----

----

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

----

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. rugpjūčio 11 d.

dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos „Traukinių eismo organizavimo ir valdymo“ posistemio techninių sąveikos specifikacijos

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3593)

(tekstas svarbus EEE)

(2006/920/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija patvirtina transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos techninės sąveikos specifikaciją („TSS“), susijusią su transeuropinės paprastosios sistemos „traukinių eismo organizavimu ir valdymu“, nurodytu Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalyje.

TSS yra tokia, kokia yra nustatyta šio sprendimo priede.

TSS yra taikoma eismo organizavimo ir valdymo posistemiui, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/16/EB II priedo 2.4 skirsnyje.

2 straipsnis

1.   Atsižvelgiant į klausimus, priskiriamus TSS U priede „Atviriems klausimams“, sąlygos, kurių turi būti laikomasi pagal Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalyje apibrėžtą sąveikos atitikties įvertinimą, yra taikytinos techninės taisyklės, naudojamos valstybėje narėje, kuri leidžia pradėti eksploatuoti šiame sprendime aprašomą posistemį.

2.   Per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

3 straipsnis

Per šešis mėnesius nuo pridėtos TSS įsigaliojimo valstybės narės praneša Komisijai apie šiuos susitarimus:

4 straipsnis

Valstybės narės sudaro nacionalinį TSS įgyvendinimo planą, remdamosi priedo 7 skyriuje apibūdintais kriterijais.

Jos perduoti šį įgyvendinimo planą kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ne vėliau kaip per vienerius metus nuo šio sprendimo taikymo pradžios.

5 straipsnis

Šis sprendimas pradedamas taikyti po šešių mėnesių nuo pranešimo apie jį.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Pirmininko pavaduotojas

----

(1)OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114).

(2)OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

----

PRIEDAS

TECHNINËS SÀVEIKOS SPECIFIKACIJOS

POSISTEMIS: GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ORGANIZAVIMAS IR VALDYMAS

TERMINŲ ŽODYNAS

TECHNINĖ SĄVEIKOS SPECIFIKACIJA

GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ORGANIZAVIMO IR VALDYMO POSISTEMIS

1.   ĮVADAS

1.1.   TECHNINĖ TAIKYMO SRITIS

Ši Techninė sąveikos specifikacija (toliau – TSS) taikoma geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui, nurodytam sąraše, kuris pateiktas Direktyvos 2001/16/EB II priedo 1 punkte.

Daugiau informacijos apie geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemį yra pateikta 2 skyriuje.

1.2.   GEOGRAFINĖ TAIKYMO SRITIS

Geografinė šios TSS taikymo sritis – transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos 2001/16/EB I priede.

Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 3 dalį ši TSS:

Be to, pagal 5 straipsnio 5 dalį galima numatyti specialius kiekvienos TSS atvejus; jie yra nurodyti 7 skyriuje.

Šios TSS 4 skyriuje taip pat yra pateikiamos 1.1 ir 1.2 poskirsniuose nurodytai konkrečiai taikymo sričiai skirtos naudojimo ir techninės priežiūros taisyklės.

2.   POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS IR TAIKYMO SRITIS

2.1.   POSISTEMIS

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemio apibrėžimas nustatytas Direktyvos 2001/16/EB II priedo 2.4 skirsniu.

Visų pirmiausia jame pateikta:

2.2.   TAIKYMO SRITIS

Šios TSS taikymo sritis – infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių, susijusių su geležinkelių transporto eismu paprastųjų geležinkelių TEN linijose, geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemis.

TSS išdėstytas specifikacijas dėl geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo galima naudoti kaip informacinį dokumentą traukinių eismui, net jeigu šiems traukiniams netaikoma ši TSS.

2.2.1.   DARBUOTOJAI IR TRAUKINIAI

4.6 ir 4.7 poskirsniai taikomi tiems darbuotojams, kurie atlieka su sauga susijusias svarbiausias traukinio valdymo užduotis ir lydi traukinį jam kertant valstybių sieną(-as) ir dirbantiems toliau nei bet kuri vieta(-os), kuri(-os) infrastruktūros valdytojų tinklo nuostatuose apibrėžiama(-os) kaip „pasienis“ ir įtraukta(-os) į jo įgaliojimus eismo saugos srityje.

Nelaikoma, kad darbuotojas kerta sieną, jei veikla atliekama tik „pasienio“ vietovėse, kaip aprašyta anksčiau.

Tiems darbuotojams, kurie atlieka svarbiausias eismo saugos požiūriu traukinių išleidimo ir leidimų judėti išdavimo užduotis, valstybėse narėse bus taikomos profesinės kvalifikacijos ir sveikatos bei saugos darbe abipusio pripažinimo sąlygos.

Tiems darbuotojams, kurie atlieka eismo saugos požiūriu svarbias užduotis, susijusias su paskutiniu traukinio parengimu prieš kertant sieną(-as) ir darbu toliau nei bet kuri(-ios) „pasienio“ vietovė(-ės), kaip aprašyta pirmiau, 4.6 poskirsnis bus taikomas valstybėms narėms abipusiai pripažinus sveikatos ir saugos darbe sąlygas. Nebus laikoma, kad teikiamos paslaugos (darbai) pasienio teritorijoje, jeigu visi valstybės sieną kertančio traukinio geležinkelių riedmenys sieną pervažiuoja tik iki „pasienio“ vietos(-ų), kaip aprašyta pirmiau.

Pirmiau išdėstytus dalykus galima apibendrinti toliau pateiktose lentelėse:

Darbuotojai, dirbantys traukiniuose, kurie kirs valstybės sienas ir vyks toliau nei pasienio vietovė.

Darbuotojai, dirbantys traukiniuose, kurie nekerta valstybės sienų arba kerta, bet nevyksta toliau nei pasienio vietovės

Skaitant šias lenteles, turi būti atkreiptas dėmesys, kad 4.2.1. skyriuje aprašyti ryšio principai yra privalomi.

2.2.2.   NAUDOJIMO PRINCIPAI

Europoje nusistovėjusius infrastruktūros skirtumus ir sampratas, kurios bent iš dalies lemia dabartinius taisyklių ir darbo tvarkos skirtumus, dažnai galima suvienodinti tik panaudojus dideles investicijas.

Todėl dabartinės šios TSS versijos, pirmosios po Direktyvos 2001/16/EB įsigaliojimo – bendras tikslas nėra sukurti bendrus Europos paprastųjų geležinkelių eismo organizavimo ir tvarkymo nuostatus Tačiau taisyklės ir procedūros, leidžiančios darniai veikti naujiems struktūriniams posistemiams, kuriuos ketinama naudoti TEN, ypač tiems, kurie tiesiogiai susiję su nauja geležinkelių transporto eismo valdymo ir signalizacijos sistema, turi būti identiškos, jeigu susiklostytų vienodos situacijos.

Iš pradžių ši TSS apėmė tik tuos paprastųjų geležinkelių „Traukinių eismo organizavimo ir valdymo“ posistemio elementams (kaip nustatyta 4 skyriuje), kur iš esmės yra daugiausia eksploatacinių sąsajų tarp geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų, arba ten, kur tai naudinga sąveikai. Atliekant tai, reikiamas dėmesys buvo skirtas Direktyvos 2004/49/EB (geležinkelių saugos direktyva) reikalavimams.

Vėliau ketinama, kad išsamios Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) naudojimo taisyklės, kai jos bus prieinamos, bus nustatytos šios TSS priede (A1 skirtas ERTMS/ETCS, A2 skirtas ERTMS/GSMR). Šiuo metu pridėtas A1 priedas yra tik informacinis ir neprivalomas, nes taisyklės dar nėra pabaigtos.

2.2.3.   PRITAIKOMUMAS EKSPLOATUOJAMIEMS GELEŽINKELIŲ RIEDMENIMS IR INFRASTRUKTŪRAI

Didžioji dalis šioje TSS nustatytų reikalavimų yra susiję su procesais ir procedūromis, tačiau tam tikra dalis reikalavimų taip pat yra susiję su fiziniais elementais, traukiniais ir geležinkelių riedmenimis, kurie svarbūs naudojimui.

Šių elementų projektavimo kriterijai aprašyti tose TSS, kurios taikomos kitiems posistemiams, pvz., geležinkelių riedmenų. OPE TSS kontekste įvertinta jų eksploatacinė funkcija.

Tokiais atvejais pripažįstama, jog naudojamų geležinkelių riedmenų ir (arba) infrastruktūros įrenginių pakeitimas, kad atitiktų visus šios TSS reikalavimus, gali būti nepelningas. Todėl aptariami reikalavimai turi būti taikomi tik naujiems elementams arba tada, kai elementas yra modernizuojamas arba atnaujinamas, ir norint pradėti eksploatuoti, reikalingas naujas leidimas, kaip nustatyta Direktyvos 2001/16/EB 14.3 straipsnyje.

2.3.   RYŠYS TARP ŠIOS TSS IR DIREKTYVOS 2004/49/EB

Nors ši TSS sukurta pagal Sąveikos direktyvą 2001/16/EB, ji skirta reikalavimams, glaudžiai susijusiems su eksploatacinėmis procedūromis ir procesais, kurių reikalaujama iš infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės, norint gauti saugos sertifikatą pagal Saugos direktyvą 2004/49/EB.

3.   ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1.   ESMINIŲ REIKALAVIMŲ LAIKYMASIS

Kaip nustatyta Direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalyje, transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, jos posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys turi atitikti Direktyvos III priedo bendrosiose sąlygose nustatytus esminius reikalavimus.

3.2.   ESMINIŲ REIKALAVIMŲ – APŽVALGA

Esminiai reikalavimai taikomi:

Remiantis Direktyva 2001/16/EB, esminiai reikalavimai gali būti bendrai taikomi visai transeuropinei paprastųjų geležinkelių sistemai arba specialiai kiekvienam posistemiui ir jo sudedamosioms dalims.

3.3.   SPECIALIEJI ŠIŲ REIKALAVIMŲ ASPEKTAI

Bendrųjų reikalavimų svarba geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui nustatyta toliau pateiktuose punktuose.

3.3.1.   SAUGA

Pagal Direktyvos 2001/16/EB III priedą su sauga susiję esminiai reikalavimai, taikomi geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui, yra šie:

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.1 punkto reikalavimas:

„Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, kurios dalyvauja traukiniui judant, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti konkretiems ypatingiems atvejams.“

Jeigu tai susiję su geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiu, šis esminis reikalavimas skiriamas poskirsnio „traukinio matomumas“ (4.2.2.1 ir 4.3 poskirsniai) ir „traukinio girdimumas“ (4.2.2.2 ir 4.3 poskirsniuose) specifikacijai.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.2 punkto reikalavimas:

„Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.3 punkto reikalavimas:

„Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis.“

Jei tai yra susiję su geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiu, šis esminis reikalavimas skiriamas poskirsnio „traukinio matomumas“ (4.2.2.1 ir 4.3 poskirsniai) specifikacijai.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.4 punkto reikalavimas:

„Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.5 punkto reikalavimas:

„Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

3.3.2.   PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.2 punkto reikalavimas

„Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

3.3.3.   SVEIKATA

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.3.1 punkto reikalavimas:

„Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų sveikatai tų, kuriems jos yra prieinamos.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.3.2 punkto reikalavimas:

„Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

3.3.4.   APLINKOS APSAUGA

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.1 punkto reikalavimas:

„Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Bendrijos nuostatas sistemas dar projektuojant.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.2 punkto reikalavimas:

„Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.3 punkto reikalavimas:

„Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.4 punkto reikalavimas:

„Eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių.“

Kadangi tai svarbiausias esminis reikalavimas, nagrinėjamas Triukšmo TSS, geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemis 4.2.2.2 ir 4.3 poskirsniuose „traukinio girdimumo“ atžvilgiu apibrėžia tam tikrus elementus.

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.5 punkto reikalavimas:

„Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

3.3.5.   TECHNINIS SUDERINAMUMAS

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.5 punkto reikalavimas

„Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.

Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.“

Šis esminis reikalavimas nėra svarbus geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemiui.

3.4.   ASPEKTAI, YPAČ SUSIJĘ SU GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ORGANIZAVIMO IR VALDYMO POSISTEMIU

3.4.1.   SAUGA

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.1 punkto reikalavimas:

„Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir valdymo centrų darbuotojų kvalifikacija turi būti tokia, kad užtikrintų saugią eksploataciją atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.

Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.“

Esminis reikalavimas skirtas šiems specifikacijos poskirsniams:

3.4.2.   PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.2 punkto reikalavimas:

„Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių nustatyta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukštą sistemos patikimumo ir prieinamumo lygį.“

Šio esminio reikalavimo vykdymas užtikrinamas šiais specifikacijos poskirsniais:

3.4.3.   TECHNINIS SUDERINAMUMAS

Esminis Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.3 punkto reikalavimas:

„Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir traukinių eismo valdymo darbuotojų kvalifikacija turi užtikrinti transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatacinį efektyvumą atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.“

Šis esminis reikalavimas skirtas šiems specifikacijos poskirsniams:

4.   POSISTEMIO CHARAKTERISTIKOS

4.1.   ĮVADAS

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2001/16/EB ir kurios sudedamoji dalis yra geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemis – tai vientisa transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kurios nuoseklumas turi būti patikrintas. Visų pirma turi būti patikrintas posistemio nuoseklumas, atsižvelgiant į jo specifikacijas, jo sąsajų suderinimas su sistema, į kurią jis yra integruotas, bei naudojimo taisyklės.

Atsižvelgiant į visus esminius reikalavimus, geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemis, kaip aprašyta 2.2 poskirsnyje, apima tik kitame skyriuje nustatytus elementus.

Pagal Direktyvą 2001/14/EB infrastruktūros valdytojas yra atsakingas už tai, kad traukiniams, turintiems leidimą važiuoti jo tinkle, būtų pateikti visi būtini reikalavimai, atsižvelgiant į geografines atskirų geležinkelio linijų ypatybes ir toliau nustatytus funkcinius arba techninius reikalavimus.

4.2.   FUNKCINIAI IR TECHNINIAI POSISTEMIO REIKALAVIMAI

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemio funkciniai ir techniniai reikalavimai – tai:

4.2.1.   REIKALAVIMAI DARBUOTOJAMS

4.2.1.1.   Bendrieji reikalavimai

Šiame skyriuje kalbama apie darbuotojus, kurie prisideda prie posistemio darbo atlikdami eismo saugos požiūriu svarbias užduotis, turinčias tiesioginę sąsają tarp geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojo.

Sritys, kurioms taikoma:

ir pagal šios TSS 2.2 skyriuje nustatytą taikymo sritį:

4.2.1.2.   Mašinistams skirti dokumentai

Traukinį eksploatuojanti geležinkelio įmonė turi mašinistui suteikti visą informaciją, reikalingą pareigoms atlikti.

Ši informacija turi apimti būtinus elementus, svarbius maršrutuose dirbant normaliomis, pablogėjusiomis ir avarinėmis sąlygomis, taip pat turi būti atsižvelgiama į tuose maršrutuose naudojamus geležinkelių riedmenis.

4.2.1.2.1.   Taisyklių sąvadas

Visos reikalingos mašinisto darbo procedūros turi būti pateiktos dokumente arba kompiuterio laikmenoje, vadinamojoje „Mašinisto taisyklių knygoje“.

„Mašinisto taisyklių knygoje“ turi būti pateikti reikalavimai, taikytini visiems maršrutams, kuriuose dirbama, ir tuose maršrutuose naudojamiems geležinkelių riedmenims, atsižvelgiant į visas sąlygas, su kuriomis mašinistas gali susidurti: darbas normaliomis, pablogėjusiomis sąlygomis ir darbas avarinių situacijų metu.

Du skirtingi aspektai, kuriuos turi apimti „Mašinisto taisyklių knyga“:

Turi būti įtrauktos procedūros, taikomos bent jau šiems aspektams:

Geležinkelio įmonė yra atsakinga už šio dokumento parengimą.

Geležinkelio įmonė visai infrastruktūrai, kurioje dirbs jos mašinistai, turi pateikti vienodu formatu „Mašinisto taisyklių knygą“.

Joje turi būti du priedėliai:

Geležinkelio įmonė „Mašinisto taisyklių knygą“ parengia bet kuria vienos iš valstybių narių kalba arba vieno iš infrastruktūros valdytojų, kuriam taisyklės bus taikomos, vartojama kalba. Šis reikalavimas nebus taikoma pranešimams ir blankams, kurie turi būti parašyti infrastruktūros valdytojo(-ų) vartojama kalba.

„Mašinisto taisyklių knygos“ rengimą ir rekonstravimą turi sudaryti tokie etapai:

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį infrastruktūros valdytojo eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog geležinkelio įmonei(-ėms) pateiktų dokumentų turinys yra išsamus ir tikslus.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį geležinkelio įmonės eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog „Taisyklių sąvado“ turinys yra išsamus ir tikslus.

V priede šis procesas parodytas struktūrine schema ir pateikiama proceso apžvalga.

4.2.1.2.2.   Geležinkelių linijos ir naudojamų geležinkelių linijų statinių ir įrenginių, esančių apsaugos zonoje, aprašas

Mašinistai privalo turėti geležinkelių linijų ir susijusių naudojamų linijų įrangos, svarbios valdymui, aprašą. Tokia informacija mašinistams turi būti geležinkelių linijų statinių ir įrenginių, esančių apsaugos zonoje, aprašas, pateiktas atskiru dokumentu, kuris vadinamas „Maršruto vadovu“ (tai gali būti įprastas dokumentas arba pateiktas kompiuterio laikmenos pavidalu).

Toliau nurodytas privalomos pateikti minimalios informacijos sąrašas:

4.2.1.2.2.1.   „Maršruto vadovo“ rengimas

„Maršruto vadovas“ turi būti parengtas bet kuria vienos iš valstybių narių kalba, kurią pasirenka geležinkelio įmonė, arba infrastruktūros valdytojo vartojama kalba.

„Mašinisto vadove“ turi būti pateikta ši informacija (šis sąrašas nėra baigtinis):

Visoms infrastruktūroms, kuriose eksploatuojami atskiros geležinkelio įmonės traukiniai, tokiu pačiu būdu turi būti parengtas „Maršruto vadovas“.

Geležinkelio įmonė yra atsakinga už „Maršruto vadovo“ parengimą pagal infrastruktūros valdytojo(-ų) pateiktą informaciją.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį infrastruktūros valdytojo eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog geležinkelio įmonei(-ėms) pateiktų dokumentų turinys yra išsamus ir tikslus.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį geležinkelio įmonės eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog „Maršruto vadovo“ turinys yra išsamus ir tikslus.

4.2.1.2.2.2.   Pakeisti duomenys

Infrastruktūros valdytojas turi informuoti geležinkelio įmonę apie visam laikui arba laikinai pakeistus duomenis. Geležinkelio įmonė turi surašyti tuos pakeitimus į specialų dokumentą arba kompiuterio laikmeną, kurios formatas turi būti vienodas visoms infrastruktūroms, kuriomis naudojasi šios geležinkelio įmonės traukiniai.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį infrastruktūros valdytojo eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog geležinkelio įmonei(-ėms) pateiktų dokumentų turinys yra išsamus ir tikslus.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 dalį geležinkelio įmonės eismo saugos valdymo sistemoje turi būti patvirtinimo procesas, kad būtų užtikrinama, jog pakeistų duomenų dokumento turinys yra išsamus ir tikslus.

4.2.1.2.2.3.   Mašinisto informavimas realiuoju laiku

Tvarką, pagal kurią mašinistams realiuoju laiku pranešama apie visus maršruto saugos priemonių pakeitimus, parengia atitinkami infrastruktūros valdytojai [procesas turi būti vienodas ir atitikti naudojamas Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (ERTMS) arba Europos traukinių kontrolės sistemą (ETCS)].

4.2.1.2.3.   Tvarkaraščiai

Geležinkelių transporto eismo tvarkaraštis padeda tiksliai tvarkyti eismą, teikti paslaugas.

Geležinkelio įmonė turi pateikti mašinistams įprastam traukinio naudojimui reikalingą bent šią minimalią informaciją, t. y.:

Tokia traukinio naudojimo informacija, pagrįsta infrastruktūros valdytojo nurodyta informacija, gali būti pateikta elektronine arba spausdinto dokumento forma.

Informacija mašinistui turi būti nuosekliai pateikiama visose geležinkelio įmonės eksploatuojamose linijose.

