguseta osaluse hüvitamisel. Nagu juba selgitatud, erinevalt viimasest, mis rahuldab asjakohast turutesti, ei teki siin täiendavat maksueelist. Panga puhaskasum väheneb niisiis mõlemal juhul likviidsuse eest makstava intressi summa võrra. Seega on mahaarvatavad kõik refinantseerimiskulud. |
| --- | --- |

(170)

Erinevalt BdB-st on komisjon siiski seisukohal, et bruto-refinantseerimise intressid on mahaarvatavad. Refinantseerimise kulud on ettevõtlusega seotud kulud ja vähendavad seeläbi maksustatavat tulu. Sama kehtib algusest peale likviidses vormis investeeritud hääleõiguseta osaluse hüvitamisel. Nagu juba selgitatud, erinevalt viimasest, mis rahuldab asjakohast turutesti, ei teki siin täiendavat maksueelist. Panga puhaskasum väheneb niisiis mõlemal juhul likviidsuse eest makstava intressi summa võrra. Seega on mahaarvatavad kõik refinantseerimiskulud.

| (171) | Vaadeldavad asjaolud sarnanevad Landesbank Hessen-Thüringen’i juhtumiga, erinevad aga teiste liidumaade riiklikest pankadest, mis olid samuti kontrollimenetluse esemeks, kaasa arvatud WestLB, sest nende puhul kajastati edendustegevuseks kavandatud vara bilansis reservina ja kogu hüvitis on vaadeldav kasumi jaotamisena, mitte aga ettevõtte kuluna, ning tuleb seepärast tasuda maksustatud kasumist. Sealjuures tekib maksueelis, sest likviidsuse hankimisega seotud väljaminekud saab maksudest maha arvata ettevõtlusega seotud kuluna. Kuid algusest peale rahalise, samas aga väga sarnase ja asjakohaselt võrreldava investeeringu korral oleks see võimatu. |
| --- | --- |

(171)

Vaadeldavad asjaolud sarnanevad Landesbank Hessen-Thüringen’i juhtumiga, erinevad aga teiste liidumaade riiklikest pankadest, mis olid samuti kontrollimenetluse esemeks, kaasa arvatud WestLB, sest nende puhul kajastati edendustegevuseks kavandatud vara bilansis reservina ja kogu hüvitis on vaadeldav kasumi jaotamisena, mitte aga ettevõtte kuluna, ning tuleb seepärast tasuda maksustatud kasumist. Sealjuures tekib maksueelis, sest likviidsuse hankimisega seotud väljaminekud saab maksudest maha arvata ettevõtlusega seotud kuluna. Kuid algusest peale rahalise, samas aga väga sarnase ja asjakohaselt võrreldava investeeringu korral oleks see võimatu.

| (172) | Täiendava maksueelise puudumise tõttu tuleb HLB-l järelikult tasuda hüvitist ainult riski eest, mille FHH võtab edendustegevuseks kavandatud vara investeerimisel hääleõiguseta osaluse vormis, st baaspunktides väljendatud vastutuse hüvitis üle tavalise võrreldava määra. |
| --- | --- |

(172)

Täiendava maksueelise puudumise tõttu tuleb HLB-l järelikult tasuda hüvitist ainult riski eest, mille FHH võtab edendustegevuseks kavandatud vara investeerimisel hääleõiguseta osaluse vormis, st baaspunktides väljendatud vastutuse hüvitis üle tavalise võrreldava määra.

| (173) | Nagu juba märgitud, ei aktsepteeritud hääleõiguseta osalust aastatel 1993 kuni 1996 (kaasa arvatud) järelevalveõiguse seisukohast vastutavate esimese taseme omavahenditena. |
| --- | --- |

(173)

Nagu juba märgitud, ei aktsepteeritud hääleõiguseta osalust aastatel 1993 kuni 1996 (kaasa arvatud) järelevalveõiguse seisukohast vastutavate esimese taseme omavahenditena.

| (174) | Otsuses 2000/392/EÜ lähtus komisjon bilansis kajastatud kapitali puhul, mida ei saanud kasutada äritegevuse tagamiseks, hüvitise algmäärast 0,3 % enne makse. Nimetatud määra suurendati täiendavalt 0,3 % võrra tulenevalt kõnealuse summa suurusest ja tähtajatusest (vt p 144). |
| --- | --- |

(174)

Otsuses 2000/392/EÜ lähtus komisjon bilansis kajastatud kapitali puhul, mida ei saanud kasutada äritegevuse tagamiseks, hüvitise algmäärast 0,3 % enne makse. Nimetatud määra suurendati täiendavalt 0,3 % võrra tulenevalt kõnealuse summa suurusest ja tähtajatusest (vt p 144).

| (175) | Oluliselt väiksema summa tõttu ei pea komisjon HLB puhul erinevalt WestLB-st hääleõiguseta osaluse eest hinnalisandit põhjendatuks. Arvestades võrreldavust muus osas, võtab komisjon ka siin aluseks hüvitise määra 0,3 % aastas (enne makse) kui mõistliku hüvitise kapitali vastutusfunktsiooni eest alates bilansis kajastamisest 1. jaanuaril 1993 kuni aktsepteerimiseni BAKred-i poolt (vt ka p 145). Kuna hääleõiguseta osaluse eest makstav hüvitis on ettevõtlusega seotud kuluna maksudest mahaarvatav tervikuna ja erineb selle poolest hüvitise maksuõiguslikust käsitlusest otsuses 2000/392/EÜ, tuleb nimetatud hinnalisandit käsitleda täies ulatuses kuludesse kantava maksustamiseelse määrana. |
| --- | --- |

(175)

Oluliselt väiksema summa tõttu ei pea komisjon HLB puhul erinevalt WestLB-st hääleõiguseta osaluse eest hinnalisandit põhjendatuks. Arvestades võrreldavust muus osas, võtab komisjon ka siin aluseks hüvitise määra 0,3 % aastas (enne makse) kui mõistliku hüvitise kapitali vastutusfunktsiooni eest alates bilansis kajastamisest 1. jaanuaril 1993 kuni aktsepteerimiseni BAKred-i poolt (vt ka p 145). Kuna hääleõiguseta osaluse eest makstav hüvitis on ettevõtlusega seotud kuluna maksudest mahaarvatav tervikuna ja erineb selle poolest hüvitise maksuõiguslikust käsitlusest otsuses 2000/392/EÜ, tuleb nimetatud hinnalisandit käsitleda täies ulatuses kuludesse kantava maksustamiseelse määrana.

| (176) | Eelnevast järeldub, et hääleõiguseta osaluse eest, mis hüvitati [...] mln Saksa margaga [...] vastavalt [maksimaalselt 10 %-le], tasuti oluliselt rohkem kui vaja. |
| --- | --- |

(176)

Eelnevast järeldub, et hääleõiguseta osaluse eest, mis hüvitati [...] mln Saksa margaga [...] vastavalt [maksimaalselt 10 %-le], tasuti oluliselt rohkem kui vaja.

f)   Soodustuse lõpetamine

| (177) | Saksamaa selgitas, et 2. juunil 2003. aastal toimunud HLB ja LSH ühinemise käigus pangaks HSH Nordbank tagastati HLB-le üle antud WK-osalus FHH-le. |
| --- | --- |

(177)

Saksamaa selgitas, et 2. juunil 2003. aastal toimunud HLB ja LSH ühinemise käigus pangaks HSH Nordbank tagastati HLB-le üle antud WK-osalus FHH-le.

| (178) | Seega ei olnud pangal alates 2. juunist 2003 enam võimalik HLB äritegevusega seotud riskiaktivaid sihtotstarbelise varaga tagada või seda vastutusfunktsioonis kasutada. |
| --- | --- |

(178)

Seega ei olnud pangal alates 2. juunist 2003 enam võimalik HLB äritegevusega seotud riskiaktivaid sihtotstarbelise varaga tagada või seda vastutusfunktsioonis kasutada.

| (179) | Komisjon loeb tõendatuks, et sihtotstarbelise vara eraldamisega lõppes siinkohal uuritav soodustamine 2. juunil 2003. aastal. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon loeb tõendatuks, et sihtotstarbelise vara eraldamisega lõppes siinkohal uuritav soodustamine 2. juunil 2003. aastal.

g)   Abi osa

| (180) | Kirjeldatud arvestuspõhimõtete ja eri liiki üleantud kapitali eest tasutavate hüvitiste ja nende elementide põhjal saadi tabelis punkti 183 all esitatud summad, mis oleks tulnud tasuda üksikute osade eest aastate lõikes. |
| --- | --- |

(180)

Kirjeldatud arvestuspõhimõtete ja eri liiki üleantud kapitali eest tasutavate hüvitiste ja nende elementide põhjal saadi tabelis punkti 183 all esitatud summad, mis oleks tulnud tasuda üksikute osade eest aastate lõikes.

| (181) | Sellest tuleb maha arvata summad, milles lepiti hüvitise elementidena kindlalt kokku investeeringu tegemise ajal. Komisjoni arvates on siinjuures tegemist ainult hääleõiguseta osaluste hüvitamisega [...] mln Saksa marga ulatuses [...]. Täiendavad koostisosad nagu Saksamaa viidatud makstud dividendid ei tule seevastu arvesse. Nagu juba märgitud (vt p 110) ei muuda pärast investeeringut makstud dividendid ja/või realiseeritud ettevõtte väärtuse kasv turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt olukorda. |
| --- | --- |

(181)

Sellest tuleb maha arvata summad, milles lepiti hüvitise elementidena kindlalt kokku investeeringu tegemise ajal. Komisjoni arvates on siinjuures tegemist ainult hääleõiguseta osaluste hüvitamisega [...] mln Saksa marga ulatuses [...]. Täiendavad koostisosad nagu Saksamaa viidatud makstud dividendid ei tule seevastu arvesse. Nagu juba märgitud (vt p 110) ei muuda pärast investeeringut makstud dividendid ja/või realiseeritud ettevõtte väärtuse kasv turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt olukorda.

| (182) | Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et kui vaadelda 1993. aastal toimunud üleandmise kujundamist FHH poolt tervikuna, siis on võimalik kokkulepitud liiga kõrget hüvitist hääleõiguseta osaluse eest pidada kogu investeeringu eest tasutud hüvitiseks, hoolimata kapitaliinstrumentide erinevusest. Seega saab hääleõiguseta osaluse eest tehtud enammakset lugeda tasuks kapitalireservi eest. Siinjuures tuleb enammakse arvestada ümber maksustamisjärgsesse väärtusesse, mille pooled jätsid kokkuleppes lahtiseks. |
| --- | --- |

(182)

Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et kui vaadelda 1993. aastal toimunud üleandmise kujundamist FHH poolt tervikuna, siis on võimalik kokkulepitud liiga kõrget hüvitist hääleõiguseta osaluse eest pidada kogu investeeringu eest tasutud hüvitiseks, hoolimata kapitaliinstrumentide erinevusest. Seega saab hääleõiguseta osaluse eest tehtud enammakset lugeda tasuks kapitalireservi eest. Siinjuures tuleb enammakse arvestada ümber maksustamisjärgsesse väärtusesse, mille pooled jätsid kokkuleppes lahtiseks.

| (183) | Abi seisneb seega järgnevas (39):
  Tabel 1
  Abi suuruse arvutamine – HLB (mln Saksa marka)
















  (5 kuud) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| HLB käsutuses oleva hääleõiguseta osaluse summa | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| makstav tasu (1,29 %) | | | | | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 1,6 |
| makstav garantiiprovisjon (0,3 %) | 0,9 | 0,9 | 0,9 | 0,9 | | | | | | | |
| makstud | 30,0 | 30,0 | 30,0 | 30,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| enammakse (=tasaarvestatav kapitalireservi osas) | 29,1 | 29,1 | 29,1 | 29,1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EE-maksumäär | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % | 50,00 % |
| miinus maksud | -14,6 | -14,6 | -14,6 | -14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tasaarvestatav enammakse pärast makse | 14,6 | 14,6 | 14,6 | 14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| HLB käsutuses oleva kapitalireservi summa 1993 WK-st | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 |
| BAKred'i poolt lõplikult aktsepteeritud | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 | 659,4 |
| sellest mitte kasutatav vrdl GS I-arvestus | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| sellest kasutatud/kasutatav (alates 1997) | 182,9 | 435,6 | 255,1 | 208,3 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| sellest kasutamata/mitte kasutatav (alates 1997) | 476,5 | 223,7 | 404,2 | 451,1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| makstav tasu (6,57%) | 12,0 | 28,6 | 16,8 | 13,7 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| makstav garantiiprovisjon (0,15 %) | 0,7 | 0,3 | 0,6 | 0,7 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| makstav tasu kokku | 12,7 | 29,0 | 17,4 | 14,4 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tasaarvestatav enammakse hääleõiguseta osaluse eest | 14,6 | 14,6 | 14,6 | 14,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| abi suurus | | | | | | | | | | | |
| | -1,9 | 14,4 | 2,8 | -0,2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(183)

Abi seisneb seega järgnevas (39):

Tabel 1

Abi suuruse arvutamine – HLB (mln Saksa marka)

(5 kuud)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

HLB käsutuses oleva hääleõiguseta osaluse summa

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

makstav tasu (1,29 %)

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

3,9

1,6

makstav garantiiprovisjon (0,3 %)

0,9

0,9

0,9

0,9

makstud

30,0

30,0

30,0

30,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

enammakse (=tasaarvestatav kapitalireservi osas)

29,1

29,1

29,1

29,1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EE-maksumäär

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

50,00 %

miinus maksud

-14,6

-14,6

-14,6

-14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tasaarvestatav enammakse pärast makse

14,6

14,6

14,6

14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

HLB käsutuses oleva kapitalireservi summa 1993 WK-st

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

BAKred'i poolt lõplikult aktsepteeritud

0,0

0,0

0,0

0,0

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

659,4

sellest mitte kasutatav vrdl GS I-arvestus

0,0

0,0

0,0

0,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

sellest kasutatud/kasutatav (alates 1997)

182,9

435,6

255,1

208,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

sellest kasutamata/mitte kasutatav (alates 1997)

476,5

223,7

404,2

451,1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

makstav tasu (6,57%)

12,0

28,6

16,8

13,7

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

makstav garantiiprovisjon (0,15 %)

0,7

0,3

0,6

0,7

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

makstav tasu kokku

12,7

29,0

17,4

14,4

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tasaarvestatav enammakse hääleõiguseta osaluse eest

14,6

14,6

14,6

14,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

abi suurus

-1,9

14,4

2,8

-0,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (184) | Tegelike ja turutingimustele vastavate maksete vahest tuleneb riigiabi summa 177,5 mln Saksa marka (90,75 mln eurot). |
| --- | --- |

(184)

Tegelike ja turutingimustele vastavate maksete vahest tuleneb riigiabi summa 177,5 mln Saksa marka (90,75 mln eurot).

2.2.   Konkurentsi moonutamine ja liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamine

| (185) | Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel. |
| --- | --- |

(185)

Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel.

| (186) | Soodustatud HLB oli panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. HLB määratles end universaalse kommertspangana, mis oli rahvusvaheliselt tegev eelkõige laevanduse rahastamisel, nagu praegu on HSH Nordbank. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei olnud HLB mingil juhul ainult kohalik või regionaalpank. |
| --- | --- |

(186)

Soodustatud HLB oli panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. HLB määratles end universaalse kommertspangana, mis oli rahvusvaheliselt tegev eelkõige laevanduse rahastamisel, nagu praegu on HSH Nordbank. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei olnud HLB mingil juhul ainult kohalik või regionaalpank.

| (187) | Need asjaolud näitavad üheselt, et HLB osutas pangateenuseid konkureerides teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja ka Saksamaa siseselt, sest teiste Euroopa riikide pangad on tegevad ka Saksamaal. |
| --- | --- |

(187)

Need asjaolud näitavad üheselt, et HLB osutas pangateenuseid konkureerides teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja ka Saksamaa siseselt, sest teiste Euroopa riikide pangad on tegevad ka Saksamaal.

| (188) | Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. HLB äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital. |
| --- | --- |

(188)

Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. HLB äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital.

| (189) | Seega on tuvastatud, et HLB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(189)

Seega on tuvastatud, et HLB-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.

2.3.   Tulemus

| (190) | Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja sihtotstarbelise vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes. |
| --- | --- |

(190)

Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja sihtotstarbelise vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes.

3.   KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (191) | Täiendavalt tuleb uurida, kas abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Ükski asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand ei kohaldu. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(191)

Täiendavalt tuleb uurida, kas abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Ükski asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erand ei kohaldu. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (192) | Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(192)

Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine.

| (193) | Kuna HLB majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu HLB kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(193)

Kuna HLB majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu HLB kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.

| (194) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. HLB ei olnud raskustes ettevõte, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga. |
| --- | --- |

(194)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. HLB ei olnud raskustes ettevõte, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga.

| (195) | Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (40). Formaalsed eeldused erandi tegemiseks ei ole täidetud ja Saksamaa ei ole neid ka ära märkinud. |
| --- | --- |

(195)

Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (40). Formaalsed eeldused erandi tegemiseks ei ole täidetud ja Saksamaa ei ole neid ka ära märkinud.

| (196) | Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu. Samuti ei ole WK-osaluse üleandmine HLB-sse 1. jaanuaril 1993 olemasolev abi. |
| --- | --- |

(196)

Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu. Samuti ei ole WK-osaluse üleandmine HLB-sse 1. jaanuaril 1993 olemasolev abi.

| (197) | 1. jaanuaril 1993. aastal toimunud vara üleandmine väljub samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse raamest. |
| --- | --- |

(197)

1. jaanuaril 1993. aastal toimunud vara üleandmine väljub samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse raamest.

| (198) | Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud HLB võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja HLB vara ei olnud ammendunud. |
| --- | --- |

(198)

Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud HLB võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja HLB vara ei olnud ammendunud.

| (199) | Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab liidumaad varustama HLB-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. HLB seisund kapitali eraldamise ajal võimaldas igati häireteta töötamist. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LBB nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. HLB võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi, järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate abisätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine lugeda uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(199)

Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab liidumaad varustama HLB-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. HLB seisund kapitali eraldamise ajal võimaldas igati häireteta töötamist. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LBB nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. HLB võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi, järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate abisätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine lugeda uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses.

IX.   JÄRELDUS

| (200) | WK aktsiate üleandmisest 1. jaanuaril 1986 johtuvat võimalikku abi ei saa määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumise tõttu enam tagasi nõuda. Seda tuleb viidatud määruse artikli 15 lõike 3 alusel käsitleda kui olemasolevat abi. |
| --- | --- |

(200)

WK aktsiate üleandmisest 1. jaanuaril 1986 johtuvat võimalikku abi ei saa määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumise tõttu enam tagasi nõuda. Seda tuleb viidatud määruse artikli 15 lõike 3 alusel käsitleda kui olemasolevat abi.

| (201) | WK aktsiate üleandmisest 1. jaanuaril 1993 johtuvat abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seepärast on abi kokkusobimatu ühisturuga ja tuleb lõpetada. Õigusvastaselt võetud meetme raames antud abi peab Saksamaa tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(201)

WK aktsiate üleandmisest 1. jaanuaril 1993 johtuvat abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seepärast on abi kokkusobimatu ühisturuga ja tuleb lõpetada. Õigusvastaselt võetud meetme raames antud abi peab Saksamaa tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuruses 90,75 miljonit eurot, mille Saksamaa andis Hamburgische Landesbank – Girozentrale'le, praegu HSH Nordbank AG (AS) ajavahemikul 1. jaanuarist 1993 kuni 1. juunini 2003, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed abi saajalt artiklis 1 nimetatud õigusvastaselt antud abi tagasinõudmiseks.

Artikkel 3

Tagasinõudmine peab toimuma viivitamatult ja vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel et need õigusaktid lubavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

Tagasinõutav summa sisaldab intressi alates õigusvastase abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.

Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (41) viienda peatüki sätete alusel.

Artikkel 4

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle täitmiseks võetud meetmetest, täites otsusele lisatud küsimustiku.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 81, 4.4.2003, lk 24.

1

(2)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1.

2

(3)  EKL 2003, lk II-435.

3

(4)  Vt joonealust märkust 1.

4

(5)  LSH on avalik-õiguslik asutus, mille bilansimaht oli 1998. aastal 100 miljardit eurot ja töötajate arv ligikaudu 2 000. LSH omanikud on 1994. aastast WestLB (39,9 %), Schleswig-Holsteini liidumaa (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %) ja Landesbank Baden-Württemberg (10 %).

5

(6)  EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14; asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1).

6

(7)  EÜT L 124, 5.5.1989, lk 16, asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ.

7

(8)  Maksevõime suhtarvu direktiivi kohaselt peavad krediidiasutused omama omavahendeid vähemalt 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud aktivatest, samas kui Saksamaa vanade eeskirjade nõue oli 5,6 %; siiski põhines nimetatud määr omavahendite määratlusel, mis oli omavahendite direktiivi jõustumisest alates kehtivast rangem.

8

(9)  Konfidentsiaalsed andmed; edaspidi [...] või suurusjärgu andmetega [].

9

(10)  Aastast 1997 kehtiv, uuesti formuleeritud HLB seadus ei näe enam maksimumdividendi ette. Esitatud andmete kohaselt on dividendid sellest ajast alates rohkem kui kahekordistunud ja moodustasid 1999. aastal ligikaudu 21 %.

10

(11)  EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, p 11.

11

(12)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1, muudetud ühinemisaktiga 2003.

12

(13)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9.

13

(14)  EÜT C 239, 4.10.2002, lk 12.

14

(15)  EKL 2003, lk II-1789.

15

(16)  Inflatsiooni mõjude kõrvaldamiseks tuleb esmalt määrata iga investeerimisperioodi pikaajalise riigilaenu tulususe määr oodatavat inflatsiooni arvestamata. Pikaajalise riskivaba baasintressimäära hindamiseks tuleb siis “reaalsele baasintressimäärale” liita vaadeldava momendi hinnanguline pikaajaline keskmine oodatav inflatsioon 3,60 %.

16

(17)  Otsus kohtuasjas T-369/00 (“Scott”); vt joonealust märkust 16.

17

(18)  Samas.

18

(19)  Samas, p 57.

19

(20)  Vt joonealust märkust 3.

20

(21)  Komisjoni teatis liikmesriikidele: asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) artikli 5 kohaldamine, EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, vt p 11. Teatises käsitletakse küll eranditult töötlevat tööstust, siiski kehtib põhimõte kahtlemata samavõrra kõgis muudes majandusharudes. Mis puudutab finantsteenuseid, siis on seda kinnitanud rida komisjoni otsuseid, nt Crédit Lyonnais' (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN-i (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1) asjas.

21

(22)  Vt joonealust märkust 3, p 206 jj.

22

(23)  Vt joonealust märkust 2; p 161 jj.

23

(24)  Vt joonealust märkust 3, p 241, 314.

24

(25)  WestLB-otsus, p 245.

25

(26)  WestLB-otsus, p 246.

26

(27)  Vt joonealust märkust 2, p 199

27

(28)  Tegelikkuses on olukord oluliselt keerukam, nt bilansiväliste positsioonide, aktivate erineva kaaluga riskide ja null-riskimääraga positsioonide tõttu. Arutluse tuum jääb siiski endiseks.

28

(29)  Olukord ei muutu, kui vaadelda võimalust suurendada teise taseme omavahendeid esimese taseme omavahenditeni (12,5 asemel tegur 25 esimese taseme omavahenditele).

29

(30)  Riskivaba baasintressimäära selgitamisel võeti üldtunnustatud aluseks Deutsche Börse AG koostatud REX10 Performance Index.

30

Deutsche Börse AG

REX10 Performance Index

(31)  Saksamaa valitsuse esitatud materjalide kohaselt oli ettevõtte tulumaksu määr 1992. aastal 46 %, millele lisandus solidaarsusmaks 3,75 % (seega kokku 49,7 %). Aastal 1993 vähenes maksukoormus 46 %ni ja ulatus aastatel 1994 kuni 2000 määrani 49,75 %. Alates aastast 2001 oli maksukoormus 30 %.

31

(32)  Vt joonealust märkust 2, p 221.

32

(33)  Vt joonealust märkust 2, p 199.

33

(34)  Siinjuures pole oluline riigi võlakirjade tulususe hinnalisand, vaid vahetustehingute (swap) tulususe hinnalisand, sest viimaste vahe (spread) riigi võlakirjadega (swap spread) sõltub olulisel määral pakkumisest ja nõudlusest swap’ide turul, mitte aga boniteedikaalutlustest.

34

swap

spread

swap spread

(35)  Tingituna mitmetest rahutustest finantsturgudel – nt arenevate riikide turgude kriis 1997. aasta keskel –, aga ka komisjoni riigiabi menetluse mõjudest WestLB asjas, oli riskipreemia, mida investor nõudnuks HLB-s hääleõiguseta osaluse eest 1992. aasta lõpul, tõepoolest madalam kui 1997. aasta lõpu turutingimustes väljendub.

35

(36)  Vrdl Lehman Brothers, Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen, 8.7.1997, lk 4 ja lisa II, lk 27. Seal on siiski peamiselt esitatud suurte Saksa erapankade (Deutsche Bank, Dresdner Bank jne) emissioonid, mis võrreldes Hamburgische Landesbank’iga kandsid sel ajal suuremat äririski.

36

Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen

Deutsche Bank

Dresdner Bank

Hamburgische Landesbank

(37)  Vrdl Lehman Brothers, Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen , 8.7.1997, lk 4.

37

Analyse der Kapitalzuführung aus der Einbringung der Wohnungsbauförderungsanstalt des Landes Nordrhein-Westfalen

(38)  Tegelikkuses on olukord oluliselt keerukam, nt bilansiväliste positsioonide, aktivate erineva kaaluga riskide ja null-riskimääraga positsioonide tõttu. Arutluse tuum jääb siiski endiseks.

38

(39)  Alates 1.1.1999 arvestatakse Saksa marga kursiks euro suhtes 1,95583. Tabelis aasta kohta toodud andmed abi elemendi kohta tuleb kogu tagasinõutava abi summa kalkuleerimiseks ümber arvutada.

39

(40)  Aruanne esitati majandus- ja rahandusnõukogule 23. novembril 1998. aastal, aga seda ei avaldatud. Aruanne on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadis, samuti komisjoni veebilehel.

40

(41)  EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.

41

---

LISA

Teave komisjoni otsuse täitmise kohta

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:








  Makse kuupäev (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Saaja isik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:

Makse kuupäev (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Saaja isik

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid.

2.   Võetud või kavandatud meetmed abi tagasinõudmiseks

| 2.1. | Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi tagasinõudmiseks. Näidake ära võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi tagasinõudmiseks. Näidake ära võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Mis kuupäevaks on abi tagastatud? |
| --- | --- |

2.2.

Mis kuupäevaks on abi tagastatud?

3.   Juba tagasi saadud summad

| 3.1. | Palun märkige üksikasjad abi kohta, mille abi saaja on tagastanud:








  Kuupäev (3) | Tagastatud summa | Vääring | Abi andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun märkige üksikasjad abi kohta, mille abi saaja on tagastanud:

Kuupäev (3)

Tagastatud summa

Vääring

Abi andmed

| 3.2. | Palun lisage eespool toodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage eespool toodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (°) | Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu). |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu).

(2)  Saaja käsutusse antud abi summa (brutoekvivalendina).

(3)

| (°) | Abi tagastamise kuupäev |
| --- | --- |

(°)

Abi tagastamise kuupäev

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/134 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/134

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2004,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Landesbank Schleswig-Holstein Girozentralele, praegu HSH Nordbank AG-le

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3930 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/741/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud liikmesriigil ja huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1) ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Menetluse ese on Schleswig-Holsteini liidumaa elamuehituspanga Wohnungsbaukreditanstalt des Landes Schleswig-Holstein (edaspidi “WKA”), majandusarengupanga Wirtschaftsaufbaukasse Schleswig-Holstein AG (edaspidi: “WAK”) ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide üleandmine Schleswig-Holsteini liidumaa poolt liidumaa pangale Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (edaspidi “LSH”). Menetlus on seotud kuue muu menetlusega Saksamaa vastu vara üleandmise tõttu liidumaade pankadele, eriti menetlusega panga Westdeutsche Landesbank Girozentrale (edaspidi “WestLB”) asjas. |
| --- | --- |

(1)

Menetluse ese on Schleswig-Holsteini liidumaa elamuehituspanga Wohnungsbaukreditanstalt des Landes Schleswig-Holstein (edaspidi “WKA”), majandusarengupanga Wirtschaftsaufbaukasse Schleswig-Holstein AG (edaspidi: “WAK”) ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide üleandmine Schleswig-Holsteini liidumaa poolt liidumaa pangale Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (edaspidi “LSH”). Menetlus on seotud kuue muu menetlusega Saksamaa vastu vara üleandmise tõttu liidumaade pankadele, eriti menetlusega panga Westdeutsche Landesbank Girozentrale (edaspidi “WestLB”) asjas.

| (2) | Komisjon edastas Saksamaale 12. jaanuaril 1993 teabenõude seoses WestLB kapitali suurendamisega 4 miljardi Saksa marga võrra elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderanstalt (edaspidi “WfA”) integreerimise teel ja teiste liidumaade pankade omavahendite sarnase suurendamise tõttu. Teabenõudes küsiti, millistele liidumaade pankadele on avalik-õiguslikke ettevõtteid üle antud ja paluti teavet nimetatud tehingute aluste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas Saksamaale 12. jaanuaril 1993 teabenõude seoses WestLB kapitali suurendamisega 4 miljardi Saksa marga võrra elamuehituse edendamise asutuse Wohnungsbauförderanstalt (edaspidi “WfA”) integreerimise teel ja teiste liidumaade pankade omavahendite sarnase suurendamise tõttu. Teabenõudes küsiti, millistele liidumaade pankadele on avalik-õiguslikke ettevõtteid üle antud ja paluti teavet nimetatud tehingute aluste kohta.

| (3) | Saksamaa edastas vastused 16. märtsi 1993. aasta ja 17. septembri 1993. aasta kirjades. Komisjon nõudis 10. novembri 1993. aasta ja 13. detsembri 1993. aasta kirjades täiendavat teavet, mille Saksamaa edastas 8. märtsi 1994. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa edastas vastused 16. märtsi 1993. aasta ja 17. septembri 1993. aasta kirjades. Komisjon nõudis 10. novembri 1993. aasta ja 13. detsembri 1993. aasta kirjades täiendavat teavet, mille Saksamaa edastas 8. märtsi 1994. aasta kirjas.

| (4) | 31. mai 1994. aasta ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi “BdB”) komisjonile muu hulgas, et WKA ja WAK anti 1. jaanuaril 1991 koos kogu varaga tervikuna LSH-ile üle. Samaaegselt anti WKA ja WAK-i ülesanded üle eelnevalt asutatud investeerimispangale Investitionsbank Schleswig-Holstein (edaspidi “IB”). IB tegutseb LSH eraldi osakonnana. BdB nägi LSH sellega seotud omavahendite suurenemises konkurentsimoonutust LSH kasuks, sest selle eest ei olnud kokku lepitud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevat hüvitist. Teises nimetatud kirjas esitas BdB seetõttu ametliku kaebuse ja nõudis komisjonilt EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 (praegu artikkel 88 lõige 2) alusel Saksamaa vastu menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(4)

31. mai 1994. aasta ja 21. detsembri 1994. aasta kirjades teatas Saksamaal asuvaid erapanku esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (edaspidi “BdB”) komisjonile muu hulgas, et WKA ja WAK anti 1. jaanuaril 1991 koos kogu varaga tervikuna LSH-ile üle. Samaaegselt anti WKA ja WAK-i ülesanded üle eelnevalt asutatud investeerimispangale Investitionsbank Schleswig-Holstein (edaspidi “IB”). IB tegutseb LSH eraldi osakonnana. BdB nägi LSH sellega seotud omavahendite suurenemises konkurentsimoonutust LSH kasuks, sest selle eest ei olnud kokku lepitud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevat hüvitist. Teises nimetatud kirjas esitas BdB seetõttu ametliku kaebuse ja nõudis komisjonilt EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 (praegu artikkel 88 lõige 2) alusel Saksamaa vastu menetluse algatamist.

| (5) | Kaebuses käsitleti lisaks sarnaseid varade üleandmisi pankadele Landesbank Berlin, Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Hamburger Landesbank ja Bayerische Landesbank. Veebruaris ja märtsis 1995 ning detsembris 1996 ühinesid BdB kaebusega mitu panka. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuses käsitleti lisaks sarnaseid varade üleandmisi pankadele Landesbank Berlin, Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Hamburger Landesbank ja Bayerische Landesbank. Veebruaris ja märtsis 1995 ning detsembris 1996 ühinesid BdB kaebusega mitu panka.

| (6) | 6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjades teavitas BdB komisjoni veel kahest vara üleandmisest Schleswig-Holsteini liidumaal LSH-le ja Hesseni liidumaal Landesbank Hessen-Thüringenile. BdB andmetel kavatses Schleswig-Holsteini liidumaa oma täisehitatud krundid IB-le üle anda ja näidata nimetatud liidumaa kinnisvara LSH omakapitalis sihtotstarbelise reservina. BdB viitas seoses sellega Schleswig-Holsteini liidumaa investeerimispankade seaduse (Investitionsbankgesetz) muutmise seaduse eelnõu paragrahvile 20 (26. juuni 1997 seisuga), mille kohaselt tuleb kinnisvara pärast kohustuste mahaarvamist näidata LSH kapitalis sihtotstarbelise reservina. BdB viitas nimetatud seaduse eelnõu paragrahvi 20 käsitlevale seletuskirjale, mille kohaselt on sihtotstarbelised kinnisvarareservid vastavalt krediidiasutuste seadusele (Kreditwesengesetz) liidumaa panga tagatiskapital. Seaduse seletuskirjas nimetatud eesmärk “mobiliseerida likviidsuse suurendamiseks liidumaa vara liidumaa käsutus- ja otsustusõigusi piiramata” ei oleks täidetud, kui LSH peaks üleantud kinnisvara eest tõepoolest maksma ostuhinnana turuhinna. |
| --- | --- |

(6)

6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjades teavitas BdB komisjoni veel kahest vara üleandmisest Schleswig-Holsteini liidumaal LSH-le ja Hesseni liidumaal Landesbank Hessen-Thüringenile. BdB andmetel kavatses Schleswig-Holsteini liidumaa oma täisehitatud krundid IB-le üle anda ja näidata nimetatud liidumaa kinnisvara LSH omakapitalis sihtotstarbelise reservina. BdB viitas seoses sellega Schleswig-Holsteini liidumaa investeerimispankade seaduse (Investitionsbankgesetz) muutmise seaduse eelnõu paragrahvile 20 (26. juuni 1997 seisuga), mille kohaselt tuleb kinnisvara pärast kohustuste mahaarvamist näidata LSH kapitalis sihtotstarbelise reservina. BdB viitas nimetatud seaduse eelnõu paragrahvi 20 käsitlevale seletuskirjale, mille kohaselt on sihtotstarbelised kinnisvarareservid vastavalt krediidiasutuste seadusele (Kreditwesengesetz) liidumaa panga tagatiskapital. Seaduse seletuskirjas nimetatud eesmärk “mobiliseerida likviidsuse suurendamiseks liidumaa vara liidumaa käsutus- ja otsustusõigusi piiramata” ei oleks täidetud, kui LSH peaks üleantud kinnisvara eest tõepoolest maksma ostuhinnana turuhinna.

| (7) | Komisjon uuris esmalt vara üleandmist WestLB-le, selgitades seejuures, et kontrollib üleminekuid teistele pankadele seoses WestLB (2) asjas toimuva menetluse tulemustega. Otsusega 2000/392/EÜ (3) kuulutas komisjon lõpuks aastal 1999 abimeetme (makstud hüvitise ja turutingimustele vastava hüvitise vahe) ühisturuga kokkusobimatuks ja tegi korralduse abi tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas kõnealuse otsuse 6. märtsi 2003. aasta otsusega (4) hüvitise suuruse arvutamise kahe elemendi ebapiisava põhjendatuse alusel, muus osas kinnitas seda aga täies ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon uuris esmalt vara üleandmist WestLB-le, selgitades seejuures, et kontrollib üleminekuid teistele pankadele seoses WestLB (2) asjas toimuva menetluse tulemustega. Otsusega 2000/392/EÜ (3) kuulutas komisjon lõpuks aastal 1999 abimeetme (makstud hüvitise ja turutingimustele vastava hüvitise vahe) ühisturuga kokkusobimatuks ja tegi korralduse abi tagasi nõuda. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus tühistas kõnealuse otsuse 6. märtsi 2003. aasta otsusega (4) hüvitise suuruse arvutamise kahe elemendi ebapiisava põhjendatuse alusel, muus osas kinnitas seda aga täies ulatuses.

| (8) | 1. septembril 1999 esitas komisjon Saksamaale teabenõude, mis käsitles vara ülekandmist teistele liidumaade pankadele. Saksamaa edastas seepeale teabe WKA ja WAK-i üleandmise kohta LSH-le 8. detsembri 1999. aasta kirjas, mida täiendati 22. jaanuari 2001. aasta kirjaga. Järgmisele teabenõudele 22. veebruarist 2001 vastas Saksamaa 3. mai 2001. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(8)

1. septembril 1999 esitas komisjon Saksamaale teabenõude, mis käsitles vara ülekandmist teistele liidumaade pankadele. Saksamaa edastas seepeale teabe WKA ja WAK-i üleandmise kohta LSH-le 8. detsembri 1999. aasta kirjas, mida täiendati 22. jaanuari 2001. aasta kirjaga. Järgmisele teabenõudele 22. veebruarist 2001 vastas Saksamaa 3. mai 2001. aasta kirjas.

| (9) | 13. novembri 2002. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada seoses WKA, WAK-i ja Schleswig-Holsteini liidumaa sihtotstarbeliste kinnisvarareservide üleandmisega LSH-le ametlik menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Samal ajal algatas komisjon ka menetlused sarnaste vara üleminekute kohta pankadele Norddeutsche Landesbank Girozentrale, Bayerische Landesbank Girozentrale, Hamburgische Landesbank Girozentrale ja Landesbank Hessen-Thüringen. Eelnevalt oli komisjon juba juulis 2002 algatanud menetluse elamuehituspanga üleandmise kohta Landesbank Berlinile. |
| --- | --- |

(9)

13. novembri 2002. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada seoses WKA, WAK-i ja Schleswig-Holsteini liidumaa sihtotstarbeliste kinnisvarareservide üleandmisega LSH-le ametlik menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Samal ajal algatas komisjon ka menetlused sarnaste vara üleminekute kohta pankadele Norddeutsche Landesbank Girozentrale, Bayerische Landesbank Girozentrale, Hamburgische Landesbank Girozentrale ja Landesbank Hessen-Thüringen. Eelnevalt oli komisjon juba juulis 2002 algatanud menetluse elamuehituspanga üleandmise kohta Landesbank Berlinile.

| (10) | Otsused menetluste algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(10)

Otsused menetluste algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (11) | 11. aprilli 2003. aasta kirjas esitas LSH oma märkused menetluse algatamise kohta LSH asjas. |
| --- | --- |

(11)

11. aprilli 2003. aasta kirjas esitas LSH oma märkused menetluse algatamise kohta LSH asjas.

| (12) | 14. aprilli 2003. aasta kirjas esitas Saksamaa oma märkused menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

14. aprilli 2003. aasta kirjas esitas Saksamaa oma märkused menetluse algatamise kohta.

| (13) | 29. juuli 2003. aasta kirjas esitas BdB ühised märkused kõigi otsuste kohta, mis 13. novembril 2002. aastal menetluse algatamiseks vastu võeti. |
| --- | --- |

(13)

29. juuli 2003. aasta kirjas esitas BdB ühised märkused kõigi otsuste kohta, mis 13. novembril 2002. aastal menetluse algatamiseks vastu võeti.

| (14) | Komisjoni 11. septembri 2003. aasta edasise teabenõude peale edastas Saksamaa 29. oktoobri ja 6. novembri 2003. aasta kirjades täiendavaid andmeid ja käsitles BdB märkusi LSH asjas. Lisaks sellele edastas Saksamaa 30. oktoobri 2003. aasta kirjas Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB märkused novembris 2002 viie liidumaade panga suhtes algatatud menetlust käsitleva BdB selgituse kohta. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni 11. septembri 2003. aasta edasise teabenõude peale edastas Saksamaa 29. oktoobri ja 6. novembri 2003. aasta kirjades täiendavaid andmeid ja käsitles BdB märkusi LSH asjas. Lisaks sellele edastas Saksamaa 30. oktoobri 2003. aasta kirjas Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB märkused novembris 2002 viie liidumaade panga suhtes algatatud menetlust käsitleva BdB selgituse kohta.

| (15) | Komisjoni täiendavatele teabenõuetele 7. aprillist 2004, 30. aprillist 2004, 19. maist 2004 ja 12. augustist 2004 vastas Saksamaa 1. ja 28. juuni 2004. aasta, 27. mai 2004. aasta, 23. juuni 2004. aasta, 27. augusti 2004. aasta ja 30. septembri 2004. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni täiendavatele teabenõuetele 7. aprillist 2004, 30. aprillist 2004, 19. maist 2004 ja 12. augustist 2004 vastas Saksamaa 1. ja 28. juuni 2004. aasta, 27. mai 2004. aasta, 23. juuni 2004. aasta, 27. augusti 2004. aasta ja 30. septembri 2004. aasta kirjades.

| (16) | 19. juulil 2004. aastas esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG esialgse kokkuleppe üleantud vara mõistliku hüvitamise kohta. Nende arvamuse kohaselt oleks komisjoni otsuse aluseks tulnud võtta kõnealune hüvitis. Kõnealuse kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal. Samuti edastasid BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ning LSH ja Hamburgische Landesbanki baasil 2003. aastal moodustatud HSH Nordbank 29. septembril 2004 esialgse kokkuleppe üleantud sihtotstarbelise vara mõistliku hüvitamise kohta. Sellele järgnenud aja jooksul laekusid komisjonile mitmed huvitatud isikute ja Saksamaa kirjad. Sihtotstarbelise vara LSH-le üleandmise kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 14. oktoobril 2004. Lisaks sellele saavutati vastavad kokkulepped ka muude juhtumite puhul, mis käsitlesid vara üleandmist liidumaade pankadele, välja arvatud Landesbank Hessen-Thüringeni korral, ning edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(16)

19. juulil 2004. aastas esitasid kaebuse esitaja BdB, Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB AG esialgse kokkuleppe üleantud vara mõistliku hüvitamise kohta. Nende arvamuse kohaselt oleks komisjoni otsuse aluseks tulnud võtta kõnealune hüvitis. Kõnealuse kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 13. oktoobril 2004. aastal. Samuti edastasid BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ning LSH ja Hamburgische Landesbanki baasil 2003. aastal moodustatud HSH Nordbank 29. septembril 2004 esialgse kokkuleppe üleantud sihtotstarbelise vara mõistliku hüvitamise kohta. Sellele järgnenud aja jooksul laekusid komisjonile mitmed huvitatud isikute ja Saksamaa kirjad. Sihtotstarbelise vara LSH-le üleandmise kokkuleppe lõplik versioon laekus komisjonile 14. oktoobril 2004. Lisaks sellele saavutati vastavad kokkulepped ka muude juhtumite puhul, mis käsitlesid vara üleandmist liidumaade pankadele, välja arvatud Landesbank Hessen-Thüringeni korral, ning edastati komisjonile.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   LANDESBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN GIROZENTRALE

| (17) | Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (lühinimetus LB Kiel) peakontoriga Kielis oli kontserni bilansi kogumahuga 145,5 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2002) üks Saksamaa viieteistkümnest suuremast pangast. See asutati 1917. aastal Schleswig-Holsteini provintsi pangana. Pank oli avalik-õiguslik krediidiasutus, mille õiguslik vorm oli avalik-õiguslik asutus. |
| --- | --- |

(17)

Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale (lühinimetus LB Kiel) peakontoriga Kielis oli kontserni bilansi kogumahuga 145,5 miljardit eurot (seisuga 31. detsember 2002) üks Saksamaa viieteistkümnest suuremast pangast. See asutati 1917. aastal Schleswig-Holsteini provintsi pangana. Pank oli avalik-õiguslik krediidiasutus, mille õiguslik vorm oli avalik-õiguslik asutus.

| (18) | LSH omanikud olid alates 1994. aastast WestLB-kontsern (39,9 %), Schleswig-Holsteini liidumaa (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %) ning Landesbank Baden-Württemberg (10 %). Omanike struktuuri aluseks oli 1. jaanuaril 1994 toimunud kapitaliosaluse üleandmine Schleswig-Holsteini liidumaa ja Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holsteini poolt WestLB-le ja Baden-Württembergi liidumaa pangale Landesbank Baden-Württemberg. Enne üleandmist oli nii liidumaa kui Sparkassen- und Giroverbandi osalus vastavalt 50 %. |
| --- | --- |

(18)

LSH omanikud olid alates 1994. aastast WestLB-kontsern (39,9 %), Schleswig-Holsteini liidumaa (25,05 %), Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein (25,05 %) ning Landesbank Baden-Württemberg (10 %). Omanike struktuuri aluseks oli 1. jaanuaril 1994 toimunud kapitaliosaluse üleandmine Schleswig-Holsteini liidumaa ja Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holsteini poolt WestLB-le ja Baden-Württembergi liidumaa pangale Landesbank Baden-Württemberg. Enne üleandmist oli nii liidumaa kui Sparkassen- und Giroverbandi osalus vastavalt 50 %.

| (19) | 2. juunil 2003 tekkis LSH ja Hamburgi liidumaa panga Hamburgische Landesbank ühinemisel HSH Nordbank AG, mille õiguslik vorm on aktsiaselts. Maksude ja bilansi seisukohast leidis ühinemine aset tagasiulatuva jõuga 1. jaanuaril 2003. |
| --- | --- |

(19)

2. juunil 2003 tekkis LSH ja Hamburgi liidumaa panga Hamburgische Landesbank ühinemisel HSH Nordbank AG, mille õiguslik vorm on aktsiaselts. Maksude ja bilansi seisukohast leidis ühinemine aset tagasiulatuva jõuga 1. jaanuaril 2003.

| (20) | Aastal 2002 oli LSH tegevusaruandes kontserni omavahendite osakaal 6,5 % ja maksevõime suhtarv 10,3 %. Omakapitali tulusus oli 2002. aastal 10,4 %. |
| --- | --- |

(20)

Aastal 2002 oli LSH tegevusaruandes kontserni omavahendite osakaal 6,5 % ja maksevõime suhtarv 10,3 %. Omakapitali tulusus oli 2002. aastal 10,4 %.

| (21) | LSH oli hoiukassade seaduse (Sparkassengesetz) paragrahvi 42 alusel kohustatud täitma Schleswig-Holsteini liidumaa riigipanga, hoiukassade keskpanga ja kommertspanga ülesandeid. Tema ülesanneteks oli teostada liidumaa pangatehinguid, toetada hoiukassasid nende ülesannete täitmisel ja anda laenu omavalitsustele. Riigipangana andis ta laenu avalikule sektorile, osales – osaliselt konsortsiumis erapankadega – liidumaa võlakirjade ja teiste võlainstrumentide turuleviimisel. Lisaks tegutses LSH universaalse kommertspangana. |
| --- | --- |

(21)

LSH oli hoiukassade seaduse (Sparkassengesetz) paragrahvi 42 alusel kohustatud täitma Schleswig-Holsteini liidumaa riigipanga, hoiukassade keskpanga ja kommertspanga ülesandeid. Tema ülesanneteks oli teostada liidumaa pangatehinguid, toetada hoiukassasid nende ülesannete täitmisel ja anda laenu omavalitsustele. Riigipangana andis ta laenu avalikule sektorile, osales – osaliselt konsortsiumis erapankadega – liidumaa võlakirjade ja teiste võlainstrumentide turuleviimisel. Lisaks tegutses LSH universaalse kommertspangana.

| (22) | Rohkem kui 2 500 töötajaga LSH oli seotud oma piirkonnaga, tema tegevus oli rahvusvahelise suunitlusega ja pank pidas oma tuumikpiirkonnaks Põhja-Saksamaa põhjaosa ja Läänemere regiooni. Pangal olid oma filiaalid, esindused ja osalused ning toodete ja majandussektorite lõikes oli pank spetsialiseerunud transpordi, laevanduse, kinnisvara ja pankade finantseerimisele. Pank osales järjest enam sündikaatide moodustamises ja tegutses rahvusvahelistel kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(22)

Rohkem kui 2 500 töötajaga LSH oli seotud oma piirkonnaga, tema tegevus oli rahvusvahelise suunitlusega ja pank pidas oma tuumikpiirkonnaks Põhja-Saksamaa põhjaosa ja Läänemere regiooni. Pangal olid oma filiaalid, esindused ja osalused ning toodete ja majandussektorite lõikes oli pank spetsialiseerunud transpordi, laevanduse, kinnisvara ja pankade finantseerimisele. Pank osales järjest enam sündikaatide moodustamises ja tegutses rahvusvahelistel kapitaliturgudel.

2.   WKA JA WAK-I VARADE NING SIHTOTSTARBELISTE KINNISVARARESERVIDE ÜLEANDMINE LSH-LE

2.1.   INVESTEERIMISPANGA INVESTITIONSBANK SCHLESWIG-HOLSTEIN ASUTAMINE JA ARENG

| (23) | 11. detsembri 1990. aasta seadusega Schleswig-Holsteini investeerimispanga kohta (investeerimispanga seadus ehk IBG) asutati IB 1. jaanuaril 1991 LSH organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisva, mitteõigusvõimelise avaliku-õigusliku asutusena. IB refinantseerimine toimub seega LSH nimel ja kaastegevusel. |
| --- | --- |

(23)

11. detsembri 1990. aasta seadusega Schleswig-Holsteini investeerimispanga kohta (investeerimispanga seadus ehk IBG) asutati IB 1. jaanuaril 1991 LSH organisatsiooniliselt ja majanduslikult iseseisva, mitteõigusvõimelise avaliku-õigusliku asutusena. IB refinantseerimine toimub seega LSH nimel ja kaastegevusel.

| (24) | IB on arendus- ja edendustegevuse keskasutus Schleswig-Holsteini majandus- ja struktuuripoliitika arendamiseks. IB tootevalik hõlmab meetmeid majanduse ja elamuehituse soodustamiseks, keskkonna- ja energeetikaprojektide arendamiseks, omavalitsuste ja põllumajanduse toetamiseks ning liidumaa ja omavalitsuste projektijuhtimist (6). Lisaks realiseerib IB projekte Läänemere regiooni infrastruktuuri arendamisel. |
| --- | --- |

(24)

IB on arendus- ja edendustegevuse keskasutus Schleswig-Holsteini majandus- ja struktuuripoliitika arendamiseks. IB tootevalik hõlmab meetmeid majanduse ja elamuehituse soodustamiseks, keskkonna- ja energeetikaprojektide arendamiseks, omavalitsuste ja põllumajanduse toetamiseks ning liidumaa ja omavalitsuste projektijuhtimist (6). Lisaks realiseerib IB projekte Läänemere regiooni infrastruktuuri arendamisel.

| (25) | IB eraldati 7. mai 2003 seadusega, mis jõustus 1. juunil 2003, toimingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003. aastal ja bilansiliselt tagasiulatuva jõuga 1. jaanuari 2003. aasta seisuga, LSH varast ja asutati avaliku õiguse õigusvõimelise asutusena nime “Investitionsbank Schleswig-Holstein” all asukohaga Kielis. Eraldatud investeerimispangale Investitionsbank Schleswig-Holstein omistatud vara koos kõigi aktivate ja passivatega anti üle täieliku õigusjärgluse alusel. Vaatamata bilansiõiguslikule tagasiulatuvale jõustumisele 1. jaanuaril 2003 sai LSH kuni 1. juunini 2003. aastal oma konkurentsireeglitele alluvat tegevust endiselt finantseerida IB kapitaliga. |
| --- | --- |

(25)

IB eraldati 7. mai 2003 seadusega, mis jõustus 1. juunil 2003, toimingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003. aastal ja bilansiliselt tagasiulatuva jõuga 1. jaanuari 2003. aasta seisuga, LSH varast ja asutati avaliku õiguse õigusvõimelise asutusena nime “Investitionsbank Schleswig-Holstein” all asukohaga Kielis. Eraldatud investeerimispangale Investitionsbank Schleswig-Holstein omistatud vara koos kõigi aktivate ja passivatega anti üle täieliku õigusjärgluse alusel. Vaatamata bilansiõiguslikule tagasiulatuvale jõustumisele 1. jaanuaril 2003 sai LSH kuni 1. juunini 2003. aastal oma konkurentsireeglitele alluvat tegevust endiselt finantseerida IB kapitaliga.

| (26) | Toimingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003. aastal ja bilansiliselt tagasiulatuva jõuga 1. jaanuari 2003. aasta seisuga asutati ka kinnisvarahaldusfirma Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein (edaspidi: “LVSH”) avalik-õigusliku õigusvõimelise asutusena nime “Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein” all asukohaga Kielis. Sihtotstarbeline kinnisvara anti seega 1. juunil 2003. aastal üle kinnisvarahaldusfirmale Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. Seejuures läksid kinnisvarahaldusfirmale Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein üldõigusjärgluse alusel üle kõik aktivad ja passivad. Vaatamata bilansiõiguslikule tagasiulatuvale jõustumisele 1. jaanuaril 2003 sai LSH kuni 1. juunini 2003 oma konkurentsireeglitele alluvas äritegevuses endiselt kasutada tegevuse katteks sihtotstarbelist kinnisvara. |
| --- | --- |

(26)

Toimingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003. aastal ja bilansiliselt tagasiulatuva jõuga 1. jaanuari 2003. aasta seisuga asutati ka kinnisvarahaldusfirma Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein (edaspidi: “LVSH”) avalik-õigusliku õigusvõimelise asutusena nime “Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein” all asukohaga Kielis. Sihtotstarbeline kinnisvara anti seega 1. juunil 2003. aastal üle kinnisvarahaldusfirmale Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein. Seejuures läksid kinnisvarahaldusfirmale Liegenschaftsverwaltung Schleswig-Holstein üldõigusjärgluse alusel üle kõik aktivad ja passivad. Vaatamata bilansiõiguslikule tagasiulatuvale jõustumisele 1. jaanuaril 2003 sai LSH kuni 1. juunini 2003 oma konkurentsireeglitele alluvas äritegevuses endiselt kasutada tegevuse katteks sihtotstarbelist kinnisvara.

2.2.   WKA ÜLEANDMINE LSH-LE

| (27) | WKA asutati 31. märtsi 1950. a seadusega nimetuse Landestreuhandstelle für Wohnungs- und Kleinsiedlungswesen in Schleswig-Holstein all avalik-õigusliku asutusena. Tema ülesanne oli toetada liidumaad elanikkonna varustamisel kohase elamispinnaga, eelkõige soodustades riiklikku elamuehitust ja elamuehitust, millele laienevad maksusoodustused. WKA vara koosnes niinimetatud eri- ja omavarast. Erivara oli seaduse kohaselt sihtotstarbeline ning seda tuli kasutada jooksvalt ühiskondliku elamuehituse meetmete toetamiseks. WAK-i omavara ei olnud sihtotstarbeline. WKA väljastas omavara baasil eelkõige soodsa intressimääraga ehituslaenu (7). |
| --- | --- |

(27)

WKA asutati 31. märtsi 1950. a seadusega nimetuse Landestreuhandstelle für Wohnungs- und Kleinsiedlungswesen in Schleswig-Holstein all avalik-õigusliku asutusena. Tema ülesanne oli toetada liidumaad elanikkonna varustamisel kohase elamispinnaga, eelkõige soodustades riiklikku elamuehitust ja elamuehitust, millele laienevad maksusoodustused. WKA vara koosnes niinimetatud eri- ja omavarast. Erivara oli seaduse kohaselt sihtotstarbeline ning seda tuli kasutada jooksvalt ühiskondliku elamuehituse meetmete toetamiseks. WAK-i omavara ei olnud sihtotstarbeline. WKA väljastas omavara baasil eelkõige soodsa intressimääraga ehituslaenu (7).

| (28) | Vastavalt IBG § 2 lõikele 1 anti WKA tervikvarana, välistades selle likvideerimist, toimingu jõustumisega 1. jaanuaril 1991 üle LSH-le. Sellega nägi IBG § 2 lõige 1 ette WKA ühendamise LSH-ga. Vastavalt IBG § 14 lõikele 1 läksid kõik IBG lisas 1 nimetatud WKA ülesanded ja kogu WKA pädevus 1. jaanuaril üle IB-le. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt IBG § 2 lõikele 1 anti WKA tervikvarana, välistades selle likvideerimist, toimingu jõustumisega 1. jaanuaril 1991 üle LSH-le. Sellega nägi IBG § 2 lõige 1 ette WKA ühendamise LSH-ga. Vastavalt IBG § 14 lõikele 1 läksid kõik IBG lisas 1 nimetatud WKA ülesanded ja kogu WKA pädevus 1. jaanuaril üle IB-le.

2.3.   WAK-I ÜLEANDMINE LSH-LE

| (29) | WAK oli liidumaa poolt aktsiaseltsina asutatud spetsiaalne krediidiasutus, mille ülesanne oli rahaliselt toetada tööstusettevõtete projekte ning muid abinõusid majandus- ja transpordistruktuuri parandamiseks. |
| --- | --- |

(29)

WAK oli liidumaa poolt aktsiaseltsina asutatud spetsiaalne krediidiasutus, mille ülesanne oli rahaliselt toetada tööstusettevõtete projekte ning muid abinõusid majandus- ja transpordistruktuuri parandamiseks.

| (30) | IBG § 3 annab finantsministrile volitused WAK-i vara koos kõikide õiguste ja kohustustega tervikuna üle võtta. Nimetatud volitus oli vajalik, kuna WAK ei saanud aktsiaseltsina – analoogiliselt WKA-le – LSH-ga ühineda. WAK-i vara kanti seetõttu aktsiaseltside seaduse § 359 kohaselt üldõigusjärgluse alusel esmalt üle liidumaale, et seejärel oleks võimalik vara LSH-le üle anda. Majanduslikult vastab see WAK-i üleandmisele LSH-le. |
| --- | --- |

(30)

IBG § 3 annab finantsministrile volitused WAK-i vara koos kõikide õiguste ja kohustustega tervikuna üle võtta. Nimetatud volitus oli vajalik, kuna WAK ei saanud aktsiaseltsina – analoogiliselt WKA-le – LSH-ga ühineda. WAK-i vara kanti seetõttu aktsiaseltside seaduse § 359 kohaselt üldõigusjärgluse alusel esmalt üle liidumaale, et seejärel oleks võimalik vara LSH-le üle anda. Majanduslikult vastab see WAK-i üleandmisele LSH-le.

| (31) | Finantsministeerium kasutas kõnealust volitust ja WAK-i juhatuse 19. novembri 1990. aasta pakkumine vara üleandmiseks võeti 2. jaanuaril 1991 vastu. WAK-i vara, kaasa arvatud kõigi õiguste ja kohustuste üleandmist 1. jaanuariks 1991 reguleerib 2. jaanuari 1991. aasta “üleandmisleping” (8). |
| --- | --- |

(31)

Finantsministeerium kasutas kõnealust volitust ja WAK-i juhatuse 19. novembri 1990. aasta pakkumine vara üleandmiseks võeti 2. jaanuaril 1991 vastu. WAK-i vara, kaasa arvatud kõigi õiguste ja kohustuste üleandmist 1. jaanuariks 1991 reguleerib 2. jaanuari 1991. aasta “üleandmisleping” (8).

| (32) | IBG § 14 alusel jätkas IB kõigi IBG lisas 2 loetletud WAK-i kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(32)

IBG § 14 alusel jätkas IB kõigi IBG lisas 2 loetletud WAK-i kohustuste täitmist.

2.4.   SIHTOTSTARBELISTE KINNISVARARESERVIDE ÜLEANDMINE LSH-LE

| (33) | Vastavalt IBG § 17 lõikele 2 anti Schleswig-Holsteini liidumaa finants- ja energeetikaministeeriumile volitused anda kinnisvarareservid üle IB-le. Müügitehinguga sai IB üleantud kinnisvarareservide õiguslikuks ja majanduslikuks omanikuks. Saksamaa andmete kohaselt ei saanud IB üleantud kinnisvara siiski suvaliselt käsutada. Vastupidi – kogu kinnisvara, kaasa arvatud võimalik kasum, oli ette nähtud sihtotstarbeliseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt IBG § 17 lõikele 2 anti Schleswig-Holsteini liidumaa finants- ja energeetikaministeeriumile volitused anda kinnisvarareservid üle IB-le. Müügitehinguga sai IB üleantud kinnisvarareservide õiguslikuks ja majanduslikuks omanikuks. Saksamaa andmete kohaselt ei saanud IB üleantud kinnisvara siiski suvaliselt käsutada. Vastupidi – kogu kinnisvara, kaasa arvatud võimalik kasum, oli ette nähtud sihtotstarbeliseks kasutamiseks.

| (34) | Vastavalt IBG § 20 lõikele 1 näidati üleantud kinnisvara sihtotstarbeliste kinnisvarareservidena. Vastavalt § 20 lõikele 2 tuli kinnisvaratulu kasutada kinnisvara säilitamiseks, omandamiseks ja arendamiseks. Seda võis siiski kasutada ka – liidumaa valitsuse otsustest lähtuvalt – investeerimispanga ülesannete täitmiseks või anda välja liidumaale. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt IBG § 20 lõikele 1 näidati üleantud kinnisvara sihtotstarbeliste kinnisvarareservidena. Vastavalt § 20 lõikele 2 tuli kinnisvaratulu kasutada kinnisvara säilitamiseks, omandamiseks ja arendamiseks. Seda võis siiski kasutada ka – liidumaa valitsuse otsustest lähtuvalt – investeerimispanga ülesannete täitmiseks või anda välja liidumaale.

| (35) | Schleswig-Holsteini liidumaa on mitmes osas kokku [...] (9) liidumaale kuuluvat vara IB-le müünud. Vastavate objektide müügihinna määramisel võeti aluseks turuhinnad, mis leiti eelnevalt individuaalsete eksperthinnangute alusel. |
| --- | --- |

(35)

Schleswig-Holsteini liidumaa on mitmes osas kokku [...] (9) liidumaale kuuluvat vara IB-le müünud. Vastavate objektide müügihinna määramisel võeti aluseks turuhinnad, mis leiti eelnevalt individuaalsete eksperthinnangute alusel.

| (36) | Saadud müügihinnast kandis Schleswig-Holsteini liidumaa alati osa niinimetatud “sihtotstarbeliste kinnisvarareservide” kaudu üle LSH-le. Liidumaa kinnisvara kaasamine kajastus LSH bilansilistes omavahendites järgmiselt: esimese osa omandamine IB poolt bilansi seisuga 31. detsember 1999 tõi kaasa LSH bilansilise omakapitali suurenemise [...] mln Saksa marga võrra. Teise osa omandamisega olid sihtotstarbelised kinnisvarareservid bilansi seisuga 31. detsember 2000 kokku suurenenud väärtuseni [...] mln Saksa marka. Pärast kolmanda osa omandamist olid need bilansi seisuga 31. detsember 2001 kokku [...] mln Saksa marka ja jäid kuni 31. detsembrini 2002 muutumatuks (10). |
| --- | --- |

(36)

Saadud müügihinnast kandis Schleswig-Holsteini liidumaa alati osa niinimetatud “sihtotstarbeliste kinnisvarareservide” kaudu üle LSH-le. Liidumaa kinnisvara kaasamine kajastus LSH bilansilistes omavahendites järgmiselt: esimese osa omandamine IB poolt bilansi seisuga 31. detsember 1999 tõi kaasa LSH bilansilise omakapitali suurenemise [...] mln Saksa marga võrra. Teise osa omandamisega olid sihtotstarbelised kinnisvarareservid bilansi seisuga 31. detsember 2000 kokku suurenenud väärtuseni [...] mln Saksa marka. Pärast kolmanda osa omandamist olid need bilansi seisuga 31. detsember 2001 kokku [...] mln Saksa marka ja jäid kuni 31. detsembrini 2002 muutumatuks (10).

| (37) | Saksamaa andmete kohaselt ei olnud sihtotstarbelised kinnisvarareservid LSH-s ette nähtud ei finantseerimiseks ega äritegevuse laiendamiseks. Kuna Saksamaa krediidiasutuste järelevalveasutus (11) (“BAKred”) ei aktsepteerinud neid pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena, ei saanud nende baasil äritegevust arendada. |
| --- | --- |

(37)

Saksamaa andmete kohaselt ei olnud sihtotstarbelised kinnisvarareservid LSH-s ette nähtud ei finantseerimiseks ega äritegevuse laiendamiseks. Kuna Saksamaa krediidiasutuste järelevalveasutus (11) (“BAKred”) ei aktsepteerinud neid pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena, ei saanud nende baasil äritegevust arendada.

3.   KAPITALINÕUDED OMAKAPITALI MÄÄRA JA MAKSEVÕIME SUHTARVU DIREKTIIVIDE ALUSEL

| (38) | Vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (12) (edaspidi “maksevõime suhtarvu direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivile 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (13) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel muudeti krediidiasutuste seadust (“KWG”), peab pankade vastutav omakapital moodustama 8 % nende riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 protsenti sellest peavad moodustama esimese taseme omavahendid ehk kapital, mis on krediidiasutuse piiramatus ja otseses käsutuses, et katta riske ja kahjumeid niipea, kui need tekivad. Esimese taseme omavahendid on panga kogu omavahenditega varustatuse jaoks pangandusjärelevalve seisukohast määrava tähtsusega, kuna täiendavat kapitali (teise taseme omavahendeid) aktsepteeritakse panga riskiga seotud tehingute baasina ainult olemasolevate esimese taseme omavahendite ulatuses. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivile 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta (12) (edaspidi “maksevõime suhtarvu direktiiv”) ja nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivile 89/299/EMÜ krediidiasutuste omavahendite kohta (13) (edaspidi “omavahendite direktiiv”), mille alusel muudeti krediidiasutuste seadust (“KWG”), peab pankade vastutav omakapital moodustama 8 % nende riskiga kaalutud varast. Vähemalt 4 protsenti sellest peavad moodustama esimese taseme omavahendid ehk kapital, mis on krediidiasutuse piiramatus ja otseses käsutuses, et katta riske ja kahjumeid niipea, kui need tekivad. Esimese taseme omavahendid on panga kogu omavahenditega varustatuse jaoks pangandusjärelevalve seisukohast määrava tähtsusega, kuna täiendavat kapitali (teise taseme omavahendeid) aktsepteeritakse panga riskiga seotud tehingute baasina ainult olemasolevate esimese taseme omavahendite ulatuses.

| (39) | 30. juuniks 1993 (14) pidid Saksa pangad viima oma kapitali adekvaatsuse näitajad vastavusse uute nõuetega maksevõime suhtarvu direktiivi ja omavahendite direktiivi järgi (15). Juba enne maksevõime suhtarvu direktiivi nõuete ülevõtmist Saksa õigusesse oli paljude Saksa liidumaade riiklike pankade kapitali adekvaatsus madal. Asjaomaste krediidiasutuste ees seisis tungiv vajadus tugevdada omakapitali baasi, et takistada piirangute kerkimist ettevõtte laienemisele või tagada vähemalt olemasoleva tegevusmahu säilimine. Pingelise eelarve tõttu ei saanud avalik-õiguslikud omanikud kapitalisüsti teha, teisalt ei tahtnud nad ka erastada ega lisakapitali kapitaliturgudelt hankida. Nii otsustati vara ja kapital üle anda, näiteks WestLB puhul Nordrhein-Westfaleni liidumaa elamuehituse edendamise asutuse (edaspidi: “WfA”) vara, LSH puhul nimetatud WKA ja WAK-i vara ning hiljem ka kinnisvarareservid. |
| --- | --- |

(39)

30. juuniks 1993 (14) pidid Saksa pangad viima oma kapitali adekvaatsuse näitajad vastavusse uute nõuetega maksevõime suhtarvu direktiivi ja omavahendite direktiivi järgi (15). Juba enne maksevõime suhtarvu direktiivi nõuete ülevõtmist Saksa õigusesse oli paljude Saksa liidumaade riiklike pankade kapitali adekvaatsus madal. Asjaomaste krediidiasutuste ees seisis tungiv vajadus tugevdada omakapitali baasi, et takistada piirangute kerkimist ettevõtte laienemisele või tagada vähemalt olemasoleva tegevusmahu säilimine. Pingelise eelarve tõttu ei saanud avalik-õiguslikud omanikud kapitalisüsti teha, teisalt ei tahtnud nad ka erastada ega lisakapitali kapitaliturgudelt hankida. Nii otsustati vara ja kapital üle anda, näiteks WestLB puhul Nordrhein-Westfaleni liidumaa elamuehituse edendamise asutuse (edaspidi: “WfA”) vara, LSH puhul nimetatud WKA ja WAK-i vara ning hiljem ka kinnisvarareservid.

4.   VARA ÜLEANDMISE MÕJU LSH-LE

4.1.   WKA JA WAK-I VARA ÜLEANDMINE LSH-LE

| (40) | Saksamaa andmete kohaselt toodi WKA omavahendid ja WAK-i vara IB-sse sihtotstarbelise reservina. Kokkuvõttes andis see IB kapitaliks 1 306,05 mln Saksa marka ([...] mln Saksa marka IB sihtotstarbelise reservina, mis koosnes WKA kapitalist [...] mln Saksa marka ja WAK-i kapitalist [...] mln Saksa marka, ja [...] mln Saksa marka elamuehituse sihtotstarbelise reservina) (16). Esialgne algbilanss seisuga 1. jaanuar 1991 kajastas omakapitali summana 1 558 mln Saksa marka. Lõplikul kontrollimisel 1. jaanuari 1991. aasta seisuga korrigeeriti väärtust summale 1 306,05 mln Saksa marka (17). |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa andmete kohaselt toodi WKA omavahendid ja WAK-i vara IB-sse sihtotstarbelise reservina. Kokkuvõttes andis see IB kapitaliks 1 306,05 mln Saksa marka ([...] mln Saksa marka IB sihtotstarbelise reservina, mis koosnes WKA kapitalist [...] mln Saksa marka ja WAK-i kapitalist [...] mln Saksa marka, ja [...] mln Saksa marka elamuehituse sihtotstarbelise reservina) (16). Esialgne algbilanss seisuga 1. jaanuar 1991 kajastas omakapitali summana 1 558 mln Saksa marka. Lõplikul kontrollimisel 1. jaanuari 1991. aasta seisuga korrigeeriti väärtust summale 1 306,05 mln Saksa marka (17).

| (41) | BAKred võttis 15. augusti 1991. aasta kirjas teadmiseks, et LSH vastutav omakapital on IB kapitalireservide tõttu 1 559,44 mln Saksa marga võrra suurenenud. Saksamaa viitas asjaolule, et lõplik kontrollimine näitas, et aktsepteeritud omakapital moodustas tegelikult ainult 1 306,05 mln Saksa marka ja seega oli alates 15. augustist 1991 LSH käsutuses lisakapitali ainult nimetatud summa väärtuses (18). |
| --- | --- |

(41)

BAKred võttis 15. augusti 1991. aasta kirjas teadmiseks, et LSH vastutav omakapital on IB kapitalireservide tõttu 1 559,44 mln Saksa marga võrra suurenenud. Saksamaa viitas asjaolule, et lõplik kontrollimine näitas, et aktsepteeritud omakapital moodustas tegelikult ainult 1 306,05 mln Saksa marka ja seega oli alates 15. augustist 1991 LSH käsutuses lisakapitali ainult nimetatud summa väärtuses (18).

| (42) | Üleantud vahendid ei olnud siiski LSH piiramatus käsutuses, kuna nad moodustasid sihtotstarbelise reservi, mis oli ette nähtud abimeetmete finantseerimiseks – olenemata sellest, et nad kuulusid vastutava omakapitali hulka. IB sihtotstarbelisest reservist suuruses 1 306 mln Saksa marka olid 1991. aastal 288 mln Saksa marka kaetud IB enda abimeetmetega. Saksamaa andmetel olid ajavahemikus 1991 – 2003 LSH käsutuses järgmised konkurentsile orienteeritud majandustegevuse katteks kasutada olevad summad ja tegelikult kasutas LSH vastutuse katteks järgmisi summasid:
  Graafik1:
  B-le üle antud kapital ning konkurentsireeglitele alluva majandustegevuse katteks kasutada olevad summad ja tegelikult vastutuse katteks kasutatud kapitalisummad (aastate keskmised väärtused)


















  Mln DEM |
| --- | --- |
| | 1991
  (4 kuud) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
  (5 kuud) |
| IB kapital kokku | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| Järelevalveasutuse poolt aktsepteeritud | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| Kasutamine IB tegevuse katteks | 288,0 | 299,0 | 383,9 | 363,0 | 380,0 | 391,0 | 401,9 | 417,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LSH tegevuse katteks kasutada olev summa | 1 018,0 | 1 013,1 | 954,0 | 1 024,0 | 1 092,0 | 1 172,0 | 1 264,0 | 1 346,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tegelikult LSH poolt kasutatud | 0 | 0 | 347,0 | 326,0 | 161,0 | 508,0 | 815,0 | 1 104,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Üleantud vahendid ei olnud siiski LSH piiramatus käsutuses, kuna nad moodustasid sihtotstarbelise reservi, mis oli ette nähtud abimeetmete finantseerimiseks – olenemata sellest, et nad kuulusid vastutava omakapitali hulka. IB sihtotstarbelisest reservist suuruses 1 306 mln Saksa marka olid 1991. aastal 288 mln Saksa marka kaetud IB enda abimeetmetega. Saksamaa andmetel olid ajavahemikus 1991 – 2003 LSH käsutuses järgmised konkurentsile orienteeritud majandustegevuse katteks kasutada olevad summad ja tegelikult kasutas LSH vastutuse katteks järgmisi summasid:

Graafik1:

B-le üle antud kapital ning konkurentsireeglitele alluva majandustegevuse katteks kasutada olevad summad ja tegelikult vastutuse katteks kasutatud kapitalisummad (aastate keskmised väärtused)

Mln DEM

1991

(4 kuud)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

(5 kuud)

IB kapital kokku

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

Järelevalveasutuse poolt aktsepteeritud

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

Kasutamine IB tegevuse katteks

288,0

299,0

383,9

363,0

380,0

391,0

401,9

417,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

LSH tegevuse katteks kasutada olev summa

1 018,0

1 013,1

954,0

1 024,0

1 092,0

1 172,0

1 264,0

1 346,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegelikult LSH poolt kasutatud

0

0

347,0

326,0

161,0

508,0

815,0

1 104,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Saksamaa andmete kohaselt moodustasid 31. detsembril 1990 LSH esimese taseme omavahendid 581 mln Saksa marka ja täiendav kapital 100 mln Saksa marka. Arvestades tolleaegset omakapitali baasi 681 mln Saksa marka, suurendas edendustegevuseks ette nähtud vara 1 306 mln Saksa marka omakapitali baasi seega ca 190 %. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa andmete kohaselt moodustasid 31. detsembril 1990 LSH esimese taseme omavahendid 581 mln Saksa marka ja täiendav kapital 100 mln Saksa marka. Arvestades tolleaegset omakapitali baasi 681 mln Saksa marka, suurendas edendustegevuseks ette nähtud vara 1 306 mln Saksa marka omakapitali baasi seega ca 190 %.

| (44) | Kui lähtuda sellest, et konkurentsile orienteeritud tegevusvaldkonnas oli LSH käsutuses 1992. aastal 1 013 mln Saksa marka, suurenes tema võime anda 100 % riskiga kaalutud laenusid, lähtudes sel ajal kehtinud maksevõime suhtarvu nõudest 5,6 % siis jõus olnud krediidiasutuste seaduse järgi, tubli 18 000 mln Saksa marga võrra. |
| --- | --- |

(44)

Kui lähtuda sellest, et konkurentsile orienteeritud tegevusvaldkonnas oli LSH käsutuses 1992. aastal 1 013 mln Saksa marka, suurenes tema võime anda 100 % riskiga kaalutud laenusid, lähtudes sel ajal kehtinud maksevõime suhtarvu nõudest 5,6 % siis jõus olnud krediidiasutuste seaduse järgi, tubli 18 000 mln Saksa marga võrra.

| (45) | Kui lähtuda sellest, et LSH käsutuses olid konkurentsireeglitele alluvas tegevusvaldkonnas alates ühenduse maksevõime suhtarvu 8 % kohaldamisest summad vahemikus 1 024 mln Saksa marka (1994) ja [...] mln Saksa marka (2002), suurenes tema võime anda 100 %-se riskiga kaalutud laenusid 12 800 mln Saksa marga võrra (1994) ja rohkem kui [...] mln Saksa marga võrra (2002). 1999 oli LSH käsutuses koguni [...] mln Saksa marka, mis suurendas laenude andmise võimet [...] mln Saksa marga võrra. |
| --- | --- |

(45)

Kui lähtuda sellest, et LSH käsutuses olid konkurentsireeglitele alluvas tegevusvaldkonnas alates ühenduse maksevõime suhtarvu 8 % kohaldamisest summad vahemikus 1 024 mln Saksa marka (1994) ja [...] mln Saksa marka (2002), suurenes tema võime anda 100 %-se riskiga kaalutud laenusid 12 800 mln Saksa marga võrra (1994) ja rohkem kui [...] mln Saksa marga võrra (2002). 1999 oli LSH käsutuses koguni [...] mln Saksa marka, mis suurendas laenude andmise võimet [...] mln Saksa marga võrra.

| (46) | Tegelikkuses võis lubatud krediidimaht olla siiski suurem, kuna panga riskivara ei kaaluta tavaliselt 100-protsendilise riskimääraga (19). See kehtib ka LSH puhul, kes muuhulgas on tegev hoiukassade refinantseerimisel ja annab laenu omavalitsustele. Lähtudes riski kaalumisel realistlikest väärtustest, mille kohaselt risk võiks olla alla 50 %, on tulemuseks kahekordne algul nimetatud äritegevuse laiendamine väärtuses üle 30 mld Saksa marga. |
| --- | --- |

(46)

Tegelikkuses võis lubatud krediidimaht olla siiski suurem, kuna panga riskivara ei kaaluta tavaliselt 100-protsendilise riskimääraga (19). See kehtib ka LSH puhul, kes muuhulgas on tegev hoiukassade refinantseerimisel ja annab laenu omavalitsustele. Lähtudes riski kaalumisel realistlikest väärtustest, mille kohaselt risk võiks olla alla 50 %, on tulemuseks kahekordne algul nimetatud äritegevuse laiendamine väärtuses üle 30 mld Saksa marga.

4.2.   LIIDUMAALE KUULUVA KINNISVARA ÜLEANDMINE LSH-LE

| (47) | Saksamaa andmete kohaselt keeldus BAKred 25. mai 1999. aasta kirjas sihtotstarbelisi kinnisvarareserve pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena aktsepteerimast. 25. mai 1999. aasta kirjas hindas BAKred sihtotstarbelisi kinnisvarareserve küll kapitalireservidena, kuid mitte omakapitalina pangandusjärelevalve tähenduses. BAKred arvamuse kohaselt on investeeritud kinnisvara ja seega ka otseselt selle omandamisel LSH kasuks seatud sihtotstarbeline reserv igal ajal “väljavõetavad” (20). |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa andmete kohaselt keeldus BAKred 25. mai 1999. aasta kirjas sihtotstarbelisi kinnisvarareserve pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena aktsepteerimast. 25. mai 1999. aasta kirjas hindas BAKred sihtotstarbelisi kinnisvarareserve küll kapitalireservidena, kuid mitte omakapitalina pangandusjärelevalve tähenduses. BAKred arvamuse kohaselt on investeeritud kinnisvara ja seega ka otseselt selle omandamisel LSH kasuks seatud sihtotstarbeline reserv igal ajal “väljavõetavad” (20).

| (48) | Pärast kõnealust keeldumist ei pöördunud LSH – ka seoses käesoleva menetlusega hüvitise suuruse küsimuses – enam BAKred'i poole sihtotstarbelise reservi tunnustamiseks esimese taseme omavahenditena. Saksamaa arvamuse kohaselt tõi see kaasa selle, et LSH ei saanud sihtotstarbelisi kinnisvarareserve kasutada konkurentsireeglitele alluvas majandustegevuses ega ka IB tegevuse kattevarana (21). |
| --- | --- |

(48)

Pärast kõnealust keeldumist ei pöördunud LSH – ka seoses käesoleva menetlusega hüvitise suuruse küsimuses – enam BAKred'i poole sihtotstarbelise reservi tunnustamiseks esimese taseme omavahenditena. Saksamaa arvamuse kohaselt tõi see kaasa selle, et LSH ei saanud sihtotstarbelisi kinnisvarareserve kasutada konkurentsireeglitele alluvas majandustegevuses ega ka IB tegevuse kattevarana (21).

5.   HÜVITIS ÜLEANTUD OMAVAHENDITE EEST

5.1.   HÜVITIS WKA JA WAK-I VARA EEST

| (49) | LSH maksis üleantud IB kapitali eest tasu, kuid siiski ainult kasutatud vastutussumma ulatuses. Olemasolevate andmete kohaselt lepiti 1993. aasta eest kokku kindlas summas tasu 900 000 Saksa marka . Aastatel 1994 – 1996 maksti lisaks kindlas summas hüvitisele 750 000 Saksa marka (1994) ja 200 000 Saksa marka (1995) niinimetatud “eelkasumit”0,5 % konkurentsireeglitele alluvas majandustegevuses kasutatud sihtotstarbelise reservi vastavate osade eest. Aastatel 1997 – 2002 oli eelkasum konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud IB kapitali vastavate osade eest [...] % (22). Aastatel 1991 ja 1992 hüvitist ei makstud. |
| --- | --- |

(49)

LSH maksis üleantud IB kapitali eest tasu, kuid siiski ainult kasutatud vastutussumma ulatuses. Olemasolevate andmete kohaselt lepiti 1993. aasta eest kokku kindlas summas tasu 900 000 Saksa marka . Aastatel 1994 – 1996 maksti lisaks kindlas summas hüvitisele 750 000 Saksa marka (1994) ja 200 000 Saksa marka (1995) niinimetatud “eelkasumit”0,5 % konkurentsireeglitele alluvas majandustegevuses kasutatud sihtotstarbelise reservi vastavate osade eest. Aastatel 1997 – 2002 oli eelkasum konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud IB kapitali vastavate osade eest [...] % (22). Aastatel 1991 ja 1992 hüvitist ei makstud.

| (50) | LSH maksis järgmist hüvitist (23):
  Graafik 2:
  IB kapitali eest makstud hüvitis pärast maksustamist


















  Mln DEM |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Makstud hüvitis pärast maksustamist | 0 | 0 | 0,9 | 2,4 | 1,0 | 2,5 | 5,0 | 6,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(50)

LSH maksis järgmist hüvitist (23):

Graafik 2:

IB kapitali eest makstud hüvitis pärast maksustamist

Mln DEM

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Makstud hüvitis pärast maksustamist

0

0

0,9

2,4

1,0

2,5

5,0

6,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (51) | Saksamaa selgituste kohaselt ei olnud LSH jaoks WKA ja WAK-i vara üleandmisel uus maksevõime suhtarvu direktiiv siiski ainus määrav tegur. Andes üle sihtotstarbelise elamuehitusvara, mida likviidse kapitalina kasutada ei saanud, taheti saavutada vara võimalikult efektiivne kasutus, esiteks laiendades seeläbi kapitalibaasi edasise edendustegevuse jaoks, teiseks kasutades kõnealust vara majandustegevuses. WKA ja WAK-i liitmine LSH-ga oleks olnud liidumaa jaoks kõige majanduslikum lahendus, ka võrreldes juriidiliselt iseseisva arendus- ja edendustegevuse asutusega (24). Samuti võinuks WKA ja WAK-i vara üleandmine tugevdada LSH finantssuutlikkust osaluste võimalikul võõrandamisel LSH-le. Samal ajal kindlustanuks ühinemine aga ka LSH omakapitalibaasi pikemas perspektiivis, arvestades ühenduse rangemaid eeskirju (25). Vastutava omakapitali suurendamine mängis seega ka Saksamaa enda andmete kohaselt otsustavat rolli WKA ja WAK-i vara üleandmisel LSH-le. |
| --- | --- |

(51)

Saksamaa selgituste kohaselt ei olnud LSH jaoks WKA ja WAK-i vara üleandmisel uus maksevõime suhtarvu direktiiv siiski ainus määrav tegur. Andes üle sihtotstarbelise elamuehitusvara, mida likviidse kapitalina kasutada ei saanud, taheti saavutada vara võimalikult efektiivne kasutus, esiteks laiendades seeläbi kapitalibaasi edasise edendustegevuse jaoks, teiseks kasutades kõnealust vara majandustegevuses. WKA ja WAK-i liitmine LSH-ga oleks olnud liidumaa jaoks kõige majanduslikum lahendus, ka võrreldes juriidiliselt iseseisva arendus- ja edendustegevuse asutusega (24). Samuti võinuks WKA ja WAK-i vara üleandmine tugevdada LSH finantssuutlikkust osaluste võimalikul võõrandamisel LSH-le. Samal ajal kindlustanuks ühinemine aga ka LSH omakapitalibaasi pikemas perspektiivis, arvestades ühenduse rangemaid eeskirju (25). Vastutava omakapitali suurendamine mängis seega ka Saksamaa enda andmete kohaselt otsustavat rolli WKA ja WAK-i vara üleandmisel LSH-le.

5.2.   HÜVITIS KINNISVARA EEST

| (52) | Saksamaa andmete kohaselt ei maksnud LSH sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol üle antud varaliste väärtuste eest Schleswig-Holsteini liidumaale hüvitist (26). |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa andmete kohaselt ei maksnud LSH sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol üle antud varaliste väärtuste eest Schleswig-Holsteini liidumaale hüvitist (26).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (53) | 13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon järeldusele, et WKA ja WAK-i vara üleandmise ning [...] mln euro investeerimise puhul Schleswig-Holsteini liidumaa sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol on tõenäoliselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses LSH kasuks. |
| --- | --- |

(53)

13. novembri 2002. aasta menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon järeldusele, et WKA ja WAK-i vara üleandmise ning [...] mln euro investeerimise puhul Schleswig-Holsteini liidumaa sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol on tõenäoliselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses LSH kasuks.

| (54) | Kontrollis lähtuti turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest. Selle põhimõtte kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on riigi omandis ja et talle eraldatakse vahendeid, iseenesest riigiabi. Üksnes juhul, kui avalik-õiguslik investor annab sellise ettevõtja käsutusse omavahendeid tavapärasest turusituatsioonist erinevatel tingimustel, on tegemist riigi ressursside eraldamise teel saadud soodustusega. |
| --- | --- |

(54)

Kontrollis lähtuti turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest. Selle põhimõtte kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on riigi omandis ja et talle eraldatakse vahendeid, iseenesest riigiabi. Üksnes juhul, kui avalik-õiguslik investor annab sellise ettevõtja käsutusse omavahendeid tavapärasest turusituatsioonist erinevatel tingimustel, on tegemist riigi ressursside eraldamise teel saadud soodustusega.

| (55) | Komisjon leidis, et käesoleval juhul seisnes majanduslik eelis LSH-le, mis tulenes omavahendite eraldamisest, eelkõige laenuandmisvõime suurenemises LSH ärilises, konkurentsile orienteeritud laenutegevuses (omakapitali majandustegevuse laiendamist võimaldav funktsioon). Tavalistes turutingimustes hüvitataks kapitali üleandmine vastavalt selle väärtusele, arvestades selle funktsiooni ja võetavaid riske. Üleantud kapitali eest turutingimustele vastava hüvitise suuruse määramisel tuleb seega lähtuda pikaajalisest riskivabast intressimäärast (riigivõlakirjad tähtajaga 10 aastat), millele tuleb juurde arvestada omavahendite kõrgendatud riski kattev riskipreemia. Kuna juba pikaajalise riskivaba investeeringu hüvitise määr vara üleandmise ajal 1990. aasta lõpus oli ümmarguselt 9 % (27), oli komisjonil olulisi kahtlusi, et makstud fikseeritud hüvitist ja/või hüvitist 0,5 % või [...] % aastas tegelikult kasutatud omavahendite eest, isegi vajalikku riskipreemiat arvestamata, ei saa pidada turutingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon leidis, et käesoleval juhul seisnes majanduslik eelis LSH-le, mis tulenes omavahendite eraldamisest, eelkõige laenuandmisvõime suurenemises LSH ärilises, konkurentsile orienteeritud laenutegevuses (omakapitali majandustegevuse laiendamist võimaldav funktsioon). Tavalistes turutingimustes hüvitataks kapitali üleandmine vastavalt selle väärtusele, arvestades selle funktsiooni ja võetavaid riske. Üleantud kapitali eest turutingimustele vastava hüvitise suuruse määramisel tuleb seega lähtuda pikaajalisest riskivabast intressimäärast (riigivõlakirjad tähtajaga 10 aastat), millele tuleb juurde arvestada omavahendite kõrgendatud riski kattev riskipreemia. Kuna juba pikaajalise riskivaba investeeringu hüvitise määr vara üleandmise ajal 1990. aasta lõpus oli ümmarguselt 9 % (27), oli komisjonil olulisi kahtlusi, et makstud fikseeritud hüvitist ja/või hüvitist 0,5 % või [...] % aastas tegelikult kasutatud omavahendite eest, isegi vajalikku riskipreemiat arvestamata, ei saa pidada turutingimustele vastavaks.

| (56) | Komisjonil oli lisaks kahtlusi, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks aktsepteerinud seda, et hüvitist makstakse ainult tegelikult kasutatud osa eest. |
| --- | --- |

(56)

Komisjonil oli lisaks kahtlusi, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks aktsepteerinud seda, et hüvitist makstakse ainult tegelikult kasutatud osa eest.

| (57) | Siiski tunnistas komisjon juba oma menetluse algatamise otsuses, et turutingimustele vastava hüvitise puhul ei tohi jätta arvestamata eelnimetatud kapitali puuduvat likviidsust. Kuigi panga mittelikviidsed omavahendid võimaldasid suurendada laenumahtu, tuleb arvestada, et mittelikviidse kapitali üleandmise puhul võinuks LSH tegevusmahu suurenemise kogu võimalikus ulatuses saavutada ainult siis, kui ta oleks täiendava laenumahu täies ulatuses kapitaliturul refinantseerinud. Seega ei saa liidumaa oodata samasugust tulusust nagu likviidse kapitali andja ning seetõttu on hüvitise vastav vähendamine asjakohane. |
| --- | --- |

(57)

Siiski tunnistas komisjon juba oma menetluse algatamise otsuses, et turutingimustele vastava hüvitise puhul ei tohi jätta arvestamata eelnimetatud kapitali puuduvat likviidsust. Kuigi panga mittelikviidsed omavahendid võimaldasid suurendada laenumahtu, tuleb arvestada, et mittelikviidse kapitali üleandmise puhul võinuks LSH tegevusmahu suurenemise kogu võimalikus ulatuses saavutada ainult siis, kui ta oleks täiendava laenumahu täies ulatuses kapitaliturul refinantseerinud. Seega ei saa liidumaa oodata samasugust tulusust nagu likviidse kapitali andja ning seetõttu on hüvitise vastav vähendamine asjakohane.

| (58) | Komisjon ei täheldanud, et Schleswig-Holsteini liidumaa oleks WKA ja WAK-i vara üleandmisel arvestanud sellega, et saab oma kohase osa kasumilt väljamakstavatest dividendidest ja panga väärtuse kasvust. Schleswig-Holsteini liidumaa ei nõudnud osaluste muutmist oma kasuks, mis oleks aga olnud vajalik, et tagada dividendimaksete ja väärtuse kasvu proportsionaalsus üleantud kapitali suurusega. Lisaks ei ole liidumaa alates 1. jaanuarist 1994 oma osa panga väärtuse kasvust suurendanud, vaid hoopis vähendanud. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon ei täheldanud, et Schleswig-Holsteini liidumaa oleks WKA ja WAK-i vara üleandmisel arvestanud sellega, et saab oma kohase osa kasumilt väljamakstavatest dividendidest ja panga väärtuse kasvust. Schleswig-Holsteini liidumaa ei nõudnud osaluste muutmist oma kasuks, mis oleks aga olnud vajalik, et tagada dividendimaksete ja väärtuse kasvu proportsionaalsus üleantud kapitali suurusega. Lisaks ei ole liidumaa alates 1. jaanuarist 1994 oma osa panga väärtuse kasvust suurendanud, vaid hoopis vähendanud.

| (59) | Seetõttu järeldas komisjon menetluse algatamise otsuses, et nimetatud meetmete puhul olulistes tegevusharudes piirkondlikus, kuid ka üleriigilises ja rahvusvahelises ulatuses tegutseva LSH kasuks on tõenäoliselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna käesolevas olukorras ei olnud kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 nimetatud erand, võis riigiabi pidada ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(59)

Seetõttu järeldas komisjon menetluse algatamise otsuses, et nimetatud meetmete puhul olulistes tegevusharudes piirkondlikus, kuid ka üleriigilises ja rahvusvahelises ulatuses tegutseva LSH kasuks on tõenäoliselt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna käesolevas olukorras ei olnud kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ega artikli 86 lõikes 2 nimetatud erand, võis riigiabi pidada ühisturuga kokkusobimatuks.

IV.   SAKSAMAA JA LSH ARVAMUSED

| (60) | Selgitati, et LSH sai IB kapitali kasutada ainult piiratult, sest vastupidiselt tavalistele esimese taseme omavahenditele ei täida see kolme olulist funktsiooni või täidab neid ainult piiratult: (a) finantseerimisfunktsioon, kuna see oleks LSH käsutuses olnud ainult WAK-i ja WKA täielikul üleandmisel; (b) vastutusfunktsiooni on oluliselt vähendatud, sest IB kapital vastutab ainult teisejärguliselt pärast LSH muud omakapitali. Lisaks sellele oli kapitali juurdemaksmise kohustusega tagatud, et IB kapitali ei kasutata ka LSH maksevõimetuse korral, ja (c) ka majandustegevuse arendamiseks sai IB kapitali kasutada ainult piiratult, sest esiteks tuleb sellest maha arvestada see kapitali osa, mida peab kasutama IB-le üleantud liidumaa kinnisvara katteks ja teiseks oli IB oma äritegevuse laiendamise tõttu LSH poolt kaetud osa IB kapitalis viimastel aastatel vähenenud. |
| --- | --- |

(60)

Selgitati, et LSH sai IB kapitali kasutada ainult piiratult, sest vastupidiselt tavalistele esimese taseme omavahenditele ei täida see kolme olulist funktsiooni või täidab neid ainult piiratult: (a) finantseerimisfunktsioon, kuna see oleks LSH käsutuses olnud ainult WAK-i ja WKA täielikul üleandmisel; (b) vastutusfunktsiooni on oluliselt vähendatud, sest IB kapital vastutab ainult teisejärguliselt pärast LSH muud omakapitali. Lisaks sellele oli kapitali juurdemaksmise kohustusega tagatud, et IB kapitali ei kasutata ka LSH maksevõimetuse korral, ja (c) ka majandustegevuse arendamiseks sai IB kapitali kasutada ainult piiratult, sest esiteks tuleb sellest maha arvestada see kapitali osa, mida peab kasutama IB-le üleantud liidumaa kinnisvara katteks ja teiseks oli IB oma äritegevuse laiendamise tõttu LSH poolt kaetud osa IB kapitalis viimastel aastatel vähenenud.

| (61) | Sellest järeldati, et üleantud IB kapitali ei saa vaadelda tavalise põhikapitalina ning sellised eripärad vähendavad mõistlikku hüvitist, mida liidumaa oleks saanud IB kapitali eest eeldada. |
| --- | --- |

(61)

Sellest järeldati, et üleantud IB kapitali ei saa vaadelda tavalise põhikapitalina ning sellised eripärad vähendavad mõistlikku hüvitist, mida liidumaa oleks saanud IB kapitali eest eeldada.

| (62) | Lisaks selgitati, et tegemist ei ole riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Esiteks määravad IB kapitali üleandmise momendil suhet liidumaa riikliku panga ja tema eest vastutavate organite vahel veel otsustaval määral Saksamaa eriomased vastutussuhted riiklike pankade kasuks (avalik-õiguslik rahastamiskohustus ja tagatiseandja vastutus). “Avalik-õigusliku rahastamiskohustuse”(sks k Anstaltslast) all tuleb mõista vastutavate organite kohustust varustada asutust tema ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahenditega, et hoida asutus selle eksisteerimise aja jooksul toimivana. IB kapitali üleandmine järgis täpselt seda eesmärki. Avalik-õigusliku rahastamiskohustuse vähendamine üksnes kohustuseni kaitsta oma asutust pankroti eest ei vastaks ajaloolisele arusaamale kõnealusest vastutussuhtest. Teiseks väidab LSH, et ta osutab üldist majandushuvi esindavaid teenuseid. Kolmandaks on keskmise tulususe nõue vastuolus asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 loetuna koosmõjus asutamislepingu artikliga 295, kuna selline eriline nõue riiklikule investorile rikub asutamislepingu artiklist 295 tulenevat eraõiguslike ja avalik-õiguslike ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks selgitati, et tegemist ei ole riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Esiteks määravad IB kapitali üleandmise momendil suhet liidumaa riikliku panga ja tema eest vastutavate organite vahel veel otsustaval määral Saksamaa eriomased vastutussuhted riiklike pankade kasuks (avalik-õiguslik rahastamiskohustus ja tagatiseandja vastutus). “Avalik-õigusliku rahastamiskohustuse”(sks k Anstaltslast) all tuleb mõista vastutavate organite kohustust varustada asutust tema ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahenditega, et hoida asutus selle eksisteerimise aja jooksul toimivana. IB kapitali üleandmine järgis täpselt seda eesmärki. Avalik-õigusliku rahastamiskohustuse vähendamine üksnes kohustuseni kaitsta oma asutust pankroti eest ei vastaks ajaloolisele arusaamale kõnealusest vastutussuhtest. Teiseks väidab LSH, et ta osutab üldist majandushuvi esindavaid teenuseid. Kolmandaks on keskmise tulususe nõue vastuolus asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 loetuna koosmõjus asutamislepingu artikliga 295, kuna selline eriline nõue riiklikule investorile rikub asutamislepingu artiklist 295 tulenevat eraõiguslike ja avalik-õiguslike ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet.

| (63) | Uuriti kolme erinevat majanduslikku lähtekohta, mille alusel saab leida turutingimustele vastavat hüvitist kapitalieraldise eest: kindlustuspreemiaid, riskiprofiili ja põhikapitali. |
| --- | --- |

(63)

Uuriti kolme erinevat majanduslikku lähtekohta, mille alusel saab leida turutingimustele vastavat hüvitist kapitalieraldise eest: kindlustuspreemiaid, riskiprofiili ja põhikapitali.

| (64) | Kindlustuspreemiate puhul lähtutakse sellest, et WAK ja WKA anti LSH-le üle ainult piiratult ning likviidsus jäi sihtotstarbega seotuse tõttu täielikult liidumaale. Hüvitamisele kuulub seega ainult liidumaa risk, et liidumaa riikliku panga maksejõuetuse korral võidakse kasutada IB kapitali. |
| --- | --- |

(64)

Kindlustuspreemiate puhul lähtutakse sellest, et WAK ja WKA anti LSH-le üle ainult piiratult ning likviidsus jäi sihtotstarbega seotuse tõttu täielikult liidumaale. Hüvitamisele kuulub seega ainult liidumaa risk, et liidumaa riikliku panga maksejõuetuse korral võidakse kasutada IB kapitali.

| (65) | Riskiprofiili puhul on turutingimustele vastava hüvitise leidmisel määravaks investeerimisrisk, mis lasub panga vastutavasse omakapitali investeeritud kapitalil. Seejuures võrreldakse IB kapitali omadustega kapitali üleandmist selliste kapitalituru instrumentidega, mille majanduslik profiil on võrreldav liidumaa investeeringuga. Selle alusel tuletatakse turutingimustele vastava hüvitise suurus. |
| --- | --- |

(65)

Riskiprofiili puhul on turutingimustele vastava hüvitise leidmisel määravaks investeerimisrisk, mis lasub panga vastutavasse omakapitali investeeritud kapitalil. Seejuures võrreldakse IB kapitali omadustega kapitali üleandmist selliste kapitalituru instrumentidega, mille majanduslik profiil on võrreldav liidumaa investeeringuga. Selle alusel tuletatakse turutingimustele vastava hüvitise suurus.

| (66) | Kui põhikapitalist lähtumine on oluliselt keerulisem ja seotud suurema vigade ohuga, annab ka see õigel kasutamisel samad tulemused nagu kaks eelnimetatud lähenemist. Lähteintressimäära ning üksikute hinnalisandite ja tasu vähendamiste suhtes jõuti järgmistele seisukohtadele: |
| --- | --- |

(66)

Kui põhikapitalist lähtumine on oluliselt keerulisem ja seotud suurema vigade ohuga, annab ka see õigel kasutamisel samad tulemused nagu kaks eelnimetatud lähenemist. Lähteintressimäära ning üksikute hinnalisandite ja tasu vähendamiste suhtes jõuti järgmistele seisukohtadele:

| (67) | Minimaalne tulusus pärast makse: algmäär 12 % on pangandussektori, eriti riiklike pankade tulusust arvestades liiga kõrge. Lähtuda võiks siiski 11 %-st. Seejuures viidatakse mitmesugustele ekspertarvamustele, mis esitati WestLB menetluses. |
| --- | --- |

(67)

Minimaalne tulusus pärast makse: algmäär 12 % on pangandussektori, eriti riiklike pankade tulusust arvestades liiga kõrge. Lähtuda võiks siiski 11 %-st. Seejuures viidatakse mitmesugustele ekspertarvamustele, mis esitati WestLB menetluses.

| (68) | Riskipreemia: otsuse 2000/392/EÜ 1,5 %-lise riskipreemia kasutamine ei ole õigustatud ja tuleks täielikult kõrvale heita. LSH puhul ei ole tegemist kapitalieraldisega koguväärtuses 5,9 mld Saksa marka (ulatuslik kapitalimahutus) nagu WestLB puhul, vaid eraldisega väärtuses kokku 1,6 mld Saksa marka. Lisaks ei ole investori seisukohast nagunii oluline investeeringu suurus, vaid selle riskistruktuur. LSH puhul ei ole õige ka etteheide, et hääleõigust ei suurendatud, kuna hääleõiguse suurendamine ei oleks mõju tugevdanud. Ka kolmas nimetatud põhjus, IB kapitali puuduv müügikõlblikkus, ei ole õige, sest IB kapital anti LSH-le üle küll tähtajatult, kuid mitte tagasikutsumatult. |
| --- | --- |

(68)

Riskipreemia: otsuse 2000/392/EÜ 1,5 %-lise riskipreemia kasutamine ei ole õigustatud ja tuleks täielikult kõrvale heita. LSH puhul ei ole tegemist kapitalieraldisega koguväärtuses 5,9 mld Saksa marka (ulatuslik kapitalimahutus) nagu WestLB puhul, vaid eraldisega väärtuses kokku 1,6 mld Saksa marka. Lisaks ei ole investori seisukohast nagunii oluline investeeringu suurus, vaid selle riskistruktuur. LSH puhul ei ole õige ka etteheide, et hääleõigust ei suurendatud, kuna hääleõiguse suurendamine ei oleks mõju tugevdanud. Ka kolmas nimetatud põhjus, IB kapitali puuduv müügikõlblikkus, ei ole õige, sest IB kapital anti LSH-le üle küll tähtajatult, kuid mitte tagasikutsumatult.

| (69) | Hüvitise vähendamine puuduva likviidsuse eest: puuduv likviidsus seisneb selles, et LSH saab üleandmise piirangute alusel IB kapitali kasutada ainult teisejärgulise kapitalina, ja peab likviidseid vahendeid hankima kapitaliturult, kuna IB kapitali likviidsus jäi liidumaale. Seetõttu tuleb täiendavad võõrkapitali intressid riskivaba intressimäära suuruses täielikult liidumaa kui investori tulususe nõudest maha arvata. Umbes poole võrra väiksem mahaarvamine, mida komisjon WestLB menetluses põhjendas panga maksustatava tulu vähenemisega ja sellest tuleneva madalama ettevõtte tulumaksuga, ei ole õige. Ettevõtte tulumaks standardselt investeeringult on sisuliselt investori tulumaksu ettemaks. Seetõttu ei koorma see Saksa ettevõtte tulumaksu õiguse põhimõtete järgi ettevõtet. |
| --- | --- |

(69)

Hüvitise vähendamine puuduva likviidsuse eest: puuduv likviidsus seisneb selles, et LSH saab üleandmise piirangute alusel IB kapitali kasutada ainult teisejärgulise kapitalina, ja peab likviidseid vahendeid hankima kapitaliturult, kuna IB kapitali likviidsus jäi liidumaale. Seetõttu tuleb täiendavad võõrkapitali intressid riskivaba intressimäära suuruses täielikult liidumaa kui investori tulususe nõudest maha arvata. Umbes poole võrra väiksem mahaarvamine, mida komisjon WestLB menetluses põhjendas panga maksustatava tulu vähenemisega ja sellest tuleneva madalama ettevõtte tulumaksuga, ei ole õige. Ettevõtte tulumaks standardselt investeeringult on sisuliselt investori tulumaksu ettemaks. Seetõttu ei koorma see Saksa ettevõtte tulumaksu õiguse põhimõtete järgi ettevõtet.

| (70) | Ettevõtte tulumaksuga tasaarvestuse meetod: LSH on seisukohal, et kui komisjon tahab jääda oma põhikapitali käsitluse juurde, peab ta välja arvutama tasaarvestatava summa kas võrreldava erainvestori tulususest või lisama liidumaa tulususele vastava fiktiivse tasaarvestatava summa. |
| --- | --- |

(70)

Ettevõtte tulumaksuga tasaarvestuse meetod: LSH on seisukohal, et kui komisjon tahab jääda oma põhikapitali käsitluse juurde, peab ta välja arvutama tasaarvestatava summa kas võrreldava erainvestori tulususest või lisama liidumaa tulususele vastava fiktiivse tasaarvestatava summa.

| (71) | Mõju omanikele, mõju võlakirjakupongidele, garanteeritud hüvitise vähendamine: LSH viitab täiendavatele majanduslikele mõjudele, mis vähendavad “mõistlikuks” peetavat hüvitist IB kapitali eest. |
| --- | --- |

(71)

Mõju omanikele, mõju võlakirjakupongidele, garanteeritud hüvitise vähendamine: LSH viitab täiendavatele majanduslikele mõjudele, mis vähendavad “mõistlikuks” peetavat hüvitist IB kapitali eest.

| (72) | Lisaks on riigiabi õiguse seisukohast ebaoluline, millisel viisil Schleswig-Holsteini liidumaa IB kapitali eest LSH-lt hüvitist saab. Liidumaale antud hüvitise hindamisel tuleb arvesse võtta ka üleandmisega saavutatud sünergia positiivset mõju. IB kapitali üleandmine LSH-le võimaldas Schleswig-Holsteini liidumaal saada WestLB-le ja Baden-Württembergi liidumaa riiklikule pangale müüdud osaluse eest LSH-s kõrgemat müügihinda kui ilma üleandmiseta võimalik oleks olnud. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks on riigiabi õiguse seisukohast ebaoluline, millisel viisil Schleswig-Holsteini liidumaa IB kapitali eest LSH-lt hüvitist saab. Liidumaale antud hüvitise hindamisel tuleb arvesse võtta ka üleandmisega saavutatud sünergia positiivset mõju. IB kapitali üleandmine LSH-le võimaldas Schleswig-Holsteini liidumaal saada WestLB-le ja Baden-Württembergi liidumaa riiklikule pangale müüdud osaluse eest LSH-s kõrgemat müügihinda kui ilma üleandmiseta võimalik oleks olnud.

| (73) | Sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta selgitati, et need ei täitnud LSH-s rahastamise ega uue äritegevuse arendamise funktsiooni, sest BAKred ei aktsepteeri neid pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena. Hüvitist sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol LSH-le üle antud varaliste väärtuste eest ei tulnud maksta, sest kõnealune üleandmine ei andnud LSH-le mingit majanduslikku eelist, mille eest turumajanduslikult tegutsev investor hüvitist oleks nõudnud. |
| --- | --- |

(73)

Sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta selgitati, et need ei täitnud LSH-s rahastamise ega uue äritegevuse arendamise funktsiooni, sest BAKred ei aktsepteeri neid pangandusjärelevalve tähenduses esimese taseme omavahenditena. Hüvitist sihtotstarbeliste kinnisvarareservide näol LSH-le üle antud varaliste väärtuste eest ei tulnud maksta, sest kõnealune üleandmine ei andnud LSH-le mingit majanduslikku eelist, mille eest turumajanduslikult tegutsev investor hüvitist oleks nõudnud.

| (74) | Kokkuvõttes ei kujuta Schleswig-Holsteini liidumaa elamuehituse edendamise asutuse vara üleandmine LSH-le endast riigiabi. Sarnase üleandmise oleks teostanud ka hüpoteetiline erainvestor. Liidumaa sai kõnealuse üleandmise eest LSH-lt mõistlikku, turutingimustele vastavat tasu. |
| --- | --- |

(74)

Kokkuvõttes ei kujuta Schleswig-Holsteini liidumaa elamuehituse edendamise asutuse vara üleandmine LSH-le endast riigiabi. Sarnase üleandmise oleks teostanud ka hüpoteetiline erainvestor. Liidumaa sai kõnealuse üleandmise eest LSH-lt mõistlikku, turutingimustele vastavat tasu.