4.2.1.2.4.   Geležinkelių riedmenys

Geležinkelio įmonė turi pateikti mašinistui visą informaciją, kuri svarbi dirbant su geležinkelių riedmenimis pablogėjusiomis sąlygomis (pvz., tada, kai traukiniui reikia pagalbos). Dokumentuose tokiais atvejais taip pat turi būti atkreiptas dėmesys į specialią sąsają su infrastruktūros valdytojo darbuotojais.

4.2.1.3.   Dokumentai, skirti geležinkelio įmonės darbuotojams, išskyrus mašinistus

Geležinkelio įmonė visus savo darbuotojus (dirbančius traukinyje arba ne), atliekančius eismo saugos požiūriu svarbias užduotis, apimančias tiesioginę sąsają su infrastruktūros valdytojo darbuotojais, įranga arba sistemomis, turi aprūpinti taisyklėmis, darbo tvarkos nurodymais, suteikti specialią informaciją apie geležinkelių riedmenis ir maršrutus, kuri tinkama atliekant tokias užduotis. Tokia informacija turi būti taikoma tiek įprastos, tiek naudojimo pablogėjusiomis sąlygomis metu.

Traukiniuose dirbantiems darbuotojams skirtos informacijos struktūra, formatas, turinys ir parengimo bei rekonstravimo procesas turi būti pagrįstas šios TSS 4.2.1.2 poskirsnyje nustatyta specifikacija.

4.2.1.4.   Dokumentai, skirti infrastruktūros valdytojo darbuotojams, išduodantiems leidimus traukiniams važiuoti

Visa informacija, reikalinga užtikrinti su sauga susijusį ryšį tarp traukiniams važiuoti leidimus išduodančių darbuotojų ir traukinio brigados, turi būti išdėstyta:

Infrastruktūros valdytojas šiuos dokumentus turi parengti savo vartojama kalba.

4.2.1.5.   Eismo saugą užtikrinančios lokomotyvo brigados, traukinio brigados, kitų geležinkelio įmonės darbuotojų ir darbuotojų, išduodančių leidimą traukiniams važiuoti sąveika

Eismo saugą užtikrinančios lokomotyvo brigados, traukinio brigados, kitų geležinkelio įmonės darbuotojų (kaip nustatyta L priede) ir traukiniams važiuoti leidimus išduodančių darbuotojų turi būti vartojama atitinkamoje linijoje infrastruktūros valdytojo vartojama kalba (žr. Specialiųjų terminų žodyną).

Bendravimo eismo saugos klausimais tarp traukinio brigados ir traukiniams važiuoti leidimą išduodančių darbuotojų principai išdėstyti C priede.

Pagal Direktyvą 2001/14/EB infrastruktūros valdytojas yra atsakingas už kasdien darbuotojų vartojamos kalbos paskelbimą.

Tačiau ten, kur praktika rodo, kad reikalinga antra kalba, infrastruktūros valdytojas yra atsakingas už jos vartojimo ribų nustatymą.

4.2.2.   REIKALAVIMAI TRAUKINIAMS

4.2.2.1.   Traukinio matomumas

4.2.2.1.1.   Bendrasis reikalavimas

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad traukinio priekis ir galas butų paženklinti atitinkamais ženklais.

4.2.2.1.2.   Priekis

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad artėjantis traukinys būtų aiškiai matomas ir atpažįstamas; tam naudojami priekiniai baltos spalvos žiburiai. Tai leidžia artėjantį traukinį atskirti nuo gretimais keliais važiuojančių automobilių transporto priemonių arba kitų judančių objektų.

Išsamias technines sąlygas galima rasti 4.3.3.4.1 poskirsnyje.

4.2.2.1.3.   Galas

Šie reikalavimai nustatyti S priede.

4.2.2.2.   Traukinio girdimumas

4.2.2.2.1.   Bendrasis reikalavimas

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad traukiniuose būtų įrengtas garso signalo įtaisas, kuriuo pranešama apie artėjantį traukinį.

4.2.2.2.2.   Valdymas

Iš visų traukinio valdymo padėčių turi būti galima įjungti garso signalo įtaisą.

4.2.2.3.   Geležinkelių riedmenų identifikavimas

Kiekvienas riedmuo turi turėti unikalų numerį, pagal kurį būtų galima jį atskirti nuo kitų geležinkelio geležinkelių riedmenų. Tas numeris turi būti gerai matomas bent ant kiekvieno geležinkelių riedmenų šono.

Taip pat turi būti įmanoma nustatyti geležinkelių riedmeniui taikomus naudojimo apribojimus.

Reikalavimai išsamiau nustatyti P priede.

4.2.2.4.   Prekinio vagono pakrovimas

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad vagonai būtų saugiai ir patikimai pakrauti ir kad tokie išliktų visą kelionę; turi būti atsižvelgiama į tai:

4.2.2.4.1.   Krovinio masės paskirstymas

Vagonai turi būti pakrauti taip, kad krovinio svoris tolygiai pasiskirstytų ant visų ašių. Ten, kur dėl tam tikro krovinio dydžio arba formos tai neįmanoma, geležinkelio įmonė visą kelionę turi kroviniui taikyti specialias vežimo sąlygas.

4.2.2.4.2.   Ašies apkrova

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad vagonai nebūtų pakrauti, kad būtų viršyta leidžiama ašies apkrova. Įmonė taip pat turi užtikrinti, kad vagonai bet kurioje suplanuoto maršruto dalyje nebūtų pakrauti viršijant leidžiamą ašies apkrovą kiekvienoje numatyto maršruto dalyje [išskyrus atvejus, kai atitinkamas(-i) infrastruktūros valdytojas(-ai) suteikia leidimą tokio vagono važiavimui].

4.2.2.4.3.   Krovinio tvirtinimas

Geležinkelio įmonės turi užtikrinti, kad kroviniai ir visa nenaudojama krovinio tvirtinimo įranga, esanti ant vagonų arba jų viduje, būtų saugiai pritvirtinta ir negalėtų judėti kelionės metu.

4.2.2.4.4.   Kinematinis gabaritas

Kiekvieno traukinio geležinkelių riedmens kinematinis gabaritas (įskaitant bet kurį krovinį) neturi viršyti konkrečioje geležinkelių ruože leidžiamo maksimalaus gabarito.

4.2.2.4.5.   Krovinių apdanga

Geležinkelio įmonės turi užtikrinti, kad visos medžiagos, kuriomis vagone uždengiamas krovinys, būtų patikimai pritvirtintos prie vagono arba prie krovinio. Šios dangos turi būti pagamintos iš konkrečiam kroviniui uždengti tinkamų medžiagų ir turi būti atsižvelgiama į jėgas, kurios galimos kelionės metu.

4.2.2.5.   Traukinio formavimas

Geležinkelio įmonė turi nustatyti taisykles ir procedūras, kurių darbuotojai laikytųsi, siekdami užtikrinti, kad traukinys atitiktų paskirtą kelią.

Traukinio formavimo reikalavimuose turi būti atsižvelgiama į šiuos elementus:

Gali tekti taikyti arba nustatyti papildomus apribojimus, atsižvelgiant į konkretaus traukinio stabdžių sistemos režimą arba traukos tipą.

Traukinio formavimas turi būti aprašyta suderintame traukinio formavimo dokumente (žr. U priedą)

4.2.2.6.   Traukinio stabdžių sistema

4.2.2.6.1.   Minimalūs stabdžių sistema

Visi traukinio geležinkelių riedmenys turi būti sujungti į ištisinę automatinę stabdžių sistemą, kaip nustatyta RST TSS.

Kiekvieno traukinio pirmasis ir paskutinysis geležinkelių riedmenys (įskaitant visus traukos geležinkelių riedmenis) turi turėti veikiančius automatinius stabdžius.

Tuo atveju, jeigu traukinys atsitiktinai pasidalija į dvi dalis, abu atsiskyrusių vagonų sąstatai turi automatiškai sustoti įsijungus stabdžiams, kurie veikia didžiausia jėga.

4.2.2.6.2.   Stabdžių eksploatacinės savybės

Infrastruktūros valdytojas turi nuspręsti, ar:

Geležinkelio įmonė yra atsakinga už tai, kad būtų užtikrinama, jog traukinio stabdžių charakteristikos atitiktų nustatytąsias, ir tuo tikslu darbuotojams pateikia stabdymo taisykles, kurių jie turi laikytis.

Informacijoje, kurios prašo geležinkelio įmonė, kad galėtų apskaičiuoti stabdžių charakteristikas, leidžiančias sustabdyti traukinį ir laikyti jį sustabdytą, turi būti atsižvelgiama į visų susijusių maršrutų geležinkelių linijų geografines ypatybes, paskirtą kelią ir ERTMS/ETCS plėtrą.

Kiti reikalavimai nustatyti T priede.

4.2.2.7.   Traukinio sąstato parangos užtikrinimas

4.2.2.7.1.   Bendrieji reikalavimai

Geležinkelio įmonė turi nustatyti tokią veiklos technologiją, kad visa traukinio su sauga susijusi įranga veiktų pagal nustatytus reikalavimus ir kad būtų užtikrintas saugus traukinio eismas.

Geležinkelio įmonė turi informuoti infrastruktūros valdytoją apie visus traukinio charakteristikų pakeitimus, turinčius įtakos jo eksploatacinėms savybėms, arba pakeitimus, kurie gali turėti įtakos traukinio tinkamumui būti pritaikomam paskirtai geležinkelių linijai.

Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė turi nustatyti ir nuolat atnaujinti traukinio naudojimo pablogėjusiu režimu sąlygas bei procedūras.

4.2.2.7.2.   Būtinieji duomenys

Duomenys, būtini saugiam ir efektyviam valdymui užtikrinti, ir šių duomenų perdavimo tvarka apima:

Geležinkelio įmonė turi nustatyti tokią technologiją, kuri užtikrintų, kad šiuos duomenis geležinkelių infrastruktūros valdytojas (-ai) gautų prieš išleidžiant traukinį.

Geležinkelio įmonė turi nustatyti infrastruktūros valdytojo(-ų) informavimo tvarką, jei traukinys nevažiuos paskirtu maršrutu arba yra atšauktas.

4.2.3.   REIKALAVIMAI TRAUKINIŲ OPERACIJOMS

4.2.3.1.   Traukinio planavimas

Infrastruktūros valdytojas turi rekomenduoti, kokie duomenys reikalingi prašant traukiniui kelio. Kiti šio elemento aspektai nustatyti Direktyvoje 2001/14/EB.

4.2.3.2.   Traukinių identifikavimas

Turi būti sukurta vienoda visų traukinių identifikavimas.

Šie reikalavimai yra nustatyti R priede.

4.2.3.3.   Traukinio išvykimas

4.2.3.3.1.   Patikrinimai ir bandymai prieš išleidžiant

Pagal šios TSS 4.1 poskirsnio trečioje dalyje nustatytus reikalavimus geležinkelio įmonė turi nustatyti patikrinimus ir bandymus (ypač susijusius su stabdžiais), kurie turi būti atlikti prieš traukiniui išvykstant.

4.2.3.3.2.   Infrastruktūros valdytojo informavimas apie traukinio būklę

Geležinkelio įmonė turi informuoti infrastruktūros valdytoją apie visus trūkumus, galinčius turėti įtakos traukinio išleidimui ar važiuojančio traukinio būklei ir jo valdymui.

4.2.3.4.   Geležinkelių transporto eismo valdymas

4.2.3.4.1.   Bendrieji reikalavimai

Geležinkelių transporto eismo valdymu turi būti užtikrinamas saugus, veiksmingas ir tikslus geležinkelio naudojimas, įskaitant efektyvų funkcijų atkūrimą po sutrikimų.

Infrastruktūros valdytojas turi nustatyti procedūras ir priemones, skirtas:

Sutarus su infrastruktūros valdytoju, gali būti įtraukti visi papildomi procesai, kurių reikalauja geležinkelio įmonė ir kurie yra svarbūs sąsajai su infrastruktūros valdytoju(-ais).

4.2.3.4.2.   Pranešimas apie traukinį

4.2.3.4.2.1.   Pranešimo apie traukinio buvimo vietą duomenys

Infrastruktūros valdytojas turi:

4.2.3.4.2.2.   Perdavimo laiko nustatymas

Infrastruktūros valdytojas turi numatyti tokį procesą, kuriuo būtų galima pateikti apytikrį minutėmis nurodytą nuokrypį nuo numatyto laiko, kada traukinį vienas infrastruktūros valdytojas turi perduoti kitam.

Tai turi apimti informaciją apie geležinkelių transporto eismo nutrūkimą (sutrikimo aprašas ir vieta).

4.2.3.4.3.   Pavojingi kroviniai

Geležinkelio įmonė turi nustatyti procedūras, skirtas prižiūrėti pavojingų krovinių gabenimą.

Į šias procedūras turi būti įtraukta:

4.2.3.4.4.   Kokybė valdymas

Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė turi nustatyti procesus, leidžiančius stebėti, kad visos atitinkamos funkcijos būtų vykdomos efektyviai.

Stebėjimo procesai turi būti skirti analizuoti duomenis ir nustatyti tendencijas: tiek žmogaus klaidų, tiek sistemos klaidų atžvilgiu. Šios analizės rezultatai turi būti naudojami imantis ištaisomųjų veiksmų, kuriais siekiama pašalinti arba sumažinti atsitikimų, galinčių pabloginti efektyvų TEN naudojimą, galimybę.

Ten, kur tokie veiksmai būtų naudingi visam tinklui, įtraukiant kitų infrastruktūrų valdytoju ir geležinkelio įmones, tada, atsižvelgiant į komercinį konfidencialumą, apie juos turi būti atitinkamai pranešama.

Įvykius, kurie sukliudė atlikti operacijas, infrastruktūros valdytojas turi ištirti kuo greičiau. Jeigu reikia, ypač kai tai susiję su atitinkamais darbuotojais, infrastruktūros valdytojas turi pakviesti su konkrečiu įvykiu susijusią(-ias) geležinkelio įmonę(-es) dalyvauti tyrime. Jei per tokį tyrimą parengiamos tinklo modernizavimo rekomendacijos, kad būtų pašalintos avarijų (riktų) priežastys arba sušvelnintos jų pasekmės, tos rekomendacijos turi būti perduotos visiems susijusiems infrastruktūros valdytojams ir geležinkelio įmonėms.

Šie procesai turi būti patvirtinti dokumentais ir jiems taikoma vidaus audito procedūra.

4.2.3.5.   Duomenų registravimas

Su traukinio eismu susiję duomenys turi būti registruojami ir saugomi tam, kad būtų:

Turi būti įmanoma registruotus duomenis palyginti su:

Šių duomenų laikymo, periodiško vertinimo ir prieigos prie jų reikalavimai yra nustatyti susijusiuose valstybės narės nacionaliniuose įstatymuose:

4.2.3.5.1.   Kontrolės duomenų registravimas ne traukinyje

Infrastruktūros valdytojas turi registruoti bent tokius duomenis:

4.2.3.5.2.   Kontrolės duomenų registravimas traukinyje

Geležinkelio įmonė turi registruoti bent tokius duomenis:

4.2.3.6.   Valdymas pablogėjusiomis sąlygomis

4.2.3.6.1.   Kitų naudotojų informavimas

Infrastruktūros valdytojas kartu su geležinkelio įmone(-ėmis) turi nustatyti skubaus tarpusavio informavimo apie visas situacijas, kurios trukdo geležinkelių tinklo arba geležinkelių riedmenų saugai, naudojimui ir (arba) tinkamumui.

4.2.3.6.2.   Traukinių mašinistų informavimas

Kiekvienu naudojimo pablogėjusiomis sąlygomis atveju už tai atsakingas infrastruktūros valdytojas turi mašinistams pateikti nustatytos formos nurodymus, kuriuose nustatoma, kokių priemonių imtis, kad būtų saugiai elgiamasi minėtomis sąlygomis.

4.2.3.6.3.   Nepaprastosios padėties atveju taikomos priemonės

Infrastruktūros valdytojas kartu su geležinkelio įmonėmis, kurios naudojasi infrastruktūra, ir gretimų infrastruktūrų valdytojais, atitinkamai turi nustatyti, paskelbti ir, remdamiesi reikalavimu sumažinti bet kokį su normalaus naudojimo pablogėjusiomis sąlygomis susijusį neigiamą poveikį, paskirstyti atsakomybę.

Planavimo reikalavimai ir reagavimas į tokius įvykius turi būti proporcingas pablogėjusių sąlygų pobūdžiui ir galimam sudėtingumui.

Šios priemonės, į kurias privaloma įtraukti tinklo grąžinimo į „įprastą“ būklę planai, taip pat skiriamos:

Infrastruktūros valdytojas turi nustatyti ir nuolat atnaujinti kontaktinę informaciją, skirtą pagrindiniam infrastruktūros valdytojui ir geležinkelio įmonės darbuotojams, į kuriuos būtų galima kreiptis, jei nutrūktų funkcionavimas ir dėl to tektų eksploatuoti pablogėjusiomis sąlygomis. Į šią informaciją turi būti įtraukti kontaktiniai duomenys, kuriais būtų galima naudotis tiek darbo metu, tiek pasibaigus darbo laikui.

Geležinkelio įmonė turi pateikti šią informaciją infrastruktūros valdytojui ir jį informuoti apie visus kontaktinių duomenų pakeitimus.

Infrastruktūros valdytojas apie savo kontaktinių duomenų pakeitimus turi informuoti visas geležinkelio įmones.

4.2.3.7.   Avarinės situacijos valdymas

Infrastruktūros valdytojas, pasitaręs su:

ir pagal Direktyvą 2004/49/EB nustato, paskelbia ir pristato atitinkamas priemones, skirtas valdyti avarines situacijas ir grąžinti geležinkelio liniją į įprastą būklę.

Dažniausi tokių priemonių taikymo atvejai:

Geležinkelio įmonė turi suteikti infrastruktūros valdytojui visą specialią informaciją, susijusią su šiomis aplinkybėmis, ypač su traukinių gelbėjimu ir jų užkėlimu ant bėgių (Taip pat žr. Avarinės priemonės paprastųjų geležinkelių prekinių vagonų TSS 4.2.7.1 punktą).

Be to, geležinkelio įmonė turi taikyti keleivių informavimo apie avarines situacijas ir saugos procedūras traukinyje būdus.

4.2.3.8.   Pagalba lokomotyvo brigadai, traukinio brigadai rikto arba sudėtingo geležinkelių riedmenų gedimo atveju

Geležinkelio įmonė turi nustatyti reikiamas pagalbos lokomotyvo brigadai, traukinio brigadai procedūras, taikytinas naudojimo pablogėjusiomis sąlygomis metu, kad būtų išvengta arba būtų sumažintas vėlavimas, sukeltas techninių arba kitokių geležinkelių riedmenų gedimų (pvz., ryšių linijos, evakuacijos iš traukinių taikytinos priemonės).

4.3.   FUNKCINIAI IR TECHNINIAI REIKALAVIMAI SĄSAJOMS

Atsižvelgiant į esminius 3 skyriaus reikalavimus, funkciniai ir techniniai reikalavimai sąsajoms yra tokie:

4.3.1.   SĄSAJOS SU INFRASTRUKTŪROS TSS

NEPANAUDOTA

4.3.2.   SĄSAJOS SU KONTROLĖS (VALDYMO) IR SIGNALIZACIJOS TSS

4.3.2.1.   Kontrolės duomenų registravimas

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemyje nustatomi eksploataciniai kontrolės duomenų registravimo reikalavimai (žr. šios TSS 4.2.3.5 poskirsnį); jie turi atitikti kontrolės (valdymo) posistemį (žr. CR CCS TSS 4.2.15 dalį).

4.3.2.2.   Mašinisto budrumas

Atsakomųjų mašinisto veiksmų stebėjimo priemonės, turinčios sustabdyti traukinį, jei mašinistas nesureaguoja per nustatytą laiką, o infrastruktūra palaiko įrangą, automatiškai pranešančią apie tai kontrolės signalizacijos centrui. Yra sąsaja tarp šio eksploatacinio reikalavimo ir su ERTMS susijusios CR CCS TSS 4.2.2 poskirsnio.