V.   BDB ARVAMUS

| (75) | BdB leidis, et LSH ei maksnud talle eraldatud esimese taseme omavahendite eest mõistlikku hüvitist ja sai seega riigiabi. |
| --- | --- |

(75)

BdB leidis, et LSH ei maksnud talle eraldatud esimese taseme omavahendite eest mõistlikku hüvitist ja sai seega riigiabi.

| (76) | 29. juuli 2003. aasta arvamuses 13. novembril 2002 liidumaade riiklike pankade vastu algatatud menetluste kohta selgitab BdB, et küsimusele, milline hüvitis on mõistlik, annab vastuse metoodika kasutamine, mis oli aluseks komisjoni otsusele 2000/392/EÜ. |
| --- | --- |

(76)

29. juuli 2003. aasta arvamuses 13. novembril 2002 liidumaade riiklike pankade vastu algatatud menetluste kohta selgitab BdB, et küsimusele, milline hüvitis on mõistlik, annab vastuse metoodika kasutamine, mis oli aluseks komisjoni otsusele 2000/392/EÜ.

| (77) | Seega tuleb esimese sammuna võrrelda panga käsutusse antud kapitali muude omakapitali instrumentidega. Teise sammuna tuleb leida minimaalne hüvitis, mida investor liidumaa riikliku panga omakapitali tehtud konkreetse investeeringu eest ootaks. Lõpuks tuleb leida üleandmise iseärasustest tingitud võimalikud hinnalisandid ja tasu vähendavad asjaolud. |
| --- | --- |

(77)

Seega tuleb esimese sammuna võrrelda panga käsutusse antud kapitali muude omakapitali instrumentidega. Teise sammuna tuleb leida minimaalne hüvitis, mida investor liidumaa riikliku panga omakapitali tehtud konkreetse investeeringu eest ootaks. Lõpuks tuleb leida üleandmise iseärasustest tingitud võimalikud hinnalisandid ja tasu vähendavad asjaolud.

| (78) | BdB jõudis oma arvamuses tulemuseni, et elamuehitus- ja edendustegevuse vara üleandmine kõigi kõnealuse viie liidumaa riikliku panga menetlustes ja seega ka LSH juhtumi puhul on võrreldav põhikapitali andmisega. |
| --- | --- |

(78)

BdB jõudis oma arvamuses tulemuseni, et elamuehitus- ja edendustegevuse vara üleandmine kõigi kõnealuse viie liidumaa riikliku panga menetlustes ja seega ka LSH juhtumi puhul on võrreldav põhikapitali andmisega.

| (79) | Peaaegu kõik liidumaade riiklikud pangad vajasid alates 1992. aastast uusi esimese taseme omavahendeid, et vastata rangematele nõuetele maksevõime suhtarvu direktiivi järgi. Kapitali suurendamata oleks liidumaade riiklikud pangad pidanud majandustegevust vähendama. Sellest tuleb BdB arvates järeldada, et üleantud kapitali saab võrrelda ainult selliste omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal esimese taseme omakapitali lisamise aastal esimese taseme omavahenditena aktsepteeriti ja mida sai vabalt käsutada. Sel põhjusel jäid võrdlusest juba ette välja hääleõiguseta eelisaktsiad, osalusväärtpaberid (kasumis osalemise õigused, sks k Genussrechte) ja niinimetatud tähtajatud eelisaktsiad (perpetual preferred shares). Nimetatud kolme omakapitali instrumenti ei aktsepteerita Saksamaal esimese taseme omavahenditena, vaid täiendavate omavahenditena. Lisaks ei olnud Saksamaal üheksakümnendate aastate algul veel tähtajatuid eelisaktsiaid. |
| --- | --- |

(79)

Peaaegu kõik liidumaade riiklikud pangad vajasid alates 1992. aastast uusi esimese taseme omavahendeid, et vastata rangematele nõuetele maksevõime suhtarvu direktiivi järgi. Kapitali suurendamata oleks liidumaade riiklikud pangad pidanud majandustegevust vähendama. Sellest tuleb BdB arvates järeldada, et üleantud kapitali saab võrrelda ainult selliste omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal esimese taseme omakapitali lisamise aastal esimese taseme omavahenditena aktsepteeriti ja mida sai vabalt käsutada. Sel põhjusel jäid võrdlusest juba ette välja hääleõiguseta eelisaktsiad, osalusväärtpaberid (kasumis osalemise õigused, sks k Genussrechte) ja niinimetatud tähtajatud eelisaktsiad (perpetual preferred shares). Nimetatud kolme omakapitali instrumenti ei aktsepteerita Saksamaal esimese taseme omavahenditena, vaid täiendavate omavahenditena. Lisaks ei olnud Saksamaal üheksakümnendate aastate algul veel tähtajatuid eelisaktsiaid.

| (80) | Esimese taseme omavahenditena aktsepteeriti ajavahemikus, mil üleandmise juhtumid aset leidsid, Saksamaal üksnes põhikapitali ja hääleõiguseta osalusi. Võrdlus hääleõiguseta osalustega jääb aga kõikidel juhtudel välja. Esiteks on hääleõiguseta osalustel vastupidiselt panga käsutusse antud põhikapitalile ainult piiratud kehtivusaeg ja neid saab lõpetada ning pärast tähtaja möödumist tuleb need investorile tagasi maksta. Investor ei saa seetõttu oodata, et ta saab hääleõiguseta osaluse eest sama hüvitist nagu pangandusjärelevalve õiguse seisukohast tähtajatult tunnustatud omakapitali instrumentide eest. |
| --- | --- |

(80)

Esimese taseme omavahenditena aktsepteeriti ajavahemikus, mil üleandmise juhtumid aset leidsid, Saksamaal üksnes põhikapitali ja hääleõiguseta osalusi. Võrdlus hääleõiguseta osalustega jääb aga kõikidel juhtudel välja. Esiteks on hääleõiguseta osalustel vastupidiselt panga käsutusse antud põhikapitalile ainult piiratud kehtivusaeg ja neid saab lõpetada ning pärast tähtaja möödumist tuleb need investorile tagasi maksta. Investor ei saa seetõttu oodata, et ta saab hääleõiguseta osaluse eest sama hüvitist nagu pangandusjärelevalve õiguse seisukohast tähtajatult tunnustatud omakapitali instrumentide eest.

| (81) | Kuivõrd osadel juhtudel leiti teiseks, et üleantud kapital vastutab liidumaa riikliku panga omanike vaheliste kokkulepete alusel kohe pärast põhikapitali, ei saa sellest järeldada väiksemat riski investorile. Kõigil üleandmise juhtudel moodustab üleantud kapital olulise osa kõigist esimese taseme omavahenditest, kohati koguni üle 50 %. Seega on äärmiselt tõenäoline, et kahjumite korral oleks tulnud üleantud kapitali vähemalt osaliselt kasutada (28). |
| --- | --- |

(81)

Kuivõrd osadel juhtudel leiti teiseks, et üleantud kapital vastutab liidumaa riikliku panga omanike vaheliste kokkulepete alusel kohe pärast põhikapitali, ei saa sellest järeldada väiksemat riski investorile. Kõigil üleandmise juhtudel moodustab üleantud kapital olulise osa kõigist esimese taseme omavahenditest, kohati koguni üle 50 %. Seega on äärmiselt tõenäoline, et kahjumite korral oleks tulnud üleantud kapitali vähemalt osaliselt kasutada (28).

| (82) | Kolmandaks on hääleõiguseta osaluste erinev kvaliteet võrreldes põhikapitaliga leidnud kinnitust ka Baseli pangandusjärelevalve komisjonis, lähtudes esimese taseme omavahendite määratlusest aktsepteerida pangandusjärelevalve tähenduses ainult niinimetatud “Lower-Tier-1” kapitali. Kõnealune kapital tohib moodustada nüüd ainult 15 % vajalikust esimese taseme omavahendite määrast, s.t kui esimese taseme omavahendite määr on 4 %, peab 3,4 % katma põhikapital ja avatud reservid (nt liidumaade riiklikesse pankadesse sisse toodud sihtotstarbelised reservid). Lisaks sellele kasutavad pangad vähe teisejärgulisi omakapitali instrumente nagu näiteks eelisaktsiaid või osalusväärtpabereid. Reitinguagentuuride survel ei saavutanud nad – vastupidiselt siin hinnatavatele juhtudele – peaaegu kunagi rohkem kui 10 % panga kõigist esimese taseme omavahenditest. Sellisel taustal ei saa hääleõiguseta osalusi kasutada suure mahu puhul, mille investeerib üksainus investor. |
| --- | --- |

(82)

Kolmandaks on hääleõiguseta osaluste erinev kvaliteet võrreldes põhikapitaliga leidnud kinnitust ka Baseli pangandusjärelevalve komisjonis, lähtudes esimese taseme omavahendite määratlusest aktsepteerida pangandusjärelevalve tähenduses ainult niinimetatud “Lower-Tier-1” kapitali. Kõnealune kapital tohib moodustada nüüd ainult 15 % vajalikust esimese taseme omavahendite määrast, s.t kui esimese taseme omavahendite määr on 4 %, peab 3,4 % katma põhikapital ja avatud reservid (nt liidumaade riiklikesse pankadesse sisse toodud sihtotstarbelised reservid). Lisaks sellele kasutavad pangad vähe teisejärgulisi omakapitali instrumente nagu näiteks eelisaktsiaid või osalusväärtpabereid. Reitinguagentuuride survel ei saavutanud nad – vastupidiselt siin hinnatavatele juhtudele – peaaegu kunagi rohkem kui 10 % panga kõigist esimese taseme omavahenditest. Sellisel taustal ei saa hääleõiguseta osalusi kasutada suure mahu puhul, mille investeerib üksainus investor.

| (83) | BdB selgitab, et kõik meetodid kohase hüvitise (tulususe) leidmiseks LSH käsutusse antud põhikapitali eest lähtuvad riskivabast tulususest ja liidavad sellele riskipreemia.
  Nende puhul on võimalik määratleda aluseks võetud põhiprintsiip:
  riskidega seotud investeeringu eeldatav tulusus
  = riskivaba tulusus + riskidega seotud investeeringu riskipreemia |
| --- | --- |

(83)

BdB selgitab, et kõik meetodid kohase hüvitise (tulususe) leidmiseks LSH käsutusse antud põhikapitali eest lähtuvad riskivabast tulususest ja liidavad sellele riskipreemia.

Nende puhul on võimalik määratleda aluseks võetud põhiprintsiip:

riskidega seotud investeeringu eeldatav tulusus

= riskivaba tulusus + riskidega seotud investeeringu riskipreemia

| (84) | Riskivaba tulususe leidmiseks kasutab BdB riskivabade riigivõlakirjade tulusust, kuna riiklike emiteerijate kindla intressimääraga väärtpaberite puhul on tegemist kõige väiksema või üldse puuduva riskiga investeerimisvormiga (29). |
| --- | --- |

(84)

Riskivaba tulususe leidmiseks kasutab BdB riskivabade riigivõlakirjade tulusust, kuna riiklike emiteerijate kindla intressimääraga väärtpaberite puhul on tegemist kõige väiksema või üldse puuduva riskiga investeerimisvormiga (29).

| (85) | Riskipreemia suuruse tuletamiseks leiab BdB esmalt niinimetatud tururiski preemia, see tähendab aktsiate pikaajalise keskmise tootlikkuse ja riigilaenude tulususe vahe. 29. juuli 2003. aasta arvamuses võttis ta esmalt aluseks ühtse pikaajalise tururiski preemia 4,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Riskipreemia suuruse tuletamiseks leiab BdB esmalt niinimetatud tururiski preemia, see tähendab aktsiate pikaajalise keskmise tootlikkuse ja riigilaenude tulususe vahe. 29. juuli 2003. aasta arvamuses võttis ta esmalt aluseks ühtse pikaajalise tururiski preemia 4,6 %.

| (86) | Teise sammuna määras BdB liidumaade riiklike pankade beetafaktori, s.t pankade individuaalse riskipreemia, millele kohandatakse üldist tururiski preemiat. Beetafaktorid leidis BdB seejuures oma andmete alusel statistiliselt, mis tähendas, et beetafaktorid leiti varasemate andmete pisteliste proovide alusel. Seejuures jõudis BdB esmalt tulemuseni, et kõigi liidumaade riiklike pankade beetafaktorid kõigis vaadeldavates ajavahemikes on suuremad kui üks (30). |
| --- | --- |

(86)

Teise sammuna määras BdB liidumaade riiklike pankade beetafaktori, s.t pankade individuaalse riskipreemia, millele kohandatakse üldist tururiski preemiat. Beetafaktorid leidis BdB seejuures oma andmete alusel statistiliselt, mis tähendas, et beetafaktorid leiti varasemate andmete pisteliste proovide alusel. Seejuures jõudis BdB esmalt tulemuseni, et kõigi liidumaade riiklike pankade beetafaktorid kõigis vaadeldavates ajavahemikes on suuremad kui üks (30).

| (87) | Võttes aluseks riskivaba baasintressimäära 9,74 % ja LSH beetafaktori 1,1105 sai BdB eeldatava minimaalse hüvitise suuruseks LSH põhikapitali tehtud investeeringu eest IB kapitali üleandmise ajal 31. detsembril 199014,85 % aastas. |
| --- | --- |

(87)

Võttes aluseks riskivaba baasintressimäära 9,74 % ja LSH beetafaktori 1,1105 sai BdB eeldatava minimaalse hüvitise suuruseks LSH põhikapitali tehtud investeeringu eest IB kapitali üleandmise ajal 31. detsembril 199014,85 % aastas.

| (88) | BdB sedastas lisaks, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ minimaalsest hüvitisest WFA vara puuduva likviidsuse tõttu mahaarvatud määr on leidnud kinnitust esimese astme kohtus. Seega ei ole mingit alust kõnealustel juhtudel sellest meetodist loobuda ja ka siin tuleks kohaldada tulu vähendamist likviidsuse puudumise eest. Tulu vähendamise määr likviidsuse puudumise tõttu tuleks kindlaks määrata vastavalt West-LB metoodikale neto-refinantseerimiskulude alusel (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks). |
| --- | --- |

(88)

BdB sedastas lisaks, et komisjoni otsuses 2000/392/EÜ minimaalsest hüvitisest WFA vara puuduva likviidsuse tõttu mahaarvatud määr on leidnud kinnitust esimese astme kohtus. Seega ei ole mingit alust kõnealustel juhtudel sellest meetodist loobuda ja ka siin tuleks kohaldada tulu vähendamist likviidsuse puudumise eest. Tulu vähendamise määr likviidsuse puudumise tõttu tuleks kindlaks määrata vastavalt West-LB metoodikale neto-refinantseerimiskulude alusel (bruto-refinantseerimiskulud miinus kohaldatav ettevõtte tulumaks).

| (89) | BdB arvamuse järgi suurendasid riski võrreldes “tavalise investeeringuga põhikapitali” üleandmisprotsesside puhul kolm aspekti: üleantud vara kohati erakordselt suur maht, uute osaluste emiteerimata jätmine ja sellega seonduv loobumine täiendavast hääleõigusest ning investeeringu puuduv müügikõlblikkus, s.t puuduv võimalus investeeritud kapitali igal ajal jälle ettevõttest välja võtta. |
| --- | --- |

(89)

BdB arvamuse järgi suurendasid riski võrreldes “tavalise investeeringuga põhikapitali” üleandmisprotsesside puhul kolm aspekti: üleantud vara kohati erakordselt suur maht, uute osaluste emiteerimata jätmine ja sellega seonduv loobumine täiendavast hääleõigusest ning investeeringu puuduv müügikõlblikkus, s.t puuduv võimalus investeeritud kapitali igal ajal jälle ettevõttest välja võtta.

| (90) | Viimasena tõstis BdB esile, et mõistliku hüvitise arvutamisel LSH juhtumi puhul tuleb aluseks võtta kogu esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud summa ja mitte ainult tegelikult kasutatud osa. Ta põhjendab seda sellega, et turumajanduslikult tegutsev investor ei aktsepteeriks oma hüvitise piiramist ainult hüvitisega tegelikult kasutatud osa eest. Erainvestori jaoks, kes kannab oma investeeringu kaotamise riski, ei ole oluline, kas krediidiasutus talle eraldatud kapitali äritegevuse laiendamiseks tõepoolest kasutas. Tema jaoks on otsustava tähtsusega pigem asjaolu, et eraldatud kapitali ei saa ta enam ise majandustegevuses kasutada ega sellelt vastavat tulu saada. |
| --- | --- |

(90)

Viimasena tõstis BdB esile, et mõistliku hüvitise arvutamisel LSH juhtumi puhul tuleb aluseks võtta kogu esimese taseme omavahenditena aktsepteeritud summa ja mitte ainult tegelikult kasutatud osa. Ta põhjendab seda sellega, et turumajanduslikult tegutsev investor ei aktsepteeriks oma hüvitise piiramist ainult hüvitisega tegelikult kasutatud osa eest. Erainvestori jaoks, kes kannab oma investeeringu kaotamise riski, ei ole oluline, kas krediidiasutus talle eraldatud kapitali äritegevuse laiendamiseks tõepoolest kasutas. Tema jaoks on otsustava tähtsusega pigem asjaolu, et eraldatud kapitali ei saa ta enam ise majandustegevuses kasutada ega sellelt vastavat tulu saada.

| (91) | Ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest, mida BAKred seni ei ole aktsepteerinud omakapitalina pangandusjärelevalve tähenduses, tuleks BdB arusaama kohaselt maksta hüvitist 0,3 %. Kuigi seda ei aktsepteerita esimese taseme omavahenditena, on see summa liidumaa riikliku panga võlausaldajate käsutuses samuti kahjumikattena ning investorid ja reitinguagentuurid orienteeruvad mitte ainult panga esimese taseme omavahendite järgi, vaid bilansis esitatud majandusliku omakapitali järgi. Komisjoni otsuses WestLB asjas aluseks võetud vastutustasu 0,3 % aastas, mis leiti kapitalisumma võrdluses tagatisega, on ka käesoleval juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(91)

Ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest, mida BAKred seni ei ole aktsepteerinud omakapitalina pangandusjärelevalve tähenduses, tuleks BdB arusaama kohaselt maksta hüvitist 0,3 %. Kuigi seda ei aktsepteerita esimese taseme omavahenditena, on see summa liidumaa riikliku panga võlausaldajate käsutuses samuti kahjumikattena ning investorid ja reitinguagentuurid orienteeruvad mitte ainult panga esimese taseme omavahendite järgi, vaid bilansis esitatud majandusliku omakapitali järgi. Komisjoni otsuses WestLB asjas aluseks võetud vastutustasu 0,3 % aastas, mis leiti kapitalisumma võrdluses tagatisega, on ka käesoleval juhul asjakohane.

VI.   SAKSAMAA VASTUS BDB ARVAMUSELE JA SAKSAMAA UUS ARVAMUS

| (92) | Saksamaa käsitles oma 29. oktoobri 2003. aasta arvamuses BdB märkusi väite kohta, et ka kasutamata, järelevalveõiguse alusel tunnustatud IB kapitali eest tuleb hüvitist maksta. LSH-le ei andnud see IB kapitali osa vähimatki majanduslikku eelist ja seetõttu ei olnud selle eest vaja maksta hüvitist. Panga jaoks ei kujuta iga pangandusjärelevalveõiguse alusel aktsepteeritud vastutav kapital automaatselt majanduslikku kasu või eelist. Lisaks ei antud LSH-le üle likviidset põhikapitali, vaid mittelikviidse vara mass, mis täitis vastutusfunktsiooni piiratud ulatuses, kui sedagi, ja mida LSH ei saanud kasutada kapitalina investeerimis- või laenutegevuse arendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(92)

Saksamaa käsitles oma 29. oktoobri 2003. aasta arvamuses BdB märkusi väite kohta, et ka kasutamata, järelevalveõiguse alusel tunnustatud IB kapitali eest tuleb hüvitist maksta. LSH-le ei andnud see IB kapitali osa vähimatki majanduslikku eelist ja seetõttu ei olnud selle eest vaja maksta hüvitist. Panga jaoks ei kujuta iga pangandusjärelevalveõiguse alusel aktsepteeritud vastutav kapital automaatselt majanduslikku kasu või eelist. Lisaks ei antud LSH-le üle likviidset põhikapitali, vaid mittelikviidse vara mass, mis täitis vastutusfunktsiooni piiratud ulatuses, kui sedagi, ja mida LSH ei saanud kasutada kapitalina investeerimis- või laenutegevuse arendamise eesmärgil.

| (93) | Lisaks vaidlustas Saksamaa ka väite, et üleantud kapitali järelevalveõiguse alusel mitteaktsepteeritava osa (LSH juhtumi puhul sihtotstarbeliste kinnisvarareservide) eest tuleb maksta hüvitist. Kuna see oli pikaajaliselt sihtotstarbeliselt seotud, oli see finantstehnilises ringluses ega andnud LSH-le maksevõime suurendamise näol mingit eelist. Samuti vaatlesid reitinguagentuurid esimese taseme vastutava omakapitalina eranditult järelevalveõiguse alusel aktsepteeritud kapitali. Saksamaa jaoks ei olnud seetõttu arusaadav, miks peaks sihtotstarbelised kinnisvarareservid pangandusjärelevalve ja võlausaldajate seisukohast kujutama endast püsivaid väärtusreserve. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks vaidlustas Saksamaa ka väite, et üleantud kapitali järelevalveõiguse alusel mitteaktsepteeritava osa (LSH juhtumi puhul sihtotstarbeliste kinnisvarareservide) eest tuleb maksta hüvitist. Kuna see oli pikaajaliselt sihtotstarbeliselt seotud, oli see finantstehnilises ringluses ega andnud LSH-le maksevõime suurendamise näol mingit eelist. Samuti vaatlesid reitinguagentuurid esimese taseme vastutava omakapitalina eranditult järelevalveõiguse alusel aktsepteeritud kapitali. Saksamaa jaoks ei olnud seetõttu arusaadav, miks peaks sihtotstarbelised kinnisvarareservid pangandusjärelevalve ja võlausaldajate seisukohast kujutama endast püsivaid väärtusreserve.

| (94) | Saksamaa viitas sellele, et IB kapitali võib pigem võrrelda tähtajatute eelisaktsiatega (perpetual preferred shares), osalusväärtpaberitega ja hääleõiguseta osalusega. |
| --- | --- |

(94)

Saksamaa viitas sellele, et IB kapitali võib pigem võrrelda tähtajatute eelisaktsiatega (perpetual preferred shares), osalusväärtpaberitega ja hääleõiguseta osalusega.

| (95) | Saksamaa toetus argumendile, et LSH eest vastutavad organid olid 1994. aastal leppinud kokku kohustuses tagada omavahel proportsionaalselt panga varustatus kapitaliga, mis kindlustas selle, et võimaliku LSH maksevõimetuse korral ei kasutataks IB kapitali. Selles mõttes seisneb liidumaa riigipanka investeerinud investori hüvitatav risk ainult selles, et ta võib kaotada investeeritud kapitali panga jooksvate kahjumite tõttu. Selle vastu pakub aga tõhusat kaitset kehtiv leping kõnealuse investeeringu kasutamise kohta teisejärgulise kapitalina. |
| --- | --- |

(95)

Saksamaa toetus argumendile, et LSH eest vastutavad organid olid 1994. aastal leppinud kokku kohustuses tagada omavahel proportsionaalselt panga varustatus kapitaliga, mis kindlustas selle, et võimaliku LSH maksevõimetuse korral ei kasutataks IB kapitali. Selles mõttes seisneb liidumaa riigipanka investeerinud investori hüvitatav risk ainult selles, et ta võib kaotada investeeritud kapitali panga jooksvate kahjumite tõttu. Selle vastu pakub aga tõhusat kaitset kehtiv leping kõnealuse investeeringu kasutamise kohta teisejärgulise kapitalina.

| (96) | BdB esitatud miinimumhüvitise arvestused on mitmel põhjusel vigased, kuna CAPM-s on kasutatud ebaõigesti määratud arvutustegureid, garanteeritud fikseeritud hüvitise eeldus on ebarealistlik ning kasutatud on põhjendamatuid hinnalisandeid ja tasu vähendamist. |
| --- | --- |

(96)

BdB esitatud miinimumhüvitise arvestused on mitmel põhjusel vigased, kuna CAPM-s on kasutatud ebaõigesti määratud arvutustegureid, garanteeritud fikseeritud hüvitise eeldus on ebarealistlik ning kasutatud on põhjendamatuid hinnalisandeid ja tasu vähendamist.

| (97) | Lisaks kritiseeris Saksamaa BdB kasutatud CAPM-i liidumaade riiklike pankade põhikapitali tehtud investeeringute minimaalse tulususe leidmiseks. Lisaks CAPM sobivuse kritiseerimisele investeeringu oodatava tulususe arvutamiseks, mis peab viima fikseeritud hüvitisest loobumiseni, kritiseeritakse ka kasutatud tegureid (riskivaba intressimäär, tururiski preemia ja beetafaktor). |
| --- | --- |

(97)

Lisaks kritiseeris Saksamaa BdB kasutatud CAPM-i liidumaade riiklike pankade põhikapitali tehtud investeeringute minimaalse tulususe leidmiseks. Lisaks CAPM sobivuse kritiseerimisele investeeringu oodatava tulususe arvutamiseks, mis peab viima fikseeritud hüvitisest loobumiseni, kritiseeritakse ka kasutatud tegureid (riskivaba intressimäär, tururiski preemia ja beetafaktor).

| (98) | Riskivaba intressimäära leidmisel ei ole piisavalt põhjendatud BdB rakendatud meetod kasutada konkreetsel päeval kehtivat reaalintressi. Pigem tuleks kasutada võimalikult pika ajavahemiku keskmist väärtust. Saksamaa kasutas Saksa börsi aasta “kogutulude” aritmeetilist keskmist REX10 Performance Index ajavahemikus veebruarist 1970 kuni detsembrini 1990 ja sai tulemuseks 6,91 %. |
| --- | --- |

(98)

Riskivaba intressimäära leidmisel ei ole piisavalt põhjendatud BdB rakendatud meetod kasutada konkreetsel päeval kehtivat reaalintressi. Pigem tuleks kasutada võimalikult pika ajavahemiku keskmist väärtust. Saksamaa kasutas Saksa börsi aasta “kogutulude” aritmeetilist keskmist REX10 Performance Index ajavahemikus veebruarist 1970 kuni detsembrini 1990 ja sai tulemuseks 6,91 %.

| (99) | Tururiski preemia osas vaidlustas Saksamaa BdB kasutatud määra 4,6 % ja oli arvamusel, et lähtuda tuleb 3,0 %-st. |
| --- | --- |

(99)

Tururiski preemia osas vaidlustas Saksamaa BdB kasutatud määra 4,6 % ja oli arvamusel, et lähtuda tuleb 3,0 %-st.

| (100) | LSH beetafaktori leidmisel on BdB kasutatud CDAX pangad seotud moonutustega, kuna esiteks viis suurimat krediidipanka kokku on pankade CDAX-is väga suure kaaluga (76 %) ja teiseks on nende äritegevuse profiilid erinevad. LSH õige beetafaktori leidmiseks tuleks pigem kasutada võrreldavat gruppi, nimelt IKB, BHF-Bank ning Vereins- ja Westbank, mis annab beetafaktori 0,7894. |
| --- | --- |

(100)

LSH beetafaktori leidmisel on BdB kasutatud CDAX pangad seotud moonutustega, kuna esiteks viis suurimat krediidipanka kokku on pankade CDAX-is väga suure kaaluga (76 %) ja teiseks on nende äritegevuse profiilid erinevad. LSH õige beetafaktori leidmiseks tuleks pigem kasutada võrreldavat gruppi, nimelt IKB, BHF-Bank ning Vereins- ja Westbank, mis annab beetafaktori 0,7894.

| (101) | Selle tulemusena lähtus Saksamaa minimaalsest hüvitisest põhikapitalile sarnase investeeringu eest LSH-sse (arvestades beetafaktorit 0,7894, tururiski preemiat 3 % ja nimetatud baasintressimäära 6,91 %) 9,28 % 31. detsembril 1990. |
| --- | --- |

(101)

Selle tulemusena lähtus Saksamaa minimaalsest hüvitisest põhikapitalile sarnase investeeringu eest LSH-sse (arvestades beetafaktorit 0,7894, tururiski preemiat 3 % ja nimetatud baasintressimäära 6,91 %) 9,28 % 31. detsembril 1990.

VII.   NORDRHEIN-WESTFALENI LIIDUMAA JA WESTLB ARVAMUS

| (102) | 30. oktoobril 2003 üle antud Saksamaa arvamuses menetluse algatamise otsuse kohta vaidlustavad Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB, et vara üleandmist liidumaade riiklikele pankadele, eriti LSH juhtumi puhul, ei saa võrrelda põhikapitali üleandmisega. Pigem aktsepteeriti juba alates 1991. aastast esimese taseme omakapitalina hääleõiguseta osalusi ja niinimetatud tähtajatuid investeeringuid (perpetuals). Lisaks ei määrata hüvitise suurust jaotuse põhjal pangandusjärelevalveõiguse alusel, vaid investeeringu riskiprofiili järgi. Kuna vara vastutab alles teises järjekorras, on riskistruktuur pigem võrreldav hääleõiguseta osalustega või niinimetatud tähtajatute investeeringutega. |
| --- | --- |

(102)

30. oktoobril 2003 üle antud Saksamaa arvamuses menetluse algatamise otsuse kohta vaidlustavad Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB, et vara üleandmist liidumaade riiklikele pankadele, eriti LSH juhtumi puhul, ei saa võrrelda põhikapitali üleandmisega. Pigem aktsepteeriti juba alates 1991. aastast esimese taseme omakapitalina hääleõiguseta osalusi ja niinimetatud tähtajatuid investeeringuid (perpetuals). Lisaks ei määrata hüvitise suurust jaotuse põhjal pangandusjärelevalveõiguse alusel, vaid investeeringu riskiprofiili järgi. Kuna vara vastutab alles teises järjekorras, on riskistruktuur pigem võrreldav hääleõiguseta osalustega või niinimetatud tähtajatute investeeringutega.

| (103) | Seoses minimaalse hüvitise arvutamisega põhikapitali investeeringu puhul ei ole WestLB-l metoodiliselt midagi CAPM-meetodi vastu. Siiski ei ole BdB leitud ühest tunduvalt suuremad beetafaktorid kohased. Ühest suurem beetafaktor näitab, et ettevõtte aktsia risk on suurem kui turu keskmine risk. Arvestades tollal vaieldamatult eksisteerinud avalik-õiguslikku rahastamiskohustust ja tagatiseandja vastutust oli liidumaa riiklikku panka tehtud investeeringu risk siiski oluliselt väiksem kui üldine tururisk. |
| --- | --- |

(103)

Seoses minimaalse hüvitise arvutamisega põhikapitali investeeringu puhul ei ole WestLB-l metoodiliselt midagi CAPM-meetodi vastu. Siiski ei ole BdB leitud ühest tunduvalt suuremad beetafaktorid kohased. Ühest suurem beetafaktor näitab, et ettevõtte aktsia risk on suurem kui turu keskmine risk. Arvestades tollal vaieldamatult eksisteerinud avalik-õiguslikku rahastamiskohustust ja tagatiseandja vastutust oli liidumaa riiklikku panka tehtud investeeringu risk siiski oluliselt väiksem kui üldine tururisk.

| (104) | Lisaks sellele oleks viga toetuda liidumaade riiklike pankade konkreetsel juhul eeldatavale tulususele vara pankadesse üleandmise momendil. Selline lähenemine erainvestori testi raames on küll põhimõtteliselt põhjendatud. Siinkohal tähendaks see, et aluseks tuleb võtta aastaks 1991 eeldatud tulusus. See on aga vastuolus igasuguse majandusliku reaalsusega, et investor saab aastal 2003 aastaks 1991 eeldatud tulusust, mis on palju suurem kui tegelikult saadud tulusus. Kui kasutada skemaatiliselt pidevalt tulususmäära ca 12 %, oleks tegemist liidumaade riiklike pankade põhjendamatu halvemusse seadmisega võrreldes erakonkurentidega. |
| --- | --- |

(104)

Lisaks sellele oleks viga toetuda liidumaade riiklike pankade konkreetsel juhul eeldatavale tulususele vara pankadesse üleandmise momendil. Selline lähenemine erainvestori testi raames on küll põhimõtteliselt põhjendatud. Siinkohal tähendaks see, et aluseks tuleb võtta aastaks 1991 eeldatud tulusus. See on aga vastuolus igasuguse majandusliku reaalsusega, et investor saab aastal 2003 aastaks 1991 eeldatud tulusust, mis on palju suurem kui tegelikult saadud tulusus. Kui kasutada skemaatiliselt pidevalt tulususmäära ca 12 %, oleks tegemist liidumaade riiklike pankade põhjendamatu halvemusse seadmisega võrreldes erakonkurentidega.

| (105) | Seoses hüvitise vähendamisega üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu on WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa seisukohal, et põhitulususest tuleb täielikult maha arvata riskivabade riigivõlakirjade määr. Üleantud vara ei suurendanud liidumaade riiklike pankade likviidsust vähimalgi määral. Majanduslikult ei ole põhjendatud vähendada seda määra maksusäästuga, kuna kapitalituru instrumentide hinnakujundus ei sõltu maksustamisest. Vastasel korral peaksid kapitalituru instrumentide hinnad olema erineva maksustamise korral erinevad. |
| --- | --- |

(105)

Seoses hüvitise vähendamisega üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu on WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa seisukohal, et põhitulususest tuleb täielikult maha arvata riskivabade riigivõlakirjade määr. Üleantud vara ei suurendanud liidumaade riiklike pankade likviidsust vähimalgi määral. Majanduslikult ei ole põhjendatud vähendada seda määra maksusäästuga, kuna kapitalituru instrumentide hinnakujundus ei sõltu maksustamisest. Vastasel korral peaksid kapitalituru instrumentide hinnad olema erineva maksustamise korral erinevad.

| (106) | Lõpuks tuleb arvestada, et riski ja seega ka hüvitist vähendab asjaolu, et kuna vara ei ole likviidne, puudub ka likviidsusrisk. Seda tuleb arvesse võtta hüvitise asjakohase vähendamisega. Samuti tuleb hüvitist vähendada niinimetatud omanikuefekti alusel, sest investor, kes juba on ettevõtte omanikeringis, hindab täiendavat investeeringut teisiti kui uus investor. |
| --- | --- |

(106)

Lõpuks tuleb arvestada, et riski ja seega ka hüvitist vähendab asjaolu, et kuna vara ei ole likviidne, puudub ka likviidsusrisk. Seda tuleb arvesse võtta hüvitise asjakohase vähendamisega. Samuti tuleb hüvitist vähendada niinimetatud omanikuefekti alusel, sest investor, kes juba on ettevõtte omanikeringis, hindab täiendavat investeeringut teisiti kui uus investor.

VIII.   BDB, SCHLESWIG-HOLSTEINI LIIDUMAA JA PANGA HSH NORDBANK KOKKULEPE

| (107) | 8. oktoobril 2004 laekusid komisjonile kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ning LSH ja Hamburgi liidumaa riikliku panga ühinemisel 2003. aastal tekkinud HSH Nordbank vahelise kokkuleppe tulemused. Puudutamata jätkuvalt kehtivaid põhimõttelisi õiguslikke seisukohti, leppisid pooled kokku selles, mida nad peavad sobivateks parameetriteks mõistliku hüvitise määratlemisel. Pooled paluvad komisjoni arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemusi. |
| --- | --- |

(107)

8. oktoobril 2004 laekusid komisjonile kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ning LSH ja Hamburgi liidumaa riikliku panga ühinemisel 2003. aastal tekkinud HSH Nordbank vahelise kokkuleppe tulemused. Puudutamata jätkuvalt kehtivaid põhimõttelisi õiguslikke seisukohti, leppisid pooled kokku selles, mida nad peavad sobivateks parameetriteks mõistliku hüvitise määratlemisel. Pooled paluvad komisjoni arvestada otsuse tegemisel kokkuleppe tulemusi.

| (108) | Pooled määravad esialgu CAPM-i baasil minimaalse hüvitise hüpoteetilise investeeringu eest LSH põhikapitali. Selle järgi peaks mõistlik miinimumhüvitis sihtotstarbelise vara eest olema 9,29 % aastas. Seejuures kasutatakse kõnealuse miinimumhüvitise arvutamisel liidumaa riikliku panga poolt Saksa börsi REX10 Performance Index kasutamisel leitud pikaajalist riskivaba intressimäära ja liidumaa tellitud KPMG 26. mai 2004 ekspertarvamuses toodud hinnangulist beetafaktorit. Konkreetselt saadi LSH jaoks vara üleandmise ajal 31. detsembril 1990 riskivaba baasintressimäär 6,61 %. Beetafaktorina kasutati KPMG analüüsi alusel väärtust 0,670. Tururiski preemiaks võeti 4 % (ühtne kõigile liidumaade riiklikele pankadele). |
| --- | --- |

(108)

Pooled määravad esialgu CAPM-i baasil minimaalse hüvitise hüpoteetilise investeeringu eest LSH põhikapitali. Selle järgi peaks mõistlik miinimumhüvitis sihtotstarbelise vara eest olema 9,29 % aastas. Seejuures kasutatakse kõnealuse miinimumhüvitise arvutamisel liidumaa riikliku panga poolt Saksa börsi REX10 Performance Index kasutamisel leitud pikaajalist riskivaba intressimäära ja liidumaa tellitud KPMG 26. mai 2004 ekspertarvamuses toodud hinnangulist beetafaktorit. Konkreetselt saadi LSH jaoks vara üleandmise ajal 31. detsembril 1990 riskivaba baasintressimäär 6,61 %. Beetafaktorina kasutati KPMG analüüsi alusel väärtust 0,670. Tururiski preemiaks võeti 4 % (ühtne kõigile liidumaade riiklikele pankadele).

| (109) | Seejärel leiti kapitali puuduvast likviidsusest tulenevalt hüvitise vähendamise määr. Seejuures võeti jällegi bruto-finantseerimiskuluna aluseks riskivaba intressimäär 6,61 %. Neto-finantseerimiskulu leidmiseks võeti koondarvestusse LSH maksukoormus vara üleandmise ajal 50 %, saades vähendatava tulu määraks likviidsuse puudumise eest 3,31 %. |
| --- | --- |

(109)

Seejärel leiti kapitali puuduvast likviidsusest tulenevalt hüvitise vähendamise määr. Seejuures võeti jällegi bruto-finantseerimiskuluna aluseks riskivaba intressimäär 6,61 %. Neto-finantseerimiskulu leidmiseks võeti koondarvestusse LSH maksukoormus vara üleandmise ajal 50 %, saades vähendatava tulu määraks likviidsuse puudumise eest 3,31 %.

| (110) | Lõpuks arvestati juurde hinnalisand suuruses 0,3 %, kuna hääleõigusi ei antud. |
| --- | --- |

(110)

Lõpuks arvestati juurde hinnalisand suuruses 0,3 %, kuna hääleõigusi ei antud.

| (111) | Kõiki tegureid arvestades saadi mõistlikuks hüvitiseks sihtotstarbelise vara eest 6,28 % aastas pärast maksustamist (edendustegevuseks ette nähtud vara selle osa eest, mida on kasutatud LSH konkurentsile orienteeritud majandustegevuses). Kõnealune hüvitis kuulub tasumisele alates kõnealuse vara esimese taseme omavahenditena aktsepteerimise kuu lõpust (31.8.1991). |
| --- | --- |

(111)

Kõiki tegureid arvestades saadi mõistlikuks hüvitiseks sihtotstarbelise vara eest 6,28 % aastas pärast maksustamist (edendustegevuseks ette nähtud vara selle osa eest, mida on kasutatud LSH konkurentsile orienteeritud majandustegevuses). Kõnealune hüvitis kuulub tasumisele alates kõnealuse vara esimese taseme omavahenditena aktsepteerimise kuu lõpust (31.8.1991).

| (112) | Vastavalt kokkuleppele seisneb riigiabi seega vahes LSH poolt tegelikult makstud tasu ja leitud mõistliku hüvitise 6,28 % vahel, mille HSH Nordbank peab tagasi maksma. |
| --- | --- |

(112)

Vastavalt kokkuleppele seisneb riigiabi seega vahes LSH poolt tegelikult makstud tasu ja leitud mõistliku hüvitise 6,28 % vahel, mille HSH Nordbank peab tagasi maksma.

| (113) | Pooled jõudsid kokkuleppele ka garantiiprovisjoni 0,3 % osas, mis tuleb maksta nii selle vastutava kapitali eest, mida kasutas IB ise, kui ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest. Lisaks ei vaidlustanud HSH Nordbank ka seda, et vara üleandmise ajavahemiku eest kuni selle BAKred'i poolt esimese taseme omavahenditena tunnustamise kuu lõpuni (1. jaanuar 1991 – 30. august 1991) tuleb samuti maksta garantiiprovisjoni 0,3 % bilansis näidatud summa 1 306,05 mln DEM eest. |
| --- | --- |

(113)

Pooled jõudsid kokkuleppele ka garantiiprovisjoni 0,3 % osas, mis tuleb maksta nii selle vastutava kapitali eest, mida kasutas IB ise, kui ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest. Lisaks ei vaidlustanud HSH Nordbank ka seda, et vara üleandmise ajavahemiku eest kuni selle BAKred'i poolt esimese taseme omavahenditena tunnustamise kuu lõpuni (1. jaanuar 1991 – 30. august 1991) tuleb samuti maksta garantiiprovisjoni 0,3 % bilansis näidatud summa 1 306,05 mln DEM eest.

| (114) | Kokkuleppe sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste raames nimetati lisaks juba selgitatud hüvitisele esmakordselt IB kapitali eest täiendava hüvitiselemendina aasta puhaskasumist Schleswig-Holsteini liidumaale makstud dividende kui täiendavat hüvitise koostisosa. Kõnealuse dividendimakse õiguslik alus on IBG § 17 lõige 2 (1990. aasta versioon) ja IBG § 19 lõige 2 (1998. aasta versioon). Nimetatud sätete kohaselt tuleb IB sihtotstarbelise reservi aasta puhaskasum välja maksta (alati LB organite asjaomase dividendimakset käsitleva otsuse alusel) liidumaale. Schleswig-Holsteini liidumaa vastava eelarveseaduse eeskirjade kohaselt on nimetatud summad ette nähtud kasutamiseks IB eesmärkide teostamiseks, seega liidumaa edendustegevuse jaoks, ja vastavalt sellele kanti need jälle IB-le üle. Kõnealune meetod vastab liidumaa parlamendi ülemvõimu põhimõttele eelarve küsimustes, see tähendab, et vahendite üle ei otsusta mitte täitevvõim, vaid parlament. Majanduslikult oli meetodi puhul tegemist väljamakse ja tagasivõtmisega ning see on aktsepteeritav tasaarvestatava väljamaksena. |
| --- | --- |

(114)

Kokkuleppe sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste raames nimetati lisaks juba selgitatud hüvitisele esmakordselt IB kapitali eest täiendava hüvitiselemendina aasta puhaskasumist Schleswig-Holsteini liidumaale makstud dividende kui täiendavat hüvitise koostisosa. Kõnealuse dividendimakse õiguslik alus on IBG § 17 lõige 2 (1990. aasta versioon) ja IBG § 19 lõige 2 (1998. aasta versioon). Nimetatud sätete kohaselt tuleb IB sihtotstarbelise reservi aasta puhaskasum välja maksta (alati LB organite asjaomase dividendimakset käsitleva otsuse alusel) liidumaale. Schleswig-Holsteini liidumaa vastava eelarveseaduse eeskirjade kohaselt on nimetatud summad ette nähtud kasutamiseks IB eesmärkide teostamiseks, seega liidumaa edendustegevuse jaoks, ja vastavalt sellele kanti need jälle IB-le üle. Kõnealune meetod vastab liidumaa parlamendi ülemvõimu põhimõttele eelarve küsimustes, see tähendab, et vahendite üle ei otsusta mitte täitevvõim, vaid parlament. Majanduslikult oli meetodi puhul tegemist väljamakse ja tagasivõtmisega ning see on aktsepteeritav tasaarvestatava väljamaksena.

| (115) | Seda ringlust katkestas lisaks sihtotstarbelise seotuse tühistamine eelarvega kaasnevate (üksikute) seadustega üksikute aastate puhaskasumi suhtes. Sellistel juhtudel ei kantud väljamakstud summasid IB-le tagasi. Sihtotstarbelise seotuse tühistamise alusel oli nimetatud aastatel väljamakstud puhaskasum täies ulatuses Schleswig-Holsteini liidumaa käsutuses liidumaa eelarvekulude finantseerimiseks. Seejuures tuleb silmas pidada, et väljamakstud summad, mida nimetatud põhjusel IB-le tagasi ei kantud, vaid mis jäid täielikult Schleswig-Holsteini liidumaa käsutusse, moodustasid oluliselt suurema osa siinkohal kõne all olevatest väljamakstud summadest. |
| --- | --- |

(115)

Seda ringlust katkestas lisaks sihtotstarbelise seotuse tühistamine eelarvega kaasnevate (üksikute) seadustega üksikute aastate puhaskasumi suhtes. Sellistel juhtudel ei kantud väljamakstud summasid IB-le tagasi. Sihtotstarbelise seotuse tühistamise alusel oli nimetatud aastatel väljamakstud puhaskasum täies ulatuses Schleswig-Holsteini liidumaa käsutuses liidumaa eelarvekulude finantseerimiseks. Seejuures tuleb silmas pidada, et väljamakstud summad, mida nimetatud põhjusel IB-le tagasi ei kantud, vaid mis jäid täielikult Schleswig-Holsteini liidumaa käsutusse, moodustasid oluliselt suurema osa siinkohal kõne all olevatest väljamakstud summadest.

| (116) | Alljärgnevas tabelis on näidatud IB dividendide väljamaksed liidumaale:
  Graafik 3:
  IB dividendide väljamaksed Schleswig-Holsteini liidumaale (mln DEM)



















  Mln DEM |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| IB dividendide väljamaksed | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 2,6 | 1,5 | 2,5 | 3,5 | 47,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(116)

Alljärgnevas tabelis on näidatud IB dividendide väljamaksed liidumaale:

Graafik 3:

IB dividendide väljamaksed Schleswig-Holsteini liidumaale (mln DEM)

Mln DEM

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

IB dividendide väljamaksed

0,0

0,0

1,1

2,6

1,5

2,5

3,5

47,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (117) | Kõnealuseid aasta puhastulu väljamakseid tuleb riigiabi suuruse selgitamisel asjakohaselt arvesse võtta ja kokkuleppe sõlminud pooled neid oma arvutustes ka arvestasid. |
| --- | --- |

(117)

Kõnealuseid aasta puhastulu väljamakseid tuleb riigiabi suuruse selgitamisel asjakohaselt arvesse võtta ja kokkuleppe sõlminud pooled neid oma arvutustes ka arvestasid.

IX.   MEETMETE HINNANG

1.   RIIGIABI ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (118) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või liikmesriigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(118)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või liikmesriigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

1.1.   RIIGI RESSURSID

| (119) | Ülalkirjeldatud vara üleandmisega otsustas Schleswig-Holsteini liidumaa kapitali suurendamise meetodi kasuks, mille põhikontseptsioon seisnes WKA ja WAK-i vara ja kinnisvara üleandmises LSH-le viimase omakapitali baasi tugevdamiseks. Vaatamata sellele, et üleantud vahendid ei olnud spetsiaalse sihtotstarbelise seotuse tõttu sihtotstarbelise reservina LSH piiramatus käsutuses, aktsepteeriti vara järelevalveõiguse alusel ning seda sai seega kasutada kattevarana konkurentsis teiste LSH-ga konkureerivate krediidiasutustega. Tõsiasi, et LSH-le anti üle riigi ressursse, seisab seega väljaspool kahtlust. |
| --- | --- |

(119)

Ülalkirjeldatud vara üleandmisega otsustas Schleswig-Holsteini liidumaa kapitali suurendamise meetodi kasuks, mille põhikontseptsioon seisnes WKA ja WAK-i vara ja kinnisvara üleandmises LSH-le viimase omakapitali baasi tugevdamiseks. Vaatamata sellele, et üleantud vahendid ei olnud spetsiaalse sihtotstarbelise seotuse tõttu sihtotstarbelise reservina LSH piiramatus käsutuses, aktsepteeriti vara järelevalveõiguse alusel ning seda sai seega kasutada kattevarana konkurentsis teiste LSH-ga konkureerivate krediidiasutustega. Tõsiasi, et LSH-le anti üle riigi ressursse, seisab seega väljaspool kahtlust.

1.2.   TEATUD ETTEVÕTJA SOODUSTAMINE

| (120) | Selleks, et kontrollida, kas riigi ressursside üleandmine riigi osalusega äriühingule on selle ettevõtja soodustamine ja võib endast kujutada riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Euroopa Ühenduste Kohus ja esimese astme kohus aktsepteerisid ja arendasid kõnealust põhimõtet edasi reas kohtuasjades, eriti käesoleva juhtumi jaoks olulises seoses esimese astme kohtu 6. märtsi 2003.aasta otsuses WestLB asjas (31). |
| --- | --- |

(120)

Selleks, et kontrollida, kas riigi ressursside üleandmine riigi osalusega äriühingule on selle ettevõtja soodustamine ja võib endast kujutada riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kasutab komisjon “turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtet. Euroopa Ühenduste Kohus ja esimese astme kohus aktsepteerisid ja arendasid kõnealust põhimõtet edasi reas kohtuasjades, eriti käesoleva juhtumi jaoks olulises seoses esimese astme kohtu 6. märtsi 2003.aasta otsuses WestLB asjas (31).

a)   Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte

| (121) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest lähtuvalt ei peeta ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapital eraldatakse tingimustel, millistel “normaalsetes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor nõustuks vahendeid andma eraõiguslikule ettevõtjale” (32). Samas on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist soodustusega, kui ettenähtud hüvitamise tingimused ja/või ettevõtja finantsseis ei võimalda normaalset tulusust mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(121)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest lähtuvalt ei peeta ettevõtja soodustamiseks seda, kui kapital eraldatakse tingimustel, millistel “normaalsetes turumajanduslikes tingimustes tegutsev erainvestor nõustuks vahendeid andma eraõiguslikule ettevõtjale” (32). Samas on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist soodustusega, kui ettenähtud hüvitamise tingimused ja/või ettevõtja finantsseis ei võimalda normaalset tulusust mõistliku aja jooksul.

| (122) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte leiab rakendust vaatamata asjaolule, et LSH puhul oli vara üleandmise ajal tegemist kasumliku ettevõttega. Tõsiasi, et põhimõtet on seni kohaldatud peamiselt raskustes ettevõtetele, ei piira selle kohaldamist kõnealusele ettevõtete kategooriale. |
| --- | --- |

(122)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõte leiab rakendust vaatamata asjaolule, et LSH puhul oli vara üleandmise ajal tegemist kasumliku ettevõttega. Tõsiasi, et põhimõtet on seni kohaldatud peamiselt raskustes ettevõtetele, ei piira selle kohaldamist kõnealusele ettevõtete kategooriale.

| (123) | Õiguslikult ei ole sätestatud, et ettevõtte kasumlikkus välistaks võimaluse, et kapitalieraldis sisaldab riigiabi elemente. Isegi kui ettevõte töötab kasumlikult, võiks turumajanduslikult tegutsev investor (edasisest) kapitalieraldisest loobuda, kui ta välistab ette võimaluse, et investeeritud kapitalilt võib oodata mõistlikku tulusust (dividendide või väärtuse kasvu näol). Kui ettevõte investeeringu tegemise ajal ei anna oodatud mõistlikku tulusust, nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor meetmeid tulususe tõstmiseks. Seega saab turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet samamoodi kohaldada kõigile riigi osalusega ettevõtetele sõltumata sellest, kas nad töötavad kasumi või kahjumiga. Komisjoni sellist seisukohta on kinnitanud ka Euroopa esimese astme kohus otsuses WestLB asjas (33). |
| --- | --- |

(123)

Õiguslikult ei ole sätestatud, et ettevõtte kasumlikkus välistaks võimaluse, et kapitalieraldis sisaldab riigiabi elemente. Isegi kui ettevõte töötab kasumlikult, võiks turumajanduslikult tegutsev investor (edasisest) kapitalieraldisest loobuda, kui ta välistab ette võimaluse, et investeeritud kapitalilt võib oodata mõistlikku tulusust (dividendide või väärtuse kasvu näol). Kui ettevõte investeeringu tegemise ajal ei anna oodatud mõistlikku tulusust, nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor meetmeid tulususe tõstmiseks. Seega saab turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet samamoodi kohaldada kõigile riigi osalusega ettevõtetele sõltumata sellest, kas nad töötavad kasumi või kahjumiga. Komisjoni sellist seisukohta on kinnitanud ka Euroopa esimese astme kohus otsuses WestLB asjas (33).

| (124) | Selle kohaselt on käesoleva uurimise põhiküsimuseks, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks kapitali, mis on samade omadustega nagu kõnealune vara ja Schleswig-Holsteini liidumaa kinnisvara, samadel tingimustel üle andnud, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust. |
| --- | --- |

(124)

Selle kohaselt on käesoleva uurimise põhiküsimuseks, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks kapitali, mis on samade omadustega nagu kõnealune vara ja Schleswig-Holsteini liidumaa kinnisvara, samadel tingimustel üle andnud, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust.

| (125) | Keskse tähtsusega oli Saksamaa andmete kohaselt liidumaa eesmärk siduda kogu edendustegevus omavahel ning jätkata seda majanduslikult ja efektiivselt, optimeerida nõustamist ja toetuste andmist ning luua eeldused vahendite paindlikuks kasutamiseks. Kõnealuse reorganiseerimisega oli seotud LSH omakapitali baasi tugevdamine, mis, arvestades maksevõimele seatavate nõuete prognoositavat muutust, aitas kaasa LSH laienemisvõime kindlustamisele pikemas perspektiivis. Lisaks kavandas liidumaa põhjalikku ümberorienteerumist liidumaale kuuluvate ning liidumaa erinevate organite ja asutuste poolt kasutatava kinnisvara majandamisel eesmärgiga vähendada ebaefektiivsust. |
| --- | --- |

(125)

Keskse tähtsusega oli Saksamaa andmete kohaselt liidumaa eesmärk siduda kogu edendustegevus omavahel ning jätkata seda majanduslikult ja efektiivselt, optimeerida nõustamist ja toetuste andmist ning luua eeldused vahendite paindlikuks kasutamiseks. Kõnealuse reorganiseerimisega oli seotud LSH omakapitali baasi tugevdamine, mis, arvestades maksevõimele seatavate nõuete prognoositavat muutust, aitas kaasa LSH laienemisvõime kindlustamisele pikemas perspektiivis. Lisaks kavandas liidumaa põhjalikku ümberorienteerumist liidumaale kuuluvate ning liidumaa erinevate organite ja asutuste poolt kasutatava kinnisvara majandamisel eesmärgiga vähendada ebaefektiivsust.

| (126) | Turumajanduslikult tegutsev investor kontrollib ka juhul, kui talle juba kuulub osalus ettevõttes, muid investeerimisvõimalusi väljaspool ettevõtet. Reeglina otsustab ta täiendavate vahendite investeerimise kasuks avaliku sektori ettevõttesse, kui ta võib täiendavate vahendite eest eeldada mõistlikku tulu. Omaniku pikaajalised tulususe väljavaated või ka efektiivsuse ja sünergia aspektid tuleb seega küsimuse puhul, kas kapitalieraldis kujutab endast riigiabi, põhimõtteliselt kõrvale jätta. Selle asemel tuleb ka omaniku kapitalieraldist – ükskõik mis motiividel ta selle teeb – mõõta selle järgi, kas investor võib mõistliku ajavahemiku jooksul arvestada täiendavalt eraldatud vahendite normaalse tulususega. |
| --- | --- |

(126)

Turumajanduslikult tegutsev investor kontrollib ka juhul, kui talle juba kuulub osalus ettevõttes, muid investeerimisvõimalusi väljaspool ettevõtet. Reeglina otsustab ta täiendavate vahendite investeerimise kasuks avaliku sektori ettevõttesse, kui ta võib täiendavate vahendite eest eeldada mõistlikku tulu. Omaniku pikaajalised tulususe väljavaated või ka efektiivsuse ja sünergia aspektid tuleb seega küsimuse puhul, kas kapitalieraldis kujutab endast riigiabi, põhimõtteliselt kõrvale jätta. Selle asemel tuleb ka omaniku kapitalieraldist – ükskõik mis motiividel ta selle teeb – mõõta selle järgi, kas investor võib mõistliku ajavahemiku jooksul arvestada täiendavalt eraldatud vahendite normaalse tulususega.

| (127) | Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte sellist tõlgendust, mida komisjon järgis juba otsuses 2000/392/EÜ (34), esimese astme kohus ei vaidlustanud. Kohus lähtus samuti kaalutlusest, et ka erainvestor, kes juba omab osalust ettevõtte põhikapitalis, ei rahuldu tavaliselt sellega, et investeering toodab kahjumit või ainult piiratud kasumit. Pigem taotleb ta alati oma investeeringult mõistlikku tulu, arvestades asjaolusid ning enese huve lähemas, keskpikas ja pikas perspektiivis (35). |
| --- | --- |

(127)

Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte sellist tõlgendust, mida komisjon järgis juba otsuses 2000/392/EÜ (34), esimese astme kohus ei vaidlustanud. Kohus lähtus samuti kaalutlusest, et ka erainvestor, kes juba omab osalust ettevõtte põhikapitalis, ei rahuldu tavaliselt sellega, et investeering toodab kahjumit või ainult piiratud kasumit. Pigem taotleb ta alati oma investeeringult mõistlikku tulu, arvestades asjaolusid ning enese huve lähemas, keskpikas ja pikas perspektiivis (35).

| (128) | “Turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtte valguses on käesoleva uurimise põhiküsimuseks seega, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samade omadustega kapitali nagu Schleswig-Holsteini liidumaa kõnealune vara samadel tingimustel üle andnud, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust. |
| --- | --- |

(128)

“Turumajanduslikult tegutseva investori” põhimõtte valguses on käesoleva uurimise põhiküsimuseks seega, kas turumajanduslikult tegutsev investor oleks samade omadustega kapitali nagu Schleswig-Holsteini liidumaa kõnealune vara samadel tingimustel üle andnud, eriti arvestades investeeringu kavandatud tulusust.

b)   Asutamislepingu artikkel 295

| (129) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 jääb omandi õiguslik režiim liikmesriikides puutumatuks. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsisätete rikkumist. |
| --- | --- |

(129)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 295 jääb omandi õiguslik režiim liikmesriikides puutumatuks. See ei õigusta siiski asutamislepingu konkurentsisätete rikkumist.

| (130) | Seoses liidumaade riiklike pankade menetlustega selgitab Saksamaa, et üleantud vahendeid ei olnud võimalik kasutada tulutoovalt teisiti kui sarnasesse avalik-õiguslikku asutusse paigutamisega. Seega olevat üleandmine varade kõige mõistlikum äriline kasutus. Igasugune tasu üleantud vara eest, sealhulgas igasugune kapitali täiendav tootlus õigustavat üleandmist piisavalt “turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest” lähtuvalt . |
| --- | --- |

(130)

Seoses liidumaade riiklike pankade menetlustega selgitab Saksamaa, et üleantud vahendeid ei olnud võimalik kasutada tulutoovalt teisiti kui sarnasesse avalik-õiguslikku asutusse paigutamisega. Seega olevat üleandmine varade kõige mõistlikum äriline kasutus. Igasugune tasu üleantud vara eest, sealhulgas igasugune kapitali täiendav tootlus õigustavat üleandmist piisavalt “turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttest” lähtuvalt .

| (131) | Nende argumentidega ei saa nõustuda. Võimalik, et kõnealuse vara üleandmine LSH-le ja LSH sellest tulenev võimalus kasutada kapitali oma maksevõime tugevdamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum rakendus. Siiski, niipea kui riigi raha ja muud aktivad leiavad kasutust konkurentsile orienteeritud äritegevuses, tuleb rakendada turureegleid. See tähendab, et kui riik otsustab kasutada avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks ette nähtud vara (ka) äriliselt, peab ta nõudma turutingimustele vastavat hüvitist. |
| --- | --- |

(131)

Nende argumentidega ei saa nõustuda. Võimalik, et kõnealuse vara üleandmine LSH-le ja LSH sellest tulenev võimalus kasutada kapitali oma maksevõime tugevdamiseks oli majanduslikult kõige mõistlikum rakendus. Siiski, niipea kui riigi raha ja muud aktivad leiavad kasutust konkurentsile orienteeritud äritegevuses, tuleb rakendada turureegleid. See tähendab, et kui riik otsustab kasutada avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks ette nähtud vara (ka) äriliselt, peab ta nõudma turutingimustele vastavat hüvitist.

c)   Muutumatu omanike struktuur

| (132) | Üks võimalus kindlustada endale kui panga turumajanduslikule investorile turutingimustele vastav hüvitis seisneb mõistlikus panga kasumis ja väärtuse kasvus osalemises. Seda võib saavutada kapitalieraldisele vastava osaluste suuruse muutmisega. Nii saab rahastaja kohaselt osa dividendidest ja potentsiaalsest suurematest tuluteenimise võimalustest tekkivast väärtuse kasvust. Üks vahend investeeritud kapitali mõistliku tulususe tagamiseks oleks olnud suurendada vastavalt liidumaa osalust LSH-s, kuivõrd panga kogutulusus vastab normaalsele tulususele, mida turumajanduslikult tegutsev investor oma investeeringult ootab. See oleks muutnud ülearuseks küsimuse arutamise, kas kokkulepitud tasu tegelikult konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud osa eest on mõistlik. Schleswig-Holsteini liidumaa sellise lähenemise kasuks siiski ei otsustanud. |
| --- | --- |

(132)

Üks võimalus kindlustada endale kui panga turumajanduslikule investorile turutingimustele vastav hüvitis seisneb mõistlikus panga kasumis ja väärtuse kasvus osalemises. Seda võib saavutada kapitalieraldisele vastava osaluste suuruse muutmisega. Nii saab rahastaja kohaselt osa dividendidest ja potentsiaalsest suurematest tuluteenimise võimalustest tekkivast väärtuse kasvust. Üks vahend investeeritud kapitali mõistliku tulususe tagamiseks oleks olnud suurendada vastavalt liidumaa osalust LSH-s, kuivõrd panga kogutulusus vastab normaalsele tulususele, mida turumajanduslikult tegutsev investor oma investeeringult ootab. See oleks muutnud ülearuseks küsimuse arutamise, kas kokkulepitud tasu tegelikult konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud osa eest on mõistlik. Schleswig-Holsteini liidumaa sellise lähenemise kasuks siiski ei otsustanud.

| (133) | Saksamaa väidab siinkohal, et riigiabi õiguse seisukohast ei ole oluline, millises vormis Schleswig-Holsteini liidumaa LSH-lt IB kapitali investeerimise eest hüvitist oleks pidanud nõudma, kuna kapitalieraldis ei pea tingimata olema seotud osalusväärtpaberite ja hääleõiguse omandamisega. Lisaks tuleb arvesse võtta ka seda, et IB kapitali investeerimine LSH-sse võimaldas Schleswig-Holsteini liidumaal saada osaluse eest WestLB-s ja Baden-Württembergi liidumaa riiklikus pangas kõrgemat müügihinda, kui see ilma kõnealuste investeeringuteta võimalik oleks olnud. |
| --- | --- |

(133)

Saksamaa väidab siinkohal, et riigiabi õiguse seisukohast ei ole oluline, millises vormis Schleswig-Holsteini liidumaa LSH-lt IB kapitali investeerimise eest hüvitist oleks pidanud nõudma, kuna kapitalieraldis ei pea tingimata olema seotud osalusväärtpaberite ja hääleõiguse omandamisega. Lisaks tuleb arvesse võtta ka seda, et IB kapitali investeerimine LSH-sse võimaldas Schleswig-Holsteini liidumaal saada osaluse eest WestLB-s ja Baden-Württembergi liidumaa riiklikus pangas kõrgemat müügihinda, kui see ilma kõnealuste investeeringuteta võimalik oleks olnud.

| (134) | Kui osaluste ümberjaotamine ei ole teostatav, oleks turumajanduslikult tegutsev investor komisjoni arvates investeeringuga nõustunud ainult siis, kui selle eest oleks kokku lepitud vähemalt mõistlik otsene hüvitis. Turumajanduslikult tegutsev investor ei rahuldu tavaliselt sellega, et vältida kahjumeid, vaid püüab saavutada oma vara maksimaalset tulusust vastavalt asjaoludele ja oma huvidele (36). Harilikult nõuab seetõttu ka erainvestor, kellele juba kuulub osalus soodustust saavas ettevõttes, kas osalussuhete muutmist või mõistlikku fikseeritud hüvitist. Vastasel korral loobuks ta osast kapitalipaigutuse tõttu täiendavalt saavutatud tulust, kuna ka teised osanikud saavad kasu suuremate dividendide ja ettevõtte väärtuse kasvu tõttu, ilma et nad oleksid ise selleks vastavat panust andnud. |
| --- | --- |

(134)

Kui osaluste ümberjaotamine ei ole teostatav, oleks turumajanduslikult tegutsev investor komisjoni arvates investeeringuga nõustunud ainult siis, kui selle eest oleks kokku lepitud vähemalt mõistlik otsene hüvitis. Turumajanduslikult tegutsev investor ei rahuldu tavaliselt sellega, et vältida kahjumeid, vaid püüab saavutada oma vara maksimaalset tulusust vastavalt asjaoludele ja oma huvidele (36). Harilikult nõuab seetõttu ka erainvestor, kellele juba kuulub osalus soodustust saavas ettevõttes, kas osalussuhete muutmist või mõistlikku fikseeritud hüvitist. Vastasel korral loobuks ta osast kapitalipaigutuse tõttu täiendavalt saavutatud tulust, kuna ka teised osanikud saavad kasu suuremate dividendide ja ettevõtte väärtuse kasvu tõttu, ilma et nad oleksid ise selleks vastavat panust andnud.

| (135) | Seega ei saa väita, et turumajanduslikult tegutsev investor oleks vara LSH-le üleandmisega võrreldavas olukorras, kus ei ole võimalik osalussuhte muutmine ja teine omanik ei tee kapitalieraldisega otseselt seotud vastavat investeeringut, loobunud mõistlikust otsesest hüvitisest. |
| --- | --- |

(135)

Seega ei saa väita, et turumajanduslikult tegutsev investor oleks vara LSH-le üleandmisega võrreldavas olukorras, kus ei ole võimalik osalussuhte muutmine ja teine omanik ei tee kapitalieraldisega otseselt seotud vastavat investeeringut, loobunud mõistlikust otsesest hüvitisest.

d)   Hüvitise kapitalibaas

| (136) | Nii nagu WestLB asjas, leiab komisjon mõistliku hüvitise üleantud edendustegevuseks ette nähtud vara ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest nende ärilise kasutatavuse alusel LSH jaoks. Komisjon eristab ka käesoleval juhul omakapitalina LSH käsutusse antud vara niinimetatud äritegevuse laiendamise funktsiooni ja (ainuüksi) vastutusfunktsiooni krediidiasutuse äritegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(136)

Nii nagu WestLB asjas, leiab komisjon mõistliku hüvitise üleantud edendustegevuseks ette nähtud vara ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest nende ärilise kasutatavuse alusel LSH jaoks. Komisjon eristab ka käesoleval juhul omakapitalina LSH käsutusse antud vara niinimetatud äritegevuse laiendamise funktsiooni ja (ainuüksi) vastutusfunktsiooni krediidiasutuse äritegevuse suhtes.

| (137) | Kapitali niinimetatud äritegevuse laiendamise funktsiooni all mõistetakse äripotentsiaali suurenemist riskivara suurenemise tõttu, kui järelevalveõiguse alusel tunnustatakse seda täiendava omakapitalina. Turutingimustele vastava hüvitise leidmisel lähtutakse seega hüvitisest, mida erainvestor, kes annab panga käsutusse esimese taseme omavahendeid, selle eest nõuaks. Kui panga käsutusse antud kapital on küll bilansis kajastatud omakapitalina, kuid järelevalveõiguse alusel siiski keeldutakse seda esimese taseme omavahenditena aktsepteerimast või kui see on ette nähtud edendustegevuse katteks, ei ole see kindlasti panga käsutuses äritegevuse laiendamisel. Kapital pole aga siiski mitte ainult järelevalveõiguse alusel oluline. Kuna see on krediidiasutuse võlausaldajate käsutuses vähemalt vastutuse seisukohast (niinimetatud vastutusfunktsioon), võib selle majanduslikku funktsiooni ikkagi võrrelda käenduse või garantiiga, sest bilansis näidatud omakapitali suurus annab panga rahastajatele informatsiooni selle maksejõulisuse kohta ja mõjutab seega tingimusi, millistel pank saab kasutada võõrkapitali. Turul tavapärane hüvitis kapitali niinimetatud vastutusfunktsiooni eest lähtub hüvitisest, mida krediidiasutuse eraõiguslik tagatiseandja oleks LSH-lt nõudnud võrreldava suuruse ja riskitasemega investeeringu eest. |
| --- | --- |

(137)

Kapitali niinimetatud äritegevuse laiendamise funktsiooni all mõistetakse äripotentsiaali suurenemist riskivara suurenemise tõttu, kui järelevalveõiguse alusel tunnustatakse seda täiendava omakapitalina. Turutingimustele vastava hüvitise leidmisel lähtutakse seega hüvitisest, mida erainvestor, kes annab panga käsutusse esimese taseme omavahendeid, selle eest nõuaks. Kui panga käsutusse antud kapital on küll bilansis kajastatud omakapitalina, kuid järelevalveõiguse alusel siiski keeldutakse seda esimese taseme omavahenditena aktsepteerimast või kui see on ette nähtud edendustegevuse katteks, ei ole see kindlasti panga käsutuses äritegevuse laiendamisel. Kapital pole aga siiski mitte ainult järelevalveõiguse alusel oluline. Kuna see on krediidiasutuse võlausaldajate käsutuses vähemalt vastutuse seisukohast (niinimetatud vastutusfunktsioon), võib selle majanduslikku funktsiooni ikkagi võrrelda käenduse või garantiiga, sest bilansis näidatud omakapitali suurus annab panga rahastajatele informatsiooni selle maksejõulisuse kohta ja mõjutab seega tingimusi, millistel pank saab kasutada võõrkapitali. Turul tavapärane hüvitis kapitali niinimetatud vastutusfunktsiooni eest lähtub hüvitisest, mida krediidiasutuse eraõiguslik tagatiseandja oleks LSH-lt nõudnud võrreldava suuruse ja riskitasemega investeeringu eest.

| (138) | Schleswig-Holsteini liidumaa andis 1. jaanuariks 1991 IB kapitali, mille suurus oli pärast lõplikku kontrollimist 1 306 mln Saksa marka, LSH-le üle. Investeeritud IB kapital suurenes aastast aastasse ja saavutas 2003. a väärtuse 1 967,6 mln Saksa marka. |
| --- | --- |

(138)

Schleswig-Holsteini liidumaa andis 1. jaanuariks 1991 IB kapitali, mille suurus oli pärast lõplikku kontrollimist 1 306 mln Saksa marka, LSH-le üle. Investeeritud IB kapital suurenes aastast aastasse ja saavutas 2003. a väärtuse 1 967,6 mln Saksa marka.

| (139) | Bilansi seisuga 31. detsember 1999 kandis liidumaa lisaks LSH-le üle sihtotstarbelised kinnisvarareservid, mis tõi kaasa bilansilise omakapitali suurenemise summani [...] mln Saksa marka . Pärast kaht täiendavat üleandmist oli sihtotstarbelise reservi väärtus 31. detsembril 2002 kokku [...] mln Saksa marka . |
| --- | --- |

(139)

Bilansi seisuga 31. detsember 1999 kandis liidumaa lisaks LSH-le üle sihtotstarbelised kinnisvarareservid, mis tõi kaasa bilansilise omakapitali suurenemise summani [...] mln Saksa marka . Pärast kaht täiendavat üleandmist oli sihtotstarbelise reservi väärtus 31. detsembril 2002 kokku [...] mln Saksa marka .

| (140) | BAKred aktsepteeris üle antud IB kapitali igal aastal täies ulatuses täiendavate omavahenditena (37). See ei olnud siiski täielikult LSH käsutuses tema konkurentsile orienteeritud majandustegevuse tagamiseks. Nagu WestLB juhtumi puhul kasutati osa sihtotstarbelisest reservist ka IB enda edendustegevuse tagamiseks. Seega ei olnud see osa sihtotstarbelisest reservist küll panga konkurentsile orienteeritud tegevusvaldkondade laiendamiseks panga käsutuses, kuid ta täitis LSH jaoks vastutusfunktsiooni. Sama kehtib sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta, mida BAKred esimese taseme omavahenditena ei aktsepteerinud, kuid mis täitsid panga jaoks vastutusfunktsiooni. |
| --- | --- |

(140)

BAKred aktsepteeris üle antud IB kapitali igal aastal täies ulatuses täiendavate omavahenditena (37). See ei olnud siiski täielikult LSH käsutuses tema konkurentsile orienteeritud majandustegevuse tagamiseks. Nagu WestLB juhtumi puhul kasutati osa sihtotstarbelisest reservist ka IB enda edendustegevuse tagamiseks. Seega ei olnud see osa sihtotstarbelisest reservist küll panga konkurentsile orienteeritud tegevusvaldkondade laiendamiseks panga käsutuses, kuid ta täitis LSH jaoks vastutusfunktsiooni. Sama kehtib sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta, mida BAKred esimese taseme omavahenditena ei aktsepteerinud, kuid mis täitsid panga jaoks vastutusfunktsiooni.

| (141) | Komisjon on seisukohal, et mõistliku hüvitise leidmisel ei saa olla oluline see, millises ulatuses panga käsutusse antud kapitali tegelikult kasutati. Ainus määrav tegur on võimalus kasutada kapitali äritegevuse laiendamiseks. Ka erainvestor ei rahulduks hüvitisega, mille suurus sõltub investeeritud kapitali kasutamise määrast. Komisjon nõustub seega BdB selgitusega, kes viitas sellele, et turumajanduslikult tegutseva investori jaoks, kes kannab riski oma investeering kaotada, ei ole oluline, kas krediidiasutus tema käsutusse antud raha tegelikult äritegevuse laiendamiseks kasutas. BdB viitab õigusega sellele, et turumajanduslikult tegutseva investori jaoks on määrav ainult see, et tema ei saa eraldatud summasid enam ise majandada ja seega vastavat tulu saada. Seetõttu ei mängi siinkohal arutatava määrava kapitalibaasi küsimuse juures mingit rolli, et LSH kasutas tema käsutusse antud kapitali täies ulatuses ainult aastatel 1999 – 2003. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon on seisukohal, et mõistliku hüvitise leidmisel ei saa olla oluline see, millises ulatuses panga käsutusse antud kapitali tegelikult kasutati. Ainus määrav tegur on võimalus kasutada kapitali äritegevuse laiendamiseks. Ka erainvestor ei rahulduks hüvitisega, mille suurus sõltub investeeritud kapitali kasutamise määrast. Komisjon nõustub seega BdB selgitusega, kes viitas sellele, et turumajanduslikult tegutseva investori jaoks, kes kannab riski oma investeering kaotada, ei ole oluline, kas krediidiasutus tema käsutusse antud raha tegelikult äritegevuse laiendamiseks kasutas. BdB viitab õigusega sellele, et turumajanduslikult tegutseva investori jaoks on määrav ainult see, et tema ei saa eraldatud summasid enam ise majandada ja seega vastavat tulu saada. Seetõttu ei mängi siinkohal arutatava määrava kapitalibaasi küsimuse juures mingit rolli, et LSH kasutas tema käsutusse antud kapitali täies ulatuses ainult aastatel 1999 – 2003.

| (142) | Lisaks tuleb viidata sellele, et otsustav ajahetk kapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni eest tasutava hüvitise suuruse leidmiseks on see, millal BAKred aktsepteeris sihtotstarbelist reservi järelevalveõiguse alusel esimese taseme omavahenditena. Saksamaa andmete kohaselt võis kapitali alles pärast seda kasutada riskivarana. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks tuleb viidata sellele, et otsustav ajahetk kapitali äritegevuse laiendamise funktsiooni eest tasutava hüvitise suuruse leidmiseks on see, millal BAKred aktsepteeris sihtotstarbelist reservi järelevalveõiguse alusel esimese taseme omavahenditena. Saksamaa andmete kohaselt võis kapitali alles pärast seda kasutada riskivarana.

| (143) | Kuna kapitali kajastati bilansis juba enne seda omavahenditena, täitis see vähemalt vastutusfunktsiooni, nagu ülal täpsemalt selgitatud. Sama kehtib summa kohta, mida kasutas IB ise ning sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta. Seda tuleb mõistliku hüvitise leidmisel arvestada. |
| --- | --- |

(143)

Kuna kapitali kajastati bilansis juba enne seda omavahenditena, täitis see vähemalt vastutusfunktsiooni, nagu ülal täpsemalt selgitatud. Sama kehtib summa kohta, mida kasutas IB ise ning sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta. Seda tuleb mõistliku hüvitise leidmisel arvestada.

e)   Võrdlus muude omakapitali instrumentidega

| (144) | Nagu selgitatud, tuleb turutingimustele vastava hüvitise määramisel lähtuda hüvitisest, mida nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor, kes annab panga käsutusse omakapitali. |
| --- | --- |

(144)

Nagu selgitatud, tuleb turutingimustele vastava hüvitise määramisel lähtuda hüvitisest, mida nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor, kes annab panga käsutusse omakapitali.

| (145) | Pole kahtlust, et LSH-le üle antud edendustegevuseks ette nähtud vara otsene võrdlemine muude tehingutega ei ole võimalik. Kui tehing mõne aspekti poolest ka sarnaneb teatud instrumentidega, leidub siiski igast instrumendist nii palju erinevusi, et igasugune võrdlus kehtib ainult piirangutega. Seetõttu saab vastavalt WestLB (38) juhtumi puhul kasutatud lähenemisele mõistliku hüvitise leida ainult seeläbi, kui võrrelda vara üleandmist erinevate turul tavapäraste omakapitali instrumentidega, et sarnasuste võrdlemise raames leida instrument, mis on kõige lähedasem ning mida seejärel kasutatakse hüvitise määramisel mõõdupuuna. |
| --- | --- |

(145)

Pole kahtlust, et LSH-le üle antud edendustegevuseks ette nähtud vara otsene võrdlemine muude tehingutega ei ole võimalik. Kui tehing mõne aspekti poolest ka sarnaneb teatud instrumentidega, leidub siiski igast instrumendist nii palju erinevusi, et igasugune võrdlus kehtib ainult piirangutega. Seetõttu saab vastavalt WestLB (38) juhtumi puhul kasutatud lähenemisele mõistliku hüvitise leida ainult seeläbi, kui võrrelda vara üleandmist erinevate turul tavapäraste omakapitali instrumentidega, et sarnasuste võrdlemise raames leida instrument, mis on kõige lähedasem ning mida seejärel kasutatakse hüvitise määramisel mõõdupuuna.

| (146) | Kaebuse esitaja leiab. et sihtotstarbelisse reservi koondatud edendustegevuseks ette nähtud vara võrrelda ainult põhikapitaliga. Saksamaa Liitvabariigi krediidiasutuste järelevalveamet aktsepteerib sihtotstarbelist reservi esimese taseme omavahenditena ja seda saab seetõttu võrrelda ka ainult selliste omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal esimese taseme omavahendite investeerimise aastal aktsepteeriti. Saksamaa jaoks seevastu täidab erinevate omakapitali instrumentide võrdlemine ainult eesmärki määratleda, milline riskiprofiil (ja seega milline hüvitiste valik) on investori seisukohast investeeringule kõige lähedasem. Selle kohaselt on IB kapital kõige lähedasem tähtajatutele eelisaktsiatele, osalusväärtpaberitele ja hääleõiguseta osalustele. |
| --- | --- |

(146)

Kaebuse esitaja leiab. et sihtotstarbelisse reservi koondatud edendustegevuseks ette nähtud vara võrrelda ainult põhikapitaliga. Saksamaa Liitvabariigi krediidiasutuste järelevalveamet aktsepteerib sihtotstarbelist reservi esimese taseme omavahenditena ja seda saab seetõttu võrrelda ka ainult selliste omakapitali instrumentidega, mida Saksamaal esimese taseme omavahendite investeerimise aastal aktsepteeriti. Saksamaa jaoks seevastu täidab erinevate omakapitali instrumentide võrdlemine ainult eesmärki määratleda, milline riskiprofiil (ja seega milline hüvitiste valik) on investori seisukohast investeeringule kõige lähedasem. Selle kohaselt on IB kapital kõige lähedasem tähtajatutele eelisaktsiatele, osalusväärtpaberitele ja hääleõiguseta osalustele.

| (147) | Tuleb arvesse võtta, et instrumendid, mida Saksamaa võrdluses kasutab, võimaldavad pangal hankida ainult väga piiratud osa omavahenditest. Need on täiendavad instrumendid, mis täiendavad “esimese taseme omavahendeid” omakapitalis, mis koosneb peamiselt põhikapitalist ja avatud reservidest. Edendustegevuseks ette nähtud vara üleandmisega seevastu peaaegu kolmekordistusid LSH omavahendid maksevõime arvutamise tarvis. Kui pidada silmas ainult suurenenud summat, mida LSH sai kasutada oma äritegevuse katteks, tähendab see ikka veel omavahendite suurenemist rohkem kui 50 % võrra. Nimetatud muid instrumente kasutati tavaliselt, nagu BdG selgitab, oluliselt väiksemal määral. Ühegi võrreldava instrumendiga ei oleks olnud võimalik LSH kapitali sellisel viisil – ja püsivalt – suurendada. |
| --- | --- |

(147)

Tuleb arvesse võtta, et instrumendid, mida Saksamaa võrdluses kasutab, võimaldavad pangal hankida ainult väga piiratud osa omavahenditest. Need on täiendavad instrumendid, mis täiendavad “esimese taseme omavahendeid” omakapitalis, mis koosneb peamiselt põhikapitalist ja avatud reservidest. Edendustegevuseks ette nähtud vara üleandmisega seevastu peaaegu kolmekordistusid LSH omavahendid maksevõime arvutamise tarvis. Kui pidada silmas ainult suurenenud summat, mida LSH sai kasutada oma äritegevuse katteks, tähendab see ikka veel omavahendite suurenemist rohkem kui 50 % võrra. Nimetatud muid instrumente kasutati tavaliselt, nagu BdG selgitab, oluliselt väiksemal määral. Ühegi võrreldava instrumendiga ei oleks olnud võimalik LSH kapitali sellisel viisil – ja püsivalt – suurendada.

| (148) | Kõnealuses seoses tuleb samuti esile tõsta, et suhteliselt mitmekesine valik uuenduslikke omakapitali instrumente ja lisaomavahendeid, mis on praegu paljude liidumaade krediidiasutuste käsutuses, Saksamaal veel ei eksisteerinud, kui 1991. aastal leidis aset IB kapitali üleandmine ja pank pidi 1993. aastal täitma selleks hetkeks jõustunud rangemaid kapitalinõudeid. Osad neist instrumentidest töötati välja alles hiljem, teised olid juba olemas, kuid neid ei aktsepteeritud Saksamaal. Instrumendid, mis olid praktikas peamiselt pankade käsutuses ja mida kasutati, olid osalusväärtpaberid ja allutatud kohustused (mõlemad täiendavad omavahendid, teist instrumenti aktsepteeriti alles alates aastast 1993). Seega ei ole IB kapitali võrdlemine taoliste uuenduslike instrumentidega, mis enamasti töötati välja alles hiljem ja mis osalt olid kasutusel ainult teistes riikides, veenev. |
| --- | --- |

(148)

Kõnealuses seoses tuleb samuti esile tõsta, et suhteliselt mitmekesine valik uuenduslikke omakapitali instrumente ja lisaomavahendeid, mis on praegu paljude liidumaade krediidiasutuste käsutuses, Saksamaal veel ei eksisteerinud, kui 1991. aastal leidis aset IB kapitali üleandmine ja pank pidi 1993. aastal täitma selleks hetkeks jõustunud rangemaid kapitalinõudeid. Osad neist instrumentidest töötati välja alles hiljem, teised olid juba olemas, kuid neid ei aktsepteeritud Saksamaal. Instrumendid, mis olid praktikas peamiselt pankade käsutuses ja mida kasutati, olid osalusväärtpaberid ja allutatud kohustused (mõlemad täiendavad omavahendid, teist instrumenti aktsepteeriti alles alates aastast 1993). Seega ei ole IB kapitali võrdlemine taoliste uuenduslike instrumentidega, mis enamasti töötati välja alles hiljem ja mis osalt olid kasutusel ainult teistes riikides, veenev.

| (149) | Mis puudutab mõlemaid omakapitali instrumente, mis Saksamaa koostatud võrdluses järgmiste viitsuurustena keskset rolli mängivad, nimelt tähtajatud eelisaktsiad ja osalusväärtpaberid, tuleb esile tuua mõningaid spetsiifilisi punkte. Tähtajatud eelisaktsiad kuuluvad osades riikides esimese taseme omavahendite hulka, aga Saksamaal ei tunnustata neid endiselt sellistena. Osalusväärtpaberid kuuluvad ainult täiendavate omavahendite hulka, samas kui IB kapitalil on esimese taseme omavahendite omadused. Seega on IB kapital LSH-le palju kasulikum, kuna ta saab endale sellega muretseda täiendavaid omavahendeid (nagu nt osalusväärtpaberid) kuni sama suuruseni, et nii omavahendite baasi laiendada. Samuti viidaks, juhul kui kahjumiaastatele jälle kasumiaastad järgneksid, esmalt osalusväärtpaberid ja alles siis IB kapital jälle nimiväärtuseni. Lisaks sellele on IB kapital LSH käsutuses ilma mingi ajalise piiranguta, samas kui osalusväärtpaberid antakse tavaliselt kümneks aastaks. Lisaks tuleb uuesti viidata sellele, et kapitalieraldise tohutu maht ei ole tüüpiline ja järjekorda kahjumite korral peab nägema sellega seoses. Kuna IB vara osakaal on suhteliselt suur, võetakse see suurte kahjumite korral suhteliselt kiiresti kasutusele. |
| --- | --- |

(149)

Mis puudutab mõlemaid omakapitali instrumente, mis Saksamaa koostatud võrdluses järgmiste viitsuurustena keskset rolli mängivad, nimelt tähtajatud eelisaktsiad ja osalusväärtpaberid, tuleb esile tuua mõningaid spetsiifilisi punkte. Tähtajatud eelisaktsiad kuuluvad osades riikides esimese taseme omavahendite hulka, aga Saksamaal ei tunnustata neid endiselt sellistena. Osalusväärtpaberid kuuluvad ainult täiendavate omavahendite hulka, samas kui IB kapitalil on esimese taseme omavahendite omadused. Seega on IB kapital LSH-le palju kasulikum, kuna ta saab endale sellega muretseda täiendavaid omavahendeid (nagu nt osalusväärtpaberid) kuni sama suuruseni, et nii omavahendite baasi laiendada. Samuti viidaks, juhul kui kahjumiaastatele jälle kasumiaastad järgneksid, esmalt osalusväärtpaberid ja alles siis IB kapital jälle nimiväärtuseni. Lisaks sellele on IB kapital LSH käsutuses ilma mingi ajalise piiranguta, samas kui osalusväärtpaberid antakse tavaliselt kümneks aastaks. Lisaks tuleb uuesti viidata sellele, et kapitalieraldise tohutu maht ei ole tüüpiline ja järjekorda kahjumite korral peab nägema sellega seoses. Kuna IB vara osakaal on suhteliselt suur, võetakse see suurte kahjumite korral suhteliselt kiiresti kasutusele.

| (150) | Kõigil nimetatud põhjustel on komisjon arvamusel, et Saksamaa koostatud võrdlus uuenduslike omakapitali instrumentidega ei ole IB kapitali eripära tõttu sobiv alus IB kapitali eest mõistliku hüvitise määramisel. Käesolevas asjas on pooled ka juba 8. oktoobri 2004 kokkuleppes lähtunud kõnealuse tehingu puhul sarnasusest põhikapitaliga. |
| --- | --- |

(150)

Kõigil nimetatud põhjustel on komisjon arvamusel, et Saksamaa koostatud võrdlus uuenduslike omakapitali instrumentidega ei ole IB kapitali eripära tõttu sobiv alus IB kapitali eest mõistliku hüvitise määramisel. Käesolevas asjas on pooled ka juba 8. oktoobri 2004 kokkuleppes lähtunud kõnealuse tehingu puhul sarnasusest põhikapitaliga.

| (151) | Lisaks nõustub komisjon BdB seisukohaga, et kokkulepe kõnealuse kapitali teisejärgulisuse kohta LSH osanike vahelises raamlepingus, mille kohaselt IB kapitali kasutatakse alles teisejärgulisena pärast LSH muud omakapitali, ei kujuta enesest investori jaoks vähendatud riski. Investeeritud kapital kujutas endast olulist osa kõigist esimese taseme omavahenditest ja seega on väga tõenäoline, et kahjumite korral kapitali vähemalt osaliselt kasutatakse. |
| --- | --- |

(151)

Lisaks nõustub komisjon BdB seisukohaga, et kokkulepe kõnealuse kapitali teisejärgulisuse kohta LSH osanike vahelises raamlepingus, mille kohaselt IB kapitali kasutatakse alles teisejärgulisena pärast LSH muud omakapitali, ei kujuta enesest investori jaoks vähendatud riski. Investeeritud kapital kujutas endast olulist osa kõigist esimese taseme omavahenditest ja seega on väga tõenäoline, et kahjumite korral kapitali vähemalt osaliselt kasutatakse.

f)   Puuduv likviidsus

| (152) | LSH argumenti likviidsuse puudumisest tingitud halvemuse kohta võib põhimõtteliselt pidada põhjendatuks. “Normaalne” kapitaliinvesteering suurendab niihästi panga likviidsust kui ka omakapitalibaasi, mis järelevalveõiguse alusel on panga äritegevuse laiendamiseks vajalik. Kapitali täielikuks ärakasutamiseks, s.t selleks, et 100 % riskiga kaalutud vara teguri 12,5 võrra laiendada (s.t 100 jagatud maksevõime teguriga 8 %), peaks pank ennast 11,5 korda refinantseerima kapitaliturgudelt. Lihtsustatult öeldes annab vahe 12,5-kordselt saadud ja 11,5-kordselt makstud intressid sellelt kapitalilt miinus panga muud kulud (nt halduskulud) kasumi omakapitalilt (39). Kuna LSH toetusvara esialgu likviidsust ei suurendanud, sest üleantud vara ja kogu tulu edendustegevuseks ette nähtud varalt tuleb seaduse alusel suunata majanduse ja elamuehituse edendamisse, tekkisid LSH-l täiendavad finantseerimiskulud kapitali ulatuses _ eeldusel, et HLB kaasas finantsturgudelt vajalikke vahendeid _, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t et riskiga kaalutud varasid suurendada kapitali summa 12,5-kordsega (või säilitada olemasolevaid varasid selles suuruses) (40). Kõnealuste lisakulude tõttu, mida ei teki, kui investeeritakse likviidset omakapitali, tuleb mõistliku tasu leidmisel kapitali eest tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei saa eeldada, et ta saab sellisel juhul samasugust tasu nagu likviidse kapitali investeerija. |
| --- | --- |

(152)

LSH argumenti likviidsuse puudumisest tingitud halvemuse kohta võib põhimõtteliselt pidada põhjendatuks. “Normaalne” kapitaliinvesteering suurendab niihästi panga likviidsust kui ka omakapitalibaasi, mis järelevalveõiguse alusel on panga äritegevuse laiendamiseks vajalik. Kapitali täielikuks ärakasutamiseks, s.t selleks, et 100 % riskiga kaalutud vara teguri 12,5 võrra laiendada (s.t 100 jagatud maksevõime teguriga 8 %), peaks pank ennast 11,5 korda refinantseerima kapitaliturgudelt. Lihtsustatult öeldes annab vahe 12,5-kordselt saadud ja 11,5-kordselt makstud intressid sellelt kapitalilt miinus panga muud kulud (nt halduskulud) kasumi omakapitalilt (39). Kuna LSH toetusvara esialgu likviidsust ei suurendanud, sest üleantud vara ja kogu tulu edendustegevuseks ette nähtud varalt tuleb seaduse alusel suunata majanduse ja elamuehituse edendamisse, tekkisid LSH-l täiendavad finantseerimiskulud kapitali ulatuses _ eeldusel, et HLB kaasas finantsturgudelt vajalikke vahendeid _, mis on vajalik, et täiendava omakapitali kaudu täielikult ära kasutada avanevaid ärilisi võimalusi, s.t et riskiga kaalutud varasid suurendada kapitali summa 12,5-kordsega (või säilitada olemasolevaid varasid selles suuruses) (40). Kõnealuste lisakulude tõttu, mida ei teki, kui investeeritakse likviidset omakapitali, tuleb mõistliku tasu leidmisel kapitali eest tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslikult tegutsev investor ei saa eeldada, et ta saab sellisel juhul samasugust tasu nagu likviidse kapitali investeerija.

| (153) | Komisjon on seejuures siiski arvamusel, et arvestusse ei tuleks kaasata kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja vähendavad seega maksustatavat tulu. Panga netotulem ei vähene seega täiendavalt makstud intressisumma võrra. Osa nendest kuludest tasakaalustab väiksem ettevõtte tulumaks. LSH täiendava koormusena tulevad üle antud kapitali erilise olemuse tõttu arvesse ainult netokulud. Kokku tunnistab komisjon seega, et LSH-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” suuruses “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks” (41). |
| --- | --- |

(153)

Komisjon on seejuures siiski arvamusel, et arvestusse ei tuleks kaasata kogu refinantseerimise intressimäära. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja vähendavad seega maksustatavat tulu. Panga netotulem ei vähene seega täiendavalt makstud intressisumma võrra. Osa nendest kuludest tasakaalustab väiksem ettevõtte tulumaks. LSH täiendava koormusena tulevad üle antud kapitali erilise olemuse tõttu arvesse ainult netokulud. Kokku tunnistab komisjon seega, et LSH-l tekivad täiendavad “likviidsuskulud” suuruses “refinantseerimiskulud miinus ettevõtte tulumaks” (41).

g)   Mõistlik hüvitis

| (154) | Mõistlikku hüvitist konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud summa eest on kahtlemata võimalik leida mitmel moel. Kõik arvestusmeetodid panga käsutusse antud põhikapitali eest hüvitise leidmiseks järgivad siiski samu põhimõtteid. Nimetatud põhimõtete alusel teeb komisjon järgneva arvestuse kahe sammuna: esmalt leitakse miinimumhüvitis, mida investor võiks eeldada (hüpoteetilise) investeeringu eest LSH põhikapitali. Seejärel kontrollitakse, kas turul kõnealuse tehingu eripära tõttu oleks lepitud kokku hinnalisandites või tasu vähendamistes ja vajaduse korral teostab komisjon vastava arvestuse. |
| --- | --- |

(154)

Mõistlikku hüvitist konkurentsile orienteeritud majandustegevuses kasutatud summa eest on kahtlemata võimalik leida mitmel moel. Kõik arvestusmeetodid panga käsutusse antud põhikapitali eest hüvitise leidmiseks järgivad siiski samu põhimõtteid. Nimetatud põhimõtete alusel teeb komisjon järgneva arvestuse kahe sammuna: esmalt leitakse miinimumhüvitis, mida investor võiks eeldada (hüpoteetilise) investeeringu eest LSH põhikapitali. Seejärel kontrollitakse, kas turul kõnealuse tehingu eripära tõttu oleks lepitud kokku hinnalisandites või tasu vähendamistes ja vajaduse korral teostab komisjon vastava arvestuse.

| (155) | Investeeringu eeldatav tulusus ja investeerimisrisk on turumajanduslikult tegutseva investori investeerimisotsuse puhul olulised määravad tegurid. Nende elementide suuruse määramiseks kasutab investor oma arvestuse tegemisel kogu tema käsutuses olevat firma- ja turuinformatsiooni. Seejuures toetub ta varasemale keskmisele tulususele, mis üldiselt kujutab endast ka pidepunkti ettevõtte tulevase tootlikkuse hindamisel, nagu ka muuhulgas ettevõtte investeerimisperioodi jooksul kehtiva tegevusmudeli, ettevõtte strateegia ja juhtimise kvaliteedi analüüsile või asjaomase majandusharu suhtelistele väljavaadetele. |
| --- | --- |

(155)

Investeeringu eeldatav tulusus ja investeerimisrisk on turumajanduslikult tegutseva investori investeerimisotsuse puhul olulised määravad tegurid. Nende elementide suuruse määramiseks kasutab investor oma arvestuse tegemisel kogu tema käsutuses olevat firma- ja turuinformatsiooni. Seejuures toetub ta varasemale keskmisele tulususele, mis üldiselt kujutab endast ka pidepunkti ettevõtte tulevase tootlikkuse hindamisel, nagu ka muuhulgas ettevõtte investeerimisperioodi jooksul kehtiva tegevusmudeli, ettevõtte strateegia ja juhtimise kvaliteedi analüüsile või asjaomase majandusharu suhtelistele väljavaadetele.

| (156) | Turumajanduslikult tegutsev investor teeb investeeringu ainult siis, kui see võrrelduna paremuselt järgmise alternatiivse kapitali kasutamise võimalusega võimaldab suuremat tulu või madalamat riski. Nii ei investeeri investor ettevõttesse, mille oodatav tulusus on teiste võrreldava riskiprofiiliga ettevõtete keskmisest oodatavast tulususest madalam. Sellisel juhul võib eeldada, et kavandataval investeerimisprojektil on piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riski juures suuremat oodatavat tulusust. |
| --- | --- |

(156)

Turumajanduslikult tegutsev investor teeb investeeringu ainult siis, kui see võrrelduna paremuselt järgmise alternatiivse kapitali kasutamise võimalusega võimaldab suuremat tulu või madalamat riski. Nii ei investeeri investor ettevõttesse, mille oodatav tulusus on teiste võrreldava riskiprofiiliga ettevõtete keskmisest oodatavast tulususest madalam. Sellisel juhul võib eeldada, et kavandataval investeerimisprojektil on piisavalt alternatiive, mis lubavad sama riski juures suuremat oodatavat tulusust.

| (157) | Mõistliku miinimumhüvitise leidmiseks on erinevaid meetodeid. Need ulatuvad mitmesugustest finantsarvestuse variantidest kuni CAPM meetodini. Erinevate kalkulatsioonide esitamiseks on mõistlik eristada kaht komponenti, riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia:
  riskidega seotud investeeringu mõistlik minimaalne tulusus
  =
  riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia.
  Riskidega seotud investeeringu mõistlikku minimaalset tulusust võib seega kirjeldada kui riskivaba tulususe määra ja investeeringu spetsiifilise riski võtmise eest tasutava täiendava riskipreemia summat. |
| --- | --- |

(157)

Mõistliku miinimumhüvitise leidmiseks on erinevaid meetodeid. Need ulatuvad mitmesugustest finantsarvestuse variantidest kuni CAPM meetodini. Erinevate kalkulatsioonide esitamiseks on mõistlik eristada kaht komponenti, riskivaba tulusus ja projektispetsiifiline riskipreemia:

riskidega seotud investeeringu mõistlik minimaalne tulusus

=

riskivaba baasmäär + riskidega seotud investeeringu riskipreemia.

Riskidega seotud investeeringu mõistlikku minimaalset tulusust võib seega kirjeldada kui riskivaba tulususe määra ja investeeringu spetsiifilise riski võtmise eest tasutava täiendava riskipreemia summat.

| (158) | Igasuguse tulususe määramise aluseks on seega eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:






  — | finantsarvestus/finantseerimiskontseptsioon: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud. Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori prognoositud tulususega. |
| --- | --- | --- |

(158)

Igasuguse tulususe määramise aluseks on seega eeldatava riskivaba tulususega riskivaba investeerimisvormi olemasolu. Tavaliselt lähtutakse riskivaba baasmäära leidmisel riikliku emitendi kindla intressimääraga väärtpaberitest (või neil väärtpaberitel rajanevast indeksist), sest need on võrreldavalt madala riskiga investeerimisvorm. Riskipreemia selgitamisel on meetodite vahel siiski erinevusi:

—

finantsarvestus/finantseerimiskontseptsioon: investori oodatav omakapitali tulusus on kapitali kasutava panga vaatekohast tulevane finantseerimiskulu. Sellise lähenemise korral selgitatakse alustuseks vaadeldavatega võrreldavad pankade varasemad omakapitali kulud. Varasemate kapitalikulude aritmeetiline keskmine võrdsustatakse oodatavate tulevaste omakapitali kuludega ehk investori prognoositud tulususega.

| — | finantskalkulatsioon summeeritud aastase kasvumääraga (Compound Annual Growth Rate): lähenemise keskmes on aritmeetilise keskmise asemel geomeetrilise keskmise kasutamine. |
| --- | --- |

—

finantskalkulatsioon summeeritud aastase kasvumääraga (Compound Annual Growth Rate): lähenemise keskmes on aritmeetilise keskmise asemel geomeetrilise keskmise kasutamine.

| — | CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil:
  Minimaalne tulusus =
  riskivaba baasintressimäär + (turu-riskipreemia x beeta) |
| --- | --- |

—

CAPM: CAPM on tuntuim ja enimtestitud moodsa finantsmajanduse mudel. Selle abil arvutatakse investori oodatav tulusus järgmise valemi abil:

Minimaalne tulusus =

riskivaba baasintressimäär + (turu-riskipreemia x beeta)

Omakapitali investeeringu riskipreemia kujuneb turu-riskipreemia ja beetafaktori korrutisena (turu-riskipreemia x beeta). Beetafaktoriga kvantifitseeritakse ühe ettevõtte riski kõigi ettevõtete koguriski suhtes.

Suurte börsil noteeritud ettevõtete korral on CAPM valdav meetod investeeringute tulususe arvutamiseks. LSH ei ole börsil noteeritud ettevõte ja nii ei ole selle beetaväärtuse otsene tuletamine võimalik. CAPM-i saab kasutada üksnes siis, kui beetafaktor määratakse kindlaks hinnanguliselt.

| (159) | CAPM-i aluseks võttes sai BdB 29. juuli 2003. aasta arvamuses LSH-sse tehtud põhikapitali investeeringu eest üleandmise hetkel 31. detsembril 1990 eeldatava miinimumhüvitise määraks 14,85 % aastas. Saksamaa väljendas põhimõttelisi kahtlusi CAPM-i kasutamise suhtes. Lisaks sellele lähtus BdB liiga suurest beetafaktorist ja tegi riskivaba baasintressimäära leidmisel ka vigu. Ka tururiski preemia 4,6 % on liiga kõrge. Õigesti tegutsedes oleks BdB CAPM-i alusel pidanud jõudma oluliselt väiksema miinimumhüvitiseni hüpoteetilise investeeringu eest LSH põhikapitali. Turutingimustele vastava hüvitise kokkuleppe raames jõudsid Schleswig-Holsteini liidumaa, HSH Nordbank ja BdB tulemuseni, et mõistlik hüvitis on 9,29 %. |
| --- | --- |

(159)

CAPM-i aluseks võttes sai BdB 29. juuli 2003. aasta arvamuses LSH-sse tehtud põhikapitali investeeringu eest üleandmise hetkel 31. detsembril 1990 eeldatava miinimumhüvitise määraks 14,85 % aastas. Saksamaa väljendas põhimõttelisi kahtlusi CAPM-i kasutamise suhtes. Lisaks sellele lähtus BdB liiga suurest beetafaktorist ja tegi riskivaba baasintressimäära leidmisel ka vigu. Ka tururiski preemia 4,6 % on liiga kõrge. Õigesti tegutsedes oleks BdB CAPM-i alusel pidanud jõudma oluliselt väiksema miinimumhüvitiseni hüpoteetilise investeeringu eest LSH põhikapitali. Turutingimustele vastava hüvitise kokkuleppe raames jõudsid Schleswig-Holsteini liidumaa, HSH Nordbank ja BdB tulemuseni, et mõistlik hüvitis on 9,29 %.

| (160) | Pooled võtsid oma arvestuste aluseks CAPM-i. Seejuures lähtusid nad riskivabast baasintressimäärast 6,61 %. Selline intressimäär leiti eeldusel, et sihtotstarbeline vara oleks pidanud olema LSGH käsutuses alaliselt. Seetõttu loobusid pooled investeeringu tegemisega ajaliselt seotud turul täheldatud riskivaba tulususe arvestamisest kindla investeerimisperioodi jooksul (nt riigivõlakirjade 10-aastane tulusus), sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et pärast investeerimisperioodi möödumist ei investeerita enam riskivaba intressimääraga. Poolte arusaama kohaselt on investeeringuriski kõige paremini arvestatud, kui aluseks võtta “Total Return Index”. Seetõttu võtsid pooled aluseks Saksa börsi Deutsche Börse AG indeksi REX10 Performance Index, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Käesoleval juhul kasutatud indeksite jada sisaldab vastavaid REX10 Performance Index aastalõpuseise alates 1970. aastast. Pooled leidsid seejärel tulususe aastas, mis kajastab trende, nagu seda kujutab aluseks võetud REX10 Performance Index ajavahemikus 1970 – 1990 ja said nii riskivabaks baasintressimääraks 6,61 %. |
| --- | --- |

(160)

Pooled võtsid oma arvestuste aluseks CAPM-i. Seejuures lähtusid nad riskivabast baasintressimäärast 6,61 %. Selline intressimäär leiti eeldusel, et sihtotstarbeline vara oleks pidanud olema LSGH käsutuses alaliselt. Seetõttu loobusid pooled investeeringu tegemisega ajaliselt seotud turul täheldatud riskivaba tulususe arvestamisest kindla investeerimisperioodi jooksul (nt riigivõlakirjade 10-aastane tulusus), sest niisugune käsitlus jätaks tähelepanuta reinvesteerimise riski, s.t riski, et pärast investeerimisperioodi möödumist ei investeerita enam riskivaba intressimääraga. Poolte arusaama kohaselt on investeeringuriski kõige paremini arvestatud, kui aluseks võtta “Total Return Index”. Seetõttu võtsid pooled aluseks Saksa börsi Deutsche Börse AG indeksi REX10 Performance Index, mis kirjeldab Saksamaa Liitvabariigi 10-aastase tähtajaga võlakirjadesse tehtud investeeringu tootlikkust. Käesoleval juhul kasutatud indeksite jada sisaldab vastavaid REX10 Performance Index aastalõpuseise alates 1970. aastast. Pooled leidsid seejärel tulususe aastas, mis kajastab trende, nagu seda kujutab aluseks võetud REX10 Performance Index ajavahemikus 1970 – 1990 ja said nii riskivabaks baasintressimääraks 6,61 %.

| (161) | Kuna LSH investeering pidi tegelikult antama panga alalisse käsutusse, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivaba baasintressimäär asjakohane. |
| --- | --- |

(161)

Kuna LSH investeering pidi tegelikult antama panga alalisse käsutusse, tundub riskivaba baasintressimäära selgitamise viis antud juhul asjakohane. Ühtlasi on kasutatud REX10 Performance Index üldiselt tunnustatud andmete allikas. Seega on leitud riskivaba baasintressimäär asjakohane.

| (162) | Hinnangulise beetafaktorini 0,670 jõuti komisjonile esitatud KPMG ekspertarvamuse alusel kõigi Saksamaa börsil noteeritud krediidiasutuste niinimetatud “kohandatud” beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamuse alusel ja arvestades LSH tegevuse suunitlust tuleb sellist beetafaktorit pidada mõistlikuks. |
| --- | --- |

(162)

Hinnangulise beetafaktorini 0,670 jõuti komisjonile esitatud KPMG ekspertarvamuse alusel kõigi Saksamaa börsil noteeritud krediidiasutuste niinimetatud “kohandatud” beetafaktorite kohta. Nimetatud ekspertarvamuse alusel ja arvestades LSH tegevuse suunitlust tuleb sellist beetafaktorit pidada mõistlikuks.

| (163) | Komisjoni arvates on ka turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba WestLB menetluses, mis lõppes otsusega 2000/392/EÜ, käsitleti korduvalt niinimetatud üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, vaadeldavale ajavahemikule ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võeti BdB jaoks koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, WesLB jaoks samas menetluses koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil käesoleval juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. Kui lähtuda CAPM-st, ei ole komisjoni arvates kahtlust, et poolte leitud miinimumhüvitist võib pidada käesoleval juhul mõistlikuks. |
| --- | --- |

(163)

Komisjoni arvates on ka turu-riskipreemia määr 4,0 % põhjendatud. Juba WestLB menetluses, mis lõppes otsusega 2000/392/EÜ, käsitleti korduvalt niinimetatud üldist pikaajalist turu-riskipreemiat, s.t tavapärase aktsiaportfelli ja riigi võlakirjade pikaajalise keskmise tulususe vahet. Menetluses esitatud ekspertarvamustes hinnati vastavalt metoodikale, vaadeldavale ajavahemikule ja lähteandmetele riskipreemia vahemikuks 3 % kuni 5 %. Nii võeti BdB jaoks koostatud ekspertarvamus aluseks 3,16 % ja 5 %, teises, WesLB jaoks samas menetluses koostatud ekspertarvamuses lähtuti alternatiivselt 4,5 %-st ja 5 %-st ning samuti WestLB huvides tegutsenud Lehman Brothers arvestas määraga 4 %. Kirjeldatud asjaoludel ei ole komisjonil käesoleval juhul põhjust kalduda kõrvale kokkuleppes kasutatud turu riskipreemiast. Kui lähtuda CAPM-st, ei ole komisjoni arvates kahtlust, et poolte leitud miinimumhüvitist võib pidada käesoleval juhul mõistlikuks.

| (164) | Komisjonil ei ole põhjust arvata, et poolte leitud miinimumhüvitis hüpoteetilise investeeringu eest põhikapitali poleks turutestis käesoleva hinnatava juhtumi puhul vettpidav. Komisjon määrab seega mõistliku sihtotstarbelise vara miinimumhüvitise määraks 9,29 % aastas (pärast ettevõtte makse ja enne investori makse). |
| --- | --- |

(164)

Komisjonil ei ole põhjust arvata, et poolte leitud miinimumhüvitis hüpoteetilise investeeringu eest põhikapitali poleks turutestis käesoleva hinnatava juhtumi puhul vettpidav. Komisjon määrab seega mõistliku sihtotstarbelise vara miinimumhüvitise määraks 9,29 % aastas (pärast ettevõtte makse ja enne investori makse).

| (165) | Pikaajaline riskivaba määr (Saksamaa kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjad) oli 1990. aasta lõpus 8,98 %. LSH teatas, et tema refinantseerimiskulud olid vara üleandmise ajal tema finantsstruktuurist tulenevalt 9,2 %. Kokkuleppes võtsid pooled aluseks pikaajalise riskivaba määra 6,61 % (42). Lisaks sellele leppisid pooled kokku paušaalmaksumäära 50 % kasutamises. Selle kohaselt saavad pooled neto-refinantseerimismääraks 3,31 % ja vähendavad vastavalt hüvitist puuduva likviidsuse tõttu. |
| --- | --- |

(165)

Pikaajaline riskivaba määr (Saksamaa kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjad) oli 1990. aasta lõpus 8,98 %. LSH teatas, et tema refinantseerimiskulud olid vara üleandmise ajal tema finantsstruktuurist tulenevalt 9,2 %. Kokkuleppes võtsid pooled aluseks pikaajalise riskivaba määra 6,61 % (42). Lisaks sellele leppisid pooled kokku paušaalmaksumäära 50 % kasutamises. Selle kohaselt saavad pooled neto-refinantseerimismääraks 3,31 % ja vähendavad vastavalt hüvitist puuduva likviidsuse tõttu.

| (166) | Kõnealuse kokkuleppe alusel ja arvestades asjaolu, et summa jääb Saksamaa poolt juba eelnevalt nimetatud raamidesse, ei ole komisjonil põhjust seda mitte pidada asjakohaseks ning seega võtab komisjon nimetatud summa aluseks abi suuruse leidmisel. |
| --- | --- |

(166)

Kõnealuse kokkuleppe alusel ja arvestades asjaolu, et summa jääb Saksamaa poolt juba eelnevalt nimetatud raamidesse, ei ole komisjonil põhjust seda mitte pidada asjakohaseks ning seega võtab komisjon nimetatud summa aluseks abi suuruse leidmisel.

| (167) | Praktikas arvestatakse hüvitise kindlaksmääramisel ebatüüpilisi asjaolusid, mis kujutavad endast kõrvalekallet tavalisest põhikapitali investeeringust asjaomasesse ettevõttesse, üldjuhul vastava hinnalisandi või hüvitise vähendamisega. Seetõttu tuleb kontrollida, kas asjaomane eripära, eriti IB kapitali üleandmise konkreetne riskiprofiil, ei anna alust leitud miinimumhüvitise määra 9,29 % kohandamiseks, mida erainvestor eeldaks (hüpoteetilise) investeeringu eest LSH põhikapitali, ja lisaks, kas komisjon saab teostada metoodiliselt piisavalt usaldusväärse kvantifitseerimise. Kõnealuses seoses näib olevat põhjendatud kolme aspekti kontrollimine: esiteks, loobumine täiendavate osaluste emiteerimisest ja sellega seotud hääleõiguste andmisest; teiseks, üleantud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeeringu puuduv müügikõlbulikkus. |
| --- | --- |

(167)

Praktikas arvestatakse hüvitise kindlaksmääramisel ebatüüpilisi asjaolusid, mis kujutavad endast kõrvalekallet tavalisest põhikapitali investeeringust asjaomasesse ettevõttesse, üldjuhul vastava hinnalisandi või hüvitise vähendamisega. Seetõttu tuleb kontrollida, kas asjaomane eripära, eriti IB kapitali üleandmise konkreetne riskiprofiil, ei anna alust leitud miinimumhüvitise määra 9,29 % kohandamiseks, mida erainvestor eeldaks (hüpoteetilise) investeeringu eest LSH põhikapitali, ja lisaks, kas komisjon saab teostada metoodiliselt piisavalt usaldusväärse kvantifitseerimise. Kõnealuses seoses näib olevat põhjendatud kolme aspekti kontrollimine: esiteks, loobumine täiendavate osaluste emiteerimisest ja sellega seotud hääleõiguste andmisest; teiseks, üleantud vara ebatavaline maht ja kolmandaks, investeeringu puuduv müügikõlbulikkus.

| (168) | Liidumaa ei saa investeeringu eest täiendavat hääleõigust. Hääleõigusest loobumisega jätab investor kasutamata võimaluse mõjutada panga juhtkonna otsuseid. Kui liidumaa hääleõigust oleks suurendatud, oleks liidumaale kuulunud üle 50 % häältest, s.t liidumaa oleks saanud enamusomanikuks. Kompensatsiooniks selle eest, et võetakse kanda suurem kahjumirisk, ilma et seda tasakaalustaks vastavalt suurem mõju ettevõttele, nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor (isegi kui riski vähendatakse omanikevaheliste kokkulepetega) suuremat hüvitist. Lähtudes sellest, et eelisaktsiate eest on hüvitis suurem kui lihtaktsiate eest ja olles samal seisukohal kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja LSH-ga, kes oma augustis-septembris 2004. aastal peetud läbirääkimiste tulemusena peavad siinkohal mõistlikuks määraks 0,3 % aastas (pärast makse), peab komisjon selle eest asjakohaseks hinnalisandiks vähemalt 0,3 % aastas (pärast ettevõtte makse). Ka kokkuleppe osapooled peavad uute hääleõiguste mittelisandumise eest asjakohaseks hinnalisandiks 0,3 %. |
| --- | --- |

(168)

Liidumaa ei saa investeeringu eest täiendavat hääleõigust. Hääleõigusest loobumisega jätab investor kasutamata võimaluse mõjutada panga juhtkonna otsuseid. Kui liidumaa hääleõigust oleks suurendatud, oleks liidumaale kuulunud üle 50 % häältest, s.t liidumaa oleks saanud enamusomanikuks. Kompensatsiooniks selle eest, et võetakse kanda suurem kahjumirisk, ilma et seda tasakaalustaks vastavalt suurem mõju ettevõttele, nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor (isegi kui riski vähendatakse omanikevaheliste kokkulepetega) suuremat hüvitist. Lähtudes sellest, et eelisaktsiate eest on hüvitis suurem kui lihtaktsiate eest ja olles samal seisukohal kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja LSH-ga, kes oma augustis-septembris 2004. aastal peetud läbirääkimiste tulemusena peavad siinkohal mõistlikuks määraks 0,3 % aastas (pärast makse), peab komisjon selle eest asjakohaseks hinnalisandiks vähemalt 0,3 % aastas (pärast ettevõtte makse). Ka kokkuleppe osapooled peavad uute hääleõiguste mittelisandumise eest asjakohaseks hinnalisandiks 0,3 %.

| (169) | Üleantud vara mahtu ja mõju, mida see avaldas LSH-le maksevõime suhtarvu direktiivi arvestades, on juba mainitud. IB kapitali üleandmisega suurenesid LSH esimese taseme omavahendid olulisel määral ja seda ilma hanke- ja halduskuludeta. Turumajanduslikult tegutsev investor oleks kapitaliinvesteeringu eest suhteliselt ja absoluutselt suure varamassi näol tõenäoliselt nõudnud lisatasu. Teisest küljest ei tule põhikapitalieraldist ligikaudu 1,3 mld Saksa marka ühte suuremasse Saksa universaalpanka just arvestades Euroopa krediidiasutuste erakordset kapitalivajadust maksevõime suhtarvu direktiivi tõttu pidada selliseks, mis jääb väljapoole tavalise äritegevuse raame. Sellele lisandub asjaolu, et suurt mahtu saab kasutada indikaatorina põhikapitali sarnasuse kohta varainvesteeringuga, sest investeerimise ajal 1990. aasta lõpus ei olnud suuremahulised hääleõiguseta osalused turul tüüpilised. See tähendaks seega mahu lubamatut topeltarvestust, kui põhikapitalile sarnase investeeringu puhul kasutataks üleantud vara mahtu täiendava hinnalisandi õigustamiseks. Komisjon ei pea seega piisava kindlusega tõendatuks, et turumajanduslikult tegutsev investor investeeritud kapitali absoluutse ja suhtelise suuruse eest eraldi lisatasu oleks nõudnud. Komisjon loobub seega LSH kasuks hinnalisandi nõudest üleantud vara mahu alusel. Samuti lähtub kokkulepe sellest, et üleantud vara mahu alusel ei tule nõuda hinnalisandit. |
| --- | --- |

(169)

Üleantud vara mahtu ja mõju, mida see avaldas LSH-le maksevõime suhtarvu direktiivi arvestades, on juba mainitud. IB kapitali üleandmisega suurenesid LSH esimese taseme omavahendid olulisel määral ja seda ilma hanke- ja halduskuludeta. Turumajanduslikult tegutsev investor oleks kapitaliinvesteeringu eest suhteliselt ja absoluutselt suure varamassi näol tõenäoliselt nõudnud lisatasu. Teisest küljest ei tule põhikapitalieraldist ligikaudu 1,3 mld Saksa marka ühte suuremasse Saksa universaalpanka just arvestades Euroopa krediidiasutuste erakordset kapitalivajadust maksevõime suhtarvu direktiivi tõttu pidada selliseks, mis jääb väljapoole tavalise äritegevuse raame. Sellele lisandub asjaolu, et suurt mahtu saab kasutada indikaatorina põhikapitali sarnasuse kohta varainvesteeringuga, sest investeerimise ajal 1990. aasta lõpus ei olnud suuremahulised hääleõiguseta osalused turul tüüpilised. See tähendaks seega mahu lubamatut topeltarvestust, kui põhikapitalile sarnase investeeringu puhul kasutataks üleantud vara mahtu täiendava hinnalisandi õigustamiseks. Komisjon ei pea seega piisava kindlusega tõendatuks, et turumajanduslikult tegutsev investor investeeritud kapitali absoluutse ja suhtelise suuruse eest eraldi lisatasu oleks nõudnud. Komisjon loobub seega LSH kasuks hinnalisandi nõudest üleantud vara mahu alusel. Samuti lähtub kokkulepe sellest, et üleantud vara mahu alusel ei tule nõuda hinnalisandit.

| (170) | Lõpuks tuleb viidata investeeringu puuduvale müügikõlblikkusele, s.t puuduvale võimalusele investeeritud kapital igal ajal uuesti ettevõttest välja võtta. Tavaliselt saab investor omakapitali instrumendi turul müüa kolmandatele isikutele ja seega investeeringu lõpetada. Tavaline põhikapitali investeering kulgeb täpsemal vaatlemisel järgmiselt: investor annab vara üle bilansi aktiva poolele (kas rahalise või mitterahalise sissemaksena). Sellele vastab passiva poolel reeglina kaubeldav osalus investori kasuks, nt aktsiaseltsis on selleks aktsiad. Neid aktsiaid saab investor kolmandatele isikutele müüa. Nii ei saa ta küll oma algselt investeeritud varalist väärtust jälle välja võtta, sest see kuulub nüüd äriühingu vastutava omakapitali hulka ja seda ei saa vabalt investeerida, kuid ta saab aktsiate võõrandamise kaudu realiseerida selle majandusliku väärtuse. Tema investeering on seega müügikõlblik ehk kaubeldav. IB kapitali ülemineku eriliste asjaolude tõttu liidumaal niisugust võimalust polnud. Siiski ei näe komisjon alust täiendava hinnalisandi nõudmiseks. Liidumaal ei olnud küll võimalust oma investeeringu majanduslikku väärtust realiseerida, sest see ei olnud vabalt kaubeldav, kuid tal oli siiski igal ajal võimalus sihtotstarbeline vara seaduse alusel uuesti LSH-st eraldada ja vajadusel mujale paigutades suuremat tulu saada. Ka siinkohal lähtub BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja panga HSH Nordbank kokkulepe sellest, et vara puuduva müügikõlblikkuse tõttu ei ole tulususe suurendamine vajalik. |
| --- | --- |

(170)

Lõpuks tuleb viidata investeeringu puuduvale müügikõlblikkusele, s.t puuduvale võimalusele investeeritud kapital igal ajal uuesti ettevõttest välja võtta. Tavaliselt saab investor omakapitali instrumendi turul müüa kolmandatele isikutele ja seega investeeringu lõpetada. Tavaline põhikapitali investeering kulgeb täpsemal vaatlemisel järgmiselt: investor annab vara üle bilansi aktiva poolele (kas rahalise või mitterahalise sissemaksena). Sellele vastab passiva poolel reeglina kaubeldav osalus investori kasuks, nt aktsiaseltsis on selleks aktsiad. Neid aktsiaid saab investor kolmandatele isikutele müüa. Nii ei saa ta küll oma algselt investeeritud varalist väärtust jälle välja võtta, sest see kuulub nüüd äriühingu vastutava omakapitali hulka ja seda ei saa vabalt investeerida, kuid ta saab aktsiate võõrandamise kaudu realiseerida selle majandusliku väärtuse. Tema investeering on seega müügikõlblik ehk kaubeldav. IB kapitali ülemineku eriliste asjaolude tõttu liidumaal niisugust võimalust polnud. Siiski ei näe komisjon alust täiendava hinnalisandi nõudmiseks. Liidumaal ei olnud küll võimalust oma investeeringu majanduslikku väärtust realiseerida, sest see ei olnud vabalt kaubeldav, kuid tal oli siiski igal ajal võimalus sihtotstarbeline vara seaduse alusel uuesti LSH-st eraldada ja vajadusel mujale paigutades suuremat tulu saada. Ka siinkohal lähtub BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja panga HSH Nordbank kokkulepe sellest, et vara puuduva müügikõlblikkuse tõttu ei ole tulususe suurendamine vajalik.

| (171) | Komisjon peab seetõttu tulususe suurendamist ühtekokku 0,3 % aastas (pärast ettevõtte makse ja enne investori makse) täiendavast hääleõigusest loobumise eest asjakohaseks. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon peab seetõttu tulususe suurendamist ühtekokku 0,3 % aastas (pärast ettevõtte makse ja enne investori makse) täiendavast hääleõigusest loobumise eest asjakohaseks.

| (172) | Kõigi käsitletud kaalutluste alusel ja olles samal seisukohal kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaaga ja LSH-ga järeldab komisjon, et mõistlik hüvitis on 6,28 % aastas (pärast maksustamist ettevõtte tulumaksuga), nimelt 9,29 % tavapärane tulusus kõnealuse investeeringu eest, millele lisandub 0,3 % tehingu eripära tõttu ja millest arvatakse maha 3,31 % nende finantseerimiskulude katteks, mis tekivad LSH-l üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu. |
| --- | --- |

(172)

Kõigi käsitletud kaalutluste alusel ja olles samal seisukohal kaebuse esitaja BdB, Schleswig-Holsteini liidumaaga ja LSH-ga järeldab komisjon, et mõistlik hüvitis on 6,28 % aastas (pärast maksustamist ettevõtte tulumaksuga), nimelt 9,29 % tavapärane tulusus kõnealuse investeeringu eest, millele lisandub 0,3 % tehingu eripära tõttu ja millest arvatakse maha 3,31 % nende finantseerimiskulude katteks, mis tekivad LSH-l üleantud vara puuduva likviidsuse tõttu.

| (173) | Nagu eelnevalt selgitatud, oli IB kapital LSH jaoks olulise väärtusega, enne kui BAKred aktsepteeris seda krediidiasutuste seaduse tähenduses esimese taseme omavahenditena, kuna seda kirjendati bilansis juba investeerimise ajal omakapitalina. Sama kehtib IB kasutatud summa ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta. Selle majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Sellise riski eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. Saksamaa ei pidanud algul komisjoni otsuses 2000/392/EÜ aktsepteeritud (43) algmäära 0,3 % aastas vastutusfunktsiooni eest LSH kasuks mõistlikuks. Otsuses 2000/392/EÜ rakendati lisaks nimetatud määrale 0,3 % aastas täiendavat hinnalisandit 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis WestLB juhtumi puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem, kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa. |
| --- | --- |

(173)

Nagu eelnevalt selgitatud, oli IB kapital LSH jaoks olulise väärtusega, enne kui BAKred aktsepteeris seda krediidiasutuste seaduse tähenduses esimese taseme omavahenditena, kuna seda kirjendati bilansis juba investeerimise ajal omakapitalina. Sama kehtib IB kasutatud summa ja sihtotstarbeliste kinnisvarareservide kohta. Selle majanduslikku funktsiooni võib võrrelda garantii või vastutusega. Sellise riski eest nõuaks turumajanduslikult tegutsev investor mõistlikku hüvitist. Saksamaa ei pidanud algul komisjoni otsuses 2000/392/EÜ aktsepteeritud (43) algmäära 0,3 % aastas vastutusfunktsiooni eest LSH kasuks mõistlikuks. Otsuses 2000/392/EÜ rakendati lisaks nimetatud määrale 0,3 % aastas täiendavat hinnalisandit 0,3 % aastas, sest ühest küljest on pangagarantiid reeglina seotud teatud tehingutega ja tähtajalised (mis WestLB juhtumi puhul nii ei olnud) ja teisest küljest oli WestLB käsutusse antud summa (üle 3,4 mld Saksa marga) suurem, kui tavaliselt taolise pangagarantiiga kaetav summa.

| (174) | WestLB ja LSH põhimõttelise võrreldavuse ning muude pidepunktide puudumise tõttu lähtub komisjon sellest, et nimetatud määr vastab hüvitisele, mida LSH oleks pidanud turutingimustes maksma tema kasuks antud pangagarantii eest. |
| --- | --- |

(174)

WestLB ja LSH põhimõttelise võrreldavuse ning muude pidepunktide puudumise tõttu lähtub komisjon sellest, et nimetatud määr vastab hüvitisele, mida LSH oleks pidanud turutingimustes maksma tema kasuks antud pangagarantii eest.

| (175) | Ka siin lähtub BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja LSH kokkulepe sellest, et hinnalisand 0,3 % aastas tundub põhjendatud. Komisjon peab seega hinnalisandit LSH puhul põhjendatuks ja võtab aluseks määra 0,3 % aastas mõistliku hüvitisena kapitali vastutava funktsiooni eest kapitali bilansis kirjendamise hetkest 1. jaanuaril 1991 kuni selle aktsepteerimiseni BAKred'i poolt. Pooled võtsid määra 0,3 % aastas pärast makse aluseks riigiabi suuruse arvutamisel kokkuleppele lisatud tabelis. |
| --- | --- |

(175)

Ka siin lähtub BdB, Schleswig-Holsteini liidumaa ja LSH kokkulepe sellest, et hinnalisand 0,3 % aastas tundub põhjendatud. Komisjon peab seega hinnalisandit LSH puhul põhjendatuks ja võtab aluseks määra 0,3 % aastas mõistliku hüvitisena kapitali vastutava funktsiooni eest kapitali bilansis kirjendamise hetkest 1. jaanuaril 1991 kuni selle aktsepteerimiseni BAKred'i poolt. Pooled võtsid määra 0,3 % aastas pärast makse aluseks riigiabi suuruse arvutamisel kokkuleppele lisatud tabelis.

| (176) | Saksamaa leidis, et aastatel 1993 – 2002 liidumaale makstud IB dividendid suuruses 99,9 mln Saksa marka tuleb maksmisele kuuluvast hüvitisest maha arvata. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa pärast investeeringu toimumist tehtavaid väljamakseid või väärtuse kasvu arvesse võtta, sest investor võib oodata mõistlikku tulusust või lepib kokku otsese hüvitise investeeringu tegemise ajal talle teadaoleva informatsiooni põhjal. Seega ei saa ettenägematud dividendimaksed või väärtuse kasv olla määravaks. |
| --- | --- |

(176)

Saksamaa leidis, et aastatel 1993 – 2002 liidumaale makstud IB dividendid suuruses 99,9 mln Saksa marka tuleb maksmisele kuuluvast hüvitisest maha arvata. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte järgi ei saa pärast investeeringu toimumist tehtavaid väljamakseid või väärtuse kasvu arvesse võtta, sest investor võib oodata mõistlikku tulusust või lepib kokku otsese hüvitise investeeringu tegemise ajal talle teadaoleva informatsiooni põhjal. Seega ei saa ettenägematud dividendimaksed või väärtuse kasv olla määravaks.

| (177) | Komisjon on seetõttu arvamusel, et käesoleval juhul ei tule IB dividendimakseid tasumisele kuuluvast hüvitisest maha arvata. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon on seetõttu arvamusel, et käesoleval juhul ei tule IB dividendimakseid tasumisele kuuluvast hüvitisest maha arvata.

h)   Sünergiaefekt

| (178) | LSH on seisukohal, et liidumaale makstud hüvitise hindamisel tuleb arvestada ka saavutatud sünergiaefekti. On täiesti ilmne, et üleandmise tegelik eesmärk seisnes selles, et anda LSH-le uutele maksevõime eeskirjadele vastav omakapitali baas. Sünergiat käsitati positiivse (kõrval) efektina, see ei olnud ka üleandmise ajal kindlasti tehingu peamine põhjus. |
| --- | --- |

(178)

LSH on seisukohal, et liidumaale makstud hüvitise hindamisel tuleb arvestada ka saavutatud sünergiaefekti. On täiesti ilmne, et üleandmise tegelik eesmärk seisnes selles, et anda LSH-le uutele maksevõime eeskirjadele vastav omakapitali baas. Sünergiat käsitati positiivse (kõrval) efektina, see ei olnud ka üleandmise ajal kindlasti tehingu peamine põhjus.

| (179) | Kui IB-l tekib sünergia ja kokkuhoid, on see WKA ja WAK-i (ja seega liidumaa) jaoks kasulik tänu kulude vähenemisele, kuid seda ei saa pidada LSH vastutasuks esimese taseme omavahendite tema käsutusse andmise eest. Kuna sünergia tõttu ei vähene üleantud kapitali kasutatavus LSH jaoks ega suurene üleminekust tulenevad kulud LSH jaoks, ei tohi sünergia avaldada mingit mõju tasu suurusele, mida turumajanduslike põhimõtete järgi tegutsev investor panga käsutusse antud omakapitali eest oleks nõuda võinud. Ka juhul, kui sünergia andis liidumaale tegelikke eeliseid, oleks iga konkurent konkurentsist tingituna olnud sunnitud liidumaale rahalise instrumendi (IB kapitali) eest taoliste eeliste näol “hüvitist maksma”, seda lisaks eraldatud omakapitali eest makstavale mõistlikule tasule. |
| --- | --- |

(179)

Kui IB-l tekib sünergia ja kokkuhoid, on see WKA ja WAK-i (ja seega liidumaa) jaoks kasulik tänu kulude vähenemisele, kuid seda ei saa pidada LSH vastutasuks esimese taseme omavahendite tema käsutusse andmise eest. Kuna sünergia tõttu ei vähene üleantud kapitali kasutatavus LSH jaoks ega suurene üleminekust tulenevad kulud LSH jaoks, ei tohi sünergia avaldada mingit mõju tasu suurusele, mida turumajanduslike põhimõtete järgi tegutsev investor panga käsutusse antud omakapitali eest oleks nõuda võinud. Ka juhul, kui sünergia andis liidumaale tegelikke eeliseid, oleks iga konkurent konkurentsist tingituna olnud sunnitud liidumaale rahalise instrumendi (IB kapitali) eest taoliste eeliste näol “hüvitist maksma”, seda lisaks eraldatud omakapitali eest makstavale mõistlikule tasule.

| (180) | Üldiselt tekib ühinemise tagajärjel sünergia tavaliselt mõlemas ühinevas ettevõttes. Raske on mõista, miks LSH poleks neist eelistest üldse pidanud kasu saama. |
| --- | --- |

(180)

Üldiselt tekib ühinemise tagajärjel sünergia tavaliselt mõlemas ühinevas ettevõttes. Raske on mõista, miks LSH poleks neist eelistest üldse pidanud kasu saama.

i)   1. juuni 2003. aasta seadusemuudatus

| (181) | Saksamaa selgitas, et tehingu jõustumisega 1. juunil 2003 eraldati LSH varast IB. Sihtotstarbelised kinnisvarareservid eraldati LSH-st tehingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003. |
| --- | --- |

(181)

Saksamaa selgitas, et tehingu jõustumisega 1. juunil 2003 eraldati LSH varast IB. Sihtotstarbelised kinnisvarareservid eraldati LSH-st tehingu õigusliku jõustumisega 1. juunil 2003.

| (182) | Seega ei ole LSH-l alates 1. juunist 2003 enam võimalik kasutada riskivara katteks LSH konkurentsile orienteeritud majandustegevuses sihtotstarbelist vara ega kasutada seda vastutusfunktsioonis. |
| --- | --- |

(182)

Seega ei ole LSH-l alates 1. juunist 2003 enam võimalik kasutada riskivara katteks LSH konkurentsile orienteeritud majandustegevuses sihtotstarbelist vara ega kasutada seda vastutusfunktsioonis.

| (183) | Komisjon peab seega tõestatuks, et sihtotstarbelise vara eraldamisega siinkohal uuritav soodustamine lõpetati 1. juunil 2003. aastal. |
| --- | --- |

(183)

Komisjon peab seega tõestatuks, et sihtotstarbelise vara eraldamisega siinkohal uuritav soodustamine lõpetati 1. juunil 2003. aastal.

j)   Riigiabi suurus

| (184) | Ülaltoodud arvutuste alusel jõuab komisjon järeldusele, et LSH poolt makstav hüvitis sihtotstarbelise vara eest, mida BAKred aktsepteeris esimese taseme omavahenditena, on 6,28 % aastas pärast maksustamist ja 0,3 % pärast maksustamist erinevuse eest selle osa ja LSH bilansis omavahenditena kirjendatud summa vahel kui ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest. |
| --- | --- |

(184)

Ülaltoodud arvutuste alusel jõuab komisjon järeldusele, et LSH poolt makstav hüvitis sihtotstarbelise vara eest, mida BAKred aktsepteeris esimese taseme omavahenditena, on 6,28 % aastas pärast maksustamist ja 0,3 % pärast maksustamist erinevuse eest selle osa ja LSH bilansis omavahenditena kirjendatud summa vahel kui ka sihtotstarbeliste kinnisvarareservide eest.

| (185) | Nimetatud tasu oleks tulnud maksta 1. jaanuarist 1991. aastast kuni soodustuse lõpetamiseni 31. mail 2003. aastal. |
| --- | --- |

(185)

Nimetatud tasu oleks tulnud maksta 1. jaanuarist 1991. aastast kuni soodustuse lõpetamiseni 31. mail 2003. aastal.

| (186) | LSH maksis tasu ainult summa eest, mida ta sai kasutada oma äritegevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(186)

LSH maksis tasu ainult summa eest, mida ta sai kasutada oma äritegevuse tagamiseks.

| (187) | Riigiabi suuruse saab leida vahena tegelike maksete ja nende maksete vahel, mis vastanuks turutingimustele. |
| --- | --- |

(187)

Riigiabi suuruse saab leida vahena tegelike maksete ja nende maksete vahel, mis vastanuks turutingimustele.

| (188) | Järgnevas tabelis on esitatud riigiabi suuruse arvestus:
  Graafik 4:
  Riigiabi elemendi arvutamine (mln DEM)


















  Mln DEM |
| --- | --- |
| | 1991 (44) | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
  (5 kuud) |
| IB kapital kokku | 1 306,0 | 1 312,2 | 1 337,9 | 1 387,0 | 1 472,0 | 1 563,0 | 1 665,9 | 1 763,0 | 1 814,0 | 1 817,0 | 1 849,2 | 1 923,9 | 1 967,6 |
| 1. | LSH kasutatava summa eest |

(188)

Järgnevas tabelis on esitatud riigiabi suuruse arvestus:

Graafik 4:

Riigiabi elemendi arvutamine (mln DEM)

Mln DEM

1991 (44)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

(5 kuud)

IB kapital kokku

1 306,0

1 312,2

1 337,9

1 387,0

1 472,0

1 563,0

1 665,9

1 763,0

1 814,0

1 817,0

1 849,2

1 923,9

1 967,6

1.

LSH kasutatava summa eest

1 018,0

1 013,1

954,0

1 024,0

1 092,0

1 172,0

1 264,0

1 346,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | IB kasutatav summa |
| --- | --- |

2.

IB kasutatav summa

288,0

299,0

383,9

363,0

380,0

391,0

401,9

417,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | Summa ajavahemikus 1.1.1991 – 30.8.1991 |
| --- | --- |

3.

Summa ajavahemikus 1.1.1991 – 30.8.1991

870,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| 4. | Sihtotstarbelised kinnisvarareservid |
| --- | --- |

4.

Sihtotstarbelised kinnisvarareservid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

Tasu 6,28 % (pärast maksustamist) 1. eest

21,3

63,6

59,9

64,3

68,6

73,6

79,4

84,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tasu 0,3 % (pärast maksustamist) 2. eest

0,3

0,9

1,2

1,1

1,1

1,2

1,2

1,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tasu 0,3 % (pärast maksustamist) 3. eest

2,6

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tasu 0,3 % (pärast maksustamist) 4. eest

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

Turutingimustele vastav tasu kokku

24,2

64,5

61,1

65,4

69,7

74,8

80,6

85,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegelik tasu (pärast maksustamist)

0

0

0,9

2,4

1,0

2,5

5,0

6,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Riigiabi suurus

24,2

64,5

60,2

63,0

68,7

72,3

75,6

79,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (189) | Riigiabi suurus abi andmisest kuni 31. maini 2003. aastal (kaasa arvatud), on selle kohaselt Saksa markades väljendatuna 845,6 mln Saksa marka. Nimetatud summa tuleb arvutada eurodesse ja moodustab 432,3 mln eurot. |
| --- | --- |

(189)

Riigiabi suurus abi andmisest kuni 31. maini 2003. aastal (kaasa arvatud), on selle kohaselt Saksa markades väljendatuna 845,6 mln Saksa marka. Nimetatud summa tuleb arvutada eurodesse ja moodustab 432,3 mln eurot.

1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA LIIKMESRIIKIDE VAHELISE KAUBANDUSE KAHJUSTAMINE

| (190) | Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel. |
| --- | --- |

(190)

Finantsteenuste osutamise liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tulemusena on ühenduse pangandus üha enam tundlik konkurentsimoonutuste suhtes. Nimetatud areng teravneb käesoleval ajal veelgi majandus- ja rahaliidu raames, mis kõrvaldab viimased konkurentsitõkked finantsteenuste turgudel.

| (191) | Soodustatud LSH oli panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. LSH määratles end kui universaalset kommertspanka, hoiukassade keskpanka, riigi- ja munitsipaalpanka. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei olnud LSH mingil juhul ainult kohalik või piirkondlik pank. |
| --- | --- |

(191)

Soodustatud LSH oli panganduses tegev nii regionaalselt kui rahvusvaheliselt. LSH määratles end kui universaalset kommertspanka, hoiukassade keskpanka, riigi- ja munitsipaalpanka. Vaatamata nimele, traditsioonidele ja seadusega reguleeritud ülesannetele ei olnud LSH mingil juhul ainult kohalik või piirkondlik pank.

| (192) | Seega on ilmselge, et LSH osutas pangateenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja – kuna teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal – Saksamaal. |
| --- | --- |

(192)

Seega on ilmselge, et LSH osutas pangateenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja – kuna teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal – Saksamaal.

| (193) | Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. LSH äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital. |
| --- | --- |

(193)

Tähelepanu tuleb samuti juhtida asjaolule, et krediidiasutuse omakapitali ja panga tegevusvaldkondade vahel on tugev seos. Pank saab tegutseda ja äritegevust laiendada vaid piisava tunnustatud omakapitali olemasolul. LSH äritegevuse võimalusi mõjutas vahetult pangale likviidsuse parandamiseks riikliku meetmena antud omakapital.

| (194) | Seega on tuvastatud, et LSH-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(194)

Seega on tuvastatud, et LSH-le antud abi kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.

1.4.   TULEMUS

| (195) | Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja sihtotstarbelise vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes. |
| --- | --- |

(195)

Ülaltoodu põhjal võib kinnitada, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõik kriteeriumid on täidetud ja sihtotstarbelise vara üleandmine on seepärast riigiabi asjaomase artikli mõistes.

2.   KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (196) | Lisaks tuleb uurida, kas riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seejuures tuleb märkida, et LSH tugines seoses võimaliku abiga IB kapitali ja kinnisvara üleandmise raames ainult asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud erandile. |
| --- | --- |

(196)

Lisaks tuleb uurida, kas riigiabi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Seejuures tuleb märkida, et LSH tugines seoses võimaliku abiga IB kapitali ja kinnisvara üleandmise raames ainult asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud erandile.

| (197) | Ükski asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud erand ei ole kohaldatav. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(197)

Ükski asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 sätestatud erand ei ole kohaldatav. Abi ei ole sotsiaalse iseloomuga ega üksiktarbijaile orienteeritud. Samuti ei korvata looduskatastroofi või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ka Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (198) | Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(198)

Kuna abi ei ole suunatud teatud piirkonnale – see ei ole ette nähtud majandusarengu edendamiseks piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus ega ka teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks –, siis ei kehti asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a ega artikli 87 lõike 3 punkt c. Abi ei anta ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks. Sama vähe on abi eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine.

| (199) | Kuna LSH majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu LSH kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(199)

Kuna LSH majanduslik püsimajäämine ei olnud meetme võtmise ajal ohustatud, ei teki ka küsimust, kas üheainsa suure krediidiasutuse nagu LSH kokkuvarisemine oleks Saksamaal põhjustanud üldise panganduskriisi, mis võiks õigustada abi Saksamaa majanduse tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.

| (200) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. LSH-d ei kirjeldata raskustes ettevõttena, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga. |
| --- | --- |

(200)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c võib abi osutuda ühisturuga kokkusobivaks, kui see soodustab teatud majandustegevust. See kehtib põhimõtteliselt ka pangasektori ümberkorraldamisabi osas. Käesoleval juhul aga puuduvad eeldused erandi kohaldamiseks. LSH-d ei kirjeldata raskustes ettevõttena, mille tulususe taastamist peaks toetama riigiabiga.

| (201) | Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (45). LSH on selgitanud, et ta osutab üldist majandushuvi esindavaid teenuseid, ja sel määral, kuivõrd võimalikke Schleswig-Holsteini liidumaa eraldisi kasutatakse eesmärkidel, mis kuuluvad riikliku tellimuse või sotsiaalhoolekande valdkonda, ei ole tegemist õigusvastase riigiabiga. Siiski puuduvad LSH puhul siin formaalsed eeldused: konkreetseid ülesandeid, mida LSH üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamisel täidab, ja eelkõige niisuguse tegevusega kaasnevaid konkreetseid kulutusi ei täpsustatud. Seega on selge, et üleandmine teostati selleks, et võimaldada LSH-l täita uusi omakapitalinõudeid, omamata seost üldist majandushuvi esindavate teenustega. Seetõttu ei ole käesolevas asjas kõnealune erand kohaldatav. |
| --- | --- |

(201)

Asutamislepingu artikli 86 lõige 2 lubab teatud asjaoludel teha erandeid asutamislepingu riigiabi sätetest, mis kehtib põhimõtteliselt ka finantsteenuste valdkonna kohta. Komisjon kinnitas seda aruandes “Üldise majandushuvi teenused pangandussektoris” (45). LSH on selgitanud, et ta osutab üldist majandushuvi esindavaid teenuseid, ja sel määral, kuivõrd võimalikke Schleswig-Holsteini liidumaa eraldisi kasutatakse eesmärkidel, mis kuuluvad riikliku tellimuse või sotsiaalhoolekande valdkonda, ei ole tegemist õigusvastase riigiabiga. Siiski puuduvad LSH puhul siin formaalsed eeldused: konkreetseid ülesandeid, mida LSH üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamisel täidab, ja eelkõige niisuguse tegevusega kaasnevaid konkreetseid kulutusi ei täpsustatud. Seega on selge, et üleandmine teostati selleks, et võimaldada LSH-l täita uusi omakapitalinõudeid, omamata seost üldist majandushuvi esindavate teenustega. Seetõttu ei ole käesolevas asjas kõnealune erand kohaldatav.

| (202) | Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu. |
| --- | --- |

(202)

Käesolevat abi ei saa pidada asutamislepinguga kokkusobivaks, sest ükski põhimõtteliselt asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel keelatud riigiabi eranditest ei kohaldu.

3.   TEGEMIST EI OLE OLEMASOLEVA ABIGA

| (203) | Vastupidiselt Saksamaa ja LSH selgitustele, väljub kapitali eraldamine samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse kui olemasoleva abi õiguslike vormide raamest. |
| --- | --- |

(203)

Vastupidiselt Saksamaa ja LSH selgitustele, väljub kapitali eraldamine samuti avalik-õigusliku rahastamiskohustuse ja tagatiseandja vastutuse kui olemasoleva abi õiguslike vormide raamest.

| (204) | Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud LSH võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja LSH vara ei olnud ammendunud. |
| --- | --- |

(204)

Esiteks puuduvad algusest peale asjaolud tagatiseandja vastutuse kohaldamiseks. Viimane rakendub võlausaldajate kaitseks juhul, kui panga varadest ei piisa nende nõuete rahuldamiseks. Kapitali ei eraldatud LSH võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ja LSH vara ei olnud ammendunud.

| (205) | Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab Schleswig-Holsteini liidumaad varustama LSH-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. LSH seisund kapitaliinvesteeringu ajal ei olnud selline, kus nõuetekohane tegevus oleks olnud pärsitud näiteks piisavate omavahendite puudumise tõttu. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LSH nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. Pigem toimus kapitaliinvesteering selleks, et varustada liidumaa riiklikku panka kapitaliga, mis arvestades 30. juunil 1993. aastal jõustuvate kapitali adekvaatsuse nõuete karmistamisega, võimaldanuks vältida vastasel korral vajalikku tegevusmahu/riskivara nõuetekohast vähendamist ja (lisaks sellele) võimaldanuks panga edasist laiendamist. LSH võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate olemasoleva abi sätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine kvalifitseerida uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ning seda vastavalt uurida. |
| --- | --- |

(205)

Teiseks ei esine ka rahastamiskohustuse asjaolusid. Nimetatud kohustus kohustab Schleswig-Holsteini liidumaad varustama LSH-d nõuetekohaseks toimimiseks vajalike vahenditega niivõrd, kuivõrd ta otsustab panga tegevust jätkata. LSH seisund kapitaliinvesteeringu ajal ei olnud selline, kus nõuetekohane tegevus oleks olnud pärsitud näiteks piisavate omavahendite puudumise tõttu. Kapitali eraldamine ei olnud niisiis vajalik LSH nõuetekohase tegevuse jätkamiseks. Pigem toimus kapitaliinvesteering selleks, et varustada liidumaa riiklikku panka kapitaliga, mis arvestades 30. juunil 1993. aastal jõustuvate kapitali adekvaatsuse nõuete karmistamisega, võimaldanuks vältida vastasel korral vajalikku tegevusmahu/riskivara nõuetekohast vähendamist ja (lisaks sellele) võimaldanuks panga edasist laiendamist. LSH võis konkurentsitingimustes ka edaspidi kasutada turu võimalusi järgides liidumaa kui kaasomaniku teadvustatud majanduslikke kaalutlusi. Liidumaa sellise tavalise majandusliku otsuse korral ei kohaldu rahastamiskohustuse kui “hädaabinõu” sätted. Muude kohaldatavate olemasoleva abi sätete puudumisel asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 1 alusel tuleb kapitali eraldamine kvalifitseerida uueks riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ning seda vastavalt uurida.

X.   JÄRELDUS

| (206) | Komisjon sedastab, et Saksamaa andis abi õigusvastasel viisil, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Seepärast on riigiabi õigusvastane. |
| --- | --- |

(206)

Komisjon sedastab, et Saksamaa andis abi õigusvastasel viisil, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Seepärast on riigiabi õigusvastane.

| (207) | Abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada kokkusobivaks. Seepärast loetakse riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks ja tuleb lõpetada. Saksamaa valitsus peab abi kui õigusvastase meetme tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(207)

Abi ei saa asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 alusel ega ühegi teise asutamislepingu sätte kohaselt pidada kokkusobivaks. Seepärast loetakse riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks ja tuleb lõpetada. Saksamaa valitsus peab abi kui õigusvastase meetme tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuruses 432,3 mln eurot, mille Saksamaa andis ajavahemikus 1. jaanuarist 1999 kuni 31. maini 2003 pangale Landesbank Schleswig-Holstein Girozentrale, praegu HSH Nordbank AG, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed, et artiklis 1 nimetatud õigusvastaselt panga käsutusse antud riigiabi saajalt tagasi nõuda.

Artikkel 3

Tagasinõue teostatakse viivitamata ja vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel, et need õigusaktid võimaldavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

Tagasinõutav summa sisaldab intressi, mida tuleb tasuda alates õigusvastase abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.

Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (46) viienda peatüki sätete alusel.

Artikkel 4

Saksamaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle täitmiseks võetud meetmetest, täites otsusele lisatud küsimustiku

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 20. oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 76, 28.3.2003, lk 2.

1

(2)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9.

2

(3)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1; Saksamaa kaebas otsuse edasi (kohtuasi C 376/99), samuti kaebasid otsuse edasi Nordrhein-Westfalen (kohtuasi T 233/99) ja WestLB (kohtuasi T 228/99); komisjon algatas menetluse asutamislepingu rikkumise kohta (kohtuasi C 209/00).

3

(4)  EKL 2003, lk II-435.

4

(5)  Norddeutsche Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 2; Bayerische Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 13; Hamburgische Landesbank: ELT C 81, 4.4.2003, lk 24; Landesbank Hessen-Thüringen: ELT C 73, 26.3.2003, lk 3.

5

(6)  Vrdl investeerimispanga aruanne 1998, lk 1.

6

(7)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 84.

7

(8)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 89.

8

(9)  Konfidentsiaalsed andmed.

9

(10)  Saksamaa teatis 30. septembrist 2004.

10

(11)  Praegu Saksamaa finantsteenuste järelevalveasutus (“BaFin”).

11

(12)  EÜT. L 386, 30.12.1989, lk 14; muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1).

12

(13)  EÜT L 124, 5.5.1989, lk 16, muudetud direktiiviga 2000/12/EÜ.

13

(14)  Tegeikult oleksid uued nõuded omakapitalile pidanud jõustuma juba 1. jaanuaril 1993; Saksamaal jõustusid need viivitusega.

14

(15)  Maksevõime suhtarvu direktiivi kohaselt peab krediidiasutustel olema omavahendeid vähemalt 8 % ulatuses nende riskiga kaalutud varadest, samas kui vanade Saksa eeskirjade järgi kehtis nõue 5,6 %; siiski põhines kõnealune määr omavahendite määratlusel, mis oli rangem kui omavahendite direktiivi jõustumisest alates kehtiv määratlus.

15

(16)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 90.

16

(17)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 91.

17

(18)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 94.

18

(19)  Vaata joonealust märkust 3, p 64.

19

(20)  BAKred kiri 25. maist 1999.

20

(21)  Saksamaa teatis 3. maist 2001, lk 2.

21

(22)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 96 ja 29. oktoobrist 2003, lk 18.

22

(23)  Saksamaa teatis 14. aprillist 2003, lisa 1, ja 30. septembrist 2004.

23

(24)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 86.

24

(25)  Saksamaa teatis 8. detsembrist 1999, lk 88.

25

(26)  Saksamaa teatis 29. oktoobrist 2003, lk 2.

26

(27)  LSH 1990. a aastaaruande lk 28 esitatakse määrad 8,8 % kuni 9 %. 1991. a aastaaruande lk 27 esitatakse kõnealuse aasta määrad 8,4 % kuni 9,17 %. Kuna WAK-i ja WKA vara üleandmine toimus 1. jaanuaril 1991, oleks turutingimustele vastava hüvitise kokkulepe lähtunud siis teada olevatest 1990. aasta tulususe määradest.

27

(28)  Muuseas makstakse riski- ja vastutuspreemiat eelkõige kahjumiriski tõttu pankroti korral. Sel juhul oleks kapital taastumatult kadunud. Jooksva (osalise) kahjumi korral, seega kui ei ole tegemist pankrotiga, on alati võimalus, et omakapital taastatakse kasumi arvelt.

28

(29)  Inflatsioonimõjude kõrvaldamiseks tuleb seejuures iga kapitalieraldusajavahemiku jaoks esmalt määratleda pikaajaliste riigivõlakirjade tootlusmäär inflatsiooni arvestamata. Pikaajalise riskivaba baasintressimäära hindamiseks tuleb “reaalsele baasintressimäärale” vaatluse momendil liita pikaajalise oodatava keskmise inflatsiooni prognoos 3,60 %.

29

(30)  BdB kasutab võrdluseks ka teoreetilisi beetafaktoreid Capital Asset Pricing Model (CAPM) järgi, mis, nagu ta tõdeb, empiiriliselt leitutest vaevu erinevad.

30

(31)  Vaata joonealust märkust 4.

31

(32)  Komisjoni teadaanne liikmesriikidele: asutamislepingu art 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ art 5 rakendamine riigi osalusega töötleva tööstuse ettevõtetele, EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, vaata nr 11. Teadaandes käsitletakse küll töötlevat tööstust, kuid kahtluseta kehtib põhimõte kõikides majandusharudes. Rahaliste teenuste osas toetab põhimõtet rida komisjoni otsuseid, näiteks Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1) asjas.

32

Crédit Lyonnais

(33)  Vaata joonealust märkust 4, p. 206 jj

33

(34)  Vaata joonealust märkust 3, p 161 jj.

34

(35)  Vaata joonealust märkust 4, p 241, 314.

35

(36)  Vaata joonealust märkust 4, p 320, 335.

36

(37)  Käesolev juhtum erineb seega WestLB menetluse asjaoludest, kus ainult osa elemuehituse edendamise asutuse vara leitud ja bilansis omavahenditena kajastatud sularahalisest väärtusest järelevalveõiguse seisukohast omavahenditena aktsepteerimist leidis.

37

(38)  Vaata joonealust märkust 3 p 19.

38

(39)  Tegelikkuses on olukord muidugi palju keerulisem, nt bilansiväliste positsioonide, vara erineva riskitaseme ja nullriskiga positsioonide tõttu. Mõttekäigu tuuma see siiski ei puuduta.

39

(40)  Olukord jääb samaks, kui võtta arvesse võimalus saada täiendavaid omavahendeid kuni baasomavahendite suuruseni (baasomavahendite tegur 25, mitte 12,5).

40

(41)  Seda kinnitab esimese astme kohtu ostus, vaata joonealust märkust 4, p 321 – 331.

41

(42)  Pooled võtsid seejuures aluseks Saksa börsi Deutsche Börse AG indeksi REX10 Performance Index alusel leitud riskivabad intressimäärad.

42

Deutsche Börse AG

REX10 Performance Index

(43)  Vaata joonealust märkust 3 p 221.

43

(44)  IB kapital võeti bilanssi 1.1.1991 ja oli LSH käsutuses 1991. a esimesed 8 kuud vastutusfunktsioonis. Pärast aktsepteerimist BAKred'i poolt, s.t 1991. a viimased 4 kuud võis seda kasutada ka konkurentsile orienteeritud majandustegevuse tagamiseks.

44

Alates 1. jaanuarist 1999 arvestatakse Saksa margad kursiga 1,95583 ümber eurodesse. Andmed Saksa markades arvestada vastavalt ümber eurodesse.

(45)  Kõnealune aruanne esitati majandus- ja finantsnõukogule 23. novembril 1998, kuid seda ei avaldatud. Sellega saab tutvuda komisjoni konkurentsi peadirektoraadis, samuti komisjoni veebilehel.

45

(46)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

46

---

LISA

TEAVE KOMISJONI OTSUSE TÄITMISE KOHTA

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:








  Makse kuupäev (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Saaja isik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun esitage järgnevad üksikasjad saaja käsutusse antud õigusvastase riigiabi suuruse kohta:

Makse kuupäev (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Saaja isik

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagasinõutavalt abilt arvestatavad intressid.

2.   Võetud või kavandatud meetmed abi tagasinõudmiseks

| 2.1. | Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun ühtlasi, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi sissenõudmiseks. Teatage palun Teile teadaolevad võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldage palun üksikasjalikult, millised meetmed on võetud ja milliseid kavandatakse abi koheseks ja tõhusaks tagastamiseks. Selgitage palun ühtlasi, milliseid alternatiivseid meetmeid pakub siseriiklik õigus abi sissenõudmiseks. Teatage palun Teile teadaolevad võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Milliseks kuupäevaks abi tagasinõudmine lõppeb? |
| --- | --- |

2.2.

Milliseks kuupäevaks abi tagasinõudmine lõppeb?

3.   Juba tagasi nõutud summad

| 3.1. | Palun märkige üksikasjad abi kohta, mis abi saaja on tagastanud:








  Kuupäev (3) | Tagastatud summa | Vääring | Abi andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun märkige üksikasjad abi kohta, mis abi saaja on tagastanud:

Kuupäev (3)

Tagastatud summa

Vääring

Abi andmed

| 3.2. | Palun lisage ülaltoodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage ülaltoodud punkti 3.1 tabelis loetletud makseid tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (o) | Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu). |
| --- | --- |

(o)

Kuupäev, millal abi või selle üksikud osamaksed saaja käsutusse anti (kui meede koosneb mitmest osamaksest või hüvitisest, siis kasutada erinevaid ridu).

(2)  Saaja käsutusse antud abi summa (bruto-ekvivalendina).

(3)

| (o) | Abi tagastamise kuupäev |
| --- | --- |

(o)

Abi tagastamise kuupäev

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/159

---

KOMISJONI OTSUS 2001/503/EÜ,

20. oktoober 2004,

Saksamaa poolt Landesbank Hessen-Thüringen – Girozentrale'le antava riigiabi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3931 all)

(Autentne on vaid saksakeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/742/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 1994. aasta 31. mai ja 21. detsembri kirjades teatas Saksamaal asutatud erapankasid esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”) komisjonile muu hulgas, et eluasemelaenud on üle kantud või kantakse üle Nordrhein-Westfaleni, Alam-Saksi, Schleswig-Holsteini, Baieri, Hamburgi ja Berliini liidumaa panga (st Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank ja Landesbank Berlin) omakapitali. BdB leidis, et selle tulemuseks olev asjaomaste liidumaade pankade omakapitali kasv on moonutatud konkurents nende huvides, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasus, lähtudes turumajandusliku investeerimise põhimõttest. Selle alusel esitas BdB oma teises kirjas ametliku kaebuse ja kutsus komisjoni üles algatama Saksamaa vastu menetlust EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Veebruaris ja märtsis 1995 ning detsembris 1996 liitus mitu panka eraldi nende pankade ühenduse esitatud kaebusega. |
| --- | --- |

(1)

1994. aasta 31. mai ja 21. detsembri kirjades teatas Saksamaal asutatud erapankasid esindav ühendus Bundesverband deutscher Banken e.V. (“BdB”) komisjonile muu hulgas, et eluasemelaenud on üle kantud või kantakse üle Nordrhein-Westfaleni, Alam-Saksi, Schleswig-Holsteini, Baieri, Hamburgi ja Berliini liidumaa panga (st Westdeutsche Landesbank, Norddeutsche Landesbank, Landesbank Schleswig-Holstein, Hamburger Landesbank ja Landesbank Berlin) omakapitali. BdB leidis, et selle tulemuseks olev asjaomaste liidumaade pankade omakapitali kasv on moonutatud konkurents nende huvides, kuna osapooled ei olnud kokku leppinud tasus, lähtudes turumajandusliku investeerimise põhimõttest. Selle alusel esitas BdB oma teises kirjas ametliku kaebuse ja kutsus komisjoni üles algatama Saksamaa vastu menetlust EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 2 alusel (praegu artikli 88 lõige 2). Veebruaris ja märtsis 1995 ning detsembris 1996 liitus mitu panka eraldi nende pankade ühenduse esitatud kaebusega.

| (2) | 6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjas teatas BdB komisjonile veel kahest varade ülekandmisest – Landesbank Schleswig-Holstein'ile Schleswig-Holsteinis ja Landesbank Hessen-Thüringen'ile Hessenis. Viimati mainitud tehingu asjus kirjutas komisjon 31. juulil 1998 Saksamaale, paludes teavet. Saksamaa vastas 2. oktoobri 1998. aasta kirjas, et asi on hetkel siiski üksnes kavandamisjärgus ja et komisjonil ei ole nüüd ega ka edaspidi põhjust muretsemiseks. |
| --- | --- |

(2)

6. augusti 1997. aasta ja 30. juuli 1998. aasta kirjas teatas BdB komisjonile veel kahest varade ülekandmisest – Landesbank Schleswig-Holstein'ile Schleswig-Holsteinis ja Landesbank Hessen-Thüringen'ile Hessenis. Viimati mainitud tehingu asjus kirjutas komisjon 31. juulil 1998 Saksamaale, paludes teavet. Saksamaa vastas 2. oktoobri 1998. aasta kirjas, et asi on hetkel siiski üksnes kavandamisjärgus ja et komisjonil ei ole nüüd ega ka edaspidi põhjust muretsemiseks.

| (3) | Komisjon vaatas esmalt läbi varade ülekandmise Westdeutsche Landesbank'ile (“WestLB”), kuid teatas, et vaatab ülekanded teistele pankadele läbi kõnealuse juhtumi kohta tehtud järelduste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon WestLB juhtumi asjus 1999. aastal vastu otsuse, milles järeldatakse, et pank oli saanud riigiabi makstud tasu ja turul tavalise tasu vahega võrduvas summas, mis ei olnud kooskõlas ühisturu tingimustega ja tuleks tagasi nõuda (3). Esimese astme kohus tunnistas otsuse 6. märtsil 2003 kehtetuks, kuna puudusid piisavad põhjused seoses asjakohase tasu arvutamiseks kasutatud kahe teguriga, kuid kõigis muudes aspektides kinnitati otsust (4). 20. oktoobril 2004 andis komisjon välja uue otsuse, milles võeti arvesse kohtu kriitikat. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas esmalt läbi varade ülekandmise Westdeutsche Landesbank'ile (“WestLB”), kuid teatas, et vaatab ülekanded teistele pankadele läbi kõnealuse juhtumi kohta tehtud järelduste valguses (2). Lõpuks võttis komisjon WestLB juhtumi asjus 1999. aastal vastu otsuse, milles järeldatakse, et pank oli saanud riigiabi makstud tasu ja turul tavalise tasu vahega võrduvas summas, mis ei olnud kooskõlas ühisturu tingimustega ja tuleks tagasi nõuda (3). Esimese astme kohus tunnistas otsuse 6. märtsil 2003 kehtetuks, kuna puudusid piisavad põhjused seoses asjakohase tasu arvutamiseks kasutatud kahe teguriga, kuid kõigis muudes aspektides kinnitati otsust (4). 20. oktoobril 2004 andis komisjon välja uue otsuse, milles võeti arvesse kohtu kriitikat.

| (4) | 1. septembril 1999 saatis komisjon Saksamaale teabenõude varade ülekandmise kohta teistele liidumaade pankadele, sh Helabale. 8. detsembri 1999. aasta kirjas esitas Saksamaa teabe liidumaa sihtotstarbeliste vahendite ülekandmise kohta Helabale, mida ta täiendas pärast komisjoni 31. oktoobril 2000 saadetud täiendavat teabenõuet 21. jaanuari 2001. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

1. septembril 1999 saatis komisjon Saksamaale teabenõude varade ülekandmise kohta teistele liidumaade pankadele, sh Helabale. 8. detsembri 1999. aasta kirjas esitas Saksamaa teabe liidumaa sihtotstarbeliste vahendite ülekandmise kohta Helabale, mida ta täiendas pärast komisjoni 31. oktoobril 2000 saadetud täiendavat teabenõuet 21. jaanuari 2001. aasta kirjas.

| (5) | 13. novembri 2002. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale, et ta on otsustanud algatada ametliku menetluse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel seoses sihtotstarbeliste vahendite üleandmisega Hesseni liidumaa poolt vaikiva seltsingu sissemakseks Helabale. Samal ajal algatas komisjon menetluse samalaadsete varade ülekandmise kohta Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'le (“NordLB”), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale'le (“LSH”), Hamburgische Landesbank – Girozentrale'le (“HLB”) ja Bayerische Landesbank-Girozentrale'le (“Bayern LB”). Komisjon oli juba algatanud menetluse veel ühe samalaadse edendamisega seotud varade ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin'i juulis 2002. |
| --- | --- |

(5)

13. novembri 2002. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale, et ta on otsustanud algatada ametliku menetluse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel seoses sihtotstarbeliste vahendite üleandmisega Hesseni liidumaa poolt vaikiva seltsingu sissemakseks Helabale. Samal ajal algatas komisjon menetluse samalaadsete varade ülekandmise kohta Norddeutsche Landesbank – Girozentrale'le (“NordLB”), Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale'le (“LSH”), Hamburgische Landesbank – Girozentrale'le (“HLB”) ja Bayerische Landesbank-Girozentrale'le (“Bayern LB”). Komisjon oli juba algatanud menetluse veel ühe samalaadse edendamisega seotud varade ülekannete kohta, mille Berliini liidumaa tegi Landesbank Berlin'i juulis 2002.

| (6) | Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Otsused menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (7) | Saksamaa esitas 9. aprilli 2003. aasta kirjas oma märkused menetluse algatamise kohta Helaba juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa esitas 9. aprilli 2003. aasta kirjas oma märkused menetluse algatamise kohta Helaba juhtumi suhtes.

| (8) | 29. juuli 2003. aasta kirjas esitas BdB märkused kõigi 13. novembril 2002 menetluse algatamise asjus tehtud otsuste kohta ning need märkused edastati 28. juuli 2003. aasta kirjas arvamuse saamiseks Saksamaale. |
| --- | --- |

(8)

29. juuli 2003. aasta kirjas esitas BdB märkused kõigi 13. novembril 2002 menetluse algatamise asjus tehtud otsuste kohta ning need märkused edastati 28. juuli 2003. aasta kirjas arvamuse saamiseks Saksamaale.

| (9) | 2003. aasta 10. oktoobri ja 4. detsembri kirjades esitas Saksamaa kommentaarid BdB märkuste kohta Helaba juhtumi suhtes. 30. oktoobri 2003. aasta kirjas edastas Saksamaa ka Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB kommentaarid BdB märkuste kohta. |
| --- | --- |

(9)

2003. aasta 10. oktoobri ja 4. detsembri kirjades esitas Saksamaa kommentaarid BdB märkuste kohta Helaba juhtumi suhtes. 30. oktoobri 2003. aasta kirjas edastas Saksamaa ka Nordrhein-Westfaleni valitsuse ja WestLB kommentaarid BdB märkuste kohta.

| (10) | 7. aprilli 2004. aasta kirjas taotles komisjon Saksamaalt täpsemat teavet kõigi liidumaade pankade menetluste kohta ning kirjutas 19. mai ja 3. augusti 2004 kuupäeva kandvad kirjad, milles taotles konkreetselt Helaba juhtumit puudutavat teavet. Saksamaa vastas kirjadega, mis kandsid kuupäevi 1. juuni, 23. juuni ja 23. august 2004. |
| --- | --- |

(10)

7. aprilli 2004. aasta kirjas taotles komisjon Saksamaalt täpsemat teavet kõigi liidumaade pankade menetluste kohta ning kirjutas 19. mai ja 3. augusti 2004 kuupäeva kandvad kirjad, milles taotles konkreetselt Helaba juhtumit puudutavat teavet. Saksamaa vastas kirjadega, mis kandsid kuupäevi 1. juuni, 23. juuni ja 23. august 2004.

| (11) | Septembris ja oktoobris 2004 toimusid BdB, Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kõnelused antud kapitali asjakohase hüvitamise küsimuses. Üksmeelele ei jõutud. BdB saatis 28. septembri 2004. aasta kirjas märkused menetluse kohta. Seejärel küsis komisjon Saksamaalt täiendavaid märkusi, mis esitati 2004. aasta 1. oktoobri ja 6. oktoobri kirjades. |
| --- | --- |

(11)

Septembris ja oktoobris 2004 toimusid BdB, Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kõnelused antud kapitali asjakohase hüvitamise küsimuses. Üksmeelele ei jõutud. BdB saatis 28. septembri 2004. aasta kirjas märkused menetluse kohta. Seejärel küsis komisjon Saksamaalt täiendavaid märkusi, mis esitati 2004. aasta 1. oktoobri ja 6. oktoobri kirjades.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   HELABA

| (12) | Maini-äärses Frankfurdis ja Erfurtis peakontoreid omava Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Helaba) kontserni bilansimaht on 140 miljardit eurot (31. detsembri 2003. aasta seisuga), tänu millele on tegemist Saksamaa ühe suurima pangaga. Panga bilansimaht on 130 miljardit eurot, mis on enam kui 90 % kontserni bilansimahust. Tegemist on avaliku sektori krediidiasutusega, kes tegutseb avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts). Panga omanikeks ja garantideks on 1. jaanuarist 2001 olnud Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen 85 % osalusega (ülekandmise ajal 1998. aasta lõpul oli ta ainuomanik ja tagatise andja), Hesseni liidumaa 10 % osalusega ja Tüüringi liidumaa 5 % osalusega. 2003. aasta aruande kohaselt oli kontserni omakapital 4,1 miljardit eurot. 31. detsembri 2003. aasta seisuga oli kontserni esmaste omavahendite osatähtsus 7,8 % ja omakapitali osatähtsus 11,3 %. |
| --- | --- |

(12)

Maini-äärses Frankfurdis ja Erfurtis peakontoreid omava Landesbank Hessen-Thüringen Girozentrale (Helaba) kontserni bilansimaht on 140 miljardit eurot (31. detsembri 2003. aasta seisuga), tänu millele on tegemist Saksamaa ühe suurima pangaga. Panga bilansimaht on 130 miljardit eurot, mis on enam kui 90 % kontserni bilansimahust. Tegemist on avaliku sektori krediidiasutusega, kes tegutseb avalik-õigusliku asutusena (Anstalt des öffentlichen Rechts). Panga omanikeks ja garantideks on 1. jaanuarist 2001 olnud Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen 85 % osalusega (ülekandmise ajal 1998. aasta lõpul oli ta ainuomanik ja tagatise andja), Hesseni liidumaa 10 % osalusega ja Tüüringi liidumaa 5 % osalusega. 2003. aasta aruande kohaselt oli kontserni omakapital 4,1 miljardit eurot. 31. detsembri 2003. aasta seisuga oli kontserni esmaste omavahendite osatähtsus 7,8 % ja omakapitali osatähtsus 11,3 %.

| (13) | Arvestades omandistruktuuri, tegutseb Helaba Hesseni liidumaa ja Tüüringi liidumaa põhipangana ning Hesseni ja Tüüringi hoiupankade keskse institutsioonina. Samuti tegutseb Helaba klientidele ja turule orienteeritud kommertspangana, mille rõhuasetus on hulgimüügipangandusel ning mis tegutseb avaliku sektori klientide partnerina, toetades liidumaid ja haldusüksusi investeeringukavade rahastamisel ja rakendamisel. Oma osaluse kaudu Landesförderinstitute's toetab Helaba majandus- ja struktuuripoliitika eesmärke Hessenis ja Tüüringis. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades omandistruktuuri, tegutseb Helaba Hesseni liidumaa ja Tüüringi liidumaa põhipangana ning Hesseni ja Tüüringi hoiupankade keskse institutsioonina. Samuti tegutseb Helaba klientidele ja turule orienteeritud kommertspangana, mille rõhuasetus on hulgimüügipangandusel ning mis tegutseb avaliku sektori klientide partnerina, toetades liidumaid ja haldusüksusi investeeringukavade rahastamisel ja rakendamisel. Oma osaluse kaudu Landesförderinstitute's toetab Helaba majandus- ja struktuuripoliitika eesmärke Hessenis ja Tüüringis.

| (14) | Helaba kontsernil oli 31. detsembri 2003. aasta seisuga umbes 3 500 töötajat. Kontsern on esindatud maailma tähtsamates finantskeskustes. Lisaks kahele peakontorile Maini-äärses Frankfurdis ja Erfurdis on kontsernil rahvusvahelised esindused Londonis, New Yorgis, Zürichis, Dublinis, Madridis, Pariisis ja Luxembourgis. |
| --- | --- |

(14)

Helaba kontsernil oli 31. detsembri 2003. aasta seisuga umbes 3 500 töötajat. Kontsern on esindatud maailma tähtsamates finantskeskustes. Lisaks kahele peakontorile Maini-äärses Frankfurdis ja Erfurdis on kontsernil rahvusvahelised esindused Londonis, New Yorgis, Zürichis, Dublinis, Madridis, Pariisis ja Luxembourgis.

2.   “ELUASEME- JA FUTUURIDE INVESTEERINGUTE” ERIFONDI ÜLEKANDMINE HELABALE VAIKIVA SELTSINGU SISSEMAKSENA

| (15) | 17. detsembri 1998. aasta seadusega kehtestas Hesseni liidumaa “Eluaseme- ja futuuride investeeringute” erifondi. Hesseni rahandusministeeriumil olid volitused loovutada see fond tervikuna või osaliselt krediidiasutusele vaikiva seltsingu sissemaksena või mis tahes muu järelevalve eesmärgil tunnustatava aktsiaomandi kujul vastutasuks erifondi jäänud turuhüvitise eest. |
| --- | --- |

(15)

17. detsembri 1998. aasta seadusega kehtestas Hesseni liidumaa “Eluaseme- ja futuuride investeeringute” erifondi. Hesseni rahandusministeeriumil olid volitused loovutada see fond tervikuna või osaliselt krediidiasutusele vaikiva seltsingu sissemaksena või mis tahes muu järelevalve eesmärgil tunnustatava aktsiaomandi kujul vastutasuks erifondi jäänud turuhüvitise eest.

| (16) | Erifondi kuuluvad liidumaa nõuded ajavahemikul 1948 kuni 1998 sotsiaalelamuehituse edendamiseks antud laenudest. 31. detsembri 1998. aasta seisuga oli laenuportfelli suurus 7,829 miljardit Saksa marka (liidumaa osa: 6,026 miljardit Saksa marka). Laenu rahaliseks väärtuseks määrasid kaks sõltumatut eksperti 2,473 miljardit Saksa marka (1,264 miljardit eurot). See erifond loovutati vaikiva seltsingu sissemaksena Helabale vastavalt Hesseni liidumaa ja Helaba vahelisele lepingule, mis allkirjastati detsembris 1998 ja mis jõustus 31. detsembril 1998. |
| --- | --- |

(16)

Erifondi kuuluvad liidumaa nõuded ajavahemikul 1948 kuni 1998 sotsiaalelamuehituse edendamiseks antud laenudest. 31. detsembri 1998. aasta seisuga oli laenuportfelli suurus 7,829 miljardit Saksa marka (liidumaa osa: 6,026 miljardit Saksa marka). Laenu rahaliseks väärtuseks määrasid kaks sõltumatut eksperti 2,473 miljardit Saksa marka (1,264 miljardit eurot). See erifond loovutati vaikiva seltsingu sissemaksena Helabale vastavalt Hesseni liidumaa ja Helaba vahelisele lepingule, mis allkirjastati detsembris 1998 ja mis jõustus 31. detsembril 1998.

| (17) | Lepingus kokkulepitud eksperdipoolse hindamise käigus 31. detsembril 2003 hinnati edendamisega seotud varade väärtuseks [...] (6) miljardit eurot. Väärtuse tõus tuleneb asjaolust, et juurdekasv oli 1999. aastast saadik ületanud edendamisega seotud varade väljavoolu. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni BAFin'iga 31. detsembri 2003. aasta eksperthinnangu tulemuse asjus on Helaba käsutuses endiselt üksnes varasem võrdlussumma. |
| --- | --- |

(17)

Lepingus kokkulepitud eksperdipoolse hindamise käigus 31. detsembril 2003 hinnati edendamisega seotud varade väärtuseks [...] (6) miljardit eurot. Väärtuse tõus tuleneb asjaolust, et juurdekasv oli 1999. aastast saadik ületanud edendamisega seotud varade väljavoolu. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseni BAFin'iga 31. detsembri 2003. aasta eksperthinnangu tulemuse asjus on Helaba käsutuses endiselt üksnes varasem võrdlussumma.

| (18) | Erifondi üleminekuga vaikiva seltsingu sissemakseks ei ole seotud likviidsussüst või tulude sissevool pangale. Elamuehituslaenudest laekuvad sissetulekud (intress ja tagasimaksed) ei laeku panka, vaid erifondi, ning need tuleb suunata tagasi elamuehituse edendamisse. |
| --- | --- |

(18)

Erifondi üleminekuga vaikiva seltsingu sissemakseks ei ole seotud likviidsussüst või tulude sissevool pangale. Elamuehituslaenudest laekuvad sissetulekud (intress ja tagasimaksed) ei laeku panka, vaid erifondi, ning need tuleb suunata tagasi elamuehituse edendamisse.

| (19) | Erifondi loovutamist Helabale tuleks vaadelda liidumaa jõupingutuste valguses, mille eesmärgiks oli tõmmata oma abi- ja struktuuripoliitika instrumendid koomale ja muuta need tõhusamaks. |
| --- | --- |

(19)

Erifondi loovutamist Helabale tuleks vaadelda liidumaa jõupingutuste valguses, mille eesmärgiks oli tõmmata oma abi- ja struktuuripoliitika instrumendid koomale ja muuta need tõhusamaks.

| (20) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt kaalus liidumaa esialgu võimalust kuulutada välja enampakkumine laekumata nõuete ülekandmiseks ning müüa neid oksjonil eraettevõtjatele (kõrgeima pakkumise tegijale) sularaha eest ja tükeldada osamakseteks. Kuigi erifondi osamakseteks tükeldamise eeliseks oleks olnud liidumaa potentsiaalsete panganduspartnerite arvu tõstmine, arvestades, et väga vähesed ettevõtjad olnuksid huvitatud umbes 2,5 miljardi Saksa marga suuruse fondi ülevõtmisest, oli fondi näol sellegipoolest tegemist käibefondiga, mis hõlmas antud laenudest saadud sissetulekute tagasisuunamist, ning seega oli tegemist iseseisva üksusega. Üksikute asutuste vahel jaotatud osade perioodiline hindamine olnuks Saksamaa sõnul väga kulukas. Peale selle oleks liidumaa minetanud senise paindlikkuse, kui rõhuasetust oleks nihutatud mitmesuguste abieesmärkide vahel. |
| --- | --- |

(20)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt kaalus liidumaa esialgu võimalust kuulutada välja enampakkumine laekumata nõuete ülekandmiseks ning müüa neid oksjonil eraettevõtjatele (kõrgeima pakkumise tegijale) sularaha eest ja tükeldada osamakseteks. Kuigi erifondi osamakseteks tükeldamise eeliseks oleks olnud liidumaa potentsiaalsete panganduspartnerite arvu tõstmine, arvestades, et väga vähesed ettevõtjad olnuksid huvitatud umbes 2,5 miljardi Saksa marga suuruse fondi ülevõtmisest, oli fondi näol sellegipoolest tegemist käibefondiga, mis hõlmas antud laenudest saadud sissetulekute tagasisuunamist, ning seega oli tegemist iseseisva üksusega. Üksikute asutuste vahel jaotatud osade perioodiline hindamine olnuks Saksamaa sõnul väga kulukas. Peale selle oleks liidumaa minetanud senise paindlikkuse, kui rõhuasetust oleks nihutatud mitmesuguste abieesmärkide vahel.

| (21) | Sellest tulenevalt otsustas liidumaa hoida elamuehitusvarad jagamatuna, jätkata sissetulekute kasutamist edendustegevuseks elamuehituse valdkonnas ja majanduse arendamiseks, korraldada varade haldamist võimalikult efektiivselt ja odavalt ning kasutada nõudeid muul viisil lisatulu tekitamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Sellest tulenevalt otsustas liidumaa hoida elamuehitusvarad jagamatuna, jätkata sissetulekute kasutamist edendustegevuseks elamuehituse valdkonnas ja majanduse arendamiseks, korraldada varade haldamist võimalikult efektiivselt ja odavalt ning kasutada nõudeid muul viisil lisatulu tekitamiseks.

| (22) | Neid kaalutlusi silmas pidades kuulutas Helaba, et on valmis võtma enda kanda ja haldama laekumata nõuete fondi 2,473 miljardi Saksa marga (1,264 miljardi euro) väärtuses. Selle Helabale ülekandmise teine eelis oli see, et viimane oli alates aastast 1953 juba hallanud Landestreuhandstellen'it (LTH) juriidiliselt sõltumatu allüksusena ning tegelenud abiprogrammidega usalduslepingu alusel. Pealegi on Helaba riigileppe ja oma põhikirja alusel kohustatud oma äripõhimõtete järgimisel tegutsema kooskõlas üldiste majanduse põhiprintsiipidega. Need kolm tegurit veensid liidumaad, et Helaba sobiks panganduspartneriks erifondiseaduse eesmärkide realiseerimisel kõige paremini. |
| --- | --- |

(22)

Neid kaalutlusi silmas pidades kuulutas Helaba, et on valmis võtma enda kanda ja haldama laekumata nõuete fondi 2,473 miljardi Saksa marga (1,264 miljardi euro) väärtuses. Selle Helabale ülekandmise teine eelis oli see, et viimane oli alates aastast 1953 juba hallanud Landestreuhandstellen'it (LTH) juriidiliselt sõltumatu allüksusena ning tegelenud abiprogrammidega usalduslepingu alusel. Pealegi on Helaba riigileppe ja oma põhikirja alusel kohustatud oma äripõhimõtete järgimisel tegutsema kooskõlas üldiste majanduse põhiprintsiipidega. Need kolm tegurit veensid liidumaad, et Helaba sobiks panganduspartneriks erifondiseaduse eesmärkide realiseerimisel kõige paremini.

| (23) | Vastavalt [...] Saksamaa 30. detsembri 1998. aasta pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4 loovutas liidumaa erifondi pangale vaikiva seltsingu sissemaksena sisemise partnerluse raames. See tähendab, et liidumaa moodustas koos Helabaga Saksamaa äriseadustiku paragrahvi 230 ja sellele järgnevate paragrahvide alusel vaikiva seltsingu, st seltsingu, mille kohaselt vaikival seltsinglasel on kapitaliomand mõnes teises ettevõttes, mis on seotud aktiivse seltsinglase varadesse tehtud sissemakse loovutamisega. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt [...] Saksamaa 30. detsembri 1998. aasta pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4 loovutas liidumaa erifondi pangale vaikiva seltsingu sissemaksena sisemise partnerluse raames. See tähendab, et liidumaa moodustas koos Helabaga Saksamaa äriseadustiku paragrahvi 230 ja sellele järgnevate paragrahvide alusel vaikiva seltsingu, st seltsingu, mille kohaselt vaikival seltsinglasel on kapitaliomand mõnes teises ettevõttes, mis on seotud aktiivse seltsinglase varadesse tehtud sissemakse loovutamisega.

| (24) | Vastavalt [...] on sissemakse eesmärk “toimida püsivalt omakapitalina esmaste omavahendite kujul pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 2, paragrahvi 10 lõike 2a ja paragrahvi 4 tähenduses, võttes arvesse Baseli Pangajärelevalve Komitee (rahvusvaheliste arvelduste panga) poolt 27. oktoobril 1998. aastal formuleeritud nõudeid”. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt [...] on sissemakse eesmärk “toimida püsivalt omakapitalina esmaste omavahendite kujul pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 2, paragrahvi 10 lõike 2a ja paragrahvi 4 tähenduses, võttes arvesse Baseli Pangajärelevalve Komitee (rahvusvaheliste arvelduste panga) poolt 27. oktoobril 1998. aastal formuleeritud nõudeid”.

| (25) | Et vaikiva seltsingu sissemakse läheks Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 alusel arvesse krediidiasutuse riskikapitalina, peab see eelkõige osalema täielikult kahjumis ja asutuse pankroti või likvideerimise korral kuuluma tagasimaksmisele üksnes juhul, kui kõigi kreeditoride nõuded on rahuldatud. Fakt, nagu kokku lepiti, et Hesseni liidumaa ei saa vaikiva seltsingu panust tagasi võtta, tähendab seda, et Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei lähe see Baseli komitee poolt sätestatud innovatiivsete finantsinstrumentide 15 % limiidi arvestamisel arvesse, kuid BAKred tunnustab seda täiel määral esimese taseme riskikapitalina (tuumkapital). |
| --- | --- |

(25)

Et vaikiva seltsingu sissemakse läheks Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 alusel arvesse krediidiasutuse riskikapitalina, peab see eelkõige osalema täielikult kahjumis ja asutuse pankroti või likvideerimise korral kuuluma tagasimaksmisele üksnes juhul, kui kõigi kreeditoride nõuded on rahuldatud. Fakt, nagu kokku lepiti, et Hesseni liidumaa ei saa vaikiva seltsingu panust tagasi võtta, tähendab seda, et Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei lähe see Baseli komitee poolt sätestatud innovatiivsete finantsinstrumentide 15 % limiidi arvestamisel arvesse, kuid BAKred tunnustab seda täiel määral esimese taseme riskikapitalina (tuumkapital).

| (26) | Alternatiiv elamuehitusfondi ülekandmiseks mitte vaikiva seltsingu panusena, vaid aktsiakapitalina, ei tulnud liidumaa poolt kõne alla, kuna ta ei olnud sel ajal valmis hakkama otseseks aktsionäriks ja garandiks, ning tollane ainuke aktsionär Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen ei soovinud seda nagunii. |
| --- | --- |

(26)

Alternatiiv elamuehitusfondi ülekandmiseks mitte vaikiva seltsingu panusena, vaid aktsiakapitalina, ei tulnud liidumaa poolt kõne alla, kuna ta ei olnud sel ajal valmis hakkama otseseks aktsionäriks ja garandiks, ning tollane ainuke aktsionär Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen ei soovinud seda nagunii.

| (27) | Varade ülekandmine Helabale Hesseni liidumaa poolt aastal 1998 toimus hiljem kui varasemad edendusega seotud varade loovutamised Saksamaa liidumaade pankadele, mis on ka BdB kaebuse ja komisjoni algatatud menetluse aluseks. Saksamaa sõnul olid varasemad ülekandmised Hesseni liidumaa jaoks teataval määral eeskujuks, olgugi et aktsiate ülekandmisel Helabale võeti arvesse vahepeal kapitaliturul ja pangandusjärelevalve eeskirjades toimunud muutusi hübriidsete või innovatiivsete kapitaliinstrumentide suurema kasutamise ja tunnustamise suunas, mis ei olnud Saksamaal 1990ndate esimesel poolel veel sellisel kujul või sellises ulatuses kättesaadavad ning mida ei saanud veel järelevalve teostamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(27)

Varade ülekandmine Helabale Hesseni liidumaa poolt aastal 1998 toimus hiljem kui varasemad edendusega seotud varade loovutamised Saksamaa liidumaade pankadele, mis on ka BdB kaebuse ja komisjoni algatatud menetluse aluseks. Saksamaa sõnul olid varasemad ülekandmised Hesseni liidumaa jaoks teataval määral eeskujuks, olgugi et aktsiate ülekandmisel Helabale võeti arvesse vahepeal kapitaliturul ja pangandusjärelevalve eeskirjades toimunud muutusi hübriidsete või innovatiivsete kapitaliinstrumentide suurema kasutamise ja tunnustamise suunas, mis ei olnud Saksamaal 1990ndate esimesel poolel veel sellisel kujul või sellises ulatuses kättesaadavad ning mida ei saanud veel järelevalve teostamisel arvesse võtta.

3.   OMAVAHENDITE JA MAKSEVÕIME DIREKTIIVIDEST TULENEVAD KAPITALINÕUDED

| (28) | Saksamaa pangandusseadust (Kreditwesengesetz) on muudetud kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/647/EMÜ (7) (“maksevõime direktiiv”) ja nõukogu direktiiviga 89/299/EMÜ (8) (“omavahendite direktiiv”), mis nõuavad, et pankade omavahendid moodustaksid 8 % nende riskiga kaalutud varadest. Vähemalt neli protsendipunkti peab koosnema nõndanimetatud tuumkapitalist ehk “esimese taseme” kapitalist, mille all mõeldakse kapitalielemente, mis on krediidiasutuse käsutuses ilma kitsendusteta ja koheselt, et katta riske või kahjumit, niipea kui need ilmnevad. Pangale järelevalve otstarbel kättesaadavate summaarsete omavahendite kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega tuumkapital, kuna lisakapitali ehk “teise taseme” kapitali aktsepteeritakse riskantsete tehingute toetusena üksnes saadaoleva tuumkapitali summa ulatuses. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa pangandusseadust (Kreditwesengesetz) on muudetud kooskõlas nõukogu direktiiviga 89/647/EMÜ (7) (“maksevõime direktiiv”) ja nõukogu direktiiviga 89/299/EMÜ (8) (“omavahendite direktiiv”), mis nõuavad, et pankade omavahendid moodustaksid 8 % nende riskiga kaalutud varadest. Vähemalt neli protsendipunkti peab koosnema nõndanimetatud tuumkapitalist ehk “esimese taseme” kapitalist, mille all mõeldakse kapitalielemente, mis on krediidiasutuse käsutuses ilma kitsendusteta ja koheselt, et katta riske või kahjumit, niipea kui need ilmnevad. Pangale järelevalve otstarbel kättesaadavate summaarsete omavahendite kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega tuumkapital, kuna lisakapitali ehk “teise taseme” kapitali aktsepteeritakse riskantsete tehingute toetusena üksnes saadaoleva tuumkapitali summa ulatuses.

4.   ÜLEKANDMISE MÕJU HELABA OMAKAPITALILE

| (29) | Krediidiasutuse äritegevuse mastaap sõltub suuresti selle omakapitali suurusest. Erifondi ülekandmisega Helabale kasvas see mitte just tähtsusetute mõõtmeteni. |
| --- | --- |

(29)

Krediidiasutuse äritegevuse mastaap sõltub suuresti selle omakapitali suurusest. Erifondi ülekandmisega Helabale kasvas see mitte just tähtsusetute mõõtmeteni.

| (30) | Helaba bilanssi kantud ja järelevalve osas tuumkapitalina tunnustatud vaikiva seltsingu panusest, mis on sõltumatu eksperdi hinnangul 2,473 miljardit DEM (1,264 miljardit EUR), on Helabale kättesaadav aastate lõikes kõikuv summa ligikaudu 2,3 miljardit DEM (umbes 1,2 miljardit EUR), mida saaks potentsiaalselt kasutada ettevõtte konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Ülejäänud on Saksamaa sõnul vajalik kapitalikattena erifondi moodustavate nõuete tarbeks. Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid lepingus kokku etapiviisilises skeemis, mille kohaselt pidi Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse katteks ajavahemikul 1999–2002 kasutatavast tuumkapitalist reaalselt kasutama üksnes igal aastal kasvavat osalist summat ning vastavalt sellele kuulunuks hüvitamisele üksnes see osaline summa. Alles 2003. aasta seisuga tunnustas BaFin, et see summa, kuivõrd see ei ole vajalik edendamisega seotud tegevuseks, on täies ulatuses kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Helabale tuumkapitalina kättesaadavad ning konkurentsivõimeliseks tegevuseks kasutatavad või ka tegelikult kasutatud täpsed summad on toodud järgmises tabelis:
  Tabel
  Vaikiva seltsingu panuse ulatus, tunnustamine järelevalve teostamisel ja kasutamine või kasutatavus (miljonites eurodes; aastalõpunäitajad = aasta keskmised näitajad) (9) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominaalväärtus bilansis | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 |
| Järelevalve teostamisel riskivarade toetamise otstarbel tunnustatav tuumkapital | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 | 1 264,4 |
| Edendamisega seotud tegevuse kattena kasutatud tuumkapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Konkurentsivõimelise äritegevuse katteks kasutatav tuumkapital, mida kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt selleks siiski ei kasutata | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Etapiviisilise skeemi alusel konkurentsivõimelise äritegevuse katteks kasutatav või reaalselt kasutatud tuumkapital | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(30)

Helaba bilanssi kantud ja järelevalve osas tuumkapitalina tunnustatud vaikiva seltsingu panusest, mis on sõltumatu eksperdi hinnangul 2,473 miljardit DEM (1,264 miljardit EUR), on Helabale kättesaadav aastate lõikes kõikuv summa ligikaudu 2,3 miljardit DEM (umbes 1,2 miljardit EUR), mida saaks potentsiaalselt kasutada ettevõtte konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Ülejäänud on Saksamaa sõnul vajalik kapitalikattena erifondi moodustavate nõuete tarbeks. Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid lepingus kokku etapiviisilises skeemis, mille kohaselt pidi Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse katteks ajavahemikul 1999–2002 kasutatavast tuumkapitalist reaalselt kasutama üksnes igal aastal kasvavat osalist summat ning vastavalt sellele kuulunuks hüvitamisele üksnes see osaline summa. Alles 2003. aasta seisuga tunnustas BaFin, et see summa, kuivõrd see ei ole vajalik edendamisega seotud tegevuseks, on täies ulatuses kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Helabale tuumkapitalina kättesaadavad ning konkurentsivõimeliseks tegevuseks kasutatavad või ka tegelikult kasutatud täpsed summad on toodud järgmises tabelis:

Tabel

Vaikiva seltsingu panuse ulatus, tunnustamine järelevalve teostamisel ja kasutamine või kasutatavus (miljonites eurodes; aastalõpunäitajad = aasta keskmised näitajad) (9)

1999

2000

2001

2002

2003

Nominaalväärtus bilansis

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

Järelevalve teostamisel riskivarade toetamise otstarbel tunnustatav tuumkapital

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

Edendamisega seotud tegevuse kattena kasutatud tuumkapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Konkurentsivõimelise äritegevuse katteks kasutatav tuumkapital, mida kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt selleks siiski ei kasutata

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Etapiviisilise skeemi alusel konkurentsivõimelise äritegevuse katteks kasutatav või reaalselt kasutatud tuumkapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (31) | BAFin'iga lõpliku kokkuleppe saavutamiseni edendamisega seotud varade sõltumatu eksperthinnangu tulemuse asjus 31. detsembri 2003. aasta seisuga on Helaba käsutuses võrdlussummana endiselt [...] miljonit EUR (mis on kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse huvides). |
| --- | --- |

(31)

BAFin'iga lõpliku kokkuleppe saavutamiseni edendamisega seotud varade sõltumatu eksperthinnangu tulemuse asjus 31. detsembri 2003. aasta seisuga on Helaba käsutuses võrdlussummana endiselt [...] miljonit EUR (mis on kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse huvides).

| (32) | Kapitali ülemineku tõttu kasvas BAKred'ile, praegusele BAFin'ile teatatud tuumkapitali protsent (vastavalt Baseli kapitalilepingu määratlusele) Saksamaa esitatud teabe kohaselt 5,4 %lt (31. detsember 1997) 9,3 %le (31. detsember 1998), samas kui omakapitali protsent kasvas 9,6 %lt (31. detsember 1997) 13,1 %le (31. detsember 1998). Seega kerkisid teatatud tuumkapitali ja omakapitali protsendid vastavalt umbes 72 % ja 36 % võrra. |
| --- | --- |

(32)

Kapitali ülemineku tõttu kasvas BAKred'ile, praegusele BAFin'ile teatatud tuumkapitali protsent (vastavalt Baseli kapitalilepingu määratlusele) Saksamaa esitatud teabe kohaselt 5,4 %lt (31. detsember 1997) 9,3 %le (31. detsember 1998), samas kui omakapitali protsent kasvas 9,6 %lt (31. detsember 1997) 13,1 %le (31. detsember 1998). Seega kerkisid teatatud tuumkapitali ja omakapitali protsendid vastavalt umbes 72 % ja 36 % võrra.

| (33) | Kõnealuse vahendite lisandumisega kasvasid Helaba võimalused oma äri laiendamiseks riskivaradega (kaalutud 100 % tasemel, kasutades kordajat 12,5, mis vastab omakapitali protsendile 8 %) umbes 28 miljardi DEM (14 miljardit EUR) võrra. Tegelikkuses võinuks lubatud krediidimahtu seoses omavahendite 2,3 miljardi DEM suuruse kasvuga veelgi laiendada, kuna panga varade puhul ei loeta keskmiseks riskiks tavaliselt 100 %. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealuse vahendite lisandumisega kasvasid Helaba võimalused oma äri laiendamiseks riskivaradega (kaalutud 100 % tasemel, kasutades kordajat 12,5, mis vastab omakapitali protsendile 8 %) umbes 28 miljardi DEM (14 miljardit EUR) võrra. Tegelikkuses võinuks lubatud krediidimahtu seoses omavahendite 2,3 miljardi DEM suuruse kasvuga veelgi laiendada, kuna panga varade puhul ei loeta keskmiseks riskiks tavaliselt 100 %.

| (34) | Kuna tuumkapitali kõnealune kasv võimaldas Helabal täiendada lisakapitali varusid, kasvas panga tegelik krediidivõime veelgi. |
| --- | --- |

(34)

Kuna tuumkapitali kõnealune kasv võimaldas Helabal täiendada lisakapitali varusid, kasvas panga tegelik krediidivõime veelgi.

| (35) | Tabeli kujul on välja toodud Helaba tuumkapitali absoluutne ja suhteline muutus 1997. aastast saadik, kaasa arvatud Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ja teised vaikivate seltsingute panused, on sellised, nagu on näidatud skeemil, kusjuures eraldi on välja toodud olukord vastavalt tunnustusega pangandusjärelevalve asjus ja olukord lepinguga kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt.













  Skeem:
  Aastalõpunäitajad | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mln EUR | mln EUR | mln EUR | mln EUR | mln EUR | mln EUR | mln EUR |
| Järelevalve eeskirjade alusel | Vaikiva seltsingu panus, Hesseni liidumaa | — | 1 023 | 1 264 | 1 264 | 1 264 | 1 264 | 1 264 |
| Muud vaikivate seltsingute panused | 153 | 153 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tuumkapital | 1 449 | 2 579 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse osakaal, % | — | 40 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muude vaikivate seltsingute panuste osakaal, % | 11 % | 6 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt | Vaikiva seltsingu panus, Hesseni liidumaa | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muud vaikivate seltsingute panused | 153 | 153 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tuumkapital | 1 449 | 1 556 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse osakaal, % | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muude vaikivate seltsingute panuste osakaal, % | 11 % | 10 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(35)

Tabeli kujul on välja toodud Helaba tuumkapitali absoluutne ja suhteline muutus 1997. aastast saadik, kaasa arvatud Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ja teised vaikivate seltsingute panused, on sellised, nagu on näidatud skeemil, kusjuures eraldi on välja toodud olukord vastavalt tunnustusega pangandusjärelevalve asjus ja olukord lepinguga kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt.

Skeem:

Aastalõpunäitajad

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

mln EUR

mln EUR

mln EUR

mln EUR

mln EUR

mln EUR

mln EUR

Järelevalve eeskirjade alusel

Vaikiva seltsingu panus, Hesseni liidumaa

—

1 023

1 264

1 264

1 264

1 264

1 264

Muud vaikivate seltsingute panused

153

153

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tuumkapital

1 449

2 579

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse osakaal, %

—

40 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muude vaikivate seltsingute panuste osakaal, %

11 %

6 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kokkulepitud etapiviisilise skeemi kohaselt

Vaikiva seltsingu panus, Hesseni liidumaa

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muud vaikivate seltsingute panused

153

153

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tuumkapital

1 449

1 556

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse osakaal, %

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muude vaikivate seltsingute panuste osakaal, %

11 %

10 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   TASU ÜLEKANTUD OMAVAHENDITE EEST

| (36) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt maksis Helaba vaikiva seltsingu panuse eest liidumaale tasu (niinimetatud võlakohustuse komisjonitasu) 1,4 % aastas, mis koosnes tasust riskifunktsiooni eest 1,2 % aastas ja lisatasust 0,2 % aastas panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest, pluss kaubandusmaksust panga poolt kasutatava erifondi osa pealt, st kokku 1,66 %. Etapiviisilise skeemi kohaselt jõuti kokkuleppele, et esimesel neljal aastal (1998 kuni 2002) ei peaks kõnealune tasu kuuluma maksmisele fondi tervikväärtuse arvelt, vaid igal aastal kasvavate kokkuleppeliselt fikseeritud osamaksete arvelt (võrdlussummad), mida pidi loovutuslepingus saavutatud kokkulepete kohaselt kasutatama konkurentsivõimelise äritegevuse katteks. Vastavalt Saksamaa esitatud teabele on Helaba kohustatud maksma seda tasu etapiviisilise skeemi kohaselt hoolimata sellest, kas vaikiva seltsingu panust kasutatakse toetamaks konkurentsivõimelist äritegevust või tegevust panga riiklike ülesannete raames või kas ülekantud kapitali kasutatakse üldsegi maksevõime huvides. |
| --- | --- |

(36)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt maksis Helaba vaikiva seltsingu panuse eest liidumaale tasu (niinimetatud võlakohustuse komisjonitasu) 1,4 % aastas, mis koosnes tasust riskifunktsiooni eest 1,2 % aastas ja lisatasust 0,2 % aastas panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest, pluss kaubandusmaksust panga poolt kasutatava erifondi osa pealt, st kokku 1,66 %. Etapiviisilise skeemi kohaselt jõuti kokkuleppele, et esimesel neljal aastal (1998 kuni 2002) ei peaks kõnealune tasu kuuluma maksmisele fondi tervikväärtuse arvelt, vaid igal aastal kasvavate kokkuleppeliselt fikseeritud osamaksete arvelt (võrdlussummad), mida pidi loovutuslepingus saavutatud kokkulepete kohaselt kasutatama konkurentsivõimelise äritegevuse katteks. Vastavalt Saksamaa esitatud teabele on Helaba kohustatud maksma seda tasu etapiviisilise skeemi kohaselt hoolimata sellest, kas vaikiva seltsingu panust kasutatakse toetamaks konkurentsivõimelist äritegevust või tegevust panga riiklike ülesannete raames või kas ülekantud kapitali kasutatakse üldsegi maksevõime huvides.