4.3.2.3.   ERTMS/ETCS ir ERTMS/GSM-R naudojimo taisyklės

Šios TSS A priedas (A1 ir A2) yra sąsaja su ERTMS/ETCS FRS ir SRS, ERTMS/GSM-R FRS ir SRS, išsamiai aprašytose CR CCS TSS A priede. Taip pat yra sąsaja su ETCS mašinisto ir įrangos sąsajos (DMI) specifikacijomis (CR CCS TSS 4.2.13 dalis) ir EIRENE DMI specifikacijomis (CR CCS TSS 4.2.14 dalis). Yra sąsaja tarp šios TSS A1 priedo ir CR CCS TSS 4.2.2 poskirsnio dėl lokomotyve įrengtos ETCS funkcionalumo.

4.3.2.4.   Signalo ir kelio ženklų matomumas

Mašinistas turi sugebėti iš savo įprastinės lokomotyvo valdymo padėties stebėti ženklus, signalus ir kelio ženklų rodykles. Tokia pati nuostata taikoma ir kitiems signalams ir kelio ženklams, jeigu jie susiję su sauga.

Signalai ir kelio rodyklės, ženklai ir informacijos lentos turi būti tarpusavyje suderinti, kad palengvintų stebėjimą. Taip pat turi būti atsižvelgta į šiuos punktus:

Yra sąsaja su CR CCS TSS 4.2.16 poskirsniu dėl mašinisto išorinio regos lauko. Taip pat būsimoje CR CCS TSS A priedo versijoje bus naujas punktas dėl geležinkelio kelio rodyklių geležinkelio linijose, kur įrengta ETCS.

4.3.2.5.   Traukinio stabdžių sistema

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.6.2 poskirsnio ir CR CCS TSS 4.3.1.5 poskirsnio (Užtikrinamieji traukinio darbiniai stabdymo parametrai ir charakteristikos).

4.3.2.6.   Smėlio naudojimas. Esminiai traukinio valdymo profesinės kvalifikacijos reikalavimai

Viena vertus, yra sąsaja tarp šios TSS H priedo (ir B(C1 priedo)) bei 4.2.11 poskirsnio (suderinamumas su traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis, įrengtomis kelyje) ir, antra vertus, CR CCS TSS A priedo 1 priedėlio § 4.1 (kaip pacituota 4.3.1.10 poskirsnyje) dėl smėlio barstymo.

4.3.2.7.   Duomenų registravimas ir įkaitusių ašidėžių nustatymas

Viena vertus, yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.3.5 poskirsnio ir 4.2.2 poskirsnio (lokomotyve įrengtos ETCS funkcionalumas), A priedo 5,7 ir 55 rodiklių ir, antra vertus, CR CCS TSS 4.2.10 poskirsnio (RAKP (riedmenų automatinės kontrolės prietaisas)). Ateityje bus sąsaja su OPE TSS B priedu, kai iki galo bus išspręsti CR CCS klausimai.

4.3.3.   SĄSAJOS SU GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ TSS

4.3.3.1.   Geležinkelių riedmenų identifikavimas

Yra sąsaja tarp šios OPE TSS 4.2.2.3 poskirsnio ir prekinių vagonų RST TSS B priedo.

Tokia sąsaja taip pat bus ir su kitomis CR RST TSS, kai šios bus sukurtos.

4.3.3.2.   Stabdymas

Yra sąsaja tarp šios OPE TSS 4.2.2.6.1 poskirsnio ir prekinių vagonų RST TSS B priedo 4.2.4 poskirsnio.

Tokia sąsaja taip pat bus ir su kitomis CR RST TSS, kai šios bus sukurtos.

4.3.3.3.   Keleiviniams vagonams taikomi reikalavimai

Turėtų būti pabrėžta, kad toliau pateiktų punktų atžvilgiu bus sąsaja su kitomis CR RST TSS, kai jos bus sukurtos.

4.3.3.4.   Traukinio matomumas

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemyje nustatyta, kad esminiai traukinio matomumo reikalavimai, kurie turi būti nustatyti geležinkelių riedmenų posistemyje, parodyti pateiktuose punktuose.

4.3.3.4.1.   Ant važiavimo kryptimi pasukto traukinio pirmojo geležinkelių riedmenų

Į priekį atgręžto traukinio pirmojo geležinkelių riedmenų priekyje lygiašonio trikampio forma, kaip parodyta toliau schemoje, turi būti įtaisyti trys žiburiai. Kai traukinys valdomas iš priekio, žiburiai visada turi būti įjungti.

Priekiniai žiburiai turi padidinti traukinio pastebimumą (pvz., geležinkelio darbininkams ir asmenims, einantiems per geležinkelio perėjas), užtikrinti pakankamą matomumą traukinio mašinistui [kelio, informacinių rodyklių (lentų) ir kt. apšvietimas] naktį ir blogo matomumo sąlygomis, taip pat neturi akinti artėjančių traukinių mašinistų.

Turi būti standartizuoti tarpai tarp žibintų, aukštis virš bėgių, skersmuo, šviesos intensyvumas, skleidžiamo spindulio matmenys ir forma tiek dienos metu, tiek naktį.

Kai bus aptariamos mašinisto kabinos, bus sąsaja su būsimomis RST TSS versijomis ir šios TSS 4.2.2.1.2 poskyrio.

4.3.3.4.2.   Gale

Bus sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.1.3 poskyrio ir 4.2.7.4 poskyrio bei CR RST (Prekiniai vagonai) BB priedo, jei neišspręstas OPE TSS S priedo klausimas bus užbaigtas apibrėžiant galinį signalą, kuriam reikalingas laikytuvas.

4.3.3.5.   Traukinio girdimumas

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemyje nustatyta, kad esminiai traukinio girdimumo reikalavimai, kuriuos turi atitikti geležinkelių riedmenų posistemis – traukinyje turi būti įranga, kuria galima garsu įspėti apie traukinio artėjimą.

Turi būti standartizuoti įspėjamojo įtaiso skleidžiami garsai, jų dažnis ir intensyvumas bei būdas, kaip mašinistas tą įtaisą įjungia.

Kai bus aptariamos mašinisto kabinos, bus sąsaja su būsimomis RST TSS versijomis ir šios TSS 4.2.2.2 poskyriu.

4.3.3.6.   Signalo matomumas

Mašinistas turi sugebėti pamatyti signalus, o signalus mašinistui turi būti įmanoma pamatyti. Tokia pati nuostata taikoma geležinkelio kelio ženklams, jeigu jie susiję su sauga.

Mašinisto kabinos turi būti sukonstruotos taip, kad mašinistas iš savo įprastos lokomotyvo valdymo padėties galėtų lengvai matyti pateikiamą informaciją.

Bus sąsaja tarp šios TSS 4.3.2.4 poskyrio ir būsimos RST TSS versijos, kai bus nagrinėjamos mašinisto kabinos.

4.3.3.7.   Mašinisto budrumas

Mašinisto elgsenos stebėjimo priemonės, turinčios sustabdyti traukinį, jei mašinistas per nustatytiną laiką nesiima veiksmų ir jeigu infrastruktūra suderinama su tomis priemonėmis, automatiškai pranešančios apie tai kontrolės signalizacijos centrui.

Bus sąsaja su būsimomis RST TSS versijomis, kai bus aptariamos mašinisto kabinos.

4.3.3.8.   Traukinio formavimas ir B priedas

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.5 poskirsnio ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS 4.2.2.1.2.2 poskirsnio (traukos prietaisas) dėl didžiausios leidžiamo traukinio svorio. Ateityje galima sąsaja tarp šios TSS B priedo ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS 4.2.2.1.2.1 poskirsnio (buferiai) dėl manevravimo greičio.

4.3.3.9.   Prekinio vagono pakrovimas

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.4 poskirsnio ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS YY priedo ir 4.2.2.3.5 poskirsnio (krovinio pritvirtinimas).

4.3.3.10.   Traukinio sąstato parangos užtikrinimas ir pavojingi kroviniai

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.7 ir 4.2.3.4.3 poskirsnių ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS 4.2.2.6 poskirsnio (Pavojingi kroviniai).

4.3.3.11.   Traukinio formavimas, H ir L priedai

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.2.5 poskirsnio ir H, L priedų bei 4.2.3.5 poskirsnio. CR RST (Prekiniai vagonai) TSS (Išilginės spaudžiamosios jėgos) traukinių valdymo, valdymo ir geležinkelių riedmenų paskirstymo traukinyje atžvilgiu.

Bus sąsaja su būsimomis RST TSS versijomis, kai bus aptariami traukos geležinkelių riedmenys ir keleiviniai vagonai.

4.3.3.12.   Nepaprastosios padėties atveju taikomos priemonės ir avarinės situacijos valdymas

Yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.3.6.3 poskirsnio ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS 4.2.6.1.2 poskirsnio (funkciniai ir techniniai reikalavimai aplinkos sąlygų atžvilgiu) dėl ypatingų oro sąlygų.

Taip pat yra sąsaja tarp šios TSS 4.2.3.6 ir 4.2.3.7 poskirsnių ir CR RST (Prekiniai vagonai) TSS 4.2.7.1 poskirsnio (Avarinės priemonės) ir 4.2.7.2 poskirsnio (Gaisrinė sauga).

Bus sąsaja su būsimomis RST TSS versijomis, kai bus aptariami traukos geležinkelių riedmenys ir keleiviniai vagonai.

4.3.3.13.   Duomenų registravimas

Bus sąsaja tarp šios CR OPE TSS 4.2.3.5.2 poskirsnio (Kontrolės duomenų registravimas traukinyje) ir būsimų CR RST TSS versijų, kai bus nagrinėjami traukos geležinkelių riedmenys ir keleiviniai vagonai su mašinisto kabinomis.

Yra sąsaja tarp šios CR OPE TSS 4.2.3.5.1 poskirsnio (Kontrolės duomenų registravimas ne traukinyje) ir CR Prekiniai vagonai RST TSS 4.2.3.3.2 poskirsnio (Įkaitusių ašidėžių nustatymas). Taip pat bus sąsaja tarp šios CR OPE TSS to paties poskirsnio ir būsimų CR RST TSS versijų, kai bus nagrinėjami traukos geležinkelių riedmenys ir keleiviniai vagonai, ašidėžių nustatymas, bėgių kelio įranga.

4.3.4.   SĄSAJOS SU TSS TELEMATIKOS PRIEMONĖS

4.3.4.1.   Traukinių identifikavimas

Turi būti nustatytos vienodos visų TEN eksploatuojamų traukinių identifikavimo priemonės (žr. 4.2.3.2 poskirsnį ir R priedą). Šiuo aspektu yra sąsaja su Telematikos priemonės kroviniams TSS (4.2.2 poskirsnis). Taip pat bus sąsaja su Telematikos priemonės keleiviams TSS, kai ji bus parengta.

4.3.4.2.   Traukinio formavimas

Šios TSS 4.2.2.5 ir 4.2.2.7.2 poskirsniai traukinio formavimo atžvilgiu turi sąsają su Telematikos priemonės kroviniams TSS 4.2.3.2 poskirsniu. Taip pat bus sąsaja su Telematikos priemonės keleiviams TSS, kai ji bus parengta.

4.3.4.3.   Traukinio išvykimas

Šios TSS 4.2.3.3 poskirsnis traukinio išvykimo informacijos atžvilgiu turi sąsają su Telematikos priemonės kroviniams TSS 4.2.3 poskirsniu. Taip pat bus sąsaja su Telematikos priemonės keleiviams TSS, kai ji bus sukurta.

4.3.4.4.   Traukinio naudojimas

Šios TSS 4.2.3.4 poskirsnis traukinio naudojimo duomenų atžvilgiu turi sąsają su Telematikos priemonės kroviniams TSS 4.2.4, 4.2.5 ir 4.2.6 poskirsniais. Taip pat bus sąsaja su Telematikos priemonės keleiviams TSS, kai ji bus sukurta.

4.3.4.5.   Geležinkelių riedmenų identifikavimas

Yra sąsaja tarp šios OPE TSS 4.2.2.3 poskirsnio ir 4.2.11.3 poskirsnio „Geležinkelių riedmenų informacinės duomenų bazės“ bei A priedo 1 rodyklės („Duomenų nustatytys ir pranešimai“ 1.18 „Grynasis elementas: vagono identifikavimas“) Telematikos priemonės kroviniams TSS. Taip pat bus sąsaja su Telematikos priemonės keleiviams TSS, kai ji bus parengta.

4.4.   NAUDOJIMO TAISYKLĖS

Taisyklės ir procedūros, leidžiančios darniai veikti naujiems ir skirtingiems struktūriniams posistemiams, kuriuos ketinama naudoti TEN, ypač tiems, kurie tiesiogiai susiję su nauja traukinių kontrolės ir signalizacijos sistema, turi būti tokios pačios, jeigu susiklosto vienodos situacijos.

Tuo tikslu Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS/ETCS) naudojimo taisyklės nustatytos A1 priede. ERTMS/GSM-R radijo sistemai skirtos taisyklės bus nustatytos A2 priede.

Kitos naudojimo taisyklės, kurios gali būti standartizuotos visoje TEN, bus nustatytos B priede.

Kadangi šios taisyklės skirtos naudoti visoje TEN, svarbu, kad jos būtų visiškai nuoseklios. Vienintelė organizacija, galinti pakeisti šias taisykles, turi būti subjektas, atsakingas už šios TSS A, B ir C priedų priežiūrą.

4.5.   TECHNINĖS PRIEŽIŪROS TAISYKLĖS

Netaikoma

4.6.   PROFESINĖ KVALIFIKACIJA

Atsižvelgiant į šios TSS 2.2.1 poskirsnį, šioje dalyje nagrinėjama profesinė ir kalbinė kompetencija ir įvertinimo procesas, taikomas kompetencijos siekiantiems darbuotojams.

4.6.1.   PROFESINĖ KOMPETENCIJA

Geležinkelio įmonės darbuotojai (įskaitant rangovus) ir infrastruktūros valdytojas turi turėti tinkamą profesinę kompetenciją, kad galėtų atlikti visas su sauga susijusias pareigas įprastomis, pablogėjusiomis ir avarinėmis sąlygomis. Šią kompetenciją sudaro profesinės žinios ir sugebėjimas žinias pritaikyti praktiškai.

Minimalūs elementai, svarbūs profesinei kvalifikacijai, kai atliekamos tam tikros užduotys, pateikti H, J ir L prieduose.

4.6.1.1.   Profesinės žinios

Atsižvelgiant į šiuos priedus ir priklausomai nuo atitinkamo darbuotojo pareigų, privalomas žinias sudaro:

4.6.1.2.   Sugebėjimas šias žinias pritaikyti praktiškai

Kad darbuotojai galėtų taikyti šias žinias įprastomis, pablogėjusiomis ir avarinėmis sąlygomis, jie turi būti gerai susipažinę su:

taip pat bendrasis gebėjimas prisitaikyti prie skirtingų aplinkybių, su kuriomis asmuo gali susidurti.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punktą reikalaujama, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai sukurtų kompetencijos valdymo sistemą, jog būtų užtikrintas darbuotojų kompetencijos įvertinimas ir priežiūra. Be to, siekiant užtikrinti, kad darbuotojai įgytų naujausių žinių ir įgūdžių, ypač susijusių su sistemos arba asmeninio darbo trūkumais, turi būti suteikiama galimybė mokytis.

4.6.2.   KALBINĖ KOMPETENCIJA

4.6.2.1.   Principai

Reikalaujama, kad infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė užtikrintų, jog jų darbuotojai būtų kompetentingi naudoti ryšio protokolus ir būtų susipažinę su šioje TSS nustatytais principais.

Kai infrastruktūros valdytojo vartojama kalba skiriasi nuo įprastai vartojamos geležinkelio įmonės darbuotojų kalbos, kalbos ir su ryšių palaikymu susijęs mokymas turi būti svarbi geležinkelio įmonės bendros kompetencijos valdymo sistemos dalis.

Geležinkelio įmonės darbuotojai, kurie eidami pareigas, turi bendrauti su infrastruktūros valdytojo darbuotojais dėl saugos požiūriu svarbių klausimų tiek įprastomis, tiek pablogėjusiomis arba avarinėmis sąlygomis, turi pakankamai mokėti infrastruktūros valdytojo vartojamą kalbą.

4.6.2.2.   Žinių lygis

Infrastruktūros valdytojo vartojamos kalbos žinių lygis turi būti pakankamas saugos sumetimais:

Tam tikriems kompetencijos lygiams skirtos rekomendacijos nustatytos E priede. Mašinistai privalo įgyti bent 3-ojo lygio žinių, o traukinius lydintys darbuotojai – bent 2-ojo lygio žinių.

4.6.3.   PRADINIS IR VĖLESNIS DARBUOTOJŲ ĮVERTINIMAS

4.6.3.1.   Esminiai reikalavimai

Pagal Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punktą reikalaujama, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai nustatytų savo darbuotojų įvertinimo tvarką.

Rekomenduojama atsižvelgti į šiuos dalykus:

4.6.3.2.   Mokymosi poreikių analizė

4.6.3.2.1.   Mokymosi poreikių analizės tobulinimas

Geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turi atlikti savo darbuotojų mokymosi poreikių analizę.

Ši analizė turi padėti nustatyti taikymo sritį ir sudėtingumą. Turi būti atsižvelgiama į riziką, susijusią su traukinių valdymu TEN linijomis, ypač susijusią su žmonių gebėjimais ir trūkumais (žmogiškieji veiksniai), kurie gali skirtis dėl:

Rekomendacijos dėl svarstytinų elementų pateiktos 4.6.1 poskirsnio prieduose. Organizuojant darbuotojų mokymą, turi būti atitinkamai atsižvelgta į minėtus elementus.

Įmanoma, kad dėl geležinkelio įmonės numatyto naudojimo tipo arba infrastruktūros valdytojo naudojamo tinklo pobūdžio, kai kurie šių priedų elementai bus netinkami. Per mokymosi poreikių tyrimą netinkami elementai turi būti užfiksuoti dokumentuose ir nurodytos to priežastys.

4.6.3.2.2.   Mokymosi poreikių analizės rekonstravimas

Geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turi nustatyti savo tam tikrų mokymosi poreikių persvarstymo ir rekonstravimo procesą, atsižvelgdami į ankstesnius auditus, sistemos grįžtamąjį ryšį ir žinomus taisyklių, procedūrų, infrastruktūros ir technologijos pakeitimus.

4.6.3.2.3.   Specialieji reikalavimai lokomotyvo brigadai, traukinio brigadai ir pagalbiniams darbuotojams

4.6.3.2.3.1.   Žinios apie geležinkelių liniją

Geležinkelio įmonė turi nustatyti, kokiu būdu lokomotyvo, traukinio brigada įgyja ir išlaiko žinias apie geležinkelių liniją, kurioje dirba. Šis procesas turi būti:

Mašinistai turi išmokti šiuos šias geležinkelių linijas teoriškai ir praktiškai.

4.6.3.2.3.2.   Geležinkelių riedmenų išmanymas

Geležinkelio įmonė turi nustatyti, kokiu būdu lokomotyvo brigada, traukinio brigada įgyja žinių apie trauką ir geležinkelių riedmenis.

4.6.3.2.3.3.   Pagalbiniai darbuotojai

Geležinkelio įmonė turi užtikrinti, kad pagalbiniai darbuotojai (pvz., maitinimo ir valymo), kurie nėra traukinio brigados dalis, be savo pagrindinių nurodymų, būtų išmokyti imtis veiksmų gavę kvalifikuotai parengtų traukinio brigados narių nurodymus.

4.7.   SVEIKATOS IR SAUGOS DARBE SĄLYGOS

4.7.1.   ĮVADAS

4.2.1 poskirsnyje nustatyti darbuotojai, pagal šios TSS 2.2 poskirsnį atliekantys eismo saugos požiūriu svarbias užduotis, turi būti tinkamai pasirengę, kad būtų laikomasi bendrų naudojimo ir saugos standartų.

Pagal Direktyvą 2004/49/EB geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi nustatyti ir dokumentuoti vykstantį procesą, kad darbuotojai eismo saugos valdymo sistemoje atitiktų medicinos, psichologinius ir sveikatos reikalavimus.

Medicininius patikrinimus, kaip nustatyta 4.7.4 poskirsnyje, turi atlikti ir visus susijusius sprendimus dėl darbuotojų pasirengimo priimti profesinės sveikatos specialistas.

Darbuotojai negali dirbti saugos požiūriu svarbaus darbo, kai budrumas yra susilpnėjęs dėl alkoholio, narkotinių medžiagų arba psichotropinių vaistų. Todėl geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turi taikyti procedūras, skirtas kontroliuoti, kad minėtas medžiagas vartoję darbuotojai nedirbtų ir kad tokios medžiagos nebūtų vartojamos darbo metu.