6.   ALUS MENETLUSE ALGATAMISEKS

| (37) | Komisjon võttis oma 13. novembri 2002. aasta otsuses menetluse algatamise kohta omaks esialgse seisukoha, et eluasemelaenud Hesseni liidumaa poolt Helabale kujutasid endast tõenäoliselt uut riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis näisid mitte kokku sobivat ühisturu nõuetega, kuna EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 86 lõikes 2 sätestatud erandid ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon võttis oma 13. novembri 2002. aasta otsuses menetluse algatamise kohta omaks esialgse seisukoha, et eluasemelaenud Hesseni liidumaa poolt Helabale kujutasid endast tõenäoliselt uut riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis näisid mitte kokku sobivat ühisturu nõuetega, kuna EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 86 lõikes 2 sätestatud erandid ei olnud täidetud.

| (38) | Uurimise lähtepunktiks oli turumajandusliku investeerimise põhimõte. Selle põhimõtte kohaselt eksisteerib sooduskohtlemine riikliku rahaga varustamise kaudu, kui riigivahendid antakse ettevõtte käsutusse tingimustel, mida ta ei oleks saavutatud tavaliste turutingimuste puhul. |
| --- | --- |

(38)

Uurimise lähtepunktiks oli turumajandusliku investeerimise põhimõte. Selle põhimõtte kohaselt eksisteerib sooduskohtlemine riikliku rahaga varustamise kaudu, kui riigivahendid antakse ettevõtte käsutusse tingimustel, mida ta ei oleks saavutatud tavaliste turutingimuste puhul.

| (39) | Pidades silmas pikaajalist riskivaba protsenti (kümneaastased föderaalvõlakirjad), mis oli 1998. aasta lõpus umbes 4 %, näis komisjonile kahtlane, kas kokkulepitud tasu saab lugeda kohaseks, eriti kas see kätkeb endas nõuetekohast lisatasu riski eest. Teisalt möönis komisjon, et turul tavalise tasu kindlaksmääramisel ei tuleks eirata sel juhul antud kapitali likviidsuse puudumist. Vaikiva seltsingu panusena ülekantud edendusega seotud laenusid tuleks kasutada riiklikuks edendamiseks samal viisil nagu enne ülekandmist. Sellest tulenevalt ei saanud Helaba kasutada ülekantud vahendeid otseselt oma äritegevuse huvides. Panga omakapitali baasi laiendamine laiendaks, tõsi küll, Helaba krediidivõimet (omakapitali tegevust laiendav funktsioon). Pank võinuks saavutada tegevusmahu kasvu potentsiaalse ulatuse täiel määral üksnes juhul, kui ta refinantseerinuks täiendavat laenusummat kapitaliturul täies ulatuses. Komisjoni arvates ei saanud liidumaa seega eeldada täpselt sama tootlust nagu likviidse kapitali pakkuja ning seega on kohane vastav vähendamine. Kas see võinuks õigustada terve refinantseerimiskulude brutosumma mahaarvamist likviidse vaikiva seltsingu panuse turul tavalisest tasust, on kaheldav, pidades silmas refinantseerimiskulude maksustatavast summast mahaarvamise võimalust. |
| --- | --- |

(39)

Pidades silmas pikaajalist riskivaba protsenti (kümneaastased föderaalvõlakirjad), mis oli 1998. aasta lõpus umbes 4 %, näis komisjonile kahtlane, kas kokkulepitud tasu saab lugeda kohaseks, eriti kas see kätkeb endas nõuetekohast lisatasu riski eest. Teisalt möönis komisjon, et turul tavalise tasu kindlaksmääramisel ei tuleks eirata sel juhul antud kapitali likviidsuse puudumist. Vaikiva seltsingu panusena ülekantud edendusega seotud laenusid tuleks kasutada riiklikuks edendamiseks samal viisil nagu enne ülekandmist. Sellest tulenevalt ei saanud Helaba kasutada ülekantud vahendeid otseselt oma äritegevuse huvides. Panga omakapitali baasi laiendamine laiendaks, tõsi küll, Helaba krediidivõimet (omakapitali tegevust laiendav funktsioon). Pank võinuks saavutada tegevusmahu kasvu potentsiaalse ulatuse täiel määral üksnes juhul, kui ta refinantseerinuks täiendavat laenusummat kapitaliturul täies ulatuses. Komisjoni arvates ei saanud liidumaa seega eeldada täpselt sama tootlust nagu likviidse kapitali pakkuja ning seega on kohane vastav vähendamine. Kas see võinuks õigustada terve refinantseerimiskulude brutosumma mahaarvamist likviidse vaikiva seltsingu panuse turul tavalisest tasust, on kaheldav, pidades silmas refinantseerimiskulude maksustatavast summast mahaarvamise võimalust.

| (40) | Komisjon kahtles, kas vaikiva seltsingu panuse kokkulepitud baasintress 1,2 % aastas jääb võrreldavate tehingute turukünniste piiridesse, eriti seoses sellega, et absoluutne summa näis olevat muidu turul tavalisest näitajast kõrgem. Samuti kahtles komisjon, kas 0,2 % aastas lisamine panuse pikaajalisuse eest on turul tavaline ja kas Helaba poolt antud juhul tasumisele kuulunud kaubandusmaksu 0,26 % aastas, mida ta ei pidanuks tasuma, omandades kommertsinvestorite vaikiva seltsingu panuse, saab lugeda tasu koostisosaks ja turuvõrdluse huvides asjakohaseks. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon kahtles, kas vaikiva seltsingu panuse kokkulepitud baasintress 1,2 % aastas jääb võrreldavate tehingute turukünniste piiridesse, eriti seoses sellega, et absoluutne summa näis olevat muidu turul tavalisest näitajast kõrgem. Samuti kahtles komisjon, kas 0,2 % aastas lisamine panuse pikaajalisuse eest on turul tavaline ja kas Helaba poolt antud juhul tasumisele kuulunud kaubandusmaksu 0,26 % aastas, mida ta ei pidanuks tasuma, omandades kommertsinvestorite vaikiva seltsingu panuse, saab lugeda tasu koostisosaks ja turuvõrdluse huvides asjakohaseks.

| (41) | Komisjon kahtles ka selles, kas turumajanduslik investor oleks võrdväärses olukorras nõustunud sellega, et tasu piirdub esimestel aastatel vaid osaliste summadega. Lisaks tuli selles kontekstis uurida, kas Helaba sai vaikiva seltsingu panuse hüvitatud osast täiendavaid eeliseid, mida tulnuks hüvitada, eriti krediidimaine paranemine, kuna vaikiva seltsingu panus kanti juba algselt bilanssi tervikuna ning oli seega võlakohustuseks saadaval. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon kahtles ka selles, kas turumajanduslik investor oleks võrdväärses olukorras nõustunud sellega, et tasu piirdub esimestel aastatel vaid osaliste summadega. Lisaks tuli selles kontekstis uurida, kas Helaba sai vaikiva seltsingu panuse hüvitatud osast täiendavaid eeliseid, mida tulnuks hüvitada, eriti krediidimaine paranemine, kuna vaikiva seltsingu panus kanti juba algselt bilanssi tervikuna ning oli seega võlakohustuseks saadaval.

III.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (42) | Saksamaa väitis, et Hesseni liidumaa oli 1997/1998 otsinud viise elamuehituse edendamiseks mõeldud varade arvelt täiendava sissetuleku saamiseks, säilitades samas nende sihtotstarbelisuse, loovutades need krediidiasutusele. Kavatsuse kohaselt pidanuksid varad jääma jagamatuks. Selle tehinguga oli valmis nõustuma üksnes Helaba. Helaba aktsionärid ei oleks nõustunud liidumaa investeeringuga aktsiakapitali. Niisiis oli ainuke kõne alla tulev tuumkapitali instrument vaikiva seltsingu panus. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa väitis, et Hesseni liidumaa oli 1997/1998 otsinud viise elamuehituse edendamiseks mõeldud varade arvelt täiendava sissetuleku saamiseks, säilitades samas nende sihtotstarbelisuse, loovutades need krediidiasutusele. Kavatsuse kohaselt pidanuksid varad jääma jagamatuks. Selle tehinguga oli valmis nõustuma üksnes Helaba. Helaba aktsionärid ei oleks nõustunud liidumaa investeeringuga aktsiakapitali. Niisiis oli ainuke kõne alla tulev tuumkapitali instrument vaikiva seltsingu panus.

| (43) | Saksamaa sõnul ei kehtinud ükski komisjoni poolt teiste liidumaade pankade suhtes tehtud märkustest Helaba kohta, eriti seetõttu, et pank oli kasumis, mitte aga riskikapitaliga suhteliselt alavarustatud, ning tema senise tegevusmahu säilitamine või kasvu toetamine ei sõltunud edendamisega seotud varade ülekandmisest. Helaba oli võimeline katma oma kapitalivajaduse aktsionäri, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen'i kaudu ja kapitaliturul. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa sõnul ei kehtinud ükski komisjoni poolt teiste liidumaade pankade suhtes tehtud märkustest Helaba kohta, eriti seetõttu, et pank oli kasumis, mitte aga riskikapitaliga suhteliselt alavarustatud, ning tema senise tegevusmahu säilitamine või kasvu toetamine ei sõltunud edendamisega seotud varade ülekandmisest. Helaba oli võimeline katma oma kapitalivajaduse aktsionäri, Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen'i kaudu ja kapitaliturul.

| (44) | Pärast seda, kui Baseli Pangajärelevalve Komitee oli 21. oktoobril 1998“Sydney deklaratsioonis” formuleerinud uued suunised rahvusvaheliselt tegutsevate krediidiasutuste tuumkapitali instrumentide tunnustamiseks järelevalve teostamisel, otsustasid liidumaa ja pank, et kaasatud vahendid olgu pigem piiramatu kui piiratud tähtajaga, et täita uusi sätteid, mis käsitlevad tuumkapitalina tunnustamist 15 % piirist kõrgemal. Liidumaa oli nõudnud panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest lisatasu 0,20 % aastas. |
| --- | --- |

(44)

Pärast seda, kui Baseli Pangajärelevalve Komitee oli 21. oktoobril 1998“Sydney deklaratsioonis” formuleerinud uued suunised rahvusvaheliselt tegutsevate krediidiasutuste tuumkapitali instrumentide tunnustamiseks järelevalve teostamisel, otsustasid liidumaa ja pank, et kaasatud vahendid olgu pigem piiramatu kui piiratud tähtajaga, et täita uusi sätteid, mis käsitlevad tuumkapitalina tunnustamist 15 % piirist kõrgemal. Liidumaa oli nõudnud panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest lisatasu 0,20 % aastas.

| (45) | Saksamaa sõnul oli Baseli Pangajärelevalve Komitee Sydney deklaratsiooni kiiluvees välja kujunenud vaikivate seltsingute panuste vahetamist võimaldav turg, mida iseloomustas investorite poolelt laialdane raha paigutamine, kusjuures leidus nii erainvestoreid kui suurasutustest investoreid. |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa sõnul oli Baseli Pangajärelevalve Komitee Sydney deklaratsiooni kiiluvees välja kujunenud vaikivate seltsingute panuste vahetamist võimaldav turg, mida iseloomustas investorite poolelt laialdane raha paigutamine, kusjuures leidus nii erainvestoreid kui suurasutustest investoreid.

| (46) | Vaikiv seltsing erines siin osalusest aktsiakapitalis fundamentaalselt. Vaikival seltsinglasel puudus osalus ettevõttes ja tema juhtimisõigused olid üksnes rudimentaarsed. Samas kui märgitud kapitali eest tasumine pidi toimuma maksustamisjärgsete dividendide kaudu, olid vaikiva seltsingu panuse tasuks maksustatavatest summadest mahaarvatavad tegevuskulud. Saksamaa pangandusjärelevalveõiguse kohaselt tunnustati vaikivate seltsingute panuseid isegi enne 1998. aastat tuumkapitalina ilma igasuguste koguseliste piiranguteta ning ka rahvusvahelise pangandusjärelevalveõiguse kohaselt tunnustati tähtajatuid vaikivate seltsingute panuseid tuumkapitalina alates 1998. aasta oktoobri Sydney deklaratsioonist. 1998/99 olid krediidiasutused vaikivate seltsingute panuseid üha enam kasutanud. Asjassepuutuvad summad olid küündinud 1 miljardi USA dollarini või 1,2 miljardi Saksa margani (umbes 0,6 miljardit EUR). Kuigi need ei olnud 1990ndate alguses kuigi laialt levinud, ei olnud vaikivate seltsingute panuste näol 1998/99 kindlasti enam tegu marginaalse rahastamisvahendiga. |
| --- | --- |

(46)

Vaikiv seltsing erines siin osalusest aktsiakapitalis fundamentaalselt. Vaikival seltsinglasel puudus osalus ettevõttes ja tema juhtimisõigused olid üksnes rudimentaarsed. Samas kui märgitud kapitali eest tasumine pidi toimuma maksustamisjärgsete dividendide kaudu, olid vaikiva seltsingu panuse tasuks maksustatavatest summadest mahaarvatavad tegevuskulud. Saksamaa pangandusjärelevalveõiguse kohaselt tunnustati vaikivate seltsingute panuseid isegi enne 1998. aastat tuumkapitalina ilma igasuguste koguseliste piiranguteta ning ka rahvusvahelise pangandusjärelevalveõiguse kohaselt tunnustati tähtajatuid vaikivate seltsingute panuseid tuumkapitalina alates 1998. aasta oktoobri Sydney deklaratsioonist. 1998/99 olid krediidiasutused vaikivate seltsingute panuseid üha enam kasutanud. Asjassepuutuvad summad olid küündinud 1 miljardi USA dollarini või 1,2 miljardi Saksa margani (umbes 0,6 miljardit EUR). Kuigi need ei olnud 1990ndate alguses kuigi laialt levinud, ei olnud vaikivate seltsingute panuste näol 1998/99 kindlasti enam tegu marginaalse rahastamisvahendiga.

| (47) | Juriidilise mehhanismi väljatöötamisel ja tasu asjus kokkuleppe saavutamisel lähtus liidumaa erakrediidiasutuste võrreldavatest tehingutest. Saksamaa sõnul oli 1998. aastal näiteks SGZ Bank kokku leppinud riskipreemias, mis oli võrdlusväärtusest kõrgem 1,2 % võrra aastas, ja HypoVereinsbank Luxemburg 1,6 % aastas, samas kui 1999. aastal oli Dresdner Capital LLC kokku leppinud riskipreemias, mis oli vastavast võrdlusväärtusest kõrgem 1,65 %, HypoVereinsbank Luxemburg 1,25 % aastas ja Deutsche Bank 1,15 % aastas nõndanimetatud “tähtajatu instrumendi” eest. Eraõiguslike asutuste poolt ülevõetud vahendite lisatasud olid põhiliselt piirides, mis jäid vahemikku, mille alampiir oli 0,80 % kõrgem 12 kuu Liborist (10) ja ülempiir 2,15 % kõrgem USA föderaalvõlakirjadest (11). Pealegi olid Hesseni ja Tüüringi hoiupangad andnud Helabale vaikiva seltsingu panuse jõustumisega 5. detsembrist 1997, mille tasu oli võrdlusena kasutatavast intressimäärast kõrgem 1,2 % võrra aastas. |
| --- | --- |

(47)

Juriidilise mehhanismi väljatöötamisel ja tasu asjus kokkuleppe saavutamisel lähtus liidumaa erakrediidiasutuste võrreldavatest tehingutest. Saksamaa sõnul oli 1998. aastal näiteks SGZ Bank kokku leppinud riskipreemias, mis oli võrdlusväärtusest kõrgem 1,2 % võrra aastas, ja HypoVereinsbank Luxemburg 1,6 % aastas, samas kui 1999. aastal oli Dresdner Capital LLC kokku leppinud riskipreemias, mis oli vastavast võrdlusväärtusest kõrgem 1,65 %, HypoVereinsbank Luxemburg 1,25 % aastas ja Deutsche Bank 1,15 % aastas nõndanimetatud “tähtajatu instrumendi” eest. Eraõiguslike asutuste poolt ülevõetud vahendite lisatasud olid põhiliselt piirides, mis jäid vahemikku, mille alampiir oli 0,80 % kõrgem 12 kuu Liborist (10) ja ülempiir 2,15 % kõrgem USA föderaalvõlakirjadest (11). Pealegi olid Hesseni ja Tüüringi hoiupangad andnud Helabale vaikiva seltsingu panuse jõustumisega 5. detsembrist 1997, mille tasu oli võrdlusena kasutatavast intressimäärast kõrgem 1,2 % võrra aastas.

| (48) | Saksamaa väitis ka seda, et muutuvate intressimäärade puhul olid võrdluseks võetud intressimäärad seotud rahaturuinstrumentidega (Libor ja Euribor), samas kui fikseeritud intressimäärade puhul olid need seotud võlakirjaturu instrumentidega (fikseeritud intressiga valitsusvõlakirjad, nagu USA riigiväärtpaberid ja Saksamaa föderaalvõlakirjad) või valuutavahetusturul kehtivate intressimääradega. Eurorahaturul toimus laenude andmine pankadevahelisel turul tavaliselt ilma täiendavate Liboril või Euriboril põhinevate lisatasudeta. Kuivõrd vaikivate seltsingute panuste võrdlusväärtusteks valiti kõnealused intressimäärad, olid lisatasud identsed riskipreemiaga vaikiva seltsingu panuse eest. Võlakirjaturul kasutati valitsuse võlakirjadest saadud intressitulu tavaliselt võrdlusaluste intressimääradena ja alates 1990ndate lõpust kasutati võrdlusmäärana üha enam turu keskmisi vahetuskursse. Isegi esimese astme pangavõlakirjade puhul pidid pangad krediidiseisundile ja/või likviidsusele tuginedes maksma erinevat, turu olukorrast sõltuvalt varieeruvat hinnalisandit, võrreldes sama tähtajaga valitsuse võlakirjadega. Seda lisatasu kirjeldati kui refinantseerimise hinnalisandit. Krediidiasutuste fikseeritud intressiga vaikivate seltsingute panuste hindamisel tuli kõnealused refinantseerimise hinnalisandid seepärast lisatasudest maha arvata. |
| --- | --- |

(48)

Saksamaa väitis ka seda, et muutuvate intressimäärade puhul olid võrdluseks võetud intressimäärad seotud rahaturuinstrumentidega (Libor ja Euribor), samas kui fikseeritud intressimäärade puhul olid need seotud võlakirjaturu instrumentidega (fikseeritud intressiga valitsusvõlakirjad, nagu USA riigiväärtpaberid ja Saksamaa föderaalvõlakirjad) või valuutavahetusturul kehtivate intressimääradega. Eurorahaturul toimus laenude andmine pankadevahelisel turul tavaliselt ilma täiendavate Liboril või Euriboril põhinevate lisatasudeta. Kuivõrd vaikivate seltsingute panuste võrdlusväärtusteks valiti kõnealused intressimäärad, olid lisatasud identsed riskipreemiaga vaikiva seltsingu panuse eest. Võlakirjaturul kasutati valitsuse võlakirjadest saadud intressitulu tavaliselt võrdlusaluste intressimääradena ja alates 1990ndate lõpust kasutati võrdlusmäärana üha enam turu keskmisi vahetuskursse. Isegi esimese astme pangavõlakirjade puhul pidid pangad krediidiseisundile ja/või likviidsusele tuginedes maksma erinevat, turu olukorrast sõltuvalt varieeruvat hinnalisandit, võrreldes sama tähtajaga valitsuse võlakirjadega. Seda lisatasu kirjeldati kui refinantseerimise hinnalisandit. Krediidiasutuste fikseeritud intressiga vaikivate seltsingute panuste hindamisel tuli kõnealused refinantseerimise hinnalisandid seepärast lisatasudest maha arvata.

| (49) | Need europankade refinantseerimise hinnalisandid (eelisvõlakirjad, JP Morgan-Index) olid Saksamaa sõnul föderaalvõlakirjadega võrreldes kaheaastasel ajavahemikul 1998–99 küündinud napilt vähem kui 20 baaspunktist rohkem kui 40 baaspunktini. 1998. aasta lõpus oli nende summa veidi alla 40 baaspunkti (12). Kuivõrd võrdlusnäitajaks valiti vahetuskurss (turu keskmised vahetuskursid), vastas vaikiva seltsingu panuse intressimäära hinnalisand suuresti vaikiva seltsingu panuse konkreetsele riskipreemiale, kuna föderaalvõlakirjadele vastav vahetuskursi intressi hinnalisand vastas turu mõistes laias laastus föderaalvõlakirjadega seotud “kaetud” pangavõlakirjade intressi hinnalisandile ning seda sai seega samuti konverteerida Euriboriga võrreldavateks intressi hinnalisanditeks. |
| --- | --- |

(49)

Need europankade refinantseerimise hinnalisandid (eelisvõlakirjad, JP Morgan-Index) olid Saksamaa sõnul föderaalvõlakirjadega võrreldes kaheaastasel ajavahemikul 1998–99 küündinud napilt vähem kui 20 baaspunktist rohkem kui 40 baaspunktini. 1998. aasta lõpus oli nende summa veidi alla 40 baaspunkti (12). Kuivõrd võrdlusnäitajaks valiti vahetuskurss (turu keskmised vahetuskursid), vastas vaikiva seltsingu panuse intressimäära hinnalisand suuresti vaikiva seltsingu panuse konkreetsele riskipreemiale, kuna föderaalvõlakirjadele vastav vahetuskursi intressi hinnalisand vastas turu mõistes laias laastus föderaalvõlakirjadega seotud “kaetud” pangavõlakirjade intressi hinnalisandile ning seda sai seega samuti konverteerida Euriboriga võrreldavateks intressi hinnalisanditeks.

| (50) | Läbirääkimised liidumaa ja panga vahel panuse ja tasu asjus peeti nagu kahe sõltumatu osapoole vahel. Lõpuks kokkulepitud tasu 1,4 % aastas (1,2 % pluss 0,2 % suurune lisatasu panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest) määramisel tuginesid nad eespool nimetatud piiridele, arvestades tervet rida turult pärinevaid andmeid tollase seisuga. |
| --- | --- |

(50)

Läbirääkimised liidumaa ja panga vahel panuse ja tasu asjus peeti nagu kahe sõltumatu osapoole vahel. Lõpuks kokkulepitud tasu 1,4 % aastas (1,2 % pluss 0,2 % suurune lisatasu panuse püsivuse ja panga ühepoolse teatamisõiguse eest) määramisel tuginesid nad eespool nimetatud piiridele, arvestades tervet rida turult pärinevaid andmeid tollase seisuga.

| (51) | Mis puudutab lisatasu panuse püsivuse eest, siis Saksamaa väitis, et osutatud võrreldavate tehingute tähtaeg oli kümme või kaksteist, aga ka 32 aastat, või siis oli nende tähtaeg piiramatu. Lisatasu 0,2 % aastas panuse püsivuse eest oli turuga kooskõlas, pidades silmas Helaba AAA/Aaa-kategooria reitingut vastaval ajal, kusjuures seda reitingut ei saavutanud ükski võrreldavatest asutustest. Võrdlemiseks viidatud tehingud kapitaliturul ei toonud pealegi välja mingit sõltuvust omandatud varude pealt makstava tasu tasemest, ei asutuste (emissiooni kogusumma) ega investorite vaatenurgast (märgitud osamakse summa). |
| --- | --- |

(51)

Mis puudutab lisatasu panuse püsivuse eest, siis Saksamaa väitis, et osutatud võrreldavate tehingute tähtaeg oli kümme või kaksteist, aga ka 32 aastat, või siis oli nende tähtaeg piiramatu. Lisatasu 0,2 % aastas panuse püsivuse eest oli turuga kooskõlas, pidades silmas Helaba AAA/Aaa-kategooria reitingut vastaval ajal, kusjuures seda reitingut ei saavutanud ükski võrreldavatest asutustest. Võrdlemiseks viidatud tehingud kapitaliturul ei toonud pealegi välja mingit sõltuvust omandatud varude pealt makstava tasu tasemest, ei asutuste (emissiooni kogusumma) ega investorite vaatenurgast (märgitud osamakse summa).

| (52) | Lisaks pidi Helaba maksma kaubandusmaksu 1,4 % tasust, mille kohustuslaseks Hesseni liidumaa ei olnud, nii et kogumäär oli 1,66 % (enne maksude mahaarvamist). Saksamaa sõnul tuli tasude võrdlemisel seega arvesse võtta kaubandusmaksu (0,26 % aastas) mõju seoses Helaba vaikiva seltsingu panusega. Saksamaal maksavad kommertsinvestorid vaikivatest seltsingutest pärit kasumiosa pealt kaubandusmaksu. Hesseni liidumaa ei ole kaubandusmaksu kohustuslane. Tema asemel pidi vaikiva seltsingu panuse tasu suhtes kohaldatavat kaubandusmaksu maksma Helaba. Turumajanduse põhimõttel tegutsev institutsiooniline investor oleks seega nõudnud suuremat tasu kui liidumaa, et kompenseerida kaubandusmaksu kujul makstavat tasu. Helaba seevastu oleks olnud kohe valmis maksma sellisele investorile lisatasu, kuna tema jaoks polnud vahet, kas maksta lisatasu hüvitisena investorile või kaubandusmaksu maksuametile. Kui lisada Helaba vaikiva seltsingu panuse eest makstavale tasule (1,40 % aastas) kaubandusmaks 0,26 % aastas, ulatub summa kokku 1,66 %ni aastas, mis jäi selgelt turulimiitide piiresse ning väljendas Helaba ja Hesseni liidumaa vaheliste läbirääkimiste tulemust. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks pidi Helaba maksma kaubandusmaksu 1,4 % tasust, mille kohustuslaseks Hesseni liidumaa ei olnud, nii et kogumäär oli 1,66 % (enne maksude mahaarvamist). Saksamaa sõnul tuli tasude võrdlemisel seega arvesse võtta kaubandusmaksu (0,26 % aastas) mõju seoses Helaba vaikiva seltsingu panusega. Saksamaal maksavad kommertsinvestorid vaikivatest seltsingutest pärit kasumiosa pealt kaubandusmaksu. Hesseni liidumaa ei ole kaubandusmaksu kohustuslane. Tema asemel pidi vaikiva seltsingu panuse tasu suhtes kohaldatavat kaubandusmaksu maksma Helaba. Turumajanduse põhimõttel tegutsev institutsiooniline investor oleks seega nõudnud suuremat tasu kui liidumaa, et kompenseerida kaubandusmaksu kujul makstavat tasu. Helaba seevastu oleks olnud kohe valmis maksma sellisele investorile lisatasu, kuna tema jaoks polnud vahet, kas maksta lisatasu hüvitisena investorile või kaubandusmaksu maksuametile. Kui lisada Helaba vaikiva seltsingu panuse eest makstavale tasule (1,40 % aastas) kaubandusmaks 0,26 % aastas, ulatub summa kokku 1,66 %ni aastas, mis jäi selgelt turulimiitide piiresse ning väljendas Helaba ja Hesseni liidumaa vaheliste läbirääkimiste tulemust.

| (53) | Saksamaa sõnul kuulus makstud tasu Helaba poolt maksustatavast summast tegevuskuludena mahaarvamisele. Vaikivate seltsingute panused esindasid omakapitali üksnes pangandusjärelevalve huvides maksevõime arvutamisel, samas kui äriühingu- ja maksuõiguse mõistes käsitati neid väljastpoolt pärit kapitalina. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa sõnul kuulus makstud tasu Helaba poolt maksustatavast summast tegevuskuludena mahaarvamisele. Vaikivate seltsingute panused esindasid omakapitali üksnes pangandusjärelevalve huvides maksevõime arvutamisel, samas kui äriühingu- ja maksuõiguse mõistes käsitati neid väljastpoolt pärit kapitalina.

| (54) | Saksamaa sõnul vajas pank oma kavandatud aastakasvuks vaid [...] miljonit DEM omakapitalina, samas kui edendamisega seotud varade väärtus riskikapitalina pangandusjärelevalve mõistes ulatus enam kui [...] miljardi DEMni. Helaba ei oleks Saksamaa sõnul omandanud vaikiva seltsingu panust summas ligikaudu 2,5 miljardit DEM ühes etapis, kuna see summa kattis tema mitme aasta omakapitalivajaduse; pigem oleks ta teinud kapitaliturul korduvaid tehinguid. Hoolimata nendest tagajärgedest ja nendega Helabale kaasnenud kulutustest ei jõutud kokkuleppele mahaarvamise asjus 1,4 % tasumäärast. Liidumaa ja Helaba olid selle asemel üleminekuaja lahendusena kokku leppinud vaikiva seltsingu panuse järkjärgulises kasutamises ja hüvitamises (etapiviisiline skeem). Pank oli siinkohal üritanud saavutada kokkulepet, mille kohaselt ta hüvitaks vaikiva seltsingu panuse üksnes kooskõlas omanikuga kokkulepitud kasvusihtidega vastavalt selle tegelikule kasutamisele riskivarade katteks. See oli olnud Hesseni liidumaa jaoks siiski liiga ebasoodne ega olnud talle seetõttu vastuvõetav. Pärast läbirääkimisi vastuoluliste huvide lahendamise asjus lepiti kokku süsteem, mis hõlmas hüvitatud osamaksete iga-aastast suurendamist (1999. aastal [...] miljonit DEM, 2000. aastal [...] miljardit DEM, 2001. aastal [...] miljardit DEM, 2002. aastal [...] miljardit DEM, 2003. aastal [...] miljardit DEM, st kasutatava tuumkapitali ülempiir). Kõnealused etapiviisilised skeemid olid paariks esimeseks aastaks ette näinud oluliselt kiirema kasvu kui panga kavandatud kasvuks vajalik. Juhatus oli seejärel palunud direktorite nõukogul heaks kiita täiendava erikvoodi [...] miljonit DEM, et katta riskikapitali, mille tootlusest pidi finantseeritama summade vahe eest makstavat tasu, et tagada panuse kasutamine tegevustulemi seisukohast neutraalsel viisil. Saksamaa arvates näitas see, et panga “kapitaliliiasus” mitte üksnes ei toonud kaasa mingeid täiendavaid eeliseid, vaid ka seda, et ilma erikvoodita oleks see pigem koormanud panga kasumiolukorda, kuna tasu järkjärguliselt kasvava hindamisbaasi täiendava äritegevusega katmata osade eest ei oleks klappinud mingite sissetulekutega. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa sõnul vajas pank oma kavandatud aastakasvuks vaid [...] miljonit DEM omakapitalina, samas kui edendamisega seotud varade väärtus riskikapitalina pangandusjärelevalve mõistes ulatus enam kui [...] miljardi DEMni. Helaba ei oleks Saksamaa sõnul omandanud vaikiva seltsingu panust summas ligikaudu 2,5 miljardit DEM ühes etapis, kuna see summa kattis tema mitme aasta omakapitalivajaduse; pigem oleks ta teinud kapitaliturul korduvaid tehinguid. Hoolimata nendest tagajärgedest ja nendega Helabale kaasnenud kulutustest ei jõutud kokkuleppele mahaarvamise asjus 1,4 % tasumäärast. Liidumaa ja Helaba olid selle asemel üleminekuaja lahendusena kokku leppinud vaikiva seltsingu panuse järkjärgulises kasutamises ja hüvitamises (etapiviisiline skeem). Pank oli siinkohal üritanud saavutada kokkulepet, mille kohaselt ta hüvitaks vaikiva seltsingu panuse üksnes kooskõlas omanikuga kokkulepitud kasvusihtidega vastavalt selle tegelikule kasutamisele riskivarade katteks. See oli olnud Hesseni liidumaa jaoks siiski liiga ebasoodne ega olnud talle seetõttu vastuvõetav. Pärast läbirääkimisi vastuoluliste huvide lahendamise asjus lepiti kokku süsteem, mis hõlmas hüvitatud osamaksete iga-aastast suurendamist (1999. aastal [...] miljonit DEM, 2000. aastal [...] miljardit DEM, 2001. aastal [...] miljardit DEM, 2002. aastal [...] miljardit DEM, 2003. aastal [...] miljardit DEM, st kasutatava tuumkapitali ülempiir). Kõnealused etapiviisilised skeemid olid paariks esimeseks aastaks ette näinud oluliselt kiirema kasvu kui panga kavandatud kasvuks vajalik. Juhatus oli seejärel palunud direktorite nõukogul heaks kiita täiendava erikvoodi [...] miljonit DEM, et katta riskikapitali, mille tootlusest pidi finantseeritama summade vahe eest makstavat tasu, et tagada panuse kasutamine tegevustulemi seisukohast neutraalsel viisil. Saksamaa arvates näitas see, et panga “kapitaliliiasus” mitte üksnes ei toonud kaasa mingeid täiendavaid eeliseid, vaid ka seda, et ilma erikvoodita oleks see pigem koormanud panga kasumiolukorda, kuna tasu järkjärguliselt kasvava hindamisbaasi täiendava äritegevusega katmata osade eest ei oleks klappinud mingite sissetulekutega.

| (55) | See oleks tekitanud alates aastast 2003 igal aastal kasvava maksekohustuse, mis ulatunuks umbes 33 miljoni DEM suuruse summani. Lisaks vaikiva seltsingu panusele pidi pank kandma laenu andmisega seotud refinantseerimiskulusid. |
| --- | --- |

(55)

See oleks tekitanud alates aastast 2003 igal aastal kasvava maksekohustuse, mis ulatunuks umbes 33 miljoni DEM suuruse summani. Lisaks vaikiva seltsingu panusele pidi pank kandma laenu andmisega seotud refinantseerimiskulusid.

| (56) | Saksamaa tegi märkusi ka turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohta. Pretsedendiõiguse kohaselt tuleb läbi viia tehingu turuolemuse hindamine investori vaatenurgast. Seepärast oli tal kahtlusi, kas komisjon, nagu selgus otsusest menetluse algatamise kohta, võttis ette uurida eeskätt vastuvõtja vaatenurgast, kas Helaba oli saanud majandusliku kontsessiooni, mida ta ei saaks tavalistel majanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(56)

Saksamaa tegi märkusi ka turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohta. Pretsedendiõiguse kohaselt tuleb läbi viia tehingu turuolemuse hindamine investori vaatenurgast. Seepärast oli tal kahtlusi, kas komisjon, nagu selgus otsusest menetluse algatamise kohta, võttis ette uurida eeskätt vastuvõtja vaatenurgast, kas Helaba oli saanud majandusliku kontsessiooni, mida ta ei saaks tavalistel majanduslikel tingimustel.

| (57) | Seega ei saanud olla komisjoni poolt õige, hoolimata sellest, kas turumajanduslikel alustel tegutsev investor oleks aktsepteerinud tasu alusena järkjärguliselt kasvavat väärtust, alustada uurimist, kas Helaba sai vaikiva seltsingu panuse hüvitamata osast täiendavaid eeliseid (üldise krediidireitingu paranemine). Vastavalt WestLB kohtuotsuse lõikele 327 ei saanud viidata üksnes ühele investeeringust kasu saanud ettevõttele. Igasugune täiendav eelis vastuvõtjale oli asjassepuutumatu, kui turumajanduslik investor ei oleks ükskõik millisel põhjusel nõudnud kõnealuse eelise eest täiendavat tasu. Ükski asutus poleks olnud valmis maksma kohe tasu kogusumma pealt, kui ta saanuks tegevuse laiendamiseks kasutada üksnes aeglaselt kasvavaid osasummasid, kusjuures ülejäänud summadel puudunuks vähimgi otstarve. Hesseni liidumaa soovis investeerida oma eriotstarbelise eluasemefondi selle suurusest hoolimata tervikuna ühte krediidiasutusse. Erainvestor ei oleks sellises olukorras nõudnud kogu investeeringu kohest hüvitamist, välja arvatud juhul, kui ta oli leidnud krediidiasutuse, mis vajas vastava mastaabiga kapitalipaigutust kas oma äritegevuse plahvatusliku kasvu tõttu või tohutu kahjumi katteks. Nii aga lood ei olnud. Helaba ei saanud mingeid eeliseid vaikiva seltsingu panuse neist osadest, mida ta paaril esimesel aastal pangandusjärelevalve tõttu kasutada ei saanud ning mis ei kuulunud kasutamisele ka nende omanike soovide tõttu. |
| --- | --- |

(57)

Seega ei saanud olla komisjoni poolt õige, hoolimata sellest, kas turumajanduslikel alustel tegutsev investor oleks aktsepteerinud tasu alusena järkjärguliselt kasvavat väärtust, alustada uurimist, kas Helaba sai vaikiva seltsingu panuse hüvitamata osast täiendavaid eeliseid (üldise krediidireitingu paranemine). Vastavalt WestLB kohtuotsuse lõikele 327 ei saanud viidata üksnes ühele investeeringust kasu saanud ettevõttele. Igasugune täiendav eelis vastuvõtjale oli asjassepuutumatu, kui turumajanduslik investor ei oleks ükskõik millisel põhjusel nõudnud kõnealuse eelise eest täiendavat tasu. Ükski asutus poleks olnud valmis maksma kohe tasu kogusumma pealt, kui ta saanuks tegevuse laiendamiseks kasutada üksnes aeglaselt kasvavaid osasummasid, kusjuures ülejäänud summadel puudunuks vähimgi otstarve. Hesseni liidumaa soovis investeerida oma eriotstarbelise eluasemefondi selle suurusest hoolimata tervikuna ühte krediidiasutusse. Erainvestor ei oleks sellises olukorras nõudnud kogu investeeringu kohest hüvitamist, välja arvatud juhul, kui ta oli leidnud krediidiasutuse, mis vajas vastava mastaabiga kapitalipaigutust kas oma äritegevuse plahvatusliku kasvu tõttu või tohutu kahjumi katteks. Nii aga lood ei olnud. Helaba ei saanud mingeid eeliseid vaikiva seltsingu panuse neist osadest, mida ta paaril esimesel aastal pangandusjärelevalve tõttu kasutada ei saanud ning mis ei kuulunud kasutamisele ka nende omanike soovide tõttu.

| (58) | Hesseni liidumaaga kokku lepitud etapiviisilise skeemi alusel kasutas Helaba tegevuse laiendamiseks üksnes osamakseid aastas umbes [...] miljoni DEM väärtuses pluss eespool nimetatud erikvooti umbes [...] miljonit DEM. Majanduslikus mõistes vastas etapiviisiline skeem mitme vaikiva seltsingu panuse ajaliselt hajutatud ülevõtmisele. Eraasutuste poolt ülevõetud summasid on seepärast kõige otstarbekam võrrelda üksikute osamaksete summadega. Seega võib öelda, et kasutatud suurusjärjekord oli turuga kooskõlas. Liidumaa ei saanud nõuda lisatasu erifondi tervikuna ülevõtmise eest, mida oli valmis tegema üksnes Helaba, vaid pigem pidi läbirääkimiste tulemusena nõustuma, et tasu makstakse ainult investeeringu järkjärguliselt kasvavate osasummadena. |
| --- | --- |

(58)

Hesseni liidumaaga kokku lepitud etapiviisilise skeemi alusel kasutas Helaba tegevuse laiendamiseks üksnes osamakseid aastas umbes [...] miljoni DEM väärtuses pluss eespool nimetatud erikvooti umbes [...] miljonit DEM. Majanduslikus mõistes vastas etapiviisiline skeem mitme vaikiva seltsingu panuse ajaliselt hajutatud ülevõtmisele. Eraasutuste poolt ülevõetud summasid on seepärast kõige otstarbekam võrrelda üksikute osamaksete summadega. Seega võib öelda, et kasutatud suurusjärjekord oli turuga kooskõlas. Liidumaa ei saanud nõuda lisatasu erifondi tervikuna ülevõtmise eest, mida oli valmis tegema üksnes Helaba, vaid pigem pidi läbirääkimiste tulemusena nõustuma, et tasu makstakse ainult investeeringu järkjärguliselt kasvavate osasummadena.

| (59) | Investeeringu täiendava riskifunktsiooni eest ei makstud üsnagi nõuetekohaselt mingit tasu garantiipreemia näol, kuna pank ei kasutanud seda pangandusjärelevalve mõistes äritegevuse laiendamiseks. Majanduslikus mõttes poleks krediidiasutusel, kellele kõik krediidivõime hindamise asutused olid juba andnud kõrgeima reitingu, olnud mõtet maksta tasu tema poolt ülevõetud täiendavate vahendite riskifunktsiooni eest. Tingimused, mille alusel asutus sai omandada väljastpoolt pärit kapitali, ei oleks enam rohkem paranenud, seega ei eksisteerinud mingit rahalist eelist. Investor, kelle huvides kogu kapital tervikuna pangale loovutati, ei oleks seega saanud nõuda mingit tasu riskifunktsiooni eest. |
| --- | --- |

(59)

Investeeringu täiendava riskifunktsiooni eest ei makstud üsnagi nõuetekohaselt mingit tasu garantiipreemia näol, kuna pank ei kasutanud seda pangandusjärelevalve mõistes äritegevuse laiendamiseks. Majanduslikus mõttes poleks krediidiasutusel, kellele kõik krediidivõime hindamise asutused olid juba andnud kõrgeima reitingu, olnud mõtet maksta tasu tema poolt ülevõetud täiendavate vahendite riskifunktsiooni eest. Tingimused, mille alusel asutus sai omandada väljastpoolt pärit kapitali, ei oleks enam rohkem paranenud, seega ei eksisteerinud mingit rahalist eelist. Investor, kelle huvides kogu kapital tervikuna pangale loovutati, ei oleks seega saanud nõuda mingit tasu riskifunktsiooni eest.

| (60) | Komisjoni kahtlused seoses kapitali mittelikviidsusega, millele viidati otsuses menetluse algatamise kohta, põhinesid osalt WestLB otsuse metoodikal, mida ei saanud aga põhiliste faktide suurte erinevuste tõttu kohaldada käesoleval juhul. Saksamaa sõnul ei tulnud käesoleval juhul muidu võrreldava, kuid likviidse vaikiva seltsingu panuse tasust maha arvata mitte üksnes refinantseerimise netokulud, vaid brutokulud. Põhjuseks on see, et isegi erakrediidiasutuste puhul oli tasu nende poolt ülevõetud vaikivate seltsingute panuste likviidsusfunktsiooni eest maksustatavast summast mahaarvatav. Antud Helaba juhtumi puhul arvati likviidse vaikiva seltsingu panuse sümboolsest tasust maha üksnes refinantseerimise netokulud, sama protsessi tuleks kohaldada eraõiguslike krediidiasutuste puhul seoses nende poolt likviidsete vaikivate seltsingute panuste eest tegelikult makstud tasuga. Vastasel korral oleks võrdlus moonutatud. |
| --- | --- |

(60)

Komisjoni kahtlused seoses kapitali mittelikviidsusega, millele viidati otsuses menetluse algatamise kohta, põhinesid osalt WestLB otsuse metoodikal, mida ei saanud aga põhiliste faktide suurte erinevuste tõttu kohaldada käesoleval juhul. Saksamaa sõnul ei tulnud käesoleval juhul muidu võrreldava, kuid likviidse vaikiva seltsingu panuse tasust maha arvata mitte üksnes refinantseerimise netokulud, vaid brutokulud. Põhjuseks on see, et isegi erakrediidiasutuste puhul oli tasu nende poolt ülevõetud vaikivate seltsingute panuste likviidsusfunktsiooni eest maksustatavast summast mahaarvatav. Antud Helaba juhtumi puhul arvati likviidse vaikiva seltsingu panuse sümboolsest tasust maha üksnes refinantseerimise netokulud, sama protsessi tuleks kohaldada eraõiguslike krediidiasutuste puhul seoses nende poolt likviidsete vaikivate seltsingute panuste eest tegelikult makstud tasuga. Vastasel korral oleks võrdlus moonutatud.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

1.   KAEBUSE ESITAJA BDB MÄRKUSED

| (61) | BdB esitab väite, et Helaba ei maksnud ülekantud tuumkapitali eest asjakohast tasu ning sai seega riigiabi. |
| --- | --- |

(61)

BdB esitab väite, et Helaba ei maksnud ülekantud tuumkapitali eest asjakohast tasu ning sai seega riigiabi.

| (62) | Oma 29. juuli 2003. aasta märkustes 13. novembril 2002 liidumaade pankade suhtes algatatud menetluse asjus väidab BdB, et küsimus tasu asjakohasuse kohta tuleks otsustada sama meetodiga, mida komisjon kasutas oma WestLB asjus tehtud otsuses. |
| --- | --- |

(62)

Oma 29. juuli 2003. aasta märkustes 13. novembril 2002 liidumaade pankade suhtes algatatud menetluse asjus väidab BdB, et küsimus tasu asjakohasuse kohta tuleks otsustada sama meetodiga, mida komisjon kasutas oma WestLB asjus tehtud otsuses.

| (63) | Esimene samm oli seega võrrelda esitatud kapitali teiste aktsiatega. Teine samm oli määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor ootab liidumaa panka tehtud reaalse omakapitali investeeringu eest. Lõpuks tuli välja arvutada võimalikud loovutuse eripärade tõttu kohaldatud hinnalisandid ja hinnavähendid. |
| --- | --- |

(63)

Esimene samm oli seega võrrelda esitatud kapitali teiste aktsiatega. Teine samm oli määrata kindlaks minimaalne tasu, mida investor ootab liidumaa panka tehtud reaalse omakapitali investeeringu eest. Lõpuks tuli välja arvutada võimalikud loovutuse eripärade tõttu kohaldatud hinnalisandid ja hinnavähendid.

1.1.   VÕRDLUS TEISTE AKTSIATEGA

| (64) | Peaaegu kõik liidumaade pangad on BdB väitel vajanud alates aastast 1992 värsket tuumkapitali, et täita uuest maksevõime direktiivist tulenevaid rangemaid nõudeid. Ilma nende lisandumisteta oleksid liidumaade pangad pidanud oma äritegevust koomale tõmbama. Seepärast võib järeldada, väidab BdB, et paigutatud kapitali saaks võrrelda üksnes aktsiatega, mida tunnustatakse tuumkapitalina (“esimese taseme kapital”) ning mis olid Saksamaal ülemineku aastal saadaval. See jättis võrdlusest kohe välja hääleõiguseta eelisaktsiad, kasumiosalusõigused ja tähtajatud eelisaktsiad. Saksamaal ei tunnistatud neid kolme aktsiat mitte tuumkapitalina, vaid lisakapitalina (“teise taseme kapital”). |
| --- | --- |

(64)

Peaaegu kõik liidumaade pangad on BdB väitel vajanud alates aastast 1992 värsket tuumkapitali, et täita uuest maksevõime direktiivist tulenevaid rangemaid nõudeid. Ilma nende lisandumisteta oleksid liidumaade pangad pidanud oma äritegevust koomale tõmbama. Seepärast võib järeldada, väidab BdB, et paigutatud kapitali saaks võrrelda üksnes aktsiatega, mida tunnustatakse tuumkapitalina (“esimese taseme kapital”) ning mis olid Saksamaal ülemineku aastal saadaval. See jättis võrdlusest kohe välja hääleõiguseta eelisaktsiad, kasumiosalusõigused ja tähtajatud eelisaktsiad. Saksamaal ei tunnistatud neid kolme aktsiat mitte tuumkapitalina, vaid lisakapitalina (“teise taseme kapital”).

| (65) | Vastavate loovutamiste ajal tunnustati Saksamaal tuumkapitalina üksnes aktsiakapitali ja vaikivate seltsingute panuseid. BdB arvates on ainuke Helabale investeeringu tegemiseks nõuetekohaselt kättesaadav juriidiline vorm aktsiakapital. BdB ei vaidlusta asjaomaste ametiasutuste poolt tegelikult toimunud tunnustamist. Pigem väidab ta, et kõnealune tunnustamine poleks pidanud aset leidma, kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus, milles konkreetselt kokku lepiti, ei olnud majanduslikult ja juriidiliselt võrreldav mitte “normaalse” vaikiva seltsingu panusega, vaid pigem aktsiakapitaliga. Arvestades, et kõnealune tunnustamine oli tegelikult aset leidnud, pidi vähemalt Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse hüvitamine põhinema aktsiakapitali hüvitamisel, kuna turumajanduslik investor oleks nõudnud kõnealust hüvitust seoses selle sarnasusega aktsiakapitalile ja spetsiifilisele riskistruktuurile. |
| --- | --- |

(65)

Vastavate loovutamiste ajal tunnustati Saksamaal tuumkapitalina üksnes aktsiakapitali ja vaikivate seltsingute panuseid. BdB arvates on ainuke Helabale investeeringu tegemiseks nõuetekohaselt kättesaadav juriidiline vorm aktsiakapital. BdB ei vaidlusta asjaomaste ametiasutuste poolt tegelikult toimunud tunnustamist. Pigem väidab ta, et kõnealune tunnustamine poleks pidanud aset leidma, kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus, milles konkreetselt kokku lepiti, ei olnud majanduslikult ja juriidiliselt võrreldav mitte “normaalse” vaikiva seltsingu panusega, vaid pigem aktsiakapitaliga. Arvestades, et kõnealune tunnustamine oli tegelikult aset leidnud, pidi vähemalt Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse hüvitamine põhinema aktsiakapitali hüvitamisel, kuna turumajanduslik investor oleks nõudnud kõnealust hüvitust seoses selle sarnasusega aktsiakapitalile ja spetsiifilisele riskistruktuurile.

| (66) | BdB annab siinkohal tervel real kriteeriumidel põhineva analüüsi selle kohta, miks Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus on tema arvates majanduslikus ja juriidilises mõttes võrreldav aktsiakapitaliga ja mitte turul täheldatud vaikivate seltsingute panustega. |
| --- | --- |

(66)

BdB annab siinkohal tervel real kriteeriumidel põhineva analüüsi selle kohta, miks Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus on tema arvates majanduslikus ja juriidilises mõttes võrreldav aktsiakapitaliga ja mitte turul täheldatud vaikivate seltsingute panustega.

| (67) | Selle BdB seisukoha aluseks on põhiliselt asjaolu, et “normaalsed” vaikivate seltsingute panused on vaid piiratud tähtajaga ning need võib tagasi võtta, ja Baseli Pangajärelevalve Komitee põhimõtete kohaselt ei saa neid kasutada mahtude puhul, mis moodustavad tuumkapitalist rohkem kui 15 %, samas kui Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus, nagu aktsiakapitalgi, oli piiramatu tähtajaga ja võimaldas 15 % limiidi ületamist. Pealegi ei saanud varade subordineeritud (madala reitinguga) olemust käsitlevast kokkuleppest järeldada, et investori jaoks eksisteeris madalam risk, kuna ülekantud kapital esindas olulist osa tervest tuumkapitalist, mõningatel juhtudel üle 50 %. See tähendas märksa suuremat tõenäosust, et ülekantud kapitali kasutatakse kahjumi korral, mille eest tuleks sellest tulenevalt maksta kõrgemat riskipreemiat. BdB väitis ka seda, et pangandusjärelevalve teostamisel tunnustatakse vaikivate seltsingute panuseid üksnes esimese taseme madalama kapitalina ja seega võib see Baseli Pangajärelevalve Komitee 1998. aasta Sydney deklaratsiooni alusel moodustada üksnes kuni 15 % vajalikust tuumkapitali määrast. Sellest piirist kõrgemal asuvaid suuremahulisi vaikivate seltsingute panuseid ei saanud seega kasutada. Lõpetuseks ei saanud Saksamaa poolt mainitud Deutsche Bank'i tähtajatuid instrumente võtta asjakohase tasu kriteeriumiks, kuna need kõik jäävad allapoole 15 % piiri ning seega poleks need olnud Helabale 1998. aasta lõpus alternatiiviks. |
| --- | --- |

(67)

Selle BdB seisukoha aluseks on põhiliselt asjaolu, et “normaalsed” vaikivate seltsingute panused on vaid piiratud tähtajaga ning need võib tagasi võtta, ja Baseli Pangajärelevalve Komitee põhimõtete kohaselt ei saa neid kasutada mahtude puhul, mis moodustavad tuumkapitalist rohkem kui 15 %, samas kui Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus, nagu aktsiakapitalgi, oli piiramatu tähtajaga ja võimaldas 15 % limiidi ületamist. Pealegi ei saanud varade subordineeritud (madala reitinguga) olemust käsitlevast kokkuleppest järeldada, et investori jaoks eksisteeris madalam risk, kuna ülekantud kapital esindas olulist osa tervest tuumkapitalist, mõningatel juhtudel üle 50 %. See tähendas märksa suuremat tõenäosust, et ülekantud kapitali kasutatakse kahjumi korral, mille eest tuleks sellest tulenevalt maksta kõrgemat riskipreemiat. BdB väitis ka seda, et pangandusjärelevalve teostamisel tunnustatakse vaikivate seltsingute panuseid üksnes esimese taseme madalama kapitalina ja seega võib see Baseli Pangajärelevalve Komitee 1998. aasta Sydney deklaratsiooni alusel moodustada üksnes kuni 15 % vajalikust tuumkapitali määrast. Sellest piirist kõrgemal asuvaid suuremahulisi vaikivate seltsingute panuseid ei saanud seega kasutada. Lõpetuseks ei saanud Saksamaa poolt mainitud Deutsche Bank'i tähtajatuid instrumente võtta asjakohase tasu kriteeriumiks, kuna need kõik jäävad allapoole 15 % piiri ning seega poleks need olnud Helabale 1998. aasta lõpus alternatiiviks.

| (68) | Teine tegur oli see, et liidumaa tegi oma panuse Helabale kättesaadavaks ilma igasuguse temapoolse võimaluseta selle väljavõtmiseks, st piiramatuks tähtajaks. Kuigi aktsionär ei saanud oma aktsiakapitali “tagasi tõmmata”, oli tal sellegipoolest vabadus otsustada oma aktsiad ära müüa ja investeerida mujale. Hoolimata juriidilise vormi üksikasjadest puudus antud juhul kõnealune loovutamisvõimalus, kasvõi ainult seetõttu, et kõigil juhtudel puudus sellise suurusega ja piiramatu tähtajaga kapitaliinvesteeringu jaoks praktiliselt igasugune turg. Erainvestorid seevastu säilitasid tavaliselt võimaluse oma kapital püsivalt viletsate tulemuste korral uuesti välja võtta ja see taas tulusamalt investeerida. Erainvestor nõustuks – kui üldse – riskikapitali püsiva sidumisega üksnes vastavalt kõrge tootluse vastu. |
| --- | --- |

(68)

Teine tegur oli see, et liidumaa tegi oma panuse Helabale kättesaadavaks ilma igasuguse temapoolse võimaluseta selle väljavõtmiseks, st piiramatuks tähtajaks. Kuigi aktsionär ei saanud oma aktsiakapitali “tagasi tõmmata”, oli tal sellegipoolest vabadus otsustada oma aktsiad ära müüa ja investeerida mujale. Hoolimata juriidilise vormi üksikasjadest puudus antud juhul kõnealune loovutamisvõimalus, kasvõi ainult seetõttu, et kõigil juhtudel puudus sellise suurusega ja piiramatu tähtajaga kapitaliinvesteeringu jaoks praktiliselt igasugune turg. Erainvestorid seevastu säilitasid tavaliselt võimaluse oma kapital püsivalt viletsate tulemuste korral uuesti välja võtta ja see taas tulusamalt investeerida. Erainvestor nõustuks – kui üldse – riskikapitali püsiva sidumisega üksnes vastavalt kõrge tootluse vastu.

| (69) | Siin valitud kapitali ülekandmise vorm oli seega tavaline investeering aktsiakapitali, mille eest turumajanduslik investor ootaks vastavalt tootlust. Eelkõige ei piisanud piiramatu tähtaja arvessevõtmisest pelgalt põhitootluse pealt arvestatava hinnalisandi kaudu, mis määratakse võrdluse huvides tähtajalise vaikiva seltsingu panuse alusel. |
| --- | --- |

(69)

Siin valitud kapitali ülekandmise vorm oli seega tavaline investeering aktsiakapitali, mille eest turumajanduslik investor ootaks vastavalt tootlust. Eelkõige ei piisanud piiramatu tähtaja arvessevõtmisest pelgalt põhitootluse pealt arvestatava hinnalisandi kaudu, mis määratakse võrdluse huvides tähtajalise vaikiva seltsingu panuse alusel.

| (70) | Järgmised kaks tabelit näitasid põhilisi erinevusi Helaba “vaikiva seltsingu panuse” ja teiste investeeringu tegemise ajal võimalike omakapitali vormide vahel: | Helaba “vaikiva seltsingu panus” | Aktsia-kapital | Vaikiv seltsing | Hääle-õiguseta eelis-aktsiad | Õigus dividendidele | Tähtajatud eelisaktsiad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saadavus Saksamaa turul aastal 1998 | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| Staatus pangandus-järelevalve mõistes | Tuumkapital | Tuum-kapital | Tuum-kapital üksnes teatavatel tingimustel ja 15 % limiidi alusel | Lisa-kapital | Eritingimus-tele alluv lisakapital | Lisakapital või tuumkapital 15 % limiidiga |

(70)

Järgmised kaks tabelit näitasid põhilisi erinevusi Helaba “vaikiva seltsingu panuse” ja teiste investeeringu tegemise ajal võimalike omakapitali vormide vahel:

Helaba “vaikiva seltsingu panus”

Aktsia-kapital

Vaikiv seltsing

Hääle-õiguseta eelis-aktsiad

Õigus dividendidele

Tähtajatud eelisaktsiad

Saadavus Saksamaa turul aastal 1998

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Staatus pangandus-järelevalve mõistes

Tuumkapital

Tuum-kapital

Tuum-kapital üksnes teatavatel tingimustel ja 15 % limiidi alusel

Lisa-kapital

Eritingimus-tele alluv lisakapital

Lisakapital või tuumkapital 15 % limiidiga

| | Aktsiakapital | Helaba “vaikiva seltsingu panus” | Vaikiv seltsing |
| --- | --- | --- | --- |
| Suurte mahtude kasutatavus | Jah | Jah | Ei |
| Piiramatu tähtaeg | Jah | Jah | Ei |
| Investoril puudub tagasivõtmise õigus | Jah | Jah | Jah |
| Osalemine jooksvas kahjumis | Jah | Jah | Jah |
| Tagasimaksmine kreeditori poolt maksejõuetuse menetluses | Jah | Jah
  Aktsiakapitaliga võrreldes puudub sisemine “subordineeritud olemus” | Jah
  Tagasimaksmine enne aktsiakapitali |
| Tasu kasumiosa eest | Jah | Jah | Jah |
| Tasu puudumisel edasisi makseid ei tehta | Jah | Jah | Ei Võimalikud on edasised kumulatiivsed maksed |

Aktsiakapital

Helaba “vaikiva seltsingu panus”

Vaikiv seltsing

Suurte mahtude kasutatavus

Jah

Jah

Ei

Piiramatu tähtaeg

Jah

Jah

Ei

Investoril puudub tagasivõtmise õigus

Jah

Jah

Jah

Osalemine jooksvas kahjumis

Jah

Jah

Jah

Tagasimaksmine kreeditori poolt maksejõuetuse menetluses

Jah

Jah

Aktsiakapitaliga võrreldes puudub sisemine “subordineeritud olemus”

Jah

Tagasimaksmine enne aktsiakapitali

Tasu kasumiosa eest

Jah

Jah

Jah

Tasu puudumisel edasisi makseid ei tehta

Jah

Jah

Ei Võimalikud on edasised kumulatiivsed maksed

1.2.   MAKSUSTATAVAST SUMMAST MAHAARVAMISE VÕIMALUS

| (71) | BdB kahtleb, kas Hesseni liidumaa kasumiosa on tegevuskuludena maksustatavat tulu vähendav. Tema arvates tuli eeldada, et Hesseni liidumaa kandis vaikiva seltsingu panusega olulist äririski. See ei ilmne mitte üksnes kapitaliinvesteeringu suurusest, vaid ka asjaolust, et osalus ei olnud tagasivõetav. Kõnealune äririsk õigustas seltsingu (nn ebatüüpilise vaikiva seltsingu) olemasolu, vaikiva seltsingu panuse liigitamist maksustamisega seoses seltsingu omakapitalina ja vaikiva seltsinglase kasumi Helaba-poolsete tegevuskuludena mahaarvamise võimaluse puudumist. |
| --- | --- |

(71)

BdB kahtleb, kas Hesseni liidumaa kasumiosa on tegevuskuludena maksustatavat tulu vähendav. Tema arvates tuli eeldada, et Hesseni liidumaa kandis vaikiva seltsingu panusega olulist äririski. See ei ilmne mitte üksnes kapitaliinvesteeringu suurusest, vaid ka asjaolust, et osalus ei olnud tagasivõetav. Kõnealune äririsk õigustas seltsingu (nn ebatüüpilise vaikiva seltsingu) olemasolu, vaikiva seltsingu panuse liigitamist maksustamisega seoses seltsingu omakapitalina ja vaikiva seltsinglase kasumi Helaba-poolsete tegevuskuludena mahaarvamise võimaluse puudumist.

1.3.   MINIMAALNE TASU LIIDUMAA PANGA AKTSIAKAPITALI INVESTEERIMISEL

| (72) | BdB väidab, et kõik meetodid asjakohase tasu (tulu) määramiseks omakapitali puhul algavad riskivabast tulust ning lisavad riskipreemia. Need saab taandada järgmisele põhiprintsiibile:
  Kõrge riskiga investeeringu eeldatav tasuvus
  = riskivaba tulu + riskipreemia suure riskiga investeeringu eest |
| --- | --- |

(72)

BdB väidab, et kõik meetodid asjakohase tasu (tulu) määramiseks omakapitali puhul algavad riskivabast tulust ning lisavad riskipreemia. Need saab taandada järgmisele põhiprintsiibile:

Kõrge riskiga investeeringu eeldatav tasuvus

= riskivaba tulu + riskipreemia suure riskiga investeeringu eest

| (73) | Riskivaba tulu määramiseks kasutab BdB tulu, mis laekub pikaajalistest valitsuse võlakirjadest, fikseeritud kursiga väärtpaberitest, mis on emiteeritud riigiasutuste poolt ja mis on vähima riskiga või riskita investeeringu kujul (13). |
| --- | --- |

(73)

Riskivaba tulu määramiseks kasutab BdB tulu, mis laekub pikaajalistest valitsuse võlakirjadest, fikseeritud kursiga väärtpaberitest, mis on emiteeritud riigiasutuste poolt ja mis on vähima riskiga või riskita investeeringu kujul (13).

| (74) | Riskipreemia tuletamiseks töötab BdB kõigepealt välja “tururiskiga seotud garantiipreemia”, st aktsiate ja valitsuse võlakirjade pealt koguneva pikaajalise keskmise tulu vahe. Saksamaa aktsiaturu ühtseks pikaajalise tururiskiga seotud garantiipreemiaks eeldab BdB Stehle-Hartmondi uurimusele (1991) tuginedes 4,6 %. |
| --- | --- |

(74)

Riskipreemia tuletamiseks töötab BdB kõigepealt välja “tururiskiga seotud garantiipreemia”, st aktsiate ja valitsuse võlakirjade pealt koguneva pikaajalise keskmise tulu vahe. Saksamaa aktsiaturu ühtseks pikaajalise tururiskiga seotud garantiipreemiaks eeldab BdB Stehle-Hartmondi uurimusele (1991) tuginedes 4,6 %.

| (75) | Seejärel määrab BdB liidumaade pankade puhul beetaväärtuse, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli reguleerida üldise tururiskiga seotud preemiat. BdB väitis, et määras beetaväärtused kindlaks statistiliselt, mis tähendab seda, et ta hindas neid varasema andmevalimi alusel. BdB järeldab, et kõigi käsitletud liidumaade pankade ja perioodide kõik beetaväärtused on suuremad kui üks (14). |
| --- | --- |

(75)

Seejärel määrab BdB liidumaade pankade puhul beetaväärtuse, st pankade individuaalse riskipreemia, mille alusel tuli reguleerida üldise tururiskiga seotud preemiat. BdB väitis, et määras beetaväärtused kindlaks statistiliselt, mis tähendab seda, et ta hindas neid varasema andmevalimi alusel. BdB järeldab, et kõigi käsitletud liidumaade pankade ja perioodide kõik beetaväärtused on suuremad kui üks (14).

| (76) | Seepärast arvutab BdB välja, et Helaba aktsiakapitali tehtud investeeringu eeldatav miinimumtasu on 11,66 % aastas ajal, mil edendamisega seotud varad üle anti, ehk siis 31. detsembril 1998. |
| --- | --- |

(76)

Seepärast arvutab BdB välja, et Helaba aktsiakapitali tehtud investeeringu eeldatav miinimumtasu on 11,66 % aastas ajal, mil edendamisega seotud varad üle anti, ehk siis 31. detsembril 1998.

1.4.   TEHINGUTE ERIJOONTEST LÄHTUVAD HINNALISANDID JA HINNAALANDID

| (77) | BdB märgib, et komisjoni mahaarvamine WestLB asjus tehtud otsuses 4,2 % minimaalsest tasust 12 %, et võtta arvesse Wfa varade likviidsuse puudumist, jäi esimese astme kohtus jõusse. Seepärast ei näe ta mingit põhjust käesoleval juhul antud meetodist lahti ütlemiseks, mille tõttu tuleb siin teha mahaarvamine ka likviidsuse eest. Likviidsuse puudumise eest tehtava hinnaalandi summa arvutataks WestLB meetodiga refinantseerimise netokulude alusel (refinantseerimise brutokulud miinus kohaldatav ettevõttemaks). |
| --- | --- |

(77)

BdB märgib, et komisjoni mahaarvamine WestLB asjus tehtud otsuses 4,2 % minimaalsest tasust 12 %, et võtta arvesse Wfa varade likviidsuse puudumist, jäi esimese astme kohtus jõusse. Seepärast ei näe ta mingit põhjust käesoleval juhul antud meetodist lahti ütlemiseks, mille tõttu tuleb siin teha mahaarvamine ka likviidsuse eest. Likviidsuse puudumise eest tehtava hinnaalandi summa arvutataks WestLB meetodiga refinantseerimise netokulude alusel (refinantseerimise brutokulud miinus kohaldatav ettevõttemaks).

| (78) | Mahaarvatis likviidsuse arvelt arvutatakse Helaba puhul vastavalt refinantseerimise brutoväärtusele 6,57 % aastas (mis vastab pikaajalise riskivaba investeeringu baasintressile ülekandmise ajal 1998. aastal), mille suhtes tuleb kohaldada üldist maksumäära, et saada refinantseerimismäära netoväärtus. |
| --- | --- |

(78)

Mahaarvatis likviidsuse arvelt arvutatakse Helaba puhul vastavalt refinantseerimise brutoväärtusele 6,57 % aastas (mis vastab pikaajalise riskivaba investeeringu baasintressile ülekandmise ajal 1998. aastal), mille suhtes tuleb kohaldada üldist maksumäära, et saada refinantseerimismäära netoväärtus.

| (79) | BdB arvamuse kohaselt suurendavad kolm aspekti loovutamise riski võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringuga”: loovutatavate aktsiate osaliselt erakordselt suur maht, uute aktsiate mitteemiteerimine äriühingus ja sellega seotud täiendavast hääleõigusest loobumine ning investeeringu vahetatavuse puudumine, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal äriühingust välja võtta. BdB leiab, et siin on WestLB metoodika kohaselt põhjendatud hinnalisand vähemalt 1,5 % aastas. |
| --- | --- |

(79)

BdB arvamuse kohaselt suurendavad kolm aspekti loovutamise riski võrreldes “normaalse aktsiakapitali investeeringuga”: loovutatavate aktsiate osaliselt erakordselt suur maht, uute aktsiate mitteemiteerimine äriühingus ja sellega seotud täiendavast hääleõigusest loobumine ning investeeringu vahetatavuse puudumine, st investeeritud kapitali ei ole võimalik suvalisel ajal äriühingust välja võtta. BdB leiab, et siin on WestLB metoodika kohaselt põhjendatud hinnalisand vähemalt 1,5 % aastas.

1.5.   KAPITALIBAAS JA TASU ELEMENDID

| (80) | BdB rõhutab esmalt seda, et asjakohase tasu arvutamisel Helaba juhtumi puhul tuleks aluseks võtta kogusumma, mida tunnustati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks mõeldud tuumkapitalina, mitte ainult tegelikult kasutatud või kasutatav osa. Ta toetab seda argumenti väitega, et turumajanduslik investor ei nõustuks iialgi sellega, et tema tasu piirdub vahendite tegelikult kasutatud osaga. Erainvestori jaoks, keda saadab risk oma investeeringust ilma jääda, on tähtsusetu, kas krediidiasutus kasutab kaasatud kapitali ka tegelikult oma äritegevuse laiendamiseks. Investorile läheb korda see, et tema ise ei saa seda summat enam investeerida ega saada vastavat tulu. |
| --- | --- |

(80)

BdB rõhutab esmalt seda, et asjakohase tasu arvutamisel Helaba juhtumi puhul tuleks aluseks võtta kogusumma, mida tunnustati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks mõeldud tuumkapitalina, mitte ainult tegelikult kasutatud või kasutatav osa. Ta toetab seda argumenti väitega, et turumajanduslik investor ei nõustuks iialgi sellega, et tema tasu piirdub vahendite tegelikult kasutatud osaga. Erainvestori jaoks, keda saadab risk oma investeeringust ilma jääda, on tähtsusetu, kas krediidiasutus kasutab kaasatud kapitali ka tegelikult oma äritegevuse laiendamiseks. Investorile läheb korda see, et tema ise ei saa seda summat enam investeerida ega saada vastavat tulu.

| (81) | Tasu arvutamine perioodil 1998 kuni 2002 igal aastal astmeliselt kasvavate osamaksetena oli hinnaalandina õigustatud mitte selle asjaolu tõttu, et ülekantud kapitali ei olnud “tükeldatud” või et Helabale “tervikuna” loovutamise tagajärjeks oleks olnud talle koorma peale panemine. Isegi kui kapitaliloovutus ei olnud maksevõime kriteeriumide täitmiseks ehk vajalik, oli see sellegipoolest suurendanud Helaba omakapitalibaasi ning teinud võimalikuks panga konkurentsivõimelise äritegevuse jõulise laiendamise. Turumajanduslik investor nõuaks seega täielikku tasu kogusumma pealt, lähtudes selle tunnustamisest riskikapitalina. |
| --- | --- |

(81)

Tasu arvutamine perioodil 1998 kuni 2002 igal aastal astmeliselt kasvavate osamaksetena oli hinnaalandina õigustatud mitte selle asjaolu tõttu, et ülekantud kapitali ei olnud “tükeldatud” või et Helabale “tervikuna” loovutamise tagajärjeks oleks olnud talle koorma peale panemine. Isegi kui kapitaliloovutus ei olnud maksevõime kriteeriumide täitmiseks ehk vajalik, oli see sellegipoolest suurendanud Helaba omakapitalibaasi ning teinud võimalikuks panga konkurentsivõimelise äritegevuse jõulise laiendamise. Turumajanduslik investor nõuaks seega täielikku tasu kogusumma pealt, lähtudes selle tunnustamisest riskikapitalina.

| (82) | Komisjoni poolt WestLB otsuses kohaldatud garantiipreemiat (Haftungsprovision)0,3 % aastas, mida arvutatakse kapitalisumma tagatisega võrdlemise teel, tuli nõuda ülekantud tuumkapitali selle osa eest, mida ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(82)

Komisjoni poolt WestLB otsuses kohaldatud garantiipreemiat (Haftungsprovision)0,3 % aastas, mida arvutatakse kapitalisumma tagatisega võrdlemise teel, tuli nõuda ülekantud tuumkapitali selle osa eest, mida ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks.

| (83) | Tasu komponentidena sai arvesse võtta vaid garantiipreemiat (Haftungsprovision) ja lisatasu püsivuse eest (Permanenzzuschlag). Kaubandusmaks, millest enamik ei läinud üldse liidumaale, vaid haldusüksusele, ei olnud osa tasust. Tegemist oli seadusega kehtestatud lõivuga, mis tulenes osapoolte kavatsustest sõltumatutest maksualastest asjaoludest. |
| --- | --- |

(83)

Tasu komponentidena sai arvesse võtta vaid garantiipreemiat (Haftungsprovision) ja lisatasu püsivuse eest (Permanenzzuschlag). Kaubandusmaks, millest enamik ei läinud üldse liidumaale, vaid haldusüksusele, ei olnud osa tasust. Tegemist oli seadusega kehtestatud lõivuga, mis tulenes osapoolte kavatsustest sõltumatutest maksualastest asjaoludest.

| (84) | Tulu ei makstud Hesseni liidumaale, vaid – pärast kapitalitootlusmaksu mahaarvamist – “paigutati netosummas erifondi”. Kuna Helaba oli erifondi (ainu)omanik, maksis ta tegelikult iseendale. Erainvestor ei oleks seda oma investeeringu katteks aktsepteerinud. |
| --- | --- |

(84)

Tulu ei makstud Hesseni liidumaale, vaid – pärast kapitalitootlusmaksu mahaarvamist – “paigutati netosummas erifondi”. Kuna Helaba oli erifondi (ainu)omanik, maksis ta tegelikult iseendale. Erainvestor ei oleks seda oma investeeringu katteks aktsepteerinud.

2.   NORDRHEIN-WESTFALENI LIIDUMAA JA WESTLB MÄRKUSED

| (85) | 30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele menetluse algatamise kohta, milles nad vaidlustasid väite, nagu saaks liidumaade pankadele ülekantud varasid võrrelda aktsiakapitaliga. Nad väitsid, et vaikivate seltsingute panuseid ja tähtajatuid instrumente oli Saksamaal tegelikult tuumkapitalina tunnustatud juba aastast 1991. Nad lisasid, et tasu investeeringu eest ei sõltu mitte sellest, kuidas pangandusjärelevalvega tegelevad asutused seda liigitavad, vaid selle riskiprofiilist. Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või tähtajatutele instrumentidele kui investeeringutele aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(85)

30. oktoobril 2003 edastas Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja WestLB vastuse komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusele menetluse algatamise kohta, milles nad vaidlustasid väite, nagu saaks liidumaade pankadele ülekantud varasid võrrelda aktsiakapitaliga. Nad väitsid, et vaikivate seltsingute panuseid ja tähtajatuid instrumente oli Saksamaal tegelikult tuumkapitalina tunnustatud juba aastast 1991. Nad lisasid, et tasu investeeringu eest ei sõltu mitte sellest, kuidas pangandusjärelevalvega tegelevad asutused seda liigitavad, vaid selle riskiprofiilist. Kuna varad olid subordineeritud, sarnanes riskimudel pigem vaikiva seltsingu panusele või tähtajatutele instrumentidele kui investeeringutele aktsiakapitali.

| (86) | WestLB ei omanud vastuväiteid CAPM meetodi kasutamisele aktsiakapitali investeeringu miinimumtasu arvutamiseks, kuid ta leidis, et BdB määratud beetaväärtused – tublisti üle ühe – ei ole asjakohased. Ühest suurem beetafaktor tähendas seda, et äriühingu aktsiad kujutasid endast kõrgemat riski kui turg tervikuna. Samas oli liidumaa panka investeerimisega seotud risk üldisest tururiskist tublisti väiksem tänu tema institutsionaalsele vastutusele (Anstaltslast) ja garandi vastutusele (Gewährträgerhaftung), mida sel ajal ei vaidlustatud. |
| --- | --- |

(86)

WestLB ei omanud vastuväiteid CAPM meetodi kasutamisele aktsiakapitali investeeringu miinimumtasu arvutamiseks, kuid ta leidis, et BdB määratud beetaväärtused – tublisti üle ühe – ei ole asjakohased. Ühest suurem beetafaktor tähendas seda, et äriühingu aktsiad kujutasid endast kõrgemat riski kui turg tervikuna. Samas oli liidumaa panka investeerimisega seotud risk üldisest tururiskist tublisti väiksem tänu tema institutsionaalsele vastutusele (Anstaltslast) ja garandi vastutusele (Gewährträgerhaftung), mida sel ajal ei vaidlustatud.

| (87) | Konkreetsel liidumaade pankade juhtumil oli viga kasutada etalonina varade pankadele loovutamise ajal eeldatud tulu. Kuigi see oli üldiselt erainvestori testiga seoses mõistlik lähenemine, tähendas see antud juhul 1991. aastal oodatud tulu aluseks võtmist. Kuid et investor saab 2003. aastal 1991 aastal oodatud tulu, mis oli tegelikult saavutatud tulust märksa kõrgem, oli vastuolus kõigi majanduslike realiteetidega. Umbes 12 % tulumäära püsiv ja süstemaatiline rakendamine asetas liidumaade pangad erakonkurentidega võrreldes põhjendamatult ebasoodsale positsioonile. |
| --- | --- |

(87)

Konkreetsel liidumaade pankade juhtumil oli viga kasutada etalonina varade pankadele loovutamise ajal eeldatud tulu. Kuigi see oli üldiselt erainvestori testiga seoses mõistlik lähenemine, tähendas see antud juhul 1991. aastal oodatud tulu aluseks võtmist. Kuid et investor saab 2003. aastal 1991 aastal oodatud tulu, mis oli tegelikult saavutatud tulust märksa kõrgem, oli vastuolus kõigi majanduslike realiteetidega. Umbes 12 % tulumäära püsiv ja süstemaatiline rakendamine asetas liidumaade pangad erakonkurentidega võrreldes põhjendamatult ebasoodsale positsioonile.

| (88) | Mis puudutab hinnaalandit ülekantud varade likviidsuse puudumise eest, siis WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa leidsid, et riskivabade valitsuse võlakirjade määr tuleks põhituludest täies ulatuses maha arvata. Nad väitsid, et liidumaade pangad ei olnud omandanud varade ülekandmise tulemusena likviidsust. Majanduslikus mõttes ei ole selle määra vähendamine maksusäästude võrra õigustatav, kuna kapitalituru instrumentide hind sõltub maksusituatsioonist. Vastasel korral peaks kapitalituru instrumendi hind maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt erinema. |
| --- | --- |

(88)

Mis puudutab hinnaalandit ülekantud varade likviidsuse puudumise eest, siis WestLB ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa leidsid, et riskivabade valitsuse võlakirjade määr tuleks põhituludest täies ulatuses maha arvata. Nad väitsid, et liidumaade pangad ei olnud omandanud varade ülekandmise tulemusena likviidsust. Majanduslikus mõttes ei ole selle määra vähendamine maksusäästude võrra õigustatav, kuna kapitalituru instrumentide hind sõltub maksusituatsioonist. Vastasel korral peaks kapitalituru instrumendi hind maksustamisega seotud kaalutluste kohaselt erinema.

| (89) | Lõpetuseks tuleks fakti, et varade likviidsuse puudumine ei kujutanud riski likviidsuspositsioonile, käsitada riski – ja seega tasu – vähendavana. Sellega tuleb vastava mahaarvamise kohaldamisel arvestada. Analoogselt tuleks anda hinnaaland “omaniku efekti” arvestades, kuna äriühingus juba aktsiaid omav investor suhtub täiendavasse investeeringusse uuest investorist erinevalt. |
| --- | --- |

(89)

Lõpetuseks tuleks fakti, et varade likviidsuse puudumine ei kujutanud riski likviidsuspositsioonile, käsitada riski – ja seega tasu – vähendavana. Sellega tuleb vastava mahaarvamise kohaldamisel arvestada. Analoogselt tuleks anda hinnaaland “omaniku efekti” arvestades, kuna äriühingus juba aktsiaid omav investor suhtub täiendavasse investeeringusse uuest investorist erinevalt.

V.   SAKSAMAA VASTUS BDB MÄRKUSTELE

| (90) | Saksamaa arvates ei saatnud edu BdB püüet tõlgendada vaikiva seltsingu panust investeeringuna, ka ei suutnud ta äratada kahtlusi kokkulepitud ja Hesseni liidumaale makstud tasu asjakohasuses. Saksamaa arvates seega abi ei osutatud. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa arvates ei saatnud edu BdB püüet tõlgendada vaikiva seltsingu panust investeeringuna, ka ei suutnud ta äratada kahtlusi kokkulepitud ja Hesseni liidumaale makstud tasu asjakohasuses. Saksamaa arvates seega abi ei osutatud.

| (91) | Saksamaa arvates puudus õigustus kasutada tasu arvutamisel kaudset lähenemisviisi, mille kohaselt tasu arvutamise aluseks võeti fiktiivne investeering aktsiakapitali. Hesseni liidumaa oli juba alguses oma elamuehituse edendamiseks antud varad vaikiva seltsingu panusena pangale loovutanud. Seega oli tegemist äriühingu-, maksu- ja pangandusjärelevalveõiguses määratletud finantseerimisvahendiga, mis erines fundamentaalselt investeeringust aktsiakapitali, millest liidumaa ei olnud huvitatud ja mida panga omanikud ei soovinud. |
| --- | --- |

(91)

Saksamaa arvates puudus õigustus kasutada tasu arvutamisel kaudset lähenemisviisi, mille kohaselt tasu arvutamise aluseks võeti fiktiivne investeering aktsiakapitali. Hesseni liidumaa oli juba alguses oma elamuehituse edendamiseks antud varad vaikiva seltsingu panusena pangale loovutanud. Seega oli tegemist äriühingu-, maksu- ja pangandusjärelevalveõiguses määratletud finantseerimisvahendiga, mis erines fundamentaalselt investeeringust aktsiakapitali, millest liidumaa ei olnud huvitatud ja mida panga omanikud ei soovinud.

| (92) | BdB eiras olulisi erinevusi aktsiakapitali ja vaikivate seltsingute panuste vahel ning püüdis tuvastada olematuid erinevusi “normaalsete” vaikivate seltsingute panuste ja Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse vahel. |
| --- | --- |

(92)

BdB eiras olulisi erinevusi aktsiakapitali ja vaikivate seltsingute panuste vahel ning püüdis tuvastada olematuid erinevusi “normaalsete” vaikivate seltsingute panuste ja Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse vahel.

| (93) | BdB väitis põhiosas seda, et vaikivad seltsingud on vaid piiratud tähtajaga või need võidakse tagasi võtta ning sellest tulenevalt tunnustati neid vastavalt Baseli Pangajärelevalve Komitee põhimõtetele tuumkapitalina üksnes kuni 15 % ulatuses krediidiasutuse kogu tuumkapitalist. Kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus oli Helabale kättesaadavaks tehtud ilma mingite ajalimiitideta ning seda ei hõlmanud 15 % limiit ja seepärast ei kujutanud see endast “normaalset” vaikiva seltsingu panust, vaid esindas funktsionaalselt aktsiakapitali, ei peaks tasu hindamiskriteeriumiks olema teised vaikivate seltsingute panused või teised innovatiivsed kapitaliinstrumendid, vaid investeeringud aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(93)

BdB väitis põhiosas seda, et vaikivad seltsingud on vaid piiratud tähtajaga või need võidakse tagasi võtta ning sellest tulenevalt tunnustati neid vastavalt Baseli Pangajärelevalve Komitee põhimõtetele tuumkapitalina üksnes kuni 15 % ulatuses krediidiasutuse kogu tuumkapitalist. Kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus oli Helabale kättesaadavaks tehtud ilma mingite ajalimiitideta ning seda ei hõlmanud 15 % limiit ja seepärast ei kujutanud see endast “normaalset” vaikiva seltsingu panust, vaid esindas funktsionaalselt aktsiakapitali, ei peaks tasu hindamiskriteeriumiks olema teised vaikivate seltsingute panused või teised innovatiivsed kapitaliinstrumendid, vaid investeeringud aktsiakapitali.

| (94) | See põhiline argument, millele BdB tugines, oli mitmel põhjusel ekslik. Näiteks ei olnud piiratud tähtaeg ja tagasivõetavus ei äriühinguõiguse ega pangandusjärelevalveõiguse alusel vaikivate seltsingute vajalikud ega vältimatud tunnused. Aktsiakapital seevastu ei olnud tingimata tähtajatu ja väljavõtmise võimaluseta. Saksamaa äriühinguõiguse alusel sai pigem kõiki äriühinguid hoolimata nende juriidilisest vormist asutada piiratud ajaks või leppida kokku, et panuse saab teatamisel välja võtta, mis ei takistanud selle tunnustamist tuumkapitalina Saksamaa pangandusjärelevalveõiguse alusel. |
| --- | --- |

(94)

See põhiline argument, millele BdB tugines, oli mitmel põhjusel ekslik. Näiteks ei olnud piiratud tähtaeg ja tagasivõetavus ei äriühinguõiguse ega pangandusjärelevalveõiguse alusel vaikivate seltsingute vajalikud ega vältimatud tunnused. Aktsiakapital seevastu ei olnud tingimata tähtajatu ja väljavõtmise võimaluseta. Saksamaa äriühinguõiguse alusel sai pigem kõiki äriühinguid hoolimata nende juriidilisest vormist asutada piiratud ajaks või leppida kokku, et panuse saab teatamisel välja võtta, mis ei takistanud selle tunnustamist tuumkapitalina Saksamaa pangandusjärelevalveõiguse alusel.

| (95) | BdB eksis ka väites, et 15 % limiit tuumkapitalina tunnustamiseks rahvusvahelise pangandusjärelevalveõiguse alusel ei olnud Baseli Pangajärelevalve Komitee Sydney deklaratsiooni ja Saksamaa järelevalveasutuse sellel põhinevate tavade kohaselt kohaldatav püsivate kapitaliinstrumentide suhtes, mida sai tagasi võtta üksnes emitendi (kuid mitte investori) algatusel. Pealegi tuginesid Saksamaa järelevalveasutuse tavad nüüd eeldusel, et panus tähtajaga vähemalt 30 aastat ja selgesõnaliselt välistatud tagasivõtmisega tehti investorile kättesaadavaks “alaliselt” ning seega ei kuulunud see 15 % limiidi alla. Ka see näitas, et tähtajaliste ja tähtajatute panuste erinevus ei olnud mingil juhul nii suur, nagu BdB väitis. Kuivõrd jutt on asjakohasest tasust, puudus sellekohane põhjus või õigustus vaikivate seltsingute panuste ümbertõlgendamiseks aktsiakapitalina. |
| --- | --- |

(95)

BdB eksis ka väites, et 15 % limiit tuumkapitalina tunnustamiseks rahvusvahelise pangandusjärelevalveõiguse alusel ei olnud Baseli Pangajärelevalve Komitee Sydney deklaratsiooni ja Saksamaa järelevalveasutuse sellel põhinevate tavade kohaselt kohaldatav püsivate kapitaliinstrumentide suhtes, mida sai tagasi võtta üksnes emitendi (kuid mitte investori) algatusel. Pealegi tuginesid Saksamaa järelevalveasutuse tavad nüüd eeldusel, et panus tähtajaga vähemalt 30 aastat ja selgesõnaliselt välistatud tagasivõtmisega tehti investorile kättesaadavaks “alaliselt” ning seega ei kuulunud see 15 % limiidi alla. Ka see näitas, et tähtajaliste ja tähtajatute panuste erinevus ei olnud mingil juhul nii suur, nagu BdB väitis. Kuivõrd jutt on asjakohasest tasust, puudus sellekohane põhjus või õigustus vaikivate seltsingute panuste ümbertõlgendamiseks aktsiakapitalina.

| (96) | Vaid paar kuud pärast Helabat oli Deutsche Bank omandanud “alalise” panuse “tähtajatute instrumentide” kujul ning teinud seda kapitaliturul. Vastupidiselt BdB kinnitusele ei kehtinud vastavalt antud teemal esitatud ajaleheartiklile selle panuse suhtes 15 % limiit, kuna polnud kokku lepitud intressimäära tõstmises, kui pank ei kasuta talle antud tagasivõtmisõigust (kasvuklausel (“step-up” clause) puudub). Deutsche Bank'i tähtajatud instrumendid ei olnud olemuselt mingil moel erandlikud, kuna järgneval perioodil olid arvukad teisedki krediidiasutused omandanud turul “alalisi” panuseid, mille kohta Saksamaa tõi ka näiteid. Ükski emissioon mahuga 150 miljonit eurot kuni üle 2 miljardi euro ei andnud tulemuseks midagi aktsiakapitali tootlikkusega võrreldavat; tasu jääb 110–290 baaspunkti vahemikus turu keskmistest vahetuskurssidest kõrgemale. Juba 1999. aastal ei olnud turg tasuga seoses omistanud mingit suuremat tähtsust ei vahetegemisele piiratud ja piiramatu tähtajaga kapitaliinstrumentide vahel ega küsimusele, kas emissioonitulud langesid alla 15 % piiri või mitte. |
| --- | --- |

(96)

Vaid paar kuud pärast Helabat oli Deutsche Bank omandanud “alalise” panuse “tähtajatute instrumentide” kujul ning teinud seda kapitaliturul. Vastupidiselt BdB kinnitusele ei kehtinud vastavalt antud teemal esitatud ajaleheartiklile selle panuse suhtes 15 % limiit, kuna polnud kokku lepitud intressimäära tõstmises, kui pank ei kasuta talle antud tagasivõtmisõigust (kasvuklausel (“step-up” clause) puudub). Deutsche Bank'i tähtajatud instrumendid ei olnud olemuselt mingil moel erandlikud, kuna järgneval perioodil olid arvukad teisedki krediidiasutused omandanud turul “alalisi” panuseid, mille kohta Saksamaa tõi ka näiteid. Ükski emissioon mahuga 150 miljonit eurot kuni üle 2 miljardi euro ei andnud tulemuseks midagi aktsiakapitali tootlikkusega võrreldavat; tasu jääb 110–290 baaspunkti vahemikus turu keskmistest vahetuskurssidest kõrgemale. Juba 1999. aastal ei olnud turg tasuga seoses omistanud mingit suuremat tähtsust ei vahetegemisele piiratud ja piiramatu tähtajaga kapitaliinstrumentide vahel ega küsimusele, kas emissioonitulud langesid alla 15 % piiri või mitte.

| (97) | Ka ei aktsepteerinud Saksamaa BdB poolt valikuliselt kohaldatud kriteeriume, mis pidanuks näitama ühelt poolt Hesseni liidumaa aktsiakapitali ja vaikiva seltsingu panuse ühisjooni ning teiselt poolt erinevusi tema vaikiva seltsingu panuse ja “normaalse” vaikiva seltsingu panuse vahel. BdB jättis kahe silma vahele ühelt poolt ulatuse, mil määral vaikivate seltsingute panuste vormi saab pooltevahelise kokkuleppega vormida, ja teiselt poolt aktsiakapitali ja vaikiva seltsingu eristamise seisukohalt põhilise tähtsusega ja vältimatud tunnusjooned. |
| --- | --- |

(97)

Ka ei aktsepteerinud Saksamaa BdB poolt valikuliselt kohaldatud kriteeriume, mis pidanuks näitama ühelt poolt Hesseni liidumaa aktsiakapitali ja vaikiva seltsingu panuse ühisjooni ning teiselt poolt erinevusi tema vaikiva seltsingu panuse ja “normaalse” vaikiva seltsingu panuse vahel. BdB jättis kahe silma vahele ühelt poolt ulatuse, mil määral vaikivate seltsingute panuste vormi saab pooltevahelise kokkuleppega vormida, ja teiselt poolt aktsiakapitali ja vaikiva seltsingu eristamise seisukohalt põhilise tähtsusega ja vältimatud tunnusjooned.

| (98) | Aktsiakapital ei tootnud intressi, kuid andis nõude dividendi maksmiseks, mis mitte ainult ei sõltunud kasumist, vaid oli eelkõige kasumi suhtes proportsionaalne. Tasu vaikiva seltsingu panuse eest seevastu oli üksnes kasumist sõltuv. See, kas vaikiva seltsingu panuse puhul nähti ette tagasiulatuvad maksed, oli pooltevahelise kokkuleppe küsimus, ning see ei ole mingil juhul “normaalse” vaikiva seltsingu panuse üheks olemuslikuks tunnusjooneks. [...] kohaselt vastavalt Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4 oli tehtud erisäte kahjumi korral subordineeritud tagasiulatuva maksenõude kohta, mis on vaikivate seltsingute panuste puhul tüüpiline. Eelisjärjestuse nõue pidi viima panuse tulevase kasumi arvelt uuesti esialgse summani (15). |
| --- | --- |

(98)

Aktsiakapital ei tootnud intressi, kuid andis nõude dividendi maksmiseks, mis mitte ainult ei sõltunud kasumist, vaid oli eelkõige kasumi suhtes proportsionaalne. Tasu vaikiva seltsingu panuse eest seevastu oli üksnes kasumist sõltuv. See, kas vaikiva seltsingu panuse puhul nähti ette tagasiulatuvad maksed, oli pooltevahelise kokkuleppe küsimus, ning see ei ole mingil juhul “normaalse” vaikiva seltsingu panuse üheks olemuslikuks tunnusjooneks. [...] kohaselt vastavalt Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4 oli tehtud erisäte kahjumi korral subordineeritud tagasiulatuva maksenõude kohta, mis on vaikivate seltsingute panuste puhul tüüpiline. Eelisjärjestuse nõue pidi viima panuse tulevase kasumi arvelt uuesti esialgse summani (15).

| (99) | Väite vastu, nagu saaks väga suurte summade puhul kasutada üksnes aktsiakapitali, mitte aga “normaalseid” vaikivaid seltsinguid, rääkis nende vaikivate seltsingute panuste suurus, mida eraõiguslikud krediidiasutused olid kapitaliturul omandanud 1998/99 ja jätkuvalt omandasid. Need küündisid umbes 1 miljardi euro kanti. Suhtelises mõttes tunnustati mis tahes vaikiva seltsingu panust, ka 15 % piiri ületavat, tuumkapitalina, kui see vastas Baseli Pangajärelevalve Komitee nõuetele ja oli kooskõlas Saksamaa järelevalveasutuste tegevusega, mis tugines kõnealustele nõuetele. |
| --- | --- |

(99)

Väite vastu, nagu saaks väga suurte summade puhul kasutada üksnes aktsiakapitali, mitte aga “normaalseid” vaikivaid seltsinguid, rääkis nende vaikivate seltsingute panuste suurus, mida eraõiguslikud krediidiasutused olid kapitaliturul omandanud 1998/99 ja jätkuvalt omandasid. Need küündisid umbes 1 miljardi euro kanti. Suhtelises mõttes tunnustati mis tahes vaikiva seltsingu panust, ka 15 % piiri ületavat, tuumkapitalina, kui see vastas Baseli Pangajärelevalve Komitee nõuetele ja oli kooskõlas Saksamaa järelevalveasutuste tegevusega, mis tugines kõnealustele nõuetele.

| (100) | Esitati kehtivad tõendid 15 % limiidi ületamise kohta seoses 2. detsembril 2003 BdB liikmesasutuse Deutsche Bank'i võetud kapitalimeetmega. Selleks oli erainvestoritelt vaikivate seltsingute panuste ülevõtmine piiramatuks tähtajaks kogusummas 300 eurot (niinimetatud “tähtajatu instrument”) (16). See näitas taas, kui likviidne ja läbipaistev oli vaikivate seltsingute panuste turg seoses Saksamaa pankadega, isegi kui asi puudutas suuri mahte. Kokkulepitud riskipreemiaga 0,99 % tõendas see meede veel täiendavalt, et Hesseni liidumaa Helabale antud vaikiva seltsingu panuse eest kokku lepitud riskipreemia oli arvutatud viisil, mis oli turuga seotud ja turu suhtes adekvaatne. |
| --- | --- |

(100)

Esitati kehtivad tõendid 15 % limiidi ületamise kohta seoses 2. detsembril 2003 BdB liikmesasutuse Deutsche Bank'i võetud kapitalimeetmega. Selleks oli erainvestoritelt vaikivate seltsingute panuste ülevõtmine piiramatuks tähtajaks kogusummas 300 eurot (niinimetatud “tähtajatu instrument”) (16). See näitas taas, kui likviidne ja läbipaistev oli vaikivate seltsingute panuste turg seoses Saksamaa pankadega, isegi kui asi puudutas suuri mahte. Kokkulepitud riskipreemiaga 0,99 % tõendas see meede veel täiendavalt, et Hesseni liidumaa Helabale antud vaikiva seltsingu panuse eest kokku lepitud riskipreemia oli arvutatud viisil, mis oli turuga seotud ja turu suhtes adekvaatne.

| (101) | Vastusena komisoni taotlusele esitas Saksamaa tabeli, mis näitas vaikivate seltsingute panuste ja muude hübriidsete tuumkapitali instrumentide trendi erasektoris valitud suurpankade puhul aastatel 1998 kuni 2003. Saksamaa väitel näitas see selgelt, et loetletud asutused olid omandanud ka hübriidset tuumkapitali üle pangandusjärelevalvega seoses kehtestatud 15 % limiidi, samuti nimetatud tegevuse ulatust, kuna kõnealuste instrumentidega seotud osakaal kogu tuumkapitaliga võrreldes ületas 15 % (17): | [Pank A] | [Pank B] | [Pank C] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Hübriidsed tuumkapitaliinstrumendid (neist vaikivate seltsingute panuseid) (mln €) | Tuum-kapital (mln €) | Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %) | Hübriidsed tuumkapitali-instrumendid (mln €) | Tuum-kapital (mln €) | Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %) | Hübriidsed tuumkapitali-instrumendid (mln €) | Tuum-kapital (mln €) | Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %) (18) |
| 1998 | 612
  (612) | 15 978 | 4 % | — | 10 623 | — | 614 | 13,0 | 5 % |
| 1999 | 3,096
  (713) | 17 338 | 18 % | 1 495 | 12 908 | 12 % | 1 937 | 14,6 | 13 % |
| 2000 | 3,275
  (768) | 21 575 | 15 % | 1 574 | 12 046 | 13 % | 2 014 | 21,3 | 9 % |
| 2001 | 3,404
  (811) | 24 803 | 14 % | 1 923 | 11 542 | 17 % | 3 650 | 21,7 | 17 % |
| 2002 | 2,973
  (686) | 22 742 | 13 % | 1 732 | 8 572 | 20 % | 4 164 | 19,1 | 22 % |
| 2003 | 3,859 (19)

  (572) | 21 618 | 18 % | 1 561 | 7 339 | 21 % | 4 076 | 14,4 | 28 % |

(101)

Vastusena komisoni taotlusele esitas Saksamaa tabeli, mis näitas vaikivate seltsingute panuste ja muude hübriidsete tuumkapitali instrumentide trendi erasektoris valitud suurpankade puhul aastatel 1998 kuni 2003. Saksamaa väitel näitas see selgelt, et loetletud asutused olid omandanud ka hübriidset tuumkapitali üle pangandusjärelevalvega seoses kehtestatud 15 % limiidi, samuti nimetatud tegevuse ulatust, kuna kõnealuste instrumentidega seotud osakaal kogu tuumkapitaliga võrreldes ületas 15 % (17):

[Pank A]

[Pank B]

[Pank C]

Hübriidsed tuumkapitaliinstrumendid (neist vaikivate seltsingute panuseid) (mln €)

Tuum-kapital (mln €)

Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %)

Hübriidsed tuumkapitali-instrumendid (mln €)

Tuum-kapital (mln €)

Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %)

Hübriidsed tuumkapitali-instrumendid (mln €)

Tuum-kapital (mln €)

Hübriid-se tuum-kapitali osakaal ( %) (18)

1998

612

(612)

15 978

4 %

—

10 623

—

614

13,0

5 %

1999

3,096

(713)

17 338

18 %

1 495

12 908

12 %

1 937

14,6

13 %

2000

3,275

(768)

21 575

15 %

1 574

12 046

13 %

2 014

21,3

9 %

2001

3,404

(811)

24 803

14 %

1 923

11 542

17 %

3 650

21,7

17 %

2002

2,973

(686)

22 742

13 %

1 732

8 572

20 %

4 164

19,1

22 %

2003

3,859 (19)

(572)

21 618

18 %

1 561

7 339

21 %

4 076

14,4

28 %

| (102) | Vastupidiselt BdB väitele kuuluksid nii Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ja kapitaliturul ülevõetud vaikivate seltsingute panused maksejõuetuse korral tagasimaksmisele enne aktsiakapitali, st aktsiakapitaliga võrreldes eelisjärjekorras. Vastupidiselt BdB väitele saaks Hesseni liidumaa, nagu mis tahes muu vaikiva seltsingu panuse teinud investor, maksejõuetuse korral tagasinõudeprotsendi, samas kui omanik ei saaks mitte midagi, mistõttu risk on aktsiakapitaliga võrreldes väiksem. |
| --- | --- |

(102)

Vastupidiselt BdB väitele kuuluksid nii Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ja kapitaliturul ülevõetud vaikivate seltsingute panused maksejõuetuse korral tagasimaksmisele enne aktsiakapitali, st aktsiakapitaliga võrreldes eelisjärjekorras. Vastupidiselt BdB väitele saaks Hesseni liidumaa, nagu mis tahes muu vaikiva seltsingu panuse teinud investor, maksejõuetuse korral tagasinõudeprotsendi, samas kui omanik ei saaks mitte midagi, mistõttu risk on aktsiakapitaliga võrreldes väiksem.

| (103) | Vaikiv seltsing erines oluliselt aktsiakapitalist, kuna vaikival seltsinglasel puudus osalus ettevõtte varades ja igasugused hääleõigused. BdB oli seda oma analüüsis ekslikult arvestanud ja arvas, et selle eest tuleks maksta lisatasu. Turg seda mõttekäiku ei järginud. |
| --- | --- |

(103)

Vaikiv seltsing erines oluliselt aktsiakapitalist, kuna vaikival seltsinglasel puudus osalus ettevõtte varades ja igasugused hääleõigused. BdB oli seda oma analüüsis ekslikult arvestanud ja arvas, et selle eest tuleks maksta lisatasu. Turg seda mõttekäiku ei järginud.

| (104) | BdB kahtlused selles osas, kas tasu kuulub maksustatavast summast mahaarvamisele, olid alusetud. Hesseni liidumaa ei olnud enda kanda võtnud ei ettevõtlusriski ega ettevõtlusalgatust, mis on vajalik seltsingu loomiseks. Hesseni liidumaa, nagu tüüpiline vaikiv seltsinglane kunagi, osales vaikiva seltsingu loomist käsitleva lepingu alusel Helaba jooksvas kasumis ja kahjumis, kuid mitte tema avalikustamata reservides, samuti mitte panga ettevõtlusväärtuses ega tegevusvarade väärtuse kasvus. Vaikiva seltsingu lõppedes sai ta oma panuse lihtsalt tagasi. Hesseni liidumaa ei olnud saanud mingit võimalust rakendada ettevõtteõigusi, mis vastavad usaldusosaniku hääle-, järelevalve- ja vastuvaidlemisõigusele või aktsionäri järelevalveõigusele vastavalt tsiviilkoodeksi artikli 716 lõikele 1. Pealegi oli ühise hoiupangaorganisatsiooni moodustamist käsitleva Hesseni ja Tüüringi liidumaa vahelise riikliku lepinguga antud pangale luba ebatüüpilise vaikiva seltsinglase omandamiseks. Seltsingu puudumisel olid finantsasutused vastavalt sellele juba tunnustanud Hesseni liidumaale makstud tasu kuulumist maksustatavast summast mahaarvamisele. |
| --- | --- |

(104)

BdB kahtlused selles osas, kas tasu kuulub maksustatavast summast mahaarvamisele, olid alusetud. Hesseni liidumaa ei olnud enda kanda võtnud ei ettevõtlusriski ega ettevõtlusalgatust, mis on vajalik seltsingu loomiseks. Hesseni liidumaa, nagu tüüpiline vaikiv seltsinglane kunagi, osales vaikiva seltsingu loomist käsitleva lepingu alusel Helaba jooksvas kasumis ja kahjumis, kuid mitte tema avalikustamata reservides, samuti mitte panga ettevõtlusväärtuses ega tegevusvarade väärtuse kasvus. Vaikiva seltsingu lõppedes sai ta oma panuse lihtsalt tagasi. Hesseni liidumaa ei olnud saanud mingit võimalust rakendada ettevõtteõigusi, mis vastavad usaldusosaniku hääle-, järelevalve- ja vastuvaidlemisõigusele või aktsionäri järelevalveõigusele vastavalt tsiviilkoodeksi artikli 716 lõikele 1. Pealegi oli ühise hoiupangaorganisatsiooni moodustamist käsitleva Hesseni ja Tüüringi liidumaa vahelise riikliku lepinguga antud pangale luba ebatüüpilise vaikiva seltsinglase omandamiseks. Seltsingu puudumisel olid finantsasutused vastavalt sellele juba tunnustanud Hesseni liidumaale makstud tasu kuulumist maksustatavast summast mahaarvamisele.

| (105) | Ka bilansikäsitlus oli teistsugune. Aktsiakapitali dividende maksti aktsionäride üldkoosoleku otsusega bilansijärgsest kasumist (varaartiklite ülejääk kohustustega võrreldes). Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse puhul seevastu vähendas tasu panga tegevustulemit, vähendades saadud netointressi (tasu oli intressikulude koostisosa), ega kujutanud endast kasumi kasutamist ning seega polnud vaja aktsionäride otsust. Vaikiva seltsingu panuse kõnealune kohustuslik bilansikäsitlus vähendas tulude ja kulude suhet ning bilansis kajastatud aktsiatulu. |
| --- | --- |

(105)

Ka bilansikäsitlus oli teistsugune. Aktsiakapitali dividende maksti aktsionäride üldkoosoleku otsusega bilansijärgsest kasumist (varaartiklite ülejääk kohustustega võrreldes). Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse puhul seevastu vähendas tasu panga tegevustulemit, vähendades saadud netointressi (tasu oli intressikulude koostisosa), ega kujutanud endast kasumi kasutamist ning seega polnud vaja aktsionäride otsust. Vaikiva seltsingu panuse kõnealune kohustuslik bilansikäsitlus vähendas tulude ja kulude suhet ning bilansis kajastatud aktsiatulu.

| (106) | Vastupidiselt BdB väitele oleks turumajanduslik investor nõustunud sellega, et tema tasu arvutamise hindamisalus piirdub üksnes tegevuse laiendamiseks kasutatud osaga ega oleks nõudnud ülejäänud osa eest 0,3 % tasu vastavalt komisjoni poolt WestLB küsimuses tehtud otsusele. Helaba limiteeritud nõude tõttu, mis tehti algusest peale teatavaks, ei oleks ükski teine investor suutnud saavutada läbirääkimistel paremat tulemust kui Hesseni liidumaa. |
| --- | --- |

(106)

Vastupidiselt BdB väitele oleks turumajanduslik investor nõustunud sellega, et tema tasu arvutamise hindamisalus piirdub üksnes tegevuse laiendamiseks kasutatud osaga ega oleks nõudnud ülejäänud osa eest 0,3 % tasu vastavalt komisjoni poolt WestLB küsimuses tehtud otsusele. Helaba limiteeritud nõude tõttu, mis tehti algusest peale teatavaks, ei oleks ükski teine investor suutnud saavutada läbirääkimistel paremat tulemust kui Hesseni liidumaa.

| (107) | Kuivõrd asi puudutab asjakohast tasu, siis oli BdB argument juba lähenemisviisilt ekslik. Kriteeriumiks said olla üksnes tasud, mille asjus oli kokku lepitud võrreldavate krediidiasutustele antud vaikivate seltsingute panuste vastava turuloleku perioodi jooksul. Tasude võrdlemisel tuleks arvesse võtta erinevusi vaikivate seltsingute panuste vormis, aga ka neid omandavate krediidiasutuste kvaliteedis, arvestades mahaarvamisi või kõnealuste tasude, mitte aga hüpoteetilise aktsiakapitali investeeringu eest makstava tasu alusel arvestatavaid lisatasusid. |
| --- | --- |

(107)

Kuivõrd asi puudutab asjakohast tasu, siis oli BdB argument juba lähenemisviisilt ekslik. Kriteeriumiks said olla üksnes tasud, mille asjus oli kokku lepitud võrreldavate krediidiasutustele antud vaikivate seltsingute panuste vastava turuloleku perioodi jooksul. Tasude võrdlemisel tuleks arvesse võtta erinevusi vaikivate seltsingute panuste vormis, aga ka neid omandavate krediidiasutuste kvaliteedis, arvestades mahaarvamisi või kõnealuste tasude, mitte aga hüpoteetilise aktsiakapitali investeeringu eest makstava tasu alusel arvestatavaid lisatasusid.

| (108) | Lisaks sellele oli aktsiakapitali investeeringute tootlus BdB poolt valesti määratud. Beetaväärtuse määramisel ei tohiks liidumaade pankasid võrdsustada keskmisest kõrgema süstemaatilise riskiga krediidipankadega. Pigem peaks õige kriteerium olema börsil noteeritud selgepiiriline pankade rühm, nõndanimetatud CDAX pangad. Suur osa Helaba bilansi kogusummast oli seotud madala riskiga kohalike asutuste, pankadevaheliste ja hüpoteeginõuetega. Äritegevuse objektiivse hindamise osana oli sõltumatu ekspert 1. jaanuaril 1999 määranud seitsme võrreldava riskistruktuuriga (äririsk, äritegevus, kliendistruktuur ja suurus) krediidiasutuse keskmiseks beetafaktoriks [...], st tublisti alla 1. Ekspert oli lähtunud eeldusest, et pikaajaline turuintress on 5,0 % ja pikaajaline riskivaba intressimäär on 6,0 %. See andis 1. jaanuaril 1999 omakapitali maksumuseks [...] %. BdB väide Helaba 11,66 % aktsiatulu kohta 31. detsembril 1998 tugines ülemäära kõrgele beetafaktorile ja peale selle varasematele andmetele, mis ei olnud enam aktuaalsed. Intressimäärade tase oli viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud ning BdB märkused inflatsiooni ja eeldatava inflatsiooni kohta ei olnud selles kontekstis mõistetavad. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks sellele oli aktsiakapitali investeeringute tootlus BdB poolt valesti määratud. Beetaväärtuse määramisel ei tohiks liidumaade pankasid võrdsustada keskmisest kõrgema süstemaatilise riskiga krediidipankadega. Pigem peaks õige kriteerium olema börsil noteeritud selgepiiriline pankade rühm, nõndanimetatud CDAX pangad. Suur osa Helaba bilansi kogusummast oli seotud madala riskiga kohalike asutuste, pankadevaheliste ja hüpoteeginõuetega. Äritegevuse objektiivse hindamise osana oli sõltumatu ekspert 1. jaanuaril 1999 määranud seitsme võrreldava riskistruktuuriga (äririsk, äritegevus, kliendistruktuur ja suurus) krediidiasutuse keskmiseks beetafaktoriks [...], st tublisti alla 1. Ekspert oli lähtunud eeldusest, et pikaajaline turuintress on 5,0 % ja pikaajaline riskivaba intressimäär on 6,0 %. See andis 1. jaanuaril 1999 omakapitali maksumuseks [...] %. BdB väide Helaba 11,66 % aktsiatulu kohta 31. detsembril 1998 tugines ülemäära kõrgele beetafaktorile ja peale selle varasematele andmetele, mis ei olnud enam aktuaalsed. Intressimäärade tase oli viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud ning BdB märkused inflatsiooni ja eeldatava inflatsiooni kohta ei olnud selles kontekstis mõistetavad.

| (109) | Peale selle saab kokkulepitud tasu vaikiva seltsingu panuse kehtivusajal võrrelda üksnes asjaomase aktsiakapitali tootluse muutuva tasemega, mitte aga näiteks ettevõtte aktsiakapitali tootlusega investeeringu tegemise ajal. Mitte keegi ei oleks taganud panga omanikule omakapitali tootlust 1998. aasta lõpu tasemel ja seega pakkunud kaitset tootluse kõikumiste riski eest. |
| --- | --- |

(109)

Peale selle saab kokkulepitud tasu vaikiva seltsingu panuse kehtivusajal võrrelda üksnes asjaomase aktsiakapitali tootluse muutuva tasemega, mitte aga näiteks ettevõtte aktsiakapitali tootlusega investeeringu tegemise ajal. Mitte keegi ei oleks taganud panga omanikule omakapitali tootlust 1998. aasta lõpu tasemel ja seega pakkunud kaitset tootluse kõikumiste riski eest.

| (110) | BdB märkused refinantseerimiskulude mahaarvamistaseme kohta ei pidanud paika. Refinantseerimise netokuludele saab viidata üksnes juhul, kui eraõiguslike krediidiasutuste poolt kapitaliturul omandatud võrreldavate vaikivate seltsingute panuste eest makstavatest võrreldavatest tasudest arvatakse maha kõnealuste asutuste teoreetiline või üldine maksumäär. Kapitaliturul ülevõetud panuste puhul ei antud tavaliselt mitte üldist tasu, vaid üksnes lisatasu, mis muutuva intressimääraga instrumentide ja mittelikviidsete panuste puhul oli riskipreemiaga identne. Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panust ja turul makstud tasusid saab seega otseselt võrrelda. Kaudne lähenemine, mille kohaselt võetakse fiktiivne üldtasu fiktiivse rahalise panuse pealt, millest tuli siis refinantseerimiskulud maha arvata, oli tarbetu ja pealegi kasvatas kvantitatiivse hindamise ebakindlust mitmekordselt, kuna sel juhul tuli mitmes punktis sisse tuua hinnangulised väärtused. |
| --- | --- |

(110)

BdB märkused refinantseerimiskulude mahaarvamistaseme kohta ei pidanud paika. Refinantseerimise netokuludele saab viidata üksnes juhul, kui eraõiguslike krediidiasutuste poolt kapitaliturul omandatud võrreldavate vaikivate seltsingute panuste eest makstavatest võrreldavatest tasudest arvatakse maha kõnealuste asutuste teoreetiline või üldine maksumäär. Kapitaliturul ülevõetud panuste puhul ei antud tavaliselt mitte üldist tasu, vaid üksnes lisatasu, mis muutuva intressimääraga instrumentide ja mittelikviidsete panuste puhul oli riskipreemiaga identne. Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panust ja turul makstud tasusid saab seega otseselt võrrelda. Kaudne lähenemine, mille kohaselt võetakse fiktiivne üldtasu fiktiivse rahalise panuse pealt, millest tuli siis refinantseerimiskulud maha arvata, oli tarbetu ja pealegi kasvatas kvantitatiivse hindamise ebakindlust mitmekordselt, kuna sel juhul tuli mitmes punktis sisse tuua hinnangulised väärtused.

| (111) | Vastupidiselt BdB väitele puudus lisatasudel õigustus. Puudusid empiirilised tõendid selle kohta, nagu oleks turul eriti suure panuse eest makstud preemiat. Võrreldavad eraõiguslike krediidiasutuste kapitalitootmistehingud ei toonud ilmsiks mingeid seoseid summa ja tasu vahel. Pigem oli liidumaa pidanud kokkulepitud etapiviisilise skeemiga nõustuma, kuna Helabal puudus algselt erifondi jaoks tervikuna kasutusotstarve. Turul ei oleks mitte ühelgi investoril õnnestunud saada mitte üksnes tasu kohe kogu summa eest, vaid ka lisatasu. |
| --- | --- |

(111)

Vastupidiselt BdB väitele puudus lisatasudel õigustus. Puudusid empiirilised tõendid selle kohta, nagu oleks turul eriti suure panuse eest makstud preemiat. Võrreldavad eraõiguslike krediidiasutuste kapitalitootmistehingud ei toonud ilmsiks mingeid seoseid summa ja tasu vahel. Pigem oli liidumaa pidanud kokkulepitud etapiviisilise skeemiga nõustuma, kuna Helabal puudus algselt erifondi jaoks tervikuna kasutusotstarve. Turul ei oleks mitte ühelgi investoril õnnestunud saada mitte üksnes tasu kohe kogu summa eest, vaid ka lisatasu.

| (112) | Pealegi ei saanud vaikiva seltsingu suhtes kohaldada argumenti, et aktsiakapitali investeeringute puhul tuleb hääleõigusest loobumist kompenseerida täiendava tasuga. Vaikival seltsinglasel ei olnud seaduse kohaselt hääleõigust ning turg ei andnud mingit tasu selle eest, et vaikiv seltsinglane “loobub” mõjuvõimu rakendamise võimalusest. |
| --- | --- |

(112)

Pealegi ei saanud vaikiva seltsingu suhtes kohaldada argumenti, et aktsiakapitali investeeringute puhul tuleb hääleõigusest loobumist kompenseerida täiendava tasuga. Vaikival seltsinglasel ei olnud seaduse kohaselt hääleõigust ning turg ei andnud mingit tasu selle eest, et vaikiv seltsinglane “loobub” mõjuvõimu rakendamise võimalusest.

| (113) | Põhimõtteliselt oli tõsi, et turul aktsepteeris investor vahetatavuse puudumist vastutasuks kõrgema intressimäära eest. Õigupoolest oli liidumaa vaikiva seltsingu panuse vahetatavuse puudumist võrreldes tulujagamiskapitaliga tehinguni viinud aruteludes arvesse võetud. Osapooled olid arvesse võtnud panuse püsivust lisatasuna 0,20 % aastas. Erainvestor oleks arvesse võtnud tõsiasja, et antud juhul ei olnud investeeringu ajendiks sularaha, vaid suur jagamatu sihtotstarbeline erifond, mida saab üle anda üksnes mittelikviidse kapitalipanusena. Kui BdB väitis, et niisuguse investeeringu jaoks praktiliselt puudus turg, ei kehtinud see mitte üksnes ümberinvesteerimise (vahetatavus), vaid ka esialgse investeeringu kohta. Polnud usutav, et erainvestor oleks seda silmas pidades nõudnud või saanud veelgi kõrgemat preemiat kui kokkulepitud 0,20 % aastas katkematuse aspekti eest. Samuti polnud BdB esitanud selle punkti kohta mingeid täiendavaid selgitusi ega põhjendusi. |
| --- | --- |

(113)

Põhimõtteliselt oli tõsi, et turul aktsepteeris investor vahetatavuse puudumist vastutasuks kõrgema intressimäära eest. Õigupoolest oli liidumaa vaikiva seltsingu panuse vahetatavuse puudumist võrreldes tulujagamiskapitaliga tehinguni viinud aruteludes arvesse võetud. Osapooled olid arvesse võtnud panuse püsivust lisatasuna 0,20 % aastas. Erainvestor oleks arvesse võtnud tõsiasja, et antud juhul ei olnud investeeringu ajendiks sularaha, vaid suur jagamatu sihtotstarbeline erifond, mida saab üle anda üksnes mittelikviidse kapitalipanusena. Kui BdB väitis, et niisuguse investeeringu jaoks praktiliselt puudus turg, ei kehtinud see mitte üksnes ümberinvesteerimise (vahetatavus), vaid ka esialgse investeeringu kohta. Polnud usutav, et erainvestor oleks seda silmas pidades nõudnud või saanud veelgi kõrgemat preemiat kui kokkulepitud 0,20 % aastas katkematuse aspekti eest. Samuti polnud BdB esitanud selle punkti kohta mingeid täiendavaid selgitusi ega põhjendusi.

| (114) | Turuvõrdluses omakorda tuli vastupidiselt BdB esitatud seisukohale arvesse võtta kaubandusmaksu mõju. Vaikivate seltsingute panuseid krediidiasutustesse tegid tavaliselt institutsionaalsed investorid, kes pidid ise saadud tasu pealt kaubandusmaksu tasuma. Seevastu liidumaa ei olnud kaubandusmaksu kohustuslane ning rahuldunuks seega vastavalt madalama tasuga. Liidumaa vastutuse puudumise vastasmõju seisnes panga vastutuses, kes pidi vastavalt kaubandusmaksu maksma. Kas see maksti liidumaale või haldusüksusele, oli tähtsusetu, nagu ka tõsiasi, et kaubandusmaksu hinnati maksustatavate sissetulekute alusel (tavaliselt tasu saaja maksustatav tulu, kuid siin panga maksustatav tulu), kuivõrd pank tegelikult tulu ei saanud. Kui ta seevastu kahju kannaks, ei pääse ta mitte üksnes kaubandusmaksu, vaid ka panuse pealt tasu maksmisest. |
| --- | --- |

(114)

Turuvõrdluses omakorda tuli vastupidiselt BdB esitatud seisukohale arvesse võtta kaubandusmaksu mõju. Vaikivate seltsingute panuseid krediidiasutustesse tegid tavaliselt institutsionaalsed investorid, kes pidid ise saadud tasu pealt kaubandusmaksu tasuma. Seevastu liidumaa ei olnud kaubandusmaksu kohustuslane ning rahuldunuks seega vastavalt madalama tasuga. Liidumaa vastutuse puudumise vastasmõju seisnes panga vastutuses, kes pidi vastavalt kaubandusmaksu maksma. Kas see maksti liidumaale või haldusüksusele, oli tähtsusetu, nagu ka tõsiasi, et kaubandusmaksu hinnati maksustatavate sissetulekute alusel (tavaliselt tasu saaja maksustatav tulu, kuid siin panga maksustatav tulu), kuivõrd pank tegelikult tulu ei saanud. Kui ta seevastu kahju kannaks, ei pääse ta mitte üksnes kaubandusmaksu, vaid ka panuse pealt tasu maksmisest.

| (115) | Vastupidiselt BdB väitele ei maksnud Helaba tasu ka iseendale. Vastavalt Hesseni liidumaa otsusele ei kogunenud erifondi investeerimisest laekunud maksustamisjärgsed intressid üldeelarvesse, vaid olid sarnaselt seotud fondi sihtotstarbelisusega ning mõeldud kasutamiseks edendamisega seotud äritegevuse tugevdamiseks. Siin oli küsimus Helaba poolt liidumaale makstud vahendite kasutamises. |
| --- | --- |

(115)

Vastupidiselt BdB väitele ei maksnud Helaba tasu ka iseendale. Vastavalt Hesseni liidumaa otsusele ei kogunenud erifondi investeerimisest laekunud maksustamisjärgsed intressid üldeelarvesse, vaid olid sarnaselt seotud fondi sihtotstarbelisusega ning mõeldud kasutamiseks edendamisega seotud äritegevuse tugevdamiseks. Siin oli küsimus Helaba poolt liidumaale makstud vahendite kasutamises.

VI.   MEETME HINDAMINE

1.   RIIGIABI EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (116) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(116)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt, “kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

1.1.   RIIKLIKUD VAHENDID

| (117) | Vaikiva seltsingu varade loovutamisega valis Hesseni liidumaa ressursside panustamise vormi, mille aluseks on riigiabi ressursside loovutamine Helabale, et tugevdada tema omakapitali baasi, kuid tuua ka Hesseni liidumaale täiendavaid sissetulekuid. Hoolimata faktist, et nendest nõuetest laekunud sissetulekud olid edendamisega seotud varade jaoks veel saadaval ja seega teenisid üldsuse huve, tunnustas varasid järelevalveasutus ning neid ei saanud seega kasutada teiste krediidiasutustega konkureeriva Helaba kohustuste katteks. Seega kanti Helabale üle riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(117)

Vaikiva seltsingu varade loovutamisega valis Hesseni liidumaa ressursside panustamise vormi, mille aluseks on riigiabi ressursside loovutamine Helabale, et tugevdada tema omakapitali baasi, kuid tuua ka Hesseni liidumaale täiendavaid sissetulekuid. Hoolimata faktist, et nendest nõuetest laekunud sissetulekud olid edendamisega seotud varade jaoks veel saadaval ja seega teenisid üldsuse huve, tunnustas varasid järelevalveasutus ning neid ei saanud seega kasutada teiste krediidiasutustega konkureeriva Helaba kohustuste katteks. Seega kanti Helabale üle riigi vahendeid.

1.2.   KONKREETSE ETTEVÕTJA SOOSIMINE

| (118) | Et teha kindlaks, kas riigivarade ülekandmine riigi omandis olevale ettevõttele soosib viimast ning viitab sellele, et tegemist on riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohus ja esimese astme kohus aktsepteerisid ja laiendasid seda põhimõtet arvukatel juhtudel, eriti WestLB kohtuotsusega kontekstis, mis sarnaneb käesolevale juhtumile (20). |
| --- | --- |

(118)

Et teha kindlaks, kas riigivarade ülekandmine riigi omandis olevale ettevõttele soosib viimast ning viitab sellele, et tegemist on riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kohaldab komisjon “turumajandusliku investori põhimõtet”. Euroopa Kohus ja esimese astme kohus aktsepteerisid ja laiendasid seda põhimõtet arvukatel juhtudel, eriti WestLB kohtuotsusega kontekstis, mis sarnaneb käesolevale juhtumile (20).

a)   Turumajandusliku investeerimise põhimõte

| (119) | Selle põhimõtte kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui vahendid tehakse kättesaadavaks “tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad erainvestorile vahendite andmisel võrreldavale eraettevõttele, kui erainvestor tegutseb normaalsetes turumajanduslikes tingimustes” (21). Vastupidiselt sellele eelistatakse ettevõtet EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses juhul, kui väljapakutud tasustamisskeem ja/või ettevõtte finantspositsioon on niisugused, et investeeringu tavatasu ei ole mõistliku aja jooksul oodata. |
| --- | --- |

(119)

Selle põhimõtte kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui vahendid tehakse kättesaadavaks “tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad erainvestorile vahendite andmisel võrreldavale eraettevõttele, kui erainvestor tegutseb normaalsetes turumajanduslikes tingimustes” (21). Vastupidiselt sellele eelistatakse ettevõtet EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses juhul, kui väljapakutud tasustamisskeem ja/või ettevõtte finantspositsioon on niisugused, et investeeringu tavatasu ei ole mõistliku aja jooksul oodata.

| (120) | Turumajandusliku investori põhimõtet saab samal viisil kohaldada kõigi avalik-õiguslike ettevõtete suhtes olenemata sellest, kas need toodavad kasumit või kahjumit. Esimese astme kohus toetas WestLB kohtuasjas komisjoni siinset seisukohta (22). |
| --- | --- |

(120)

Turumajandusliku investori põhimõtet saab samal viisil kohaldada kõigi avalik-õiguslike ettevõtete suhtes olenemata sellest, kas need toodavad kasumit või kahjumit. Esimese astme kohus toetas WestLB kohtuasjas komisjoni siinset seisukohta (22).

| (121) | Sellest tulenevalt on käesoleva juhtumi uurimisel võtmeküsimuseks see, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel Helabale üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui Hesseni liidumaa edendamisega seotud varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades. |
| --- | --- |

(121)

Sellest tulenevalt on käesoleva juhtumi uurimisel võtmeküsimuseks see, kas turumajanduslik investor oleks samadel tingimustel Helabale üle kandnud kapitali, millel olid samasugused omadused kui Hesseni liidumaa edendamisega seotud varadel, iseäranis investeeringu oodatavat tulu arvestades.

b)   Paigutatud kapitali juriidiline ja majanduslik liigitus

| (122) | Hesseni liidumaa andis Helabale kuni 31. detsembrini 1998 vaikiva seltsingu reservide kujul edendamisega soetud varasid nominaalse laenuportfelliga, milles liidumaa osa oli 6,026 miljardit DEM (3,081 miljardit eurot) ja mille rahaline väärtus eksperthinnangu alusel oli 2,473 miljardit DEM (1,264 miljardit eurot). BAKred tunnustas neid, nagu eespool märgitud, järelevalve teostamisel tervikuna elementaarsete omavahenditena. Need olid aastast aastasse varieeruva summa alusel vaid vähesel määral vajalikud edendamistegevuse toetamiseks. See osa bilansis kajastatud vaikiva seltsingu reservidest täitis Helaba jaoks üksnes garantiifunktsiooni. Enamik ülejäänust oli Helabale kättesaadav oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks ja laiendamiseks. |
| --- | --- |

(122)

Hesseni liidumaa andis Helabale kuni 31. detsembrini 1998 vaikiva seltsingu reservide kujul edendamisega soetud varasid nominaalse laenuportfelliga, milles liidumaa osa oli 6,026 miljardit DEM (3,081 miljardit eurot) ja mille rahaline väärtus eksperthinnangu alusel oli 2,473 miljardit DEM (1,264 miljardit eurot). BAKred tunnustas neid, nagu eespool märgitud, järelevalve teostamisel tervikuna elementaarsete omavahenditena. Need olid aastast aastasse varieeruva summa alusel vaid vähesel määral vajalikud edendamistegevuse toetamiseks. See osa bilansis kajastatud vaikiva seltsingu reservidest täitis Helaba jaoks üksnes garantiifunktsiooni. Enamik ülejäänust oli Helabale kättesaadav oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks ja laiendamiseks.

| (123) | Nagu WestLB juhtumil, on komisjon määranud asjakohase tasu loovutatud edendamisega seotud varade eest, pidades silmas nende kaubanduslikku otstarbekust Helaba seisukohast. Nagu eespool selgitatud, on turul tavalise tasu määramise lähtepunktiks eeskätt tasu, mida nõuaks panka omakapitaliga varustav turumajanduslik investor. |
| --- | --- |

(123)

Nagu WestLB juhtumil, on komisjon määranud asjakohase tasu loovutatud edendamisega seotud varade eest, pidades silmas nende kaubanduslikku otstarbekust Helaba seisukohast. Nagu eespool selgitatud, on turul tavalise tasu määramise lähtepunktiks eeskätt tasu, mida nõuaks panka omakapitaliga varustav turumajanduslik investor.

| (124) | Kaebuse esitaja väidab, et Helaba käsutusse antud kapital on, nagu ka WfA varade WestLB'le ülekandmise puhul, aktsiakapitalile sarnanev investeering. Saksamaa vaidlustab selle sarnasuse aktsiakapitalile. Ta väidab pigem, et kapital on vaikiv seltsing, mis mõjutab tasu määra. |
| --- | --- |

(124)

Kaebuse esitaja väidab, et Helaba käsutusse antud kapital on, nagu ka WfA varade WestLB'le ülekandmise puhul, aktsiakapitalile sarnanev investeering. Saksamaa vaidlustab selle sarnasuse aktsiakapitalile. Ta väidab pigem, et kapital on vaikiv seltsing, mis mõjutab tasu määra.

| (125) | Saksamaa, Helaba ja kaebuse esitaja nõustuvad, et Hesseni liidumaa vaikivasse seltsingusse kuuluvad edendamisega seotud varad moodustavad tuumkapitali. BAKred tunnustas eriotstarbelist reservi esmaste omavahenditena (“esimese taseme kapitalina”) ning seda saab seetõttu võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati Saksamaal omakapitalina ülekande toimumise aastal ning mis olid Helabale kättesaadavad panuse tegemise ajal just sellise suurusjärgu investeeringu tarbeks, mis moodustas märgatavalt üle 15 % tuumkapitalist. |
| --- | --- |

(125)

Saksamaa, Helaba ja kaebuse esitaja nõustuvad, et Hesseni liidumaa vaikivasse seltsingusse kuuluvad edendamisega seotud varad moodustavad tuumkapitali. BAKred tunnustas eriotstarbelist reservi esmaste omavahenditena (“esimese taseme kapitalina”) ning seda saab seetõttu võrrelda ainult omakapitali instrumentidega, mida tunnustati Saksamaal omakapitalina ülekande toimumise aastal ning mis olid Helabale kättesaadavad panuse tegemise ajal just sellise suurusjärgu investeeringu tarbeks, mis moodustas märgatavalt üle 15 % tuumkapitalist.

| (126) | Komisjon nõustub selles punktis osapooltega. Ta tegi juba oma 1999. aasta WestLB otsuses selgeks, et võrdlus Wfa varade, mida tunnustati ka tuumkapitalina, ja aktsiate vahel, mida tunnustati üksnes lisakapitalina, nagu kasumiosalussertifikaadid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa olla aluseks ülekantud kapitali eest antava asjakohase tasu kindlaksmääramisel (otsus 2000/392/EÜ, lõige 199). Tuumkapital on ettevõttele märksa otstarbekam, kuna seda saab kasutada täiendavate omavahendite loomiseks (näiteks kasumiosalussertifikaadid) sama summa ulatuses, et suurendada panga omavahendeid. Antud kapitali puhul, mida tunnustatakse algsete omavahenditena, eksisteerib suurem riskioht, mis reeglina väljendub kõrgema turutasuna niisuguste vahendite eest. Igasuguse võrdlusaluse “täiendavate vahenditega”, mis pakuvad tegevuse laiendamisel kasutamiseks vaid piiratud võimalusi, saab seega kohe välistada. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon nõustub selles punktis osapooltega. Ta tegi juba oma 1999. aasta WestLB otsuses selgeks, et võrdlus Wfa varade, mida tunnustati ka tuumkapitalina, ja aktsiate vahel, mida tunnustati üksnes lisakapitalina, nagu kasumiosalussertifikaadid ja hääleõiguseta eelisaktsiad, ei saa olla aluseks ülekantud kapitali eest antava asjakohase tasu kindlaksmääramisel (otsus 2000/392/EÜ, lõige 199). Tuumkapital on ettevõttele märksa otstarbekam, kuna seda saab kasutada täiendavate omavahendite loomiseks (näiteks kasumiosalussertifikaadid) sama summa ulatuses, et suurendada panga omavahendeid. Antud kapitali puhul, mida tunnustatakse algsete omavahenditena, eksisteerib suurem riskioht, mis reeglina väljendub kõrgema turutasuna niisuguste vahendite eest. Igasuguse võrdlusaluse “täiendavate vahenditega”, mis pakuvad tegevuse laiendamisel kasutamiseks vaid piiratud võimalusi, saab seega kohe välistada.

| (127) | BdB arvates on ainuke Helabale selle konkreetse investeeringu tegemiseks nõuetekohaselt kättesaadav juriidiline vorm aktsiakapital. Saksamaa arvates oli teine võimalik juriidiline vorm piiramatu tähtajaga vaikiva seltsingu panus (tähtajatu), mis vastas Saksamaa pangandusseaduse (KWG) paragrahvi 10 lõikele 4 ja samal ajal Baseli Rahvusvaheliste Arvelduste Panga Pangajärelevalve Komitee “Sydney deklaratsiooni” kriteeriumidele, mis omakorda suunasid Saksamaa pangandusjärelevalveasutuse BAKred otsuseid. Hesseni liidumaa ja Helaba vahelise lepingu objektiks oli seega tähtajatu vaikiva seltsingu panuse juriidiline vorm, mida tunnustasid sellisena nii pädev pangandusjärelevalveasutus BAKred kui ka pädev maksuasutus. |
| --- | --- |

(127)

BdB arvates on ainuke Helabale selle konkreetse investeeringu tegemiseks nõuetekohaselt kättesaadav juriidiline vorm aktsiakapital. Saksamaa arvates oli teine võimalik juriidiline vorm piiramatu tähtajaga vaikiva seltsingu panus (tähtajatu), mis vastas Saksamaa pangandusseaduse (KWG) paragrahvi 10 lõikele 4 ja samal ajal Baseli Rahvusvaheliste Arvelduste Panga Pangajärelevalve Komitee “Sydney deklaratsiooni” kriteeriumidele, mis omakorda suunasid Saksamaa pangandusjärelevalveasutuse BAKred otsuseid. Hesseni liidumaa ja Helaba vahelise lepingu objektiks oli seega tähtajatu vaikiva seltsingu panuse juriidiline vorm, mida tunnustasid sellisena nii pädev pangandusjärelevalveasutus BAKred kui ka pädev maksuasutus.

| (128) | Komisjoni arvates on Saksamaa piisavalt tõendanud, et BdB argument ei pea paika. BdB väidab, et Hesseni liidumaa vaikiv seltsing kujutab endast “normaalse” vaikiva seltsingu formaalset kuritarvitamist. Majanduslikus mõttes oli vaikiva seltsingu panusel aktsiakapitaliga nii palju ühisjooni, et investor oleks nõudnud aktsiakapitali tasule vastava intressi maksmist. |
| --- | --- |

(128)

Komisjoni arvates on Saksamaa piisavalt tõendanud, et BdB argument ei pea paika. BdB väidab, et Hesseni liidumaa vaikiv seltsing kujutab endast “normaalse” vaikiva seltsingu formaalset kuritarvitamist. Majanduslikus mõttes oli vaikiva seltsingu panusel aktsiakapitaliga nii palju ühisjooni, et investor oleks nõudnud aktsiakapitali tasule vastava intressi maksmist.

| (129) | Komisjon märgib esiteks, et Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid selgesõnaliselt kokku vaikiva seltsingu panuse kui sellise asjus ning Saksamaa pädevad asutused aktsepteerisid seda niisugusel kujul. Et saaks eeldada vormi kuritarvitamist, ei peaks olema kahtlust selles, et Saksamaa pädev asutus tunnustas Hesseni liidumaa vaikivat seltsingut niisugusena valedel alustel. Selle kohta puuduvad siiski tõendid. Komisjon nõustub siin Saksamaa seisukohaga, et vaikiva seltsingu panuse piiratud tähtaeg või tagasivõtmise võimalus pole ei äriühinguõiguse ega pangandusjärelevalve vaatenurgast vajalik omadus vaikiva seltsingu panuse tunnustamiseks tuumkapitalina vastavalt Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4. Pealegi kehtestab Baseli Pangajärelevalve Komitee 1998. aasta oktoobri “Sydney deklaratsioon” komisjoni tõlgenduse kohaselt 15 % limiidi üksnes teatavate innovatiivsete, eriti ajaliselt piiratud kapitaliinstrumentide tunnustamiseks tuumkapitalina. Samas ei saa teha vastupidist järeldust, et püsivaid innovatiivseid kapitaliinstrumente ei või üleüldse tunnustada tuumkapitalina või et need on samuti selle limiidiga hõlmatud. Pealegi kinnitab ka erapankade viimaste aastate praktika püsivate innovatiivsete kapitaliinstrumentide otstarbekust tuumkapitalina ülalpool 15 % limiiti, mille kohta Saksamaa tõi ohtralt näiteid. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon märgib esiteks, et Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid selgesõnaliselt kokku vaikiva seltsingu panuse kui sellise asjus ning Saksamaa pädevad asutused aktsepteerisid seda niisugusel kujul. Et saaks eeldada vormi kuritarvitamist, ei peaks olema kahtlust selles, et Saksamaa pädev asutus tunnustas Hesseni liidumaa vaikivat seltsingut niisugusena valedel alustel. Selle kohta puuduvad siiski tõendid. Komisjon nõustub siin Saksamaa seisukohaga, et vaikiva seltsingu panuse piiratud tähtaeg või tagasivõtmise võimalus pole ei äriühinguõiguse ega pangandusjärelevalve vaatenurgast vajalik omadus vaikiva seltsingu panuse tunnustamiseks tuumkapitalina vastavalt Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõikele 4. Pealegi kehtestab Baseli Pangajärelevalve Komitee 1998. aasta oktoobri “Sydney deklaratsioon” komisjoni tõlgenduse kohaselt 15 % limiidi üksnes teatavate innovatiivsete, eriti ajaliselt piiratud kapitaliinstrumentide tunnustamiseks tuumkapitalina. Samas ei saa teha vastupidist järeldust, et püsivaid innovatiivseid kapitaliinstrumente ei või üleüldse tunnustada tuumkapitalina või et need on samuti selle limiidiga hõlmatud. Pealegi kinnitab ka erapankade viimaste aastate praktika püsivate innovatiivsete kapitaliinstrumentide otstarbekust tuumkapitalina ülalpool 15 % limiiti, mille kohta Saksamaa tõi ohtralt näiteid.

| (130) | Samuti ei pea komisjon BdB poolt lähendatud valikulisi kriteeriumeid piisavalt veenvateks. Riskianalüüsi vaatenurgast sarnaneb Hesseni liidumaa vaikiv seltsing tüübilt pigem “normaalse” vaikiva seltsinguga kui aktsiakapitaliga. Komisjon nõustub ka siinkohal Saksamaa märkustega. |
| --- | --- |

(130)

Samuti ei pea komisjon BdB poolt lähendatud valikulisi kriteeriumeid piisavalt veenvateks. Riskianalüüsi vaatenurgast sarnaneb Hesseni liidumaa vaikiv seltsing tüübilt pigem “normaalse” vaikiva seltsinguga kui aktsiakapitaliga. Komisjon nõustub ka siinkohal Saksamaa märkustega.

| (131) | Komisjoni jaoks on selles kontekstis otsustava tähtsusega, et nii Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus kui ka teised kapitaliturul omandatud “normaalsed”, st ajaliselt piiratud seltsingud tuleb maksejõuetuse menetlustes tagasi maksta enne aktsiakapitali ja et investor saab seega tagasi teatava protsendi, samas kui aktsiakapitali investeeringu puhul ei saa ta midagi. Saksamaa esitas juriidilise seisukoha, millest nähtus, et lepingusätete alusel rahuldatakse Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusega seotud nõue maksejõuetuse või likvideerimise korral, kuivõrd see ei ole kahjumiga seoses vähenenud või ammendunud, eelisjärjekorras võimalike ülejäänud varade arvel enne aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(131)

Komisjoni jaoks on selles kontekstis otsustava tähtsusega, et nii Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus kui ka teised kapitaliturul omandatud “normaalsed”, st ajaliselt piiratud seltsingud tuleb maksejõuetuse menetlustes tagasi maksta enne aktsiakapitali ja et investor saab seega tagasi teatava protsendi, samas kui aktsiakapitali investeeringu puhul ei saa ta midagi. Saksamaa esitas juriidilise seisukoha, millest nähtus, et lepingusätete alusel rahuldatakse Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusega seotud nõue maksejõuetuse või likvideerimise korral, kuivõrd see ei ole kahjumiga seoses vähenenud või ammendunud, eelisjärjekorras võimalike ülejäänud varade arvel enne aktsiakapitali.

| (132) | Seni kui ettevõte ei tooda kahjumit, saavad nii Hesseni liidumaa kui ka ajaliselt piiratud vaikiva seltsingu panuse teinud investor kätte kogu kokkulepitud tasu, samas kui aktsiakapitali investeerinud investor saab nõuda üksnes kasumiga proportsionaalse dividendi maksmist. Ka selles suhtes on Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus tüüpiline vaikiva seltsingu panus Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(132)

Seni kui ettevõte ei tooda kahjumit, saavad nii Hesseni liidumaa kui ka ajaliselt piiratud vaikiva seltsingu panuse teinud investor kätte kogu kokkulepitud tasu, samas kui aktsiakapitali investeerinud investor saab nõuda üksnes kasumiga proportsionaalse dividendi maksmist. Ka selles suhtes on Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus tüüpiline vaikiva seltsingu panus Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 tähenduses.

| (133) | Samuti ei ole veenev BdB vastuväide, et vaikiv seltsing on samaväärne aktsiakapitaliga, kuna pikemas perspektiivis oli selle tagajärjeks Helaba tuumkapitali ligi 50 % kasv. Siin tuleb esiteks arvesse võtta Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokku lepitud etapiviisilist skeemi, mille alusel sai Helaba ajavahemikul 1999–2002 kasutatavast tuumkapitalist vastavalt oma tegelikule kapitalivajadusele kasutada põhilise äritegevuse katteks üksnes igal aastal kasvavat osalist summat. Peale selle juhiks komisjon antud kontekstis selgesõnaliselt tähelepanu tõsiasjale, et WestLB juhtumi puhul on samuti kapitalipaigutuse suur maht pelgalt indikaator, eraldi võetuna aga ei oma see aktsiakapitaliga sarnasuse eeldamisel otsustavat tähtsust. WestLB otsuses järeldas komisjon üldisele hinnangule tuginedes, et uuritava tehingu sarnasus investeeringuga aktsiakapitali on valdav. Seoses sellega vajas tingimata arvesse võtmist näiteks asjaolu, et WfA varasid, nagu aktsiakapitaligi, ohustas täielik kahjumirisk maksejõuetuse või likvideerimise korral. Lisaks võttis komisjon WestLB juhtumi puhul arvesse asjaolu, et WfA varade ülemineku ajal 1991. aastal – vastupidiselt Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse Helabale ülekandmisele 1998. aastal – polnud hübriidsete tuumkapitali instrumentide turg Saksamaal veel välja kujunenud ja WestLB-sugune krediidiasutus oleks võinud omandada võrreldava mahuga tuumkapitali turul üksnes aktsiakapitali kujul. Käesoleval juhul saanuks Helaba samuti hõlpsalt katta turul oma kapitalivajaduse ajavahemikul 1998-2002, omandades teatavate ajavahemike järel erinevatelt institutsioonilistelt investoritelt mitu väiksemat vaikiva seltsingu panust. |
| --- | --- |

(133)

Samuti ei ole veenev BdB vastuväide, et vaikiv seltsing on samaväärne aktsiakapitaliga, kuna pikemas perspektiivis oli selle tagajärjeks Helaba tuumkapitali ligi 50 % kasv. Siin tuleb esiteks arvesse võtta Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokku lepitud etapiviisilist skeemi, mille alusel sai Helaba ajavahemikul 1999–2002 kasutatavast tuumkapitalist vastavalt oma tegelikule kapitalivajadusele kasutada põhilise äritegevuse katteks üksnes igal aastal kasvavat osalist summat. Peale selle juhiks komisjon antud kontekstis selgesõnaliselt tähelepanu tõsiasjale, et WestLB juhtumi puhul on samuti kapitalipaigutuse suur maht pelgalt indikaator, eraldi võetuna aga ei oma see aktsiakapitaliga sarnasuse eeldamisel otsustavat tähtsust. WestLB otsuses järeldas komisjon üldisele hinnangule tuginedes, et uuritava tehingu sarnasus investeeringuga aktsiakapitali on valdav. Seoses sellega vajas tingimata arvesse võtmist näiteks asjaolu, et WfA varasid, nagu aktsiakapitaligi, ohustas täielik kahjumirisk maksejõuetuse või likvideerimise korral. Lisaks võttis komisjon WestLB juhtumi puhul arvesse asjaolu, et WfA varade ülemineku ajal 1991. aastal – vastupidiselt Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse Helabale ülekandmisele 1998. aastal – polnud hübriidsete tuumkapitali instrumentide turg Saksamaal veel välja kujunenud ja WestLB-sugune krediidiasutus oleks võinud omandada võrreldava mahuga tuumkapitali turul üksnes aktsiakapitali kujul. Käesoleval juhul saanuks Helaba samuti hõlpsalt katta turul oma kapitalivajaduse ajavahemikul 1998-2002, omandades teatavate ajavahemike järel erinevatelt institutsioonilistelt investoritelt mitu väiksemat vaikiva seltsingu panust.

| (134) | BdB juhib tähelepanu ka sellele, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusega oli Helaba aktsiakapitali puhver vaid 50 %, samas kui eraõiguslike krediidiasutuste puhul on hübriidsete instrumentide osakaal tuumkapitalis alla 20 % ja seega ulatub aktsiakapitali puhver enam kui 80 %ni. Institutsiooniline investor ei oleks BdB sõnul kõnealuse kõrge osakaalu taustal Helaba üldises tuumkapitalis nõustunud võrreldava panusega. Saksamaa kinnitas, et tuumkapitali vaikiva seltsingu panusest pärinev osa 2003. aastal, st pärast etapiviisilise skeemi viimasesse staadiumi jõudmist, oli [...] % ja et kõigi vaikivate seltsingute panuste osakaal (st mitte ainult Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus) aastal 2003 moodustas [...] %. Sellegipoolest ei saa komisjoni arvates sellest tingimata järeldada, et institutsiooniline investor ei oleks oma summaarse omakapitali suure osakaalu tõttu teinud võrreldavat vaikiva seltsingu panust. Saksamaa juhtis tähelepanu, et liidumaade pangad kasutavad 15 % piiri ületavaid vaikivate seltsingute panuseid tuumkapitalihangete instrumentidena üldiselt rohkem ning sõlmivad seltsingu valdavalt oma käendajatega, kuid ka kolmandatest isikutest investoritega. Näiteks Saksamaa esitatud teabe kohaselt oli vaikivate seltsingute panuste osakaal 2003. aastal [...] (23) puhul 72 %, [...] (24) i puhul 39 %, [...] (25) ii puhul 33 %, [...] (26) v puhul 39 % ja [...] (27) puhul 42 % (28). Hübriidinstrumentide suure osakaalu põhjused on seotud tõsiasjaga, et liidumaade pankadel ei ole oma riigiõigusliku struktuuri tõttu lubatud teenida kapitali aktsiaturgudel. Samuti näib, et liidumaade pangad on rohkem valmis aktsepteerima väiksemat aktsiakapitali puhvrit, kuna asutuste erineva ärialase orientatsiooni ja sellega kaasneva vähenenud riskistruktuuri tõttu ohustab kapitali üldiselt väiksem risk. Vähemalt Helaba juhtumi puhul, mida tuleb isegi eespool nimetatud liidumaade pankade rühmas käsitada võrdlemisi madala riskiga krediidiasutusena, ei saa komisjon seepärast välistada võimalust, et hoolimata (ainult) umbes 50 % aktsiakapitalipuhvrist oleks institutsiooniline investor teinud võrreldava investeeringu Helabasse vaikiva seltsingu panuse kujul. |
| --- | --- |

(134)

BdB juhib tähelepanu ka sellele, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusega oli Helaba aktsiakapitali puhver vaid 50 %, samas kui eraõiguslike krediidiasutuste puhul on hübriidsete instrumentide osakaal tuumkapitalis alla 20 % ja seega ulatub aktsiakapitali puhver enam kui 80 %ni. Institutsiooniline investor ei oleks BdB sõnul kõnealuse kõrge osakaalu taustal Helaba üldises tuumkapitalis nõustunud võrreldava panusega. Saksamaa kinnitas, et tuumkapitali vaikiva seltsingu panusest pärinev osa 2003. aastal, st pärast etapiviisilise skeemi viimasesse staadiumi jõudmist, oli [...] % ja et kõigi vaikivate seltsingute panuste osakaal (st mitte ainult Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus) aastal 2003 moodustas [...] %. Sellegipoolest ei saa komisjoni arvates sellest tingimata järeldada, et institutsiooniline investor ei oleks oma summaarse omakapitali suure osakaalu tõttu teinud võrreldavat vaikiva seltsingu panust. Saksamaa juhtis tähelepanu, et liidumaade pangad kasutavad 15 % piiri ületavaid vaikivate seltsingute panuseid tuumkapitalihangete instrumentidena üldiselt rohkem ning sõlmivad seltsingu valdavalt oma käendajatega, kuid ka kolmandatest isikutest investoritega. Näiteks Saksamaa esitatud teabe kohaselt oli vaikivate seltsingute panuste osakaal 2003. aastal [...] (23) puhul 72 %, [...] (24) i puhul 39 %, [...] (25) ii puhul 33 %, [...] (26) v puhul 39 % ja [...] (27) puhul 42 % (28). Hübriidinstrumentide suure osakaalu põhjused on seotud tõsiasjaga, et liidumaade pankadel ei ole oma riigiõigusliku struktuuri tõttu lubatud teenida kapitali aktsiaturgudel. Samuti näib, et liidumaade pangad on rohkem valmis aktsepteerima väiksemat aktsiakapitali puhvrit, kuna asutuste erineva ärialase orientatsiooni ja sellega kaasneva vähenenud riskistruktuuri tõttu ohustab kapitali üldiselt väiksem risk. Vähemalt Helaba juhtumi puhul, mida tuleb isegi eespool nimetatud liidumaade pankade rühmas käsitada võrdlemisi madala riskiga krediidiasutusena, ei saa komisjon seepärast välistada võimalust, et hoolimata (ainult) umbes 50 % aktsiakapitalipuhvrist oleks institutsiooniline investor teinud võrreldava investeeringu Helabasse vaikiva seltsingu panuse kujul.

| (135) | Komisjon uuris üksikasjalikult ka seda, mil määral mõjutab antud juhul läbiviidavat riskianalüüsi panuse püsivus, st tõsiasi, et see on piiramatu tähtajaga ega ole Hesseni liidumaa poolse teavitamiseta tagasi võetav. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon uuris üksikasjalikult ka seda, mil määral mõjutab antud juhul läbiviidavat riskianalüüsi panuse püsivus, st tõsiasi, et see on piiramatu tähtajaga ega ole Hesseni liidumaa poolse teavitamiseta tagasi võetav.

| (136) | BdB väidab, et kapitaliturul ei eksisteeri piiramatu tähtajaga hübriidinstrumente. Institutsioonilised investorid olid põhimõtteliselt valmis omandama üksnes fikseeritud tähtajaga hübriidseid aktsiainstrumente või instrumente, mille puhul võis eeldada tagasimaksmist, sest väljamaksemäär oli kõrgem (niinimetatud step-up – intressimäära tõus) või instrument kanti teatud ajahetkel üle mõnda teise investeeringuvormi. Step-up-klauslid andsid võlgnikule (emitendile) tugeva majandusliku ajendi vaikiva seltsingu panuse tagasimaksmiseks. Seega muutis step-up-klausel tähtajatu instrumendi tegelikkuses fikseeritud tähtajaga instrumendiks. Peale selle paigutasid innovatiivseid tuumkapitaliinstrumente üldjuhul üksnes erainvestorid. |
| --- | --- |

(136)

BdB väidab, et kapitaliturul ei eksisteeri piiramatu tähtajaga hübriidinstrumente. Institutsioonilised investorid olid põhimõtteliselt valmis omandama üksnes fikseeritud tähtajaga hübriidseid aktsiainstrumente või instrumente, mille puhul võis eeldada tagasimaksmist, sest väljamaksemäär oli kõrgem (niinimetatud step-up – intressimäära tõus) või instrument kanti teatud ajahetkel üle mõnda teise investeeringuvormi. Step-up-klauslid andsid võlgnikule (emitendile) tugeva majandusliku ajendi vaikiva seltsingu panuse tagasimaksmiseks. Seega muutis step-up-klausel tähtajatu instrumendi tegelikkuses fikseeritud tähtajaga instrumendiks. Peale selle paigutasid innovatiivseid tuumkapitaliinstrumente üldjuhul üksnes erainvestorid.

| (137) | Saksamaa ja Helaba väidavad sellele vastuseks, et isegi tähtajatute instrumentide puhul peavad investorid arvestama intressimäära tõusuga, et vastupidiselt võimalikele ootustele step-up-klauslite jõustumise ajal ei eksisteeri “õigeaegset” tagasimaksmist ning seega eksisteerib tähtajatu valduse risk. See tulenes esiteks tõsiasjast, et tagasivõtmise õigus kuulub üksnes võlgnikule (emitendile); teiseks oli emitendi majanduslik olukord klausli jõustumise ajal õigeaegse tagasimaksmise seisukohalt otsustava tähtsusega; kolmandaks pidi järelevalveasutus tagasivõtmise heaks kiitma ja ta andis oma heakskiidu üksnes juhul, kui võlgnikul oli tagasivõtmise ajal piisav omakapitali baas või kui ta sooritas turul asendustehingu. Peale selle selgus näidetest, et isegi institutsioonilised investorid paigutasid piiramatu tähtajaga ja intressimäära tõusuta hübriidseid instrumente, üks Saksamaa poolt väljatoodud näide oli subordineeritud piiramatu tähtajaga Air Canada laen aastast 1987, mille puhul puudus komisjoni kinnitusel tõesti intressimäära tõusu skeem. Saksamaa väitis ka seda, et kuigi hindade osas võeti tagasivõtuõiguste olemasolu arvesse, ei olnud tasu alam- ja ülempiiri vahele jääv vahemik kuigi lai. |
| --- | --- |

(137)

Saksamaa ja Helaba väidavad sellele vastuseks, et isegi tähtajatute instrumentide puhul peavad investorid arvestama intressimäära tõusuga, et vastupidiselt võimalikele ootustele step-up-klauslite jõustumise ajal ei eksisteeri “õigeaegset” tagasimaksmist ning seega eksisteerib tähtajatu valduse risk. See tulenes esiteks tõsiasjast, et tagasivõtmise õigus kuulub üksnes võlgnikule (emitendile); teiseks oli emitendi majanduslik olukord klausli jõustumise ajal õigeaegse tagasimaksmise seisukohalt otsustava tähtsusega; kolmandaks pidi järelevalveasutus tagasivõtmise heaks kiitma ja ta andis oma heakskiidu üksnes juhul, kui võlgnikul oli tagasivõtmise ajal piisav omakapitali baas või kui ta sooritas turul asendustehingu. Peale selle selgus näidetest, et isegi institutsioonilised investorid paigutasid piiramatu tähtajaga ja intressimäära tõusuta hübriidseid instrumente, üks Saksamaa poolt väljatoodud näide oli subordineeritud piiramatu tähtajaga Air Canada laen aastast 1987, mille puhul puudus komisjoni kinnitusel tõesti intressimäära tõusu skeem. Saksamaa väitis ka seda, et kuigi hindade osas võeti tagasivõtuõiguste olemasolu arvesse, ei olnud tasu alam- ja ülempiiri vahele jääv vahemik kuigi lai.

| (138) | Komisjoni jaoks oli siinkohal hindamist vajavas olukorras põhiküsimuseks tõsiasi, et panuse tähtajatus kätkeb endas investori jaoks eeskätt riski, et tal ei ole võimalik turul toimuvate intressimäära tõusude pealt kasumit teenida, kuna ühelt poolt puudub tal ülesütlemise võimalus ja teiselt poolt ei saa ta tugineda intressimäära tõusule. Püsivuse aspektiga ei kaasne siiski kaotsimineku võimalust maksejõuetuse või likvideerimise korral. Arvestades antud tausta ja Saksamaa esitatud turukirjeldust, võtab komisjon seisukoha, et panuse piiramatu tähtaeg ei õigusta käesoleval juhul toote ümberklassifitseerimist “vaikiva seltsingu panusest”“aktsiakapitaliks”. Komisjon uurib hiljem, kas püsivuse aspekt õigustab vaikiva seltsingu panuse hüvitisele lisatasu lisamist. |
| --- | --- |

(138)

Komisjoni jaoks oli siinkohal hindamist vajavas olukorras põhiküsimuseks tõsiasi, et panuse tähtajatus kätkeb endas investori jaoks eeskätt riski, et tal ei ole võimalik turul toimuvate intressimäära tõusude pealt kasumit teenida, kuna ühelt poolt puudub tal ülesütlemise võimalus ja teiselt poolt ei saa ta tugineda intressimäära tõusule. Püsivuse aspektiga ei kaasne siiski kaotsimineku võimalust maksejõuetuse või likvideerimise korral. Arvestades antud tausta ja Saksamaa esitatud turukirjeldust, võtab komisjon seisukoha, et panuse piiramatu tähtaeg ei õigusta käesoleval juhul toote ümberklassifitseerimist “vaikiva seltsingu panusest”“aktsiakapitaliks”. Komisjon uurib hiljem, kas püsivuse aspekt õigustab vaikiva seltsingu panuse hüvitisele lisatasu lisamist.

| (139) | Seepärast tuleb järeldada, et Helaba puhul toimus ülekandmine kahtlemata vaikiva seltsingu juriidilises vormis, millel on märksa rohkem ühist teiste vaikivate seltsingutega kui aktsiakapitaliga. Seega ei ole komisjoni arvates piisavalt tõendeid vaikiva seltsingu juriidilise vormi kuritarvitamise kohta kapitali paigutamiseks, mis majanduslikus mõttes kujutab endast tegelikult aktsiakapitali. Asjaomase kapitaliinstrumendi eest tasu maksmise aluseks on seega “normaalsed”, st ajaliselt piiratud vaikiva seltsingu varad, mille suurus on turul leiduvatele varadele tüüpiline ja mille tasu pealt võidakse nõuda ka lisatasu. Seega ei ole BdB märkused aktsiakapitali sobiva hüvitamise kohta asjakohased. |
| --- | --- |

(139)

Seepärast tuleb järeldada, et Helaba puhul toimus ülekandmine kahtlemata vaikiva seltsingu juriidilises vormis, millel on märksa rohkem ühist teiste vaikivate seltsingutega kui aktsiakapitaliga. Seega ei ole komisjoni arvates piisavalt tõendeid vaikiva seltsingu juriidilise vormi kuritarvitamise kohta kapitali paigutamiseks, mis majanduslikus mõttes kujutab endast tegelikult aktsiakapitali. Asjaomase kapitaliinstrumendi eest tasu maksmise aluseks on seega “normaalsed”, st ajaliselt piiratud vaikiva seltsingu varad, mille suurus on turul leiduvatele varadele tüüpiline ja mille tasu pealt võidakse nõuda ka lisatasu. Seega ei ole BdB märkused aktsiakapitali sobiva hüvitamise kohta asjakohased.

c)   Tasu määramisel kasutatava kapitalibaasi määramine

| (140) | Tasustatava kapitalibaasi määramisel eristab komisjon krediidiasutuse äritegevuseks omakapitalina kättesaadavaks tehtud edendamisega seotud varade “äritegevuse laiendamise funktsiooni” ja (lihtsalt) “garantiifunktsiooni”. |
| --- | --- |

(140)

Tasustatava kapitalibaasi määramisel eristab komisjon krediidiasutuse äritegevuseks omakapitalina kättesaadavaks tehtud edendamisega seotud varade “äritegevuse laiendamise funktsiooni” ja (lihtsalt) “garantiifunktsiooni”.

| (141) | Kapitali “äritegevuse laiendamise funktsioon” viitab äripotentsiaali laiendamisele riskiga seotud varade abil pärast panga täiendava omakapitali tunnustamist järelevalve teostamisel. Selles suhtes on turul tavalise tasu määramise lähtepunktiks tasu, mida nõuaks konkreetses olukorras pangale omakapitali andev erainvestor. Kuivõrd kättesaadavaks tehtud kapitali näidatakse bilansis omakapitalina, kuid ei tunnustata järelevalve teostamisel omakapitalina või kasutatakse edendustegevuse toetamiseks või kui seda ei saa muudel põhjustel kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, ei ole see tegevuse laiendamiseks saadaval. Samas on kapital oluline ka muudel põhjustel kui pangandusjärelevalve. Selle kättesaadavus panga võlausaldajatele vähemalt vastutuse katmiseks (“vastutusfunktsioon”) tähendab, et selle majanduslikku funktsiooni saab ikkagi võrrelda tagatise või garantii funktsiooniga. Bilansis kajastatud omakapitali summa annab panga laenuandjatele aimu tema usaldusväärsusest ning võib seega mõjutada tingimusi, mille puhul pank saab kaasata väliseid vahendeid. Kapitali “vastutusfunktsiooni” tavaline turutasu arvutatakse vastavalt kasumile, mida erakäendaja oleks nõudnud antud konkreetses olukorras Helabaga suuruselt ja riskistrateegialt võrreldavalt krediidiasutuselt. |
| --- | --- |

(141)

Kapitali “äritegevuse laiendamise funktsioon” viitab äripotentsiaali laiendamisele riskiga seotud varade abil pärast panga täiendava omakapitali tunnustamist järelevalve teostamisel. Selles suhtes on turul tavalise tasu määramise lähtepunktiks tasu, mida nõuaks konkreetses olukorras pangale omakapitali andev erainvestor. Kuivõrd kättesaadavaks tehtud kapitali näidatakse bilansis omakapitalina, kuid ei tunnustata järelevalve teostamisel omakapitalina või kasutatakse edendustegevuse toetamiseks või kui seda ei saa muudel põhjustel kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, ei ole see tegevuse laiendamiseks saadaval. Samas on kapital oluline ka muudel põhjustel kui pangandusjärelevalve. Selle kättesaadavus panga võlausaldajatele vähemalt vastutuse katmiseks (“vastutusfunktsioon”) tähendab, et selle majanduslikku funktsiooni saab ikkagi võrrelda tagatise või garantii funktsiooniga. Bilansis kajastatud omakapitali summa annab panga laenuandjatele aimu tema usaldusväärsusest ning võib seega mõjutada tingimusi, mille puhul pank saab kaasata väliseid vahendeid. Kapitali “vastutusfunktsiooni” tavaline turutasu arvutatakse vastavalt kasumile, mida erakäendaja oleks nõudnud antud konkreetses olukorras Helabaga suuruselt ja riskistrateegialt võrreldavalt krediidiasutuselt.

| (142) | Sellest tulenevalt tuleb tuumkapitalina tunnustatud vaikiva seltsingu panus tasu arvutamisel jaotada kaheks eraldi kapitalibaasiks. Kapitalibaas, mis oli saadaval Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb hüvitada samal viisil, nagu turumajanduslik investor oleks antud konkreetses olukorras samade tunnustega vaikiva seltsingu eest mõistlikel alustel nõudnud. Kapitalibaas, mis ei olnud saadaval Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb hüvitada sellisel viisil, mida turumajanduslik investor oleks antud konkreetses olukorras mõistlikel alustel nõudnud. |
| --- | --- |

(142)

Sellest tulenevalt tuleb tuumkapitalina tunnustatud vaikiva seltsingu panus tasu arvutamisel jaotada kaheks eraldi kapitalibaasiks. Kapitalibaas, mis oli saadaval Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb hüvitada samal viisil, nagu turumajanduslik investor oleks antud konkreetses olukorras samade tunnustega vaikiva seltsingu eest mõistlikel alustel nõudnud. Kapitalibaas, mis ei olnud saadaval Helaba konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb hüvitada sellisel viisil, mida turumajanduslik investor oleks antud konkreetses olukorras mõistlikel alustel nõudnud.

| (143) | Komisjon jääb truuks põhiseisukohale, et tegelikult kasutatud kapitali määr ei saa olla näitajaks, mille alusel määratletakse tegelik tasu. Loeb ainult võimalus kasutada kapitali äritegevuse laiendamiseks. Isegi erainvestor ei oleks rahul tasuga, mis sõltub kasutatavast kapitalist. Selles osas nõustub komisjon põhimõtteliselt BdB tähelepanekuga, et turumajanduslikule investorile, kellel on risk kaotada oma investeering, on ebaoluline, kas krediidiasutus tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. Nagu BdB põhimõtteliselt õigustatult väidab, on turumajanduslikule investorile oluline ainult asjaolu, et ta ei saa enam ülekantud summat majandustegevuses kasutada ega vastavat kasumit teenida. Asja mõtte näitlikustamiseks võiks tuua üürimaja näite: üürileandja nõuab üüri maksmist ka siis, kui üürnik mingil põhjusel enam majas ei ela, kuna maja üürnikule üürileandmisega loobub üürileandja võimalusest anda maja üürile kellelegi teisele ning tal puudub kontroll selle üle, kus üürnik elab. Seega on lepingu objektiks maja kasutatavus. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon jääb truuks põhiseisukohale, et tegelikult kasutatud kapitali määr ei saa olla näitajaks, mille alusel määratletakse tegelik tasu. Loeb ainult võimalus kasutada kapitali äritegevuse laiendamiseks. Isegi erainvestor ei oleks rahul tasuga, mis sõltub kasutatavast kapitalist. Selles osas nõustub komisjon põhimõtteliselt BdB tähelepanekuga, et turumajanduslikule investorile, kellel on risk kaotada oma investeering, on ebaoluline, kas krediidiasutus tegelikult kasutab paigutatud kapitali oma äritegevuse laiendamiseks. Nagu BdB põhimõtteliselt õigustatult väidab, on turumajanduslikule investorile oluline ainult asjaolu, et ta ei saa enam ülekantud summat majandustegevuses kasutada ega vastavat kasumit teenida. Asja mõtte näitlikustamiseks võiks tuua üürimaja näite: üürileandja nõuab üüri maksmist ka siis, kui üürnik mingil põhjusel enam majas ei ela, kuna maja üürnikule üürileandmisega loobub üürileandja võimalusest anda maja üürile kellelegi teisele ning tal puudub kontroll selle üle, kus üürnik elab. Seega on lepingu objektiks maja kasutatavus.

| (144) | Komisjon märgib esiteks, et kokkuleppe kohaselt tasustamisele kuuluv kapitalibaas, mis oli Helabale konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kättesaadav, ei sõltu tegelikust kasutamisest, vaid rõhuasetus on üksnes selle kasutatavusel konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Vastavalt sellele on antud kord kooskõlas komisjoni eespool väljatoodud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon märgib esiteks, et kokkuleppe kohaselt tasustamisele kuuluv kapitalibaas, mis oli Helabale konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kättesaadav, ei sõltu tegelikust kasutamisest, vaid rõhuasetus on üksnes selle kasutatavusel konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Vastavalt sellele on antud kord kooskõlas komisjoni eespool väljatoodud kriteeriumidega.

| (145) | Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid kokku eespool kirjeldatud “etapiviisilises mudelis”. Olgugi et kõigi edendamisega seotud varade rahaline väärtus kanti 31. detsembril 1998 bilanssi, et vältida edendamisega seotud varade tükeldamist, oli enamik edendamisega seotud varadest, st edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks vajalik osa välja arvatud, selle mudeli kohaselt de facto kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Helaba tegi liidumaale kohe alguses selgeks, et äriplaani kohaselt vajab ta aktsiaid oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks üksnes etappidena, st vastavalt kokkulepitud etapiviisilistele osamaksetele. Etappide piires oli võtmekriteeriumiks siiski kapitali kasutatavus, st tasu ei sõltunud tegelikust kasutamisest. Selle selge kasutuskava alusel oli hüvitamisele kuuluv kapitalibaas Hesseni liidumaa jaoks selgesti prognoositav. Hesseni liidumaa ei jätnud seepärast kasutamist panga poolt ärialase äranägemise põhjal otsustamiseks, vaid nõustus Helaba selgele soovile tuginedes antud skeemiga. |
| --- | --- |

(145)

Hesseni liidumaa ja Helaba leppisid kokku eespool kirjeldatud “etapiviisilises mudelis”. Olgugi et kõigi edendamisega seotud varade rahaline väärtus kanti 31. detsembril 1998 bilanssi, et vältida edendamisega seotud varade tükeldamist, oli enamik edendamisega seotud varadest, st edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks vajalik osa välja arvatud, selle mudeli kohaselt de facto kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Helaba tegi liidumaale kohe alguses selgeks, et äriplaani kohaselt vajab ta aktsiaid oma konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks üksnes etappidena, st vastavalt kokkulepitud etapiviisilistele osamaksetele. Etappide piires oli võtmekriteeriumiks siiski kapitali kasutatavus, st tasu ei sõltunud tegelikust kasutamisest. Selle selge kasutuskava alusel oli hüvitamisele kuuluv kapitalibaas Hesseni liidumaa jaoks selgesti prognoositav. Hesseni liidumaa ei jätnud seepärast kasutamist panga poolt ärialase äranägemise põhjal otsustamiseks, vaid nõustus Helaba selgele soovile tuginedes antud skeemiga.

| (146) | Komisjon leiab, et see lähenemine on kooskõlas turumajandusliku investori teguviisiga, kellel ei oleks Hesseni liidumaa olukorras reaalselt õnnestunud saavutada hüvitamisele kuuluva kapitalibaasi kiiremat kasvu, kuna Helaba ei oleks tema äriplaani silmas pidades sellega nõustunud. Seega kuuluvad komisjoni arvates hüvitamisele ajavahemikul 1999–2002 üksnes ettenähtud etapid ja alles 2003. aastast konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kasutatav vaikiva seltsingu täissumma, ning seda viisil, nagu oleks nõudnud turumajanduslik investor antud konkreetses olukorras samasuguste parameetritega vaikiva seltsingu puhul. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon leiab, et see lähenemine on kooskõlas turumajandusliku investori teguviisiga, kellel ei oleks Hesseni liidumaa olukorras reaalselt õnnestunud saavutada hüvitamisele kuuluva kapitalibaasi kiiremat kasvu, kuna Helaba ei oleks tema äriplaani silmas pidades sellega nõustunud. Seega kuuluvad komisjoni arvates hüvitamisele ajavahemikul 1999–2002 üksnes ettenähtud etapid ja alles 2003. aastast konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kasutatav vaikiva seltsingu täissumma, ning seda viisil, nagu oleks nõudnud turumajanduslik investor antud konkreetses olukorras samasuguste parameetritega vaikiva seltsingu puhul.

| (147) | Nagu eespool märgitud, kanti vaikiva seltsingu summa, mida ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, 31. detsembril 1998 samuti Helaba bilanssi. See oli täies ulatuses riskikapitali koostisosa ning seega algusest peale panga kreeditoridele tagatisena saadaval. Vähemalt potentsiaalselt kujutab see panga jaoks eelist, kuna bilansis kajastatud omakapitali tase annab panga investoritele aimu selle usaldusväärsusest ning võib seega mõjutada tingimusi, mille puhul pank saab kaasata väliseid vahendeid. |
| --- | --- |

(147)

Nagu eespool märgitud, kanti vaikiva seltsingu summa, mida ei saanud kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, 31. detsembril 1998 samuti Helaba bilanssi. See oli täies ulatuses riskikapitali koostisosa ning seega algusest peale panga kreeditoridele tagatisena saadaval. Vähemalt potentsiaalselt kujutab see panga jaoks eelist, kuna bilansis kajastatud omakapitali tase annab panga investoritele aimu selle usaldusväärsusest ning võib seega mõjutada tingimusi, mille puhul pank saab kaasata väliseid vahendeid.

| (148) | Saksamaa väitel ei saa fakti, et Helaba kandis vaikiva seltsingu panuse täissumma 1 264,4 miljonit eurot bilanssi kohe pärast selle saamist, tõlgendada justkui oleks see mingil moel mõjutanud panga krediidimainet. 1980ndate keskpaigast on Helaba kuulunud pikaajalise krediidireitingu poolest kõrgeimasse kategooriasse AAA/Aaa, mis peaks panga kreeditore huvitama, arvestades, et põhikriteeriumideks on olemasolev vastutuskord, nagu “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) ja “garandi vastutus” (Gewährträgerhaftung) ning seega garantide maksevõime. Vaikiva seltsingu panuse kajastamine bilansis ei oleks saanud kõnealust väljapaistvat tipptaseme krediidireitingut enam rohkem parandada (29). |
| --- | --- |

(148)

Saksamaa väitel ei saa fakti, et Helaba kandis vaikiva seltsingu panuse täissumma 1 264,4 miljonit eurot bilanssi kohe pärast selle saamist, tõlgendada justkui oleks see mingil moel mõjutanud panga krediidimainet. 1980ndate keskpaigast on Helaba kuulunud pikaajalise krediidireitingu poolest kõrgeimasse kategooriasse AAA/Aaa, mis peaks panga kreeditore huvitama, arvestades, et põhikriteeriumideks on olemasolev vastutuskord, nagu “institutsionaalne vastutus” (Anstaltslast) ja “garandi vastutus” (Gewährträgerhaftung) ning seega garantide maksevõime. Vaikiva seltsingu panuse kajastamine bilansis ei oleks saanud kõnealust väljapaistvat tipptaseme krediidireitingut enam rohkem parandada (29).

| (149) | Ühtlasi väidab Saksamaa vastusena komisjoni täiendavale järelepärimisele, et isegi kui võtta arvesse reitinguagentuuri Moody's Investors Service finantstugevuse reitingut Helabale ja Fitchi individuaalset reitingut asjaomasel ajavahemikul, ei pruukinud vaikival seltsingul olla Helaba finantstugevuse hindamisel tajutavat mõju. Nimetatud kahe reitingu aluseks oli, olenemata olemasolevast riigivastutusest Anstaltslasti ja Gewährträgerhaftungi näol ja omandistruktuuridest, üksnes ja otseselt asjaomase asutuse kulutasuvus, selle juhtimiskvaliteet, turupositsioon ning ka omakapital (30). Need kaks reitingut püsisid 1997. aastast 2000. aastani muutumatuna, st hoolimata vaikiva seltsingu panusest 1998. aasta lõpul (Moody'se finantstugevuse reiting püsis kategoorias C+ ja Fitchi individuaalne reiting kategoorias B/C) ning langesid alates 2001. aastast (Moody'se finantstugevuse reiting langes kategooriasse C+ (neg) ja C(neg) ning Fitchi individuaalne reiting kategooriasse C). Saksamaa arvates näitas see seda, et vaikiv seltsing ei olnud mõjutanud Helaba krediidimainet isegi olemasolevaid riiklikke kohustusi kõrvale jättes (31). |
| --- | --- |

(149)

Ühtlasi väidab Saksamaa vastusena komisjoni täiendavale järelepärimisele, et isegi kui võtta arvesse reitinguagentuuri Moody's Investors Service finantstugevuse reitingut Helabale ja Fitchi individuaalset reitingut asjaomasel ajavahemikul, ei pruukinud vaikival seltsingul olla Helaba finantstugevuse hindamisel tajutavat mõju. Nimetatud kahe reitingu aluseks oli, olenemata olemasolevast riigivastutusest Anstaltslasti ja Gewährträgerhaftungi näol ja omandistruktuuridest, üksnes ja otseselt asjaomase asutuse kulutasuvus, selle juhtimiskvaliteet, turupositsioon ning ka omakapital (30). Need kaks reitingut püsisid 1997. aastast 2000. aastani muutumatuna, st hoolimata vaikiva seltsingu panusest 1998. aasta lõpul (Moody'se finantstugevuse reiting püsis kategoorias C+ ja Fitchi individuaalne reiting kategoorias B/C) ning langesid alates 2001. aastast (Moody'se finantstugevuse reiting langes kategooriasse C+ (neg) ja C(neg) ning Fitchi individuaalne reiting kategooriasse C). Saksamaa arvates näitas see seda, et vaikiv seltsing ei olnud mõjutanud Helaba krediidimainet isegi olemasolevaid riiklikke kohustusi kõrvale jättes (31).

| (150) | Komisjon ei saa Saksamaa väitega nõustuda. Saksamaa märkused finantstugevuse reitingu ja individuaalse reitingu kohta näitavad pigem seda, et finantseerimisasutuse omakapitali hulk on reitingu kvaliteedi ja seega ka finantsseisundi seisukohast oluline tegur. Ex ante vaatenurgast, st Hesseni liidumaa ja Helaba vahelise vaikiva seltsingu kokkuleppe ajal pidid osapooled lähtuma eeldusest, et umbes 1,2 miljardi euro suuruse tuumkapitali sissetoomine parandas panga rahalist seisu veelgi. Saksamaa poolt viidatud Moody'se ja Fitchi antud finantstegevuse reitingud näitavad, et edasine paranemine oli täiesti võimalik, kuna reitingud ei olnud veel kaugeltki kõrgeimal tasemel. Tõsiasi, et tagantjärele ei olnud märgata mingit finantstugevuse muutust, ei tähenda tingimata positiivse mõju puudumist finantstugevuse reitingule. Tuumkapitali baasi olulise kasvu positiivne mõju võinuks aidata teha kindlaks, et finantstugevuse näitaja ei langenud muudel põhjustel või ei langenud tegelikust kiiremini, st alles alates 2001. aastast. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon ei saa Saksamaa väitega nõustuda. Saksamaa märkused finantstugevuse reitingu ja individuaalse reitingu kohta näitavad pigem seda, et finantseerimisasutuse omakapitali hulk on reitingu kvaliteedi ja seega ka finantsseisundi seisukohast oluline tegur. Ex ante vaatenurgast, st Hesseni liidumaa ja Helaba vahelise vaikiva seltsingu kokkuleppe ajal pidid osapooled lähtuma eeldusest, et umbes 1,2 miljardi euro suuruse tuumkapitali sissetoomine parandas panga rahalist seisu veelgi. Saksamaa poolt viidatud Moody'se ja Fitchi antud finantstegevuse reitingud näitavad, et edasine paranemine oli täiesti võimalik, kuna reitingud ei olnud veel kaugeltki kõrgeimal tasemel. Tõsiasi, et tagantjärele ei olnud märgata mingit finantstugevuse muutust, ei tähenda tingimata positiivse mõju puudumist finantstugevuse reitingule. Tuumkapitali baasi olulise kasvu positiivne mõju võinuks aidata teha kindlaks, et finantstugevuse näitaja ei langenud muudel põhjustel või ei langenud tegelikust kiiremini, st alles alates 2001. aastast.

| (151) | Meetme potentsiaalse mõju (eelhinnatav) hindamisel panga finantsseisundile ja/või tulevastele finantseerimistingimustele näeb komisjon tähtsana liidumaa panga finantstugevuse reitingut kui niisugust kõrvuti pikaajalise reitinguga, mis põhineb olemasolevatel riiklikel kohustustel Anstaltslast'i ja Gewahrträgerhaftung'i kujul. |
| --- | --- |

(151)

Meetme potentsiaalse mõju (eelhinnatav) hindamisel panga finantsseisundile ja/või tulevastele finantseerimistingimustele näeb komisjon tähtsana liidumaa panga finantstugevuse reitingut kui niisugust kõrvuti pikaajalise reitinguga, mis põhineb olemasolevatel riiklikel kohustustel Anstaltslast'i ja Gewahrträgerhaftung'i kujul.

| (152) | Kui rääkida väljaspoolse kapitali täiendavast laenuksvõtmisest (1998. aasta perspektiivist), sai Helaba 1998. ja järgnevatel aastatel Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i alusel kõrgeima reitingu AAA/Aaa. Nagu komisjonile teada ja nagu Saksamaa ise ära märgib, varieeruvad või kõiguvad tegelikud refinantseerimiskulud võrreldes teiste sarnase reitinguga pankadega antud reitingukategooria alam- ja ülempiiri vahel. Teisisõnu ei saa konkreetseid refinantseerimiskulusid tuletada täpselt ja muutumatult kõigi sarnase reitinguga pankade puhul ja ajalises mõõtmes konkreetsest pikaajalisest reitingust, milleks on antud juhul AAA/Aaa. Sellest empiirilisest tähelepanekust nähtub, et rolli mängivad muud mõjud ja tegurid, näiteks Helaba finantstugevus võrreldes teiste Landesbankidega, mille pikaajaline reiting Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i alusel on sama. Mida parem on Helaba finantstugevus, seda paremad on tema väljavaated AAA/Aaa reitingukategoorias, konkreetsetel läbirääkimistel refinantseerimistingimuste asjus, ning väljavaated leida end turul AAA/Aaa puhul järgitavate refinantseerimistingimuste alam- ja ülempiiri soodsamas otsas. Pealegi väheneb tema sõltuvus käendajate reitingust, st nende reitingu võimaliku langemise korral, mida ei saa eelnevalt välistada, saab Helaba kasutada oma individuaalset finantstugevust argumendina soodsate refinantseerimistingimuste kaitseks. |
| --- | --- |

(152)

Kui rääkida väljaspoolse kapitali täiendavast laenuksvõtmisest (1998. aasta perspektiivist), sai Helaba 1998. ja järgnevatel aastatel Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i alusel kõrgeima reitingu AAA/Aaa. Nagu komisjonile teada ja nagu Saksamaa ise ära märgib, varieeruvad või kõiguvad tegelikud refinantseerimiskulud võrreldes teiste sarnase reitinguga pankadega antud reitingukategooria alam- ja ülempiiri vahel. Teisisõnu ei saa konkreetseid refinantseerimiskulusid tuletada täpselt ja muutumatult kõigi sarnase reitinguga pankade puhul ja ajalises mõõtmes konkreetsest pikaajalisest reitingust, milleks on antud juhul AAA/Aaa. Sellest empiirilisest tähelepanekust nähtub, et rolli mängivad muud mõjud ja tegurid, näiteks Helaba finantstugevus võrreldes teiste Landesbankidega, mille pikaajaline reiting Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i alusel on sama. Mida parem on Helaba finantstugevus, seda paremad on tema väljavaated AAA/Aaa reitingukategoorias, konkreetsetel läbirääkimistel refinantseerimistingimuste asjus, ning väljavaated leida end turul AAA/Aaa puhul järgitavate refinantseerimistingimuste alam- ja ülempiiri soodsamas otsas. Pealegi väheneb tema sõltuvus käendajate reitingust, st nende reitingu võimaliku langemise korral, mida ei saa eelnevalt välistada, saab Helaba kasutada oma individuaalset finantstugevust argumendina soodsate refinantseerimistingimuste kaitseks.

| (153) | Kui kõne all on tulevane väljaspoolsete vahendite laenuks võtmine (1998. aasta vaatevinklist), mis leidis tegelikult aset 2001. aastal täiendavate vaikiva seltsingu varade näol, vähendab bilanssi kantud suur kapitalipuhver uue kapitali kaotsimineku tõenäosust pankroti korral eeldusel, et vana ja uus kapital vastutavad võrdsetel alustel. Saksamaa väitis, et taoline võrdsetel alustel vastutus on vaikivate seltsingute puhul reegliks. 1998. aasta perspektiivist ei saanud seega välistada, et uued investorid võivad seda nõuda. |
| --- | --- |

(153)

Kui kõne all on tulevane väljaspoolsete vahendite laenuks võtmine (1998. aasta vaatevinklist), mis leidis tegelikult aset 2001. aastal täiendavate vaikiva seltsingu varade näol, vähendab bilanssi kantud suur kapitalipuhver uue kapitali kaotsimineku tõenäosust pankroti korral eeldusel, et vana ja uus kapital vastutavad võrdsetel alustel. Saksamaa väitis, et taoline võrdsetel alustel vastutus on vaikivate seltsingute puhul reegliks. 1998. aasta perspektiivist ei saanud seega välistada, et uued investorid võivad seda nõuda.

| (154) | Saksamaa väitis vastusena komisjoni järelepärimisele ühtlasi seda, et vaikivad seltsingud Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 tähenduses ei ole Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i kaitse all. See oli otsene tagajärg, mis tulenes lepinguliselt reguleeritud osalusest kahjumis kui eeltingimusest vaikiva seltsingu reservide tunnustamiseks omavahenditena. Sellest tulenevalt ei saanud investorit käsitada panga kreeditorina ning seega ei kuulunud ta Gewährträgerhaftung'i alla. Sarnaselt ei kuulunud ta ka Anstaltslast'i kohaldamisalasse, kuna see nägi ette üksnes kohustuse varustada asutust majandusbaasiga ja teha kättesaadavaks normaalseks äritegevuseks vajalikud panused. See ei välistanud mingil moel kolmandate isikute osalemist kahjumis. Kahjum oli põhimõtteliselt võimalik kuni selle punktini, mil riskikapital oli ära garandi sekkumisega Anstaltslast'i alusel. Arvestades asjaolu, et aktsiainvestorid ei ole “Anstaltslast'i” ja “Gewährträgerhaftung'i” kaitse all, avaldas Helaba individuaalne finantstugevus, mis oli tõusnud või püsinud samal tasemel, 1998. aasta vaatenurgast komisjoni arvates positiivset mõju tulevastele tingimustele, mille põhjal Helabal oli võimalik omandada täiendavat omakapitali, näiteks vaikivaid seltsinguid. |
| --- | --- |

(154)

Saksamaa väitis vastusena komisjoni järelepärimisele ühtlasi seda, et vaikivad seltsingud Saksamaa pangandusseaduse paragrahvi 10 lõike 4 tähenduses ei ole Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i kaitse all. See oli otsene tagajärg, mis tulenes lepinguliselt reguleeritud osalusest kahjumis kui eeltingimusest vaikiva seltsingu reservide tunnustamiseks omavahenditena. Sellest tulenevalt ei saanud investorit käsitada panga kreeditorina ning seega ei kuulunud ta Gewährträgerhaftung'i alla. Sarnaselt ei kuulunud ta ka Anstaltslast'i kohaldamisalasse, kuna see nägi ette üksnes kohustuse varustada asutust majandusbaasiga ja teha kättesaadavaks normaalseks äritegevuseks vajalikud panused. See ei välistanud mingil moel kolmandate isikute osalemist kahjumis. Kahjum oli põhimõtteliselt võimalik kuni selle punktini, mil riskikapital oli ära garandi sekkumisega Anstaltslast'i alusel. Arvestades asjaolu, et aktsiainvestorid ei ole “Anstaltslast'i” ja “Gewährträgerhaftung'i” kaitse all, avaldas Helaba individuaalne finantstugevus, mis oli tõusnud või püsinud samal tasemel, 1998. aasta vaatenurgast komisjoni arvates positiivset mõju tulevastele tingimustele, mille põhjal Helabal oli võimalik omandada täiendavat omakapitali, näiteks vaikivaid seltsinguid.

| (155) | Komisjon järeldab, et oluline edasiminek tuumkapitali protsendis seoses järelevalvega, mis saavutati vaikiva seltsingu kohese bilanssi kandmisega 1998. aastal, kujutas endast vähemalt eelnevast vaatenurgast potentsiaalselt otsustavat tegurit panga individuaalse finantstugevuse ja tulevaste finantseerimistingimuste hindamisel ja seega Helaba jaoks eelist olenemata sellest, kas antud summat kasutati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Turumajanduslik investor, kes kogu investeeritud kapitali kohese bilanssi kandmise tagajärjel riskeeris selle täies ulatuses kaotsiminekuga pankroti korral, oleks nõudnud kõnealust kahjuriski kajastavat kohast tasu. Helaba, kelle reaalsed saavutused sõltusid edasistest arengutest, mis ei olnud 1998. aastal veel täiel määral prognoositavad, oleks omalt poolt, lähtudes vähemalt potentsiaalsest eelisest, tasuga nõustunud. Seepärast nõustub komisjon selles punktis põhimõtteliselt ja faktilisele analüüsile tuginedes kaebuse esitaja BdB märkustega. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon järeldab, et oluline edasiminek tuumkapitali protsendis seoses järelevalvega, mis saavutati vaikiva seltsingu kohese bilanssi kandmisega 1998. aastal, kujutas endast vähemalt eelnevast vaatenurgast potentsiaalselt otsustavat tegurit panga individuaalse finantstugevuse ja tulevaste finantseerimistingimuste hindamisel ja seega Helaba jaoks eelist olenemata sellest, kas antud summat kasutati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Turumajanduslik investor, kes kogu investeeritud kapitali kohese bilanssi kandmise tagajärjel riskeeris selle täies ulatuses kaotsiminekuga pankroti korral, oleks nõudnud kõnealust kahjuriski kajastavat kohast tasu. Helaba, kelle reaalsed saavutused sõltusid edasistest arengutest, mis ei olnud 1998. aastal veel täiel määral prognoositavad, oleks omalt poolt, lähtudes vähemalt potentsiaalsest eelisest, tasuga nõustunud. Seepärast nõustub komisjon selles punktis põhimõtteliselt ja faktilisele analüüsile tuginedes kaebuse esitaja BdB märkustega.

d)   Asjakohane tasu paigutatud kapitali eest ja võrdlus tegelikult makstud tasuga

(1)   Hindamine, kas konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kasutatava kapitali eest kokkulepitud tasu oli tavaline turul kehtiv tasu

(aa)   Sissejuhatav märkus

| (156) | Nagu selgitatud, loeb komisjon Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokkulepitud kapitalimeedet vaikivaks seltsinguks. Sellest tulenevalt on konkreetsel juhul kokkulepitud tasu asjakohasuse hindamisel turust lähtuvalt oluline teha kindlaks, kas kõnealust tasu saab käsitada turul majanduslikult ja juriidiliselt võrreldavate vaikivate seltsingute panustega seotud tehingute puhul kokkulepitud vahemikus olevaks. |
| --- | --- |

(156)

Nagu selgitatud, loeb komisjon Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokkulepitud kapitalimeedet vaikivaks seltsinguks. Sellest tulenevalt on konkreetsel juhul kokkulepitud tasu asjakohasuse hindamisel turust lähtuvalt oluline teha kindlaks, kas kõnealust tasu saab käsitada turul majanduslikult ja juriidiliselt võrreldavate vaikivate seltsingute panustega seotud tehingute puhul kokkulepitud vahemikus olevaks.

| (157) | Vastavalt Saksamaa esitatud teabele tuleb Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu turuvõrdluse tegemisel võtta arvesse kaubandusmaksu (seoses Helaba vaikiva seltsinguga) 0,26 % aastas. Helaba pidi 1,4 % tasu pealt tasuma kaubandusmaksu, mida ei kohaldatud Hesseni liidumaa suhtes, niisiis oli kogukulud (enne maksu mahaarvamist) 1,66 %. Saksamaal tegutsevad kommertsinvestorid maksavad vaikiva seltsingu varade eest laekunud dividendide pealt kaubandusmaksu. Hesseni liidumaa ei ole kaubandusmaksu kohustuslane. Selle asemel pidi Helaba tasuma vaikiva seltsingu tasu suhtes kohaldatavat kaubandusmaksu. Turumajanduslik institutsiooniline investor oleks seepärast nõudnud suuremat tasu kui liidumaa, et kompenseerida kulu, mida ta pidi maksma kaubandusmaksu kujul. Helaba seevastu oleks olnud kohe valmis maksma sellisele investorile tasu hinnalisandit, kuna tema jaoks pole vahet, kas maksta hinnalisandit hüvitisena investorile või kaubandusmaksu maksuametile. |
| --- | --- |

(157)

Vastavalt Saksamaa esitatud teabele tuleb Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu turuvõrdluse tegemisel võtta arvesse kaubandusmaksu (seoses Helaba vaikiva seltsinguga) 0,26 % aastas. Helaba pidi 1,4 % tasu pealt tasuma kaubandusmaksu, mida ei kohaldatud Hesseni liidumaa suhtes, niisiis oli kogukulud (enne maksu mahaarvamist) 1,66 %. Saksamaal tegutsevad kommertsinvestorid maksavad vaikiva seltsingu varade eest laekunud dividendide pealt kaubandusmaksu. Hesseni liidumaa ei ole kaubandusmaksu kohustuslane. Selle asemel pidi Helaba tasuma vaikiva seltsingu tasu suhtes kohaldatavat kaubandusmaksu. Turumajanduslik institutsiooniline investor oleks seepärast nõudnud suuremat tasu kui liidumaa, et kompenseerida kulu, mida ta pidi maksma kaubandusmaksu kujul. Helaba seevastu oleks olnud kohe valmis maksma sellisele investorile tasu hinnalisandit, kuna tema jaoks pole vahet, kas maksta hinnalisandit hüvitisena investorile või kaubandusmaksu maksuametile.

| (158) | Kui BdB väidab, et kaubandusmaks, millest suurem osa ei lähe üldse liidumaale, vaid kohalikule ametiasutusele, ei kuulu tasu hulka, vaid on seadusega kehtestatud lõiv, mis tuleneb poolte kavatsustest sõltumatutest maksundusalastest asjaoludest, on see iseenesest komisjoni arvates õige. BdB ei tunnista, et turuvõrdluse tegemisel ei ole küsimus lõppkokkuvõttes selles, kas kaubandusmaks moodustab osa tasust või mitte. Pigem seisneb iva selles, et võtta siinkohal läbiviidud turuvõrdluses arvesse Helaba erilist olukorda Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu omandamisel ja eelkõige sellega seotud tasu, mis ei oleks tõstatunud vaikivate seltsingute omandamisel kommertsinvestoritelt. |
| --- | --- |

(158)

Kui BdB väidab, et kaubandusmaks, millest suurem osa ei lähe üldse liidumaale, vaid kohalikule ametiasutusele, ei kuulu tasu hulka, vaid on seadusega kehtestatud lõiv, mis tuleneb poolte kavatsustest sõltumatutest maksundusalastest asjaoludest, on see iseenesest komisjoni arvates õige. BdB ei tunnista, et turuvõrdluse tegemisel ei ole küsimus lõppkokkuvõttes selles, kas kaubandusmaks moodustab osa tasust või mitte. Pigem seisneb iva selles, et võtta siinkohal läbiviidud turuvõrdluses arvesse Helaba erilist olukorda Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu omandamisel ja eelkõige sellega seotud tasu, mis ei oleks tõstatunud vaikivate seltsingute omandamisel kommertsinvestoritelt.

| (159) | Seepärast jagab komisjon Saksamaa seisukohta, et turuvõrdluses tuleb Helaba poolt tasumisele kuuluv kaubandusmaks 0,26 % aastas lisada tasule 1,40 % aastas, nii et kokku tuleb 1,66 % aastas. Saksamaa esitatud teabe kohaselt võib kaubandusmaksu jagada proportsionaalselt tasu kahe komponendi vahel, nii et 0,23 % aastas eraldatakse kokkulepitud algseks tasuks 1,2 % aastas ja 0,03 % eraldatakse kokkulepitud 0,2 % lisatasuks tähtajatuse eest. Turuvõrdluse teostamisel tuleb seega kohaldada algse tasu määra 1,43 % aastas ja tähtajatuse lisatasu 0,23 % aastas. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast jagab komisjon Saksamaa seisukohta, et turuvõrdluses tuleb Helaba poolt tasumisele kuuluv kaubandusmaks 0,26 % aastas lisada tasule 1,40 % aastas, nii et kokku tuleb 1,66 % aastas. Saksamaa esitatud teabe kohaselt võib kaubandusmaksu jagada proportsionaalselt tasu kahe komponendi vahel, nii et 0,23 % aastas eraldatakse kokkulepitud algseks tasuks 1,2 % aastas ja 0,03 % eraldatakse kokkulepitud 0,2 % lisatasuks tähtajatuse eest. Turuvõrdluse teostamisel tuleb seega kohaldada algse tasu määra 1,43 % aastas ja tähtajatuse lisatasu 0,23 % aastas.

(bb)   Kokkulepitud algse tasu 1,2 % aastas (turuvõrdluse määr 1,43 % aastas, võttes arvesse kaubandusmaksu) traditsiooniline laad turul

| (160) | Vastava vaikiva seltsingu esialgne panus määratakse kindlaks Hesseni liidumaa ja Helaba poolt rakendatud meetodiga ajaliselt piiratud, kuid muus osas võrreldavate vaikivate seltsingute alusel. Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu perioodi piiramatuse eest asjakohase tasu küsimust tuleb punkti bb alusel eraldi uurida, pidades silmas kõnealuse algse tasu hinnalisa. |
| --- | --- |

(160)

Vastava vaikiva seltsingu esialgne panus määratakse kindlaks Hesseni liidumaa ja Helaba poolt rakendatud meetodiga ajaliselt piiratud, kuid muus osas võrreldavate vaikivate seltsingute alusel. Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu perioodi piiramatuse eest asjakohase tasu küsimust tuleb punkti bb alusel eraldi uurida, pidades silmas kõnealuse algse tasu hinnalisa.

| (161) | Saksamaa esitas põhjalikud andmed ajaliselt piiratud vaikivate seltsingute tasude kohta enam-vähem panuse tegemise ajal 1998. aasta lõpul ja hiljem. |
| --- | --- |

(161)

Saksamaa esitas põhjalikud andmed ajaliselt piiratud vaikivate seltsingute tasude kohta enam-vähem panuse tegemise ajal 1998. aasta lõpul ja hiljem.

| (162) | Vastavalt Saksamaa esitatud teabele tuleks vaikivate seltsingute eest makstavate hinnalisade võrdlemisel teha vahet võrdluseks võetud intressimäära alusel. Muutuva üldtasu puhul on lisatasu seotud (muutuva) rahaturu intressimääraga pankadevahelisel turul (Libor või Euribor), st esimese kategooria pankade refinantseerimismääraga, see vastab vaikiva seltsingu eest makstavale riskipreemiale, kusjuures täiendav korrigeerimine pole vajalik. Samas on lisatasu fikseeritud üldtasu puhul seotud (fikseeritud intressimääraga) võlakirjaturu määraga (üldiselt kümneaastase kustutusajaga riigivõlakirjade tootlus), lisatasu koosneb panga (üldisest) refinantseerimispreemiast riigile likviidsuse tagamise eest ja konkreetsest riskipreemiast vaikiva seltsingu eest. Riskipreemia võrdlemiseks rahaturuga seotud riskipreemiatega tuleb refinantseerimise lisatasu seega käesoleval juhul riskipreemiast maha arvata. Mittelikviidsete kapitalimaksete, nagu Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse puhul on lisatasu tavaliselt nagu muutuva intressimääraga rahaturuinstrumentidegi puhul riskipreemiaga identne. |
| --- | --- |

(162)

Vastavalt Saksamaa esitatud teabele tuleks vaikivate seltsingute eest makstavate hinnalisade võrdlemisel teha vahet võrdluseks võetud intressimäära alusel. Muutuva üldtasu puhul on lisatasu seotud (muutuva) rahaturu intressimääraga pankadevahelisel turul (Libor või Euribor), st esimese kategooria pankade refinantseerimismääraga, see vastab vaikiva seltsingu eest makstavale riskipreemiale, kusjuures täiendav korrigeerimine pole vajalik. Samas on lisatasu fikseeritud üldtasu puhul seotud (fikseeritud intressimääraga) võlakirjaturu määraga (üldiselt kümneaastase kustutusajaga riigivõlakirjade tootlus), lisatasu koosneb panga (üldisest) refinantseerimispreemiast riigile likviidsuse tagamise eest ja konkreetsest riskipreemiast vaikiva seltsingu eest. Riskipreemia võrdlemiseks rahaturuga seotud riskipreemiatega tuleb refinantseerimise lisatasu seega käesoleval juhul riskipreemiast maha arvata. Mittelikviidsete kapitalimaksete, nagu Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse puhul on lisatasu tavaliselt nagu muutuva intressimääraga rahaturuinstrumentidegi puhul riskipreemiaga identne.

| (163) | Sellest nähtub, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse kui mittelikviidse kapitalimakse eest makstavat tasu saab otseselt võrrelda rahaturuga seotud lisatasudega (st muutuva intressimääraga üldtasudega), kuna need vastavad riskipreemiatele. Rahaturuga seotud üldtasudega võrreldes tuleb refinantseerimise lisatasu (Saksamaa esitatud teabe kohaselt vastavatel ajavahemikel alates põhimõtteliselt umbes 20–40 baaspunktist, jättes kõrvale täiendavad lühiajalised kõrvalekalded üles- või allapoole (32) nendest maha arvata, et määrata kindlaks vaikiva seltsingu panuse konkreetne riskipreemia. |
| --- | --- |

(163)

Sellest nähtub, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse kui mittelikviidse kapitalimakse eest makstavat tasu saab otseselt võrrelda rahaturuga seotud lisatasudega (st muutuva intressimääraga üldtasudega), kuna need vastavad riskipreemiatele. Rahaturuga seotud üldtasudega võrreldes tuleb refinantseerimise lisatasu (Saksamaa esitatud teabe kohaselt vastavatel ajavahemikel alates põhimõtteliselt umbes 20–40 baaspunktist, jättes kõrvale täiendavad lühiajalised kõrvalekalded üles- või allapoole (32) nendest maha arvata, et määrata kindlaks vaikiva seltsingu panuse konkreetne riskipreemia.

| (164) | Komisjon on Saksamaa esitatud teabele tuginedes viinud läbi turuvõrdluse võrreldavate tehingute alusel, mis on loetletud järgmises tabelis ja mis olid Hesseni liidumaale ja Helabale teada kas tehingu ajal 1998. aasta lõpul või, kui need toimusid mõni kuu hiljem, võimaldasid otsese kronoloogilise läheduse tõttu teha järeldusi tehingu ajal 1998. aasta lõpul valitsenud turutingimuste kohta:











  Asjaomased võrreldavad tehingud (33) |
| --- | --- |
| Tehingu kirjeldus | Maht | Tähtaeg | Finants-tugevuse-/toote-reitingud | Lisatasu aastas
  (baaspunktides) | Võrdlusaluseks olev intressimäär ja lisatasu võimalikud korrigeerimised (34) refinantseerimise hinnalisa mahaarvamise teel | Võrdluseks sobiv riski-preemia |
| Hesseni ja Tüüringi hoiupankade vaikiva seltsingu panus Helabale detsembris 1997 | 300 miljonit DEM | 10 aastat | FSR: Aaa/AAA (riigivastutuse tõttu)
  PR: ? | 1,2 % | 10aastane föderaallaen (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel) | 80–100 bp |
| Deutsche Banki vaikiva seltsingu panuse fikseeritud intressimääraga osamakse(USD), jaanuar 1998 | Esimene 700 miljoni USD suurune osamakse | 10 aastat | FSR: AAA/Aa1
  PR: AA- | 80 bp | 12 kuu Libor
  (korrigeerimiseta) | 80 bp |
| Deutsche Bank'i vaikiva seltsingu panuse osamakse(USD), jaanuar 1998 | Teine 700 miljoni USD suurune osamakse | 10 aastat | FSR: AAA/Aa1
  PR: AA- | 140 bp | 10aastased USA riigiväärtpaberid
  (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (35) | 75 bp |
| Muutuva intressimääraga vaikiva seltsingu panus SGZ-Bank'ile, oktoober 1998 | 50 miljonit DEM | 10 aastat | FSR: A1/A+
  PR: ? | 120 bp | 12 kuu Libor
  (korrigeerimiseta) | 120 bp |
| Vaikiva seltsingu panus HypoVereins-bank'ile, detsember 1998 | Esimene 1,2 miljardi DEMi suurune tranšee (36) | 10 aastat | FSR: Aa2, Aa3/AA-
  PR: A2 | 160 bp | DEM
  Libor (korrigeerimiseta) | 160 bp |
| Dresdner Bank'i vaikiva seltsingu panuse euroosamakse, mai 1999 | 500 miljonit EUR | 12 aastat | FSR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 165 bp | 10aastane Saksa föderaallaen (korrigeerimine 20–40 bp mahaarvamise teel) | 125-145 bp |
| Vaikiva seltsingu panuse osamakse (USD) Dresdner Bank'ile, mai 1999 | 1 miljard USD | 32 aastat | FSR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 215 bp | 30aastased USA riigiväärtpaberid
  (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (37) | 150 bp |
| Vaikiva seltsingu panus HypoVereins-banki'le, mai 1999 | 500 miljonit EUR | 12 aastat | FSR: Aa2, Aa3/AA-
  PR: ? | 125 bp | 12 kuu
  Euribor (korrigeerimiseta) | 125 bp |
| Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999 | 500 miljonit EUR | Piiramatu | FSR: Aa3/AA
  PR: A1 | Kokku 6,6 % (vastab 115 bple) | Vastab 30aastasele föderaallaenule (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel) | 75-95 bp |
| Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999 | 200 miljonit USD | Piiramatu | FSR: Aa3/AA
  PR: A1 | Kokku 7,75 % (vastab 160 baaspunktile) | Vastab 30aastastele USA riigiväärtpaberitele (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel) | 95 bp |

(164)

Komisjon on Saksamaa esitatud teabele tuginedes viinud läbi turuvõrdluse võrreldavate tehingute alusel, mis on loetletud järgmises tabelis ja mis olid Hesseni liidumaale ja Helabale teada kas tehingu ajal 1998. aasta lõpul või, kui need toimusid mõni kuu hiljem, võimaldasid otsese kronoloogilise läheduse tõttu teha järeldusi tehingu ajal 1998. aasta lõpul valitsenud turutingimuste kohta:

Asjaomased võrreldavad tehingud (33)

Tehingu kirjeldus

Maht

Tähtaeg

Finants-tugevuse-/toote-reitingud

Lisatasu aastas

(baaspunktides)

Võrdlusaluseks olev intressimäär ja lisatasu võimalikud korrigeerimised (34) refinantseerimise hinnalisa mahaarvamise teel

Võrdluseks sobiv riski-preemia

Hesseni ja Tüüringi hoiupankade vaikiva seltsingu panus Helabale detsembris 1997

300 miljonit DEM

10 aastat

FSR: Aaa/AAA (riigivastutuse tõttu)

PR: ?

1,2 %

10aastane föderaallaen (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel)

80–100 bp

Deutsche Banki vaikiva seltsingu panuse fikseeritud intressimääraga osamakse(USD), jaanuar 1998

Esimene 700 miljoni USD suurune osamakse

10 aastat

FSR: AAA/Aa1

PR: AA-

80 bp

12 kuu Libor

(korrigeerimiseta)

80 bp

Deutsche Bank'i vaikiva seltsingu panuse osamakse(USD), jaanuar 1998

Teine 700 miljoni USD suurune osamakse

10 aastat

FSR: AAA/Aa1

PR: AA-

140 bp

10aastased USA riigiväärtpaberid

(korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (35)

75 bp

Muutuva intressimääraga vaikiva seltsingu panus SGZ-Bank'ile, oktoober 1998

50 miljonit DEM

10 aastat

FSR: A1/A+

PR: ?

120 bp

12 kuu Libor

(korrigeerimiseta)

120 bp

Vaikiva seltsingu panus HypoVereins-bank'ile, detsember 1998

Esimene 1,2 miljardi DEMi suurune tranšee (36)

10 aastat

FSR: Aa2, Aa3/AA-

PR: A2

160 bp

DEM

Libor (korrigeerimiseta)

160 bp

Dresdner Bank'i vaikiva seltsingu panuse euroosamakse, mai 1999

500 miljonit EUR

12 aastat

FSR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

165 bp

10aastane Saksa föderaallaen (korrigeerimine 20–40 bp mahaarvamise teel)

125-145 bp

Vaikiva seltsingu panuse osamakse (USD) Dresdner Bank'ile, mai 1999

1 miljard USD

32 aastat

FSR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

215 bp

30aastased USA riigiväärtpaberid

(korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (37)

150 bp

Vaikiva seltsingu panus HypoVereins-banki'le, mai 1999

500 miljonit EUR

12 aastat

FSR: Aa2, Aa3/AA-

PR: ?