Valstybės narės, kurioje organizuojamas geležinkelių transporto eismas, nacionalinės taisyklės taikomos atsižvelgiant į anksčiau minėtų medžiagų nustatytas ribas.

4.7.2.   PROFESINĖS SVEIKATOS SPECIALISTŲ IR MEDICINOS ORGANIZACIJŲ PATVIRTINIMO KRITERIJAI (1)

Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi pasirinkti profesinės sveikatos specialistus ir organizacijas, atliekančias medicinines apžiūras pagal šalies, kurioje geležinkelio įmonei arba infrastruktūros valdytojui išduota licencija arba šie subjektai yra registruoti, nacionalines taisykles ir praktiką.

Medicinines apžiūras atliekantys profesinės sveikatos specialistai, kaip nustatyta 4.7.4 poskirsnyje, turi turėti:

Šiuos kriterijus atitinkančio profesinės sveikatos specialisto medicininėms konsultacijoms paremti ir įvertinti gali reikėti kviestinių medikų arba paramedicinos specialistų pagalbos, pvz., akių ligų gydytojo.

4.7.3.   PSICHOLOGINĮ VERTINIMĄ ATLIEKANČIŲ PSICHOLOGŲ IR PSICHOLOGINIO VERTINIMO REIKALAVIMŲ TVIRTINIMO KRITERIJAI

4.7.3.1.   Psichologų sertifikavimas

Psichologas turi turėti tinkamą universitetinį išsilavinimą, jo kompetencija turi būti sertifikuota ir pripažinta pagal šalies, kurioje geležinkelio įmonei arba infrastruktūros valdytojui išduota licencija arba šie subjektai yra registruoti, nacionalines taisykles ir praktiką.

4.7.3.2.   Psichologinio vertinimo turinys ir supratimas

Psichologinio vertinimo turinį ir aiškinimo procedūrą turi nustatyti asmuo, sertifikuotas pagal 4.7.3.1 skirsnį; turi būti atsižvelgiama į darbą geležinkelio transporte ir aplinką.

4.7.3.3.   Vertinimo būdo pasirinkimas

Vertinant turi būti naudojami tik psichologijos mokslo principais pagrįsti vertinimo būdai.

4.7.4.   MEDICININĖ APŽIŪRA IR PSICHOLOGINIAI ĮVERTINIMAI

4.7.4.1.   Prieš paskiriant:

4.7.4.1.1.   Privalomas medicininės apžiūros turinys

Medicininės apžiūros turi apimti:

4.7.4.1.2.   Psichologinis įvertinimas

Psichologinio įvertinimo tikslas yra padėti geležinkelio įmonei pasirinkti ir valdyti darbuotojus, turinčius pažintinių, psichomotorinių, elgesio ir asmeninių gebėjimų saugiai atlikti savo pareigas.

Nustatydamas psichologinio vertinimo turinį, psichologas turi atsižvelgti bent jau į šiuos kriterijus, svarbius atliekant kiekvieną saugos funkciją:

Jei psichologas praleidžia vieną iš anksčiau paminėtų punktų, toks sprendimas turi būti pagrįstas ir patvirtintas dokumentais.

4.7.4.2.   Po paskyrimo

4.7.4.2.1.   Periodinių medicininių apžiūrų dažnumas

Mažiausiai viena išsami medicininė apžiūra turi būti atlikta:

Jei, atsižvelgiant į darbuotojų sveikatos būklę, yra būtina, profesinės sveikatos specialistas turi nustatyti dažnesnius patikrinimus.

4.7.4.2.2.   Privalomos periodinės medicininės apžiūros turinys

Jei darbuotojas per apžiūrą, atliekamą prieš pradedant dirbti, atitinka reikalingus kriterijus, tai privalomas periodines medicinines apžiūras turi sudaryti:

4.7.4.2.3.   Papildomos medicininės apžiūros ir (arba) psichologiniai įvertinimai

Be reguliaraus medicininio patikrinimo, turi būti atliktas papildomas speciali medicininė apžiūra ir (arba) psichologinis įvertinimas, kai yra tvirtas pagrindas abejoti darbuotojo psichologiniu tinkamumu, kai abejojama, ar yra tinkama jo sveikatos būklė, arba yra pagrįstas įtarimas, jog buvo vartota arba piktnaudžiauta narkotinėmis medžiagomis arba alkoholiu. Ypač tai turėtų būti atliekama po rikto arba avarijos, kurių priežastis – žmogaus padaryta klaida.

Darbdavys turi reikalauti medicininės apžiūros, kai dėl ligos nedirbama daugiau kaip 30 dienų. Kai tinkama, tokiam patikrinimui užtenka profesinės sveikatos specialisto įvertinimo, pagrįsto turima medicinine informacija, rodančia, kad nebuvo padaryta įtakos darbuotojo tinkamumui atlikti savo pareigas.

Geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turi sukurti sistemas, kad būtų užtikrinama, jog papildoma medicininė apžiūra ir įvertinimai atliekami tinkamai.

4.7.5.   MEDICINOS REIKALAVIMAI

4.7.5.1.   Bendrieji reikalavimai

Darbuotojai negali turėti nurodytų sveikatos sutrikimų, jiems neturi būti taikomas medicininis gydymas, galintis sukelti:

Turi būti laikomasi šių regos ir klausos reikalavimų:

4.7.5.2.   Regos reikalavimai

4.7.5.3.   Klausos reikalavimai

Pakankama klausa, patikrinta naudojant toninę audiogramą, yra:

4.7.5.4.   Nėštumas

Nėštumas turi būti laikomas laikina nušalinimo nuo darbo priežastimi mašinisčių menko ištveriamumo arba patologinės būklės požiūriu. Darbdavys turi užtikrinti, kad būtų taikomos teisinės nuostatos, ginančios nėščias darbuotojas.

4.7.6.   SPECIALIEJI REIKALAVIMAI, SUSIJĘ SU TRAUKINIO VALDYMU

4.7.6.1.   Periodinių medicininių patikrinimų dažnumas

Traukinį valdančių darbuotojų atžvilgiu šios TSS 4.7.4.2.1 poskirsnis pakeistas taip:

Mažiausiai viena sisteminga medicininė apžiūra turi būti atlikta:

4.7.6.2.   Papildomas medicininės apžiūros turinys

Ryšium su traukinio valdymu, prieš priimant į darbą, į kiekvieną periodinę medicininį darbuotojų, kuriems 40 m. ir daugiau, apžiūrą turi būti papildomai įtraukta elektrokardiograma; tyrimas atliekamas ramybės būsenoje.

4.7.6.3.   Papildomi regos reikalavimai

4.7.6.4.   Papildomi klausos ir kalbos reikalavimai

4.7.6.5.   Antropometrija

Antropometriniai darbuotojų matmenys turi būti tinkami saugiai naudoti geležinkelių riedmenis. Neturi būti reikalaujama arba leidžiama, kad mašinistai valdytų tam tikrų tipų geležinkelių riedmenis, jeigu dėl jų ūgio, svorio arba kitų fizinių ypatybių tai būtų nesaugu.

4.7.6.6.   Nurodymai traumų atvejais

Traukinį valdančiais darbuotojais, kurie patyrė mirtiną arba sunkų sužeidimą, turi tinkamai pasirūpinti darbdavys.

4.8.   INFRASTRUKTŪROS IR GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ REGISTRAI

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 24 straipsnio 1 dalį „valstybės narės užtikrina, kad būtų kasmet skelbiami ir atnaujinami infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų registrai. Tuose registruose nurodomos kiekvieno įtraukto posistemio ar posistemio dalies svarbiausios savybės (t. y. pagrindiniai parametrai) ir jų koreliacija su taikytinose TSS nustatytomis savybėmis. Dėl to kiekvienoje TSS tiksliai nurodoma, kokia informacija turi būti įtraukta į infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų registrus.“

Kadangi šie registrai atnaujinami ir skelbiami kiekvienais metais, jie neatitinka tam tikrų „Traukinių eismo organizavimo ir valdymo“ posistemio reikalavimų. Todėl šioje TSS šių registrų atžvilgiu nėra nieko nustatyta.

Tačiau kai kuriems su infrastruktūra susijusiems duomenims taikomas naudojimo reikalavimas: duomenys turi būti prieinami geležinkelio įmonei ir atvirkščiai – kai kurie su geležinkelių riedmenimis susiję duomenys turi būti prieinami infrastruktūros valdytojui. Abiem atvejais tam tikri duomenys turi būti išsamūs ir tikslūs.

4.8.1.   INFRASTRUKTŪRA

Su paprastųjų geležinkelių infrastruktūra susijusiems duomenims, kurie turi būti prieinami geležinkelio įmonėms, nustatyti reikalavimai geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemio atžvilgiu pateikti D priede. Infrastruktūros valdytojas yra atsakingas už duomenų tikslumą.

4.8.2.   GELEŽINKELIŲ RIEDMENYS

Toliau pateikti su geležinkelių riedmenimis susiję duomenys turi būti prieinami infrastruktūros valdytojams. Valdytojas (geležinkelių riedmenų savininkas) yra atsakingas už duomenų tikslumą:

5.   SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1.   NUSTATYMAI

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio d dalį:

Sąveikos sudedamosios dalys yra „bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, mazgas, sukomplektuotas blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą“.

Sąveikos sudedamoji dalis yra:

5.2.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄRAŠAS

Sąveikos sudedamosioms dalims taikomos atitinkamos Direktyvos 2001/16/EB nuostatos. Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo atžvilgiu šiuo metu nėra sąveikos sudedamųjų dalių.

5.3.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ CHARAKTERISTIKOS IR SPECIFIKACIJOS

Kadangi buvo priimtas sprendimas dėl traukinio galinės dalies parodymo, gali būti, kad tai taps sąveikos sudedamąja dalimi. Tada gali reikėti papildomo priedo šviesos ryškumui, grįžtamajam atspindėjimui ir pritvirtinimui nustatyti. Taip pat būsimoje versijoje gali būti papildomų sąsajų su RST TSS.

6.   SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR POSISTEMIO PATIKRA

6.1.   SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

Kadangi šioje TSS dar nenustatytos sąveikos sudedamosios dalys, todėl nėra aptariama įvertinimo tvarka.

Tačiau, jei sąveikos sudedamosios dalys vėliau yra apibrėžiamos ir todėl jas gali įvertinti notifikuotoji įstaiga, prie persvarstytos versijos gali būti pridėta atitinkama įvertinimo procedūra(-os).

6.2.   GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ORGANIZAVIMO IR VALDYMO POSISTEMIS

6.2.1.   PRINCIPAI

Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemis pagal Direktyvos 2001/16/EB II priedą yra struktūrinis posistemis .

Tačiau atskiri elementai yra gerai suderinti su naudojimo procedūromis ir procesais, kurių reikalaujama iš infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės, norinčių pagal Direktyvos 2004/49/EB sąlygas gauti įgaliojimus eismo saugos srityje (sertifikatą). Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi įrodyti, kad laikomasi šios TSS reikalavimų. Tai padaryti galima naudojant eismo saugos valdymo sistemą, kaip aprašyta Direktyvoje 2004/49/EB. Reikėtų pabrėžti, kad šiuo metu nė vienam šioje TSS pateiktam elementui nereikia atskiro notifikuotosios įstaigos įvertinimo.

Atitinkama kompetentinga institucija, prieš išduodama naują arba atnaujintą saugos sertifikatą ar įgaliojimus saugos srityje, turi atlikti visų naujų arba pakeistų naudojimo procedūrų ir procesų įvertinimą prieš tų procedūrų ir procesų taikymo pradžią. Šis įvertinimas sertifikato ar įgaliojimo saugos srityje yra suteikimo proceso dalis. Kai šio SMS taikymo sritis darys įtaką kitai(-oms) valstybei narei(-ėms), dėl įvertinimo turėtų būti užtikrinamas koordinavimas su ta valstybe nare.

Sėkmingai užbaigus toliau aprašytą įvertinimą, kompetentinga institucija turi leisti infrastruktūros valdytojui arba geležinkelio įmonei įgyvendinti svarbius savo geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo sistemos elementus ir išduoti saugos sertifikatą arba įgaliojimus saugos srityje, kurių reikalaujama pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsnius.

Kiekvienu atveju, kai infrastruktūros valdytojas arba geležinkelio įmonė įdiegia naują(-us), patobulintą(-us) arba atnaujintą(-us) naudojimo procesą(-us) (arba iš esmės pakeičia esamus), kuriam(-iems) taikomi šios TSS reikalavimai, infrastruktūros valdytojas arba geležinkelio įmonė turi priimti įsipareigojimą, kuriame nurodoma, kad toks procesas(-ai) atitinka geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo TSS (arba jos dalį pereinamojo laikotarpio metu – žr. 7 skyrių).

6.2.2.   TAISYKLIŲ IR PROCEDŪRŲ DOKUMENTAI

Šios TSS 4.2.1 poskirsnyje aprašytų dokumentų įvertinimo atžvilgiu, kompetentinga institucija yra atsakinga už tai, kad dokumentai, kuriuos pateikė infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė, būtų pakankamai užbaigti ir tikslūs.

6.2.3.   ĮVERTINIMAS

6.2.3.1.   Kompetentingos institucijos sprendimas

Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė kartu su G priedu turi pateikti visų naujai pasiūlytų arba pakeistų naudojimo procesų aprašą.

Pagal saugos sertifikato ar įgaliojimų saugos srityje A dalį nustatyti elementai, kaip nustatyta Direktyvoje 2004/49/EB, turi būti pristatyti valstybės narės, kurioje įmonė įsteigta, kompetentingai institucijai.

Pagal saugos sertifikato ar įgaliojimų saugos srityje B dalį nustatyti elementai, kaip nustatyta Direktyvoje 2004/49/EB, turi būti pristatyti kiekvienos susijusios valstybės narės kompetentingai institucijai.

Tai turi būti pateikta pakankamai išsamiai, kad kompetentinga institucija(-os) galėtų nuspręsti, ar reikės oficialaus įvertinimo.

6.2.3.2.   Jei reikalingas įvertinimas

Kai kompetentinga(-os) institucija(-os) nusprendžia, kad toks įvertinimas reikalingas, jis turi būti atliekamas kaip įvertinimo, kuris atliekamas dėl saugos sertifikato ar įgaliojimų saugos srityje išdavimo (rekonstravimo) pagal Direktyvą 2004/49/EB, dalis.

Įvertinimo procedūros turi atitikti bendrąjį saugos būdą, kuris turi būti nustatytas eismo saugos valdymo sistemoms įvertinti ir išduoti sertifikatą ar įgaliojimus saugos srityje, kaip reikalaujama Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose.

Kelios rekomendacijos, kaip šį vertinimą atlikti, yra pateiktos F priede.

6.2.4.   SISTEMOS NAUDOJIMO SAVYBĖS

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 14 straipsnio 2 dalį valstybės narės reguliariai turi tikrinti, ar sąveikos posistemiai eksploatuojami ir prižiūrimi pagal esminius reikalavimus. Geležinkelių transporto eismo organizavimo ir valdymo posistemio atžvilgiu tokie patikrinimai bus atliekami pagal Direktyvą 2004/49/EB.

7.   ĮGYVENDINIMAS

7.1.   PRINCIPAI

Šios TSS įgyvendinimas ir atitiktis atitinkamoms šios TSS dalims turi būti nustatyta pagal įgyvendinimo planą, kurį kiekviena valstybė narė turi parengti geležinkelio linijoms, už kurias ji yra atsakinga.

Tame plane turi būti atsižvelgiama į:

Šiame etape turėtų būti atsižvelgiama į visas specialiąsias išimtis, kurias galima taikyti; jos turėtų būti dokumentuose užfiksuotos kaip plano dalis.

Įgyvendinimo plane turi būti bet kada atsižvelgiama į įvairius įgyvendinimo pajėgumus:

Kai esamų naudojimo sistemų modernizavimai turi įtakos tiek infrastruktūros valdytojui(-ams), tiek geležinkelio įmonei(-ėms), valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų suderintas tokių projektų įvertinimas ir vykdymo pradžia.

Paprastai suprantama, kad visų šios TSS elementų visiškai įgyvendinti neįmanoma tol, kol nebus suderinta naudojama aparatinė įranga (infrastruktūros, valdymo ir kontrolės ir kt.). Todėl šiame skyriuje pateikti nurodymai turi būti vertinami kaip laikinas etapas, padedantis pereiti prie tikslinės sistemos.

Pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsnius saugos sertifikatai ar įgaliojimai saugos srityje turi būti atnaujinami kas 5 metai. Kai ši TSS įsigalios ir veiks kaip persvarstymo proceso dalis atnaujinant saugos sertifikatą ar įgaliojimus saugos srityje, geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turės įrodyti, kad jie atsižvelgė į šios TSS turinį, ir pagrįsti, kodėl jie kol kas neįgyvendino tam tikrų elementų.

Kadangi visiškas šioje TSS aprašytos tikslinės sistemos įgyvendinimas yra griežčiausias reikalavimas, perėjimas gali būti atliktas etapais, sudarant nacionalinius arba tarptautinius, dvišalius arba daugiašalius susitarimus. Tokie susitarimai, kuriuos gali sudaryti IV, GĮ ir jų deriniai IV – IV, IV – GĮ, GĮ – GĮ, visada turi apimti ir indėlį iš susijusių saugos institucijų.

Jeigu į galiojančius susitarimus yra įtraukta reikalavimų, susijusių su geležinkelių transporto eismo organizavimu ir valdymu, valstybės narės per 6 mėnesius nuo šios TSS įsigaliojimo turi Komisiją informuoti apie šiuos susitarimus:

Šių susitarimų suderinamumas su ES įstatymais, įskaitant jų nediskriminacinį pobūdį, ir ypač su šia TSS, bus įvertintas, o Komisija imsis reikalingų priemonių, pvz., šios TSS persvarstymo, kad būtų įtraukti galimi specifiniai atvejai arba pereinamojo laikotarpio priemonės.

Apie RIV, RIC ir PPV susitarimus ir COTIF priemones informuoti nereikia, nes jie yra žinomi.

Tokių susitarimų rekonstravimas galimas, tačiau jie turi būti tęsiami darbiniais susitarimais ir tik tada, kai nėra kitų alternatyvų. Keičiant bet kokius galiojančius arba būsimus susitarimus, turi būti atsižvelgiama į ES įstatymus, ypač į šią TSS. Valstybės narės turi informuoti Komisiją apie tokius pakeitimus arba naujus susitarimus. Tada taikoma tokia pati procedūra, kaip aprašyta anksčiau.

7.2.   ĮGYVENDINIMO REKOMENDACIJOS

N priede, kuris yra informacinio pobūdžio ir nėra privalomas, pateikta lentelė parengta kaip vadovas, kuriame nurodoma, ką valstybės narė galėtų nustatyti kaip priežastį kiekvienam 4 skyriaus elementui įgyvendinti.

Yra trys skirtingi įgyvendinimo elementai:

7.3.   SPECIFINIAI ATVEJAI

7.3.1.   ĮVADAS

Specifiniais toliau aprašytais atvejais leidžiama taikyti šias specialiąsias nuostatas.

Specifiniais atvejai skirstomi į dvi kategorijas:

7.3.2.   SPECIFINIŲ ATVEJŲ SĄRAŠAS

Laikinas specifinis atvejis (T2) Airija

Įgyvendinant šios TSS P priedą Airijos Respublikoje, geležinkelių riedmenys, kurie naudojami tik šalies viduje, gali neturėti standartinio 12 skaitmenų numerio. Tai taip pat gali būti taikoma tarptautiniam eismui tarp Šiaurės Airijos ir Airijos Respublikos.

Laikinas specifinis atvejis (T2) Jungtinė Karalystė

Įgyvendinant šios TSS P priedą Jungtinėje Karalystėje, keleiviniai vagonai ir lokomotyvai, kurie naudojami tik šalies viduje, gali neturėti standartinio 12 skaitmenų numerio. Tai taip pat gali būti taikoma tarptautiniam eismui tarp Šiaurės Airijos ir Airijos Respublikos.

----

(1)  4.7.2 dalis yra rekomendacija

A1 PRIEDAS

ERTMS/ETCS NAUDOJIMO TAISYKLĖS

Šiame priede pateiktas ERTMS/ETCS taisyklių projektas. Jis įtrauktas, kad būtų pateiktas šių taisyklių struktūros ir taikymo srities bendrasis planas. Ypač su ETCS antruoju lygiu susijusios taisyklės turi būti sujungtos po naudojimo bandymų. Visas taisyklių rinkinys taip pat turės būti pritaikytas prie atnaujintos FRS ir SRS atskaitos, esančios CR CCS TSS, kurią ketinama įdiegti 2005 m. pabaigoje.