125 bp

12 kuu

Euribor (korrigeerimiseta)

125 bp

Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999

500 miljonit EUR

Piiramatu

FSR: Aa3/AA

PR: A1

Kokku 6,6 % (vastab 115 bple)

Vastab 30aastasele föderaallaenule (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel)

75-95 bp

Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999

200 miljonit USD

Piiramatu

FSR: Aa3/AA

PR: A1

Kokku 7,75 % (vastab 160 baaspunktile)

Vastab 30aastastele USA riigiväärtpaberitele (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel)

95 bp

| (165) | Eespool toodud tabel annab vahemiku asjaomaste riskipreemiate (0,75 % kuni 1,6 % aastas) turuvõrdluseks. Selle toetuseks esitas Saksamaa ühtlasi uurimuse investeerimispangalt [...], mis näitab eurodes vääringustatud hübriidsete kapitaliinstrumentide, mida saab käsitada tuumkapitalina, riskipreemiate trendi detsembrist 2001 juulini 2004 (38). See näitab, et antud ajavahemiku jooksul liikus keskmine riskipreemia seoses kõigi reitingukategooriatega (Liborist kõrgemale jääv lisatasu) vahemikus, mille ülempiir oli 2,25 % aastas (lühikest aega 2002. aasta lõpu paiku ja 2003. aasta alguses) ning alampiir 0,8 % aastas (2004. aastal), kusjuures perioodi keskmine näitaja oli veidi alla 1,5 % aastas. A või kõrgema reitinguga krediidiasutuste näitaja on uurimuse kohaselt umbes 10-20 baaspunkti madalam ja BAA reitinguga asutuste näitaja on kõrgem 10 kuni, 2003. aasta kevadel valitsenud lühiajalisel tipptasemel, umbes 250 baaspunkti võrra. |
| --- | --- |

(165)

Eespool toodud tabel annab vahemiku asjaomaste riskipreemiate (0,75 % kuni 1,6 % aastas) turuvõrdluseks. Selle toetuseks esitas Saksamaa ühtlasi uurimuse investeerimispangalt [...], mis näitab eurodes vääringustatud hübriidsete kapitaliinstrumentide, mida saab käsitada tuumkapitalina, riskipreemiate trendi detsembrist 2001 juulini 2004 (38). See näitab, et antud ajavahemiku jooksul liikus keskmine riskipreemia seoses kõigi reitingukategooriatega (Liborist kõrgemale jääv lisatasu) vahemikus, mille ülempiir oli 2,25 % aastas (lühikest aega 2002. aasta lõpu paiku ja 2003. aasta alguses) ning alampiir 0,8 % aastas (2004. aastal), kusjuures perioodi keskmine näitaja oli veidi alla 1,5 % aastas. A või kõrgema reitinguga krediidiasutuste näitaja on uurimuse kohaselt umbes 10-20 baaspunkti madalam ja BAA reitinguga asutuste näitaja on kõrgem 10 kuni, 2003. aasta kevadel valitsenud lühiajalisel tipptasemel, umbes 250 baaspunkti võrra.

| (166) | Komisjon on teadlik, et tabelis esitatud turuhüvitised võivad metoodilises mõttes anda vaid väga umbkaudse viite. Näiteks erinevad tehingud mitmes suhtes, eriti emissiooni korraldavate finantseerimisasutuste reitingu, mahu ja võrdlusaluseks oleva intressimäära osas. Kõik need tegurid mõjutavad oluliselt hinna kujunemist ning nende vastava mõju ulatuse määramiseks metoodiliselt õigetel alustel tuleks läbi viia täiendav turu-uuring. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon on teadlik, et tabelis esitatud turuhüvitised võivad metoodilises mõttes anda vaid väga umbkaudse viite. Näiteks erinevad tehingud mitmes suhtes, eriti emissiooni korraldavate finantseerimisasutuste reitingu, mahu ja võrdlusaluseks oleva intressimäära osas. Kõik need tegurid mõjutavad oluliselt hinna kujunemist ning nende vastava mõju ulatuse määramiseks metoodiliselt õigetel alustel tuleks läbi viia täiendav turu-uuring.

| (167) | Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse turuolemuse konkurentsist lähtuva hindamisega seoses võib kõnealusest turu täiendavast uurimisest komisjoni arvates loobuda. Piisab kui komisjon kontrollib suundumustele tuginedes, et kokkulepitud tasu jääb turuvahemikku. |
| --- | --- |

(167)

Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse turuolemuse konkurentsist lähtuva hindamisega seoses võib kõnealusest turu täiendavast uurimisest komisjoni arvates loobuda. Piisab kui komisjon kontrollib suundumustele tuginedes, et kokkulepitud tasu jääb turuvahemikku.

| (168) | On ilmne, et näidatud võrreldavad tehingud jäävad mahult vahemikku, mis ulatub vähem kui 50 miljonist DEMst (umbes 25 miljonit eurot) umbes 1 miljardi USDni (vahetuskursside muutusi arvestades umbes 1 miljard eurot). Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse maht umbes 1,2 miljardi euro juures on sellest tsoonist mõnevõrra kõrgemal. Komisjon on siiski Saksamaaga ühel meelel, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panust saab eespool nimetatud etapiviisilise mudeli alusel võrrelda nelja väiksema vaikiva seltsingu panusega, millest igaühe summa on umbkaudu 150 miljoni euro ja 300 miljoni euro piires. Helaba ei sõltunud nii suure summa kohesest paigutamisest, vaid oleks oma äriplaani kohaselt suutnud omandada vastava suurusega vaikivate seltsingute panuseid turul järkjärgult. Komisjon märgib, et eeskätt Saksamaa huvides oli võimalus vaikiva seltsingu panuse andmiseks Helabale juba algselt ühe tervikuna, et edendamisega seotud varasid ei peaks osadeks jagama. |
| --- | --- |

(168)

On ilmne, et näidatud võrreldavad tehingud jäävad mahult vahemikku, mis ulatub vähem kui 50 miljonist DEMst (umbes 25 miljonit eurot) umbes 1 miljardi USDni (vahetuskursside muutusi arvestades umbes 1 miljard eurot). Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse maht umbes 1,2 miljardi euro juures on sellest tsoonist mõnevõrra kõrgemal. Komisjon on siiski Saksamaaga ühel meelel, et Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panust saab eespool nimetatud etapiviisilise mudeli alusel võrrelda nelja väiksema vaikiva seltsingu panusega, millest igaühe summa on umbkaudu 150 miljoni euro ja 300 miljoni euro piires. Helaba ei sõltunud nii suure summa kohesest paigutamisest, vaid oleks oma äriplaani kohaselt suutnud omandada vastava suurusega vaikivate seltsingute panuseid turul järkjärgult. Komisjon märgib, et eeskätt Saksamaa huvides oli võimalus vaikiva seltsingu panuse andmiseks Helabale juba algselt ühe tervikuna, et edendamisega seotud varasid ei peaks osadeks jagama.

| (169) | Teisalt kerkis Helaba tuumkapitali vaikivatest seltsingutest pärit osa tänu Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusele, isegi kui seda käsitatakse mitme vaikiva seltsingu panuse jadana, umbes [...] % tasemele. Saksamaa sõnul on see oluliselt kõrgem, kui erapankade hübriidsete tuumkapitali instrumentide puhul tavaliselt kombeks (39). Komisjon leiab, et mida kõrgem on hübriidse tuumkapitali osakaal, seda kõrgem on tavaliselt erainvestori nõutav tasu, kuna panga raskustessesattumisel esitataks suurema tõenäosusega pigem vaikivate seltsingute panuste kui aktsiakapitaliga seotud nõudeid. Saksamaa vaidleb sellele vastu, väites, et vaikivate seltsingute panuste riskikategooria on tavaliselt ühesugune ja et hiljem omandatud vaikivate seltsingute panused ei kuulu eeliskategooriasse. Hoolimata vaikivate seltsingute panuste omavahelisest vastutuslikust seosest näeb komisjon ühtlasi suuremat riski asjaolus, et tuumkapitalist suurema osa moodustavate vaikivate seltsingute panuste puhul põhinevad panga riskivarade rohkem vaikivate seltsingute panustel ja seega väheneb tuumkapitali mõju puhvrina, mille tagajärjeks on nende kasutamise suurem tõenäosus kahjumi puhul ja aeglasem täiendamine tasuvuse paranemisel. Samuti märgib Saksamaa, et turuandmetest ei saa järeldada, et investorid kes teevad panuseid vaikivate seltsingutena ettevõtetesse, mille vaikivate seltsingute panuste osakaal on juba niigi kõrge, nõuavad ka kõrgemat riskipreemiat. Komisjon võtab selle punkti teadmiseks ja leiab, et niisuguste lisatasude metoodiliselt usaldusväärset kvantifitseerimist ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel mõttekas läbi viia. Sellegipoolest näeb komisjon seda kui tõendit, et turumajanduslik investor vähemalt ei oleks aktsepteerinud turu hinnavahemiku alumises osas olevat tasu. |
| --- | --- |

(169)

Teisalt kerkis Helaba tuumkapitali vaikivatest seltsingutest pärit osa tänu Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panusele, isegi kui seda käsitatakse mitme vaikiva seltsingu panuse jadana, umbes [...] % tasemele. Saksamaa sõnul on see oluliselt kõrgem, kui erapankade hübriidsete tuumkapitali instrumentide puhul tavaliselt kombeks (39). Komisjon leiab, et mida kõrgem on hübriidse tuumkapitali osakaal, seda kõrgem on tavaliselt erainvestori nõutav tasu, kuna panga raskustessesattumisel esitataks suurema tõenäosusega pigem vaikivate seltsingute panuste kui aktsiakapitaliga seotud nõudeid. Saksamaa vaidleb sellele vastu, väites, et vaikivate seltsingute panuste riskikategooria on tavaliselt ühesugune ja et hiljem omandatud vaikivate seltsingute panused ei kuulu eeliskategooriasse. Hoolimata vaikivate seltsingute panuste omavahelisest vastutuslikust seosest näeb komisjon ühtlasi suuremat riski asjaolus, et tuumkapitalist suurema osa moodustavate vaikivate seltsingute panuste puhul põhinevad panga riskivarade rohkem vaikivate seltsingute panustel ja seega väheneb tuumkapitali mõju puhvrina, mille tagajärjeks on nende kasutamise suurem tõenäosus kahjumi puhul ja aeglasem täiendamine tasuvuse paranemisel. Samuti märgib Saksamaa, et turuandmetest ei saa järeldada, et investorid kes teevad panuseid vaikivate seltsingutena ettevõtetesse, mille vaikivate seltsingute panuste osakaal on juba niigi kõrge, nõuavad ka kõrgemat riskipreemiat. Komisjon võtab selle punkti teadmiseks ja leiab, et niisuguste lisatasude metoodiliselt usaldusväärset kvantifitseerimist ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel mõttekas läbi viia. Sellegipoolest näeb komisjon seda kui tõendit, et turumajanduslik investor vähemalt ei oleks aktsepteerinud turu hinnavahemiku alumises osas olevat tasu.

| (170) | Vastupidiselt Saksamaa poolt omaks võetud seisukohale ei pea komisjon Helaba kõrgeimat reitingut AAA/Aaa 1998. aasta lõpul riiklike kohustuste alusel Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i näol vaikiva seltsingu panuse tasu uurimisel oluliseks. Nagu eespool selgitatud, ei ole vaikivast seltsinglasest investor kaitstud käendaja sekkumisega Anstaltslas'i alusel oma varade huvides. |
| --- | --- |

(170)

Vastupidiselt Saksamaa poolt omaks võetud seisukohale ei pea komisjon Helaba kõrgeimat reitingut AAA/Aaa 1998. aasta lõpul riiklike kohustuste alusel Anstaltslast'i ja Gewährträgerhaftung'i näol vaikiva seltsingu panuse tasu uurimisel oluliseks. Nagu eespool selgitatud, ei ole vaikivast seltsinglasest investor kaitstud käendaja sekkumisega Anstaltslas'i alusel oma varade huvides.

| (171) | Komisjon järeldab ka siin, et Anstaltslast'il ja Gewährträgerhaftung'il põhinevat reitingut ei saa käsitada investorit ohustava riski indikaatorina. Komisjoni arvates on pikaajaline reiting ilma riiklike kohustusteta olulisem. Saksamaa väidab selles kontekstis, et seda reitingutüüpi ei saanud 1998. aasta lõpul määrata, kuna vastav reitingumetoodika Landesbankide jaoks tervikuna töötati välja alles pärast kokkulepete sõlmimist riigi garantiide kaotamise kohta, st pärast 2001. ja 2002. aastat. Käesolevas otsuses eeldab komisjon seega, et Helabasse investeerinud turumajanduslik investor oleks lähtunud eeldusest, et kahjumi risk sarnaneb mingil määral investeeringule ühte turuvõrdlusesse kaasatud suurtest erapankadest, kelle reiting oli püsivalt A-kategoorias, ja tegemist ei ole kõrgeimale reitingule AAA vastava vähendatud riskiga. Sellest tulenevalt ei näi vastava lisatasu vähendamine võrreldes turuvõrdluse andmetega olevat kohane; pigem saab turuvõrdluse andmeid kohaldada vahetult. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon järeldab ka siin, et Anstaltslast'il ja Gewährträgerhaftung'il põhinevat reitingut ei saa käsitada investorit ohustava riski indikaatorina. Komisjoni arvates on pikaajaline reiting ilma riiklike kohustusteta olulisem. Saksamaa väidab selles kontekstis, et seda reitingutüüpi ei saanud 1998. aasta lõpul määrata, kuna vastav reitingumetoodika Landesbankide jaoks tervikuna töötati välja alles pärast kokkulepete sõlmimist riigi garantiide kaotamise kohta, st pärast 2001. ja 2002. aastat. Käesolevas otsuses eeldab komisjon seega, et Helabasse investeerinud turumajanduslik investor oleks lähtunud eeldusest, et kahjumi risk sarnaneb mingil määral investeeringule ühte turuvõrdlusesse kaasatud suurtest erapankadest, kelle reiting oli püsivalt A-kategoorias, ja tegemist ei ole kõrgeimale reitingule AAA vastava vähendatud riskiga. Sellest tulenevalt ei näi vastava lisatasu vähendamine võrreldes turuvõrdluse andmetega olevat kohane; pigem saab turuvõrdluse andmeid kohaldada vahetult.

| (172) | Eespool toodud põhjustel ei loeks komisjon Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse turuvahemiku alumisse poolde jäävat tasu turule vastavaks. Arvestades vaikivate seltsingute panuste riskipreemia jaoks määratud turuvahemikku 0,75 % kuni 1,6 %, jääb Hesseni liidumaa vastav võrreldav väärtus 1,43 % (sh kaubandusmaks) vahemiku ülemisse poolde. Niisiis ei näe komisjon seda silmas pidades esialgse tasuga seoses mingeid tõendeid Helaba soodsama kohtlemise ja sellest tulenevalt ka riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(172)

Eespool toodud põhjustel ei loeks komisjon Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panuse turuvahemiku alumisse poolde jäävat tasu turule vastavaks. Arvestades vaikivate seltsingute panuste riskipreemia jaoks määratud turuvahemikku 0,75 % kuni 1,6 %, jääb Hesseni liidumaa vastav võrreldav väärtus 1,43 % (sh kaubandusmaks) vahemiku ülemisse poolde. Niisiis ei näe komisjon seda silmas pidades esialgse tasuga seoses mingeid tõendeid Helaba soodsama kohtlemise ja sellest tulenevalt ka riigiabi kohta.

(cc)   Kokkulepitud lisatasu püsivuse eest 0,2 % aastas (turuvõrdluse määr 0,23 % aastas, võttes arvesse kaubandusmaksu)

| (173) | Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus on piiramatu tähtajaga ning rahvusvahelises mõistes tuntakse seda tähtajatu instrumendina. Seega eristub see enamikust teistest Saksamaa poolt võrdluse huvides viidatud ja 1990ndatel tüüpilistest tehingutest, mille tähtaeg on üldjuhul kümme kuni kaksteist aastat. |
| --- | --- |

(173)

Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus on piiramatu tähtajaga ning rahvusvahelises mõistes tuntakse seda tähtajatu instrumendina. Seega eristub see enamikust teistest Saksamaa poolt võrdluse huvides viidatud ja 1990ndatel tüüpilistest tehingutest, mille tähtaeg on üldjuhul kümme kuni kaksteist aastat.

| (174) | Kui turule abstraktses võtmes läheneda, siis piiramatu tähtaeg tähendab seda, et investoril on suurem risk tasu mitte saada ja suurem intressimäära kõikumise risk, mida lisatasu peaks kompenseerima, kuigi käesoleval juhul ei puutu intressimäära kõikumise risk asjasse, kuna likviidsust ei pakutud. Peale selle piiras liidumaa tema vabadust vaikiva seltsingu panuse kasutamisel rohkem, kui tähtajalise panuse puhul normaalne (40). Teisalt annab vaikiva seltsingu panuse piiramatu tähtaeg Helabale majandusliku lisaeelise – seda saab ülalpool 15 % piiri tunnustada tuumkapitalina, mida tegelikult ka tehti. Selle nägi oktoobris 1998 ette Baseli Pangajärelevalve Komitee eespool nimetatud Sydney deklaratsioon. |
| --- | --- |

(174)

Kui turule abstraktses võtmes läheneda, siis piiramatu tähtaeg tähendab seda, et investoril on suurem risk tasu mitte saada ja suurem intressimäära kõikumise risk, mida lisatasu peaks kompenseerima, kuigi käesoleval juhul ei puutu intressimäära kõikumise risk asjasse, kuna likviidsust ei pakutud. Peale selle piiras liidumaa tema vabadust vaikiva seltsingu panuse kasutamisel rohkem, kui tähtajalise panuse puhul normaalne (40). Teisalt annab vaikiva seltsingu panuse piiramatu tähtaeg Helabale majandusliku lisaeelise – seda saab ülalpool 15 % piiri tunnustada tuumkapitalina, mida tegelikult ka tehti. Selle nägi oktoobris 1998 ette Baseli Pangajärelevalve Komitee eespool nimetatud Sydney deklaratsioon.

| (175) | Neil põhjustel leppisid Hesseni liidumaa ja Helaba kokku täiendavas lisatasus esialgse tasu pealt, ehk lisatasus püsivuse eest 0,2 % aastas. Võttes arvesse eespool nimetatud kaubandusmaksu mõju, kasvab turuvõrdluse suhtes kohaldatav määr 0,23 %ni aastas. |
| --- | --- |

(175)

Neil põhjustel leppisid Hesseni liidumaa ja Helaba kokku täiendavas lisatasus esialgse tasu pealt, ehk lisatasus püsivuse eest 0,2 % aastas. Võttes arvesse eespool nimetatud kaubandusmaksu mõju, kasvab turuvõrdluse suhtes kohaldatav määr 0,23 %ni aastas.

| (176) | Hinnates, kas see määr 0,23 % aastas on kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, ei saa komisjon tugineda tehingu ajast pärinevatele turuandmetele või saab seda teha vaid väga piiratud määral. Saksamaa esitatud teabe kohaselt olid Helaba ja Hesseni liidumaa turul teataval määral teerajajad, korraldades tehingu nii, et asjaomaste pangandusjärelevalve- ja finantsasutustega kooskõlastades saavutati terve osa tunnustamine tuumkapitalina ülalpool 15 % limiiti. Saksamaa sõnul oli see tehing ilmselgelt omas laadis esimene. Võrdlusandmed püsivuspreemia turuolemuse kohta ei olnud pooltele 1998. aasta lõpul kättesaadavad, kuna ajavahemikul “Sydney deklaratsioonist”28. oktoobril 1998 kuni 1. detsembrini 1998 ei saanud läbipaistval turul kujuneda püsivaid vaikivaid seltsinguid. |
| --- | --- |

(176)

Hinnates, kas see määr 0,23 % aastas on kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, ei saa komisjon tugineda tehingu ajast pärinevatele turuandmetele või saab seda teha vaid väga piiratud määral. Saksamaa esitatud teabe kohaselt olid Helaba ja Hesseni liidumaa turul teataval määral teerajajad, korraldades tehingu nii, et asjaomaste pangandusjärelevalve- ja finantsasutustega kooskõlastades saavutati terve osa tunnustamine tuumkapitalina ülalpool 15 % limiiti. Saksamaa sõnul oli see tehing ilmselgelt omas laadis esimene. Võrdlusandmed püsivuspreemia turuolemuse kohta ei olnud pooltele 1998. aasta lõpul kättesaadavad, kuna ajavahemikul “Sydney deklaratsioonist”28. oktoobril 1998 kuni 1. detsembrini 1998 ei saanud läbipaistval turul kujuneda püsivaid vaikivaid seltsinguid.

| (177) | Komisjon märgib esmalt, et riiklikku investorit või avalik-õiguslikku panka ei saa takistada tegutsemast turul teerajajana. Tegelikult tuleb turul tee rajajale anda tingimuste kehtestamisel hoopis rohkem manööverdamisruumi kui juba kehtestatud kriteeriumide puhul, mis määratlevad turutesti aluseks oleva vastava turuvahemiku. Komisjon saab seega kõige rohkem kontrollida, kas katkematuse eest makstava hinnalisa määramine oli majanduslikus mõttes vale, st põhines näiteks valedel eeldustel. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon märgib esmalt, et riiklikku investorit või avalik-õiguslikku panka ei saa takistada tegutsemast turul teerajajana. Tegelikult tuleb turul tee rajajale anda tingimuste kehtestamisel hoopis rohkem manööverdamisruumi kui juba kehtestatud kriteeriumide puhul, mis määratlevad turutesti aluseks oleva vastava turuvahemiku. Komisjon saab seega kõige rohkem kontrollida, kas katkematuse eest makstava hinnalisa määramine oli majanduslikus mõttes vale, st põhines näiteks valedel eeldustel.

| (178) | Kõnealuse kontrolli teostamisel tuleb viidata ka hilisema perioodi turuandmetele. Komisjoni hinnangul ei ole põhjust arvata, et vaikiva seltsingu püsivuse eest makstav hinnalisa ajas kuigivõrd muutub. Turule tuginedes ei saa tuletada konkreetseid andmeid püsivuspreemia taseme kohta. Tähtajatud instrumendid, sealhulgas piiramatu tähtajaga vaikiva seltsingu panus, on end turul kehtestanud alates 1998. aasta oktoobri Sydney deklaratsioonist, kuid konkreetsemalt alates 1999. aastast. |
| --- | --- |

(178)

Kõnealuse kontrolli teostamisel tuleb viidata ka hilisema perioodi turuandmetele. Komisjoni hinnangul ei ole põhjust arvata, et vaikiva seltsingu püsivuse eest makstav hinnalisa ajas kuigivõrd muutub. Turule tuginedes ei saa tuletada konkreetseid andmeid püsivuspreemia taseme kohta. Tähtajatud instrumendid, sealhulgas piiramatu tähtajaga vaikiva seltsingu panus, on end turul kehtestanud alates 1998. aasta oktoobri Sydney deklaratsioonist, kuid konkreetsemalt alates 1999. aastast.

| (179) | Seepärast ei esitanud Saksamaa turuvõrdluse tegemiseks eraldi andmeid asjakohase püsivuspreemia taseme kohta, vaid esitas selle asemel andmed turul 1999. aastast alates täheldatud tähtajatute instrumentide ja piiramatu tähtajaga vaikivate seltsingute üldiste hindade kohta (panuseid tähtajaga üle kolmekümne aasta loetakse turul samuti piiramatu tähtajaga panusteks). Andmed on kokku võetud järgmises tabelis, kusjuures eespool toodud tabelis loetletud 1999. aasta tähtajatud instrumendid on terviklikkuse huvides siin uuesti ära toodud:











  Asjaomased võrreldavad tehingud (41) |
| --- | --- |
| Tehingu kirjeldus | Maht | Täht-aeg | Finants-tugevuse-/toote-reitingud | Lisatasu (aastas) baaspunktides | Võrdlusaluseks olev intressimäär ja lisatasu võimalikud korrigeerimised (42)refinantseerimise hinnalisa mahaarvamise teel | Võrdluseks sobiv riskipreemia |
| Vaikiva seltsingu panuse osamakse (USD) Dresdner Bank'ile, mai 1999 | 1 miljard USD | 32 aastat | FSR: Aa1/AA
  PR: Aa2; A+ | 215 bp | 30aastased USA riigiväärtpaberid
  (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (43) | 150 bp |
| Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999 | 500 miljonit EUR | piira-matu | FSR: Aa3/AA
  PR: A1 | Fikseeritud 6,6 % (vastab 115 bp-le) | Vastab 30aastasele föderaallaenule (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel) | 75-95 bp |
| Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi osamakse (USD), juuli 1999 | 200 miljonit USD | piira-matu | FSR: Aa3/AA
  PR: A1 | Fikseeritud 7,75 % (vastab 160 bp-le) | Vastab 30aastastele USA riigiväärtpaberitele (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel) | 95 bp |
| Deutsche Bank, detsember 2003 | 300 miljonit EUR | piira-matu | PR: A2/A | Fikseeritud 6,15 % (vastab 99 bp-le üle turu keskmise swap-kursi) | Vastab turu keskmisele swap-kursile (korrigeerimiseta) | 99 bp |

(179)

Seepärast ei esitanud Saksamaa turuvõrdluse tegemiseks eraldi andmeid asjakohase püsivuspreemia taseme kohta, vaid esitas selle asemel andmed turul 1999. aastast alates täheldatud tähtajatute instrumentide ja piiramatu tähtajaga vaikivate seltsingute üldiste hindade kohta (panuseid tähtajaga üle kolmekümne aasta loetakse turul samuti piiramatu tähtajaga panusteks). Andmed on kokku võetud järgmises tabelis, kusjuures eespool toodud tabelis loetletud 1999. aasta tähtajatud instrumendid on terviklikkuse huvides siin uuesti ära toodud:

Asjaomased võrreldavad tehingud (41)

Tehingu kirjeldus

Maht

Täht-aeg

Finants-tugevuse-/toote-reitingud

Lisatasu (aastas) baaspunktides

Võrdlusaluseks olev intressimäär ja lisatasu võimalikud korrigeerimised (42)refinantseerimise hinnalisa mahaarvamise teel

Võrdluseks sobiv riskipreemia

Vaikiva seltsingu panuse osamakse (USD) Dresdner Bank'ile, mai 1999

1 miljard USD

32 aastat

FSR: Aa1/AA

PR: Aa2; A+

215 bp

30aastased USA riigiväärtpaberid

(korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel (43)

150 bp

Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi euroosamakse, juuli 1999

500 miljonit EUR

piira-matu

FSR: Aa3/AA

PR: A1

Fikseeritud 6,6 % (vastab 115 bp-le)

Vastab 30aastasele föderaallaenule (korrigeerimine 20-40 bp mahaarvamise teel)

75-95 bp

Deutsche Bank'i tähtajatu instrumendi osamakse (USD), juuli 1999

200 miljonit USD

piira-matu

FSR: Aa3/AA

PR: A1

Fikseeritud 7,75 % (vastab 160 bp-le)

Vastab 30aastastele USA riigiväärtpaberitele (korrigeerimine 65 bp mahaarvamise teel)

95 bp

Deutsche Bank, detsember 2003

300 miljonit EUR

piira-matu

PR: A2/A

Fikseeritud 6,15 % (vastab 99 bp-le üle turu keskmise swap-kursi)

Vastab turu keskmisele swap-kursile (korrigeerimiseta)

99 bp

| (180) | Vähesed nimetatud võrdlevad andmed tähtajatute instrumentide kohta ei muuda siinkohal piiratud tähtajaga vaikivate seltsingute panustega võrreldes turuvõrdluse vahemikus mitte midagi. Majandusteooria kirjutab ette, et turumajanduslik investor nõuab loomulikult lisatasu tähtajatuse eest võrreldes muidu sarnase piiratud tähtajaga vaikiva seltsingu panusega, et kompenseerida eriti tugevamast ja pikemast sidemest tulenevat mittemaksmise lisariski. Samas selgub esitatud andmetest, et tähtajatute instrumentide turul ei pruugita nõuda piiratud tähtajaga vaikivate seltsingute panustest oluliselt kõrgemat riskipreemiat. See järeldus, kuigi seda ei saa kindlasti kirjeldada statistiliselt tugevana, arvestades piisava arvu võrreldavate tehingute puudumist, lisab veelgi tõepära Saksamaa väitele, et püsivuse aspekt ei muuda vaikiva seltsingu panust näiteks teist tüüpi kapitaliinstrumendiks, nagu väidab BdB. |
| --- | --- |

(180)

Vähesed nimetatud võrdlevad andmed tähtajatute instrumentide kohta ei muuda siinkohal piiratud tähtajaga vaikivate seltsingute panustega võrreldes turuvõrdluse vahemikus mitte midagi. Majandusteooria kirjutab ette, et turumajanduslik investor nõuab loomulikult lisatasu tähtajatuse eest võrreldes muidu sarnase piiratud tähtajaga vaikiva seltsingu panusega, et kompenseerida eriti tugevamast ja pikemast sidemest tulenevat mittemaksmise lisariski. Samas selgub esitatud andmetest, et tähtajatute instrumentide turul ei pruugita nõuda piiratud tähtajaga vaikivate seltsingute panustest oluliselt kõrgemat riskipreemiat. See järeldus, kuigi seda ei saa kindlasti kirjeldada statistiliselt tugevana, arvestades piisava arvu võrreldavate tehingute puudumist, lisab veelgi tõepära Saksamaa väitele, et püsivuse aspekt ei muuda vaikiva seltsingu panust näiteks teist tüüpi kapitaliinstrumendiks, nagu väidab BdB.

| (181) | Saksamaa esitas võrdleva arvutuse Deutsche Bank'i 1999. aasta juuli piiramatu tähtajaga eurotehingu (tähtajatu) püsivuse lisatasu kohta võrreldes Dresdner Bank'i 1999. aasta mai tehinguga, mis oli piiratud tähtajaga (44). Selles väideti, et Deutsche Bank'i 1999. aasta juuli tähtajatu tehingu üldtasu oli 6,6 % aastas (vt eespool toodud tabel). 1. juulil 1999 oli kümneaastaste föderaallaenude jooksev tootlus 4,66 % aastas, mis tähendab, et nendega seotud lisatasu oli 1,94 % aastas. (45) Seevastu mais 1999 Dresdner Bank'i tehtud 12aastase vaikiva seltsingu panuse eurotranšee eest maksti kümneaastastest föderaallaenudest 1,65 % kõrgemat tasu. See andis erinevuseks 0,29 % aastas. Väidetavalt oli see siin kokkulepitud lisatasust 0,20 % aastas (kaubandusmaksu tagajärjel 0,23 % aastas) vaid veidi kõrgem Vahe teine põhjus oli see, et Deutsche Bank'i tähtajatud instrumendid said Moody'selt madalama reitingu A1, kui Dresdner Bank'i vaikiva seltsingu panuse reiting Aa2, ning tasu oli sellest tulenevalt kõrgem. |
| --- | --- |

(181)

Saksamaa esitas võrdleva arvutuse Deutsche Bank'i 1999. aasta juuli piiramatu tähtajaga eurotehingu (tähtajatu) püsivuse lisatasu kohta võrreldes Dresdner Bank'i 1999. aasta mai tehinguga, mis oli piiratud tähtajaga (44). Selles väideti, et Deutsche Bank'i 1999. aasta juuli tähtajatu tehingu üldtasu oli 6,6 % aastas (vt eespool toodud tabel). 1. juulil 1999 oli kümneaastaste föderaallaenude jooksev tootlus 4,66 % aastas, mis tähendab, et nendega seotud lisatasu oli 1,94 % aastas. (45) Seevastu mais 1999 Dresdner Bank'i tehtud 12aastase vaikiva seltsingu panuse eurotranšee eest maksti kümneaastastest föderaallaenudest 1,65 % kõrgemat tasu. See andis erinevuseks 0,29 % aastas. Väidetavalt oli see siin kokkulepitud lisatasust 0,20 % aastas (kaubandusmaksu tagajärjel 0,23 % aastas) vaid veidi kõrgem Vahe teine põhjus oli see, et Deutsche Bank'i tähtajatud instrumendid said Moody'selt madalama reitingu A1, kui Dresdner Bank'i vaikiva seltsingu panuse reiting Aa2, ning tasu oli sellest tulenevalt kõrgem.

| (182) | Komisjon usub, et see võrdlev arvutus on vastuvõetav, pidades silmas perioodil 1998/1999 saadaolevate andmete piiratust, mis ei ole Hesseni liidumaa ja Helaba süü. Võrdlevast arvutusest tulenev näitaja 0,29 % on vaid veidi kõrgem kui Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokkulepitud lisatasu püsivuse eest, st 0,23 %. Lisaks on vähemalt osa vahest omistatav tootereitingu erinevustele, mis oleksid tõenäoliselt väiksemad, kui peaks võrdlema Helabasse tehtud piiratud ja piiramatu tähtajaga vaikivate seltsingute panuseid, kuna emitent on identne. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon usub, et see võrdlev arvutus on vastuvõetav, pidades silmas perioodil 1998/1999 saadaolevate andmete piiratust, mis ei ole Hesseni liidumaa ja Helaba süü. Võrdlevast arvutusest tulenev näitaja 0,29 % on vaid veidi kõrgem kui Hesseni liidumaa ja Helaba vahel kokkulepitud lisatasu püsivuse eest, st 0,23 %. Lisaks on vähemalt osa vahest omistatav tootereitingu erinevustele, mis oleksid tõenäoliselt väiksemad, kui peaks võrdlema Helabasse tehtud piiratud ja piiramatu tähtajaga vaikivate seltsingute panuseid, kuna emitent on identne.

| (183) | Seega puuduvad komisjonil tõendid, et tähtajatuse hinnalisa võrreldav määr 0,23 % aastas jääb turuvahemikust allapoole ning et seepärast toimus Helaba soosimine, st riigiabi. |
| --- | --- |

(183)

Seega puuduvad komisjonil tõendid, et tähtajatuse hinnalisa võrreldav määr 0,23 % aastas jääb turuvahemikust allapoole ning et seepärast toimus Helaba soosimine, st riigiabi.

(dd)   Võttes asjakohaselt arvesse likviidsuskulusid

| (184) | Saksamaa, Helaba ja BdB argumente likviidsuskulude kohta, mis on selles suhtes kooskõlas, võib aktsepteerida, kuivõrd “normaalne” kapitalipaigutus panka annab talle nii likviidsuse kui ka omavahendite baasi, mida ta vajab oma tegevuse laiendamiseks seoses järelevalvega. Kapitali täielikuks kasutamiseks, st selle 100 % riskiga kaalutud varade laiendamiseks teguriga 12,5 (st 100 jagatud maksevõime määraga 8), peab pank end finantsturgudel 11,5-kordselt refinantseerima. Lihtsalt väljendatuna saame aktsiatulu, lahutades 12,5-kordsest saadud intressist 11,5-kordse makstud intressi ning panga muud kulud (nt halduskulud) (46). Kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ei taganud Helabale esialgset likviidsust, sest ülekantud varad ja kogu nendest saadud tulu säilitas seadusega sätestatud sihtotstarbelisuse elamuehituse edendamiseks, pidi Helaba kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsturgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel tasemel) (47). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu rahapaigutusega samadel alustel. |
| --- | --- |

(184)

Saksamaa, Helaba ja BdB argumente likviidsuskulude kohta, mis on selles suhtes kooskõlas, võib aktsepteerida, kuivõrd “normaalne” kapitalipaigutus panka annab talle nii likviidsuse kui ka omavahendite baasi, mida ta vajab oma tegevuse laiendamiseks seoses järelevalvega. Kapitali täielikuks kasutamiseks, st selle 100 % riskiga kaalutud varade laiendamiseks teguriga 12,5 (st 100 jagatud maksevõime määraga 8), peab pank end finantsturgudel 11,5-kordselt refinantseerima. Lihtsalt väljendatuna saame aktsiatulu, lahutades 12,5-kordsest saadud intressist 11,5-kordse makstud intressi ning panga muud kulud (nt halduskulud) (46). Kuna Hesseni liidumaa vaikiva seltsingu panus ei taganud Helabale esialgset likviidsust, sest ülekantud varad ja kogu nendest saadud tulu säilitas seadusega sätestatud sihtotstarbelisuse elamuehituse edendamiseks, pidi Helaba kandma kapitalisummaga võrdseid täiendavaid rahastamiskulusid, kui ta pidanuks kaasama vajalikke summasid finantsturgudel, et kasutada täielikult ära lisakapitaliga kaasnevat äripotentsiaali, st laiendada riskiga kaalutud varasid 12,5-kordse kapitalisummaga (või hoida olemasolevaid varasid sellel tasemel) (47). Nende likviidse omakapitali puhul puuduvate lisakulude tõttu tuleb asjakohast tasu vastavalt vähendada. Turumajanduslik investor ei saanud oodata tasu rahapaigutusega samadel alustel.

| (185) | Erinevalt BdBst, kuid sarnaselt Saksamaale ja Helabale, võtab komisjon omaks seisukoha, et refinantseerimise koguintressimäär on maksustatavast summast mahaarvatav. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. Sama kehtib ka vaikiva seltsingu panuse kohta, mis tehakse juba algselt likviidsel kujul. Viimasega võrreldes, mis, nagu eespool märgitud, näeb ette asjakohase turutesti, ei ilmne muid maksueeliseid. Panga netotulem väheneb seega kummalgi juhul likviidsuse eest makstava intressisumma võrra. Seega on refinantseerimiskulud tervikuna maksustatavast summast mahaarvatavad. |
| --- | --- |

(185)

Erinevalt BdBst, kuid sarnaselt Saksamaale ja Helabale, võtab komisjon omaks seisukoha, et refinantseerimise koguintressimäär on maksustatavast summast mahaarvatav. Refinantseerimiskulud on tegevuskulud ja seega vähendavad need maksustatavat tulu. Sama kehtib ka vaikiva seltsingu panuse kohta, mis tehakse juba algselt likviidsel kujul. Viimasega võrreldes, mis, nagu eespool märgitud, näeb ette asjakohase turutesti, ei ilmne muid maksueeliseid. Panga netotulem väheneb seega kummalgi juhul likviidsuse eest makstava intressisumma võrra. Seega on refinantseerimiskulud tervikuna maksustatavast summast mahaarvatavad.

| (186) | See olukord eristab Helabat märkimisväärselt WestLB'st ja teistest liidumaade pankadest, mis olid samuti menetluse subjektiks, kuna viimaste puhul kanti edendamisega seotud varad bilanssi reservidena ja kogu tasu tuleb käsitada kasumi kasutamisena, mitte aga tegevuskuludena, ning see tuleb tasuda maksustatavast kasumist. Teiste puhul eksisteerib maksueelis seega juhul, kui hangitava likviidsuse kulud kuuluvad taas kord tegevuskuludena maksustatavast summast mahaarvamisele, millega ei oleks tegemist investeeringu puhul, mis oli algselt rahaline, kuid muus osas identne, ning mis on asjakohaseks võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

(186)

See olukord eristab Helabat märkimisväärselt WestLB'st ja teistest liidumaade pankadest, mis olid samuti menetluse subjektiks, kuna viimaste puhul kanti edendamisega seotud varad bilanssi reservidena ja kogu tasu tuleb käsitada kasumi kasutamisena, mitte aga tegevuskuludena, ning see tuleb tasuda maksustatavast kasumist. Teiste puhul eksisteerib maksueelis seega juhul, kui hangitava likviidsuse kulud kuuluvad taas kord tegevuskuludena maksustatavast summast mahaarvamisele, millega ei oleks tegemist investeeringu puhul, mis oli algselt rahaline, kuid muus osas identne, ning mis on asjakohaseks võrdlusaluseks.

| (187) | Mis tahes (muude) maksueeliste puudumisel peab Helaba sellest tulenevalt maksma üksnes tasu riski eest, mille mõju alla Hesseni liidumaa seab oma edendamisega seotud varad vaikiva seltsingu panuse kujul, st baaspunktides väljendatud riskipreemia, mis on asjaomasest võrdlusintressimäärast kõrgem. |
| --- | --- |

(187)

Mis tahes (muude) maksueeliste puudumisel peab Helaba sellest tulenevalt maksma üksnes tasu riski eest, mille mõju alla Hesseni liidumaa seab oma edendamisega seotud varad vaikiva seltsingu panuse kujul, st baaspunktides väljendatud riskipreemia, mis on asjaomasest võrdlusintressimäärast kõrgem.

(2)   Minimaalse tasu määramine kapitali eest, mis on vajalik edendamisega seotud äritegevuse toetamiseks, ja kapitali eest, mida etapiviisilise skeemi alusel algselt ei kasutatud konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks

| (188) | 1999. aastal tehtud WestLB otsuses kohaldas komisjon bilanssi kantud, kuid konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks mittekasutatava summa puhul panga garantiitasu 0,5-0,6 % enne maksude mahaarvamist ja 0,3 % pärast maksude mahaarvamist. Antud garantiitasu on kooskõlas tasumääraga 0,3 % enne maksude mahaarvamist, mille Saksamaa oli märkinud 1991. aasta lõpul asjakohaseks komisjonitasuks panga garantii eest sellise panga puhul nagu WestLB. Komisjon tõstis selle määra 0,5-0,6 %ni enne maksude mahaarvamist (0,3 % pärast maksude mahaarvamist) kahel põhjusel. Esiteks ületas 3,4 miljardit DEM (1,74 miljardit EUR) WestLB puhul kõnealuste pangapoolsete tagatistega üldjuhul kaetava summa. Teiseks pangapoolsed tagatised olid üldjuhul seotud kindlate tehingutega ja ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(188)

1999. aastal tehtud WestLB otsuses kohaldas komisjon bilanssi kantud, kuid konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks mittekasutatava summa puhul panga garantiitasu 0,5-0,6 % enne maksude mahaarvamist ja 0,3 % pärast maksude mahaarvamist. Antud garantiitasu on kooskõlas tasumääraga 0,3 % enne maksude mahaarvamist, mille Saksamaa oli märkinud 1991. aasta lõpul asjakohaseks komisjonitasuks panga garantii eest sellise panga puhul nagu WestLB. Komisjon tõstis selle määra 0,5-0,6 %ni enne maksude mahaarvamist (0,3 % pärast maksude mahaarvamist) kahel põhjusel. Esiteks ületas 3,4 miljardit DEM (1,74 miljardit EUR) WestLB puhul kõnealuste pangapoolsete tagatistega üldjuhul kaetava summa. Teiseks pangapoolsed tagatised olid üldjuhul seotud kindlate tehingutega ja ajaliselt piiratud.

| (189) | Käesolevas menetluses Helaba asjus palus komisjon Saksamaal samamoodi ära märkida garantiieraldise, mida võiks lugeda Helaba-suguse panga turutingimustele vastavaks. Saksamaa ei teinud nii, kuid väitis, et garantii anti alati üksnes teatavatele tehingutele ning et seepärast puudus turg, millest saanuks tuletada tasu kõnealuste tagatiste eest. Kui komisjon nõuaks nendest vastuväidetest hoolimata tasu kindlaksmääramist, saaks kõnealuse tasu taseme Saksamaa arvates välja arvutada üksnes individuaalselt, võttes arvesse konkreetset riski, mida liidumaa oli asjassepuutuvate summade vahe tõttu kandnud. Kuna riskivarade kavandatud kasv tempos ainult [...] miljonit DEMi aastas kujutas endast WestLBga võrreldes vaid tagasihoidlikku kasvupoliitikat, peaks panga kreeditoride poolt nõutava igal aastal kahaneva diferentseeritud summa väga madal tõenäosus igal juhul andma alust kohaldada väga madalat riskipreemiat. Peale selle oli Helaba vaid osaliselt kasutanud gradueeritud summasid, mis kuulusid täies ulatuses hüvitamisele, ning vastupidiselt WestLB'le olid enam kui täidetud pangandusjärelevalve teostamisel nõutavad minimaalsed tuumkapitali protsendid, nii et Helaba äririskid olid seeläbi adekvaatsemalt kaetud. See ohutusmarginaal tähendas, et ei põhilist tasumäära 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist ega selle määra pealt makstavat lisatasu 0,2–0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist ei saa WestLB otsusest (kokku 0,3 % aastas pärast maksude mahaarvamist) Helaba juhtumile üle kanda. |
| --- | --- |

(189)

Käesolevas menetluses Helaba asjus palus komisjon Saksamaal samamoodi ära märkida garantiieraldise, mida võiks lugeda Helaba-suguse panga turutingimustele vastavaks. Saksamaa ei teinud nii, kuid väitis, et garantii anti alati üksnes teatavatele tehingutele ning et seepärast puudus turg, millest saanuks tuletada tasu kõnealuste tagatiste eest. Kui komisjon nõuaks nendest vastuväidetest hoolimata tasu kindlaksmääramist, saaks kõnealuse tasu taseme Saksamaa arvates välja arvutada üksnes individuaalselt, võttes arvesse konkreetset riski, mida liidumaa oli asjassepuutuvate summade vahe tõttu kandnud. Kuna riskivarade kavandatud kasv tempos ainult [...] miljonit DEMi aastas kujutas endast WestLBga võrreldes vaid tagasihoidlikku kasvupoliitikat, peaks panga kreeditoride poolt nõutava igal aastal kahaneva diferentseeritud summa väga madal tõenäosus igal juhul andma alust kohaldada väga madalat riskipreemiat. Peale selle oli Helaba vaid osaliselt kasutanud gradueeritud summasid, mis kuulusid täies ulatuses hüvitamisele, ning vastupidiselt WestLB'le olid enam kui täidetud pangandusjärelevalve teostamisel nõutavad minimaalsed tuumkapitali protsendid, nii et Helaba äririskid olid seeläbi adekvaatsemalt kaetud. See ohutusmarginaal tähendas, et ei põhilist tasumäära 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist ega selle määra pealt makstavat lisatasu 0,2–0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist ei saa WestLB otsusest (kokku 0,3 % aastas pärast maksude mahaarvamist) Helaba juhtumile üle kanda.

| (190) | Seepärast peab komisjon Helaba-suguse panga puhul asjakohase garantiitasu ise läbi vaatama. WestLB ja Helaba elementaarset sarnasust silmas pidades ja muude kriteeriumide puudumisel eeldab komisjon siinkohal, et nagu WestLB puhul, saab baasmäära 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist lugeda asjakohaseks. Komisjoni arvates ei ole hinnalisandid selle määra juures siiski asjakohased. Esiteks on pikemas perspektiivis edendamisega seotud tegevuse toetamiseks saadaval olev vaikiva seltsingu panuse summa (50 kuni 100 miljonit EUR) märksa väiksem, kui vastav summa ligikaudu 1,7 miljardit EUR WestLB juhtumi puhul. Teiseks oli summa, mis ei olnud etapiviisilise skeemi kohaselt kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, etapiviisilise skeemi tõttu ajaliselt piiratud ning langes sellest tulenevalt 2003. aastal nulli tasemele. Need faktid näitavad selgelt, et Hesseni liidumaa risk ei olnud kõrgem kui pangale nagu Helaba antud turutagatise puhul ning sellest tulenevalt ei ole see õigustuseks, et tõsta baasmäära, mis on enne maksude mahaarvamist 0,3 % aastas. Kuna tasu kogu vaikiva seltsingu panuse eest on tegevuskuludena maksustatavast summast mahaarvatav ning erineb ka selles punktis tasu käsitlemisest WestLB otsuses, kehtestab komisjon käesolevas otsuses komisjonitasu maksustamiseelse määrana, mis on täies ulatuses tegevuskuludena tunnustatav. |
| --- | --- |

(190)

Seepärast peab komisjon Helaba-suguse panga puhul asjakohase garantiitasu ise läbi vaatama. WestLB ja Helaba elementaarset sarnasust silmas pidades ja muude kriteeriumide puudumisel eeldab komisjon siinkohal, et nagu WestLB puhul, saab baasmäära 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist lugeda asjakohaseks. Komisjoni arvates ei ole hinnalisandid selle määra juures siiski asjakohased. Esiteks on pikemas perspektiivis edendamisega seotud tegevuse toetamiseks saadaval olev vaikiva seltsingu panuse summa (50 kuni 100 miljonit EUR) märksa väiksem, kui vastav summa ligikaudu 1,7 miljardit EUR WestLB juhtumi puhul. Teiseks oli summa, mis ei olnud etapiviisilise skeemi kohaselt kasutatav konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, etapiviisilise skeemi tõttu ajaliselt piiratud ning langes sellest tulenevalt 2003. aastal nulli tasemele. Need faktid näitavad selgelt, et Hesseni liidumaa risk ei olnud kõrgem kui pangale nagu Helaba antud turutagatise puhul ning sellest tulenevalt ei ole see õigustuseks, et tõsta baasmäära, mis on enne maksude mahaarvamist 0,3 % aastas. Kuna tasu kogu vaikiva seltsingu panuse eest on tegevuskuludena maksustatavast summast mahaarvatav ning erineb ka selles punktis tasu käsitlemisest WestLB otsuses, kehtestab komisjon käesolevas otsuses komisjonitasu maksustamiseelse määrana, mis on täies ulatuses tegevuskuludena tunnustatav.

e)   Abi element

| (191) | Nagu eespool märgitud, leiab komisjon, et tasu 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist on asjakohane selle kapitali osa puhul, mis ei ole Helaba poolt kasutatav tema konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, kuid mis kanti alates 31. detsembrist 1998 Helaba bilanssi. |
| --- | --- |

(191)

Nagu eespool märgitud, leiab komisjon, et tasu 0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist on asjakohane selle kapitali osa puhul, mis ei ole Helaba poolt kasutatav tema konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, kuid mis kanti alates 31. detsembrist 1998 Helaba bilanssi.

| (192) | Helaba maksab tasu 1,4 % aastas üksnes summalt, mis on etapiviisilisele skeemile vastavalt kasutatav riskivarade katteks, kuid mitte vaikiva seltsingu panuse osalt, mis on kantud bilanssi, kuid mida ei kasutata konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(192)

Helaba maksab tasu 1,4 % aastas üksnes summalt, mis on etapiviisilisele skeemile vastavalt kasutatav riskivarade katteks, kuid mitte vaikiva seltsingu panuse osalt, mis on kantud bilanssi, kuid mida ei kasutata konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks.

| (193) | Seega saab abi elementi määratleda kui garantiitasu (0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist) tulemust, mida komisjon loeb turutingimustele vastavaks, ja vaikiva seltsingu panuse bilanssi kantud osa, mida ei kasutatud konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, vastavalt järgmisele tabelile:










  Aastalõpuväärtused
  miljonites eurodes | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1) | Nominaalväärtus bilansis |

(193)

Seega saab abi elementi määratleda kui garantiitasu (0,3 % aastas enne maksude mahaarvamist) tulemust, mida komisjon loeb turutingimustele vastavaks, ja vaikiva seltsingu panuse bilanssi kantud osa, mida ei kasutatud konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, vastavalt järgmisele tabelile:

Aastalõpuväärtused

miljonites eurodes

1999

2000

2001

2002

2003

1)

Nominaalväärtus bilansis

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

1 264,4

| 2) | Etapiviisilise skeemi kohaselt tegelikult konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav tuumkapital |
| --- | --- |

2)

Etapiviisilise skeemi kohaselt tegelikult konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav tuumkapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3) | Edendamisega seotud tegevuseks kasutatud tuumkapital |
| --- | --- |

3)

Edendamisega seotud tegevuseks kasutatud tuumkapital

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4) | Konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav tuumkapital, mille kasutatavus allub etapiviisilisele mudelile |
| --- | --- |

4)

Konkurentsivõimeliseks äritegevuseks kasutatav tuumkapital, mille kasutatavus allub etapiviisilisele mudelile

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 5) | (1) ja (2) vahe vastab (3) ja (4) summale |
| --- | --- |

5)

(1) ja (2) vahe vastab (3) ja (4) summale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 6) | Ohutusmarginaali mahaarvamine madalama eelmääratluse tõttu bilansis 31.12.1998 seisuga (48) |
| --- | --- |

6)

Ohutusmarginaali mahaarvamine madalama eelmääratluse tõttu bilansis 31.12.1998 seisuga (48)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 7) | Kapitalibaas, mis kuulub hüvitamisele garantiitasuga 0,3 % aastas (enne maksude mahaarvamist) |
| --- | --- |

7)

Kapitalibaas, mis kuulub hüvitamisele garantiitasuga 0,3 % aastas (enne maksude mahaarvamist)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 8) | Tegevuskuludena mahaarvatav tasu vastab abi elemendile |
| --- | --- |

8)

Tegevuskuludena mahaarvatav tasu vastab abi elemendile

1,92

1,95

1,34

0,73

0,15

f)   Esialgne tulem

| (194) | Seega järeldab komisjon, et Helaba oli soosingus üksnes niivõrd, kuivõrd ta ei maksnud asjakohast riskipreemiat Hesseni liidumaa poolt vaikiva seltsingu panuse kujul kättesaadavaks tehtud kapitali selle osa eest, mis oli vajalik panga edendusega seotud tegevuse toetamiseks ja mida etapiviisilise skeemi kohaselt ei kasutatud esialgu panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Komisjoni arvates oleks asjakohane riskipreemia olnud 0,3 % aastas (enne maksude mahaarvamist). Kuivõrd kapitali oli võimalik kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, hüvitati see asjakohaselt vaikiva seltsingu panuse eest makstava kokkulepitud tasuga 1,43 % aastas (võttes arvesse kaubandusmaksu). Selles suhtes ei eksisteeri sooduskohtlemist. |
| --- | --- |

(194)

Seega järeldab komisjon, et Helaba oli soosingus üksnes niivõrd, kuivõrd ta ei maksnud asjakohast riskipreemiat Hesseni liidumaa poolt vaikiva seltsingu panuse kujul kättesaadavaks tehtud kapitali selle osa eest, mis oli vajalik panga edendusega seotud tegevuse toetamiseks ja mida etapiviisilise skeemi kohaselt ei kasutatud esialgu panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks. Komisjoni arvates oleks asjakohane riskipreemia olnud 0,3 % aastas (enne maksude mahaarvamist). Kuivõrd kapitali oli võimalik kasutada konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, hüvitati see asjakohaselt vaikiva seltsingu panuse eest makstava kokkulepitud tasuga 1,43 % aastas (võttes arvesse kaubandusmaksu). Selles suhtes ei eksisteeri sooduskohtlemist.

1.3.   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU LIIKMESRIIKIDE VAHELISELE KAUBANDUSELE

| (195) | Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks. Kõnealune areng intensiivistub majandus- ja rahaliidu kiiluvees, mis lammutab finantsteenuste turul viimased konkurentsi ees seisvad tõkked. |
| --- | --- |

(195)

Finantsteenuste liberaliseerimise ja finantsturgude integratsiooni tagajärjel on pangandus ühenduse piires muutunud konkurentsimoonutuste suhtes üha tundlikumaks. Kõnealune areng intensiivistub majandus- ja rahaliidu kiiluvees, mis lammutab finantsteenuste turul viimased konkurentsi ees seisvad tõkked.

| (196) | Helaba tegeleb piirkondliku ja rahvusvahelise pangandusäriga. Ta määratleb end universaalse kommertspangana, hoiupankade keskpangana ning liidumaa ja selle haldusüksuste pangana. Hoolimata oma nimest, traditsioonidest ja juriidiliselt sätestatud missioonidest on Helaba midagi palju enamat kui lihtsalt kohalik või piirkondlik pank. |
| --- | --- |

(196)

Helaba tegeleb piirkondliku ja rahvusvahelise pangandusäriga. Ta määratleb end universaalse kommertspangana, hoiupankade keskpangana ning liidumaa ja selle haldusüksuste pangana. Hoolimata oma nimest, traditsioonidest ja juriidiliselt sätestatud missioonidest on Helaba midagi palju enamat kui lihtsalt kohalik või piirkondlik pank.

| (197) | Need faktid näitavad selgelt, et Helaba pakub oma pangandusteenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuivõrd teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka Saksamaa piires. Seepärast on selge, et Helabale antud abi moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(197)

Need faktid näitavad selgelt, et Helaba pakub oma pangandusteenuseid konkurentsis teiste Euroopa pankadega väljaspool Saksamaad ja kuivõrd teiste Euroopa riikide pangad tegutsevad Saksamaal, siis ka Saksamaa piires. Seepärast on selge, et Helabale antud abi moonutab konkurentsi ja mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.

1.4.   TULEMUS

| (198) | Kuivõrd Helaba ei maksnud asjakohast riskipreemiat kapitali kättesaadavaks tehtud osa eest, mis oli vajalik tema edendamisega seotud tegevuse toetamiseks ja mida ei kasutatud etapiviisilise skeemi alusel algselt panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, on kõik riigiabi eeltingimused EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses täidetud. Pidades silmas kapitali seda osa, mida kasutati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb tasu 1,43 % aastas (võttes arvesse kaubandusmaksu), mida tuli tasuda üksnes selle summa pealt, lugeda turule vastavaks. Selles osas puudub Helaba suhtes eeliskohtlemine ja seega ei ole tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(198)

Kuivõrd Helaba ei maksnud asjakohast riskipreemiat kapitali kättesaadavaks tehtud osa eest, mis oli vajalik tema edendamisega seotud tegevuse toetamiseks ja mida ei kasutatud etapiviisilise skeemi alusel algselt panga konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, on kõik riigiabi eeltingimused EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses täidetud. Pidades silmas kapitali seda osa, mida kasutati konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks, tuleb tasu 1,43 % aastas (võttes arvesse kaubandusmaksu), mida tuli tasuda üksnes selle summa pealt, lugeda turule vastavaks. Selles osas puudub Helaba suhtes eeliskohtlemine ja seega ei ole tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   VASTAVUS ÜHISTURULE

| (199) | Kuivõrd vaikiva seltsingu panuse ülekandmisega on seotud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sellest lähtuvalt tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturule vastavaks. |
| --- | --- |

(199)

Kuivõrd vaikiva seltsingu panuse ülekandmisega on seotud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sellest lähtuvalt tuleb anda hinnang, kas abi saab lugeda ühisturule vastavaks.

| (200) | Kohaldatav ei ole ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust. |
| --- | --- |

(200)

Kohaldatav ei ole ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 vabastusklauslitest. Abil puudub ühiskondlik iseloom ja seda ei anta individuaalsetele tarbijatele. Ka ei tee see heaks looduskatastroofide või erakorraliste sündmuste põhjustatud kahju ega kompenseeri Saksamaa jagamisest põhjustatud majanduslikku halvemust.

| (201) | Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – seega ei kohaldata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a ega punkti c, kui rääkida selle piirkondlikust aspektist. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi sihiks kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(201)

Arvestades, et abil puudub piirkondlik eesmärk – see ei ole mõeldud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on ebanormaalselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks – seega ei kohaldata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a ega punkti c, kui rääkida selle piirkondlikust aspektist. Samuti ei edenda abi Euroopa ühiseid huve teeniva olulise projekti elluviimist. Ka ei ole abi sihiks kultuuri edendamine ega kultuuripärandi säilitamine.

| (202) | Kuna Helaba majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu Helaba krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(202)

Kuna Helaba majanduslik ellujäämine ei olnud meetme rakendamise ajal kaalul, puudub vajadus kaaluda, kas ühe suure krediidiasutuse nagu Helaba krahh tooks Saksamaal kaasa üldise panganduskriisi, mis võiks põhjendada abi andmist tõsiste häirete parandamiseks Saksamaa majanduses vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b.

| (203) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturule vastavaks, kui see soodustab teatava majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. Helaba ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas riigiabi toel taastamist. |
| --- | --- |

(203)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi lugeda ühisturule vastavaks, kui see soodustab teatava majandustegevuse arengut. See võib põhimõtteliselt kehtida ka restruktureerimisabi kohta pangandussektoris. Käesoleval juhul ei ole tingimused selle vabastusklausli kohaldamiseks täidetud. Helaba ei olnud raskustes vaevlev ettevõte, mille elujõulisus vajas riigiabi toel taastamist.

| (204) | EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektori suhtes. Seda on kinnitanud komisjon oma aruandes, mis käsitle üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (50). Antud juhul ei ole formaalsed tingimused täidetud: ülesanded, mida Helaba täidab üldisi majanduslikke huvi teenivate teenuste osutamisel ei ole määratletud, samuti mitte kõnealuste ülesannete täitmisel tekkinud kulud. Seepärast on selge, et loovutamine viidi läbi üldisi majandushuve teenivaid teenuseid vähimalgi määral arvesse võtmata. Niisiis ei kehti käesoleval juhul ka see vabastusklausel. |
| --- | --- |

(204)

EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2, mis lubab teatavatel tingimustel vabastusi asutamislepingu riigiabi käsitlevatest eeskirjadest, on põhimõtteliselt kohaldatav ka finantsteenuste sektori suhtes. Seda on kinnitanud komisjon oma aruandes, mis käsitle üldisi majandushuve teenivaid teenuseid pangandussektoris (50). Antud juhul ei ole formaalsed tingimused täidetud: ülesanded, mida Helaba täidab üldisi majanduslikke huvi teenivate teenuste osutamisel ei ole määratletud, samuti mitte kõnealuste ülesannete täitmisel tekkinud kulud. Seepärast on selge, et loovutamine viidi läbi üldisi majandushuve teenivaid teenuseid vähimalgi määral arvesse võtmata. Niisiis ei kehti käesoleval juhul ka see vabastusklausel.

| (205) | Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda asutamislepingule vastavaks. |
| --- | --- |

(205)

Kuna erandit riigiabi suhtes kehtivast keelust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ei kohaldata, ei saa kõnealust abi lugeda asutamislepingule vastavaks.

3.   MITTE OLEMASOLEV ABI

| (206) | Samuti ei saa kapitalipaigutust vastupidiselt Saksamaa väitele teiste liidumaade pankade menetlustes lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsionaalseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “käendaja vastutuseks” (Gewährträgerhaftung), vaid seda tuleb käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(206)

Samuti ei saa kapitalipaigutust vastupidiselt Saksamaa väitele teiste liidumaade pankade menetlustes lugeda olemasoleva riigiabiskeemi kohaselt “institutsionaalseks vastutuseks” (Anstaltslast) ega “käendaja vastutuseks” (Gewährträgerhaftung), vaid seda tuleb käsitada uue abina.

| (207) | Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole sellise juhtumiga tegemist. Kapitalipaigutuse eesmärk ei ole rahuldada liidumaa panga kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud. |
| --- | --- |

(207)

Gewährträgerhaftung on standardgarantii, mida kreeditoridele pakutakse juhul, kui panga varadest ei piisa enam nende nõuete rahuldamiseks, ja siin ei ole sellise juhtumiga tegemist. Kapitalipaigutuse eesmärk ei ole rahuldada liidumaa panga kreeditore ja panga varad ei ole ammendunud.

| (208) | Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garant, Sparkassenverband Hessen-Thüringen, annaks Helabale vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni Sparkassenverband Hessen-Thüringen otsustab teda käigus hoida. Kapitalipaigutuse ajal oli Helaba kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalipaigutus ei olnud seega Landesbanki käigushoidmiseks vajalik. Liidumaa kui (kaas)omaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas liidumaa pangal haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Anstaltslastist tulenev “vajalikkuse nõue” ei kehti liidumaa kui panga (kaas)omaniku nii tavalise majandusotsuse puhul. Teise kohaldatava riigiabiskeemi puudumisel vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja artikli 88 lõikele 1, tuleb kapitalipaigutus liigitada uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ja sellisena läbi vaadata. |
| --- | --- |

(208)

Ka Anstaltslast ei kehti. Anstaltslast nõuab, et garant, Sparkassenverband Hessen-Thüringen, annaks Helabale vahendid, mis on talle vajalikud nõuetekohaseks funktsioneerimiseks senikaua, kuni Sparkassenverband Hessen-Thüringen otsustab teda käigus hoida. Kapitalipaigutuse ajal oli Helaba kaugel olukorrast, kus ta ei suutnuks piisavate ressursside puudumise tõttu nõuetekohaselt tegutseda. Kapitalipaigutus ei olnud seega Landesbanki käigushoidmiseks vajalik. Liidumaa kui (kaas)omaniku teadlik majanduslik arvestus võimaldas liidumaa pangal haarata oma konkurentsivõimelises äritegevuses kinni edasistest võimalustest. Anstaltslastist tulenev “vajalikkuse nõue” ei kehti liidumaa kui panga (kaas)omaniku nii tavalise majandusotsuse puhul. Teise kohaldatava riigiabiskeemi puudumisel vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ja artikli 88 lõikele 1, tuleb kapitalipaigutus liigitada uueks abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 ja artikli 88 lõike 3 tähenduses ja sellisena läbi vaadata.

VII.   JÄRELDUS

| (209) | Abi ei saa lugeda vastavaks ka artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada ühisturuga mitte vastavuses olevaks ning Saksamaa peaks illegaalselt kehtestatud meetme abi elemendi tagasi nõudma, |
| --- | --- |

(209)

Abi ei saa lugeda vastavaks ka artikli 87 lõike 2 või lõike 3 ega asutamislepingu ühegi teise sätte alusel. Seepärast tuleks abi kuulutada ühisturuga mitte vastavuses olevaks ning Saksamaa peaks illegaalselt kehtestatud meetme abi elemendi tagasi nõudma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Loobumine asjakohasest tasust 0,3 % aastas (enne ettevõttemaksu mahaarvamist) Hesseni liidumaa poolt liidumaa pangale Hessen-Thüringen – Girozentrale loovutatud kapitali osa eest, mida viimane on saanud kasutada tagatisena alates 31. detsembrist 1998, on abi, mis ei ole ühisturuga kooskõlas.

2.   Lõikes 1 nimetatud abi suurus on 6,09 miljonit eurot ajavahemikuks 31. detsember 1998 kuni 31. detsember 2003.

Artikkel 2

1.   Saksamaa katkestab artikli 1 lõikes 1 osutatud abi 31. detsembriks 2004.

2.   Saksamaa võtab kõik meetmed, mis on vajalikud artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi tagasinõudmiseks, mis tehti abisaajale kättesaadavaks ebaseaduslikult. Tagasinõutav summa sisaldab järgmist:

| (a) | arvutusperioodiks 31. detsembrist 1998 kuni 31. detsembrini 2003 artikli 1 lõikes 2 nimetatud summa; |
| --- | --- |

(a)

arvutusperioodiks 31. detsembrist 1998 kuni 31. detsembrini 2003 artikli 1 lõikes 2 nimetatud summa;

| (b) | arvutusperioodiks 1. jaanuarist 2004 kuni abi lõpetamise ajani summa, mis on määratud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud arvutusmeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

(b)

arvutusperioodiks 1. jaanuarist 2004 kuni abi lõpetamise ajani summa, mis on määratud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud arvutusmeetodi kohaselt.

Artikkel 3

Tagasinõudmine toimub viivitamata ja siseriiklikus õiguses sätestatud korras tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tulemuslikku täitmist.

Tagasinõutav summa sisaldab intressi alates kuupäevast, mil ebaseaduslik abi läks abisaaja käsutusse, kuni selle sissenõudmise kuupäevani.

Intress arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (51).

Artikkel 4

Saksamaa teavitab lisas sätestatud vormi kasutades komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist tema poolt selle täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaale.

Brüssel, 20 oktoober 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 72, 26.3.2003, lk 3.

1

(2)  EÜT C 140, 5.5.1998, lk 9 (otsus menetluse algatamise kohta).

2

(3)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 1; hagi selle ostuse vaidlustamiseks esitasid Saksamaa (Euroopa Kohus, kohtuasi C 376/99), Nordrhein-Westfalen (esimese astme kohus, kohtuasi T-233/99) ja WestLB (esimese astme kohus, kohtuasi T-228/99); komisjon algatas menetluse asutamislepingu rikkumise asjus (Euroopa Kohus, C-209/00).

3

(4)  Ühendatud kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Nordrhein-Westfalen versus komisjon [2003] ECR II-435.

4

Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Nordrhein-Westfalen

komisjon

(5)  NordLB: ELT C 81, 4.4.2003, lk 2; BayernLB: ELT C 81, 4.4.2003, lk 13; HLB: ELT C 81, 4.4.2003, lk 24; Helaba: ELT C 73, 26.3.2003, lk 3; LBKiel: ELT C 76, 28.3.2003, lk 2.

5

(6)  Konfidentsiaalsed andmed, allpool märgitud ka kujul [...].

6

(7)  EÜT L 386, 30.12.1989, mis on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ, EÜT L 126, 26.5.2000.

7

(8)  EÜT L 124, 5.5.1989, mis on kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2000/12/EÜ.

8

(9)  Saksamaa 2004. aasta 23. juuni kiri, lk 2–7.

9

(10)  Vt Saksamaa 9. aprilli 2003. aasta kiri, lk 25: vaikiva seltsingu panuse 700 miljoni USD suurune muutuva intressimääraga kümneaastase tähtajaga osamakse, mille Deutsche Bank omandas jaanuaris 1998.

10

(11)  Vt Saksamaa 9. aprilli 2003. aasta kiri, lk 25: vaikiva seltsingu panuse 1 000 miljoni USD suurune 32aastase tähtajaga osamakse, mille Dresdner Bank omandas mais 1999.

11

(12)  Vt skeemi Saksamaa 9. aprilli 2003. aasta kirja lisas 15.

12

(13)  Inflatsiooni mõju kompenseerimiseks tuleks pikaajalise valitsusvõlakirja tulumäär kindlaks määrata igaks loovutusperioodiks, jättes esialgu eeldatava inflatsiooni arvesse võtmata. Seejärel liidetakse pikaajalise riskivaba baasmäära hindamiseks eeldatava pikaajalise inflatsiooni keskmine näitaja (3,60 %) “reaalsele baasmäärale” kõnealusel ajal.

13

(14)  Võrdluse mõttes annab BdB ka teoreetilised beetaväärtused, mille arvutamisel on kasutatud varade hindamise (Capital Asset Pricing) mudelit (CAPM), mis, nagu ta märgib, erinevad empiiriliselt määratud väärtustest väga vähe.

14

Capital Asset Pricing

(15)  [...] väidab: “[...]”

15

(16)  Vt 7. novembri 2003. aasta Börsenzeitung ja 22. novembri 2003. aasta International Financial Review.

16

Börsenzeitung

International Financial Review

(17)

17

| (+) | Kõnealuste suurpankade nimed on konfidentsiaalne teave ning seepärast kasutatakse tabelis pankade tähistamiseks tähti A, B ja C. |
| --- | --- |

(+)

+

Kõnealuste suurpankade nimed on konfidentsiaalne teave ning seepärast kasutatakse tabelis pankade tähistamiseks tähti A, B ja C.

(18)  Lähtudes täielikust tuumkapitaliassigneeringust.

18

(19)  Sealhulgas kumulatiivsed eelisaktsiad pärast usaldusühingute dekonsolideerimist.

19

(20)  Kohtuotsus ühendatud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99.

20

(21)  Komisjoni teatis liikmesriikidele EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 11). Kuigi see teatis käsitleb selgesõnaliselt tootmissektorit, saab antud põhimõtet kahtlemata samal viisil kohaldada kõigi teiste sektorite suhtes. Finantsteenustega seoses on seda kinnitanud arvukad komisoni otsused, nt Crédit Lyonnais (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28) ja GAN (EÜT L 78, 16.3.1998, lk 1).

21

(22)  WestLB kohtuotsuse lõige 206 ja järgmised.

22

WestLB

(23)  Konfidentsiaalsed andmed, siin tähistatud kui I pank.

23

(24)  Konfidentsiaalsed andmed, siin tähistatud kui II pank.

24

(25)  Konfidentsiaalsed andmed, siin tähistatud kui III pank.

25

(26)  Konfidentsiaalsed andmed, siin tähistatud kui IV pank.

26

(27)  Konfidentsiaalsed andmed, siin tähistatud kui V pank.

27

(28)  Föderaalvalitsuse 1. oktoobri 2004. aasta teatis, lk 16.

28

(29)  Saksamaa 2004. aasta 23. juuni vastus, lk 12.

29

(30)  Saksamaa 2004. aasta 23. juuni vastus, lk 12, lisa 29/2004, Fitchi reitingud: pangareitingu metoodika: mai 2004, lk 12: “Põhilised kaalutlused on tasuvus, bilansi terviklikkus (sh kapitalisatsioon), frantsiis, haldus, töökeskkond, ühtsus ning suurus (panga omakapitali mõistes)”.

30

.

(31)  Saksamaa väitel oli selle põhjuseks, nagu juba mainitud, asjaolu, et kapitaliprotsentide minimaalsed järelevalvestanardid (tuumkapitali protsent 4,0 %, üldine protsent või omakapitali protsent 8,0 %) ületas asjaomase ajavahemiku näitajaid, mis oli WestLB olukorraga võrreldes oluline erinevus. Näiteks 1997. aastal, st enne panuse tegemist, oli Helaba grupi tuumkapitali protsent vastavalt Saksa pangandusseaduse paragrahvi 10a I printsiibile 4,8 % ja ainult Helaba oma eraldivõetuna 5,0 %. Vastavalt Rahvusvaheliste Arvelduste Panga põhimõtetele oli tuumkapitali protsent (esimene tase) 1997. aastal 5,4 %. Grupi üldprotsent ja omakapitali protsent olid 1997. aastal 8,9 % ja 9,6 % ning ettevõtte oma eraldivõetuna 9,2 %. Isegi Helaba järgnevateks majandusaastateks kavandatud äritegevuse laienemise taustal puudus otsene vajadus tuumkapitali omandamiseks summas 1 264,4 miljonit eurot.

31

(32)  Vt Saksamaa vastus 2003. aasta 9. aprilli vastus, lisa 15–16. Näitajad puudutavad europankade refinantseerimise hinnalisa erinevalt föderaallaenudest ja pangavõlakirjade (10aastased hüpoteekvõlakirjad) refinantseerimise hinnalisa erinevalt föderaallaenudest. Vastava refinantseerimispreemia näitajate puudumisel võrreldes USA riigiväärtpaberitega ja tuginedes nende fundamentaalsele majanduslikule võrreldavusele, kasutab komisjon eespool nimetatud vahemikku ka USA riigiväärtpaberite refinantseerimispreemiate jaoks, kuna tegemist ei ole täpsete arvudega, vaid suurusjärjestusega, mis puudutab vastava riskipreemia vahemiku määramist..

32

(33)  Vt eriti Saksamaa vastus 2003. aasta 9. aprilli vastus, lisad 2–4, 8–12, 17–18.

33

(34)  Komisjoni poolt Saksamaa esitatud andmete alusel teostatud allapoole korrigeerimine.

34

(35)  Refinantseerimise lisatasu võrreldes sama tähtajaga USA riigiväärtpaberitega, vt Saksamaa kiri, 9. aprill 2003, lk 27.

35

(36)  Teine osamakse fikseeritud intressiga, kuid samaväärsetel tingimustel.

36

(37)  Refinantseerimise lisatasu võrreldes sama tähtajaga USA riigiväärtpaberitega, vt Saksamaa kiri, 9. aprill 2003, lk 27.

37

(38)  Saksamaa vastus kuupäevaga 23. august 2004, lisa 6.

38

(39)  Saksamaa vastus kuupäevaga 23. august 2004, lk 11-12. Seal loetletud [...] erapankade puhul Saksamaal, [...], [...] ja [...], kerkis vastav osakaal umbes 5 % tasemelt 1998. aastal 20–30 %ni 2003. aastal. Vastavalt Saksamaa esitatud teabele jääb vastav osakaal Helaba puhul liidumaade pankadele tüüpilisse vahemikku 33 %–72 %.

39

(40)  See ei tähenda automaatselt, et liidumaa on end “igaveseks” Helabaga sidunud või et ta ei saa vaikiva seltsingu panusesse kuuluvaid vahendeid enam kunagi tagasi enda käsutusse. Liidumaa saab omistada oma vaikivast seltsingust tulenevad õigused (vähemalt Helaba nõusolekul) tasu vastu kolmandale isikule. Seega ei kahane vaikiva seltsingu vahetatavus tingimata nullini.

40

(41)  Vt eriti Saksamaa 9. aprilli 2003. aasta vastus, lisad 2–4, 8–12, 17–18.

41

(42)  Komisjoni poolt Saksamaa esitatud andmete alusel teostatud allapoole korrigeerimine.

42

(43)  Refinantseerimise lisatasu võrreldes sama tähtajaga USA riigiväärtpaberitega, vt Saksamaa kiri, 9. aprill 2003, lk 27.

43

(44)  Kiri Saksamaalt, 9. aprill 2004, lk 28.

44

(45)  Deutsche Banki tähtajatu instrumendi lisatasu (kokkulepitud fikseeritud intressimääraga tasu 6,60 %) paigutatakse siin 10aastaste föderaallaenudega võrreldes tasemele 1,94 % aastas, et see oleks paremini võrreldav 12aastase vaikiva seltsingu panusega Dresdner Bank'i (10aastaste föderaallaenude tasemest 1,65 % kõrgem) ning et saada seeläbi mingi ettekujutus püsivuse eest makstava hinnalisa tasemest. Eespool toodud tabelis on sama tähtajatu instrumendi lisatasuks 30aastaste föderaallaenude puhul 1,15 % aastas, kuna need on vastava perioodiga samaväärsed (30 aastat loetakse turul “peaaegu tähtajatuks”). 30aastaste föderaallaenudega seotud lisatasu on madalam, kuna normaalse intressimäära kõvera puhul, nagu antud juhul, teenivad pikemaajalised (30aastased) laenud kõrgemat tulu kui lühemaajalised (10aastased) laenud, ning seega on mahaarvamine kokkulepitud fikseeritud intressimääraga tasust (6,60 % aastas) kõrgem.

45

tähtajatu instrumendi

tähtajatu instrumendi

(46)  Tegelikkuses on olukord bilansiväliste artiklite, varade või nullriskiga artiklite erinevate kaalutud riskimäärade jms tõttu mõistagi palju keerulisem. Siiski peab mõttekäik põhiosas paika.

46

(47)  Olukord ei muutu, kui võtta arvesse võimalust täiendavate omavahendite tõstmiseks algsete omavahenditega võrdse summani (algsete omavahenditega võrreldes 12,5 asemel tegur 25).

47

(48)  Märkus punkti 6 (Ohutusmarginaali mahaarvamine madalama eelmääratluse tõttu bilansis 31.detsembri 1998. aasta seisuga) kohta: vastavalt Saksamaa esitatud teabele () ei olnud pangandusjärelevalve protsess 31.12.1998 veel lõpule jõudnud, seega algselt kanti bilanssi näitaja 1 023 miljonit eurot (2 000 miljonit DEMi). Hindamisprotsessi tulemusena saadud näitaja 1 264 miljonit eurot kanti raamatupidamisse vahetult pärast hindamist ning sisaldus seega 1999. aasta aruandes. Seda protsessi silmas pidades peab komisjon asjakohaseks arvata 1999. aastal hüvitamisele kuuluvast kapitalibaasist Helaba nimel maha ohutusmarginaali. Helaba kreeditorid tuginesid oma hinnangus panga finantstugevusele 1999. aasta jooksul 1998. aasta aruande näitajatele, mille hulka kuulus ka vaikiva seltsingu panuse esialgne madalam summa 1 023 miljonit eurot. Sellest tulenevalt kuulub 1999. aastal hüvitamisele üksnes vahe selle summa ja etapiviisilise skeemi kohaselt konkurentsivõimelise äritegevuse toetamiseks kasutatava tuumkapitali vahel garantiipreemiaga 0,3 % aastas (enne maksude mahaarvamist), st [...] miljonit eurot. Järgmiste aastate osas vastab eelmise aasta bilansis kajastuv number aastabilanssi märgitud vaikiva seltsingu panuse näitajale.

48

(49)  Vt Saksamaa vastus kuupäevaga 23. august 2004, lk 6–7.

(50)  Kõnealune aruanne esitati majandus- ja rahandusministrite nõukogule 23. novembril 1998, kuid seda ei ole avaldatud. Selle võib saada komisjoni konkurentsi peadirektoraadist, samuti leidub see komisjoni veebilehel.

50

(51)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

51

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/194

---

KOMISJONI OTSUS,

25. jaanuar 2006,

riigiabi kohta, mida Madalmaad andsid AZile ja AZ Vastgoed BV-le

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 80 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/743/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1), võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjonile esitati 26. juunil 2002 ja 6. veebruaril 2003 registreeritud kirjadega kaebused Madalmaade antud riigiabi kohta jalgpalliklubile AZ Alkmaar. Kaebuste eeluurimise käigus sai komisjon kaebuste esitajate ja Madalmaade ametiasutuste käest lisateavet. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile esitati 26. juunil 2002 ja 6. veebruaril 2003 registreeritud kirjadega kaebused Madalmaade antud riigiabi kohta jalgpalliklubile AZ Alkmaar. Kaebuste eeluurimise käigus sai komisjon kaebuste esitajate ja Madalmaade ametiasutuste käest lisateavet.

| (2) | Komisjon teatas 23. juuli 2003. aasta kirjas Madalmaadele, et ta otsustas seoses kõnealuse meetmega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 23. juuli 2003. aasta kirjas Madalmaadele, et ta otsustas seoses kõnealuse meetmega algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

| (3) | Madalmaad taotlesid märkuste esitamise tähtaja pikendamist, taotlus rahuldati. Madalmaad vastasid menetluse algatamist käsitlevale otsusele 29. oktoobril ja 5. novembril 2003 registreeritud kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaad taotlesid märkuste esitamise tähtaja pikendamist, taotlus rahuldati. Madalmaad vastasid menetluse algatamist käsitlevale otsusele 29. oktoobril ja 5. novembril 2003 registreeritud kirjadega.

| (4) | Detsembris 2003 sai komisjon mitu kirja, mis sisaldasid huvitatud isikute märkusi. Huvitatud isikud saatsid lisamärkusi 9. veebruaril, 6. aprillil ja 6. oktoobril 2004 registreeritud kirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Detsembris 2003 sai komisjon mitu kirja, mis sisaldasid huvitatud isikute märkusi. Huvitatud isikud saatsid lisamärkusi 9. veebruaril, 6. aprillil ja 6. oktoobril 2004 registreeritud kirjadega.

| (5) | Kevadel 2004 jõudis komisjonini teave, et kohalik omavalitsus kavatses kokkuleppe AZ ja AZ Vastgoediga uuesti läbi rääkida. Seetõttu küsis komisjon Madalmaade ametiasutustelt lisateavet 3. juuni 2004. aasta kirjaga, millele ametiasutused vastasid 5. juulil 2004. Vastuses teatasid ametiasutused, et kohalik omavalitsus, AZ ja AZ Vastgoed tõepoolest kaalusid uue kokkuleppe sõlmimist. Ametiasutused kordasid, et Amsterdami apellatsioonikohtu peatamiskorralduse tõttu ei saanud kokkulepet rakendada (3). Ametiasutused andsid lisateavet 5. novembri 2004. aasta kirjaga, milles nad kinnitasid, et on poolte vahel on sõlmitud uus kokkulepe ning eelmine kokkulepe on tühistatud. |
| --- | --- |

(5)

Kevadel 2004 jõudis komisjonini teave, et kohalik omavalitsus kavatses kokkuleppe AZ ja AZ Vastgoediga uuesti läbi rääkida. Seetõttu küsis komisjon Madalmaade ametiasutustelt lisateavet 3. juuni 2004. aasta kirjaga, millele ametiasutused vastasid 5. juulil 2004. Vastuses teatasid ametiasutused, et kohalik omavalitsus, AZ ja AZ Vastgoed tõepoolest kaalusid uue kokkuleppe sõlmimist. Ametiasutused kordasid, et Amsterdami apellatsioonikohtu peatamiskorralduse tõttu ei saanud kokkulepet rakendada (3). Ametiasutused andsid lisateavet 5. novembri 2004. aasta kirjaga, milles nad kinnitasid, et on poolte vahel on sõlmitud uus kokkulepe ning eelmine kokkulepe on tühistatud.

II.   KIRJELDUS

| (6) | Alkmaari kohalik omavalitsus jõudis 7. detsembril 2001 Stichting AZi ja AZ Vastgoed BVga (edaspidi “AZ” ja “AZ Vastgoed”) kokkuleppele uue jalgpallistaadioni asukoha küsimuses. Kokkulepe Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZi ja AZ Vastgoedi vahel käsitles nelja tehingut, mis olid seotud mitme krundi müügiga. |
| --- | --- |

(6)

Alkmaari kohalik omavalitsus jõudis 7. detsembril 2001 Stichting AZi ja AZ Vastgoed BVga (edaspidi “AZ” ja “AZ Vastgoed”) kokkuleppele uue jalgpallistaadioni asukoha küsimuses. Kokkulepe Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZi ja AZ Vastgoedi vahel käsitles nelja tehingut, mis olid seotud mitme krundi müügiga.

| (7) | Madalmaade ametiasutuste andmete kohaselt müüdi kaks krunti AZile ja AZ Vastgoedile uue staadioni, äripindade ja parkla ehituseks. Alkmaari kohalik omavalitsus müüs AZle maa, millele on ehitatud praegune staadion. AZ ja AZ Vastgoed pidid vana staadioni lammutama ja ehitama selle asemele 150 korterit. Lisaks sellele müüdi AZile krunt treeningrajatiste ehitamiseks. Kokkulepe paneb maa ostjale teatud kohustused. AZ ja AZ Vastgoed peavad välja arendama ja hooldama teatavat osa infrastruktuurist. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaade ametiasutuste andmete kohaselt müüdi kaks krunti AZile ja AZ Vastgoedile uue staadioni, äripindade ja parkla ehituseks. Alkmaari kohalik omavalitsus müüs AZle maa, millele on ehitatud praegune staadion. AZ ja AZ Vastgoed pidid vana staadioni lammutama ja ehitama selle asemele 150 korterit. Lisaks sellele müüdi AZile krunt treeningrajatiste ehitamiseks. Kokkulepe paneb maa ostjale teatud kohustused. AZ ja AZ Vastgoed peavad välja arendama ja hooldama teatavat osa infrastruktuurist.

| (8) | Juulis 2003 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Kui kokkulepe kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi, on kaheldav, kas AZile ja AZ Vastgoedile antud abi on kooskõlas EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(8)

Juulis 2003 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Kui kokkulepe kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohast riigiabi, on kaheldav, kas AZile ja AZ Vastgoedile antud abi on kooskõlas EÜ asutamislepinguga.

| (9) | Kuna Amsterdami apellatsioonikohus väljastas aprillis 2004 kokkuleppe rakendamist peatava korralduse, ei antud krunte vastavalt 7. detsembril 2001 sõlmitud kokkuleppele kunagi üle. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Amsterdami apellatsioonikohus väljastas aprillis 2004 kokkuleppe rakendamist peatava korralduse, ei antud krunte vastavalt 7. detsembril 2001 sõlmitud kokkuleppele kunagi üle.

| (10) | Madalamaade ametisasutused teatasid novembris 2004 komisjonile, et 7. detsembril 2001 Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZ ja AZ Vastgoed BV vahel sõlmitud kokkulepe on tühistatud. |
| --- | --- |

(10)

Madalamaade ametisasutused teatasid novembris 2004 komisjonile, et 7. detsembril 2001 Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZ ja AZ Vastgoed BV vahel sõlmitud kokkulepe on tühistatud.

| (11) | Madalmaade andmete kohaselt toimusid uued läbirääkimised ning sõltumatu asjatundja viis läbi kruntide hindamise vastavalt komisjoni teatisele (4), mis käsitleb ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente. Pärast kõnealuse hindamise läbiviimist sõlmiti kohaliku omavalitsuse ja Egedi BV (AZ Vastgoedi õigusjärglane) vahel uus kokkulepe. |
| --- | --- |

(11)

Madalmaade andmete kohaselt toimusid uued läbirääkimised ning sõltumatu asjatundja viis läbi kruntide hindamise vastavalt komisjoni teatisele (4), mis käsitleb ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvaid riigiabi elemente. Pärast kõnealuse hindamise läbiviimist sõlmiti kohaliku omavalitsuse ja Egedi BV (AZ Vastgoedi õigusjärglane) vahel uus kokkulepe.

| (12) | Uurimismenetluse objektiks olnud kokkulepe on tühistatud ning seetõttu muutub ametlik uurimismenetlus alusetuks ja tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(12)

Uurimismenetluse objektiks olnud kokkulepe on tühistatud ning seetõttu muutub ametlik uurimismenetlus alusetuks ja tuleks lõpetada.

III.   JÄRELDUS

| (13) | Kuna ametliku uurimismenetluse objektiks olev kokkulepe on tühistatud, on uurimismenetlus alusetu. |
| --- | --- |

(13)

Kuna ametliku uurimismenetluse objektiks olev kokkulepe on tühistatud, on uurimismenetlus alusetu.

| (14) | Seetõttu tuleb eespool mainitud Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZi ja AZ Vastgoedi vahel sõlmitud kokkulepet käsitlev EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 vastav ametlik uurimismenetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu tuleb eespool mainitud Alkmaari kohaliku omavalitsuse ning AZi ja AZ Vastgoedi vahel sõlmitud kokkulepet käsitlev EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 vastav ametlik uurimismenetlus lõpetada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt 23. juulil 2003 AZi ja AZ Vastgoedi vastu algatatud ametlik uurimismenetlus on lõpetatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 25. jaanuar 2006.

Komisjoni nimel,

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  ELT C 266, 5.11.2003, lk 8.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Gerechtshof Amsterdam, 1.4.2004, LJN: AO6912, 206/03 KG (www.rechtspraak.nl).

3

(4)  EÜT C 209, 10.7.1997, lk 3.

4

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/196 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/196

---

KOMISJONI OTSUS RIIGIABI KOHTA,

8. märts 2006, riigiabi kohta,

mida Saksamaa andis Magog Schiefergruben GmbH & Co. KG-le

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 641 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/744/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi eelnimetatud sätete kohaselt (1) ja võttes arvesse neid märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 12. novembril 2003. aastal sai komisjon kaebuse Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG-le (edaspidi “Magog”) väidetavalt antud riigiabi kohta Magogi Saksamaal asuvalt konkurendilt. Komisjon küsis 25. novembril 2003. aastal Saksamaalt teavet, mille Saksamaa esitas 4. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(1)

12. novembril 2003. aastal sai komisjon kaebuse Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG-le (edaspidi “Magog”) väidetavalt antud riigiabi kohta Magogi Saksamaal asuvalt konkurendilt. Komisjon küsis 25. novembril 2003. aastal Saksamaalt teavet, mille Saksamaa esitas 4. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval.

| (2) | 6. oktoobril 2004. aastal algatas komisjon väidetava riigiabiga seoses ametliku uurimismenetluse. Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama eeldatava riigiabi kohta märkusi. Märkused esitasid Rathscheck Schiefer und Dach-Systeme KG, I.B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke ja Theis-Böger GmbH (edaspidi “Rathscheck ja Theis-Böger”) oma 14. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 16. detsembril 2004, ning anonüümseks jääda soovinud kolmas isik oma 7. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 13. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(2)

6. oktoobril 2004. aastal algatas komisjon väidetava riigiabiga seoses ametliku uurimismenetluse. Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama eeldatava riigiabi kohta märkusi. Märkused esitasid Rathscheck Schiefer und Dach-Systeme KG, I.B. Rathscheck Söhne KG Moselschiefer-Bergwerke ja Theis-Böger GmbH (edaspidi “Rathscheck ja Theis-Böger”) oma 14. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 16. detsembril 2004, ning anonüümseks jääda soovinud kolmas isik oma 7. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 13. detsembril 2004.

| (3) | Märkused edastati 3. jaanuari 2005. aasta ja 7. juuli 2005 aasta kirjadega Saksamaale. Saksamaa vastas märkustele 11. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, ja 31. augusti 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 1. septembril 2005. |
| --- | --- |

(3)

Märkused edastati 3. jaanuari 2005. aasta ja 7. juuli 2005 aasta kirjadega Saksamaale. Saksamaa vastas märkustele 11. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval, ja 31. augusti 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 1. septembril 2005.

| (4) | Saksamaa esitas vastuse ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 6. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 13. detsembril 2004. Komisjon küsis 5. oktoobril 2005. aastal lisateavet, mille Saksamaa esitas 15. novembril 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 16. novembril 2005. Lisad esitati 18. novembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 24. novembril 2005. Saksamaa esitas lisateabe 21. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa esitas vastuse ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 6. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 13. detsembril 2004. Komisjon küsis 5. oktoobril 2005. aastal lisateavet, mille Saksamaa esitas 15. novembril 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 16. novembril 2005. Lisad esitati 18. novembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 24. novembril 2005. Saksamaa esitas lisateabe 21. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval.

II.   ABI KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (5) | Abisaaja Magog, mis asub Nordrhein-Westfalenis Bad Fredeburgis toodab katusekilti. 2002. aastal töötas äriühingus 43 töötajat ja selle bilansimaht oli alla 5 miljoni euro. Kuna on täidetud ka sõltumatuse kriteerium, kvalifitseerub kõnealune äriühing väikeettevõtteks komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (3) (Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises), tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Abisaaja Magog, mis asub Nordrhein-Westfalenis Bad Fredeburgis toodab katusekilti. 2002. aastal töötas äriühingus 43 töötajat ja selle bilansimaht oli alla 5 miljoni euro. Kuna on täidetud ka sõltumatuse kriteerium, kvalifitseerub kõnealune äriühing väikeettevõtteks komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (3) (Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises), tähenduses.

2.2.   Projekt

| (6) | Westfälischer Schieferverband e.V. (Westfaleni liidumaa tootjate ühendus) taotluse alusel toetas Nordrhein-Westfaleni liidumaa 2002. ja 2003. aastal projekti katusekildi lõikamise uue süsteemi väljatöötamiseks (projekti nimetus: “Katusekildi digitaalselt juhitud ja automatiseeritud tootmise väljatöötamine ja katsetamine”). Projekti teostas Magog, Westfälischer Schieferverbandi liige, koostöös rakenduskõrgkooliga. |
| --- | --- |

(6)

Westfälischer Schieferverband e.V. (Westfaleni liidumaa tootjate ühendus) taotluse alusel toetas Nordrhein-Westfaleni liidumaa 2002. ja 2003. aastal projekti katusekildi lõikamise uue süsteemi väljatöötamiseks (projekti nimetus: “Katusekildi digitaalselt juhitud ja automatiseeritud tootmise väljatöötamine ja katsetamine”). Projekti teostas Magog, Westfälischer Schieferverbandi liige, koostöös rakenduskõrgkooliga.

| (7) | Saksamaa andmete kohaselt oli projekti eesmärk töötada välja uuenduslik tehnoloogia katusekildi töötlemiseks, et vähendada töötajaid ohustavaid terviseriske. Katusekildi töötlemine oli seniajani suuresti käsitöö, olles töötajatele füüsiliselt raske. Saksamaa väitel aitas projekt oluliselt suurendada tööohutust ja on seega eeskujuks kogu katusekildi tööstusele. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa andmete kohaselt oli projekti eesmärk töötada välja uuenduslik tehnoloogia katusekildi töötlemiseks, et vähendada töötajaid ohustavaid terviseriske. Katusekildi töötlemine oli seniajani suuresti käsitöö, olles töötajatele füüsiliselt raske. Saksamaa väitel aitas projekt oluliselt suurendada tööohutust ja on seega eeskujuks kogu katusekildi tööstusele.

| (8) | Taotluse kohaselt koosnes katusekildi digitaalselt juhitud ja automatiseeritud tootmise väljatöötamise ja katsetamise projekt kolmest etapist. Esimeses etapis tuli välja töötada prototüüp. Teises etapis nähti ette hoone rajamine, millele pidi kolmanda etapina järgnema uue tehnoloogia rakendamine. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse kohaselt koosnes katusekildi digitaalselt juhitud ja automatiseeritud tootmise väljatöötamise ja katsetamise projekt kolmest etapist. Esimeses etapis tuli välja töötada prototüüp. Teises etapis nähti ette hoone rajamine, millele pidi kolmanda etapina järgnema uue tehnoloogia rakendamine.

| (9) | Nordrhein-Westfaleni liidumaa subsideeris vaid esimest etappi. Esialgu hinnati esimese etapi kulude suuruseks 1 293 110 eurot ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa pidi nendest kuludest katma 60 %, st 775 866 eurot. Lõpuks tehti esimesel etapil abikõlblikke kulusid 1 223 945 euro ulatuses, millest Nordrhein-Westfaleni liidumaa kattis 702 093 eurot (57 %). |
| --- | --- |

(9)

Nordrhein-Westfaleni liidumaa subsideeris vaid esimest etappi. Esialgu hinnati esimese etapi kulude suuruseks 1 293 110 eurot ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa pidi nendest kuludest katma 60 %, st 775 866 eurot. Lõpuks tehti esimesel etapil abikõlblikke kulusid 1 223 945 euro ulatuses, millest Nordrhein-Westfaleni liidumaa kattis 702 093 eurot (57 %).

| (10) | Esimese etapi lõplikud kulud võib liigendada järgmiselt
  tabel 1 | EUR |
| --- | --- | --- |
| Teostatavusuuring | 25 565 |
| Prototüübi väljatöötamine (seadmestik 1) | 464 410 |
| Kahe tootmiseks ettenähtud seadmestiku väljatöötamine ja konstrueerimine (seadmestikud 2 ja 3) | 733 970 |
| KOKKU | 1 223 945 |

(10)

Esimese etapi lõplikud kulud võib liigendada järgmiselt

tabel 1

EUR

Teostatavusuuring

25 565

Prototüübi väljatöötamine (seadmestik 1)

464 410

Kahe tootmiseks ettenähtud seadmestiku väljatöötamine ja konstrueerimine (seadmestikud 2 ja 3)

733 970

KOKKU

1 223 945

| (11) | Magog tellis katusekildi tootmiseks ettenähtud digitaalselt juhitud ja automatiseeritud seadmestiku väljatöötamiseks teostatavusuuringu, mille tulemused esitati 2002. aasta märtsis. Kõnealuse uuringu maksumus oli 25 565 eurot. |
| --- | --- |

(11)

Magog tellis katusekildi tootmiseks ettenähtud digitaalselt juhitud ja automatiseeritud seadmestiku väljatöötamiseks teostatavusuuringu, mille tulemused esitati 2002. aasta märtsis. Kõnealuse uuringu maksumus oli 25 565 eurot.

| (12) | Teostatavusuuringu järgselt töötati välja ja konstrueeriti Magogi ruumides prototüüp, mis ei olnud ette nähtud tööstuslikuks tootmiseks, vaid üksnes katsetamiseks (seadmestik 1). Katsetused toimusid 2002. aasta novembris ja detsembris; prototüüp demonteeriti 2003. aasta jaanuaris. Prototüübi maksumus oli 464 410 eurot. |
| --- | --- |

(12)

Teostatavusuuringu järgselt töötati välja ja konstrueeriti Magogi ruumides prototüüp, mis ei olnud ette nähtud tööstuslikuks tootmiseks, vaid üksnes katsetamiseks (seadmestik 1). Katsetused toimusid 2002. aasta novembris ja detsembris; prototüüp demonteeriti 2003. aasta jaanuaris. Prototüübi maksumus oli 464 410 eurot.

| (13) | Prototüübi katsetamisest saadud kogemustele tuginedes alustas äriühing tööstuslikuks tootmiseks ettenähtud seadmestiku konstrueerimist. Prototüübiga tehtud katsed olid näidanud, et tööstuslikuks tootmiseks oleks katusekildi katusekivide erineva suuruse tõttu vaja vähemalt kahte seadmestikku. Esimene tööstuslikuks tootmiseks ettenähtud seadmestik seati üles 2003. aasta jaanuaris (seadmestik 2) ja teine 2003. aasta aprillis (seadmestik 3). 2003. aastal jätkati nii seadmestiku 2 kui 3 katsetamist, et parandada nende tööd. 2004. aasta algusest alates on seadmestike 2 ja 3 tootmisprotsess kulgenud tõrgeteta. Seadmestike 2 ja 3 maksumus oli 733 970 eurot. |
| --- | --- |

(13)

Prototüübi katsetamisest saadud kogemustele tuginedes alustas äriühing tööstuslikuks tootmiseks ettenähtud seadmestiku konstrueerimist. Prototüübiga tehtud katsed olid näidanud, et tööstuslikuks tootmiseks oleks katusekildi katusekivide erineva suuruse tõttu vaja vähemalt kahte seadmestikku. Esimene tööstuslikuks tootmiseks ettenähtud seadmestik seati üles 2003. aasta jaanuaris (seadmestik 2) ja teine 2003. aasta aprillis (seadmestik 3). 2003. aastal jätkati nii seadmestiku 2 kui 3 katsetamist, et parandada nende tööd. 2004. aasta algusest alates on seadmestike 2 ja 3 tootmisprotsess kulgenud tõrgeteta. Seadmestike 2 ja 3 maksumus oli 733 970 eurot.

| (14) | Punktides 8–13 kirjeldatud esimene etapp oli osa Magogi tootmisprotsessi ajakohastamise üldkavast ja koosnes alletappidest. Teine ja kolmas etapp algasid 2003. aastal ja lõppesid 2005. aastal. Lisaks tehti 2002. aastast alates pidevalt investeeringuid katusekildi kaevandamisse (horisontaalsete kaeveõõnte rajamine). Saksamaa esitatud teabe kohaselt tehti teises ja kolmandas etapis ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamisel järgmisi investeeringuid, mis kuulusid ajakohastamise üldkava alla
  tabel 2 | | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hoone 2002 | 16 576 |
| 2 | Hoone 2005 | 213 175 |
| 3 | Saagpink | 267 774 |
| 4 | Reoveekäitlus | 35 740 |
| 5 | Kontoriühendus | 2 570 |
| 6 | Kaevamismasin | 105 840 |
| 7 | Patenteerimiskulud | 65 128 |
| 8 | Horisontaalsete kaeveõõnte rajamine 2002 – 2005 | 557 378 |
| 9 | Horisontaalsete kaeveõõnte rajamine 2006 – 2007 | 176 800 |
| 10 | Projektijuhi ja inseneri töötasu 2004/2005 | 84 247 |
| 11 | Vana hoone lammutamine | 8 245 |
| 12 | Arhitekti tasu | 5 733 |
| | KOKKU | 1 539 205
   (4) |

(14)

Punktides 8–13 kirjeldatud esimene etapp oli osa Magogi tootmisprotsessi ajakohastamise üldkavast ja koosnes alletappidest. Teine ja kolmas etapp algasid 2003. aastal ja lõppesid 2005. aastal. Lisaks tehti 2002. aastast alates pidevalt investeeringuid katusekildi kaevandamisse (horisontaalsete kaeveõõnte rajamine). Saksamaa esitatud teabe kohaselt tehti teises ja kolmandas etapis ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamisel järgmisi investeeringuid, mis kuulusid ajakohastamise üldkava alla

tabel 2

EUR

1

Hoone 2002

16 576

2

Hoone 2005

213 175

3

Saagpink

267 774

4

Reoveekäitlus

35 740

5

Kontoriühendus

2 570

6

Kaevamismasin

105 840

7

Patenteerimiskulud

65 128

8

Horisontaalsete kaeveõõnte rajamine 2002 – 2005

557 378

9

Horisontaalsete kaeveõõnte rajamine 2006 – 2007

176 800

10

Projektijuhi ja inseneri töötasu 2004/2005

84 247

11

Vana hoone lammutamine

8 245

12

Arhitekti tasu

5 733

KOKKU

1 539 205
   (4)

| (15) | Kirjel “hoone 2002” näidatud kulud suuruses 16 576 eurot hõlmasid olemasoleva saetsehhi remonti ja renoveerimist 2002. aastal (tabeli 2 punkt 1). |
| --- | --- |

(15)

Kirjel “hoone 2002” näidatud kulud suuruses 16 576 eurot hõlmasid olemasoleva saetsehhi remonti ja renoveerimist 2002. aastal (tabeli 2 punkt 1).

| (16) | Kirjel “hoone 2005” näidatud investeeringud on seotud varasema laohoonega, mida 2004. ja 2005. aastal oluliselt muudeti ja mida praegu kasutatakse tootmiseks (punkt 2). Hoone muutmine oli vajalik äsja väljatöötatud roboteid kasutava uue tootmisprotsessi rakendamiseks. Hoone muutmine hõlmab ka uue saagpingi konstrueerimist (punkt 3), mis oli vajalik uute robotite paigaldamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Kirjel “hoone 2005” näidatud investeeringud on seotud varasema laohoonega, mida 2004. ja 2005. aastal oluliselt muudeti ja mida praegu kasutatakse tootmiseks (punkt 2). Hoone muutmine oli vajalik äsja väljatöötatud roboteid kasutava uue tootmisprotsessi rakendamiseks. Hoone muutmine hõlmab ka uue saagpingi konstrueerimist (punkt 3), mis oli vajalik uute robotite paigaldamiseks.

| (17) | Uue tootmisprotsessi rakendamiseks oli vajalik konstrueerida ka uued reoveekäitlusseadmed (punkt 4) uue saagpingi jahutamiseks. Uus saagpink on vanast suurem ja vajab seetõttu rohkem vett. Kontoriühenduse kulud (punkt 5) on samuti seotud 2005. aastal hoonesse ja saagpinki tehtud investeeringutega. |
| --- | --- |

(17)

Uue tootmisprotsessi rakendamiseks oli vajalik konstrueerida ka uued reoveekäitlusseadmed (punkt 4) uue saagpingi jahutamiseks. Uus saagpink on vanast suurem ja vajab seetõttu rohkem vett. Kontoriühenduse kulud (punkt 5) on samuti seotud 2005. aastal hoonesse ja saagpinki tehtud investeeringutega.

| (18) | Kaevamismasin (punkt 6) on masin, mida kasutatakse tahvelkildi lõikamiseks kaevanduses ja mille Magog ostis 2004. aastal. |
| --- | --- |

(18)

Kaevamismasin (punkt 6) on masin, mida kasutatakse tahvelkildi lõikamiseks kaevanduses ja mille Magog ostis 2004. aastal.

| (19) | Punkti 7 all näidatud patenteerimiskulud on advokaaditasud projektiga seotud patentide taotlemise eest. |
| --- | --- |

(19)

Punkti 7 all näidatud patenteerimiskulud on advokaaditasud projektiga seotud patentide taotlemise eest.

| (20) | Horisontaalsete kaeveõõnte rajamisel aastatel 2002–2005 tekkinud seotud kulud hõlmavad kaevanduse laiendamiseks tehtud investeeringuid (punkt 8). Horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulud aastatel 2006–2007 on äriühingu hinnangulised kulud kaevanduse laiendamiseks nendel kahel aastal (punkt 9). Projektijuhi ja inseneri kulud aastatel 2004/2005 (punkt 10) on seotud punktide 8 ja 9 all nimetatud kaevandamisega. |
| --- | --- |

(20)

Horisontaalsete kaeveõõnte rajamisel aastatel 2002–2005 tekkinud seotud kulud hõlmavad kaevanduse laiendamiseks tehtud investeeringuid (punkt 8). Horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulud aastatel 2006–2007 on äriühingu hinnangulised kulud kaevanduse laiendamiseks nendel kahel aastal (punkt 9). Projektijuhi ja inseneri kulud aastatel 2004/2005 (punkt 10) on seotud punktide 8 ja 9 all nimetatud kaevandamisega.

| (21) | Hoone lammutamise kulud (punkt 11) tekkisid 2005. aasta juulis ja olid seotud täpsemalt määratlemata hoone lammutamisega. |
| --- | --- |

(21)

Hoone lammutamise kulud (punkt 11) tekkisid 2005. aasta juulis ja olid seotud täpsemalt määratlemata hoone lammutamisega.

| (22) | Arhitekti tasu (punkt 12) võib jaotada järgmiselt: 3600 eurot “hoone 2005” projekteerimise eest ja 2133 eurot teiste objektide eest. |
| --- | --- |

(22)

Arhitekti tasu (punkt 12) võib jaotada järgmiselt: 3600 eurot “hoone 2005” projekteerimise eest ja 2133 eurot teiste objektide eest.

2.3.   Finantsmeede

| (23) | Nordrhein-Westfaleni liidumaa andis 702 093 euro suuruse toetuse “Technologieprogramm Bergbau” (kaevandamiseks ettenähtud tehnoloogiaprogramm) raames. Kõnealuse programmi eesmärk oli edendada mäetööstuse töötajate ohutuse suurendamise ja tervisekaitse parandamise projekte ning mäetööstuse valdkonnas keskkonnakaitse parandamise projekte. Programmi raames võimalikud abisaajad olid tehnoloogiauuringute instituudid. Programm katkestati 2003. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(23)

Nordrhein-Westfaleni liidumaa andis 702 093 euro suuruse toetuse “Technologieprogramm Bergbau” (kaevandamiseks ettenähtud tehnoloogiaprogramm) raames. Kõnealuse programmi eesmärk oli edendada mäetööstuse töötajate ohutuse suurendamise ja tervisekaitse parandamise projekte ning mäetööstuse valdkonnas keskkonnakaitse parandamise projekte. Programmi raames võimalikud abisaajad olid tehnoloogiauuringute instituudid. Programm katkestati 2003. aasta lõpus.

| (24) | Otsus toetuse andmise kohta tehti 19. detsembril 2001. aastal. Toetus maksti välja mitmes osas ajavahemikus 2002. aasta august – 2003. aasta detsember, vastavalt projekti edusammudele. |
| --- | --- |

(24)

Otsus toetuse andmise kohta tehti 19. detsembril 2001. aastal. Toetus maksti välja mitmes osas ajavahemikus 2002. aasta august – 2003. aasta detsember, vastavalt projekti edusammudele.

| (25) | Magog sai endale omandiõiguse projekti tulemustele ja talle kuuluvad kasutusõigused. Osa omandiõigusest ja kasutusõigustest potentsiaalselt saadavast tulust peab Magog üle andma Nordrhein-Westfaleni liidumaale. Toetuse andmise otsus sisaldab sätteid, mis tagavad projekti tulemuste laialdase levitamise. Magog peab tulemused avaldama vähemalt ühes Saksamaa tunnustatud erialaajakirjas. Saksamaa esitatud teabe kohaselt on Magog andnud konkurendile mõningate patentide kasutusõiguse. Tulemusi kajastav artikkel avaldati mäetööstuse assotsiatsiooni ajakirjas “Bergbau” (“Mäetööstus”). |
| --- | --- |

(25)

Magog sai endale omandiõiguse projekti tulemustele ja talle kuuluvad kasutusõigused. Osa omandiõigusest ja kasutusõigustest potentsiaalselt saadavast tulust peab Magog üle andma Nordrhein-Westfaleni liidumaale. Toetuse andmise otsus sisaldab sätteid, mis tagavad projekti tulemuste laialdase levitamise. Magog peab tulemused avaldama vähemalt ühes Saksamaa tunnustatud erialaajakirjas. Saksamaa esitatud teabe kohaselt on Magog andnud konkurendile mõningate patentide kasutusõiguse. Tulemusi kajastav artikkel avaldati mäetööstuse assotsiatsiooni ajakirjas “Bergbau” (“Mäetööstus”).

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (26) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, kuna ta kahtles selles, et finantsmeede ei olnud riigiabi, nagu väitis Saksamaa. Komisjon leidis, et finantsmeede andis Magogile valikulise eelise, kuna uue tehnoloogia juurutamine suurendas äriühingu tootlikkust ja tõstis tema konkurentsivõimet, kusjuures äriühing ei pidanud kõiki oma kulusid ise katma. Komisjon leidis ka, et see kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, kuna ta kahtles selles, et finantsmeede ei olnud riigiabi, nagu väitis Saksamaa. Komisjon leidis, et finantsmeede andis Magogile valikulise eelise, kuna uue tehnoloogia juurutamine suurendas äriühingu tootlikkust ja tõstis tema konkurentsivõimet, kusjuures äriühing ei pidanud kõiki oma kulusid ise katma. Komisjon leidis ka, et see kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (27) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud võimalike eranditega seoses märkis komisjon, et Magog ei asu asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a või c nimetatud abipiirkondades. |
| --- | --- |

(27)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud võimalike eranditega seoses märkis komisjon, et Magog ei asu asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a või c nimetatud abipiirkondades.

| (28) | Komisjon leidis, et projekt võib olla komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (5), sätestatud investeerimisprojekt, kuid kahtles keskmise suurusega ettevõtetele lubatud abi brutoosatähtsuse kuni 7,5 % ülemmäära ja väikeettevõtetele lubatud abi brutoosatähtsuse kuni 15 % ülemmäära järgimises. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon leidis, et projekt võib olla komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (5), sätestatud investeerimisprojekt, kuid kahtles keskmise suurusega ettevõtetele lubatud abi brutoosatähtsuse kuni 7,5 % ülemmäära ja väikeettevõtetele lubatud abi brutoosatähtsuse kuni 15 % ülemmäära järgimises.

| (29) | Komisjon leidis ka, et osa projektist võib olla konkurentsieelne arendustegevus uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistiku (6) (edaspidi “R&D raamistik”) tähenduses, mis võimaldab anda riigiabi alusuuringuteks, tööstusuuringuteks ja konkurentsieelseks arendustegevuseks. Ent komisjon kahtles, kas on järgitud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) lubatud abi osatähtsuse 35 % ülemmäära. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon leidis ka, et osa projektist võib olla konkurentsieelne arendustegevus uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistiku (6) (edaspidi “R&D raamistik”) tähenduses, mis võimaldab anda riigiabi alusuuringuteks, tööstusuuringuteks ja konkurentsieelseks arendustegevuseks. Ent komisjon kahtles, kas on järgitud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) lubatud abi osatähtsuse 35 % ülemmäära.

| (30) | Komisjon märkis ka seda, et ta uurib abi kokkusobivust ühishuviga üldiselt ja eelkõige asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervisekaitse ja ohutuse eesmärgiga. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon märkis ka seda, et ta uurib abi kokkusobivust ühishuviga üldiselt ja eelkõige asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervisekaitse ja ohutuse eesmärgiga.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (31) | Komisjon sai märkused Rathscheckilt ja Theis-Bögerilt ning anonüümseks jääda soovinud konkurendilt. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon sai märkused Rathscheckilt ja Theis-Bögerilt ning anonüümseks jääda soovinud konkurendilt.

4.1.   Rathscheck ja Theis-Böger

| (32) | Rathscheck ja Theis-Böger selgitavad oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et katusekildi turg kujutab endast ühte ühtset turgu ja et puudub eraldiseisev turg nn Altdeutsche Deckung'i (“vana-Saksa” stiilis katusekilt) jaoks. Isegi kui Altdeutsche Deckung'i jaoks oleks eraldi turg, moonutaks toetus siiski konkurentsi, kuna uut robotit võib kasutada ka muus stiilis katusekildi tootmiseks ja kuna Hispaania katusekildi tootjad konkureerivad mitte üksnes lõpptoote turul, vaid ka vahesaaduste turul. Rathscheck ja Theis-Böger märgivad, et nad kasutavad Altdeutsche Deckung'i toormena üha rohkem Hispaania katusekilti. |
| --- | --- |

(32)

Rathscheck ja Theis-Böger selgitavad oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et katusekildi turg kujutab endast ühte ühtset turgu ja et puudub eraldiseisev turg nn Altdeutsche Deckung'i (“vana-Saksa” stiilis katusekilt) jaoks. Isegi kui Altdeutsche Deckung'i jaoks oleks eraldi turg, moonutaks toetus siiski konkurentsi, kuna uut robotit võib kasutada ka muus stiilis katusekildi tootmiseks ja kuna Hispaania katusekildi tootjad konkureerivad mitte üksnes lõpptoote turul, vaid ka vahesaaduste turul. Rathscheck ja Theis-Böger märgivad, et nad kasutavad Altdeutsche Deckung'i toormena üha rohkem Hispaania katusekilti.

| (33) | Rathscheck ja Theis-Böger väidavad abi võimaliku ühisturuga kokkusobivuse osas, et abi ei ole kokkusobiv, kuna see võimaldab Magogil pakkuda oma tooteid turul hinnaga, mis on madalam konkurentide hindadest ja isegi Hispaania ettevõtjate hindadest. |
| --- | --- |

(33)

Rathscheck ja Theis-Böger väidavad abi võimaliku ühisturuga kokkusobivuse osas, et abi ei ole kokkusobiv, kuna see võimaldab Magogil pakkuda oma tooteid turul hinnaga, mis on madalam konkurentide hindadest ja isegi Hispaania ettevõtjate hindadest.

| (34) | Rathscheck ja Theis-Böger lükkavad tagasi Saksamaa väite, mille kohaselt toetus ei anna Magogile eelist. Magog ise ei varja, et toetus aitas oluliselt tõsta tema kulutasuvust. |
| --- | --- |

(34)

Rathscheck ja Theis-Böger lükkavad tagasi Saksamaa väite, mille kohaselt toetus ei anna Magogile eelist. Magog ise ei varja, et toetus aitas oluliselt tõsta tema kulutasuvust.

| (35) | Rathscheck ja Theis-Böger esitavad ka taustteabe katusekildi turu kohta. Nad märgivad, et katusekildi tootmine on ELis 2001. aastast alates suurenenud. Hispaania annab 95 % ELi toodangust ja on ainus olulise kaubavahetusbilansi ülejäägiga riik. Kõik ELi katusekildi tootjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. |
| --- | --- |

(35)

Rathscheck ja Theis-Böger esitavad ka taustteabe katusekildi turu kohta. Nad märgivad, et katusekildi tootmine on ELis 2001. aastast alates suurenenud. Hispaania annab 95 % ELi toodangust ja on ainus olulise kaubavahetusbilansi ülejäägiga riik. Kõik ELi katusekildi tootjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.

| (36) | Rathscheck ja Theis-Böger väidavad, et katusekildi digitaalselt juhitud, automatiseeritud tootmine ei ole tegelik uuendus. Katusekilti on kaasaegsete masinate abil Hispaanias toodetud juba mitu aastat. Seoses projekti teatud osa liigitamisega konkurentsieelseks arendustegevuseks märgivad Rathscheck ja Theis-Böger, et igal juhul ei ole järgitud abi osatähtsuse lubatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

(36)

Rathscheck ja Theis-Böger väidavad, et katusekildi digitaalselt juhitud, automatiseeritud tootmine ei ole tegelik uuendus. Katusekilti on kaasaegsete masinate abil Hispaanias toodetud juba mitu aastat. Seoses projekti teatud osa liigitamisega konkurentsieelseks arendustegevuseks märgivad Rathscheck ja Theis-Böger, et igal juhul ei ole järgitud abi osatähtsuse lubatud piirmäärasid.

| (37) | Rathscheck ja Theis-Böger lükkavad ümber Saksamaa väite, mille kohaselt parandas abi töötajate töötingimusi. Nad väidavad, et abi ei saa lugeda ühisturuga kokkusobivaks seetõttu, et see järgib asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervise kaitse ja turvalisuse eesmärki. |
| --- | --- |

(37)

Rathscheck ja Theis-Böger lükkavad ümber Saksamaa väite, mille kohaselt parandas abi töötajate töötingimusi. Nad väidavad, et abi ei saa lugeda ühisturuga kokkusobivaks seetõttu, et see järgib asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervise kaitse ja turvalisuse eesmärki.

4.2.   Anonüümseks jääda soovinud konkurent

| (38) | Anonüümseks jääda soovinud konkurent rõhutas oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Saksamaa ehitus- ja katuseehitusturg on viimastel aastatel kahanenud. Toetuse andmine Saksa tootjale oleks seetõttu eriti kahjulik. Konkurent märkis ka, et ta toodab katusekilti, mida kasutatakse toormena nn Altdeutscher Schiefer'i tootmiseks Saksamaal. |
| --- | --- |

(38)

Anonüümseks jääda soovinud konkurent rõhutas oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Saksamaa ehitus- ja katuseehitusturg on viimastel aastatel kahanenud. Toetuse andmine Saksa tootjale oleks seetõttu eriti kahjulik. Konkurent märkis ka, et ta toodab katusekilti, mida kasutatakse toormena nn Altdeutscher Schiefer'i tootmiseks Saksamaal.

V.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (39) | Saksamaa väidab oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et abi ei ole riigiabi, kuna see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Katusekilt, mida Magog toodab uue väljatöötatud seadmestiku abil, on spetsiaalne kvaliteetne nn Altdeutsche Decksteine katusekilt. Nende katusekivide turg on piirkondlik turg ja piiratud Saksamaa teatavate piirkondadega. Seetõttu ei kahjusta see liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(39)

Saksamaa väidab oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et abi ei ole riigiabi, kuna see ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Katusekilt, mida Magog toodab uue väljatöötatud seadmestiku abil, on spetsiaalne kvaliteetne nn Altdeutsche Decksteine katusekilt. Nende katusekivide turg on piirkondlik turg ja piiratud Saksamaa teatavate piirkondadega. Seetõttu ei kahjusta see liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (40) | Juhul kui komisjon leiab, et toetus kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, väidab Saksamaa, et toetust saab pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Meede vastab R&D raamistiku punktis 3.4 sätestatud konkurentsieelset arendustegevust ettevalmistava uurimuse ja väikeettevõtte konkurentsieelse arendustegevuse tingimustele. Lisaks võib abi pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Meede aitab saavutada asutamislepingu artiklis 137 sätestatud olulist ühenduse eesmärki ja see puudutab majandustegevust, mille puhul ühenduse tasandil puudub pingeline konkurents, kuivõrd see üldse mõjutab konkurentsi. Saksamaa esitab lisaks projekti üksikasjaliku kirjelduse, teabe projektikulude ja äriühingu VKE staatuse kohta. |
| --- | --- |

(40)

Juhul kui komisjon leiab, et toetus kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, väidab Saksamaa, et toetust saab pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Meede vastab R&D raamistiku punktis 3.4 sätestatud konkurentsieelset arendustegevust ettevalmistava uurimuse ja väikeettevõtte konkurentsieelse arendustegevuse tingimustele. Lisaks võib abi pidada ühisturuga kokkusobivaks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Meede aitab saavutada asutamislepingu artiklis 137 sätestatud olulist ühenduse eesmärki ja see puudutab majandustegevust, mille puhul ühenduse tasandil puudub pingeline konkurents, kuivõrd see üldse mõjutab konkurentsi. Saksamaa esitab lisaks projekti üksikasjaliku kirjelduse, teabe projektikulude ja äriühingu VKE staatuse kohta.

| (41) | Saksamaa kordab vastuses Rathschecki ja Theis-Bögeri märkustele oma seisukohta, et toetus ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Saksamaa märgib, et piirkondlikul turul puudub pingeline konkurents. Saksamaa selgitab, et projekti rakendamine ei vähendanud Magogi tootmiskulusid. Lisaks märgib Saksamaa, et R&D raamistiku kohaselt on projekt abikõlblik ja et selle alusel võib abi lugeda kokkusobivaks. Saksamaa väljendab kahtlust, kas Rathschecki ja Theis-Bögeri väide, mille kohaselt nad toodavad Altdeutsche Deckung'it Hispaania toormest, on õige. |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa kordab vastuses Rathschecki ja Theis-Bögeri märkustele oma seisukohta, et toetus ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. Saksamaa märgib, et piirkondlikul turul puudub pingeline konkurents. Saksamaa selgitab, et projekti rakendamine ei vähendanud Magogi tootmiskulusid. Lisaks märgib Saksamaa, et R&D raamistiku kohaselt on projekt abikõlblik ja et selle alusel võib abi lugeda kokkusobivaks. Saksamaa väljendab kahtlust, kas Rathschecki ja Theis-Bögeri väide, mille kohaselt nad toodavad Altdeutsche Deckung'it Hispaania toormest, on õige.

| (42) | Saksamaa selgitab oma vastuses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustele, et subsideeritud robotit ei kasutata sellise katusekildi tootmiseks, mida toodetakse valdavalt Hispaanias. Seetõttu ei moonuta see Hispaania katusekildi osas konkurentsi. Anonüümseks jääda soovinud konkurendi väide, mille kohaselt ta toodab katusekilti, mida kasutatakse Saksamaal Altdeutscher Schiefer'i tootmiseks, ei ole Saksamaa arvates õige. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa selgitab oma vastuses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustele, et subsideeritud robotit ei kasutata sellise katusekildi tootmiseks, mida toodetakse valdavalt Hispaanias. Seetõttu ei moonuta see Hispaania katusekildi osas konkurentsi. Anonüümseks jääda soovinud konkurendi väide, mille kohaselt ta toodab katusekilti, mida kasutatakse Saksamaal Altdeutscher Schiefer'i tootmiseks, ei ole Saksamaa arvates õige.

VI.   HINDAMINE

6.1.   Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi olemasolu

| (43) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, olles ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise tingimus täidetud, kui abisaaja äriühingu majandustegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega. |
| --- | --- |

(43)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, olles ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise tingimus täidetud, kui abisaaja äriühingu majandustegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega.

| (44) | Komisjon leiab, et projekt ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetus andsid Magogile eelise. Toetus aitas äriühingul uute seadmestike ülesseadmisega ajakohastada oma tootmisprotsessi. Seda kinnitab äriühingu enda veebilehekülg, kus on märgitud, et projekt teostati lõikamisprotsessi automatiseerimiseks, mis võimaldab äriühingul toota kvaliteetset katusekilti väiksema kuluga ja tõstab seega äriühingu konkurentsivõimet. Toetus soosib Magogi, kuna äriühing ei oleks turult sellist toetust saanud. Seetõttu võib see moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon leiab, et projekt ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetus andsid Magogile eelise. Toetus aitas äriühingul uute seadmestike ülesseadmisega ajakohastada oma tootmisprotsessi. Seda kinnitab äriühingu enda veebilehekülg, kus on märgitud, et projekt teostati lõikamisprotsessi automatiseerimiseks, mis võimaldab äriühingul toota kvaliteetset katusekilti väiksema kuluga ja tõstab seega äriühingu konkurentsivõimet. Toetus soosib Magogi, kuna äriühing ei oleks turult sellist toetust saanud. Seetõttu võib see moonutada konkurentsi.

| (45) | Komisjon leiab liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise küsimuses, et spetsiaalne kvaliteetne katusekilt, mida Magog toodab, ei kujuta endast eraldiseisvat turgu, vaid on katusekildi turu osa. Saksamaa esitatud andmete kohaselt on Altdeutsche Deckung'i tootmine ja turustamine piiratud teatavate piirkondadega ja Altdeutsche Deckung'i nõudlus ei ole selle hinna ja kasutuse tõttu asendatav muu katusekildiga. Komisjon leiab siiski, et asjaolu, et Altdeutsche Deckung on muust katusekildist kallim ja et seda nõuavad vaid teatavad, erilise ajaloohuviga tarbijad, ei õigusta selle käsitamist eraldiseisva turuna. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon leiab liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamise küsimuses, et spetsiaalne kvaliteetne katusekilt, mida Magog toodab, ei kujuta endast eraldiseisvat turgu, vaid on katusekildi turu osa. Saksamaa esitatud andmete kohaselt on Altdeutsche Deckung'i tootmine ja turustamine piiratud teatavate piirkondadega ja Altdeutsche Deckung'i nõudlus ei ole selle hinna ja kasutuse tõttu asendatav muu katusekildiga. Komisjon leiab siiski, et asjaolu, et Altdeutsche Deckung on muust katusekildist kallim ja et seda nõuavad vaid teatavad, erilise ajaloohuviga tarbijad, ei õigusta selle käsitamist eraldiseisva turuna.

| (46) | Kaebuse esitaja sõnul on katusekildi tootmise kogumaht ELis hinnanguliselt 743 000 tonni. Hispaania on suurim katusekildi tootja ja ekspordib olulise osa oma toodangust. Saksamaa toodab ligikaudu 9 000–10 000 tonni katusekilti. Saksamaa andmete kohaselt importis Hispaania 2002. aastal Saksamaale üle 100 000 tonni katusekilti. Komisjon järeldab seetõttu, et katusekildi turul toimub liikmesriikidevaheline kaubandus ja et Magog konkureerib teiste liikmesriikide tootjatega. |
| --- | --- |

(46)

Kaebuse esitaja sõnul on katusekildi tootmise kogumaht ELis hinnanguliselt 743 000 tonni. Hispaania on suurim katusekildi tootja ja ekspordib olulise osa oma toodangust. Saksamaa toodab ligikaudu 9 000–10 000 tonni katusekilti. Saksamaa andmete kohaselt importis Hispaania 2002. aastal Saksamaale üle 100 000 tonni katusekilti. Komisjon järeldab seetõttu, et katusekildi turul toimub liikmesriikidevaheline kaubandus ja et Magog konkureerib teiste liikmesriikide tootjatega.

| (47) | Meetme võttis Nordrhein-Westfaleni liidumaa. Seega pärineb see riigi ressurssidest ja seos riigiga on olemas. |
| --- | --- |

(47)

Meetme võttis Nordrhein-Westfaleni liidumaa. Seega pärineb see riigi ressurssidest ja seos riigiga on olemas.

| (48) | Komisjon järeldab eespool nimetatud põhjustel, et toetus kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja et selle kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata sellest lähtudes. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon järeldab eespool nimetatud põhjustel, et toetus kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja et selle kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata sellest lähtudes.

6.2.   Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandid

| (49) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 on ette nähtud erandid lõikes 1 sätestatud üldisest riigiabi keelust. |
| --- | --- |

(49)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 on ette nähtud erandid lõikes 1 sätestatud üldisest riigiabi keelust.

| (50) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, kuna abimeede ei ole sotsiaalset laadi ja seda ei anta üksiktarbijatele, see ei korva loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju, samuti ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(50)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, kuna abimeede ei ole sotsiaalset laadi ja seda ei anta üksiktarbijatele, see ei korva loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju, samuti ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele.

| (51) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud võimalike eranditega seoses tuleb esmalt märkida, et projekti ei rakendatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a või c kohases abipiirkonnas ja seega ei vasta see piirkondliku abi tingimustele. |
| --- | --- |

(51)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 sätestatud võimalike eranditega seoses tuleb esmalt märkida, et projekti ei rakendatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a või c kohases abipiirkonnas ja seega ei vasta see piirkondliku abi tingimustele.

| (52) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, muudetud komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (7), laiendades selle kohaldamisala uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile, võimaldab anda VKEdele riigiabi alusuuringuks, tööstusuuringuks ja konkurentsieelseks arendustegevuseks. Kuigi käsitletav meede anti enne määruse (EÜ) nr 364/2004 jõustumist, on määruse (EÜ) nr 70/2001 uus redaktsioon kohaldatav, kuna selle artikli 9a kohaselt on enne määruse (EÜ) nr 364/2004 jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes antav abi, mis vastab määruse (EÜ) nr 70/2001 uue redaktsiooni tingimustele, ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(52)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, muudetud komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (7), laiendades selle kohaldamisala uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile, võimaldab anda VKEdele riigiabi alusuuringuks, tööstusuuringuks ja konkurentsieelseks arendustegevuseks. Kuigi käsitletav meede anti enne määruse (EÜ) nr 364/2004 jõustumist, on määruse (EÜ) nr 70/2001 uus redaktsioon kohaldatav, kuna selle artikli 9a kohaselt on enne määruse (EÜ) nr 364/2004 jõustumist komisjoni loata ja asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust rikkudes antav abi, mis vastab määruse (EÜ) nr 70/2001 uue redaktsiooni tingimustele, ühisturuga kokkusobiv.

| (53) | Määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 2 on alusuuring määratletud kui teaduslike ja tehniliste üldteadmiste suurendamisele suunatud tegevus, mis ei ole seotud tööstuslike või äriliste eesmärkidega. Tööstusuuring on määratletud kui kavandatud otsingud või kriitilised uuringud uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid märkimisväärselt täiustada. Kuna kõnealune projekt on seotud prototüübi ja kahe seadmestiku, mida kasutatakse tootmisprotsessis, väljatöötamisega, on selge, et see ei ole ei alus- ega tööstusuuring. |
| --- | --- |

(53)

Määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 2 on alusuuring määratletud kui teaduslike ja tehniliste üldteadmiste suurendamisele suunatud tegevus, mis ei ole seotud tööstuslike või äriliste eesmärkidega. Tööstusuuring on määratletud kui kavandatud otsingud või kriitilised uuringud uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid märkimisväärselt täiustada. Kuna kõnealune projekt on seotud prototüübi ja kahe seadmestiku, mida kasutatakse tootmisprotsessis, väljatöötamisega, on selge, et see ei ole ei alus- ega tööstusuuring.

| (54) | Sama artikli kohaselt on konkurentsieelne arendustegevus määratletud kui tööstusuuringute tulemuste ülekandmine uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavadele, projektidele või kujundustele, mis on mõeldud müügiks või kasutamiseks, kaasa arvatud esmase prototüübi loomine, mida ei ole võimalik kasutata ärilisel otstarbel. See võib hõlmata ka alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastust ja kujundust ning näidis- või katseprojekte, tingimusel, et neid projekte ei saa tööstuses või kaubanduses kasutada ega kasutatavaks muuta. |
| --- | --- |

(54)

Sama artikli kohaselt on konkurentsieelne arendustegevus määratletud kui tööstusuuringute tulemuste ülekandmine uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavadele, projektidele või kujundustele, mis on mõeldud müügiks või kasutamiseks, kaasa arvatud esmase prototüübi loomine, mida ei ole võimalik kasutata ärilisel otstarbel. See võib hõlmata ka alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastust ja kujundust ning näidis- või katseprojekte, tingimusel, et neid projekte ei saa tööstuses või kaubanduses kasutada ega kasutatavaks muuta.

| (55) | Komisjon märgib, et projekti esimene etapp hõlmas prototüübi väljatöötamist, millele järgnes kahe seadmestiku väljatöötamine, mis ühendati tootmisprotsessi. Nende kahe seadmestiku paigaldamine ei kuulu konkurentsieelse arendustegevuse alla, kuna neid kasutati tootmises. Komisjon leiab siiski, et prototüübi väljatöötamist võib käsitada konkurentsieelse arendustegevusena. Prototüüp kuulub tootmisprotsessi täiustamise projekti alla. Seda ei kasutata tootmises, kuna see demonteeriti 2003. aastal. Uuendusliku laadi küsimuses märgib komisjon, et Saksamaa andmete kohaselt erineb väljatöötatud prototüüp oluliselt masinatest, mida Hispaanias kasutatakse sellise katusekildi tootmiseks, mida ei saa kasutada Altdeutsche Deckung'i tootmiseks. Lisaks sai Magog pärast projekti rakendamist ka patendid. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon märgib, et projekti esimene etapp hõlmas prototüübi väljatöötamist, millele järgnes kahe seadmestiku väljatöötamine, mis ühendati tootmisprotsessi. Nende kahe seadmestiku paigaldamine ei kuulu konkurentsieelse arendustegevuse alla, kuna neid kasutati tootmises. Komisjon leiab siiski, et prototüübi väljatöötamist võib käsitada konkurentsieelse arendustegevusena. Prototüüp kuulub tootmisprotsessi täiustamise projekti alla. Seda ei kasutata tootmises, kuna see demonteeriti 2003. aastal. Uuendusliku laadi küsimuses märgib komisjon, et Saksamaa andmete kohaselt erineb väljatöötatud prototüüp oluliselt masinatest, mida Hispaanias kasutatakse sellise katusekildi tootmiseks, mida ei saa kasutada Altdeutsche Deckung'i tootmiseks. Lisaks sai Magog pärast projekti rakendamist ka patendid.

| (56) | Määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5a lõike 3 kohaselt ei tohi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele konkurentsieelseks arendustegevuseks antava abi brutoosatähtsus ületada 35 % projekti abikõlblikest kuludest. Artikli 5a lõikes 4 on lubatud seda suurendada 10 protsendipunkti võtta, kui projekti tulemusi levitatakse laiaulatuslikult tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse tsiteeritavates tehnika- ja teadusajakirjades. |
| --- | --- |

(56)

Määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 5a lõike 3 kohaselt ei tohi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele konkurentsieelseks arendustegevuseks antava abi brutoosatähtsus ületada 35 % projekti abikõlblikest kuludest. Artikli 5a lõikes 4 on lubatud seda suurendada 10 protsendipunkti võtta, kui projekti tulemusi levitatakse laiaulatuslikult tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse tsiteeritavates tehnika- ja teadusajakirjades.

| (57) | Osa projekti tulemustest on patentidena litsentsitud teisele äriühingule. Projekti tulemused tuleb samuti avaldada tehnikaajakirjas. Seetõttu leiab komisjon, et abi osatähtsuse 35 % ülemmäärale võib lisada täiendavad 10 protsendipunkti, mistõttu abi brutoosatähtsuse ülemmäär on 45 %. Kuna prototüübi maksumus oli 464 410 eurot, on lubatud abi 208 985 eurot. |
| --- | --- |

(57)

Osa projekti tulemustest on patentidena litsentsitud teisele äriühingule. Projekti tulemused tuleb samuti avaldada tehnikaajakirjas. Seetõttu leiab komisjon, et abi osatähtsuse 35 % ülemmäärale võib lisada täiendavad 10 protsendipunkti, mistõttu abi brutoosatähtsuse ülemmäär on 45 %. Kuna prototüübi maksumus oli 464 410 eurot, on lubatud abi 208 985 eurot.

| (58) | Lisaks saab teostatavusuuringut, mis kuulus esimese etapi alla, käsitada muudetud määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 5b sätestatud abina tehnilisteks teostatavusuuringuteks, millega valmistatakse ette tööstusuuringuid või konkurentsieelset arendustegevust, mille jaoks antava abi osatähtsus ei tohi ületada 75 %. Teostatavusuuringu maksumus oli 25 565 eurot, mistõttu lubatav abi on 19 174 eurot. Määruse (EÜ) nr 70/2001 alusel lubatav abi on seega kokku 228 158 eurot. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks saab teostatavusuuringut, mis kuulus esimese etapi alla, käsitada muudetud määruse (EÜ) nr 70/2001 artiklis 5b sätestatud abina tehnilisteks teostatavusuuringuteks, millega valmistatakse ette tööstusuuringuid või konkurentsieelset arendustegevust, mille jaoks antava abi osatähtsus ei tohi ületada 75 %. Teostatavusuuringu maksumus oli 25 565 eurot, mistõttu lubatav abi on 19 174 eurot. Määruse (EÜ) nr 70/2001 alusel lubatav abi on seega kokku 228 158 eurot.

| (59) | Nagu lõikes 55 märgitud, ei saa tööstuslikuks tootmiseks kasutatavate seadmestike 2 ja 3 konstrueerimist käsitada konkurentsieelse arendustegevusena ja seega ei ole see uurimis- ja arendustegevuseks antava abi kõlblik. Nende seadmestike konstrueerimist võib siiski käsitada määruse (EÜ) nr 70/2001 kohase investeerimisena materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, kuna olemasoleva tootmisprotsessi ratsionaliseerimise ja ajakohastamise tõttu muutus Magogi tootmisprotsess põhjalikult. |
| --- | --- |

(59)

Nagu lõikes 55 märgitud, ei saa tööstuslikuks tootmiseks kasutatavate seadmestike 2 ja 3 konstrueerimist käsitada konkurentsieelse arendustegevusena ja seega ei ole see uurimis- ja arendustegevuseks antava abi kõlblik. Nende seadmestike konstrueerimist võib siiski käsitada määruse (EÜ) nr 70/2001 kohase investeerimisena materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, kuna olemasoleva tootmisprotsessi ratsionaliseerimise ja ajakohastamise tõttu muutus Magogi tootmisprotsess põhjalikult.

| (60) | Määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 kohaselt ei tohi väikeettevõtetele materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks antava abi brutoosatähtsus ületada 15 %. Artikli 2 kohaselt on investeerimine materiaalsesse varasse mis tahes investeering materiaalsesse põhivarasse, mis on seotud uue käitise rajamise või olemasoleva käitise laiendamise või tegevusega, mis hõlmab olemasoleva käitise toodete või tootmismenetluse põhjalikku muutmist (eelkõige täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise teel). Investeerimine immateriaalsesse varasse on investeerimine tehnoloogiasiirdesse patendiõiguste, kasutusõiguste, oskusteabe või patentimata tehnilise teadmiste omandamise teel. |
| --- | --- |

(60)

Määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 kohaselt ei tohi väikeettevõtetele materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks antava abi brutoosatähtsus ületada 15 %. Artikli 2 kohaselt on investeerimine materiaalsesse varasse mis tahes investeering materiaalsesse põhivarasse, mis on seotud uue käitise rajamise või olemasoleva käitise laiendamise või tegevusega, mis hõlmab olemasoleva käitise toodete või tootmismenetluse põhjalikku muutmist (eelkõige täiustamise, mitmekesistamise või ajakohastamise teel). Investeerimine immateriaalsesse varasse on investeerimine tehnoloogiasiirdesse patendiõiguste, kasutusõiguste, oskusteabe või patentimata tehnilise teadmiste omandamise teel.

| (61) | Seadmestike 2 ja 3 maksumus oli 733 970 eurot. Saksamaa väidab, et teise ja kolmanda etapi ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulusid tuleks samuti käsitada määruse (EÜ) nr 70/2001 kohase investeeringuna materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse ja need peaksid olema selle alusel abikõlblikud. |
| --- | --- |

(61)

Seadmestike 2 ja 3 maksumus oli 733 970 eurot. Saksamaa väidab, et teise ja kolmanda etapi ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulusid tuleks samuti käsitada määruse (EÜ) nr 70/2001 kohase investeeringuna materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse ja need peaksid olema selle alusel abikõlblikud.

| (62) | Komisjon leiab, et kulud, mis on seotud uueks tootmisprotsessiks ettenähtud hoone projekteerimisega (tabel 2, punkt 2), uueks tootmisprotsessiks ettenähtud saagpingi konstrueerimisega (punkt 3), reoveekäitlemiseks tehtud investeeringutega (punkt 4) ja kontoriühendusega (punkt 5), kujutavad endast tõesti määruses (EÜ) nr 70/2001 määratletud investeeringut materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse. Need investeeringud on Magogi tootmisprotsessi täiustamiseks ja ajakohastamiseks ettenähtud projekti osa ja on seega määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt abikõlblikud. Komisjon leiab ka, et “hoone 2005” projekteerimisega seotud arhitekti tasu suuruses 3 600 eurot on abikõlblik, kuna see kuulub “hoone 2005” kulude alla. Nimetatud meetmete summa on kokku 522 859 eurot. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon leiab, et kulud, mis on seotud uueks tootmisprotsessiks ettenähtud hoone projekteerimisega (tabel 2, punkt 2), uueks tootmisprotsessiks ettenähtud saagpingi konstrueerimisega (punkt 3), reoveekäitlemiseks tehtud investeeringutega (punkt 4) ja kontoriühendusega (punkt 5), kujutavad endast tõesti määruses (EÜ) nr 70/2001 määratletud investeeringut materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse. Need investeeringud on Magogi tootmisprotsessi täiustamiseks ja ajakohastamiseks ettenähtud projekti osa ja on seega määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt abikõlblikud. Komisjon leiab ka, et “hoone 2005” projekteerimisega seotud arhitekti tasu suuruses 3 600 eurot on abikõlblik, kuna see kuulub “hoone 2005” kulude alla. Nimetatud meetmete summa on kokku 522 859 eurot.

| (63) | Komisjon järeldab erinevalt Saksamaast, et teise ja kolmanda etapi ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamise ülejäänud kulud ei ole abikõlblikud. Kirjega “hoone 2002” seotud investeeringud (tabel 2, punkt 1) hõlmavad olemasoleva saetsehhi remonti ja renoveerimist 2002. aastal ning on seega vaid asendusinvesteeringud, mis ei ole määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt abikõlblikud. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon järeldab erinevalt Saksamaast, et teise ja kolmanda etapi ning horisontaalsete kaeveõõnte rajamise ülejäänud kulud ei ole abikõlblikud. Kirjega “hoone 2002” seotud investeeringud (tabel 2, punkt 1) hõlmavad olemasoleva saetsehhi remonti ja renoveerimist 2002. aastal ning on seega vaid asendusinvesteeringud, mis ei ole määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt abikõlblikud.

| (64) | Kaevamismasin on masin, mida kasutatakse katusekildi lõikamiseks kaevanduses (punkt 6). Komisjon leiab, et selle masina ostmine ei kujuta endast investeerimist materiaalsesse varasse määruse (EÜ) nr 70/2001 tähenduses, vaid et selle masina soetusmaksumus on puhas tegevuskulu. Kaevamismasina ostmine ei ole osa Magogi tootmisprotsessi täiustamiseks ja ajakohastamiseks ettenähtud investeerimisprojektist. |
| --- | --- |

(64)

Kaevamismasin on masin, mida kasutatakse katusekildi lõikamiseks kaevanduses (punkt 6). Komisjon leiab, et selle masina ostmine ei kujuta endast investeerimist materiaalsesse varasse määruse (EÜ) nr 70/2001 tähenduses, vaid et selle masina soetusmaksumus on puhas tegevuskulu. Kaevamismasina ostmine ei ole osa Magogi tootmisprotsessi täiustamiseks ja ajakohastamiseks ettenähtud investeerimisprojektist.

| (65) | Mis puudutab patentide taotlemiseks tehtud patenteerimiskulusid advokaaditasude kujul (punkt 7), siis kuigi need kulud on seotud täiustamise ja ajakohastamise projektiga, ei kujuta need endast määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaseid abikõlblikke kulusid, kuna ei vasta materiaalsesse varasse investeerimise tingimusele. |
| --- | --- |

(65)

Mis puudutab patentide taotlemiseks tehtud patenteerimiskulusid advokaaditasude kujul (punkt 7), siis kuigi need kulud on seotud täiustamise ja ajakohastamise projektiga, ei kujuta need endast määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaseid abikõlblikke kulusid, kuna ei vasta materiaalsesse varasse investeerimise tingimusele.

| (66) | Horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulude osas aastatel 2002–2005 (punkt 8) ning horisontaalsete kaeveõõnte hinnanguliste kulude osas aastatel 2006–2007 (punkt 9) leiab komisjon, et need kulud kujutavad endast tavapäraseid tegevuskulusid ja ei ole investeerimine materiaalsesse varasse määruse (EÜ) nr 70/2001 tähenduses. Sama kehtib horisontaalsete kaeveõõnte rajamisega seotud projektijuhi ja inseneri töötasu kohta aastatel 2004–2005 (punkt 10). |
| --- | --- |

(66)

Horisontaalsete kaeveõõnte rajamise kulude osas aastatel 2002–2005 (punkt 8) ning horisontaalsete kaeveõõnte hinnanguliste kulude osas aastatel 2006–2007 (punkt 9) leiab komisjon, et need kulud kujutavad endast tavapäraseid tegevuskulusid ja ei ole investeerimine materiaalsesse varasse määruse (EÜ) nr 70/2001 tähenduses. Sama kehtib horisontaalsete kaeveõõnte rajamisega seotud projektijuhi ja inseneri töötasu kohta aastatel 2004–2005 (punkt 10).

| (67) | Komisjon leiab lisaks, et 2005. aastal hoone lammutamiseks tehtud kulud (punkt 11) ei ole abikõlblikud, kuna kõnealune lammutamine ei ole tootmisprotsessi ajakohastamiseks ja täiustamiseks ettenähtud projekti osa. Selle asemel on see seotud Magogi tavapärase tegevusega ja ei vasta seega määruse (EÜ) nr 70/2001 kohasele materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimise määratlusele. Mis puudutab arhitekti tasu ülejäänud osa (punkt 12), mis ei ole seotud kirjega “hoone 2005”, leiab komisjon, et see meede ei kuulu samuti investeerimisprojekti alla, kuna need tasud ei ole seotud ühegi investeeringuga, mida käsitletakse ajakohastamise ja täiustamise projekti osana. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon leiab lisaks, et 2005. aastal hoone lammutamiseks tehtud kulud (punkt 11) ei ole abikõlblikud, kuna kõnealune lammutamine ei ole tootmisprotsessi ajakohastamiseks ja täiustamiseks ettenähtud projekti osa. Selle asemel on see seotud Magogi tavapärase tegevusega ja ei vasta seega määruse (EÜ) nr 70/2001 kohasele materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimise määratlusele. Mis puudutab arhitekti tasu ülejäänud osa (punkt 12), mis ei ole seotud kirjega “hoone 2005”, leiab komisjon, et see meede ei kuulu samuti investeerimisprojekti alla, kuna need tasud ei ole seotud ühegi investeeringuga, mida käsitletakse ajakohastamise ja täiustamise projekti osana.

| (68) | Eeltoodust järeldab komisjon, et määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks tehtud abikõlblikud kulud esimeses etapis 733 970 eurot ning teises ja kolmandas etapis 522 859 eurot. Seega on need kokku 1 256 829 eurot. Kuna väikeettevõtete jaoks on lubatud abi osatähtsus 15 %, on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks lubatud abi suurus 188 524 eurot. |
| --- | --- |

(68)

Eeltoodust järeldab komisjon, et määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks tehtud abikõlblikud kulud esimeses etapis 733 970 eurot ning teises ja kolmandas etapis 522 859 eurot. Seega on need kokku 1 256 829 eurot. Kuna väikeettevõtete jaoks on lubatud abi osatähtsus 15 %, on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimiseks lubatud abi suurus 188 524 eurot.

| (69) | Komisjon leiab, et käesoleval juhul ei saa kohaldada ühtegi teist, näiteks ettevõtte päästmisabi ja ümberkorraldamisabi, keskkonnaabi, koolitusabi, tööhõiveabi ega riskikapitali käsitlevat ühenduse suunist ega määrust. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon leiab, et käesoleval juhul ei saa kohaldada ühtegi teist, näiteks ettevõtte päästmisabi ja ümberkorraldamisabi, keskkonnaabi, koolitusabi, tööhõiveabi ega riskikapitali käsitlevat ühenduse suunist ega määrust.

| (70) | Komisjon uuris ka abi kokkusobivust ühishuviga üldiselt ja eelkõige asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervise ja ohutuse kaitsmise eesmärgiga. Asutamislepingu artiklis 137 on sätestatud, et ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid muu hulgas järgmistes valdkondades: a) eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust, ja b) töötingimuste parandamine. Komisjon järeldab, et abi ei saa pidada selle alusel ühisturuga kokkusobivaks, kuna abi põhieesmärk ei olnud töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust, vaid Magogi tootmisprotsessi täiustamine ja ajakohastamine. Seda järeldust ei kummuta asjaolu, et projekt aitas (kõrvalmõjuna) parandada ka töötajate töötingimusi, kuna vähendas käsitöö osa ja müra töökohal. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon uuris ka abi kokkusobivust ühishuviga üldiselt ja eelkõige asutamislepingu artiklis 137 sätestatud töötajate tervise ja ohutuse kaitsmise eesmärgiga. Asutamislepingu artiklis 137 on sätestatud, et ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid muu hulgas järgmistes valdkondades: a) eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust, ja b) töötingimuste parandamine. Komisjon järeldab, et abi ei saa pidada selle alusel ühisturuga kokkusobivaks, kuna abi põhieesmärk ei olnud töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust, vaid Magogi tootmisprotsessi täiustamine ja ajakohastamine. Seda järeldust ei kummuta asjaolu, et projekt aitas (kõrvalmõjuna) parandada ka töötajate töötingimusi, kuna vähendas käsitöö osa ja müra töökohal.

VII.   JÄRELDUS

| (71) | Komisjon leiab, et Saksamaa on Magogile andnud ebaseaduslikult ja asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes abi 702 093 euro ulatuses. Komisjon leiab, et 416 683 euro suurust summat võib määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt lugeda ühisturuga kokkusobivaks (228 158 eurot uurimis- ja arendustegevuseks ning 188 524 eurot investeerimiseks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse) (8). Ülejäänud summa, 285 410 eurot, on ühisturuga kokkusobimatu ja tuleb tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(71)

Komisjon leiab, et Saksamaa on Magogile andnud ebaseaduslikult ja asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes abi 702 093 euro ulatuses. Komisjon leiab, et 416 683 euro suurust summat võib määruse (EÜ) nr 70/2001 kohaselt lugeda ühisturuga kokkusobivaks (228 158 eurot uurimis- ja arendustegevuseks ning 188 524 eurot investeerimiseks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse) (8). Ülejäänud summa, 285 410 eurot, on ühisturuga kokkusobimatu ja tuleb tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa andis Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG-le kogusummas 416 683 eurot, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Saksamaa andis Schiefergruben Magog GmbH & Co. KG-le kogusummas 285 410 eurot, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Saksamaad kohustatakse võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt tagasi artiklis 2 nimetatud ning abisaajale ebaseaduslikult antud abi.

2.   Abi nõutakse tagasi viivitamata ja siseriiklikes õigusaktides kehtestatud korras, tingimusel, et see võimaldab otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist. Tagastatavalt abilt arvutatakse intressi alates kuupäevast, kui abisummad anti abisaajale kuni nende tagasimaksmiseni.

3.   Lõike 2 alusel tagasimaksmisele kuuluv intress arvutatakse komisjoni aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (9) artiklites 9 ja 11 sätestatud korra kohaselt.

4.   Saksamaa on kohustatud kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist nõudma artiklis 2 osutatud abisaajalt ebaseadusliku ja mittesobiva abi ning tasumata intresside tagasimaksmist.

Artikkel 4

Saksamaad kohustatakse kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjoni teavitama meetmetest, mida otsuse täitmiseks on võetud. Saksamaad kohustatakse nõutud teabe esitamisel kasutama käesoleva otsuse lisas esitatud küsimustikku.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 8. märts 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 282, 19.11.2004, lk 3.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

3

(4)  Summa on erinev ümardamise tõttu.

4

(5)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

5

(6)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

6

(7)  ELT L 63, 28.2.2004, lk 22.

7

(8)  Summa on erinev ümardamise tõttu.

8

(9)  ELT L 140, 30.11.2004, lk 1.

9

---

Lisa

Teave seoses komisjoni otsuse K(2006) 641 jõustamisega

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun märkida järgmised üksikasjad abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:








  Maksmise kuupäev(ad) (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Abisaaja andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Palun märkida järgmised üksikasjad abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:

Maksmise kuupäev(ad) (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Abisaaja andmed

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatavalt abisummalt makstav intress. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatavalt abisummalt makstav intress.

2.   Abi tagasinõudmiseks kavandatud ja juba võetud meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid kavandatakse võtta, et abi viivitamata ja tõhusalt tagasi nõuda. Palun selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed abinõud on siseriiklike õigusaktide alusel võimalikud. Vajaduse korral märkida võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid kavandatakse võtta, et abi viivitamata ja tõhusalt tagasi nõuda. Palun selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed abinõud on siseriiklike õigusaktide alusel võimalikud. Vajaduse korral märkida võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2 | Märkida abi tagastamise kuupäev. |
| --- | --- |

2.2

Märkida abi tagastamise kuupäev.

3.   Juba tagastatud abi

| 3.1. | Palun märkida järgmised üksikasjad abisaajalt tagasinõutud summade kohta:








  Kuupäev(ad) (3) | Tagastatud abisumma | Vääring | Abisaaja andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun märkida järgmised üksikasjad abisaajalt tagasinõutud summade kohta:

Kuupäev(ad) (3)

Tagastatud abisumma

Vääring

Abisaaja andmed

| 3.2. | Palun lisada punktis 3.1 esitatud tabelis nimetatud abisummade tagasimaksmist tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisada punktis 3.1 esitatud tabelis nimetatud abisummade tagasimaksmist tõendavad dokumendid.

---

(1)

| (o) | Date(s) à laquelle l'aide (ou des tranches de l'aide) a été mise à la disposition du bénéficiaire (lorsque la mesure comprend plusieurs tranches et remboursements, utilisez des lignes différentes). |
| --- | --- |

(o)

Date(s) à laquelle l'aide (ou des tranches de l'aide) a été mise à la disposition du bénéficiaire (lorsque la mesure comprend plusieurs tranches et remboursements, utilisez des lignes différentes).

(2)  Abisaajale antud abi (protsentuaalselt kogu abisummast)

(3)

| (o) | Abi tagasimaksmise kuupäev(ad) |
| --- | --- |

(o)

Abi tagasimaksmise kuupäev(ad)

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/205

---

KOMISJONI OTSUS,

[8. märts 2006],

milles käsitletakse Prantsusmaa riigiabi ettevõtte Air Lib päästmiseks ja ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 649 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/745/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt nimetatud artiklitele kutsunud huvitatud isikuid üles märkusi esitama (1),

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Prantsusmaa teatas 22. jaanuari 2002. aasta kirjaga Euroopa Komisjonile päästmisabi andmisest lennuettevõttele Société d’exploitation AOM Air Liberté (edaspidi “Air Lib” või “ettevõte”). |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa teatas 22. jaanuari 2002. aasta kirjaga Euroopa Komisjonile päästmisabi andmisest lennuettevõttele Société d’exploitation AOM Air Liberté (edaspidi “Air Lib” või “ettevõte”).

| (2) | Kõnealust meedet rakendati ebaseaduslikult enne komisjonilt vastavasisulise heakskiidu saamist ning see oli registreeritud abina, millest ei ole teatatud, numbri all NN 42/2002. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust meedet rakendati ebaseaduslikult enne komisjonilt vastavasisulise heakskiidu saamist ning see oli registreeritud abina, millest ei ole teatatud, numbri all NN 42/2002.

| (3) | 24. aprilli 2003. aasta kirjaga (SG (2003) D/228222) teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada selle abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(3)

24. aprilli 2003. aasta kirjaga (SG (2003) D/228222) teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada selle abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta hiljemalt ühe kuu jooksul alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest ehk 11. maist 2003. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuse abi kohta hiljemalt ühe kuu jooksul alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest ehk 11. maist 2003.

| (5) | Komisjon sai kõnealuse teema kohta märkused ühelt huvitatud osapoolelt 9. ja 12. mai 2003. aasta kirjaga. Pärast komisjoni poolt 21. mail esitatud taotlust nõustus kõnealune osapool oma kommentaarid avalikustama. Need edastati Prantsusmaale 23. juuni 2003. aasta kirjaga ning Prantsusmaale anti vastamiseks aega üks kuu. Samal ajal edastas Prantsusmaa 19. mai 2003. aasta kirjaga oma vastuse menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai kõnealuse teema kohta märkused ühelt huvitatud osapoolelt 9. ja 12. mai 2003. aasta kirjaga. Pärast komisjoni poolt 21. mail esitatud taotlust nõustus kõnealune osapool oma kommentaarid avalikustama. Need edastati Prantsusmaale 23. juuni 2003. aasta kirjaga ning Prantsusmaale anti vastamiseks aega üks kuu. Samal ajal edastas Prantsusmaa 19. mai 2003. aasta kirjaga oma vastuse menetluse algatamise kohta.

| (6) | |
| --- | --- |

(6)

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | Pärast endiste aktsionäride, eelkõige Swissairi, otsust oma investeerimisstrateegiat mitte enam jätkata ning uute aktsionäride puudumise tõttu otsustasid ettevõte Air Liberté AOM (endine AOM Minerve), Air Liberté ja viis tütarettevõtet algatada Créteil kaubanduskohtus tervendamismenetluse 19. juunil 2001. Kohus andis seejärel 27. juulil 2001 ühe sümboolse frangi eest tervendamismenetluses oleva ettevõtte varad üle ettevõttele Holco ja seejärel kõikidele selle tütarettevõtetele. Holco SASi tütarettevõte Air Lib (ettevõtte Société d’exploitation AOM Air Liberté SA ärinimi), mis oli peaaegu 100 %-liselt hr Corbet' omanduses, asutati 24. augustil 2001. |
| --- | --- |

(7)

Pärast endiste aktsionäride, eelkõige Swissairi, otsust oma investeerimisstrateegiat mitte enam jätkata ning uute aktsionäride puudumise tõttu otsustasid ettevõte Air Liberté AOM (endine AOM Minerve), Air Liberté ja viis tütarettevõtet algatada Créteil kaubanduskohtus tervendamismenetluse 19. juunil 2001. Kohus andis seejärel 27. juulil 2001 ühe sümboolse frangi eest tervendamismenetluses oleva ettevõtte varad üle ettevõttele Holco ja seejärel kõikidele selle tütarettevõtetele. Holco SASi tütarettevõte Air Lib (ettevõtte Société d’exploitation AOM Air Liberté SA ärinimi), mis oli peaaegu 100 %-liselt hr Corbet' omanduses, asutati 24. augustil 2001.

| (8) | Samuti kiitis kohus 1. augustil 2001 heaks endiste aktsionäride pakutud tehingu põhimõtte, millega Swissair kohustus üle kandma 1,5 miljardit Prantsuse franki (228,7 miljonit eurot). 2001. aasta septembrini oli Swissair enne oma pankrotti üle kandnud vaid 1 050 miljonit Prantsuse franki (160 miljonit eurot). Vahendite puudumise ja 2001. aasta 11. septembri sündmustest tingitud lisaraskuste tõttu prognoosis ettevõte 2001. ja 2002. aastaks kahjumit. Prantsusmaa eraldas seejärel ettevõttele päästmisabi. Abi maksimaalseks kestuseks määrati kuus kuud, kuid võimalusega seda pikendada, ja maksimumsummast 30,5 miljonit eurot (200 miljonit Prantsuse franki) oli 9. jaanuariks 2002 üle kantud 16,5 miljonit eurot, ülejäänud 14 miljonit eurot kanti üle 28. veebruaril 2002. See abi oleks katnud ettevõtte vajadused lühiajalises plaanis vaid osaliselt. Ettevõtte ümberkorralduskava või laenu tagasimaksmise tõendi puudumise tõttu teatas komisjon 9. juulil 2002 Prantsusmaale, et ta analüüsib kõnealust abi kui ebaseaduslikku ümberkorraldamisabi. |
| --- | --- |

(8)

Samuti kiitis kohus 1. augustil 2001 heaks endiste aktsionäride pakutud tehingu põhimõtte, millega Swissair kohustus üle kandma 1,5 miljardit Prantsuse franki (228,7 miljonit eurot). 2001. aasta septembrini oli Swissair enne oma pankrotti üle kandnud vaid 1 050 miljonit Prantsuse franki (160 miljonit eurot). Vahendite puudumise ja 2001. aasta 11. septembri sündmustest tingitud lisaraskuste tõttu prognoosis ettevõte 2001. ja 2002. aastaks kahjumit. Prantsusmaa eraldas seejärel ettevõttele päästmisabi. Abi maksimaalseks kestuseks määrati kuus kuud, kuid võimalusega seda pikendada, ja maksimumsummast 30,5 miljonit eurot (200 miljonit Prantsuse franki) oli 9. jaanuariks 2002 üle kantud 16,5 miljonit eurot, ülejäänud 14 miljonit eurot kanti üle 28. veebruaril 2002. See abi oleks katnud ettevõtte vajadused lühiajalises plaanis vaid osaliselt. Ettevõtte ümberkorralduskava või laenu tagasimaksmise tõendi puudumise tõttu teatas komisjon 9. juulil 2002 Prantsusmaale, et ta analüüsib kõnealust abi kui ebaseaduslikku ümberkorraldamisabi.

| (9) | Vastavalt ajakirjanduses ilmunud teabele või ettevõte enda veebisaidile avas ettevõte mitmeid uusi lennuliine. 2001. aasta talvel avati uus liin Põhja-Aafrikasse, alates 2002. aasta aprillist pakuti Prantsusmaal Air Lib Express nime all odavaid lende ning 2002. aasta oktoobrist alates pakkus Air Lib odavaid lende Pariisist Itaaliasse. Samal ajal ilmnes, et ärilaenu ei makstud või ettevõte oli saanud teatavaid ettemakseid: sotsiaalmaksude maksmise edasilükkamine, ettemaksed Air France'i poolt, käibemaksuvabastus jne. 1. novembriks 2002 oli ettevõtte Air Lib koguvõlg avalik-õiguslikele asutustele või ettevõtetele ajakirjanduse andmetel ligikaudu 90 miljonit Prantsuse franki. Üks ühenduse aktsionär, Hollandi IMCA grupp, kaalus ka ettevõtte Air Lib ülevõtmist. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt ajakirjanduses ilmunud teabele või ettevõte enda veebisaidile avas ettevõte mitmeid uusi lennuliine. 2001. aasta talvel avati uus liin Põhja-Aafrikasse, alates 2002. aasta aprillist pakuti Prantsusmaal Air Lib Express nime all odavaid lende ning 2002. aasta oktoobrist alates pakkus Air Lib odavaid lende Pariisist Itaaliasse. Samal ajal ilmnes, et ärilaenu ei makstud või ettevõte oli saanud teatavaid ettemakseid: sotsiaalmaksude maksmise edasilükkamine, ettemaksed Air France'i poolt, käibemaksuvabastus jne. 1. novembriks 2002 oli ettevõtte Air Lib koguvõlg avalik-õiguslikele asutustele või ettevõtetele ajakirjanduse andmetel ligikaudu 90 miljonit Prantsuse franki. Üks ühenduse aktsionär, Hollandi IMCA grupp, kaalus ka ettevõtte Air Lib ülevõtmist.

III.   ASJAOSALISTE MÄRKUSED

| (10) | Oma märkustes komisjonile edastas kolmas osapool, Prantsusmaa lennukompanii SA Corse Air International (“Corsair”), õigusdokumendid, näidates oma tegevust Prantsusmaa kohtutes. 2003. aasta alguses oli Corsair kutsunud Air Lib'i Créteil' kaubanduskohtusse, et anda tunnistusi seoses ebaseadusliku abiga, millest Air Lib oli Corsair'i andmetel kasu saanud; Corsair nõudis abi tagasimaksmist ning eespool nimetatud äritegevuse lõpetamist, mida Corsair hindas ebaseadusliku abi tõttu ebaausaks tegevuseks. |
| --- | --- |

(10)

Oma märkustes komisjonile edastas kolmas osapool, Prantsusmaa lennukompanii SA Corse Air International (“Corsair”), õigusdokumendid, näidates oma tegevust Prantsusmaa kohtutes. 2003. aasta alguses oli Corsair kutsunud Air Lib'i Créteil' kaubanduskohtusse, et anda tunnistusi seoses ebaseadusliku abiga, millest Air Lib oli Corsair'i andmetel kasu saanud; Corsair nõudis abi tagasimaksmist ning eespool nimetatud äritegevuse lõpetamist, mida Corsair hindas ebaseadusliku abi tõttu ebaausaks tegevuseks.

| (11) | 12. veebruari 2003. aasta otsusega ning pidades muu hulgas silmas menetluse algatamist komisjoni poolt, teatas kohus, et tal puudub kõnealuses küsimuses pädevus. Corsair oleks teavet esitades soovinud, et komisjon oleks sõnastanud arvamuse, et kohtuotsus on vastuolus komisjoni otsuste tegemise tava ja ühenduse kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(11)

12. veebruari 2003. aasta otsusega ning pidades muu hulgas silmas menetluse algatamist komisjoni poolt, teatas kohus, et tal puudub kõnealuses küsimuses pädevus. Corsair oleks teavet esitades soovinud, et komisjon oleks sõnastanud arvamuse, et kohtuotsus on vastuolus komisjoni otsuste tegemise tava ja ühenduse kohtupraktikaga.

| (12) | Corsair esitas samuti argumendid komisjoni kriitika toetuseks seoses esialgse riigiabiga, ettevõtte ärilise arenguga ning muude maksu- ja sotisaaltoetustega, millest ettevõte võis kasu saada. |
| --- | --- |

(12)

Corsair esitas samuti argumendid komisjoni kriitika toetuseks seoses esialgse riigiabiga, ettevõtte ärilise arenguga ning muude maksu- ja sotisaaltoetustega, millest ettevõte võis kasu saada.

IV.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

| (13) | Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile 19. mail 2003, et kuna Air Lib'i ülevõtmine IMCA poolt ebaõnnestus, otsustasid nad 5. veebruaril 2003, et ei pikendada Air Lib'i ajutist tegevusluba, mille tähtaeg sel kuupäeval lõppes. Sel põhjusel ning väga suurte rahaliste raskuste tõttu kuulutas Air Lib 13. veebruaril 2003 Créteil kaubanduskohtu ees välja oma pankroti ning kohus otsustas 17. veebruaril, et ettevõte tuleb likvideerida. Seda otsust kinnitati apellatsioonikohtus 4. aprillil. |
| --- | --- |

(13)

Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile 19. mail 2003, et kuna Air Lib'i ülevõtmine IMCA poolt ebaõnnestus, otsustasid nad 5. veebruaril 2003, et ei pikendada Air Lib'i ajutist tegevusluba, mille tähtaeg sel kuupäeval lõppes. Sel põhjusel ning väga suurte rahaliste raskuste tõttu kuulutas Air Lib 13. veebruaril 2003 Créteil kaubanduskohtu ees välja oma pankroti ning kohus otsustas 17. veebruaril, et ettevõte tuleb likvideerida. Seda otsust kinnitati apellatsioonikohtus 4. aprillil.

| (14) | Kuna ettevõtte tegevuse taastamiseks ei olnud ühtegi võimalust, asus Pariisi lennujaamade koordinaator ümber jaotama vabanenud teenindusaegu, mida oli ligikaudu 35 000. |
| --- | --- |

(14)

Kuna ettevõtte tegevuse taastamiseks ei olnud ühtegi võimalust, asus Pariisi lennujaamade koordinaator ümber jaotama vabanenud teenindusaegu, mida oli ligikaudu 35 000.

| (15) | Prantsusmaa märkis, et tema arvates ei ole 21. jaanuaril 2003 avatud ametlik uurimismenetlus enam asjakohane, kuna kohtuotsus ettevõtte likvideerimise kohta on üks ühenduse suunistega ettenähtud võimalustest lõpetada päästmisabi. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa märkis, et tema arvates ei ole 21. jaanuaril 2003 avatud ametlik uurimismenetlus enam asjakohane, kuna kohtuotsus ettevõtte likvideerimise kohta on üks ühenduse suunistega ettenähtud võimalustest lõpetada päästmisabi.

VI.   JÄRELDUSED

| (16) | Komisjon märgib, et abisaaja tegevus on lõpetatud ilma, et kolmas osapool oleks tema tegevust kohtumenetluse või mõne muu menetluse käigus üle võtnud. Sellega on peatatud kõik võimalikud konkurentsimoonutused, mis tulenevad Prantsuse ametivõimude Air Lib'i kasuks rakendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märgib, et abisaaja tegevus on lõpetatud ilma, et kolmas osapool oleks tema tegevust kohtumenetluse või mõne muu menetluse käigus üle võtnud. Sellega on peatatud kõik võimalikud konkurentsimoonutused, mis tulenevad Prantsuse ametivõimude Air Lib'i kasuks rakendatud meetmetest.

| (17) | Komisjon tuletab meelde, et äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (avaldatud 1999. aastal) (3) lõikega 23d nähakse ette, et ettevõtte likvideerimine on üks päästmisabi lõpetamise võimalustest. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon tuletab meelde, et äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (avaldatud 1999. aastal) (3) lõikega 23d nähakse ette, et ettevõtte likvideerimine on üks päästmisabi lõpetamise võimalustest.

| (18) | Eelnevast tulenevalt ei ole 21. jaanuaril 2003 vastavalt ELi asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 algatatud ametlik uurimismenetlus enam põhjendatud, |
| --- | --- |

(18)

Eelnevast tulenevalt ei ole 21. jaanuaril 2003 vastavalt ELi asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 algatatud ametlik uurimismenetlus enam põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

21. jaanuaril 2003 ettevõtte Société d’exploitation AOM Air Liberté (“Air Lib”) vastu algatatud menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 8. märts 2006.

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  21. jaanuari 2003. aasta otsus, ELT C 88, 11.4.2003, lk 11.

1

(2)  Vt joonealune märkus lk 1.

2

(3)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

3

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/207 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/207

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2006

nr K 33/2005 (ex N 277/2004), riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda Haaksbergenis projekti Marktpassageplan raames

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1184 all)

(ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/746/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt ülalmainitud sätetele

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 23. jaanuari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 23. veebruaril 2004, esitati komisjonile kaebus võimaliku abi kohta ehitusprojektile Madalmaades Haaksbergenis. Komisjon küsis 15. aprilli 2004. aasta kirjas Madalmaade ametiasutustelt selgitust kõnealuse meetme kohta. 18. mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 25. mail 2004, teavitasid Madalmaad komisjoni, et meetmest teatatakse peatselt. |
| --- | --- |

(1)

23. jaanuari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 23. veebruaril 2004, esitati komisjonile kaebus võimaliku abi kohta ehitusprojektile Madalmaades Haaksbergenis. Komisjon küsis 15. aprilli 2004. aasta kirjas Madalmaade ametiasutustelt selgitust kõnealuse meetme kohta. 18. mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 25. mail 2004, teavitasid Madalmaad komisjoni, et meetmest teatatakse peatselt.

| (2) | 25. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 30. juunil 2004, teatasid Madalmaad komisjonile, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus kavatseb anda abi ehitusettevõtjatele, kes osalevad projektis Marktpassageplan. 12. juuli 2004. aasta kirjas palus komisjon lisateavet, mida anti 8. oktoobril 2004 toimunud kohtumisel ja 30. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 10. jaanuaril 2005. Madalmaad esitasid täiendavat teavet 11. mai 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 18. mail 2005. |
| --- | --- |

(2)

25. juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 30. juunil 2004, teatasid Madalmaad komisjonile, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus kavatseb anda abi ehitusettevõtjatele, kes osalevad projektis Marktpassageplan. 12. juuli 2004. aasta kirjas palus komisjon lisateavet, mida anti 8. oktoobril 2004 toimunud kohtumisel ja 30. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 10. jaanuaril 2005. Madalmaad esitasid täiendavat teavet 11. mai 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 18. mail 2005.

| (3) | Komisjon teavitas 21. septembri 2005. aasta kirjas Madalmaid oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas 21. septembri 2005. aasta kirjas Madalmaid oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused. Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse abi kohta oma märkused. Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (5) | Madalmaad esitasid oma vastuse ametliku uurimismenetluse algatamise teatele 29. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2006. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad esitasid oma vastuse ametliku uurimismenetluse algatamise teatele 29. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2006.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Projekt

| (6) | Overijsseli provintsis Saksamaa piiri ääres asuva 24 000 elanikuga Haaksbergeni omavalitsus on 1990ndate aastate algusest alates soovinud taaselustada oma hooletusse jäetud keskust. Konsultantide abiga vaadati läbi erinevaid ehituskavasid kvaliteetsete eluasemete ja äriruumide loomiseks. Siiski ei olnud ei ehitusettevõtja, kellega omavalitsus kavatses algselt projekti ellu viia, ega omavalitsus ise suutelised omandama vajalikke krunte. |
| --- | --- |

(6)

Overijsseli provintsis Saksamaa piiri ääres asuva 24 000 elanikuga Haaksbergeni omavalitsus on 1990ndate aastate algusest alates soovinud taaselustada oma hooletusse jäetud keskust. Konsultantide abiga vaadati läbi erinevaid ehituskavasid kvaliteetsete eluasemete ja äriruumide loomiseks. Siiski ei olnud ei ehitusettevõtja, kellega omavalitsus kavatses algselt projekti ellu viia, ega omavalitsus ise suutelised omandama vajalikke krunte.

| (7) | 1990ndate aastate lõpus omandasid kuus ehitusettevõtjat kõnealused krundid ning ühinesid seejärel. Nad koostasid ehitusprojekti 58 korteri ja 11 äriruumi ehitamiseks. Projekti kohaselt ei pidanud ehitusettevõtjad osalema riiklikel ehitustöödel, näiteks infrastruktuuri ehitamisel, mis oleks seejärel antud üle kohalikule omavalitsusele. Projekti eesmärk oli ehitada korterid ja kauplused, et müüa või anda need rendile erainvestoritele. Arvutused näitasid aga, et projekt ei kujune tulutoovaks. |
| --- | --- |

(7)

1990ndate aastate lõpus omandasid kuus ehitusettevõtjat kõnealused krundid ning ühinesid seejärel. Nad koostasid ehitusprojekti 58 korteri ja 11 äriruumi ehitamiseks. Projekti kohaselt ei pidanud ehitusettevõtjad osalema riiklikel ehitustöödel, näiteks infrastruktuuri ehitamisel, mis oleks seejärel antud üle kohalikule omavalitsusele. Projekti eesmärk oli ehitada korterid ja kauplused, et müüa või anda need rendile erainvestoritele. Arvutused näitasid aga, et projekt ei kujune tulutoovaks.

2.2.   Ametiasutuste toetus

| (8) | Pidades kuue ehitusettevõtja esitatud kohaliku omavalitsuse keskuse taaselustamise projekti väga oluliseks ja teades, et võib arvestada provintsi rahalise toetusega, nõustus kohalik omavalitsus projekti toetama, eelkõige oodatava kahjumi katmise teel. Kohalik omavalitsus on juba koostöölepingule alla kirjutanud, kuid koostöölepinguga ettenähtud abi ei ole veel antud. |
| --- | --- |

(8)

Pidades kuue ehitusettevõtja esitatud kohaliku omavalitsuse keskuse taaselustamise projekti väga oluliseks ja teades, et võib arvestada provintsi rahalise toetusega, nõustus kohalik omavalitsus projekti toetama, eelkõige oodatava kahjumi katmise teel. Kohalik omavalitsus on juba koostöölepingule alla kirjutanud, kuid koostöölepinguga ettenähtud abi ei ole veel antud.

| (9) | Riiklikku toetust antakse peamiselt 2,98 miljoni euro suuruse toetusena, mille kohalik omavalitsuse annab ehitusettevõtjatele (meede 1). Kõnealune summa sisaldab 453 780 euro (1 000 000 Hollandi kuldna) suurust provintsi toetust nimetatud projektile ja kujutab endast projekti oodatavate kulude ja tulude põhjal arvutatud oodatavat kahjumit. |
| --- | --- |

(9)

Riiklikku toetust antakse peamiselt 2,98 miljoni euro suuruse toetusena, mille kohalik omavalitsuse annab ehitusettevõtjatele (meede 1). Kõnealune summa sisaldab 453 780 euro (1 000 000 Hollandi kuldna) suurust provintsi toetust nimetatud projektile ja kujutab endast projekti oodatavate kulude ja tulude põhjal arvutatud oodatavat kahjumit.

| (10) | Ühes koostöölepingu sättes on ette nähtud, et projekti lõpus arvutab sõltumatu raamatupidaja välja projekti tegelikud kulud ja tulud. Kui projektijärgselt arvutatud tegelik kahjum on väiksem kui oodatav kahjum, mille põhjal toetus määrati, peab kohalikule omavalitsusele tagasi maksma vaid 50 % toetusest, mis ületab tegeliku kahjumi. Teiste sõnadega võivad projekti arendajad säilitada 50 % sellest toetuse osast, millega ei kaeta tegelikku kahjumit. Käesolevale sättele viidatakse edaspidi kui osalise tagasimakse sättele. Kui tegelik kahjum on oodatust suurem, siis kohaliku omavalitsuse toetust ei suurendata. |
| --- | --- |

(10)

Ühes koostöölepingu sättes on ette nähtud, et projekti lõpus arvutab sõltumatu raamatupidaja välja projekti tegelikud kulud ja tulud. Kui projektijärgselt arvutatud tegelik kahjum on väiksem kui oodatav kahjum, mille põhjal toetus määrati, peab kohalikule omavalitsusele tagasi maksma vaid 50 % toetusest, mis ületab tegeliku kahjumi. Teiste sõnadega võivad projekti arendajad säilitada 50 % sellest toetuse osast, millega ei kaeta tegelikku kahjumit. Käesolevale sättele viidatakse edaspidi kui osalise tagasimakse sättele. Kui tegelik kahjum on oodatust suurem, siis kohaliku omavalitsuse toetust ei suurendata.

| (11) | Lisaks toetusena makstavale abile (meede 1) on komisjon algatanud menetluse kolme muu meetme suhtes, mis võivad sisaldada abi. Teine meede on mõnede kohalikule omavalitsusele kuuluvate kruntide tasuta üleandmine ehitusettevõtjatele (2) (meede 2). Madalmaade teatise kohaselt on kruntide väärtus 233 295 eurot, kuid komisjonile ei ole esitatud hindamisakti. Lisaks on kohalik omavalitsus kohustatud kandma 35 % kuludest, mis võivad tuleneda pärast projekti lõpuleviimist regionaalplaneerimise seaduse (Wet op de Ruimtelijke Ordening) artikli 49 alusel esitatud kahjunõuetest (meede 3). Ülejäänud 65 % eest vastutavad ehitusettevõtjad. Lisaks eeltoodule ei olnud selge, kas kohalik omavalitsus müüb projektiarendajatele ühe krundi ja ühe hoone nende arvestusliku või turuhinna eest (meede 4). |
| --- | --- |

(11)

Lisaks toetusena makstavale abile (meede 1) on komisjon algatanud menetluse kolme muu meetme suhtes, mis võivad sisaldada abi. Teine meede on mõnede kohalikule omavalitsusele kuuluvate kruntide tasuta üleandmine ehitusettevõtjatele (2) (meede 2). Madalmaade teatise kohaselt on kruntide väärtus 233 295 eurot, kuid komisjonile ei ole esitatud hindamisakti. Lisaks on kohalik omavalitsus kohustatud kandma 35 % kuludest, mis võivad tuleneda pärast projekti lõpuleviimist regionaalplaneerimise seaduse (Wet op de Ruimtelijke Ordening) artikli 49 alusel esitatud kahjunõuetest (meede 3). Ülejäänud 65 % eest vastutavad ehitusettevõtjad. Lisaks eeltoodule ei olnud selge, kas kohalik omavalitsus müüb projektiarendajatele ühe krundi ja ühe hoone nende arvestusliku või turuhinna eest (meede 4).

| (12) | Projekti valmides saab kohalik omavalitsus tasuta mitmed krundid, mida arendatakse ehitusloa kohaselt üldkasutatava alana. Teatises ei olnud esitatud teavet kõnealuste kruntide täpse väärtuse kohta (meede 2a). |
| --- | --- |

(12)

Projekti valmides saab kohalik omavalitsus tasuta mitmed krundid, mida arendatakse ehitusloa kohaselt üldkasutatava alana. Teatises ei olnud esitatud teavet kõnealuste kruntide täpse väärtuse kohta (meede 2a).

2.3.   Abisaajad

| (13) | Abisaajad seoses eespool nimetatud meetmetega on projektis osalevad ehitusettevõtjad. |
| --- | --- |

(13)

Abisaajad seoses eespool nimetatud meetmetega on projektis osalevad ehitusettevõtjad.

| (14) | Esimene otsene abisaaja Rabo Vastgoed B.V. kuulub peamiselt rahandussektoris rahvusvahelisel tasandil tegutsevasse suurde kontserni. Kõnealune ettevõtja vastutab projekti eest 25 % ulatuses. |
| --- | --- |

(14)

Esimene otsene abisaaja Rabo Vastgoed B.V. kuulub peamiselt rahandussektoris rahvusvahelisel tasandil tegutsevasse suurde kontserni. Kõnealune ettevõtja vastutab projekti eest 25 % ulatuses.

| (15) | Koostöölepingu alusel on teine otsene abisaaja Centrum Haaksbergen B.V., kes on viie ehitusettevõtja poolt kõnealuse projekti täideviimiseks loodud ettevõtja. Kõnealused viis ettevõtjat teostavad kõik Centrum Haaksbergen B.V-le usaldatud ehitustööd, mistõttu on tegemist eelkõige sihtotstarbelise õigusliku vahendiga, millel puudub tegelik majandustegevus. Seetõttu võib järeldada, et Centrum Haaksbergenile antud abi edastatakse kõnealusele viiele ettevõtjale. Madalmaade ametiasutuste väitel vastutab iga ettevõtja projekti eest 15 % ulatuses. Madalmaad on samuti märkinud, et RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. tegutseb riiklikul tasandil, samas kui neli ülejäänud ehitusettevõtjat (Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. ja Bouwburo Jan Scharenborg B.V.) on piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevad äriühingud. |
| --- | --- |

(15)

Koostöölepingu alusel on teine otsene abisaaja Centrum Haaksbergen B.V., kes on viie ehitusettevõtja poolt kõnealuse projekti täideviimiseks loodud ettevõtja. Kõnealused viis ettevõtjat teostavad kõik Centrum Haaksbergen B.V-le usaldatud ehitustööd, mistõttu on tegemist eelkõige sihtotstarbelise õigusliku vahendiga, millel puudub tegelik majandustegevus. Seetõttu võib järeldada, et Centrum Haaksbergenile antud abi edastatakse kõnealusele viiele ettevõtjale. Madalmaade ametiasutuste väitel vastutab iga ettevõtja projekti eest 15 % ulatuses. Madalmaad on samuti märkinud, et RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. tegutseb riiklikul tasandil, samas kui neli ülejäänud ehitusettevõtjat (Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. ja Bouwburo Jan Scharenborg B.V.) on piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevad äriühingud.

| (16) | Kuigi käesolevas otsuses viidatakse abisaajatele kui ehitusettevõtjatele, ei ole nende tegevus piiratud vaid ehitustegevusega. Nende ülesandeks on kinnisvaraprojektide arendamine ja täideviimine. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi käesolevas otsuses viidatakse abisaajatele kui ehitusettevõtjatele, ei ole nende tegevus piiratud vaid ehitustegevusega. Nende ülesandeks on kinnisvaraprojektide arendamine ja täideviimine.

2.4.   Asjaomased turud

| (17) | Asjaomased turud on elamute ehitus- ja müügiturg ja äriruumide ehitus- ja renditurg. Haaksbergen asub Saksamaa piiri lähedal ja seetõttu on tõenäoline, et Madalmaade ja Saksa varustajad ning tarbijad, kes osalevad aktiivselt kõnealustel turgudel, teevad seda ka naaberriigis. |
| --- | --- |

(17)

Asjaomased turud on elamute ehitus- ja müügiturg ja äriruumide ehitus- ja renditurg. Haaksbergen asub Saksamaa piiri lähedal ja seetõttu on tõenäoline, et Madalmaade ja Saksa varustajad ning tarbijad, kes osalevad aktiivselt kõnealustel turgudel, teevad seda ka naaberriigis.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (18) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse kahtluste tõttu, et mõned meetmed, mida kohalik omavalitsus kavatses rakendada, võivad kujutada endast riigiabi ning et uurida, kas antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse kahtluste tõttu, et mõned meetmed, mida kohalik omavalitsus kavatses rakendada, võivad kujutada endast riigiabi ning et uurida, kas antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (19) | Avalike meetmete abiks liigitamise puhul tõi komisjon eriti esile, et osalise tagasimakse säte andis ehitusettevõtjatele eelise. |
| --- | --- |

(19)

Avalike meetmete abiks liigitamise puhul tõi komisjon eriti esile, et osalise tagasimakse säte andis ehitusettevõtjatele eelise.

| (20) | Artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldise riigiabi keelu võimalike erandite kohta märkis komisjon esiteks, et käesolevate abimeetmete suhtes ei kohaldata artikli 87 lõike 2 punktides b ja c sätestatud erandeid. Samuti ei või abi pidada artikli 87 lõike 2 punkti a alusel sotsiaalprojektile antavaks abiks muu hulgas seetõttu, et uute korterite ostueesõigust ei anta ebasoodsas olukorras isikutele. |
| --- | --- |

(20)

Artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldise riigiabi keelu võimalike erandite kohta märkis komisjon esiteks, et käesolevate abimeetmete suhtes ei kohaldata artikli 87 lõike 2 punktides b ja c sätestatud erandeid. Samuti ei või abi pidada artikli 87 lõike 2 punkti a alusel sotsiaalprojektile antavaks abiks muu hulgas seetõttu, et uute korterite ostueesõigust ei anta ebasoodsas olukorras isikutele.

| (21) | Artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandite kohta märkis komisjon, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus ei asu abi vajavas piirkonnas ja tal ei ole seetõttu õigust saada regionaalabi artikli 87 lõike 3 punktide a ja c alusel. Endastmõistetavalt ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit. Komisjon on töötanud välja mitmeid juhiseid ja raamistikke, millega kehtestatakse eekirjad abi jaoks, millele laieneb artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand. Kõnealuse juhtumi puhul ei saa neid eskirju kohaldada. Kaaluti ka mahajäänud linnapiirkondadele kohaldatavat erandit (3). Nimetatud erand ei laiene siiski kõnealusele projektile muu hulgas setõttu, et Haaksbergen ei ole linnapiirkond komisjoni teatises määratletud tähenduses. Loogiline on, et piirkonnale ei laiene ka Euroopa URBAN II programm. Samuti ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandit, sest kõnealune projekt seisneb uute ehitiste rajamises, mitte olemasolevate ehitiste renoveerimises või muu kultuurilise eesmärgi täitmises. |
| --- | --- |

(21)

Artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandite kohta märkis komisjon, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus ei asu abi vajavas piirkonnas ja tal ei ole seetõttu õigust saada regionaalabi artikli 87 lõike 3 punktide a ja c alusel. Endastmõistetavalt ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit. Komisjon on töötanud välja mitmeid juhiseid ja raamistikke, millega kehtestatakse eekirjad abi jaoks, millele laieneb artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand. Kõnealuse juhtumi puhul ei saa neid eskirju kohaldada. Kaaluti ka mahajäänud linnapiirkondadele kohaldatavat erandit (3). Nimetatud erand ei laiene siiski kõnealusele projektile muu hulgas setõttu, et Haaksbergen ei ole linnapiirkond komisjoni teatises määratletud tähenduses. Loogiline on, et piirkonnale ei laiene ka Euroopa URBAN II programm. Samuti ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandit, sest kõnealune projekt seisneb uute ehitiste rajamises, mitte olemasolevate ehitiste renoveerimises või muu kultuurilise eesmärgi täitmises.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (22) | Komisjon ei ole saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon ei ole saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

5.   MADALMAADE MÄRKUSED

| (23) | Madalmaad esitasid oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise teatele täiendavat teavet kruntide tasuta üleandmise kohta kohaliku omavalitsuse poolt ja kohalikule omavalitsusele (vastavalt meede 2 ja meede 2a). Ehitusettevõtjatele tasuta üleantava maa pindala on 674 m2 (meede 2). Kohalik omavalitsus saab vastutasuks 1 077 m2 maad (meede 2a). Madalmaade ametiasutused esitasid ekspertaruande, mille kohaselt on kõnealuse maa väärtus 135 eurot ruutmeetri kohta. |
| --- | --- |

(23)

Madalmaad esitasid oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise teatele täiendavat teavet kruntide tasuta üleandmise kohta kohaliku omavalitsuse poolt ja kohalikule omavalitsusele (vastavalt meede 2 ja meede 2a). Ehitusettevõtjatele tasuta üleantava maa pindala on 674 m2 (meede 2). Kohalik omavalitsus saab vastutasuks 1 077 m2 maad (meede 2a). Madalmaade ametiasutused esitasid ekspertaruande, mille kohaselt on kõnealuse maa väärtus 135 eurot ruutmeetri kohta.

| (24) | Teise kohalikule omavalitsusele kuuluva krundi ja hoone müümise kohta ehitusettevõtjatele (meede 4) andsid Madalmaade ametiasutused teavet, mis näitab, et tehingu hind oli märkimisväärselt kõrgem kui hind, mida kohalik omavalitsus oli kõnealuste varade eest paar aastat varem maksnud. |
| --- | --- |

(24)

Teise kohalikule omavalitsusele kuuluva krundi ja hoone müümise kohta ehitusettevõtjatele (meede 4) andsid Madalmaade ametiasutused teavet, mis näitab, et tehingu hind oli märkimisväärselt kõrgem kui hind, mida kohalik omavalitsus oli kõnealuste varade eest paar aastat varem maksnud.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   Abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (25) | Viis uuritud meedet sisaldavad selgelt riigi vahendeid. Toetus (meede 1) on kohaliku omavalitsuse vahendite otsene üleandmine. Kruntide ja hoonete omandi üleminek muudab kohaliku omavalitsuse omandis olevate varade koguväärtust (meetmed 2, 2a ja 4). Andes garantii, mis sisaldab tulevikus tehtavat makset ja mille eest ei nõuta asjakohase garantiitasu maksmist, kaasatakse ka meetmes 3 kohaliku omavalitsuse vahendeid. |
| --- | --- |

(25)

Viis uuritud meedet sisaldavad selgelt riigi vahendeid. Toetus (meede 1) on kohaliku omavalitsuse vahendite otsene üleandmine. Kruntide ja hoonete omandi üleminek muudab kohaliku omavalitsuse omandis olevate varade koguväärtust (meetmed 2, 2a ja 4). Andes garantii, mis sisaldab tulevikus tehtavat makset ja mille eest ei nõuta asjakohase garantiitasu maksmist, kaasatakse ka meetmes 3 kohaliku omavalitsuse vahendeid.

| (26) | Kohaliku omavalitsuse toetus (meede 1) annab ettevõtjatele eelise, sest nad saavad rahalisi vahendeid, mida nad turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(26)

Kohaliku omavalitsuse toetus (meede 1) annab ettevõtjatele eelise, sest nad saavad rahalisi vahendeid, mida nad turutingimustes ei oleks saanud.

| (27) | Maa tasuta üleandmise kohaliku omavalitsuse poolt (meetme 2) kompenseerib suure pindalaga maa üleandmine kohalikule omavalitsusele (meede 2a), nagu on kindlaks määratud samas lepingus. Madalmaade esitatud eksperthinnangu põhjal saab kohalik omavalitsus ülalmainitu tulemusena juurde maad väärtusega 54 405 eurot (4). Kõnealused meetmed koos ei kujuta endast seetõttu ehitusettevõtjatele eelist. |
| --- | --- |

(27)

Maa tasuta üleandmise kohaliku omavalitsuse poolt (meetme 2) kompenseerib suure pindalaga maa üleandmine kohalikule omavalitsusele (meede 2a), nagu on kindlaks määratud samas lepingus. Madalmaade esitatud eksperthinnangu põhjal saab kohalik omavalitsus ülalmainitu tulemusena juurde maad väärtusega 54 405 eurot (4). Kõnealused meetmed koos ei kujuta endast seetõttu ehitusettevõtjatele eelist.

| (28) | Ühtlasi peab kohalik omavalitsus katma 35 % ulatuses kulud, mis võivad tekkida projektist tulenevate kahjunõuete tulemusel (meede 3). Komisjoni teatise EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (5) punktis 2.1.2 sätestatakse: “Riigigarantii eelis on see, et garantiiga seotud riski kannab riik. Riigi riskivalmidus tuleks tavapäraselt hüvitada asjakohase garantiitasuga. Kui riik loobub nimetatud tasust, siis on see ühtaegu eelis ettevõtjale ja riigi ressursside raiskamine. Isegi kui riik ei tee ühtegi garantiiga seotud väljamakset, võib ikkagi olla tegemist riigiabiga artikli 87 lõike 1 kohaselt. Abi andmine toimub garantii andmise hetkel, mitte selle kasutamise või garantii tingimuste kohaste väljamaksete tegemise ajal. Seda, kas garantii kujutab endast riigiabi või mitte, ning kui kujutab, siis kui suur võiks kõnealune riigiabi olla, tuleb hinnata garantii andmise ajal.” Komisjon täheldab, et käesoleval juhul on kahjunõuetest tulenevate kompensatsioonimaksete risk osaliselt riigi kanda ja kohalik omavalitsus ei saa kõneluse osalise garantii eest mingit garantiitasu. Meede vabastab ettevõtjad seetõttu kuludest, mida nad peaksid ehitusprojektiga seoses kandma kas garantii-/kindlustustasuna või nähes ette võimalikud kahju hüvitamise maksed juhul, kui nad kindlustuslepingut ei sõlmi. Järelikult antakse kõnealuse meetmega ettevõtjatele eelis. |
| --- | --- |

(28)

Ühtlasi peab kohalik omavalitsus katma 35 % ulatuses kulud, mis võivad tekkida projektist tulenevate kahjunõuete tulemusel (meede 3). Komisjoni teatise EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (5) punktis 2.1.2 sätestatakse: “Riigigarantii eelis on see, et garantiiga seotud riski kannab riik. Riigi riskivalmidus tuleks tavapäraselt hüvitada asjakohase garantiitasuga. Kui riik loobub nimetatud tasust, siis on see ühtaegu eelis ettevõtjale ja riigi ressursside raiskamine. Isegi kui riik ei tee ühtegi garantiiga seotud väljamakset, võib ikkagi olla tegemist riigiabiga artikli 87 lõike 1 kohaselt. Abi andmine toimub garantii andmise hetkel, mitte selle kasutamise või garantii tingimuste kohaste väljamaksete tegemise ajal. Seda, kas garantii kujutab endast riigiabi või mitte, ning kui kujutab, siis kui suur võiks kõnealune riigiabi olla, tuleb hinnata garantii andmise ajal.” Komisjon täheldab, et käesoleval juhul on kahjunõuetest tulenevate kompensatsioonimaksete risk osaliselt riigi kanda ja kohalik omavalitsus ei saa kõneluse osalise garantii eest mingit garantiitasu. Meede vabastab ettevõtjad seetõttu kuludest, mida nad peaksid ehitusprojektiga seoses kandma kas garantii-/kindlustustasuna või nähes ette võimalikud kahju hüvitamise maksed juhul, kui nad kindlustuslepingut ei sõlmi. Järelikult antakse kõnealuse meetmega ettevõtjatele eelis.

| (29) | Seoses asjaoluga, et kohalik omavalitsus müüs ehitusettevõtjatele krundid ja kinnisvara (meede 4), on piisav Madalmaade ametiasutuste esitatud lisateave kohaliku omavalitsuse makstud hinna kohta kõnealuste varade omandamiseks, et kummutada menetluse algatamist käsitlevas otsuses tõstatatud kahtlused, et eespool mainitud varad müüdi arvestusliku hinnaga. Täiendavad dokumendid näitavad, et kohalik omavalitsus on teeninud lühikese ajaga märkimisväärse kapitalikasumi. Järelikult ei ole kohalik omavalitsus loobunud võimalikust tulust. Seetõttu ei anta kõnealuse tehinguga ehitusettevõtjatele eeliseid. |
| --- | --- |

(29)

Seoses asjaoluga, et kohalik omavalitsus müüs ehitusettevõtjatele krundid ja kinnisvara (meede 4), on piisav Madalmaade ametiasutuste esitatud lisateave kohaliku omavalitsuse makstud hinna kohta kõnealuste varade omandamiseks, et kummutada menetluse algatamist käsitlevas otsuses tõstatatud kahtlused, et eespool mainitud varad müüdi arvestusliku hinnaga. Täiendavad dokumendid näitavad, et kohalik omavalitsus on teeninud lühikese ajaga märkimisväärse kapitalikasumi. Järelikult ei ole kohalik omavalitsus loobunud võimalikust tulust. Seetõttu ei anta kõnealuse tehinguga ehitusettevõtjatele eeliseid.

| (30) | Järelikult antakse ehitusettevõtjatele eelis kahe meetmega (meetmed 1 ja 3), kuid muudega mitte (meetmed 2, 2a ja 4). Viimased ei kujuta endast seetõttu riigiabi ning nende uurimine lõpetatakse. |
| --- | --- |

(30)

Järelikult antakse ehitusettevõtjatele eelis kahe meetmega (meetmed 1 ja 3), kuid muudega mitte (meetmed 2, 2a ja 4). Viimased ei kujuta endast seetõttu riigiabi ning nende uurimine lõpetatakse.

| (31) | Eelnevates põhjendustes käsitleti võimalikke eelised ehitusettevõtjatele. Komisjon peab samuti uurima, kas soodustusi ei kanta osaliselt üle korterite ja äriruumide ostjatele või rentnikele. Seda seetõttu, et neil on võimalus osta või rentida kortereid või äriruume, mida muidu ei oleks olemas olnud või mis oleksid olnud palju kallimad. Kõnealune eelis oleks aga olnud kaudne ja selle mõju laialivalguv. Igal juhul ei kuulu tõenäoliselt ükski 58 leibkonnale antav eelis majandustegevusega tegelevatele isikutele kaudse riigiabi andmise reeglite kohaldamisalasse. Kõik ettevõtjatele, nagu näiteks 11 jaemüügikauplusele, antavad eelised oleksid aga liiga väikesed ja jääksid igal juhul alla kindlaksmääratud miinimumtaset. Komisjon analüüsib seetõttu vaid võimalikku riigiabi ehitusettevõtjatele. |
| --- | --- |

(31)

Eelnevates põhjendustes käsitleti võimalikke eelised ehitusettevõtjatele. Komisjon peab samuti uurima, kas soodustusi ei kanta osaliselt üle korterite ja äriruumide ostjatele või rentnikele. Seda seetõttu, et neil on võimalus osta või rentida kortereid või äriruume, mida muidu ei oleks olemas olnud või mis oleksid olnud palju kallimad. Kõnealune eelis oleks aga olnud kaudne ja selle mõju laialivalguv. Igal juhul ei kuulu tõenäoliselt ükski 58 leibkonnale antav eelis majandustegevusega tegelevatele isikutele kaudse riigiabi andmise reeglite kohaldamisalasse. Kõik ettevõtjatele, nagu näiteks 11 jaemüügikauplusele, antavad eelised oleksid aga liiga väikesed ja jääksid igal juhul alla kindlaksmääratud miinimumtaset. Komisjon analüüsib seetõttu vaid võimalikku riigiabi ehitusettevõtjatele.

| (32) | Meede on ilmselgelt selektiivne, sest hõlmab vaid projektis osalevaid ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(32)

Meede on ilmselgelt selektiivne, sest hõlmab vaid projektis osalevaid ettevõtjaid.

| (33) | Tänu riigiabile viivad ettevõtjad ellu muidu kahjumit tootva projekti, mis seisneb korterite ja äriruumide müügis ja rentimises. Järelikult kahjustab abi otseselt konkurentsi, sest uued korterid ja äriruumid suurendavad pakkumist turul. |
| --- | --- |

(33)

Tänu riigiabile viivad ettevõtjad ellu muidu kahjumit tootva projekti, mis seisneb korterite ja äriruumide müügis ja rentimises. Järelikult kahjustab abi otseselt konkurentsi, sest uued korterid ja äriruumid suurendavad pakkumist turul.

| (34) | Täiendavalt võib konkurentsi moonutada see, kui riigiabi ületab ettevõtjatele kõnealuse projekti tõttu tekkinud kahjumit. Lisatoetusega võivad ettevõtjad küsida tulevaste ehitusprojektide käigus madalamat hinda ja/või kasutada seda teisteks tegevusteks. Komisjon märgib, et konkurentsi ei moonutataks täiendavalt juhul, kui ettevõtjad peaksid maksma tagasi raamatupidaja poolt projekti lõpus arvutatud tegeliku kahjumi alusel kogu tegelikku kahjumit ületava toetuse osa. Komisjon märgib, et osalise tagasimakse säte võimaldab ettevõtjatel säilitada 50 % kahjumit ületavast toetusest. Konkurentsi täiendavat moonutamist ei saa seetõttu välistada. |
| --- | --- |

(34)

Täiendavalt võib konkurentsi moonutada see, kui riigiabi ületab ettevõtjatele kõnealuse projekti tõttu tekkinud kahjumit. Lisatoetusega võivad ettevõtjad küsida tulevaste ehitusprojektide käigus madalamat hinda ja/või kasutada seda teisteks tegevusteks. Komisjon märgib, et konkurentsi ei moonutataks täiendavalt juhul, kui ettevõtjad peaksid maksma tagasi raamatupidaja poolt projekti lõpus arvutatud tegeliku kahjumi alusel kogu tegelikku kahjumit ületava toetuse osa. Komisjon märgib, et osalise tagasimakse säte võimaldab ettevõtjatel säilitada 50 % kahjumit ületavast toetusest. Konkurentsi täiendavat moonutamist ei saa seetõttu välistada.

| (35) | Komisjon märgib, et Haaksbergen asub Saksamaa piiri lähedal. Seetõttu osalevad korterite ja äriruumide müügi- ja renditurul ka Saksa ehitusettevõtjad. Ühtlasi märgib komisjon, et paljud asjaomased ettevõtjad tegutsevad aktiivselt rahvusvahelisel tasandil. Järelikult võib eksisteerida mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon märgib, et Haaksbergen asub Saksamaa piiri lähedal. Seetõttu osalevad korterite ja äriruumide müügi- ja renditurul ka Saksa ehitusettevõtjad. Ühtlasi märgib komisjon, et paljud asjaomased ettevõtjad tegutsevad aktiivselt rahvusvahelisel tasandil. Järelikult võib eksisteerida mõju kaubandusele.

| (36) | Toetus (meede 1) ja osaline garantii (meede 3) on järelikult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel riigiabi. Kruntide tasuta üleandmine (meetmed 2 ja 2a koos) ning samuti ühe krundi ja ühe hoone müümine (meede 4) ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(36)

Toetus (meede 1) ja osaline garantii (meede 3) on järelikult EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel riigiabi. Kruntide tasuta üleandmine (meetmed 2 ja 2a koos) ning samuti ühe krundi ja ühe hoone müümine (meede 4) ei kujuta endast riigiabi.

6.2.   Kokkusobivus ühisturuga

| (37) | Madalmaad ei viidanud oma teates mitte ühelegi sellisele artikli 87 lõikes 1 sätestatud erandile üldisest riigiabi andmise keelust, mille põhjal saaks lubada riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(37)

Madalmaad ei viidanud oma teates mitte ühelegi sellisele artikli 87 lõikes 1 sätestatud erandile üldisest riigiabi andmise keelust, mille põhjal saaks lubada riigiabi andmist.

| (38) | Nagu juba mainitud, väljendas komisjon oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlusi, kas abi võib pidada artikli 87 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandite või artikli 87 lõike 3 punkti c alusel väljatöötatud juhiste ja raamistike kohaselt ühisturuga kokkusobivaks. Madalmaad ei esitanud oma vastuses kõnealusele otsusele mingeid märkusi abi kokkusobivuse kohta. Komisjoni korraldatud täiendava uurimise käigus ei selgunud selle küsimusega seoses ühtegi uut asjaolu. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et kõnealust abi ei saa eespool nimetatud õigusnormide alusel pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(38)

Nagu juba mainitud, väljendas komisjon oma ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlusi, kas abi võib pidada artikli 87 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandite või artikli 87 lõike 3 punkti c alusel väljatöötatud juhiste ja raamistike kohaselt ühisturuga kokkusobivaks. Madalmaad ei esitanud oma vastuses kõnealusele otsusele mingeid märkusi abi kokkusobivuse kohta. Komisjoni korraldatud täiendava uurimise käigus ei selgunud selle küsimusega seoses ühtegi uut asjaolu. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et kõnealust abi ei saa eespool nimetatud õigusnormide alusel pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (39) | Seoses võimaliku ühisturuga kokkusobivusega artikli 86 lõike 2 alusel, leiab komisjon, et majandustegevust, mida kõnealune abi lihtsustab, nimelt selliste kõrge kvaliteediga korterite ja äriruumide ehitamist ja müüki või rentimist, mis ei ole mõeldud teatavale sotsiaalsele kategooriale, ei saa kindlasti pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Madalmaad ei ole väitnud, et see antud juhul nii on. Seetõttu ei kohaldata abi suhtes artikli 86 lõiget 2. |
| --- | --- |

(39)

Seoses võimaliku ühisturuga kokkusobivusega artikli 86 lõike 2 alusel, leiab komisjon, et majandustegevust, mida kõnealune abi lihtsustab, nimelt selliste kõrge kvaliteediga korterite ja äriruumide ehitamist ja müüki või rentimist, mis ei ole mõeldud teatavale sotsiaalsele kategooriale, ei saa kindlasti pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Madalmaad ei ole väitnud, et see antud juhul nii on. Seetõttu ei kohaldata abi suhtes artikli 86 lõiget 2.

| (40) | Sellega seoses uurib komisjon, kas meetmetes 1 ja 3 sisalduvat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et ühisturuga võib pidada kokkusobivaks “abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(40)

Sellega seoses uurib komisjon, kas meetmetes 1 ja 3 sisalduvat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et ühisturuga võib pidada kokkusobivaks “abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (41) | Uurides, kas abi on ühisturuga kokkusobiv vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, arvestab komisjon ühenduse eesmärke ja analüüsib, kas kavandatud abimeede on asjakohane ja kavandatud eesmärkidega proportsionaalne ning kas see ei mõjuta ebaproportsionaalselt konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(41)

Uurides, kas abi on ühisturuga kokkusobiv vahetult artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, arvestab komisjon ühenduse eesmärke ja analüüsib, kas kavandatud abimeede on asjakohane ja kavandatud eesmärkidega proportsionaalne ning kas see ei mõjuta ebaproportsionaalselt konkurentsi ja kaubandust.

| (42) | Ühenduse eesmärkide suhtes, mida toetatav projekt aitab saavutada, märgib komisjon järgmist: Madalmaade ametiasutused viitasid sellele, et 2001. aastal korraldatud uuringu kohaselt tundis 65 % Haaksbergeni elanikest end kohaliku omavalitsuse keskuses ebaturvaliselt ja vältis seda seetõttu. Ebaturvalisuse väidet toetavad politsei andmed toimepandud õigusrikkumiste kohta. Kõnealune projekt, mille käigus ehitatakse esimesele korrusele äriruumid ja nende kohale korterid ning uued elamud maa-alale, mis oli siiani kõnnumaa, on kavandatud eelkõige eesmärgiga vähendada ebaturvalisuse tunnet. Madalmaade ametiasutused märkisid samuti, et keskuse ümber on edukalt välja arendatud kolm kaubandustänavat, kuid keskus on jäänud siiski kaubanduslikult vähearenenuks ning kujunenud omamoodi barjääriks nende kolme majanduslikult eduka kaubanduspiirkonna keskel. Projekti eesmärk on muuta keskus atraktiivsemaks ja hoida ära olemasolevate kaupluste viletsamaks muutumist ja neist loobumise protsessi jätkumist. Seetõttu võib järeldada, et projektil on ühistes huvides olevad positiivsed tagajärjed, nagu väitis kohalik omavalitsus abi andmise toetuseks. |
| --- | --- |

(42)

Ühenduse eesmärkide suhtes, mida toetatav projekt aitab saavutada, märgib komisjon järgmist: Madalmaade ametiasutused viitasid sellele, et 2001. aastal korraldatud uuringu kohaselt tundis 65 % Haaksbergeni elanikest end kohaliku omavalitsuse keskuses ebaturvaliselt ja vältis seda seetõttu. Ebaturvalisuse väidet toetavad politsei andmed toimepandud õigusrikkumiste kohta. Kõnealune projekt, mille käigus ehitatakse esimesele korrusele äriruumid ja nende kohale korterid ning uued elamud maa-alale, mis oli siiani kõnnumaa, on kavandatud eelkõige eesmärgiga vähendada ebaturvalisuse tunnet. Madalmaade ametiasutused märkisid samuti, et keskuse ümber on edukalt välja arendatud kolm kaubandustänavat, kuid keskus on jäänud siiski kaubanduslikult vähearenenuks ning kujunenud omamoodi barjääriks nende kolme majanduslikult eduka kaubanduspiirkonna keskel. Projekti eesmärk on muuta keskus atraktiivsemaks ja hoida ära olemasolevate kaupluste viletsamaks muutumist ja neist loobumise protsessi jätkumist. Seetõttu võib järeldada, et projektil on ühistes huvides olevad positiivsed tagajärjed, nagu väitis kohalik omavalitsus abi andmise toetuseks.

| (43) | Abi proportsionaalsuse kohta märgib komisjon, et abi eesmärk on katta ettevõtjate kahjumit, mis tuleneb projektist, mida muidu ellu ei viidaks. Abi on proportsionaalne ulatuses, milles ta katab kuue ettevõtja tegeliku kahjumi, mis tuleneb korterite ja äriruumide müügist hindadega, mis on võrreldavad nimetatud piirkonnas asuva omandi tavaliste hindadega. Samas sisaldab aga kõnealune projekt osalise tagasimakse sätte tulemusena võimalikku lisatoetust. Kõnealune kohaliku omavalitsuse ja ehitusettevõtjate vahelise koostöölepingu säte tähendab järgmist: projekti lõpus arvestab raamatupidaja realiseeritud kulude ja tulude alusel välja tegeliku kahjumi; kui tegelik kahjum on väiksem kui plaanitud kahjum, mille põhjal anti toetust projekti käigus (meede 1), peab kohalikule omavalitsusele tagasi maksma vaid 50 % sellest toetuse osast, mis ületas tegelikku kahjumit. Ehitusettevõtjad võivad seetõttu endale jätta 50 % toetusest, mis ületab tegelikku kahjumit. Näiteks, kui tegelik kahjum oleks oodatud 2,98 miljoni euro asemel 0, maksaksid ettevõtjad tagasi 1,49 miljonit eurot ja jätaksid sama suure summa endale. Projekti elluviimise jaoks ei ole tegelikku kahjumit ületav riigi vahenditest pärit summa vajalik. Seetõttu võib järeldada, et vaid säte, milles määratakse kindlaks, et tegelikku kahjumit ületav toetussumma osa makstakse tagasi täielikult, tagab, et abi antakse vajalikul miinimumtasemel ning proportsionaalselt. Ühtlasi märgib komisjon, et selline täieliku tagasimakse säte peab kehtima ka abi suhtes, mida antakse osalise garantiina (meede 3) ja mitte üksnes abi suhtes, mida antakse toetusena (meede 1), nagu on ette nähtud praegu kehtivas osalise tagasimakse sättes. |
| --- | --- |

(43)

Abi proportsionaalsuse kohta märgib komisjon, et abi eesmärk on katta ettevõtjate kahjumit, mis tuleneb projektist, mida muidu ellu ei viidaks. Abi on proportsionaalne ulatuses, milles ta katab kuue ettevõtja tegeliku kahjumi, mis tuleneb korterite ja äriruumide müügist hindadega, mis on võrreldavad nimetatud piirkonnas asuva omandi tavaliste hindadega. Samas sisaldab aga kõnealune projekt osalise tagasimakse sätte tulemusena võimalikku lisatoetust. Kõnealune kohaliku omavalitsuse ja ehitusettevõtjate vahelise koostöölepingu säte tähendab järgmist: projekti lõpus arvestab raamatupidaja realiseeritud kulude ja tulude alusel välja tegeliku kahjumi; kui tegelik kahjum on väiksem kui plaanitud kahjum, mille põhjal anti toetust projekti käigus (meede 1), peab kohalikule omavalitsusele tagasi maksma vaid 50 % sellest toetuse osast, mis ületas tegelikku kahjumit. Ehitusettevõtjad võivad seetõttu endale jätta 50 % toetusest, mis ületab tegelikku kahjumit. Näiteks, kui tegelik kahjum oleks oodatud 2,98 miljoni euro asemel 0, maksaksid ettevõtjad tagasi 1,49 miljonit eurot ja jätaksid sama suure summa endale. Projekti elluviimise jaoks ei ole tegelikku kahjumit ületav riigi vahenditest pärit summa vajalik. Seetõttu võib järeldada, et vaid säte, milles määratakse kindlaks, et tegelikku kahjumit ületav toetussumma osa makstakse tagasi täielikult, tagab, et abi antakse vajalikul miinimumtasemel ning proportsionaalselt. Ühtlasi märgib komisjon, et selline täieliku tagasimakse säte peab kehtima ka abi suhtes, mida antakse osalise garantiina (meede 3) ja mitte üksnes abi suhtes, mida antakse toetusena (meede 1), nagu on ette nähtud praegu kehtivas osalise tagasimakse sättes.

| (44) | Konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avaldatava mõju ulatuse kohta märgib komisjon, et abi suurendab pakkumist turul 58 korteri ja 11 äriruumi võrra, mida pakutakse hinnaga, mis vastab samasuguse omandi tavahindadele kõnealuses piirkonnas. Komisjon toob esile, et kohalik, piiratud ulatusega projekt mõjutab konkurentsi ja sellest tulenevalt kaubandustingimusi vähe ning see ei kaalu üles eespool kirjeldatud positiivseid mõjusid. |
| --- | --- |

(44)

Konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avaldatava mõju ulatuse kohta märgib komisjon, et abi suurendab pakkumist turul 58 korteri ja 11 äriruumi võrra, mida pakutakse hinnaga, mis vastab samasuguse omandi tavahindadele kõnealuses piirkonnas. Komisjon toob esile, et kohalik, piiratud ulatusega projekt mõjutab konkurentsi ja sellest tulenevalt kaubandustingimusi vähe ning see ei kaalu üles eespool kirjeldatud positiivseid mõjusid.

| (45) | Nagu juba seoses konkurentsi täiendava moonutamisega mainitud, leiab komisjon, et tegelikult tekkinud kahjumit kattev abi ei anna kuuele ettevõtjale vahendeid, mida nad saaksid tulevastes projektideks kasutada, et moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. See järeldus ei kehti aga tegelikku kahjumit ületava abi kohta. Nagu eespool väidetud, jätab osalise tagasimakse säte võimaluse lisatoetuseks. |
| --- | --- |

(45)

Nagu juba seoses konkurentsi täiendava moonutamisega mainitud, leiab komisjon, et tegelikult tekkinud kahjumit kattev abi ei anna kuuele ettevõtjale vahendeid, mida nad saaksid tulevastes projektideks kasutada, et moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust. See järeldus ei kehti aga tegelikku kahjumit ületava abi kohta. Nagu eespool väidetud, jätab osalise tagasimakse säte võimaluse lisatoetuseks.

| (46) | Komisjon jõuab järeldusele, et see osa abist, mis katab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja, hõlbustab teatavat majandustegevust või teatavate majanduspiirkondade arengut, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Ühtlasi jõuab komisjon järeldusele, et see osa abist, mis ületab projekti tegelikku kahjumit, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja, ei ole projekti elluviimiseks vajalik ja mõjutab samal ajal ebasoovitavalt kaubandustingimusi. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon jõuab järeldusele, et see osa abist, mis katab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja, hõlbustab teatavat majandustegevust või teatavate majanduspiirkondade arengut, ilma et see mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Ühtlasi jõuab komisjon järeldusele, et see osa abist, mis ületab projekti tegelikku kahjumit, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja, ei ole projekti elluviimiseks vajalik ja mõjutab samal ajal ebasoovitavalt kaubandustingimusi.