1.   ĮVADAS

Šis dokumentas yra ERTMS taisyklių, skirtų eksploatuoti geležinkelių linijas, kuriose įrengtos 1 arba 2 lygio linijos be pamatinės sistemos, kompiliacija.

2.   TERMINŲ ŽODYNAS

Nepanaudota

3.   DOKUMENTAI

3.1.   RAŠYTINIAI NURODYMAI IR TEKSTINIAI PRANEŠIMAI

Laikantis taisyklių turi būti naudojami skirtingi rašytiniai nurodymai.

Šiuose rašytiniuose nurodymuose pateikta informacija yra privaloma, pateikimas – informacinis.

3.1.1.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 01

3.1.2.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 02

3.1.3.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 03

3.1.4.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 04

3.1.5.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 05

3.1.6.   ERTMS RAŠYTINIS NURODYMAS 06

3.1.7.   ERTMS TEKSTINIAI PRANEŠIMAI

Patvirtintinas tekstinis pranešimas:

3.2.   SITUACIJOS – TAISYKLĖS

Tyčia palikta tuščia.

4.   ERTMS TRAUKINIŲ KATEGORIJOS

4.1.   TAIKYMO SRITIS IR PASKIRTIS

Šiame dokumente apibrėžiamos ERTMS traukinių kategorijos.

4.2.   APIBRĖŽTIS

ERTMS traukinio kategorija priklauso nuo geležinkelių riedmenų tipo ir aplinkos charakteristikų. Tai nurodoma dviraidžiu simboliu.

Simboliai gali būti tokie:

ERTMS traukinys apibrėžiamas:

5.   TRAUKINIO PARENGTIS TANDEMINIAM VAŽIAVIMUI

5.1.   SITUACIJOS

Tyčia palikta tuščia.

5.2   TAISYKLĖS

Tyčia palikta tuščia.

6.   TRAUKINIO AKTYVAVIMAS AKTYVIAME GELEŽINKELIŲ KELYJE

6.1.   SITUACIJOS

Mašinistas pasirengęs pradėti vykdyti užduotį, o traukos riedmuo yra SB.

6.2.   TAISYKLĖS

Jeigu būtina lokomotyvo sistemai, mašinistas turi:

6.2.1.   TRAUKOS RIEDMUO TURI VAŽIUOTI KAIP TRAUKINYS

Mašinistas turi:

6.2.1.1   0. lygyje

Sistemai būtina patvirtinti UN.

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack UN“ (patvirtinti UN).

Mašinistas turi imtis veiksmų pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

6.2.1.2   1. lygyje

Sistemai būtina patvirtinti SR.

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack SR“ (patvirtinti SR).

Mašinistas turi imtis veiksmų pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

6.2.1.3   2. lygyje

Tyčia palikta tuščia.

6.2.1.4.   STM lygyje

Sistema reikalauja patvirtinti STM...

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack STM...“ (patvirtinti STM...).

Mašinistas turi laikytis nacionalinių taisyklių.

6.2.2.   TRAUKOS RIEDMUO TURI JUDĖTI SH

Mašinistas turi pasirengti manevruoti (taisyklė „Manevravimo veiksmų atlikimas SH“).

6.2.3.   TRAUKOS RIEDMUO TURI JUDĖTI NL

Mašinistas turi pasirengti tandeminiam važiavimui (taisyklė „Traukinio parengimas tandeminiam važiavimui“).

7.   TRAUKINIO GALAS PRITAIKYTAS TANDEMINIAM VAŽIAVIMUI

7.1.   SITUACIJOS

Tyčia palikta tuščia.

7.2.   TAISYKLĖS

Tyčia palikta tuščia.

8.   MANEVRAVIMO VEIKSMAI SH

8.1.   SITUACIJOS

Geležinkelių riedmenys turi judėti SH.

8.2.   TAISYKLĖS

8.2.1.   ĮĖJIMAS Į SH NEAUTOMATINIU BŪDU

Prieš leisdamas mašinistui pasirinkti SH, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi:

Mašinistas pasirenka SH tik tada, kai gauna signalizuotojo leidimą.

Mašinistas turi pasirinkti SH tik stovimoje padėtyje.

2 lygyje DMI rodomas pranešimas:

„Waiting for SH“ (laukiama SH).

8.2.1.1.   Duotas leidimas manevruoti.

Lokomotyvo sistema persijungia į SH.

Mašinistas turi imtis veiksmų agal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“) ir laikytis nacionalinių taisyklių.

8.2.1.2.   Neduotas leidimas manevruoti arba negauta atsakymo į prašymą manevruoti 2 lygyje

Kai DMI rodomas šis pranešimas:

mašinistas turi susisekti su signalizuotoju.

Mašinistas ir stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi laikytis nacionalinių taisyklių.

8.2.2.   AUTOMATINIS ĮĖJIMAS Į SH

Mašinistas turi patvirtinti pranešimą:

„Ack SH“ (patvirtinti SH).

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“) ir laikytis nacionalinių taisyklių.

8.2.3.   IŠĖJIMAS IŠ SH

Kai manevruojama stovint ir kai visi SH atlikti manevravimo veiksmai yra baigti, mašinistas turi išeiti iš SH ir informuoti signalizuotoją.

9.   DUOMENŲ ĮVEDIMAS

9.1.   SITUACIJOS

Norint parengti traukinį darbui, duomenis įvesti būtina:

9.2.   TAISYKLĖS

Prieš pradinį išvykimą traukinį kelionei rengiantis asmuo turi patikrinti traukinio atitiktį savo ERTMS kategorijai, o mašinistas turi patikrinti, ar prieinami traukinio duomenys.

Prieš pradinį išvykimą mašinistas turi patikrinti, ar traukinio duomenys yra prieinami, ir susipažinti su duomenimis. Tas pats taikoma, kai keičiasi mašinistas.

9.2.1.   DUOMENŲ ĮVEDIMAS

A.   Bendrasis atvejis

Kad atliktų uždavinį, traukinį kelionei rengiantis darbuotojas turi įvesti ir (arba) patvirtinti šiuos duomenų rinkinius:

Traukinio duomenys nurodo geležinkelių riedmenų charakteristikas ir apima:

Papildomi duomenys nurodo kitus parametrus, kurių gali reikėti užduočiai atlikti, ir apima:

B.   Tandeminio važiavimo atvejis

(turi būti užbaigta)

9.2.1.1.   Traukinio sąstatas

Traukinio sąstato atveju, prieš patvirtindamas numatytuosius duomenis, traukinį rengiantis darbuotojas turi išsiaiškinti, ar geležinkelių riedmenų techninės sąlygos tinkamos, kad būtų galima naudoti išsaugotus duomenis.

Jei tai yra traukinio sąstatas, traukinį rengiantis darbuotojas turi patikrinti geležinkelių riedmenų įrangos, galinčios turėti įtakos traukinio duomenims, būklę:

Jei nėra specialių apribojimų, traukinį rengiantis asmuo turi pagrįsti visus DMI rodomus duomenis.

Jei yra specialių apribojimų, traukinį rengiantis asmuo turi:

9.2.1.2.   Kiti traukiniai

Traukinio duomenims įvesti traukinį rengiantis asmuo turi naudoti traukinio duomenų formą.

9.2.2.   DUOMENŲ PAKEITIMAI

Jei kelionės metu reikia pakeisti duomenis, mašinistas turi atsižvelgti į naujus duomenis.

Jei turi būti pakeistas sukibimo koeficientas, laikomasi nacionalinių taisyklių.

9.2.2.1.   Traukinio sąstatas

Mašinistas turi:

Tą patį jis turi atlikti su visais keistinais duomenimis, jei būtina.

9.2.2.2.   Kiti traukiniai

Traukinį rengiantis asmuo turi pakeisti traukinio duomenų formą arba sudaryti naują formą kiekvieną kartą, kai keičiamos traukinio charakteristikos. Jei nėra traukinį rengiančio darbuotojo, traukinio duomenų formą turi atnaujinti mašinistas.

Kad įvestų naujus traukinio duomenis, mašinistas turi:

10.   TRAUKINIO IŠVYKIMAS

10.1.   SITUACIJOS

Traukinys parengtas pradėti važiuoti iš pradinės stoties arba po numatyto sustojimo.

10.2.   TAISYKLĖS

Mašinistui leidžiama išvykti po to, kai:

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

Mašinistas turi informuoti signalizuotoją, jei išvykimo metu traukinys nėra gavęs leidimo judėti.

11.   VEIKIMAS PAGAL DMI ARBA SIGNALIZACIJOS SISTEMOS NURODYMAI

11.1.   DMI PRISTATYMAS

Kiekvienoje 2 dalies pastraipoje pateikiamos skirtingos situacijos, priklausomai nuo DMI rodomos informacijos.

11.1.1.   VAIZDO SIGNALAI

(Tai vaizdo signalų pavyzdys).

11.1.2.   GARSO SIGNALAI

Garsinė informacija laikoma papildoma informacija.

Garsinė informacija pateikiama, kad būtų atkreiptas mašinisto dėmesys į naują regimąją DMI pateikiamą informaciją.

Pradiniai garsai:

11.2   TAISYKLĖS

11.2.1.   DMI RODMENŲ PIRMENYBĖ (RAŠYTINIAI NURODYMAI)

Mašinistas turi vykdyti DMI pateikiamus nurodymus. Šie nurodymai yra svarbesni už visus susijusius geležinkelio kelio ženklus, išskyrus visus su pavojumi susijusius nurodymus, kaip nustatyta nacionalinėse taisyklėse.

Rašytiniai nurodymai turi pirmenybę prieš visus DMI pateikiamus nurodymus, išskyrus atvejus, kai rodomas mažesnis leidžiamas greitis arba mažesnis paleidimo greitis.

11.2.2.   DMI RODMENYS

11.2.3.   STABDŽIŲ ĮSIJUNGIMAS, VIRŠIJUS LEIDŽIAMĄ GREITĮ

11.2.3.1.   Situacija

ETCS stabdo, nes traukinys viršijo leidžiamą greitį.

Jei įjungimas gali būti atšauktas, simbolis pradės mirksėti tuo metu, kai įjungimas galės būti saugiai atšauktas.

11.2.3.2.   Taisyklės

11.2.4.   PALEIDIMO GREITIS

11.2.4.1.   Situacija

Traukinys artėja prie EOA, o DMI rodomas paleidimo greitis.

11.2.4.2.   Taisyklės

12.   BENDRIEJI 1 LYGIO PRINCIPAI

12.1.   TAIKYMO SRITIS IR PASKIRTIS

Šiuo dokumentu nurodomi bendrieji principai ir taisyklės, taikytini visose 1 lygio situacijose ir specialiai reikalingi tam lygiui (ne kartu su kitais lygiais).

12.2.   PRINCIPAI

Mašinistas turi žinoti:

13.   VAŽIAVIMAS MINIMALIU GREIČIU

13.1.   SITUACIJOS

Mašinistas turi važiuoti minimaliu greičiu, nepriklausomai nuo techninio režimo.

13.2.   TAISYKLĖS

Kai mašinistas turi važiuoti minimaliu greičiu, jis įpareigotas:

14.   LOKOMOTYVO SISTEMOS GEDIMŲ VALDYMAS

14.1.   SITUACIJOS

Nustatytas gedimas, darantis poveikį lokomotyvo sistemai.

14.2.   TAISYKLĖS

14.2.1.   GEDIMAS, DARANTIS POVEIKĮ ABONENTINIO PERDAVIMO MODULIUI (LTM)

Mašinistas pamato DMI rodomą tekstinį pranešimą:

„failure of LTM“ (LTM gedimas).

Jis turi susisiekti su signalizuotoju; mašinistas ir stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi laikytis nacionalinių taisyklių.

14.2.2.   GEDIMAS, DARANTIS POVEIKĮ SIŲSTUVO (BALISĖS) PERDAVIMO MODULIUI (BTM)

Mašinistas turi izoliuoti lokomotyvo sistemą ir informuoti signalizuotoją; mašinistas ir stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi laikytis nacionalinių taisyklių.

14.2.3.   GEDIMAS, DARANTIS POVEIKĮ „EURORADIO“

Mašinistas pamato DMI rodomą tekstinį pranešimą:

„failure of LTM“ („Euroradio“ gedimas).

14.2.4.   GEDIMAS, DARANTIS POVEIKĮ DMI

14.2.5.   KITI GEDIMAI

Mašinistas pamato DMI rodomą tekstinį pranešimą:

„SF because of x“ (SF dėl x).

15.   TRAUKINIO SUAKTYVINIMAS NEAKTYVIAME GELEŽINKELIŲ KELYJE

15.1.   SITUACIJOS

Mašinistas turi suaktyvinti traukinį, o traukos riedmuo yra SB.

15.2.   TAISYKLĖS

Kai lokomotyvo sistema prašo, mašinistas turi:

15.2.1.   TRAUKOS RIEDMUO TURI JUDĖTI KAIP TRAUKINYS

Mašinistas turi:

15.2.1.1.   0 lygyje

Sistema prašo patvirtinti UN.

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack UN“ (patvirtinti UN).

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

15.2.1.2.   1 lygyje

Sistema reikalauja SR patvirtinimo.

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack SR“ (patvirtinti SR).

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

15.2.1.3.   2 lygyje

Kai DMI rodomas šis pranešimas:

„No radio connection with the RBC“ (nėra radijo ryšio su RBC),

mašinistas turi patikrinti RBC ID ir telefono numerį; jei būtina, pataisyti.

a)   Nustatytas radijo ryšys

a1)   Sistema duoda leidimą judėti:

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

a2)   Sistema reikalauja SR patvirtinimo:

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack SR“ (patvirtinti SR).

Prieš patvirtindamas pranešimą, mašinistas turi:

Prieš leisdamas mašinistui pradėti SR, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys bėgių kelio daliai nuo leidžiamo pravažiuoti atpažinimo ženklo iki kito ženklo turi:

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi duoti ERTMS rašytinį nurodymą 01.

Mašinistas turi elgtis pagal DMI nurodymą (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“).

Kai traukinys yra toliau nuo pirmo atpažinimo ženklo, kurį turės pasiekti, mašinistas turi sustoti prieš šį ženklą, kad įsitikintų, jog rašytiniame nurodyme nurodomas šis ženklas.

b)   Nenustatytas radijo ryšys.

Jei neįmanoma atkurti ryšio su RBC, o traukinys turi judėti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi leisti mašinistui nepaisyti EOA (taisyklė „Leidimas nepaisyti EOA“). Šiuo konkrečiu atveju signalizuotojui neleidžiama atleisti mašinistą nuo važiavimo minimaliu greičiu SR.

15.2.1.4.   STM lygyje

Sistema reikalauja patvirtinti STM...

DMI rodomas šis pranešimas:

„Ack STM...“ (patvirtinti STM...).

Mašinistas turi laikytis nacionalinių taisyklių.

15.2.2.   TRAUKOS RIEDMUO TURI JUDĖTI SH

Mašinistas turi pasirengti manevruoti (taisyklė „Manevravimo veiksmai SH“).

15.2.3.   TRAUKOS RIEDMUO TURI JUDĖTI NL

Mašinistas turi pasirengti tandeminiam važiavimui (taisyklė „Traukinio parengimas tandeminiam važiavimui“).

16.   TRAUKINIO PARENGIMAS TANDEMINIAM VAŽIAVIMUI

16.1.   SITUACIJOS

Galinis traukos riedmuo ir traukinys jau sukabinti, o galinio lokomotyvo ERTMS-ETCS įranga parengta įjungti į SB.

16.2.   TAISYKLĖS

Tyčia palikta tuščia.

17.   TRAUKINIO PABAIGA, SUTEIKUS PAGALBĄ

17.1.   SITUACIJOS

Pagalbinis traukos riedmuo turi būti atskirtas nuo traukinio.

17.2.   TAISYKLĖS

Tyčia palikta tuščia.

18.   PERĖJIMO TAŠKO PRAVAŽIAVIMAS PABLOGĖJUSIOMIS SĄLYGOMIS IŠ 1 LYGIO Į 2 LYGĮ IR IŠ 2 LYGIO Į 1 LYGĮ

18.1.   SITUACIJOS

Kai įeinama į 2 lygio plotą, negali būti nustatytas radijo ryšys.

Perėjimas nevyksta, kai pravažiuojamas perėjimo taškas.

18.2.   TAISYKLĖS

18.2.1.   RADIJO RYŠYS NEGALI BŪTI NUSTATYTAS

Kai DMI rodomas šis pranešimas:

„No radio connection with the RBC“ (nėra radijo ryšio su RBC),

mašinistas turi patikrinti RBC ID ir telefono numerį; jei būtina, pataisyti.

Jei neįmanoma atkurti ryšio su RBC, o traukinys turi judėti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi leisti mašinistui nepaisyti EOA (taisyklė „Leidimas nepaisyti EOA“).

18.2.2.   PERĖJIMAS NEVYKSTA, KAI PRAVAŽIUOJAMAS PERĖJIMO TAŠKAS

18.2.2.1.   Jei traukinys sustabdytas

Mašinistas ir stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi imtis priemonių reaguodami į traukinio sustabdymą (taisyklė „Priemonių taikymas reaguojant į traukinio sustabdymą“).

Traukiniui stovint, mašinistas turi:

18.2.2.2.   Jei yra SR

Mašinistas turi:

18.2.2.3.   Visais kitais atvejais

Mašinistas turi:

19.   DARBAS, ESANT NEPLANUOTIEMS LAIKINIEMS GREIČIO APRIBOJIMAMS

19.1.   SITUACIJOS

Turi būti paisoma neplanuoto laikino greičio apribojimo.

19.2.   TAISYKLĖS

Kai stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys gauna informaciją, kad būtinas nenumatytas laikinas greičio apribojimas, jis turi:

Prieš nustatydamas traukinio važiavimo maršrutą tam tikrame ruože, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi mašinistą informuoti apie nenumatytą laikiną greičio apribojimą:

Mašinistas turi atsižvelgti į laikiną greičio apribojimą tol, kol traukinio galas pravažiuos greičio apribojimo pabaigą.

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi taikyti šias priemones tol, kol laikiną greičio apribojimą pradės valdyti ERTMS.

20.   LEIDIMAS NEPAISYTI EOA

20.1.   SITUACIJOS

Būtina leisti mašinistui nepaisyti EOA.

20.2.   TAISYKLĖS

Jei mašinistas laiku negavo leidimo judėti ir neturi informacijos apie priežastį, turi susisiekti su stoties budėtoju, geležinkelių transporto eismo tvarkdariu.

Kol nėra gavęs stoties budėtojo, geležinkelių transporto eismo tvarkdario leidimo, mašinistas neturi naudoti viršesnės funkcijos.

Prieš ERTMS rašytiniu nurodymu 01 duodamas leidimą mašinistui nepaisyti EOA, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi:

Kad pravažiuotų EOA, mašinistas turi:

21.   DARBAS, NESANT RADIJO RYŠIO

21.1.   SITUACIJOS

Radijo ryšys prarastas vietoje, kuri nėra nustatyta kaip radijo duobė.

21.2.   TAISYKLĖS

Kai DMI rodomas šis simbolis:

(raudona)

mašinistas turi pranešti stoties budėtojui geležinkelių transporto eismo tvarkdariui.

Jei traukinys turi būti pajudėti, stoties budėtojas geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi leisti mašinistui nepaisyti EOA (taisyklė „Leidimas nepaisyti EOA“).

22.   AVARINĖJE SITUACIJOJE TAIKOMOS PRIEMONĖS

22.1.   SITUACIJOS

Įvyksta avarinė situacija.

22.2.   TAISYKLĖS

22.2.1.   APSAUGOTI TRAUKINIUS

Kai mašinistas pastebi avarinę situaciją, turi atlikti visus veiksmus, reikalingus, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis arba jo būtų išvengta, ir kuo greičiau informuoti signalizuotoją.

Mašinistas turi laikytis nacionalinių taisyklių.

Kai stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys informuojamas apie avarinę situaciją, turi nedelsdamas stengtis apsaugoti pavojuje esančius traukinius:

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys prieš pavojaus zoną turi sustabdyti kitus traukinius ir apie pavojų įspėti mašinistus.

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi kuo greičiau informuoti visus mašinistus, kuriems tai gali būti svarbu.

22.2.2.   PRADĖTI VAŽIUOTI

Pagal nacionalines taisykles stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi nuspręsti:

Kad sustabdyti traukiniai pradėtų važiuoti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ir mašinistas turi imtis priemonių, kaip reakcijos į traukinio sustabdymą (taisyklė „Priemonių taikymas reaguojant į traukinio sustabdymą“). Traukiniams 2 lygyje avarinio sustojimo nurodymas turi būti atšauktas.

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys pagal nacionalines taisykles turi įtraukti reikalingus nurodymus ir (arba) apribojimus, susijusius su traukinių judėjimu:

Ypač svarbu, kad jis paprašytų mašinistą patikrinti geležinkelio linijos dalį.

Mašinistas turi vykdyti rašytinį nurodymą ir, jei reikalaujama, pranešti savo išvadas po to, kai pravažiuoja paveiktą vietą.

22.2.3.   APSAUGOTI IR IŠ NAUJO PRADĖTI MANEVRAVIMĄ

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ir mašinistas turi laikytis nacionalinių taisyklių.

23.   LEIDIMO TRAUKINIUI JUDĖTI ATŠAUKIMAS

23.1.   SITUACIJOS

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys nusprendžia taikyti naujas su geležinkelių transporto eismu susijusias priemones.

23.2.   TAISYKLĖS

23.2.1   1. LYGYJE

Atšaukdamas leidimą traukiniui judėti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi laikytis nacionalinių taisyklių.

Kai nacionalinėse taisyklėse keliama sąlyga, kad, prieš taikant su geležinkelių transporto eismu susijusias priemones, traukinys turi stovėti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ERTMS rašytiniu nurodymu 03 turi nurodyti mašinistui likti stovėti.

Mašinistui leidimą judėti stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys pateikia ERTMS rašytiniu nurodymu 04.

Mašinistas turi važiuoti minimaliu greičiu iki kito geležinkelio kelio signalo.

23.2.2   2. LYGYJE

Jei galima, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi atšaukti MA ir sutrumpinti judėjimo kelią.

Visais kitais atvejais stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi laikytis nacionalinių taisyklių.

Kai nacionalinėse taisyklėse keliama sąlyga, kad, prieš taikant su geležinkelių transporto eismu susijusias priemones, traukinys turi stovėti, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ERTMS rašytiniu nurodymu 03 turi nurodyti mašinistui likti stovėti.

Mašinistui leidimą judėti stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys pateikia ERTMS rašytiniu nurodymu 04.

24.   PRIEMONIŲ TAIKYMAS REAGUOJANT Į TRAUKINIO SUSTABDYMĄ

24.1.   SITUACIJOS

Traukinys arba manevravimo veiksmas sustabdytas.

24.2.   TAISYKLĖS

Mašinistas turi suvokti, kad sustabdžius traukinį, sukuriama pavojinga situacija ir turi atlikti visus veiksmus, kurių reikia pavojui išvengti arba sumažinti. Pagal nacionalines taisykles gali reikėti traukinį patraukti atgal.

Prieš patraukdamas traukinį atgal, mašinistas turi patvirtinti tekstinį pranešimą „ACK TRAIN TRIP“ (patvirtinti, kad traukinys sustabdytas) ir atleisti staigiojo stabdymo stabdžius.

Kai vos sustabdytas traukinys patraukiamas atgal, mašinistas turi susisiekti su stoties budėtoju, geležinkelių transporto eismo tvarkdariu ir informuoti apie esamą situaciją.

Visais kitais atvejais, kai traukinys stovi, mašinistas DMI mato tekstinį pranešimą:

„Ack train trip“ (patvirtinti, kad traukinys sustabdytas),

jis turi patvirtinti, kad traukinys sustabdytas ir susisiekti su signalizuotoju.

Sustabdęs traukinį, mašinistas neturi pradėti važiuoti, kol nėra gavęs stoties budėtojo, geležinkelių transporto eismo tvarkdario leidimo.

Prieš ERTMS rašytiniu nurodymu 02 duodamas leidimą mašinistui važiuoti po sustabdymo, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys turi:

Norėdamas važiuoti toliau, mašinistas turi:

25.   DARBAS, KAI YRA NETINKAMAS MARŠRUTAS

25.1.   SITUACIJOS

Nustatyta neatitiktis tarp geležinkelių riedmenų ir geležinkelio linijos charakteristikų.

25.2.   TAISYKLĖS

Kai mašinistas pamato DMI rodomą tekstinį pranešimą:

„Route unsuitable“ (netinkamas maršrutas),

jis turi:

Kol nėra gavęs stoties budėtojo, geležinkelių transporto eismo tvarkdario leidimo, mašinistas neturi ignoruoti maršruto netinkamumo.

25.2.1.   NETINKAMUMO PRIEŽASTIS GALI BŪTI PAŠALINTA

Jei nacionalinės taisyklės leidžia, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ERTMS rašytiniu nurodymu 06 ir pateikdamas reikalingus papildomus nurodymus turi leisti mašinistui nepaisyti, kad maršrutas yra netinkamas.

Mašinistas turi nepaisyti, kad maršrutas yra netinkamas, iš signalizuotojo gavęs ERTMS rašytinį nurodymą 06.

25.2.2.   NETINKAMUMO PRIEŽASTIS NEGALI BŪTI PAŠALINTA

Stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys ir mašinistas turi laikytis nacionalinių taisyklių.

26.   ĮVAŽIAVIMAS Į STOTYJE ESANTĮ UŽIMTĄ KELIO RUOŽĄ

26.1.   SITUACIJOS

Būtina įvažiuoti į užimtą stoties kelio ruožą, kuris užimtas šiais tikslais:

26.2.   TAISYKLĖS

Kai traukinys turi įvažiuoti į užimtą kelią, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys privalo:

Į užimtą kelią turinčio įvažiuoti traukinio mašinistas turi veikti pagal DMI nurodymus (taisyklė „Veikimas pagal DMI/signalizacijos sistemos nurodymus“) ir laikytis nacionalinių taisyklių.

Nenumatyto pajudėjimo atveju, prieš nustatant maršrutą, stoties budėtojas, geležinkelių transporto eismo tvarkdarys pagal nacionalines taisykles turi informuoti abiejų traukinių mašinistus apie esamas aplinkybes.

27.   AVARINIS STŪMIMAS

27.1.   SITUACIJOS

Avarinė situacija reikalauja, kad traukinys būtų stumiamas (traukiamas) priešinga kryptimi į avarinio stūmimo vietą.

27.2.   TAISYKLĖS

Kai traukinys turi būti stumiamas avariniu būdu pagal nacionalines taisykles, mašinistas privalo:

Kai avarinis stūmimas baigiamas ir traukinys sustoja, mašinistas iš karto turi pranešti stoties budėtojui, geležinkelių transporto eismo tvarkdariui.

A2 PRIEDAS

ERTMS/GSM-R NAUDOJIMO TAISYKLĖS

Šiomis taisyklėmis bus paaiškinti principai, kaip techniniai darbuotojai naudos įrangą, susijusią su GSM-R.

Šis aspektas iki galo dar neišnagrinėtas ir bus nustatytas būsimoje šios TSS versijoje.

B PRIEDAS

KITOS TAISYKLĖS, LEIDŽIANČIOS NUOSEKLIAI VEIKTI NAUJIEMS STRUKTŪRINIAMS POSISTEMIAMS

(žr. 4.4 dalį)

Šis priedas bus kuriamas tam tikrą laikotarpį ir bus reguliariai persvarstomas bei atnaujinamas.

Šio priedo turinį sudarys taisyklės ir procedūros, kurios vienodai turi būti taikomos visame TEN, ypač paprastųjų geležinkelių tinkle, ir nėra aptariamos šios TSS 4 skyriuje. Taip pat tikėtina, kad į šį priedą bus įtraukti kai kurie 4 skyriaus elementai ir susiję priedai.

A.   Bendroji informacija

Rezervuota

B.   Darbuotojų sauga darbe ir saugumas

Rezervuota

C.   Eksploatacinė sąsaja su signalizacijos, valdymo ir kontrolės įranga

C1   Smėlio barstymas

Smėlio naudojimas yra efektyvus būdas ratų sukibimui su bėgiais pagerinti, sustiprinti stabdymą ir pajudėjimą iš vietos, ypač šalto oro sąlygomis.

Tačiau smėlio kaupimasis geležinkelio stotyje gali sukelti daug rūpesčių, ypač geležinkelio grandinių suaktyvinimo ir iešmų bei pervažų efektyvaus veikimo atžvilgiu.

Mašinistas visada turi būti pasirengęs barstyti smėlį, tačiau, kai įmanoma, to turi vengti:

Tačiau šių apribojimų nepaisoma, jei yra SPAD (pravažiuotas draudžiamasis signalas) rizika arba kitas rimtas riktas, o smėlio panaudojimas padidintų sukibimą.

C2   Riedmenų automatinės kontrolės prietaisų įjungimas

Rezervuota

D.   Traukinio pajudėjimas

Rezervuota

E.   Anomalijos, riktai ir avarijos

Rezervuota

C PRIEDAS.

SAUGOS PRANEŠIMŲ METODOLOGIJA

Įvadas

Šio dokumento paskirtis – nustatyti bendravimo eismo saugos klausimais, kuris palaikomas tarp pagrindinio valdymo posto ir traukinio, naudojamo perduoti informaciją arba pasikeisti ja susijusiame tinkle eismo saugos požiūriu svarbiose situacijose, taisykles; ypač:

Šis priedas yra pagrindas:

Blankų naudojimo mastas ir jų struktūra gali skirtis. Dėl kai kurios rizikos blankų naudojimas yra tinkamas, o dėl kai kurios – netinkamas.

Tam tikros rizikos sąlygomis infrastruktūros valdytojas turi, veikdamas pagal 2004/49/EB 9 straipsnio 3 dalį, nuspręsti, ar blanko naudojimas yra tinkamas. Blankas turėtų būti naudojamas, jeigu jo suteikiama sauga ir charakteristikos užtikrina naudą.

Infrastruktūros valdytojai savo ryšių protokolą turi sunorminti pagal šias 3 kategorijas:

Paremti metodinį požiūrį į šių pranešimų perdavimą naudojantis išplėtota ryšių metodologija.

1.   RYŠIŲ METODOLOGIJA

1.1.   METODOLOGIJOS ELEMENTAI IR PRINCIPAI

1.1.1.   PROCEDŪROSE VARTOTINA STANDARTINĖ TERMINIJA

1.1.1.1.   Žodinio perdavimo procedūra

Terminas, kuriuo kitai šaliai pranešama apie kalbėjimo galimybę:

baigta

1.1.1.2.   Pranešimo gavimo procedūra

1.1.1.3.   Ryšio nutraukimas

1.1.1.4.   Rašytinio nurodymo atšaukimas

Terminas, vartojamas atšaukti perduodamą rašytinio nurodymo procedūrą:

atšaukti procedūrą ...

Jei pranešimas vėliau bus atnaujinamas, procedūra turės būti kartojama iš pradžių.

1.1.2.   PRINCIPAI, TAIKYTINI, ĮVYKUS KLAIDAI ARBA KAI PRANEŠIMAS NESUPRANTAMAS

Kad per ryšio seansą būtų leista ištaisyti galimas klaidas, turi būti taikomos šios taisyklės:

1.1.2.1.   Klaidos

1.1.2.2.   Nesuprantamas pranešimas

Jei viena iš šalių nesupranta pranešimo, ji nurodytu tekstu turi paprašyti, kad kita šalis pranešimą pakartotų:

(pakartokite dar kartą (+ kalbėkite lėtai)

1.1.3.   ŽODŽIŲ, SKAIČIŲ, LAIKO, ATSTUMO, GREIČIO IR DATOS PARAIDINIO TARIMO KODAS

Kad būtų kuo aiškiausiai suprantamas ir išreiškiamas skirtingomis situacijomis, kiekvienas terminas turi būti tariamas lėtai ir tiksliai, paraidžiui ištariant visus žodžius, vardus ir skaičius, kurie gali būti nesuprasti. Pavyzdžiai bus signalų arba vietų identifikavimo kodai.

Turi būti laikomasi pateiktų paraidinio tarimo taisyklių:

1.1.3.1.   Žodžių ir raidžių grupių paraidinis tarimas

Turi būti vartojama tarptautinė fonetinė abėcėlė.

Pavyzdys:

A B taškai = alpha-bravo taškai.

Signalo numeris KX 835 = signalas Kilo X-Ray aštuoni trys penki.

Infrastruktūros valdytojas gali pridėti daugiau raidžių, kartu su kiekvienos pridėtos raidės fonetiniu tarimu, jei reikia naudojant infrastruktūros valdytojo vartojamos(-ų) kalbos(-ų) abėcėlę.

Geležinkelio įmonė gali pridėti daugiau su tarimu susijusių nuorodų, jei mano, kad tai reikalinga.

1.1.3.2.   Skaičių reiškimas

Skaičiai turi būti pasakyti tariant skaitmenį po skaitmens.

Pavyzdys: traukinys 2 183 = traukinys du-vienas-aštuoni-trys.

Dešimtainės trupmenos turi būti pasakomos pavartojant žodį „kablelis“.

Pavyzdys:12,50 = vienas-du-kablelis-penki-nulis

1.1.3.3.   Laiko pasakymas

Turi būti nurodomas vietinis laikas, kalbama aiškiai.

Pavyzdys:10:52 val. = dešimt penkiasdešimt dvi.

Nepaisant šio principo, esant būtinybei priimtina, kad laikas būtų pasakomas tariant skaitmenį po skaitmens (vienas nulis penki du valandos).

1.1.3.4.   Atstumo ir greičio pasakymas

Atstumas turi būti išreikštas kilometrais, o greitis – kilometrais per valandą.

Atstumas gali būti išreiškiamas ir myliomis, jei šis matavimo vienetas įprastas tam tikroje infrastruktūroje.

1.1.3.5.   Datos pasakymas

Data pasakoma įprastu būdu.

Pavyzdys:Gruodžio 10

1.2.   RYŠIŲ STRUKTŪRA

Saugos pranešimų žodinį perdavimą iš esmės turi sudaryti 2 pateikti etapai:

Pirmasis etapas gali būti sutrumpintas arba visai praleistas, kai perduodami didžiausios svarbos saugos pranešimai.

1.2.1.   IDENTIFIKAVIMO IR NURODYMŲ PRAŠYMO TAISYKLĖS

Kad šalys galėtų viena kitą identifikuoti, apibūdinti naudojimo padėtį ir perduoti metodinius nurodymus, turi būti taikomos tokios taisyklės:

1.2.1.1.   Identifikavimas

Labai svarbu, kad prieš kiekvieną ryšio seansą, išskyrus atvejus, kai norima perduoti labai skubius didelės svarbos pranešimus, ryšį ketinantys palaikyti asmenys vienas kitą identifikuotų. Tai nėra tik mandagumo ženklas, daug svarbiau, kad leidimą traukiniams judėti duodantis asmuo įsitikintų, jog palaiko ryšį su reikiamo traukinio mašinistu, o mašinistas žinotų, kad kalbasi su reikiamu signalizacijos arba valdymo centru. Tai ypač svarbu, kai ryšys palaikomas vietovėse, kur iš dalies sutampa ryšio zonos.

Šis principas turi būti taikomas net po perdavimo pertrūkio.

Šiuo tikslu skirtingos šalys turi naudoti pateiktus pranešimus.

Svarbu pastebėti, kad kartu su identifikavimo informacija gali būti perduodamas papildomas informacinis pranešimas, kuriuo traukiniams važiuoti leidimus suteikiantiems darbuotojams pateikiama pakankamai informacijos apie situaciją, kad tiksliai būtų galima nustatyti procedūrą, kurią mašinistas vėliau turės vykdyti.

1.2.1.2.   Nurodymų prašymas

Prieš taikant kiekvieną procedūrą, atliekamą remiantis rašytiniu nurodymu, turi būti paprašoma nurodymų.

Prašant nurodymų, turi būti vartojami šie terminai:

parengti procedūrą ...

1.2.2.   RAŠYTINIŲ NURODYMŲ IR ŽODINIŲ PRANEŠIMŲ PERDAVIMO TAISYKLĖS

1.2.2.1.   Didžiausios svarbos saugos pranešimai

Dėl skubumo ir įsakmumo šie pranešimai:

1.2.2.2.   Rašytiniai nurodymai

Kad blankų rinkinyje esantys metodiniai pranešimai būtų patikimai išsiunčiami arba gaunami (traukiniui stovint), turi būti laikomasi šių taisyklių:

1.2.2.2.1.   Pranešimo siuntimas

Blankas gali būti užpildytas prieš perduodant pranešimą; tai naudinga, nes visą pranešimo tekstą galima perduoti vienu kartu.

1.2.2.2.2.   Pranešimo gavimas

Pranešimo gavėjas, remdamasis siuntėjo pateikta informacija, turi užpildyti blankų rinkinyje esantį blanką.

1.2.2.2.3.   Gauto pranešimo pakartojimas

Turi būti prašoma patvirtinti visus blankų rinkinyje iš anksto nustatytus geležinkelyje naudojamus pranešimus. Į pakartojimą turi būti įtrauktas pranešimas, blankuose parodytas pilkame laukelyje, „gauto pranešimo pakartojimo“ skyrius ir visa papildoma informacija.

1.2.2.2.4.   Patvirtinimas, kad gauto pranešimo pakartojimas teisingas

Po kiekvieno gauto pranešimo pakartojimo turi būti pateikiamas atitikties patvirtinimas arba pranešimo siuntėjo pateikiama informacija apie neatitikimą.

teisinga

arba

klaida + pakartosiu dar kartą

po tokio pranešimo pakartotinai siunčiamas pradinis pranešimas

1.2.2.2.5.   Patvirtinimas

Kiekvienas gautas pranešimas turi gauti teigiamą arba neigiamą patvirtinimą:

gauta

arba

neigiama, pakartokite dar kartą (+ kalbėkite lėtai)

1.2.2.2.6.   Patikrinimas ir galimybė atsekti

Visi iš valdymo centro siunčiami pranešimai turi turėti unikalų identifikavimo arba leidimo numerį:

1.2.2.2.7.   Gauto pranešimo pakartojimas

Po kiekvieno pranešimo su nurodymu „pakartoti“ turi būti perduodama „ataskaita“.

1.2.2.3.   Papildomi pranešimai

Papildomi pranešimai:

1.2.2.4.   Įvairaus iš anksto nenustatyto turinio pranešimai

Įvairaus turinio informaciniai pranešimai gali būti:

2.   METODINIAI PRANEŠIMAI

2.1.   PRANEŠIMŲ POBŪDIS

Metodiniai pranešimai naudojami naudojimo nurodymams, susijusiems su tam tikromis „Mašinisto taisyklių knygoje“ pateiktomis situacijomis, siųsti.

Jie sudaryti iš situaciją atitinkančio pranešimo teksto ir pranešimo identifikacinio numerio.

Jei šiems pranešimams reikalingas gavėjo patvirtinimas, taip pat pateikiamas patvirtinimo tekstas.

Šiuose pranešimuose vartojamos iš anksto infrastruktūros valdytojo vartojama kalba parengtos formuluotės; jos pateikiamos iš anksto parengta forma kaip dokumentas arba kompiuterio laikmenos pavidalu.

2.2.   BLANKAI

Blankai yra sunorminta priemonė metodiniams pranešimams perduoti. Šie pranešimai paprastai yra susiję su pablogėjusiomis darbo sąlygomis. Tipiški pavyzdžiai yra leidimas mašinistui pravažiuoti signalą arba „leidimo važiuoti pabaigą“, reikalavimas tam tikroje vietoje važiuoti sumažintu greičiu arba patikrinti geležinkelio liniją. Gali būti ir kitų aplinkybių, kai gali reikėti naudoti tokius pranešimus.

Jų paskirtis:

Kad blankus būtų galima identifikuoti, turi būti sudaromas su procedūra susijęs unikalus kodinis žodis arba numeris. Tai galėtų būti pagrįsta potencialiu blanko naudojimo dažnumu. Jei tikėtina, kad iš visų sudarytų blankų dažniausiai bus naudojamas blankas, susijęs su pavojaus signalo arba EOA pravažiavimu, tai jo numeris turėtų būti 001 ir t. t.

2.3.   BLANKŲ RINKINYS

Identifikavus visus naudotinus blankus, visas rinkinys turi būti pateiktas kaip dokumentas arba kompiuterio laikmenoje, vadinamoje blankų rinkiniu.