7.   JÄRELDUS

| (47) | Eelnevate põhjenduste alusel jõuab komisjon järeldusele, et see osa abist, mis katab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja ja mis on maksimaalselt 2,98 miljonit eurot (meede 1) pluss asjakohane garantiitoetus (meede 3), on artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivad. Sõltumatu raamatupidaja poolt projektijärgselt väljaarvutatud projekti tegelikku kahjumit ületav abi osa ei ole artikli 87 lõike 3 punkti c või ühegi teise erandi alusel ühisturuga kokkusobiv. Seetõttu on see abi ühisturuga kokkusobimatu, |
| --- | --- |

(47)

Eelnevate põhjenduste alusel jõuab komisjon järeldusele, et see osa abist, mis katab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt välja arvutanud sõltumatu raamatupidaja ja mis on maksimaalselt 2,98 miljonit eurot (meede 1) pluss asjakohane garantiitoetus (meede 3), on artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivad. Sõltumatu raamatupidaja poolt projektijärgselt väljaarvutatud projekti tegelikku kahjumit ületav abi osa ei ole artikli 87 lõike 3 punkti c või ühegi teise erandi alusel ühisturuga kokkusobiv. Seetõttu on see abi ühisturuga kokkusobimatu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kruntide tasuta üleandmine (meede 2), mida Madalmaad kavatsevad teha Haaksbergenis projektis Marktpassageplan osalevate ehitusettevõtjate kasuks, ei ole riigiabi, sest sellega kaasneb suuremahuline tasuta kruntide üleandmine vastaspoolele(meede 2a).

Ühe krundi ja ühe hoone müümine kõnealustele ettevõtjatele (meede 4) ei ole samuti riigiabi.

Artikkel 2

2 984 000 euro suurune toetus (meede 1) ja regionaalplaneerimise seaduse artikli 49 alusel esitatud kahjunõuetega seotud võimalike kulude tasumine 35 % ulatuses (meede 3), mida Madalmaad kavatsevad kohaldada Haaksbergenis projektis Marktpassageplan osalevate ettevõtjate suhtes, kujutavad endast riigiabi.

Artikkel 3

See osa artiklis 2 nimetatud abist, mis katab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt arvutanud sõltumatu raamatupidaja, on ühisturuga kokkusobiv.

See osa artiklis 2 nimetatud abist, mis ületab projekti tegeliku kahjumi, mille on projektijärgselt arvutanud sõltumatu raamatupidaja, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 4

Madalmaad teavitavad komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest meetmetest, mis on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 4. aprill 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 333, 29.12.2005, lk 2.

1

(2)  Tänaseks on kuus ehitusettevõtjat endistelt eraomanikelt omandanud ligikaudu 90 % vajalikest kruntidest.

2

(3)  Komisjoni teatis mahajäänud linnapiirkondade sasuvatele ettevõtjatele riigiabi andmise juhendi aegumise kohta (EÜT C 119, 22.5.2002, lk 21).

3

Komisjoni teatis mahajäänud linnapiirkondade sasuvatele ettevõtjatele riigiabi andmise juhendi aegumise kohta

(4)  Ehitusettevõtjatele antava maa väärtus: 674 m2 × 135 eurot = 90 990 eurot; kohalikule omavalitsusele antava maa väärtus: 1 077 m2 × 135 eurot = 145 395 eurot.

4

2

2

(5)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

5

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/213

---

KOMISJONI OTSUS

26. aprill 2006,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs [C 1/2005 (ex N 426/2004)]

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1540 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/747/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt kõnealustele artiklitele (1) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 5. oktoobril 2004. aastal registreeritud kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile oma kavatsusest rahastada äriühingu Euromoteurs ümberkorraldamist 2 miljoni euroga. Juhtum registreeriti numbri N426/2004 all. 18. oktoobri 2004. aasta kirjaga taotles komisjon teatise kohta lisateavet. Prantsusmaa vastas 1. detsembri 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

5. oktoobril 2004. aastal registreeritud kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile oma kavatsusest rahastada äriühingu Euromoteurs ümberkorraldamist 2 miljoni euroga. Juhtum registreeriti numbri N426/2004 all. 18. oktoobri 2004. aasta kirjaga taotles komisjon teatise kohta lisateavet. Prantsusmaa vastas 1. detsembri 2004. aasta kirjaga.

| (2) | 19. jaanuari 2005. aasta kirjaga teavitas Euroopa Komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada kõnealuse meetme suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi oma kõnealuse meetme kohta. |
| --- | --- |

(2)

19. jaanuari 2005. aasta kirjaga teavitas Euroopa Komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada kõnealuse meetme suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi oma kõnealuse meetme kohta.

| (3) | Komisjonile laekusid kommentaarid Prantsuse ametiasutustelt 19. mail 2005. aastal. Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 12. oktoobril 2005. aastal. Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile teavet 10. novembri 2005. aasta kirjaga ja 31. jaanuari 2006. aasta e-kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile laekusid kommentaarid Prantsuse ametiasutustelt 19. mail 2005. aastal. Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 12. oktoobril 2005. aastal. Prantsuse ametiasutused saatsid komisjonile teavet 10. novembri 2005. aasta kirjaga ja 31. jaanuari 2006. aasta e-kirjaga.

2.   MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (4) | Euromoteurs S.A.S. (edaspidi “Euromoteurs”) on moodustatud Moulinexi endisest tütarettevõttest, mis tegeles peamiselt kodumasinate jaoks mõeldud elektrimootorite tootmisega. |
| --- | --- |

(4)

Euromoteurs S.A.S. (edaspidi “Euromoteurs”) on moodustatud Moulinexi endisest tütarettevõttest, mis tegeles peamiselt kodumasinate jaoks mõeldud elektrimootorite tootmisega.

| (5) | Täpsemalt lõi Moulinex 1999. aasta detsembris Compagnie Générale des Moteurs Electriques’i (edaspidi “CGME”), eesmärgiga koondada mootorite tootmine ühte tütarettevõttesse. 2001. aasta septembris kuulutati välja Moulinexi saneerimismenetlus, mis tõi kaasa ka CGME saneerimismenetluse. Kui kontsern SEB (edaspidi “SEB”) 2001. aasta oktoobris Moulinex osaliselt omandas, ei võtnud ta CGMEd üle, vaid sõlmis viimasega neljaaastase tarnelepingu, mis võimaldas tal tegevust jätkata. |
| --- | --- |

(5)

Täpsemalt lõi Moulinex 1999. aasta detsembris Compagnie Générale des Moteurs Electriques’i (edaspidi “CGME”), eesmärgiga koondada mootorite tootmine ühte tütarettevõttesse. 2001. aasta septembris kuulutati välja Moulinexi saneerimismenetlus, mis tõi kaasa ka CGME saneerimismenetluse. Kui kontsern SEB (edaspidi “SEB”) 2001. aasta oktoobris Moulinex osaliselt omandas, ei võtnud ta CGMEd üle, vaid sõlmis viimasega neljaaastase tarnelepingu, mis võimaldas tal tegevust jätkata.

| (6) | 2002. aasta jaanuaris moodustasid 12 CGME juhtivtöötajat S.A.R.L. Compagnie Financière des Moteurs Electriques’i (edaspidi “COFIME”), mis tegeles uurimisasutusena ja oli sama aasta septembris loodud äriühingu Euromoteurs enamusomanik. |
| --- | --- |

(6)

2002. aasta jaanuaris moodustasid 12 CGME juhtivtöötajat S.A.R.L. Compagnie Financière des Moteurs Electriques’i (edaspidi “COFIME”), mis tegeles uurimisasutusena ja oli sama aasta septembris loodud äriühingu Euromoteurs enamusomanik.

| (7) | 2002. aasta septembris võtsid COFIME ja Euromoteurs üle CGME varad. Ülevõtmist lubav kaubanduskohtu otsus keelas kuni 2004. aasta septembrini varade müügi ja majanduslikest kaalutlustest lähtuvad vallandamised. |
| --- | --- |

(7)

2002. aasta septembris võtsid COFIME ja Euromoteurs üle CGME varad. Ülevõtmist lubav kaubanduskohtu otsus keelas kuni 2004. aasta septembrini varade müügi ja majanduslikest kaalutlustest lähtuvad vallandamised.

| (8) | See keeld oli vastuolus ülevõtjate algse plaaniga, mis nägi ette CGME tootmisvõimsuse koondamise ühte tootmiskohta kahe asemel ja enam kui poolte töötajate vallandamise. Lisaks vähenes oluliselt äriühingu läbimüük, mis oli Prantsuse ametiasutuste sõnul tingitud väga halvast maailmaturu konjunktuurist, SEB tellimuste vähenemisest ja dollari kursi langusest euro suhtes. |
| --- | --- |

(8)

See keeld oli vastuolus ülevõtjate algse plaaniga, mis nägi ette CGME tootmisvõimsuse koondamise ühte tootmiskohta kahe asemel ja enam kui poolte töötajate vallandamise. Lisaks vähenes oluliselt äriühingu läbimüük, mis oli Prantsuse ametiasutuste sõnul tingitud väga halvast maailmaturu konjunktuurist, SEB tellimuste vähenemisest ja dollari kursi langusest euro suhtes.

| (9) | Euromoteurs’i raamatupidamisnäitajate areng on järgmine:








  (miljonites eurodes) | 2002 (4 tegutsemiskuud) | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 13 | 25 | 18 |
| Puhastulu | –0 | –1 | –5 |
| Omakapital | 4 | 3 | –3 |

(9)

Euromoteurs’i raamatupidamisnäitajate areng on järgmine:

(miljonites eurodes)

2002 (4 tegutsemiskuud)

2003

2004

Käive

13

25

18

Puhastulu

–0

–1

–5

Omakapital

4

3

–3

| (10) | 2004. aastal moodustas 93 % Euromoteurs’i käibest müük SEBile. |
| --- | --- |

(10)

2004. aastal moodustas 93 % Euromoteurs’i käibest müük SEBile.

2.2.   Turg

| (11) | 2004. aasta detsembris edastatud teabe kohaselt moodustasid Euromoteurs’i toodetud kodutehnika universaalmootorid 25 % Euroopa turust. Äriühingu tegevusvaldkonna laiendamise strateegia kohaselt on aastaks 2006 kavas saavutada ligi 10 %ne osakaal autoistmete mootorite Euroopa turul. |
| --- | --- |

(11)

2004. aasta detsembris edastatud teabe kohaselt moodustasid Euromoteurs’i toodetud kodutehnika universaalmootorid 25 % Euroopa turust. Äriühingu tegevusvaldkonna laiendamise strateegia kohaselt on aastaks 2006 kavas saavutada ligi 10 %ne osakaal autoistmete mootorite Euroopa turul.

| (12) | Prantsuse ametiasutuste hinnangul asuvad Euromoteurs’i peamised konkurendid nii universaalmootorite (Ametek, Domel, LG, Johnson Electric, Sun Motors) kui ka püsimagnetergutusega mootorite puhul (Valeo, Bosch, Meritor, Johnson Electric) Euroopas ning Aasias. |
| --- | --- |

(12)

Prantsuse ametiasutuste hinnangul asuvad Euromoteurs’i peamised konkurendid nii universaalmootorite (Ametek, Domel, LG, Johnson Electric, Sun Motors) kui ka püsimagnetergutusega mootorite puhul (Valeo, Bosch, Meritor, Johnson Electric) Euroopas ning Aasias.

2.3.   Ümberkorraldamiskava

| (13) | Ümberkorraldamiskava, mille Prantsuse ametiasutused esitasid, hõlmab kaheaastast ajavahemikku alates teatatud abi maksmise kuupäevast. Kava kohaselt jagataks abi kogusummas 5,95 miljonit eurot kolme valdkonda: tööstus, finants- ja sotsiaalvaldkond.:






  — | tööstuse ümberkorraldamise maksumus on hinnanguliselt 1,10 miljonit eurot ja see näeb ette:






  1) | ühe tootmiskoha sulgemist kahest; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Ümberkorraldamiskava, mille Prantsuse ametiasutused esitasid, hõlmab kaheaastast ajavahemikku alates teatatud abi maksmise kuupäevast. Kava kohaselt jagataks abi kogusummas 5,95 miljonit eurot kolme valdkonda: tööstus, finants- ja sotsiaalvaldkond.:

—

tööstuse ümberkorraldamise maksumus on hinnanguliselt 1,10 miljonit eurot ja see näeb ette:

1)

ühe tootmiskoha sulgemist kahest;

| 2) | odavamate tarnijate otsimist; |
| --- | --- |

2)

odavamate tarnijate otsimist;

| 3) | uute kaubanduspartnerite otsimist; |
| --- | --- |

3)

uute kaubanduspartnerite otsimist;

| 4) | laienemist autotööstusesse (istmemootorid); |
| --- | --- |

4)

laienemist autotööstusesse (istmemootorid);

| — | finantsalase ümberkorraldamise eesmärk on tasuda äriühingu võlad 2,50 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

finantsalase ümberkorraldamise eesmärk on tasuda äriühingu võlad 2,50 miljoni euro ulatuses;

| — | sotsiaalse ümberkorraldamise eesmärk on toetada 246 vallandatud töötaja ümberõpet 2,35 miljoni euroga. |
| --- | --- |

—

sotsiaalse ümberkorraldamise eesmärk on toetada 246 vallandatud töötaja ümberõpet 2,35 miljoni euroga.

| (14) | Kava rahastamine on ette nähtud järgmiselt:






  — | kahest tootmiskohast ühe müümine: 1,45 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(14)

Kava rahastamine on ette nähtud järgmiselt:

—

kahest tootmiskohast ühe müümine: 1,45 miljonit eurot;

| — | SEB ettemakse tellimusele: 1,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

SEB ettemakse tellimusele: 1,5 miljonit eurot;

| — | aktsionäri kapitali vabastamine: 1 miljon eurot; |
| --- | --- |

—

aktsionäri kapitali vabastamine: 1 miljon eurot;

| — | ümberkorraldamisabi. |
| --- | --- |

—

ümberkorraldamisabi.

2.4.   Abi kirjeldus

| (15) | Vastavalt 5. oktoobri 2004. aasta teatele oli ümberkorraldamisabi summa 2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt 5. oktoobri 2004. aasta teatele oli ümberkorraldamisabi summa 2 miljonit eurot.

| (16) | Prantsuse ametiasutuste 1. detsembril 2004. aastal saadetud kirja kohaselt seisnes teatatud abi riigipoolses 1 miljoni euro suuruses toetuses ja kohalikele omavalitsustele võlgnetavate summade tühistamises (1 miljon eurot piirkondliku omavalitsuse ja 0,25 miljonit eurot la Manche’i ja Calvadosi omavalitsuse poolt), kogusummas 2,25 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

Prantsuse ametiasutuste 1. detsembril 2004. aastal saadetud kirja kohaselt seisnes teatatud abi riigipoolses 1 miljoni euro suuruses toetuses ja kohalikele omavalitsustele võlgnetavate summade tühistamises (1 miljon eurot piirkondliku omavalitsuse ja 0,25 miljonit eurot la Manche’i ja Calvadosi omavalitsuse poolt), kogusummas 2,25 miljonit eurot.

| (17) | Lõpuks, 10. novembri 2005. aasta kirjas kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et “riigipoolseks rahastamiseks (...) on vaja vähemalt 2,65 miljonit eurot.” |
| --- | --- |

(17)

Lõpuks, 10. novembri 2005. aasta kirjas kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et “riigipoolseks rahastamiseks (...) on vaja vähemalt 2,65 miljonit eurot.”

| (18) | Järelikult on teatatud abi summa ebakindel ja ulatub kas 2 miljoni, 2,25 miljoni või 2,65 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(18)

Järelikult on teatatud abi summa ebakindel ja ulatub kas 2 miljoni, 2,25 miljoni või 2,65 miljoni euroni.

3.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 SÄTESTATUD MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (19) | Otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus hõlmab meetme esialgset hindamist, eelkõige lähtudes 1999. aasta dokumendist “Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (3) (edaspidi “suunised”). |
| --- | --- |

(19)

Otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus hõlmab meetme esialgset hindamist, eelkõige lähtudes 1999. aasta dokumendist “Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (3) (edaspidi “suunised”).

| (20) | Otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas ümberkorraldamiskava abil õnnestub taastada Euromoteurs’i elujõulisus, kas ei esine lubamatuid konkurentsimoonutusi ning kas abi osutatakse vaid minimaalsel vajalikul määral. |
| --- | --- |

(20)

Otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas ümberkorraldamiskava abil õnnestub taastada Euromoteurs’i elujõulisus, kas ei esine lubamatuid konkurentsimoonutusi ning kas abi osutatakse vaid minimaalsel vajalikul määral.

| (21) | Samuti tõi komisjon esile, et Euromoteurs sai vastavalt üldise maksuseadustiku artiklile 44 f (edaspidi “artikkel 44 f”) teatavaid maksusoodustusi. Nimetatud soodustused kuulutati komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/343/EÜ (abirežiimi kohta, mida Prantsusmaa rakendab raskustes olevate ettevõtete ülevõtmisel (4) ebaseaduslikeks ja kokkusobimatuteks ning komisjon avaldas kahtlust, kas käesolev abi on kokkusobiv Deggendorfi kohtuasjas tehtud otsustega. |
| --- | --- |

(21)

Samuti tõi komisjon esile, et Euromoteurs sai vastavalt üldise maksuseadustiku artiklile 44 f (edaspidi “artikkel 44 f”) teatavaid maksusoodustusi. Nimetatud soodustused kuulutati komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/343/EÜ (abirežiimi kohta, mida Prantsusmaa rakendab raskustes olevate ettevõtete ülevõtmisel (4) ebaseaduslikeks ja kokkusobimatuteks ning komisjon avaldas kahtlust, kas käesolev abi on kokkusobiv Deggendorfi kohtuasjas tehtud otsustega.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED JA PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

| (22) | Pärast menetluse algatamist ei laekunud komisjonile kolmandatelt isikutelt ühtegi märkust. Prantsusmaa kommentaarid võib kokku võtta järgmiselt: |
| --- | --- |

(22)

Pärast menetluse algatamist ei laekunud komisjonile kolmandatelt isikutelt ühtegi märkust. Prantsusmaa kommentaarid võib kokku võtta järgmiselt:

| (23) | 19. mai 2005. aasta kirjas kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et Euromoteurs sai teatavaid maksusoodustusi artikli 44 f alusel. |
| --- | --- |

(23)

19. mai 2005. aasta kirjas kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et Euromoteurs sai teatavaid maksusoodustusi artikli 44 f alusel.

| (24) | Varasemas kirjas komisjonile, kuupäevaga 15. märts 2005, pidasid Prantsuse ametiasutused sel moel saadud maksusoodustuse suuruseks maksimaalselt (5)1,7 miljonit eurot Euromoteurs’ile ja 1,5 miljonit eurot COFIME-le. |
| --- | --- |

(24)

Varasemas kirjas komisjonile, kuupäevaga 15. märts 2005, pidasid Prantsuse ametiasutused sel moel saadud maksusoodustuse suuruseks maksimaalselt (5)1,7 miljonit eurot Euromoteurs’ile ja 1,5 miljonit eurot COFIME-le.

| (25) | Kui Euromoteurs’ile artiklis 44 f sätestatud soodustusi anti, ei kuulunud äriühing väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kategooriasse, nagu see on kindlaks määratud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta (6) ega asunud regionaalse toetuse jaoks abikõlblikus piirkonnas. Järelikult, isegi kui käesoleva otsuse tegemise ajal ei ole täpselt teada tagasinõutava kokkusobimatu abi summa, peab Euromoteurs komisjoni hinnangul tagasi maksma ligikaudu 1,7 miljonit eurot. Sellele peavad lisanduma ka tagastatava abi intressid vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 EÜ (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 14 lõikele 2 (7). |
| --- | --- |

(25)

Kui Euromoteurs’ile artiklis 44 f sätestatud soodustusi anti, ei kuulunud äriühing väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kategooriasse, nagu see on kindlaks määratud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta (6) ega asunud regionaalse toetuse jaoks abikõlblikus piirkonnas. Järelikult, isegi kui käesoleva otsuse tegemise ajal ei ole täpselt teada tagasinõutava kokkusobimatu abi summa, peab Euromoteurs komisjoni hinnangul tagasi maksma ligikaudu 1,7 miljonit eurot. Sellele peavad lisanduma ka tagastatava abi intressid vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 EÜ (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 14 lõikele 2 (7).

| (26) | 19. mai 2005. aasta kuupäeva kandvates kommentaarides kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et Euromoteurs’i ümberkorraldamiseks vajaliku abisumma puhul ei ole arvestatud äriühingu saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmise võimalusega ja et “kui selline tagasimaksmine peaks toimuma, oleks selle tagajärjeks Euromoteurs’
  i finantsolukorra oluline halvenemine”. |
| --- | --- |

(26)

19. mai 2005. aasta kuupäeva kandvates kommentaarides kinnitasid Prantsuse ametiasutused, et Euromoteurs’i ümberkorraldamiseks vajaliku abisumma puhul ei ole arvestatud äriühingu saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmise võimalusega ja et “kui selline tagasimaksmine peaks toimuma, oleks selle tagajärjeks Euromoteurs’
  i finantsolukorra oluline halvenemine”.

| (27) | Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et 2005. aasta keskel sõlmis Euromoteurs kolmeaastase kahaneva tarnelepingu Johnson Electric Industrial Manufacturing Ltd’ga (edaspidi “Johnson”) (asendamaks SEB lepinguid Euromoteurs’iga) 12 miljoni euro ulatuses aastal 2005 ja 9 miljoni euro ulatuses aastal 2006. See leping võimaldab Euromoteurs’il ka varustada end soodsatel tingimustel Johnsoni tooraine ja allsüsteemidega. |
| --- | --- |

(27)

Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et 2005. aasta keskel sõlmis Euromoteurs kolmeaastase kahaneva tarnelepingu Johnson Electric Industrial Manufacturing Ltd’ga (edaspidi “Johnson”) (asendamaks SEB lepinguid Euromoteurs’iga) 12 miljoni euro ulatuses aastal 2005 ja 9 miljoni euro ulatuses aastal 2006. See leping võimaldab Euromoteurs’il ka varustada end soodsatel tingimustel Johnsoni tooraine ja allsüsteemidega.

| (28) | Prantsusmaa väidab, et kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni andmetel on tarnelepingud kodumasinate valdkonnas harva esinevad ja kestavad harva kauem kui aasta. Sellest järeldavad Prantsuse ametiasutused, et kolmeaastane leping annab tunnistust otsustaja soovist luua oma tarnijaga püsiv suhe. |
| --- | --- |

(28)

Prantsusmaa väidab, et kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni andmetel on tarnelepingud kodumasinate valdkonnas harva esinevad ja kestavad harva kauem kui aasta. Sellest järeldavad Prantsuse ametiasutused, et kolmeaastane leping annab tunnistust otsustaja soovist luua oma tarnijaga püsiv suhe.

| (29) | Samuti on Prantsuse ametiasutused edastanud Euromoteurs’i äritulemuste ja sularahaprognoosi aastaks 2006. Lisaks müügist Johnsonile saadavale 9 miljonile eurole kavatseb Euromoteurs saavutada 6 miljoni euro suuruse käibe, mitmekesistades oma klientuuri. 2005. aasta novembris oli sellest eesmärgist 25 % tagatud tänu tellimustele ning peeti läbirääkimisi müügilepingute üle summas 0,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(29)

Samuti on Prantsuse ametiasutused edastanud Euromoteurs’i äritulemuste ja sularahaprognoosi aastaks 2006. Lisaks müügist Johnsonile saadavale 9 miljonile eurole kavatseb Euromoteurs saavutada 6 miljoni euro suuruse käibe, mitmekesistades oma klientuuri. 2005. aasta novembris oli sellest eesmärgist 25 % tagatud tänu tellimustele ning peeti läbirääkimisi müügilepingute üle summas 0,6 miljonit eurot.

| (30) | Prantsuse ametiasutused rõhutasid, et äriühingu tööstusliku ümberkorraldamise lõpuks on Euromoteurs vallandanud 60 % oma töötajatest, sulgenud kahest tootmiskohast ühe ja muutunud keskmise suurusega ettevõtteks ühenduse õigusaktide tähenduses. Nad tõid esile, et äriühingul on plaanis konkureerida selliste suurte kontsernidega, nagu Ametek Itaalias, Domel Sloveenias ja Goldstar Koreas, kellel on palju suuremad turustusvõrgustikud kui Euromoteurs'il. |
| --- | --- |

(30)

Prantsuse ametiasutused rõhutasid, et äriühingu tööstusliku ümberkorraldamise lõpuks on Euromoteurs vallandanud 60 % oma töötajatest, sulgenud kahest tootmiskohast ühe ja muutunud keskmise suurusega ettevõtteks ühenduse õigusaktide tähenduses. Nad tõid esile, et äriühingul on plaanis konkureerida selliste suurte kontsernidega, nagu Ametek Itaalias, Domel Sloveenias ja Goldstar Koreas, kellel on palju suuremad turustusvõrgustikud kui Euromoteurs'il.

| (31) | Ning lõpuks, kuna Euromoteurs’ist on saanud keskmise suurusega ettevõte, tegid Prantsuse ametiasutused komisjonile ettepaneku võtta analüüsimisel arvesse uusi ümberkorraldamisabi suuniseid (8). |
| --- | --- |

(31)

Ning lõpuks, kuna Euromoteurs’ist on saanud keskmise suurusega ettevõte, tegid Prantsuse ametiasutused komisjonile ettepaneku võtta analüüsimisel arvesse uusi ümberkorraldamisabi suuniseid (8).

5.   HINNANG

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (32) | Prantsusmaa poolt teatatud meetme näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See on eraldatud riigi poolt ja seda rahastatakse riigi vahenditest ühe kindla äriühingu, Euromoteurs’i kasuks. Lisaks on Euromoteurs’il konkurente ühisturul, nagu Ametek Itaalias ja Domel Sloveenias, ning tema tooteid müüakse rahvusvahelisel turul (Euromoteurs’il on kliente näiteks Saksamaal ja Egiptuses). Seega mõjutab kõnealune meede liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(32)

Prantsusmaa poolt teatatud meetme näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See on eraldatud riigi poolt ja seda rahastatakse riigi vahenditest ühe kindla äriühingu, Euromoteurs’i kasuks. Lisaks on Euromoteurs’il konkurente ühisturul, nagu Ametek Itaalias ja Domel Sloveenias, ning tema tooteid müüakse rahvusvahelisel turul (Euromoteurs’il on kliente näiteks Saksamaal ja Egiptuses). Seega mõjutab kõnealune meede liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi.

| (33) | Prantsusmaa järgis seega oma kohustusi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(33)

Prantsusmaa järgis seega oma kohustusi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt.

5.2.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (34) | Nagu on väljendatud Euroopa Ühenduste Kohtu 3. oktoobri 1991. aasta otsuses Itaalia vs komisjon: (9)“kui komisjon analüüsib riigiabi kokkusobivust ühisturuga, peab ta arvesse võtma kõiki asjakohaseid elemente, sealhulgas vajaduse korral juba varasemas otsuses hinnatud tausta ning kohustusi, mida see varasem otsus võis liikmesriigile panna”. |
| --- | --- |

(34)

Nagu on väljendatud Euroopa Ühenduste Kohtu 3. oktoobri 1991. aasta otsuses Itaalia vs komisjon: (9)“kui komisjon analüüsib riigiabi kokkusobivust ühisturuga, peab ta arvesse võtma kõiki asjakohaseid elemente, sealhulgas vajaduse korral juba varasemas otsuses hinnatud tausta ning kohustusi, mida see varasem otsus võis liikmesriigile panna”.

| (35) | 15. mai 1997. aasta otsuses Deggendorfi kohtuasjas (10) täpsustas Euroopa Kohus, et juhul kui varasem ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi on komisjoni otsuse vastaselt endiselt tagasi nõudmata, tuleb uue, sama abisaaja kasuks antud abi uurimisel arvesse võtta esiteks varasema ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks asjaolu, et varasemat abi ei ole tagasi makstud. |
| --- | --- |

(35)

15. mai 1997. aasta otsuses Deggendorfi kohtuasjas (10) täpsustas Euroopa Kohus, et juhul kui varasem ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi on komisjoni otsuse vastaselt endiselt tagasi nõudmata, tuleb uue, sama abisaaja kasuks antud abi uurimisel arvesse võtta esiteks varasema ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks asjaolu, et varasemat abi ei ole tagasi makstud.

| (36) | Analüüsides Prantsusmaa teatatud meetme kokkusobivust, võtab komisjon seega arvesse kõiki asjakohaseid elemente, muu hulgas asjaolu, et Prantsuse ametiasutuste edastatud teabe kohaselt on Euromoteurs saanud varasemat abi vastavalt korrale, mille komisjon on tunnistanud ebaseaduslikuks ja osaliselt kokkusobimatuks, ning et seda abi, mis ei kuulu meetmete hulka, mida ei käsitleta abina ega ole abi, mille komisjon on kuulutanud kokkusobivaks, ei ole siiani tagasi nõutud, vastupidiselt otsuses 2004/343/EÜ väljendatud korraldusele. |
| --- | --- |

(36)

Analüüsides Prantsusmaa teatatud meetme kokkusobivust, võtab komisjon seega arvesse kõiki asjakohaseid elemente, muu hulgas asjaolu, et Prantsuse ametiasutuste edastatud teabe kohaselt on Euromoteurs saanud varasemat abi vastavalt korrale, mille komisjon on tunnistanud ebaseaduslikuks ja osaliselt kokkusobimatuks, ning et seda abi, mis ei kuulu meetmete hulka, mida ei käsitleta abina ega ole abi, mille komisjon on kuulutanud kokkusobivaks, ei ole siiani tagasi nõutud, vastupidiselt otsuses 2004/343/EÜ väljendatud korraldusele.

| (37) | Käesoleva analüüsi raames tuleb abi hinnata riigiabina ad hoc. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 nähakse ette erandid lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva analüüsi raames tuleb abi hinnata riigiabina ad hoc. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 nähakse ette erandid lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest.

| (38) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, kuna abimeede ei ole sotsiaalset laadi ega ole eraldatud üksiktarbijatele, see ei ole suunatud loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ja selle eesmärk ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majanduse soodustamine. Sama kehtib artikli 87 lõike 3 punktide b ja d kohta, mis ei ole ilmselgelt kohaldatavad. |
| --- | --- |

(38)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, kuna abimeede ei ole sotsiaalset laadi ega ole eraldatud üksiktarbijatele, see ei ole suunatud loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ja selle eesmärk ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majanduse soodustamine. Sama kehtib artikli 87 lõike 3 punktide b ja d kohta, mis ei ole ilmselgelt kohaldatavad.

| (39) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c on sätestatud veel erandeid. Kuna abi peamine eesmärk ei ole regionaalset laadi, vaid puudutab raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamist, on kohaldatavad ainult punktis c sätestatud erandid. Selles punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuste arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on avaldanud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antud abimeetmete hindamiseks. Vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste ettepanekule tuleb kõnealust abimeedet, kuivõrd sellest teatati enne 10. oktoobrit 2004, hinnata 1999. aasta suunistes esitatud kriteeriumide kohaselt (11). On selge, et meede ei ole suunatud ühelegi horisontaalsele eesmärgile. Lisaks ei too Prantsusmaa esile ühtegi teist eesmärki ning tugineb eespool nimetatud suunistele selleks, et põhjendada teatatud meetme kokkusobivust. |
| --- | --- |

(39)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c on sätestatud veel erandeid. Kuna abi peamine eesmärk ei ole regionaalset laadi, vaid puudutab raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamist, on kohaldatavad ainult punktis c sätestatud erandid. Selles punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuste arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on avaldanud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antud abimeetmete hindamiseks. Vastupidiselt Prantsuse ametiasutuste ettepanekule tuleb kõnealust abimeedet, kuivõrd sellest teatati enne 10. oktoobrit 2004, hinnata 1999. aasta suunistes esitatud kriteeriumide kohaselt (11). On selge, et meede ei ole suunatud ühelegi horisontaalsele eesmärgile. Lisaks ei too Prantsusmaa esile ühtegi teist eesmärki ning tugineb eespool nimetatud suunistele selleks, et põhjendada teatatud meetme kokkusobivust.

| (40) | Et äriühing oleks abikõlblik ümberkorraldamisabi saamiseks, peab ta olema käsitatav raskustes oleva äriühinguna. See mõiste on defineeritud suuniste punktis 2.1. Euromoteurs, mille emiteeritud aktsiakapital oli 4 miljonit eurot, registreeris 2004. aastal kahjumina 5,4 miljonit eurot, mis viis tema omakapitali –2,6 miljoni euroni. Äriühingut võib seega pidada raskustes olevaks suuniste punkti 5 alapunkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Et äriühing oleks abikõlblik ümberkorraldamisabi saamiseks, peab ta olema käsitatav raskustes oleva äriühinguna. See mõiste on defineeritud suuniste punktis 2.1. Euromoteurs, mille emiteeritud aktsiakapital oli 4 miljonit eurot, registreeris 2004. aastal kahjumina 5,4 miljonit eurot, mis viis tema omakapitali –2,6 miljoni euroni. Äriühingut võib seega pidada raskustes olevaks suuniste punkti 5 alapunkti a tähenduses.

| (41) | Suuniste punktis 7 on täpsustatud, et vastloodud ettevõte ei ole ümberkorraldamisabi saamiseks abikõlblik, isegi kui tema esialgne olukord on ebakindel. Kuna kõnealune äriühing loodi kaks aastat ja üks kuu enne teatamist, ei saa seda komisjoni praktika kohaselt suuniste rakendamisel käsitleda vastloodud ettevõttena. |
| --- | --- |

(41)

Suuniste punktis 7 on täpsustatud, et vastloodud ettevõte ei ole ümberkorraldamisabi saamiseks abikõlblik, isegi kui tema esialgne olukord on ebakindel. Kuna kõnealune äriühing loodi kaks aastat ja üks kuu enne teatamist, ei saa seda komisjoni praktika kohaselt suuniste rakendamisel käsitleda vastloodud ettevõttena.

| (42) | Äriühingu tööstusliku ümberkorraldamise lõpuks on Euromoteurs vallandanud 60 % oma töötajatest, sulgenud kahest tootmiskohast ühe ja muutunud keskmise suurusega ettevõtteks. Seega leiab komisjon, et ümberkorraldamisabi, kui seda vaadelda sõltumatult ebaseaduslikust ja kokkusobimatust abist, ei tekita lubamatute konkurentsimoonutuste ohtu. |
| --- | --- |

(42)

Äriühingu tööstusliku ümberkorraldamise lõpuks on Euromoteurs vallandanud 60 % oma töötajatest, sulgenud kahest tootmiskohast ühe ja muutunud keskmise suurusega ettevõtteks. Seega leiab komisjon, et ümberkorraldamisabi, kui seda vaadelda sõltumatult ebaseaduslikust ja kokkusobimatust abist, ei tekita lubamatute konkurentsimoonutuste ohtu.

| (43) | Siiski, nagu on rõhutatud Euroopa Kohtu kohtupraktikas (12), kui komisjon analüüsib riigiabi kokkusobivust ühisturuga, peab ta arvesse võtma kõiki asjakohaseid elemente, sealhulgas vajaduse korral juba varasemas otsuses hinnatud tausta ning kohustusi, mida see varasem otsus võis liikmesriigile panna. |
| --- | --- |

(43)

Siiski, nagu on rõhutatud Euroopa Kohtu kohtupraktikas (12), kui komisjon analüüsib riigiabi kokkusobivust ühisturuga, peab ta arvesse võtma kõiki asjakohaseid elemente, sealhulgas vajaduse korral juba varasemas otsuses hinnatud tausta ning kohustusi, mida see varasem otsus võis liikmesriigile panna.

| (44) | Käesoleval juhul märgib komisjon, et kuivõrd Euromoteurs ei ole tagastanud talle ebaseaduslikult antud abi, oleks nii praeguse kui ka uue teatatud abi kogutulemuseks ülemäärase ja lubamatu eelise andmine Euromoteurs’ile, mis mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kuni ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi pole tagasi makstud, ei ole parandatud selle abiga tekitatud lubamatut konkurentsimoonutust. See konkurentsimoonutus süveneks veelgi, kui Euromoteurs saaks lisaks ebaseaduslikule ja kokkusobimatule abile ka ümberkorraldamisabi. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleval juhul märgib komisjon, et kuivõrd Euromoteurs ei ole tagastanud talle ebaseaduslikult antud abi, oleks nii praeguse kui ka uue teatatud abi kogutulemuseks ülemäärase ja lubamatu eelise andmine Euromoteurs’ile, mis mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kuni ebaseaduslik ja kokkusobimatu abi pole tagasi makstud, ei ole parandatud selle abiga tekitatud lubamatut konkurentsimoonutust. See konkurentsimoonutus süveneks veelgi, kui Euromoteurs saaks lisaks ebaseaduslikule ja kokkusobimatule abile ka ümberkorraldamisabi.

| (45) | Kokkuvõtteks, et ennetada lubamatute konkurentsimoonutuste teket, on möödapääsmatu, et Euromoteurs peab tagastama talle ebaseaduslikult antud abi enne teatatud ümberkorraldamisabi saamist. |
| --- | --- |

(45)

Kokkuvõtteks, et ennetada lubamatute konkurentsimoonutuste teket, on möödapääsmatu, et Euromoteurs peab tagastama talle ebaseaduslikult antud abi enne teatatud ümberkorraldamisabi saamist.

| (46) | Vastavalt suuniste punktile 3.2.2 on abi andmine seatud sõltuvusse ümberkorraldamiskava rakendamisest, mis peab võimaldama taastada mõistliku aja jooksul ettevõtte pikaajaline elujõulisus, toetudes realistlikele hüpoteesidele ettevõtte tulevaste tegutsemistingimuste osas. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt suuniste punktile 3.2.2 on abi andmine seatud sõltuvusse ümberkorraldamiskava rakendamisest, mis peab võimaldama taastada mõistliku aja jooksul ettevõtte pikaajaline elujõulisus, toetudes realistlikele hüpoteesidele ettevõtte tulevaste tegutsemistingimuste osas.

| (47) | Euromoteurs’i elujõulisuse taastamine eeldab, et äriühing vastaks kahele väljakutsele: ratsionaliseerida tootmisvahendeid ja mitmekesistada klientuuri, et tegutseda sõltumatult SEB tellimustest (mis on alates 2002. aastast pidevalt vähenenud ning mida praegu esitatakse Johnsoni vahendusel). |
| --- | --- |

(47)

Euromoteurs’i elujõulisuse taastamine eeldab, et äriühing vastaks kahele väljakutsele: ratsionaliseerida tootmisvahendeid ja mitmekesistada klientuuri, et tegutseda sõltumatult SEB tellimustest (mis on alates 2002. aastast pidevalt vähenenud ning mida praegu esitatakse Johnsoni vahendusel).

| (48) | Esimese punkti kohta märgib komisjon, et Carpiquet’ tootmiskoha sulgemine ja 246 töötaja vallandamine on võimaldanud Euromoteurs’il märgatavalt oma tegevuskulusid vähendada (Prantsusmaa hinnangul säästeti tootmise ühte kohta koondamisega 1,491 miljonit eurot) ja kohandada tootmisvahendeid müügimahtudele. |
| --- | --- |

(48)

Esimese punkti kohta märgib komisjon, et Carpiquet’ tootmiskoha sulgemine ja 246 töötaja vallandamine on võimaldanud Euromoteurs’il märgatavalt oma tegevuskulusid vähendada (Prantsusmaa hinnangul säästeti tootmise ühte kohta koondamisega 1,491 miljonit eurot) ja kohandada tootmisvahendeid müügimahtudele.

| (49) | Seoses teise punktiga annab leping Johnsoniga ajavahemikuks 2005–2007 ettevõttele aega oma strateegia tugevdamiseks, kindlustades talle märkimisväärse müügimahu kuni aastani 2007. Komisjon leiab oma käsutuses olevate andmete põhjal, et elektrimootorite valdkonnas tundub Euromoteurs’i tegevusvaldkonna laiendamise strateegia hakkavat vilja kandma. Seevastu auto istmemootorite turu osas, mis on Euromoteurs’i tegevuse mitmekesistamise teine tugisammas, ei ole ühedki läbirääkimised lõpustaadiumisse jõudnud. |
| --- | --- |

(49)

Seoses teise punktiga annab leping Johnsoniga ajavahemikuks 2005–2007 ettevõttele aega oma strateegia tugevdamiseks, kindlustades talle märkimisväärse müügimahu kuni aastani 2007. Komisjon leiab oma käsutuses olevate andmete põhjal, et elektrimootorite valdkonnas tundub Euromoteurs’i tegevusvaldkonna laiendamise strateegia hakkavat vilja kandma. Seevastu auto istmemootorite turu osas, mis on Euromoteurs’i tegevuse mitmekesistamise teine tugisammas, ei ole ühedki läbirääkimised lõpustaadiumisse jõudnud.

| (50) | Ainsad arvprognoosid, mille Prantsuse ametiasutused on komisjonile edastanud, puudutavad 2006. aastat: nende kohaselt on Euromoteurs’i käive 15 miljonit eurot, tegevuskasum 0,2 miljonit eurot ja puhaskasum 1,7 miljoni eurot. Komisjon leiab, et ühe aastaga piirduvad prognoosid, mis näitavad 1,3 % hinnalisandit, ei luba järeldada, et ümberkorraldamiskava abil õnnestub jätkusuutvalt taastada ettevõtte elujõulisus. 2006. aastal kehtib endiselt Euromoteurs’i allkirjastatud leping Johnsoniga. Kuid see leping lõpeb aastal 2007. Tulemused, mis piirduvad ainult 2006. eelarveaastaga, ei ole seega piisavad, et võimaldada komisjonil teha järeldus ettevõtte elujõulisuse jätkusuutliku taastamise kohta. |
| --- | --- |

(50)

Ainsad arvprognoosid, mille Prantsuse ametiasutused on komisjonile edastanud, puudutavad 2006. aastat: nende kohaselt on Euromoteurs’i käive 15 miljonit eurot, tegevuskasum 0,2 miljonit eurot ja puhaskasum 1,7 miljoni eurot. Komisjon leiab, et ühe aastaga piirduvad prognoosid, mis näitavad 1,3 % hinnalisandit, ei luba järeldada, et ümberkorraldamiskava abil õnnestub jätkusuutvalt taastada ettevõtte elujõulisus. 2006. aastal kehtib endiselt Euromoteurs’i allkirjastatud leping Johnsoniga. Kuid see leping lõpeb aastal 2007. Tulemused, mis piirduvad ainult 2006. eelarveaastaga, ei ole seega piisavad, et võimaldada komisjonil teha järeldus ettevõtte elujõulisuse jätkusuutliku taastamise kohta.

| (51) | Lisaks, nagu Prantsusmaa kinnitas oma kommentaarides 19. mail 2005. aastal, ei arvestata teatatud abi ja ümberkorraldamiskava puhul artikli 44 f alusel saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmise võimalusega. Tagasimaksmise korralduse tegi komisjon oma otsuses 2004/343/EÜ ja summa, mille Euromoteurs peaks tagasi maksma, on hinnanguliselt 1,7 miljonit eurot. See tagasimaksmine süvendab äriühingu finantsprobleeme ja komisjon leiab, et sellises olukorras ei saa kava pidada realistlikuks. Hinnangut kinnitab asjaolu, et 2005. aasta novembris teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et Euromoteurs’i ümberkorraldamisega seotud raskusi (eelkõige tema rahastamisvajadusi) oli teatise koostamise hetkel alahinnatud ja äriühingu riigipoolse rahastamise summat tuleb suurendada (+132,5 %). |
| --- | --- |

(51)

Lisaks, nagu Prantsusmaa kinnitas oma kommentaarides 19. mail 2005. aastal, ei arvestata teatatud abi ja ümberkorraldamiskava puhul artikli 44 f alusel saadud ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmise võimalusega. Tagasimaksmise korralduse tegi komisjon oma otsuses 2004/343/EÜ ja summa, mille Euromoteurs peaks tagasi maksma, on hinnanguliselt 1,7 miljonit eurot. See tagasimaksmine süvendab äriühingu finantsprobleeme ja komisjon leiab, et sellises olukorras ei saa kava pidada realistlikuks. Hinnangut kinnitab asjaolu, et 2005. aasta novembris teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et Euromoteurs’i ümberkorraldamisega seotud raskusi (eelkõige tema rahastamisvajadusi) oli teatise koostamise hetkel alahinnatud ja äriühingu riigipoolse rahastamise summat tuleb suurendada (+132,5 %).

| (52) | Eeltoodut arvesse võttes järeldab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei ole tõestanud, et teatavaks tehtud ümberkorraldamiskava tugineb realistlikele oletustele ja võimaldab taastada ettevõtte elujõulisuse. |
| --- | --- |

(52)

Eeltoodut arvesse võttes järeldab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei ole tõestanud, et teatavaks tehtud ümberkorraldamiskava tugineb realistlikele oletustele ja võimaldab taastada ettevõtte elujõulisuse.

| (53) | Komisjonile teatatud ümberkorraldamiskava maksumuseks hindavad Prantsuse ametiasutused 5,95 miljonit eurot. Kavas käsitletakse riiklikku rahastamist summas 2 miljonit eurot. 10. novembri 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et Euromoteurs’i ümberkorraldamisega seotud raskusi (eelkõige tema rahastamisvajadusi) oli teatise koostamise hetkel alahinnatud ja riigi panus peaks hinnanguliselt olema minimaalselt 2,65 miljonit eurot. Ühtegi üksikasja selle uue summa arvutamise kohta (kas ümberkorraldamise lisakulud või uued likviidsusvajadused) komisjonile ei esitatud. |
| --- | --- |

(53)

Komisjonile teatatud ümberkorraldamiskava maksumuseks hindavad Prantsuse ametiasutused 5,95 miljonit eurot. Kavas käsitletakse riiklikku rahastamist summas 2 miljonit eurot. 10. novembri 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et Euromoteurs’i ümberkorraldamisega seotud raskusi (eelkõige tema rahastamisvajadusi) oli teatise koostamise hetkel alahinnatud ja riigi panus peaks hinnanguliselt olema minimaalselt 2,65 miljonit eurot. Ühtegi üksikasja selle uue summa arvutamise kohta (kas ümberkorraldamise lisakulud või uued likviidsusvajadused) komisjonile ei esitatud.

| (54) | Järelikult leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei ole tõestanud, et üle 2 miljoni euro suurune abi on äriühingu elujõulisuse taastamiseks vajalik ja seega ei saa järeldada, et teatatud abi piirdub vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(54)

Järelikult leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutused ei ole tõestanud, et üle 2 miljoni euro suurune abi on äriühingu elujõulisuse taastamiseks vajalik ja seega ei saa järeldada, et teatatud abi piirdub vajaliku miinimumiga.

| (55) | Prantsuse ametiasutuste andmetel ei ole varem Euromoteurs’ile ümberkorraldamisabi makstud, |
| --- | --- |

(55)

Prantsuse ametiasutuste andmetel ei ole varem Euromoteurs’ile ümberkorraldamisabi makstud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa kavatseb anda Euromoteurs’ile summas 2 miljonit eurot, 2,25 miljonit eurot või 2,65 miljonit eurot, on ühisturuga kokkusobimatu.

Seetõttu ei või seda abi anda.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 26. aprill 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 137, 4.6.2005, lk 16.

1

(2)  Vt märkus 1

2

(3)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

3

(4)  ELT L 108, 16.4.2004, lk 38.

4

(5)  Soodustuse arvutamisel ei ole arvesse võetud kohaldatavate ühenduse suunistega lubatud mahaarvamisi.

5

(6)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

6

(7)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

7

(8)  ELT C 244, 1.10.2004, lk.2.

8

(9)  Euroopa Kohtu 3. oktoobri 1991. aasta otsus kohtuajas C-261/89 (Itaalia Vabariik vs komisjon), EKL 1991, lk I-4437.

9

vs

(10)  Euroopa Kohtu 15. mai 1997. aasta otsus kohtuajas C-355/95 P (Textilwerke Deggendorf GmbH vs komisjon ja Saksamaa Liitvabariik), EKL 1997, lk I-2549.

10

vs

(11)  Vastavalt uute suuniste punktile 103.

11

(12)  Vt käesoleva otsuse punkt 34.

12

---

| 7.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 307/219 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 307/219

---

KOMISJONI OTSUS

4. juuli 2006

nr C 30/2004 (ex NN 34/2004), riigiabi kohta, mida Portugal on andnud, vabastades riigiosalusega äriühingute teatavate toimingute kapitali kasvutulu ettevõtte tulumaksust

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2950 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/748/EÜ)

EUROPOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt kõnealusele artiklile kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Olles teada saanud, et Portugali ametiasutused on väidetavalt vabastanud teatavate riigiosalusega äriühingute kapitali kasvutulu ettevõtte tulumaksust, toetudes Portugali maksusoodustuse määruse (Estatuto dos Benefícios Fiscais, edaspidi “EBF”) (2) artiklile 25, palus komisjon 14. märtsi 2001 kirjaga Portugali ametiasutustelt selle kohta üksikasjalikku teavet. |
| --- | --- |

(1)

Olles teada saanud, et Portugali ametiasutused on väidetavalt vabastanud teatavate riigiosalusega äriühingute kapitali kasvutulu ettevõtte tulumaksust, toetudes Portugali maksusoodustuse määruse (Estatuto dos Benefícios Fiscais, edaspidi “EBF”) (2) artiklile 25, palus komisjon 14. märtsi 2001 kirjaga Portugali ametiasutustelt selle kohta üksikasjalikku teavet.

| (2) | Portugali ametiasutused vastasid 25. aprilli 2001 kirjaga. Teist korda küsiti teavet 28. oktoobril 2003 ja vastus saadi 30. jaanuaril 2004. Portugali ametiasutused esitasid täiendavat teavet 8. septembri 2004. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(2)

Portugali ametiasutused vastasid 25. aprilli 2001 kirjaga. Teist korda küsiti teavet 28. oktoobril 2003 ja vastus saadi 30. jaanuaril 2004. Portugali ametiasutused esitasid täiendavat teavet 8. septembri 2004. aasta kirjas.

| (3) | 6. oktoobri 2004. aasta kirjaga teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada kõnealuse abimeetme (3) suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Kõnealuses otsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (4) kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(3)

6. oktoobri 2004. aasta kirjaga teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada kõnealuse abimeetme (3) suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. Kõnealuses otsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, (4) kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta.

| (4) | Portugali ametiasutused esitasid komisjonile oma märkused 21. detsembri 2005. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Portugali ametiasutused esitasid komisjonile oma märkused 21. detsembri 2005. aasta kirjas.

| (5) | Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(5)

Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud.

II.   ABIKAVA ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (6) | Maksuvabastused on sätestatud EBFi artiklis 25 “Mais-validas no âmbito do processo de privatização” (kapitali kasvutulu kui erastamisprotsessi osa), endine artikkel 32-C EBFi 2000. aasta versioonis, mida 3. juuli 2001. aasta dekreet-seadusega nr 198/2001 muudeti. |
| --- | --- |

(6)

Maksuvabastused on sätestatud EBFi artiklis 25 “Mais-validas no âmbito do processo de privatização” (kapitali kasvutulu kui erastamisprotsessi osa), endine artikkel 32-C EBFi 2000. aasta versioonis, mida 3. juuli 2001. aasta dekreet-seadusega nr 198/2001 muudeti.

| (7) | EBFi artiklis 25 sätestatakse, et täielikult riigiomandis olevate äriühingute ja nende kontrolli all olevate äriühingute ettevõtte tulumaksuga maksustatava kasumi kindlaks määramisel ei arvestata maksubaasi hulka kapitali kasvutulu, mis on saadud riigi kui osaniku rolli käsitlevate strateegiliste juhistega kooskõlas läbi viidud erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutelt, mida on rahandusminister vastava korraldusega selliselt määratlenud. |
| --- | --- |

(7)

EBFi artiklis 25 sätestatakse, et täielikult riigiomandis olevate äriühingute ja nende kontrolli all olevate äriühingute ettevõtte tulumaksuga maksustatava kasumi kindlaks määramisel ei arvestata maksubaasi hulka kapitali kasvutulu, mis on saadud riigi kui osaniku rolli käsitlevate strateegiliste juhistega kooskõlas läbi viidud erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutelt, mida on rahandusminister vastava korraldusega selliselt määratlenud.

| (8) | EBFi artikkel 25 jõustus 1. jaanuaril 2000 vastavalt 4. aprilli 2000. aasta seaduse 3-B/2000 artiklile 103. |
| --- | --- |

(8)

EBFi artikkel 25 jõustus 1. jaanuaril 2000 vastavalt 4. aprilli 2000. aasta seaduse 3-B/2000 artiklile 103.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (9) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märgiti, et EBFi artiklit 25 võib tõenäoliselt käsitleda riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See näis olevat tegevusabi, mis olemasoleva teabe alusel ei sobinud ühisturuga kokku, kuna sellega ei kaetud investeeringuid või abikõlblikke kulusid. Enamgi veel, ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest ei tundunud olevat kohaldatav. Tegelikult kujutas see põhjendamatut abi, mis andis riigiosalusega äriühingutele eelise nende erasektori konkurentide ees. |
| --- | --- |

(9)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märgiti, et EBFi artiklit 25 võib tõenäoliselt käsitleda riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. See näis olevat tegevusabi, mis olemasoleva teabe alusel ei sobinud ühisturuga kokku, kuna sellega ei kaetud investeeringuid või abikõlblikke kulusid. Enamgi veel, ükski EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest ei tundunud olevat kohaldatav. Tegelikult kujutas see põhjendamatut abi, mis andis riigiosalusega äriühingutele eelise nende erasektori konkurentide ees.

IV.   PORTUGALI MÄRKUSED

| (10) | Komisjonile 21. detsembril 2005 laekunud kirjaga kinnitas Portugal teavet, mida ta oli komisjonile esmaseks hindamiseks esitanud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjonile 21. detsembril 2005 laekunud kirjaga kinnitas Portugal teavet, mida ta oli komisjonile esmaseks hindamiseks esitanud.

| (11) | Portugali ametiasutused on kapitali kasvutulu tulumaksuga maksustamise arengu Portugalis võtnud kokku järgmiselt:






  — | Reinvesteeritud kapitali kasvutulu maksusoodustus on kehtinud alates 1993. aastast tingimusel, et tulu on saadud materiaalsest põhivarast või valdusühingute (sociedades gestoras de participações sociais) (5) aktsiatest. Sellisel juhul on maksuvabastuse põhjuseks reinvesteerimine. |
| --- | --- | --- |

(11)

Portugali ametiasutused on kapitali kasvutulu tulumaksuga maksustamise arengu Portugalis võtnud kokku järgmiselt:

—

Reinvesteeritud kapitali kasvutulu maksusoodustus on kehtinud alates 1993. aastast tingimusel, et tulu on saadud materiaalsest põhivarast või valdusühingute (sociedades gestoras de participações sociais) (5) aktsiatest. Sellisel juhul on maksuvabastuse põhjuseks reinvesteerimine.

| — | Olukord muutus 2001. aastal (6). Kapitali kasvutulu ja kapitalikaotuse positiivset jääki maksustati järgmiselt: kui tulu reinvesteeriti selle tekkimise aastal, siis oli üks viiendik sellest maksustatav tekkimise aastal ja järgmise nelja aasta jooksul igal aastal üks viiendik. |
| --- | --- |

—

Olukord muutus 2001. aastal (6). Kapitali kasvutulu ja kapitalikaotuse positiivset jääki maksustati järgmiselt: kui tulu reinvesteeriti selle tekkimise aastal, siis oli üks viiendik sellest maksustatav tekkimise aastal ja järgmise nelja aasta jooksul igal aastal üks viiendik.

| — | Alates 2002. aastast maksustati pool kapitali kasvutulust, sealhulgas reinvesteeritud tulu (7). |
| --- | --- |

—

Alates 2002. aastast maksustati pool kapitali kasvutulust, sealhulgas reinvesteeritud tulu (7).

| — | 2003. aastal olukord muutus uuesti – valdusühingud (ja riskikapitaliga äriühingud) vabastati täielikult rohkem kui aasta nende omanduses olnud aktsiate kapitali kasvutulu maksust (8). |
| --- | --- |

—

2003. aastal olukord muutus uuesti – valdusühingud (ja riskikapitaliga äriühingud) vabastati täielikult rohkem kui aasta nende omanduses olnud aktsiate kapitali kasvutulu maksust (8).

| (12) | Portugali ametiasutused väidavad, et maksuvabastust reguleerivate õigusaktide puhul piirdutakse vaid avaliku sektori ettevõtete suhtes samade kapitali kasvutulu maksustamise ja maksu neutraalsuse reeglite kohaldamisega, mida on kohaldatud ümberkorraldatavate eraettevõtete suhtes alates 1988. aasta maksureformist ja ettevõtte tulumaksu kehtestamisest (Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Colectivas). |
| --- | --- |

(12)

Portugali ametiasutused väidavad, et maksuvabastust reguleerivate õigusaktide puhul piirdutakse vaid avaliku sektori ettevõtete suhtes samade kapitali kasvutulu maksustamise ja maksu neutraalsuse reeglite kohaldamisega, mida on kohaldatud ümberkorraldatavate eraettevõtete suhtes alates 1988. aasta maksureformist ja ettevõtte tulumaksu kehtestamisest (Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Colectivas).

| (13) | Ühtlasi väidavad Portugali ametiasutused, et Portugali maksuvabastust reguleerivad õigusaktid näevad reinvesteeritud kapitali kasvutulule sooduskohtlemist ette eeldusel, et tulu on saadud materiaalsest põhivarast või valdusühingute aktsiatest. Sellisel juhul on maksuvabastuse põhjuseks reinvesteerimine, mis on Portugali maksusüsteemi lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(13)

Ühtlasi väidavad Portugali ametiasutused, et Portugali maksuvabastust reguleerivad õigusaktid näevad reinvesteeritud kapitali kasvutulule sooduskohtlemist ette eeldusel, et tulu on saadud materiaalsest põhivarast või valdusühingute aktsiatest. Sellisel juhul on maksuvabastuse põhjuseks reinvesteerimine, mis on Portugali maksusüsteemi lahutamatu osa.

| (14) | EBFi artikliga 25 jäetakse ettevõtte tulumaksubaasist välja ka täielikult riigi omanduses olevate ja nende kontrolli all olevate äriühingute teenitud kapitali kasvutulu. Nende puhul laieneb maksuvabastus ainult valdusühingute reinvesteeritud kapitali kasvutulule ja teiste eraettevõtete äritegevuse ümberkorraldamisele. Erastamis- ja ümberkorraldamisprotsessiks ei saa kõnealused abikõlblikud ettevõtted seega mingit finantseelist. |
| --- | --- |

(14)

EBFi artikliga 25 jäetakse ettevõtte tulumaksubaasist välja ka täielikult riigi omanduses olevate ja nende kontrolli all olevate äriühingute teenitud kapitali kasvutulu. Nende puhul laieneb maksuvabastus ainult valdusühingute reinvesteeritud kapitali kasvutulule ja teiste eraettevõtete äritegevuse ümberkorraldamisele. Erastamis- ja ümberkorraldamisprotsessiks ei saa kõnealused abikõlblikud ettevõtted seega mingit finantseelist.

| (15) | Portugali ametiasutuste väitel oli EBFi artikli 25 eesmärk vältida olukorda, kus avaliku sektori erastamis- ja ümberkorraldamistoimingud sõltuksid avaliku sektori valdusühingu olemasolust, kergendades nii riigi rolli osanikuna. |
| --- | --- |

(15)

Portugali ametiasutuste väitel oli EBFi artikli 25 eesmärk vältida olukorda, kus avaliku sektori erastamis- ja ümberkorraldamistoimingud sõltuksid avaliku sektori valdusühingu olemasolust, kergendades nii riigi rolli osanikuna.

| (16) | Portugali ametiasutused märgivad, et EBFi artikliga 25 ei kehtestata tavasüsteemist erinevat kapitali kasvutulu maksustamise korda. Selle kohaldamisega ei kaasne ümberkorraldamistoimingutes osalevatele kasusaajatele mingeid lisaeeliseid. |
| --- | --- |

(16)

Portugali ametiasutused märgivad, et EBFi artikliga 25 ei kehtestata tavasüsteemist erinevat kapitali kasvutulu maksustamise korda. Selle kohaldamisega ei kaasne ümberkorraldamistoimingutes osalevatele kasusaajatele mingeid lisaeeliseid.

| (17) | Ühtlasi teatasid Portugali ametiasutused oma kavatsusest tunnistada EBFi artikkel 25 kehtetuks. Pärast artikli kehtetuks muutumist kohaldataks seega riigiosalusega äriühingute kõigile ümberkorraldamis- või erastamistoimingute suhtes sama Portugali maksuvabastussüsteemi mis eraettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Ühtlasi teatasid Portugali ametiasutused oma kavatsusest tunnistada EBFi artikkel 25 kehtetuks. Pärast artikli kehtetuks muutumist kohaldataks seega riigiosalusega äriühingute kõigile ümberkorraldamis- või erastamistoimingute suhtes sama Portugali maksuvabastussüsteemi mis eraettevõtete suhtes.

| (18) | Abi tagasinõudmise kohta väitsid Portugali ametiasutused järgmist: a) abikavast on kasu saadud ainult nelja tehingu puhul ja eraettevõte oleks igal juhul saanud samad maksueelised, kui oleks moodustanud valdusühingu ja reinvesteerinud rahalised vahendid finantsvaradesse; b) neljast erastamisega seotud tehingust (valdusühingu moodustamine) kolm oli Caixa Geral de Depósitos (CGD) nõukogu juba heaks kiitnud, arvestades, et selle kuupäeva seisuga ei olnud EBFi artikkel 25 veel vastu võetud. Seetõttu väidavad Portugali ametiasutused, et kuna äriühingud ei saanud mingit riiklikku finantssoodustust, ei ole ka midagi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(18)

Abi tagasinõudmise kohta väitsid Portugali ametiasutused järgmist: a) abikavast on kasu saadud ainult nelja tehingu puhul ja eraettevõte oleks igal juhul saanud samad maksueelised, kui oleks moodustanud valdusühingu ja reinvesteerinud rahalised vahendid finantsvaradesse; b) neljast erastamisega seotud tehingust (valdusühingu moodustamine) kolm oli Caixa Geral de Depósitos (CGD) nõukogu juba heaks kiitnud, arvestades, et selle kuupäeva seisuga ei olnud EBFi artikkel 25 veel vastu võetud. Seetõttu väidavad Portugali ametiasutused, et kuna äriühingud ei saanud mingit riiklikku finantssoodustust, ei ole ka midagi tagasi nõuda.

| (19) | Neli tehingut, mille puhul saadi abikavast kasu, on järgmised:






  — | Mundial Confiança (MC), Portugali finantsinstitutsiooni CGD kindlustusega tegelev tütarettevõte, müüs 5. aprillil 2000 oma osaluse (5,46 %) äriühingus Crédito Predial Português (CPP) äriühingule Banco Santander Central Hispano (BSCH). MC teenis kapitali kasvutulu 9,3 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

(19)

Neli tehingut, mille puhul saadi abikavast kasu, on järgmised:

—

Mundial Confiança (MC), Portugali finantsinstitutsiooni CGD kindlustusega tegelev tütarettevõte, müüs 5. aprillil 2000 oma osaluse (5,46 %) äriühingus Crédito Predial Português (CPP) äriühingule Banco Santander Central Hispano (BSCH). MC teenis kapitali kasvutulu 9,3 miljonit eurot.

| — | Banco Pinto & Sotto Mayor (BPSM), tehingu hetkel CGD kontrolli all olev äriühing, müüs 7. aprillil 2000 oma osaluse (94,38 %) äriühingus Banco Totta & Açores (BTA) ja oma osaluse (7,09 %) äriühingus CPP äriühingule BSCH. BPSM teenis hinnanguliselt 310 miljonit eurot kapitali kasvutulu. |
| --- | --- |

—

Banco Pinto & Sotto Mayor (BPSM), tehingu hetkel CGD kontrolli all olev äriühing, müüs 7. aprillil 2000 oma osaluse (94,38 %) äriühingus Banco Totta & Açores (BTA) ja oma osaluse (7,09 %) äriühingus CPP äriühingule BSCH. BPSM teenis hinnanguliselt 310 miljonit eurot kapitali kasvutulu.

| — | Aktsiate vahetamine MC ja BCP vahel. 19. juunil 2000 müüs MC oma aktsiad (53,05 %) äriühingus BPSM äriühingule BCP ja sai vastu ligikaudu 10 % BCP aktsiatest. MC teenis 1 566,4 miljonit eurot kapitali kasvutulu. |
| --- | --- |

—

Aktsiate vahetamine MC ja BCP vahel. 19. juunil 2000 müüs MC oma aktsiad (53,05 %) äriühingus BPSM äriühingule BCP ja sai vastu ligikaudu 10 % BCP aktsiatest. MC teenis 1 566,4 miljonit eurot kapitali kasvutulu.

| — | CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ SA osade müügilt saadud kapitali kasvutulu ajavahemikus 2000-2003. CGD teenis kokku 357,4 miljonit eurot kapitali kasvutulu. |
| --- | --- |

—

CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ SA osade müügilt saadud kapitali kasvutulu ajavahemikus 2000-2003. CGD teenis kokku 357,4 miljonit eurot kapitali kasvutulu.

| (20) | Esimesed kolm tehingut oli jätk Champalimaud' kontserni ja BSCH vahel sõlmitud lepingutele. Selleks otstarbeks sõlmisid CGD ja BSCH 11. novembril 1999 lepingu, millega:






  — | BSCH ostis António Champalimaud' osaluse Champalimaud' kontsernis ja müüs selle edasi CGD-le; |
| --- | --- | --- |

(20)

Esimesed kolm tehingut oli jätk Champalimaud' kontserni ja BSCH vahel sõlmitud lepingutele. Selleks otstarbeks sõlmisid CGD ja BSCH 11. novembril 1999 lepingu, millega:

—

BSCH ostis António Champalimaud' osaluse Champalimaud' kontsernis ja müüs selle edasi CGD-le;

| — | Osalus BTAs ja CPPs müüdi BSCH-le. |
| --- | --- |

—

Osalus BTAs ja CPPs müüdi BSCH-le.

| (21) | Champalimaud' kontserni ümberkorraldamise eesmärk oli pangandus- ja kindlustustegevuse eraldamine, et tõsta Portugali järelevalveorganite (Banco de Portugal ja Instituto de Seguros de Portugal) tõhusust. |
| --- | --- |

(21)

Champalimaud' kontserni ümberkorraldamise eesmärk oli pangandus- ja kindlustustegevuse eraldamine, et tõsta Portugali järelevalveorganite (Banco de Portugal ja Instituto de Seguros de Portugal) tõhusust.

| (22) | Neljandal juhul oli loovutamine CGD ja Unibanco (União de Bancos Brasileiros SA) vahel sõlmitud uue lepingu tulemus. |
| --- | --- |

(22)

Neljandal juhul oli loovutamine CGD ja Unibanco (União de Bancos Brasileiros SA) vahel sõlmitud uue lepingu tulemus.

| (23) | Kõnealuse meetme eesmärk oli tagada 100 %lise riigiosalusega äriühingute ja nende kontrolli all olevate äriühingute erastamis- ja ümberkorraldamistoimingute finantsneutraalsus. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealuse meetme eesmärk oli tagada 100 %lise riigiosalusega äriühingute ja nende kontrolli all olevate äriühingute erastamis- ja ümberkorraldamistoimingute finantsneutraalsus.

| (24) | CGD osanikuna saatsid Portugali ametiasutused 18. oktoobril 2000 ja 31. märtsil 2000 rahandusministri kirjad, milles anti luba eespool nimetatud tehingute läbiviimiseks, nagu nähakse ette strateegilistes juhistes. |
| --- | --- |

(24)

CGD osanikuna saatsid Portugali ametiasutused 18. oktoobril 2000 ja 31. märtsil 2000 rahandusministri kirjad, milles anti luba eespool nimetatud tehingute läbiviimiseks, nagu nähakse ette strateegilistes juhistes.

V.   MEETME HINDAMINE

V.1.   Riigiabi olemasolu

| (25) | Komisjon kinnitab oma otsust ametliku menetluse algatamise kohta, et selgitada välja kas meede kujutab endast riigiabi. EBFi artikkel 25, millega vabastatakse riigiosalusega äriühingutele erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutelt saadud kapitali kasvutulu tulumaksust, on riigiabi kava. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kinnitab oma otsust ametliku menetluse algatamise kohta, et selgitada välja kas meede kujutab endast riigiabi. EBFi artikkel 25, millega vabastatakse riigiosalusega äriühingutele erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutelt saadud kapitali kasvutulu tulumaksust, on riigiabi kava.

| (26) | Euroopa Kohus on järjepidevalt olnud seisukohal, et meede, millega riigiasutused annavad teatavatele äriühingutele maksuvabastuse, millega (isegi kui see ei hõlma riigiressursside ülekandeid) asetatakse kasusaaja, teistest maksumaksjatest soodsamasse finantsolukorda, kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (9). |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Kohus on järjepidevalt olnud seisukohal, et meede, millega riigiasutused annavad teatavatele äriühingutele maksuvabastuse, millega (isegi kui see ei hõlma riigiressursside ülekandeid) asetatakse kasusaaja, teistest maksumaksjatest soodsamasse finantsolukorda, kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (9).

| (27) | EBFi artiklis 25 sätestatud meetme puhul kasutatakse riigiressursse, sest see põhineb muidu riigile laekuma pidava ettevõtte tulumaksu kogumata jätmisel. Sellest tulust loobumise otsus tähendab, et riigiressursside kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(27)

EBFi artiklis 25 sätestatud meetme puhul kasutatakse riigiressursse, sest see põhineb muidu riigile laekuma pidava ettevõtte tulumaksu kogumata jätmisel. Sellest tulust loobumise otsus tähendab, et riigiressursside kriteerium on täidetud.

| (28) | Võrreldes Portugalis tavapäraselt kapitali kasvutulu suhtes kohaldatava maksusüsteemiga antakse EBFi artikliga 25 kasusaajatele eelis. |
| --- | --- |

(28)

Võrreldes Portugalis tavapäraselt kapitali kasvutulu suhtes kohaldatava maksusüsteemiga antakse EBFi artikliga 25 kasusaajatele eelis.

| (29) | Tavapärase maksusüsteemi all tuleb mõista süsteemi, mida kohaldatakse äriühingute suhtes sõltumata nende omandi- (riigiosalusega või muu) või õigusvormist (valdusühing või muu). |
| --- | --- |

(29)

Tavapärase maksusüsteemi all tuleb mõista süsteemi, mida kohaldatakse äriühingute suhtes sõltumata nende omandi- (riigiosalusega või muu) või õigusvormist (valdusühing või muu).

| (30) | Siin ei ole ka tegemist üksnes valdusühingute suhtes kohaldatava tavapärase maksusüsteemiga, sest EBFi artiklis 25 osutatud tehingud (ümberkorraldamise tehingud) võivad hõlmata nii valdusühinguid kui muid äriühinguid. |
| --- | --- |

(30)

Siin ei ole ka tegemist üksnes valdusühingute suhtes kohaldatava tavapärase maksusüsteemiga, sest EBFi artiklis 25 osutatud tehingud (ümberkorraldamise tehingud) võivad hõlmata nii valdusühinguid kui muid äriühinguid.

| (31) | Portugali valdusühingute teenitud kapitali kasvutulu maksustamise soodussüsteem jõustus 1993. aastal. Kõnealuste tehingute toimumise ajal oli sooduskohtlemine võimalik siiski üksnes reinvesteeritud tulu puhul. See tähendab, et võrreldes kasvõi valdusühingute suhtes kohaldatava maksusüsteemiga, mis ei olnud Portugalis tavapärane maksusüsteem, anti 100 %lise riigiosalusega äriühingutele ja nende kontrolli all olevatele äriühingutele valikuline eelis. |
| --- | --- |

(31)

Portugali valdusühingute teenitud kapitali kasvutulu maksustamise soodussüsteem jõustus 1993. aastal. Kõnealuste tehingute toimumise ajal oli sooduskohtlemine võimalik siiski üksnes reinvesteeritud tulu puhul. See tähendab, et võrreldes kasvõi valdusühingute suhtes kohaldatava maksusüsteemiga, mis ei olnud Portugalis tavapärane maksusüsteem, anti 100 %lise riigiosalusega äriühingutele ja nende kontrolli all olevatele äriühingutele valikuline eelis.

| (32) | Kapitali kasvutulu maksust vabastamine seab sellest kasusaavad riigiosalusega äriühingud teiste samas majandussektoris tegutsevate äriühingutega ees eelisolukorda, sest nimetatud kasusaajatele jääb oma tegevuseks rohkem vabu vahendeid. Olenemata meetme eesmärgist, ei määrata riigiabi olemasolu meetme eesmärkide vaid tagajärgede alusel. |
| --- | --- |

(32)

Kapitali kasvutulu maksust vabastamine seab sellest kasusaavad riigiosalusega äriühingud teiste samas majandussektoris tegutsevate äriühingutega ees eelisolukorda, sest nimetatud kasusaajatele jääb oma tegevuseks rohkem vabu vahendeid. Olenemata meetme eesmärgist, ei määrata riigiabi olemasolu meetme eesmärkide vaid tagajärgede alusel.

| (33) | Eelis on antud üksnes teatavatele äriühingutele, nimelt 100 %lise riigiosalusega äriühingutele ja nende kontrolli all olevatele äriühingutele, kes osalevad riigi poliitiliste eesmärkidega seotud erastamises või ümberkorraldamises. Kõrvale jäävad kõik teised äriühingud, sealhulgas riigiosalusega kasusaajate eraettevõtetest konkurendid. Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (10) on öeldud, et näiteks mõned avalik-õiguslikud ettevõtjad on vabastatud ettevõtte tulumaksust ning et selliste eeskirjade puhul, mis tagavad sooduskohtlemise ettevõtjatele, kellel on avalik-õiguslike ettevõtjate õiguslik seisund ja kes tegelevad majandustegevusega, võib olla tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 92 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Eelis on antud üksnes teatavatele äriühingutele, nimelt 100 %lise riigiosalusega äriühingutele ja nende kontrolli all olevatele äriühingutele, kes osalevad riigi poliitiliste eesmärkidega seotud erastamises või ümberkorraldamises. Kõrvale jäävad kõik teised äriühingud, sealhulgas riigiosalusega kasusaajate eraettevõtetest konkurendid. Komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (10) on öeldud, et näiteks mõned avalik-õiguslikud ettevõtjad on vabastatud ettevõtte tulumaksust ning et selliste eeskirjade puhul, mis tagavad sooduskohtlemise ettevõtjatele, kellel on avalik-õiguslike ettevõtjate õiguslik seisund ja kes tegelevad majandustegevusega, võib olla tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 92 tähenduses.

| (34) | EBFi artikli 25 maksusätted on de jure valikulised, kuna nendes käsitletakse vaid teatud äriühinguid (näit riigiosalusega äriühinguid või nende kontrolli all olevaid äriühinguid). Lisaks selgub Portugali ametiasutuste esitatud teabest, et meede on de facto kohaldatav üksnes pangandus- või kindlustussektori riigiosalusega äriühingute või nende kontrolli all olevate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(34)

EBFi artikli 25 maksusätted on de jure valikulised, kuna nendes käsitletakse vaid teatud äriühinguid (näit riigiosalusega äriühinguid või nende kontrolli all olevaid äriühinguid). Lisaks selgub Portugali ametiasutuste esitatud teabest, et meede on de facto kohaldatav üksnes pangandus- või kindlustussektori riigiosalusega äriühingute või nende kontrolli all olevate äriühingute suhtes.

| (35) | Portugali ametiasutused eitavad, et tegemist on valikulise meetmega, väites, et meede on suunatud riigiosalusega äriühingutele kui ühele ettevõttekategooriale ja on seega üldine meede. Komisjon ei saa seda argumenti siiski järgmistel põhjustel arvestada. |
| --- | --- |

(35)

Portugali ametiasutused eitavad, et tegemist on valikulise meetmega, väites, et meede on suunatud riigiosalusega äriühingutele kui ühele ettevõttekategooriale ja on seega üldine meede. Komisjon ei saa seda argumenti siiski järgmistel põhjustel arvestada.

| (36) | Esiteks, maksustamise seisukohast ei ole olemas sellist mõistet nagu riigiosalusega äriühing, kuna EBFi artikliga 25 antud eelist kasutada võivad äriühingud võivad põhimõtteliselt tegutseda väga erinevatel turgudel. |
| --- | --- |

(36)

Esiteks, maksustamise seisukohast ei ole olemas sellist mõistet nagu riigiosalusega äriühing, kuna EBFi artikliga 25 antud eelist kasutada võivad äriühingud võivad põhimõtteliselt tegutseda väga erinevatel turgudel.

| (37) | Teiseks ei ole kõnealuse meetme põhjal võimalik kindlaks teha, mil moel erinevad riigiosalusega äriühingud eraettevõtetest. Ümberkorraldamise võivad ette võtta ka eraettevõtted ja Portugalis filiaali omavad välisriigi riigiosalusega äriühingud. Nende aktsionärid võivad otsustada ettevõtted müüa, kuid selle abikava alla nad ei kuuluks. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks ei ole kõnealuse meetme põhjal võimalik kindlaks teha, mil moel erinevad riigiosalusega äriühingud eraettevõtetest. Ümberkorraldamise võivad ette võtta ka eraettevõtted ja Portugalis filiaali omavad välisriigi riigiosalusega äriühingud. Nende aktsionärid võivad otsustada ettevõtted müüa, kuid selle abikava alla nad ei kuuluks.

| (38) | Kolmandaks, selle meetme alla kuulub vaid üks riigiosalusega äriühingute tüüp – need, kus on käimas erastamine või ümberkorraldamine, tingimusel, et rahandusminister on neid tehinguid selliselt määratlenud. See meede on valikuline isegi riigiosalusega äriühingute suhtes, seda ka pädevale asutusele antud diskretsiooniõiguse poolest. |
| --- | --- |

(38)

Kolmandaks, selle meetme alla kuulub vaid üks riigiosalusega äriühingute tüüp – need, kus on käimas erastamine või ümberkorraldamine, tingimusel, et rahandusminister on neid tehinguid selliselt määratlenud. See meede on valikuline isegi riigiosalusega äriühingute suhtes, seda ka pädevale asutusele antud diskretsiooniõiguse poolest.

| (39) | Seetõttu järeldab komisjon, et EBFi artikliga 25 on antud valikuline eelis. Kõnealuse meetme valikulisust ei saa õigustada Portugali maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu järeldab komisjon, et EBFi artikliga 25 on antud valikuline eelis. Kõnealuse meetme valikulisust ei saa õigustada Portugali maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega.

| (40) | Võimaldades erastamisel või ümberkorraldamisel olevatele avaliku sektori äriühingutele kapitali kasvutulu madalamat maksustamist, antakse neile EBFi artikliga 25 teiste äriühingute suhtes tegevuseelis ja tugevdatakse nende positsiooni. Komisjon ei pea hindamise käigus tõestama, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja et konkurentsi on ka tegelikult moonutatud, vaid üksnes uurima, kas abi võib mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi (11). Kui liikmesriigi antud abi tugevdab äriühingu positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate äriühingute ees, siis tuleb viimaseid käsitleda nimetatud abi poolt mõjutatutena (12). |
| --- | --- |

(40)

Võimaldades erastamisel või ümberkorraldamisel olevatele avaliku sektori äriühingutele kapitali kasvutulu madalamat maksustamist, antakse neile EBFi artikliga 25 teiste äriühingute suhtes tegevuseelis ja tugevdatakse nende positsiooni. Komisjon ei pea hindamise käigus tõestama, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja et konkurentsi on ka tegelikult moonutatud, vaid üksnes uurima, kas abi võib mõjutada kaubandust ja moonutada konkurentsi (11). Kui liikmesriigi antud abi tugevdab äriühingu positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate äriühingute ees, siis tuleb viimaseid käsitleda nimetatud abi poolt mõjutatutena (12).

| (41) | Muu hulgas tegutsevad kõik asjaomase abikava kasusaajad pangandus- ja kindlustussektorites, mis on juba aastaid konkurentsile avatud. Järkjärguline liberaliseerimine on suurendanud konkurentsi, mis võib olla ka EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumise tulemus. |
| --- | --- |

(41)

Muu hulgas tegutsevad kõik asjaomase abikava kasusaajad pangandus- ja kindlustussektorites, mis on juba aastaid konkurentsile avatud. Järkjärguline liberaliseerimine on suurendanud konkurentsi, mis võib olla ka EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumise tulemus.

| (42) | Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi moonutamine on nendes sektorites eriti tundlikud teemad (13). |
| --- | --- |

(42)

Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi moonutamine on nendes sektorites eriti tundlikud teemad (13).

| (43) | Seepärast mõjutab abikava tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi. |
| --- | --- |

(43)

Seepärast mõjutab abikava tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi.

| (44) | Eelnevast järeldub, et EBFi artiklis 25 sätestatud erikava, millega antakse riigiosalusega äriühingute erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutest saadud kapitali kasvutulule tulumaksuvabastus, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

Eelnevast järeldub, et EBFi artiklis 25 sätestatud erikava, millega antakse riigiosalusega äriühingute erastamis- ja ümberkorraldamistoimingutest saadud kapitali kasvutulule tulumaksuvabastus, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

V.2.   Abi õigusvastasus

| (45) | Portugal on kohaldanud abikava ilma sellest teatamata. Seetõttu on Portugal EBFi artiklit 25 rakendades rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(45)

Portugal on kohaldanud abikava ilma sellest teatamata. Seetõttu on Portugal EBFi artiklit 25 rakendades rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

V.3.   Õigusvastase abikava kokkusobivus

| (46) | Abi ei sobi kokku artikli 87 lõikega 2. Tegemist ei ole üksiktarbijatele antava sotsiaalabiga ega loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abiga ega Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga. |
| --- | --- |

(46)

Abi ei sobi kokku artikli 87 lõikega 2. Tegemist ei ole üksiktarbijatele antava sotsiaalabiga ega loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antava abiga ega Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga.

| (47) | Kuna abi kohaldatakse ühetaoliselt kogu Portugali territooriumil, ei saa seda pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktidega a ega c, mis käsitlevad teatavate piirkondade arengut. |
| --- | --- |

(47)

Kuna abi kohaldatakse ühetaoliselt kogu Portugali territooriumil, ei saa seda pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktidega a ega c, mis käsitlevad teatavate piirkondade arengut.

| (48) | Komisjon on seisukohal, et kõnealust tegevusabi ei saa käsitleda teatud majandustegevuse arengu soodustamisena artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses eelkõige nimetatud punktis toodud tingimuse tõttu, et abi ei tohi “mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Komisjon leiab, et antud juhul ei ole see tingimus täidetud. Kõnealune abi ei vasta ühelegi selle andmise ajal kehtinud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tingimusele (14). Ka ei hõlma see ühtki muud ühiste huvidega seotud horisontaalset eesmärki. Lõpuks, hindamisotsust ei muuda ka asjaolu, et kohaldamine piirdub finantssektoriga, kuna see sektor on eriti tundlik liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise ja abi mõju suhtes tegevusele konkurentsi moonutamise mõistes. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon on seisukohal, et kõnealust tegevusabi ei saa käsitleda teatud majandustegevuse arengu soodustamisena artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses eelkõige nimetatud punktis toodud tingimuse tõttu, et abi ei tohi “mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Komisjon leiab, et antud juhul ei ole see tingimus täidetud. Kõnealune abi ei vasta ühelegi selle andmise ajal kehtinud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste tingimusele (14). Ka ei hõlma see ühtki muud ühiste huvidega seotud horisontaalset eesmärki. Lõpuks, hindamisotsust ei muuda ka asjaolu, et kohaldamine piirdub finantssektoriga, kuna see sektor on eriti tundlik liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise ja abi mõju suhtes tegevusele konkurentsi moonutamise mõistes.

| (49) | Abi ei saa pidada kokkusobivaks ka artikli 87 lõike 3 punktiga d (abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks) ega punktiga e (muud liiki abi, mida võib kindlaks määrata nõukogu). Portugal ei ole kunagi ühelegi neist eranditest tuginenud. |
| --- | --- |

(49)

Abi ei saa pidada kokkusobivaks ka artikli 87 lõike 3 punktiga d (abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks) ega punktiga e (muud liiki abi, mida võib kindlaks määrata nõukogu). Portugal ei ole kunagi ühelegi neist eranditest tuginenud.

| (50) | Ka ei saa abi pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktiga b. Abi ei saa käsitleda “üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina”, sest sellest saavad kasu ühe liikmesriigi riigiosalusega äriühingud, mitte ühendus tervikuna ja sellega ei edendata ühtki konkreetset ja täpselt määratletud projekti, samuti ei ole see mõeldud “mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”, kuna miski ei viita, et Portugali majandus oleks asjaomast abi saamata pidanud kannatama tõsise häire all. |
| --- | --- |

(50)

Ka ei saa abi pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktiga b. Abi ei saa käsitleda “üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina”, sest sellest saavad kasu ühe liikmesriigi riigiosalusega äriühingud, mitte ühendus tervikuna ja sellega ei edendata ühtki konkreetset ja täpselt määratletud projekti, samuti ei ole see mõeldud “mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”, kuna miski ei viita, et Portugali majandus oleks asjaomast abi saamata pidanud kannatama tõsise häire all.

| (51) | Igal juhul ei ole Portugal peale väga üldsõnaliste väidete kunagi ühelegi asutamislepingu erandile tuginenud. |
| --- | --- |

(51)

Igal juhul ei ole Portugal peale väga üldsõnaliste väidete kunagi ühelegi asutamislepingu erandile tuginenud.

VI.   TAGASINÕUDMINE

| (52) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 sätestatakse, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.. |
| --- | --- |

(52)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 sätestatakse, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega..

| (53) | Komisjon on seisukohal, et antud juhul ei takista ükski ühenduse õiguse põhimõte abi tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon on seisukohal, et antud juhul ei takista ükski ühenduse õiguse põhimõte abi tagasinõudmist.

| (54) | Portugali ametiasutused väidavad, et neli tehingut, mille puhul saadi abikavast kasu, oleksid niikuinii Portugali valdusühingute maksusüsteemi alusel maksust vabastatud. Lisaks sellele kiideti neljast tehingust kolm heaks eelmise süsteemi raames enne EBFi artikli 25 vastuvõtmist. Portugali ametiasutused väidavad seetõttu, et tagasinõudmist ei peaks toimuma. |
| --- | --- |

(54)

Portugali ametiasutused väidavad, et neli tehingut, mille puhul saadi abikavast kasu, oleksid niikuinii Portugali valdusühingute maksusüsteemi alusel maksust vabastatud. Lisaks sellele kiideti neljast tehingust kolm heaks eelmise süsteemi raames enne EBFi artikli 25 vastuvõtmist. Portugali ametiasutused väidavad seetõttu, et tagasinõudmist ei peaks toimuma.

| (55) | Euroopa Kohtu praktika (15) ja äriühingute otsemaksustamist käsitleva komisjoni teatise (16) kohaselt tuleb tagasinõudmisetapis kaaluda algse olukorra taastamist, et teha kindlaks, kas õigusvastase abi puudumisel oli olemas ühenduse õigusega kooskõlas olev riiklik süsteem, mis andnuks kõnealustele äriühingutele sarnase eelise. |
| --- | --- |

(55)

Euroopa Kohtu praktika (15) ja äriühingute otsemaksustamist käsitleva komisjoni teatise (16) kohaselt tuleb tagasinõudmisetapis kaaluda algse olukorra taastamist, et teha kindlaks, kas õigusvastase abi puudumisel oli olemas ühenduse õigusega kooskõlas olev riiklik süsteem, mis andnuks kõnealustele äriühingutele sarnase eelise.

| (56) | Algse olukorra taastamiseks tuleb tagasi nõuda summa, mis võrdub järgmiste summade vahega: i) EBFi artikli 25 kohaldamisega riigiosalusega äriühingutele või nende kontrolli all olevatele äriühingutele antud netosoodustus kokku ja ii) tavapärane maksusumma, mida oleks kohaldatud kõnealuste toimingute elluviimisel ilma abimeetmeta. Unicredito asjas on Euroopa Kohus öelnud, et tagasinõutavate summade suurust ei ole õige määrata erinevate toimingute valguses, mida oleks võinud äriühingutes ellu viia juhul, kui ei oleks valitud abi saanud toimingut (17). Selles kontekstis ei tohi komisjon arvestada hüpoteetiliste valikutega, mida kõnealused ettevõtjad oleksid võinud teha, näiteks oma tegevuse muul moel üles ehitada. |
| --- | --- |

(56)

Algse olukorra taastamiseks tuleb tagasi nõuda summa, mis võrdub järgmiste summade vahega: i) EBFi artikli 25 kohaldamisega riigiosalusega äriühingutele või nende kontrolli all olevatele äriühingutele antud netosoodustus kokku ja ii) tavapärane maksusumma, mida oleks kohaldatud kõnealuste toimingute elluviimisel ilma abimeetmeta. Unicredito asjas on Euroopa Kohus öelnud, et tagasinõutavate summade suurust ei ole õige määrata erinevate toimingute valguses, mida oleks võinud äriühingutes ellu viia juhul, kui ei oleks valitud abi saanud toimingut (17). Selles kontekstis ei tohi komisjon arvestada hüpoteetiliste valikutega, mida kõnealused ettevõtjad oleksid võinud teha, näiteks oma tegevuse muul moel üles ehitada.

| (57) | Järelikult tuleb selleks, et hinnata milline olukord oleks valitsenud siis, kui kõnealused toimingud oleks viidud ellu ilma maksusoodustuseta, analüüsida kõiki tehinguid, mille puhul saadi kasu tänu EBFi artiklile 25. Antud juhul saab sellise analüüsi viia läbi Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel, ilma et see piiraks iga tehingu uut hindamist uue teabe laekumisel. |
| --- | --- |

(57)

Järelikult tuleb selleks, et hinnata milline olukord oleks valitsenud siis, kui kõnealused toimingud oleks viidud ellu ilma maksusoodustuseta, analüüsida kõiki tehinguid, mille puhul saadi kasu tänu EBFi artiklile 25. Antud juhul saab sellise analüüsi viia läbi Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel, ilma et see piiraks iga tehingu uut hindamist uue teabe laekumisel.

| (58) | Esimese tehingu moodustas CPP osaluse müük MC poolt 5. aprillil 2000 BSCH-le. Teise tehingu moodustas BTA ja CPP osaluse müük CD –kontrolli all oleva BPSM poolt 7. aprillil 2000 BSCH-le. |
| --- | --- |

(58)

Esimese tehingu moodustas CPP osaluse müük MC poolt 5. aprillil 2000 BSCH-le. Teise tehingu moodustas BTA ja CPP osaluse müük CD –kontrolli all oleva BPSM poolt 7. aprillil 2000 BSCH-le.

| (59) | Kuna EBFi artikkel 25 ei olnud tehingute hindamise ajal veel avaldatud, siis kavandas CDG juhtkond ja kiitis mõlemad tehingud heaks vastavalt valdusühinguid (SGPS) reguleerivale maksuseadusele. Kui oleks moodustatud valdusühingud ja aktsiad seejärel müüdud või vahetatud, siis oleks mõlema tehingu puhul võinud kasutada Portugali tavapärase maksusüsteemi kohast maksuvabastust. Portugali ametiasutused on esitanud komisjonile kõik vastavad dokumendid. |
| --- | --- |

(59)

Kuna EBFi artikkel 25 ei olnud tehingute hindamise ajal veel avaldatud, siis kavandas CDG juhtkond ja kiitis mõlemad tehingud heaks vastavalt valdusühinguid (SGPS) reguleerivale maksuseadusele. Kui oleks moodustatud valdusühingud ja aktsiad seejärel müüdud või vahetatud, siis oleks mõlema tehingu puhul võinud kasutada Portugali tavapärase maksusüsteemi kohast maksuvabastust. Portugali ametiasutused on esitanud komisjonile kõik vastavad dokumendid.

| (60) | Kõnealuste tehingute teostajate valik ei olnud üldse mitte juhuslik, kuid asjaomaste kontsernide juhtkonnad olid otsused juba kavandanud ja heaks kiitnud. Täidetud olid juba ka valdusühingutele üldiste maksualaste õigusaktide alusel kohaldatavad tingimused. Portugali ametiasutused kinnitasid, et selliste tehingute puhul ei olnud maksuhalduri eelneva nõusoleku hankimine vajalik. |
| --- | --- |

(60)

Kõnealuste tehingute teostajate valik ei olnud üldse mitte juhuslik, kuid asjaomaste kontsernide juhtkonnad olid otsused juba kavandanud ja heaks kiitnud. Täidetud olid juba ka valdusühingutele üldiste maksualaste õigusaktide alusel kohaldatavad tingimused. Portugali ametiasutused kinnitasid, et selliste tehingute puhul ei olnud maksuhalduri eelneva nõusoleku hankimine vajalik.

| (61) | Kokkuvõtteks on komisjon seisukohal, et nendel kahel juhul ei ole tagasinõudmine vajalik. Nendel juhtudel ei toonud EBFi artikli 25 kohaldamine kaasa mingit eelist, kuna tehingu olemuse valguses oleks MCile ja BPSM-le valdusühingute erandkorra, ehk Portugali õigusaktide kohase tavapärase maksustamise, alusel maksuvabastust kohaldatud ka ilma selle artiklita. |
| --- | --- |

(61)

Kokkuvõtteks on komisjon seisukohal, et nendel kahel juhul ei ole tagasinõudmine vajalik. Nendel juhtudel ei toonud EBFi artikli 25 kohaldamine kaasa mingit eelist, kuna tehingu olemuse valguses oleks MCile ja BPSM-le valdusühingute erandkorra, ehk Portugali õigusaktide kohase tavapärase maksustamise, alusel maksuvabastust kohaldatud ka ilma selle artiklita.

| (62) | Kolmas tehing oli eespool kirjeldatud aktsiate vahetus MC ja BCP vahel. |
| --- | --- |

(62)

Kolmas tehing oli eespool kirjeldatud aktsiate vahetus MC ja BCP vahel.

| (63) | BPSM enamusosaluse vahetamisest BC poolt aktsiate vastu, mis moodustavad ligikaudu 10 % BCP omakapitalist, saadud kapitali kasvutulu maksustamist reguleeritakse seega “ühinemistele, jaotumistele, eraldumistele ja osade või aktsiate asendamisel kohaldatava erikorraga”, mis on sätestatud Portugali ettevõtte tulumaksukoodeksi artiklites 67–72. Nende artiklitega rakendatakse direktiivi 90/434/EMÜ (18), mis ei jäta liikmesriikidele muud võimalust, kui tehing maksust vabastada. |
| --- | --- |

(63)

BPSM enamusosaluse vahetamisest BC poolt aktsiate vastu, mis moodustavad ligikaudu 10 % BCP omakapitalist, saadud kapitali kasvutulu maksustamist reguleeritakse seega “ühinemistele, jaotumistele, eraldumistele ja osade või aktsiate asendamisel kohaldatava erikorraga”, mis on sätestatud Portugali ettevõtte tulumaksukoodeksi artiklites 67–72. Nende artiklitega rakendatakse direktiivi 90/434/EMÜ (18), mis ei jäta liikmesriikidele muud võimalust, kui tehing maksust vabastada.

| (64) | Kuigi rahandusminister on otsustanud 14. novembri 2000. aasta korraldusega kohaldada käesoleva tehingu suhtes EBFi artiklit 25, ei saadud antud juhul EBFi artikli 25 kohaldamisega siiski mingit eelist, kuna ühenduse direktiivis kehtestatud ja ettevõtte tulumaksukoodeksi artikli 71 lõikesse 1 üle võetud maksuvabastus on tavapärane maksustamine, mida oleks õigusvastase abi puudumisel ja ühenduse õigusega kooskõlas olev riikliku süsteemiga asjaomase tehingu puhul niigi lubatud. Seepärast ei ole tagasinõudmine vajalik ka antud juhul. |
| --- | --- |

(64)

Kuigi rahandusminister on otsustanud 14. novembri 2000. aasta korraldusega kohaldada käesoleva tehingu suhtes EBFi artiklit 25, ei saadud antud juhul EBFi artikli 25 kohaldamisega siiski mingit eelist, kuna ühenduse direktiivis kehtestatud ja ettevõtte tulumaksukoodeksi artikli 71 lõikesse 1 üle võetud maksuvabastus on tavapärane maksustamine, mida oleks õigusvastase abi puudumisel ja ühenduse õigusega kooskõlas olev riikliku süsteemiga asjaomase tehingu puhul niigi lubatud. Seepärast ei ole tagasinõudmine vajalik ka antud juhul.

| (65) | Neljas ja viimane tehing on aastatel 2000–2003 CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ SA osaluse müügist saadud kapitali kasvutulu. Erinevalt teistest neljast tehingust ei ole see seotud Champalimaud' kontserni ja BSCH vaheliste lepingutega. |
| --- | --- |

(65)

Neljas ja viimane tehing on aastatel 2000–2003 CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ SA osaluse müügist saadud kapitali kasvutulu. Erinevalt teistest neljast tehingust ei ole see seotud Champalimaud' kontserni ja BSCH vaheliste lepingutega.

| (66) | Müügi lõpuleviimine hõlmas mitmeid tehinguid ajavahemikus 2000–2003. Kuigi Portugali ametiasutused väidavad, et kõnealune tehing oleks võinud toimuda ka valdusühingu kaudu, on kindel, et tehingu toimumine kõnealusel moel tavapärasest soodsama maksustamise eesmärgil ei olnud ette kavandatud. Seepärast usub komisjon, võttes arvesse Unicredito juhtumit, et maksusoodustuse kohaldamine valdusühingute suhtes tähendaks antud juhul algsündmuste taastamist oletuste alusel. Portugali ametiasutused ei ole esitanud piisavalt üksikasjalikku teavet kõnealuse tehingu erinevate etappide kohta, mis viinuks maksustamise erapooletusele, isegi kui oleks kohaldatud EBFi artiklit 25. |
| --- | --- |

(66)

Müügi lõpuleviimine hõlmas mitmeid tehinguid ajavahemikus 2000–2003. Kuigi Portugali ametiasutused väidavad, et kõnealune tehing oleks võinud toimuda ka valdusühingu kaudu, on kindel, et tehingu toimumine kõnealusel moel tavapärasest soodsama maksustamise eesmärgil ei olnud ette kavandatud. Seepärast usub komisjon, võttes arvesse Unicredito juhtumit, et maksusoodustuse kohaldamine valdusühingute suhtes tähendaks antud juhul algsündmuste taastamist oletuste alusel. Portugali ametiasutused ei ole esitanud piisavalt üksikasjalikku teavet kõnealuse tehingu erinevate etappide kohta, mis viinuks maksustamise erapooletusele, isegi kui oleks kohaldatud EBFi artiklit 25.

| (67) | Seega ei ole Portugali ametiasutused antud faasis tõestanud, et tegelikult saadud kapitali kasvutulu (357,4 miljonit eurot) ja intressi suhtes kohaldatava maksumäära alusel arvutatud summat ei tuleks tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(67)

Seega ei ole Portugali ametiasutused antud faasis tõestanud, et tegelikult saadud kapitali kasvutulu (357,4 miljonit eurot) ja intressi suhtes kohaldatava maksumäära alusel arvutatud summat ei tuleks tagasi nõuda.

VII.   KOKKUVÕTE

| (68) | Komisjon leiab, et Portugal on EBFi artiklit 25 rakendades rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Riigiabi ei sobi kokku ühisturuga ja selle peab tunnistama kehtetuks, nagu Portugali ametiasutused on lubanud. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon leiab, et Portugal on EBFi artiklit 25 rakendades rikkunud asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Riigiabi ei sobi kokku ühisturuga ja selle peab tunnistama kehtetuks, nagu Portugali ametiasutused on lubanud.

| (69) | Käesolev otsus hõlmab abikava laiemalt ja seda tuleb täita viivitamata, sealhulgas nõuda tagasi abikava alusel antud abi. See ei välista siiski võimalust, et üksikutel juhtudel võib osa antud abist või abi tervikuna lugeda ühisturuga kokku sobivaks. |
| --- | --- |

(69)

Käesolev otsus hõlmab abikava laiemalt ja seda tuleb täita viivitamata, sealhulgas nõuda tagasi abikava alusel antud abi. See ei välista siiski võimalust, et üksikutel juhtudel võib osa antud abist või abi tervikuna lugeda ühisturuga kokku sobivaks.

| (70) | Portugali ametiasutused on tõestanud, et esimese kolme tehingu puhul ei pea midagi tagasi nõudma. Seega tuleb Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel ja ilma et see piiraks iga tehingu uut hindamist uue teabe laekumisel, nõuda tagasi üksnes CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ S.A osaluse müügilt saadud kapitali kasvutuluga seotud tehingu eest antud abi, |
| --- | --- |

(70)

Portugali ametiasutused on tõestanud, et esimese kolme tehingu puhul ei pea midagi tagasi nõudma. Seega tuleb Portugali ametiasutuste esitatud teabe alusel ja ilma et see piiraks iga tehingu uut hindamist uue teabe laekumisel, nõuda tagasi üksnes CGDle kuuluva Brasiilia panga ITAÚ S.A osaluse müügilt saadud kapitali kasvutuluga seotud tehingu eest antud abi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abikava, mida Portugal on EBFi artikli 25 alusel rakendanud, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Portugal peab artiklis 1 viidatud kava kehtetuks tunnistama.

Artikkel 3

1.   Portugal võtab kõik vajalikud meetmed kasusaajatele õigusvastaselt kättesaadavaks tehtud artiklis 1 viidatud abi tagasinõudmiseks.

2.   Tagasinõudmine viiakse täide viivitamata ja siseriiklike õigusaktidega kehtestatud korras tingimusel, et need võimaldavad käesoleva otsuse kohest ja tõhusat kohaldamist.

3.   Tagastatav abisumma peab sisaldama intressi, mis on arvestatud alates kuupäevast, mil abi anti kasusaaja käsutusse kuni kuupäevani, mil abi tagastatakse.

4.   Intress arvutatakse viiteintressi põhjal, mida kasutati piirkondliku abi ekvivalendi arvutamisel.

Artikkel 4

Portugal teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest. Selleks kasutab ta käesoleva otsuse I lisa küsimustikku.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Portugalil Vabariigile.

Brüssel, 4. juuli 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 256, 15.10.2005, lk 26.

1

(2)  Dekreet-seadus 215/89, 1. juuli 1989.

2

(3)  K(2004) 2637, 6.10.2004.

3

(4)  Vt joonealust märkust 1.

4

(5)  Ettevõtte tulumaksukoodeksi artiklit 44 (kehtivas redaktsioonis artikkel 45) rakendati 30. detsembri 1998. aasta dekreet-seaduse 495/88 artikli 7 lõikega 2 ja EBFi artikli 31 lõikega 2.

5

(6)  29. detsembri 2000. aasta seadus 30-G/2000.

6

(7)  27. detsembri 2001. aasta seadus 109-B/2001.

7

(8)  Vastavalt EBFi artikli 31 lõikele 2, muudetud 30. detsembri 2002. aasta seadusega 32-B/2002, millega kinnitati 2003. aasta riigieelarve “ei arvata maksustatava tulu hulka valdusühingute ja riskikapitaliga äriühingute poolt mis tahes põhjusel müüdud kapitaliosadelt teenitud kapitali kasvutulu või kapitalikaotust ning nimetatud tehingutega seotud kulusid, kui need kapitaliosad on olnud nende omanduses kauem kui aasta”.

8

(9)  Kohtuasi C-6/97, Itaalia Vabariik vs komisjon EKL 1999, lk I-2981, punkt 16.

9

Itaalia Vabariik

komisjon

(10)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

10

(11)  Vt näiteks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-372/97, Itaalia vs komisjon, EKL 2004, lk I-3679, punkt 44.

11

Itaalia

komisjon

(12)  Vt kohtuasja 730/79, Philip Morris Holland vs komisjon EKL 1980, lk 2671, punkt 11.

12

Philip Morris Holland

komisjon

(13)  Kaubanduse mõjutamise ja konkurentsi moonutamise kohta pangandussektoris vt eelkõige Euroopa Kohtu 15. detsembri 2005. aasta otsust kohtuasjas C-222/04, Fondazioni bancarie, punkt 139 jj. ja viidatud kohtulahendeid.

13

Fondazioni bancarie

(14)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2).

14

(15)  Kohtuasi C-148/04, Unicredito Italiano SpA.

15

(16)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

16

(17)  Vt märkust 19, punktid 113–119.

17

(18)  Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiiv 90/434/EMÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise ja osade või aktsiate asendamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1). Artikli 8 lõikes 1 on kehtestatud, et “seoses ühinemise, jaotumise või osade või aktsiate asendamisega ei tohi ülevõtva või omandava äriühingu osade või aktsiate jaotamine üleandva või omandatava äriühingu osanikele või aktsionäridele tasuna osade või aktsiate eest, mis moodustavad viimasena nimetatud äriühingu kapitali, iseenesest põhjustada nimetatud osanike või aktsionäride tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist”.

18

---