Tai jungtinis dokumentas, kurį naudos mašinistas ir traukiniams važiuoti leidimus išduodantys darbuotojai, kai bendraus tarpusavyje. Todėl svarbu, kad mašinisto ir traukiniams važiuoti leidimus suteikiančių darbuotojų naudojami blankų rinkiniai būtų sudaryti ir sunumeruoti vienodai.

Infrastruktūros valdytojas yra atsakingas už tai, kad blankų rinkinys ir patys blankai būtų parengti jo vartojama kalba.

Geležinkelio įmonė gali pridėti blankų vertimus ir susijusią blankų rinkinyje esančią informaciją, jei mano, kad tai padėtų mašinistams tiek mokantis, tiek tikrų situacijų metu.

Perduodant pranešimus, visada turi būti vartojama infrastruktūros valdytojo vartojama kalba.

Blankų rinkinys turi būti sudarytas iš dviejų dalių.

Pirmojoje dalyje yra šie elementai:

Antrojoje dalyje yra patys procedūrų blankai.

Į blankų rinkinį turėtų būti įtraukta keletas kiekvieno blanko pavyzdžių ir siūloma skyrius aiškiai vieną nuo kito atskirti.

Geležinkelio įmonė į mašinisto blankų rinkinį gali įtraukti aiškinamąjį tekstą, susijusį su kiekvienu blanku ir atitinkamomis situacijomis.

3.   PAPILDOMI PRANEŠIMAI

Papildomi pranešimai yra informaciniai pranešimai, kuriuos naudoja:

apie retai pasitaikančias situacijas, kurioms iš anksto nustatytas blankas nereikalingas, ir apie situacijas, susijusias su traukinio naudojimo arba techninėmis traukinio ar infrastruktūros sąlygomis.

Kad būtų lengviau aprašyti situacijas ir sudaryti informacinius pranešimus, pranešimų rekomendacijas ir geležinkelių terminų žodyną, gali būti naudinga naudojamų geležinkelių riedmenų vaizduojamoji schema ir infrastruktūros įrangos (bėgių kelio, traukos energijos tiekimo ir kt.) aprašymas.

3.1.   PRANEŠIMŲ REKOMENDACINĖ STRUKTŪRA

Šie pranešimai gali būti sudaromi taip:

Po šių pranešimų gali būti perduodamas prašymas pateikti nurodymus.

Šių pranešimų sudedamosios dalys pateikiamos ir geležinkelio įmonės, ir tam tikrų infrastruktūros valdytojų vartojama(-omis) kalba(-omis).

3.2.   GELEŽINKELIŲ TERMINŲ ŽODYNAS

Geležinkelio įmonė turi parengti kiekvieno tinklo, kuriame eksploatuojami jos traukiniai, geležinkelių terminų žodyną. Jame geležinkelio įmonės pasirinkta kalba ir infrastruktūros valdytojo(-ų), kurio(-ų) infrastruktūra yra naudojamasi, vartojama kalba turi būti pateikti reguliariai vartojami terminai.

Terminų žodynas turi būti sudarytas iš dviejų dalių:

3.3.   GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ VAIZDUOJAMOJI SCHEMA

Jei, geležinkelio įmonės nuomone, geležinkelių riedmenų vaizduojamoji schema būtų naudinga dirbant, ji turi būti parengta. Joje turėtų būti išvardyti įvairių sudedamųjų dalių pavadinimai, kurie gali būti reikalingi palaikant ryšį su skirtingais infrastruktūrų valdytojais. Schemoje geležinkelio įmonės pasirinkta kalba ir infrastruktūros valdytojo(-ų), kurio(-ų) infrastruktūra yra naudojamasi, vartojama kalba turi būti pateikti dažnai vartojami terminai.

3.4.   INFRASTRUKTŪROS ĮRANGOS (KELIO, TRAUKOS ENERGIJOS TIEKIMO IR KT.) CHARAKTERISTIKAS APIBŪDINANTIS APRAŠAS

Jei, geležinkelio įmonės nuomone, infrastruktūros įrangos (kelio, traukos energijos tiekimo ir kt.) charakteristikų aprašas būtų naudingas dirbant, jis turi būti parengtas. Jame turi būti pateikti įvairių sudedamųjų dalių pavadinimai, kurie gali būti reikalingi palaikant ryšį su skirtingais infrastruktūrų valdytojais. Apraše geležinkelio įmonės pasirinkta kalba ir infrastruktūros valdytojo(-ų), kurio(-ų) infrastruktūra yra naudojamasi, vartojama kalba turi būti pateikti dažnai vartojami terminai.

4.   ŽODINIŲ PRANEŠIMŲ TIPAS IR STRUKTŪRA

4.1.   AVARINIAI PRANEŠIMAI

Avariniais pranešimais duodami skubūs naudojimo nurodymai, tiesiogiai susiję su geležinkelio sauga.

Kad būtų išvengta pavojaus, jog pranešimo galima nesuprasti, pranešimai visada vieną kartą pakartojami.

Toliau nurodyti pagal reikalingumą suklasifikuoti galintys būti siunčiami pagrindiniai pranešimai.

Infrastruktūros valdytojas, atsižvelgdamas į savo veiklos poreikius, papildomai gali nustatyti kitus avarinius pranešimus.

Po avarinių pranešimų gali būti pateikiamas rašytinis nurodymas (žr. 2 poskirsnį).

Avarinius pranešimus sudarančio teksto tipas turi būti įtrauktas į „Mašinisto taisyklių knygos“ 1 priedėlį „Ryšio procedūrų vadovas“ ir į dokumentus, kurie pateikiami darbuotojams, suteikiantiems leidimą traukiniams važiuoti.

4.2.   IŠ VALDYMO CENTRO ARBA MAŠINISTO PERDUODAMI PRANEŠIMAI

4.3.   MAŠINISTO PERDUODAMI PRANEŠIMAI

D PRIEDAS

SU MARŠRUTU(-AIS), KURĮ KETINAMA EKSPLOATUOTI, SUSIJUSI INFORMACIJA, PRIE KURIOS GELEŽINKELIO ĮMONĖ TURI TURĖTI PRIEIGĄ

E PRIEDAS

KALBOS IR KOMUNIKACIJOS LYGIS

Kalbėjimo įgūdžius galima skirstyti į penkis lygius:

Šis priedas yra laikinas. Rengiama išsamesnė medžiaga, kuri bus pateikta būsimoje atnaujintoje šios TSS versijoje.

Taip pat yra planų įtraukti asmens kompetencijos lygio įvertinimo priemonę. Tai bus būsimoje šios TSS versijoje.

F PRIEDAS

GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ORGANIZAVIMO IR VALDYMO POSISTEMIO ĮVERTINIMO REKOMENDACIJOS

(Žodžių junginys „valstybė narė“ atsižvelgiant į šio modulio kontekstą reiškia valstybę narę arba kitą jos paskirtą instituciją, kuri atlieka įvertinimą).

Jei infrastruktūros valdytojas (geležinkelio įmonė) negauna leidimo (sertifikato) įgyvendinti svarbius naudojimo procesus, remiantis įvertinimo ataskaita, valstybė narė pagal Direktyvą 2004/49/EB turi nurodyti išsamias tokio neišdavimo priežastis.

----

(1)  Esminius reikalavimus parodo techniniai parametrai, sąsajos ir techninių savybių reikalavimai, nustatyti TSS 4 skyriuje.

G PRIEDAS

INFORMACINIS, NEPRIVALOMAS PARAMETRŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ, KURIOS TURI BŪTI PATIKRINTOS, SĄRAŠAS

Šis priedas yra dar tik pradėtas rengti; jis įtrauktas kaip darbinis projektas.

Kartu su Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose aprašytu sertifikavimu ir leidimų išdavimu šiame priede nustatoma ir papildoma informacija:

H PRIEDAS

MINIMALŪS ELEMENTAI, SVARBŪS PROFESINEI TRAUKINIO VALDYMO KVALIFIKACIJAI

1.   Bendrieji reikalavimai

2.   Profesinės žinios

Norint gauti bet kokį leidimą, reikia sėkmingai įveikti pradinį patikrinimą ir atitikti toliau vykstančio įvertinimo ir mokymo sąlygas, kaip aprašyta 4.6 poskirsnyje.

2.1.   Bendrosios profesinės žinios

2.2.   Naudojamoje infrastruktūroje taikomų naudojimo procedūrų ir saugos sistemų išmanymas

2.3.   Žinios apie geležinkelių riedmenis

3.   Žinios apie maršrutą

Žinias apie maršrutą sudaro specialios žinios ir (arba) tam tikrų maršruto charakteristikų išmanymas, reikalingas mašinistui, kad gautų leidimą vairuoti traukinį ir galėtų būti už tai atsakingas. Tai sudaro žinios, reikalingos kartu su informacija, kuri pateikiama signalais ir dokumentuose, pvz., tvarkaraščiuose ir kituose traukinio dokumentuose kartu su žiniomis apie naudojimą ir saugos taisykles, kurios taikomos maršrute, kaip nustatyta šio priedo 2.2 punkte.

Žinias apie maršrutą visų pirma sudaro:

4.   Gebėjimas žinias pritaikyti praktiškai

Su traukinių valdymu susijusias pareigas atliekantys darbuotojai turi būti pajėgūs atlikti pateiktus uždavinius (priklausomai nuo įmonės veiklos)

4.1.   Pasirengimas atlikti pareigas

4.3.   Dalyvauti tikrinant, kaip veikia traukinio stabdžiai

4.4.   Vairuoti traukinį pagal atitinkamas saugos, valdymo taisykles ir tvarkaraštį

4.6.   Taikyti taisykles, susijusias su naudojimo riktais ir avarijomis, ypač susijusias su traukinio apsauga, kilus gaisrui arba gabenant pavojingus krovinius

4.7.   Nustatyti važiavimo sąlygas po geležinkelių riedmenims padariusių poveikį riktų

4.10.   Pranešti apie visus neįprastus atsitikimus, susijusius su traukinio naudojimu, infrastruktūros sąlygomis ir kt.

I PRIEDAS

NENAUDOJAMA

J PRIEDAS

MINIMALŪS ELEMENTAI, SVARBŪS PROFESINEI KVALIFIKACIJAI, SUSIJUSIAI SU „TRAUKINIŲ LYDĖJIMU“

1.   Bendrieji reikalavimai

2.   Profesinės žinios

Norint gauti bet kokį leidimą, reikia sėkmingai įveikti pradinį patikrinimą ir atitikti toliau vykstančio įvertinimo ir mokymo sąlygas, kaip aprašyta 4.6 poskirsnyje.

2.1.   Bendrosios profesinės žinios

2.2.   Naudojamoje infrastruktūroje taikomų naudojimo procedūrų ir saugos sistemų išmanymas

2.3.   Žinios apie geležinkelių riedmenis

2.4.   Žinios apie maršrutą

3.   Gebėjimas žinias pritaikyti praktiškai

K PRIEDAS

NENAUDOJAMA

L PRIEDAS

MINIMALŪS ELEMENTAI, SVARBŪS PROFESINEI KVALIFIKACIJAI, SUSIJUSIAI SU TRAUKINIŲ RENGIMU

1.   Bendrieji reikalavimai

2.   Profesinės žinios

Norint gauti bet kokį leidimą, reikia sėkmingai įveikti pradinį patikrinimą ir atitikti toliau vykstančio įvertinimo ir mokymo sąlygas, kaip aprašyta 4.6 poskirsnyje.

2.1.   Bendrosios profesinės žinios

2.2.   Naudojamoje infrastruktūroje taikomų naudojimo procedūrų ir saugos sistemų išmanymas

2.3.   Žinios apie traukinio įrangą

3.   Gebėjimas žinias pritaikyti praktiškai

M PRIEDAS

NENAUDOJAMA

N PRIEDAS

ĮGYVENDINIMO GAIRĖS

Toliau pateikta lentelė yra informacinė, joje išvardijami 4 skyriaus punktai ir galima kiekvieno iš jų priežastis.

O PRIEDAS

NENAUDOJAMA

P PRIEDAS

GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ IDENTIFIKAVIMAS

Bendrosios pastabos:

Standartinis numeris ir susijusios santrumpos

Kiekvienas geležinkelio riedmuo gauna iš 12 skaitmenų sudarytą numerį (vadinamą standartiniu numeriu); jo struktūra tokia:

Tam tikroje šalyje 7 skaitmenų techninių charakteristikų ir serijos numerio pakanka identifikuoti geležinkelių riedmenį kiekvienoje vagonų, traukiamų keleivinių vagonų, lokomotyvų (1) ir specialių geležinkelių riedmenų (2). grupėje.

Numeris užbaigiamas abėcėliniu ženklinimu:

Technines charakteristikas, kodus ir santrumpas prižiūri viena ar daugiau institucijų (toliau – centrinė institucija), kurią pasiūlo Europos geležinkelių agentūra (EGA), veikdama pagal savo 2005 m. darbo programos dalį Nr. 15.

Numerio suteikimas

Numerių tvarkymo taisykles pasiūlys EGA pagal savo 2005 m. darbo programos dalį Nr. 15.

----

(1)  Unikalus lokomotyvo numeris tam tikroje šalyje sudarytas iš 6 skaitmenų

(2)  Specialių riedmenų numeris tam tikroje šalyje sudarytas iš 1 skaitmens 5 paskutinių techninių charakteristikų ir serijos numerio skaitmenų.

(3)  Riedmens valdytojas yra asmuo, kuris, būdamas savininkas arba turėdamas savininko leidimą, nuolat eksploatuoja riedmenį kaip transporto priemonę ir yra registruotas riedmenų registre.

P.1 PRIEDAS

VALDYTOJO SANTRUMPOS ŽYMĖJIMAS

Geležinkelių riedmens valdytojo ženklinimo (RVŽ) nustatyti

Geležinkelių riedmens valdytojo ženklinimas (RVŽ) yra raidinis skaitmeninis kodas, sudarytas iš 2–5 raidžių (1). RVŽ užrašomas ant kiekvieno geležinkelio geležinkelių riedmens, prie geležinkelių riedmens numerio. RVŽ įvardija geležinkelių riedmens valdytoją kaip įregistruotą geležinkelių riedmenų registre.

RVŽ yra unikalus visose šalyse, kuriose taikoma ši TSS, ir šalyse, kurios pasirašo susitarimą, pagal kurį turi taikyti geležinkelių riedmenų numeravimo ir geležinkelių riedmenų valdytojo ženklinimo sistemą, kaip aprašyta šioje TSS.

Geležinkelių riedmenų valdytojo ženklinimo formatas

RVŽ yra geležinkelių riedmenų valdytojo visas vardas arba santrumpa, jei įmanoma, pateikiama atpažįstamu būdu. Gali būti naudojamos visos 26 lotyniškosios abėcėlės raidės. RVŽ rašomos didžiosios raidės. Raidės, kurios nėra pirmosios valdytojo pavadinimą sudarančių žodžių raidės, gali būti mažosios. Tikrinant unikalumą, rašytinis pavadinimas bus ignoruojamas.

Raidės gali būti su diakritiniais ženklais (2). Su šiomis raidėms vartojami diakritiniai ženklai, tikrinant unikalumą, yra ignoruojami.

Savininkų, gyvenančių šalyje, kurioje nevartojama lotyniškoji abėcėlė, RVŽ vertimas į savo kalbą ant geležinkelių riedmenų gali būti užrašomas po RVŽ, atskyrus pasviruoju brūkšniu (/). Toks išverstas RVŽ, apdorojant duomenis, yra ignoruojamas.

Geležinkelių riedmenų valdytojo ženklų naudojimo išimtys

Valstybės narės gali nuspręsti taikyti pateiktas išimtis.

RVŽ gali neturėti tie geležinkelių riedmenys, kurių numeracijos sistema nesilaiko esamo priedo nuostatų (plg. bendra pastaba, 2 punktas). Vis dėlto organizacijoms, kurios susijusios su geležinkelių riedmenų naudojimu tinkluose, kuriuose taikoma ši TSS, turi būti pateikta tinkama informacija apie geležinkelių riedmenų valdytojo tapatybę.

Kai ant geležinkelių riedmens užrašytas visas pavadinimas ir adresas, RVŽ gali neturėti:

Nereikalaujama, kad RVŽ turėtų lokomotyvai, sudėtiniai vienetai ir keleiviniai vagonai, naudojami tik nacionaliniam eismui, kai:

Kai be RVŽ papildomai dar naudojamas įmonės ženklas, galioja tik RVŽ, o ženklo nepaisoma.

Geležinkelių riedmenų valdytojo ženklų skyrimo nuostatos

Geležinkelių riedmenų valdytojui gali būti išduotas daugiau kaip vienas RVŽ, jeigu:

Bendras RVŽ gali būti išduotas įmonių grupei:

Geležinkelių riedmenų valdytojo ženklų registras ir suteikimo tvarka

RVŽ registras yra viešas ir atnaujinamas realiu laiku.

Prašymą gauti RVŽ užpildo pareiškėjo kompetentinga nacionalinė institucija ir pateikia centrinei institucijai. RVŽ gali būti naudojamas, tik apie tai paskelbus centrinei institucijai.

RVŽ savininkas turi informuoti kompetentingą nacionalinę instituciją, kai nustoja naudoti RVŽ, o kompetentinga nacionalinė institucija perduoda informaciją centrinei institucijai. RVŽ bus panaikintas, kai valdytojas įrodys, kad pakeisti visų susijusių geležinkelių riedmenų ženklai. Jie nebus išduodami 10 metų, išskyrus atvejus, kai pakartotinai išduodami pradiniam savininkui arba pradinio savininko prašymu – kitam savininkui.

RVŽ gali būti perduodamas kitam savininkui, kuris yra teisėtas pradinio savininko įpėdinis. RVŽ lieka galioti, kai savininkas pakeičia savo pavadinimą, kuris nėra panašus į RVŽ.

Pirmasis RVŽ bus parengtas, vartojant esamas geležinkelio įmonės santrumpas.

Įsigaliojus susijusioms TSS, RVŽ bus taikomas visiems naujai pagamintiems geležinkelių riedmenims. Esami geležinkelių riedmenys turės iki 2014 m. pabaigos būti pertvarkyti, kad atitiktų RVŽ reikalavimus.

----

(1)  NMBS/SNCB gali būti toliau naudojama apvesta B raidė

(2)  Diakritiniai ženklai yra „tarimo ženklai“, pvz.: À, Ç, Ö, Č, Ž, Å ir kt. Specialios raidės Ø ir Æ bus pateikiamos viena raide; tikrinant unikalumą, Ø laikoma O, Æ laikoma A.

P.2 PRIEDAS

NUMERIO IR SUSIJUSIO ABĖCĖLINIO ŽENKLO UŽRAŠYMAS ANT KĖBULO

Bendrosios išorinio ženklinimo priemonės

Užrašus sudarančios didžiosios raidės ir skaitmenys turi būti mažiausiai 80 mm aukščio, užrašomi tam tikros kokybės „Sans serif“ šriftu. Mažesnio aukščio simboliai gali būti naudojami tada, kai jų nėra daugiau kur užrašyti, tik ant kėbulo.

Ženklai turi būti ne aukščiau kaip 2 metrai virš bėgių.

Vagonai

Ženklai ant vagono kėbulo užrašomas taip:

Ant vagonų kėbulų, kur trūksta vietos tokio tipo užrašui, ypač ant platforminių vagonų, ženklai išdėstomi taip:

Kai ant vagono užrašoma viena arba daugiau nacionalinės svarbos raidžių, šis nacionalinis ženklas turi būti parodytas po tarptautinio raidinio ženklo ir nuo jo atskirtas brūkšneliu.

Keleiviniai kupė vagonai ir traukiami keleiviniai vagonai

Numeris ant abiejų šoninių vagono sienų turi būti užrašytas taip:

Vagono registracijos šalies ir techninių charakteristikų ženklai užrašomi tiesiai prieš dvylikos skaitmenų vagono numerį, už jo arba po juo.

Keleivinių kupė vagonų su mašinisto kabina atveju numeris taip pat užrašomas ir kabinos viduje.

Lokomotyvai, trauko geležinkelių riedmenys ir specialūs geležinkelių riedmenys

Standartinis 12 skaitmenų numeris ant kiekvienos tarptautiniu mastu naudojamo traukos riedmenų šoninės sienos turi būti užrašytas taip:

91 88 0001323-0

Standartinis 12 skaitmenų numeris taip pat užrašomas ir kiekvienos lokomotyvo kabinos viduje.

Valdytojas gali naudoti didesnio dydžio nei standartinis numeris savo skaitinį ženklą (paprastai sudarytą iš serijos numerio skaitmenų, papildytų raidiniu kodu), naudingą eksploatuojant. Vietą savo numeriui užrašyti valdytojas gali pasirinkti pats.

Šios taisyklės, skirtos įsigaliojant TSS naudojamiems geležinkelių riedmenims, gali būti pakeistos dvišaliais susitarimais ir nustatytos specialiai tarnybai, ir kai nėra painiavos tarp skirtingų geležinkelių riedmenų, naudojamų tam tikruose geležinkelių tinkluose, pavojaus. Išimtis galioja kompetentingų nacionalinių institucijų nustatytą laikotarpį.

Nacionalinė institucija gali nurodyti, kad kartu su 12 skaitmenų geležinkelių riedmens numeriu būtų registruojamas abėcėlinis šalies kodas ir RVŽ.

P.3 PRIEDAS

KONTROLINIO SKAIČIAUS (12 SKAITMENŲ) NUSTATYMO TAISYKLĖS

Kontrolinis skaičius nustatomas taip:

Pavyzdžiai

P.4 PRIEDAS

GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ REGISTRACIJOS ŠALIŲ KODAVIMAS (3–4 SKAITMENYS IR SANTRUMPA)

„Su trečiosiomis šalimis susijusi informacija pateikiama tik informaciniais tikslais.“

----

(1)  Pagal abėcėlinę kodavimo sistemą, aprašytą 1949 m. konvencijos 4 priedėlyje ir 1968 m. konvencijos dėl kelių eismo 45 straipsnio 4 dalyje.

(2)  Įmonės, kurios įsigaliojimo metu buvo UIC arba OSJD narės ir šalies kodą naudojo kaip įmonės kodą.

(3)  Kodai turi būti patvirtinti.

(4)  Kol įsigalios bendrųjų pastabų 3 punkte nurodyti rekonstravimai, įmonės gali naudoti kodus 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). Rekonstravimo laikotarpis bus nustatytas kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis.

P.5 PRIEDAS

SĄVEIKOS GALIMYBĖS ABĖCĖLINIS ŽENKLINIMAS

Specialių geležinkelių riedmenų sąveikos galimybės abėcėlinis ženklinimas aprašytas P.14 priede.

P.6 PRIEDAS

VAGONAMS NAUDOJAMI SĄVEIKOS KODAI (1–2 SKAITMENYS).

----

(1)  laikymasis bent jau geležinkelių riedmenų TSS reikalavimų.

(2)  įskaitant geležinkelių riedmenis, kurie pagal galiojančias taisykles turi šiuos skaitmenis šių naujų taisyklių įsigaliojimo metu.

(3)  nuolatinis arba kintamas dydis.

P.7 PRIEDAS

TRAUKIAMIEMS KELEIVINIAMS VAGONAMS NAUDOJAMI TARPTAUTINIO EISMO KODAI (1–2 SKAITMENYS)

Įspėjimas:

Laužtiniuose skliaustuose pateiktos sąlygos yra pereinamosios ir bus ištrintos būsimose RIC (žr. bendrųjų pastabų 3 punktą).

----

(1)  laikymasis bent jau būsimos TSS, skirtos traukiamiems keleiviniams geležinkelių riedmenims.

(2)  RIC arba COTIF laikymasis pagal galiojančią taisyklę.

P.8 PRIEDAS

TRAUKOS RIEDMENŲ TIPAI (1–2 SKAITMENYS)

Pirmasis skaitmuo yra „9“.

Antrąjį skaitmenį nustato kiekviena valstybė narė. Jis, pavyzdžiui, gali atitikti savitikrį skaitmenį, jei šis skaitmuo apskaičiuojamas su serijos numeriu.

Jei antrasis skaitmuo apibūdina traukos riedmenų tipą, pateiktas kodavimas yra privalomas:

P.9 PRIEDAS

STANDARTINIS SKAITMENIS VAGONŲ ŽENKLINIMAS (5–7 SKAITMENYS)

Šiame priede nurodomas skaitmeninis ženklinimas 4 skaitmenimis, susijęs su vagono pagrindinėmis techninėmis charakteristikomis.

Šis priedas platinamas atskiroje laikmenoje (elektroninė rinkmena).

P.10 PRIEDAS

TRAUKIAMIEMS KELEIVINIAMS GELEŽINKELIŲ RIEDMENIMS NAUDOJAMI TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ KODAI (5–6 SKAITMENYS)

TRAUKIAMIEMS KELEIVINIAMS GELEŽINKELIŲ RIEDMENIMS NAUDOJAMI TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ KODAI (5–6 SKAITMENYS)

TRAUKIAMIEMS KELEIVINIAMS GELEŽINKELIŲ RIEDMENIMS NAUDOJAMI BENDRŲJŲ CHARAKTERISTIKŲ KODAI (7–8 SKAITMENYS)

----

(1)  Tik vidaus eismui naudojami geležinkelių riedmenys

(2)  Tik geležinkelių riedmenims, kurie gali būti naudojami tarptautiniam eismui

(3)  Kai kuriuose geležinkelių riedmenyse, kur naudojama 1 000 V vienfazė kintamoji srovė, leidžiamas tik vienas dažnis: 16 2/3 arba 50 Hz

P.11 PRIEDAS

SPECIALIŲ GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ KODAI (6–8 SKAITMENYS)

Specialiems geležinkelių riedmenims leidžiamas greitis (6 skaitmuo)

Specialių geležinkelių riedmenų tipas ir potipis (7–8 skaitmenys)

----

(1)  apribojimu nusakoma speciali vieta traukinio sąstate (pvz., gale), privalomas apsaugos vagonas ir kt.

(2)  turi būti laikomasi specialių sąlygų, susijusių su įtraukimu į traukinio sąstatą.

P.12 PRIEDAS

RAIDINIS VAGONŲ, IŠSKYRUS SUJUNGTUS IR SUDĖTINIUS VAGONUS, ŽENKLINIMAS

KATEGORIJOS IR INDEKSO RAIDŽIŲ NUSTATYTI

1.   Svarbios pastabos

Pridėtose lentelėse:

2.   Tarptautinę visoms kategorijoms bendrą reikšmę turinčios indekso raidės

3.   Nacionalinę reikšmę turinčios indekso raidės

t, u, v, w, x, y, z

Šių raidžių reikšmę nustato kiekviena valstybė narė.

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: E – ATVIRAS VAGONAS SU AUKŠTAIS ŠONINIAIS BORTAIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: F – ATVIRAS VAGONAS SU AUKŠTAIS ŠONINIAIS BORTAIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: G – DENGTAS VAGONAS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: H – DENGTAS VAGONAS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: I – VAGONAS, KURIAME REGULIUOJAMA TEMPERATŪRA

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: K – DVIAŠĖ GELEŽINKELIO PLATFORMA

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: L – DVIAŠĖ GELEŽINKELIO PLATFORMA

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: O – MIŠRUS VAGONAS: PLATFORMA IR ATVIRAS VAGONAS SU AUKŠTAIS ŠONINIAIS BORTAIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: R – VAGONAS VEŽIMĖLIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: S – VAGONAS VEŽIMĖLIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: T – VAGONAI SU ATIDAROMU STOGU

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: U – SPECIALŪS VAGONAI

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: Z – VAGONAS CISTERNA

RAIDINIS SUJUNGTŲ IR SUDĖTINIŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS

KATEGORIJOS IR INDEKSO RAIDŽIŲ NUSTATYTI

1.   Svarbios pastabos

Pridėtose lentelėse metrais pateikta informacija nurodomas vidinis vagonų ilgis (lu).

2.   Tarptautinę visoms kategorijoms bendrą reikšmę turinčios indekso raidės

3.   Nacionalinę reikšmę turinčios indekso raidės

t, u, v, w, x, y, z

Šių raidžių reikšmę nustato kiekviena valstybė narė.

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: F – ATVIRAS VAGONAS SU AUKŠTAIS ŠONINIAIS BORTAIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: H – DENGTAS VAGONAS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: I – VAGONAS, KURIAME REGULIUOJAMA TEMPERATŪRA

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: L – GELEŽINKELIO PLATFORMA SU ATSKIROMIS AŠIMIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: S – VAGONAS VEŽIMĖLIS

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: T – VAGONAS SU ATIDAROMU STOGU

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: U – SPECIALŪS VAGONAI

KATEGORIJĄ NURODANTI RAIDĖ: Z – VAGONAS CISTERNA

----

(1)  Ši sąvoka taikoma tik atviriems vagonams su aukštais šoniniais bortais, lygiomis grindimis ir turintiems įrenginį, kuris leidžia vagonus naudoti kaip įprastus vagonus su lygia apačia arba savaiminiam tam tikrų prekių iškrovimui, tinkamai išdėsčius angas.

(2)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

(3)  F kategorijos vagonai, kuriuose yra savaiminio iškrovimo galimybė, yra atviri vagonai, neturintys lygių grindų ir išvertimo įrangos gale arba šone.

(4)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(5)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

(6)  Sąvoka „vaisiams ir daržovėms“ taikoma tik vagonams su papildomomis vėdinimo angomis grindų lygyje.

(7)  Dviašių vagonų su raidėmis „f“, „fff“ naudingoji talpa gali būti mažesnė kaip 70 m3.

(8)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

(9)  Sąvoka „vaisiams ir daržovėms“ taikoma tik vagonams su papildomomis vėdinimo angomis grindų lygyje.

(10)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(11)  Slankiosios pertvaros gali būti laikinai išmontuotos.

(12)  „l“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raidėmis „g“, „gg“, „i“ arba „ii“

(13)  Vagonai su raidėmis „g“ ir „i“ gali būti naudojami atskirai arba mechaniškai šaldomame sąstate.

(14)  Sąvoka „lydintysis techninis vagonas“ tuo pačiu metu taikoma gamykliniams vagonams, dirbtuvių vagonams (su miegamosiomis vietomis arba be jų) ir poilsio vagonams.

(15)  „o“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „l“

(16)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

Pastaba. Dengtų vagonų šaldytuvų grindų plotas visada nustatomas atsižvelgiant į ledo talpyklas.

(17)  „g“ raidė gali būti vartojama kartu su kategoriją nurodančia K raide tik įprastiems vagonams, kurie papildomai įrengti konteineriams vežti. Išimtinai tik konteineriams vežti įrengti vagonai priskiriami L kategorijai.

(18)  „p“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „i“

(19)  . Vagonams su raidėmis „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „h“, „hh“, „i“ arba „ii“, raidės „l“ arba „p“ nėra būtinos. Tačiau skaitiniai kodai visada turi atitikti vagonų raidinį ženklinimą.

(20)  Išimtinai tik konteineriams vežti naudojami vagonai (išskyrus pa).

(21)  Išimtinai tik plieno ritiniams vežti naudojami vagonai.

(22)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(23)  „g“ raidė gali būti vartojama kartu su kategoriją nurodančia R raide tik įprastiems vagonams, kurie papildomai įrengti konteineriams vežti. Išimtinai tik konteineriams vežti įrengti vagonai priskiriami S kategorijai.

(24)  Raidė „h“ arba „hh“ gali būti vartojama kartu su kategoriją nurodančia R raide tik įprastiems vagonams, kurie papildomai įrengti konteineriams vežti. Išimtinai tik konteineriams vežti įrengti vagonai priskiriami S kategorijai.

(25)  „oo“ ir (arba) „p“ raidės neturi būti rašomos ant „i“ raide pažymėtų vagonų.

(26)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

(27)  Vagonams su raidėmis „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „gg“, „h“, „hh“, „i“ arba „ii“, raidės „l“ arba „p“ nėra būtinos. Tačiau skaitiniai kodai visada turi atitikti vagonų raidinį ženklinimą.

(28)  Vagonai, kurie naudojami ne tik konteineriams vežti, bet ir mišriems pervežimams, turi būti paženklinti „g“ arba „gg“ raidėmis ir „d“ raide.

(29)  Vagonai išimtinai naudojami konteineriams vežti arba nuimamos konstrukcijos su griebtuvais kroviniui laikyti.

(30)  Išimtinai tik plieno ritiniams vežti naudojami vagonai.

(31)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(32)  „e“ raidė:

(33)  „b“ ir „m“ raidės neturi būti žymimos ant vagonų su raidėmis „d“, „dd“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ arba „pp“

(34)  T kategorijos vagonai, kuriuose yra savaiminio iškrovimo galimybė, turi atidaromą stogą; taip užtikrinama prieiga prie pakrovimo angos per visą korpuso ilgį; šiuose vagonuose nėra lygių grindų, jie nėra skirti galiniam arba šoniniam krovinio išvertimui.

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(35)  U kategorijos vagonai, kuriuose yra savaiminio iškrovimo galimybė, yra uždari vagonai; jie gali būti pakrauti per vieną arba daugiau pakrovimo angų, esančių viršutinėje korpuso dalyje; bendras jų atidarymo plotas yra mažesnis už korpuso ilgį; šiuose vagonuose nėra lygių grindų, jie nėra skirti galiniam arba šoniniam krovinio išvertimui.

(36)  Visų pirma:

(37)  „n“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „i“

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(38)  Taikoma tik 1 520 mm dydžio vagonams.

(39)  „c“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „g“

(40)  F kategorijos vagonai su savaiminio iškrovimo galimybe yra atviri vagonai, neturintys lygių grindų ir neskirti galiniam arba šoniniam krovinio išvertimui.

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(41)  Sąvoka „vaisiams ir daržovėms“ taikoma tik vagonams su papildomomis vėdinimo angomis grindų lygyje.

(42)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(43)  Slankiosios pertvaros gali būti laikinai išmontuotos.

(44)  „l“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raidėmis „g“, „gg“, „i“ arba „ii“

(45)  Sąvoka „lydintysis techninis vagonas“ tuo pačiu metu taikoma gamykliniams vagonams, dirbtuvių vagonams (su miegamosiomis vietomis arba be jų) ir poilsio vagonams.

(46)  „o“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „l“

(47)  Vagonams su raidėmis „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „h“, „hh“, „i“ arba „ii“, raidės „l“ arba „p“ nėra būtinos. Tačiau skaitiniai kodai visada turi atitikti vagonų raidinį ženklinimą.

(48). Išimtinai tik konteineriams vežti naudojami vagonai (išskyrus pa).

(49)  Išimtinai tik plieno ritiniams vežti naudojami vagonai.

(50)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(51)  Vagonams su raidėmis „b“, „c“, „d“, „e“, „g“, „gg“, „h“, „hh“, „i“ arba „ii“, raidės „l“ arba „p“ nėra būtinos. Tačiau skaitiniai kodai visada turi atitikti vagonų raidinį ženklinimą.

(52)  Vagonai, kurie naudojami ne tik konteineriams vežti, bet ir mišriems pervežimams, turi būti paženklinti „g“ arba „gg“ raidėmis ir „d“ raide.

(53)  Vagonai išimtinai naudojami konteineriams vežti arba nuimamos konstrukcijos su griebtuvais kroviniui laikyti.

(54)  Išimtinai tik plieno ritiniams vežti naudojami vagonai.

(55)  Taikoma tik 1 435 mm dydžio vagonams.

(56)  Indekso raidė „b“ neturi būti žymima ant vagonų su raidėmis „d“, „dd“, „i“, „l“, „ll“, „o“, „oo“, „p“ arba „pp“

(57)  T kategorijos vagonai, kuriuose yra savaiminio iškrovimo galimybė, turi atidaromą stogą; taip užtikrinama prieiga prie pakrovimo angos per visą korpuso ilgį; šiuose vagonuose nėra lygių grindų, nėra skirti galiniam arba šoniniam krovinio išvertimui.

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(58)  U kategorijos vagonai, kuriuose yra savaiminio iškrovimo galimybė, yra uždari vagonai; jie gali būti pakrauti per vieną arba daugiau pakrovimo angų, esančių viršutinėje korpuso dalyje; bendras jų atidarymo plotas yra mažesnis už korpuso ilgį; šiuose vagonuose nėra lygių grindų, jie nėra skirti galiniam arba šoniniam krovinio išvertimui.

(59)  Visų pirma:

Šių vagonų iškrovimo būdas nustatytas tokių charakteristikų deriniu:

Iškrovimo angų išdėstymas:

Iškrovimo greitis:

(60)  „c“ raidė neturi būti žymima ant vagonų su raide „g“

P.13 PRIEDAS

TRAUKIAMŲ KELEIVINIŲ VAGONŲ RAIDINIS ŽENKLINIMAS

Tarptautinę reikšmę turinčios raidės:

Tarptautinę reikšmę turinčios indekso raidės:

Skyrių skaičius parodytas indeksu (pavyzdžiui: Bc9)

Nacionalinę reikšmę turinčios serijos ir indekso raidės

Kitos serijos ir indekso raidės turi nacionalinę reikšmę, kurią nustato kiekviena valstybė narė.

P.14 PRIEDAS

Specialių vagonų raidinis ženklinimas

Šis ženklinimas nurodytas dokumente EN 14033-1 „Geležinkelių priemonės – bėgių kelias – techniniai geležinkelio konstrukcijų ir techninės priežiūros mašinų reikalavimai – 1 dalis: geležinkelio mašinų naudojimas“.

Q PRIEDAS

NENAUDOJAMA

R PRIEDAS

TRAUKINIO IDENTIFIKAVIMAS

Šis aspektas iki galo dar neišnagrinėtas ir bus nustatytas būsimoje šios TSS versijoje.

Šioje srityje plėtojama CWA. Kai bus įtraukta, jos tinkamumą kaip priemones, kuriomis šios CWA taikymas užtikrins atitiktį šios TSS reikalavimams, įvertins ERA ir EB.

Tokia išsami specifikacija daugiausia turi būti taikoma keturiems principams (reguliavimas ir maršrutų nustatymas, traukinio tipas, saugos ryšys, veiklos stebėjimas), visų tipų traukiniams ir atsakomybei už šių numerių paskyrimą. Šioje specifikacijoje turi būti atsižvelgiama į esamus jau taikomus standartus (pavyzdžiui, UIC Fiche 419-1 ir 419-2 OR) ir ERTMS/ETCS raidą. Šiam darbui turi būti sudaryta ekspertų grupė.

Kol bus sukurta ši CWA, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi veikti kartu ir, atsižvelgdami į esamus jau taikomus standartus (pavyzdžiui, UIC Fiche 419-1 ir 419-2 OR) bei ERTMS/GSM-R raidą, sudaryti dvišales arba daugiašales sutartis, kad traukiniams būtų lengviau judėti iš vieno infrastruktūros valdytojo eksploatuojamo tinklo į kito valdytojo tinklą.

Taip pat žr. U priedą

S PRIEDAS

TRAUKINIO MATOMUMAS – GALINĖ DALIS

Šis aspektas iki galo dar neišnagrinėtas ir bus nustatytas būsimoje šios TSS versijoje.

Turi būti nustatyta išsami specifikacija, kurioje būtų atsižvelgiama į tai, kam reikalingas galinės dalies parodymas, koks požiūris palaiko šį reikalavimą TEN ir kaip tai gali būti saugiai ir veiksmingai suderinta.

Specifikacija ir susijęs atitikties įvertinimas kintamo pobūdžio sprendimui bus paskelbtas šioje TSS kaip sąveikos sudedamoji dalis.

Kol bus sukurta ir pradėta naudoti išsami specifikacija, geležinkelio įmonė(-ės) ir infrastruktūros valdytojas(-ai) turi veikti kartu ir sudaryti dvišales arba daugiašales sutartis, kad traukiniams būtų lengviau judėti iš vieno infrastruktūros valdytojo eksploatuojamo tinklo į kito valdytojo tinklą.

Taip pat žr. U priedą

T PRIEDAS

STABDŽIŲ NAUDOJIMO SAVYBĖS

Šis aspektas iki galo dar neišnagrinėtas ir bus nustatytas būsimoje šios TSS versijoje.

Turi būti nustatyta išsami specifikacija, kurioje būtų nustatyta stabdžių naudojimo savybių apskaičiavimo formulė. Ši specifikacija turi galioti TEN, ir turi būti atsižvelgiama, kaip geriausiai gali būti sukurta tokia formulė, kad stabdžių veikimas būtų saugiai ir veiksmingai suderintas. Šiam darbui turi būti sudaryta skirtingų sričių ekspertų grupė.

Kol bus sukurta ir pradėta naudoti išsami specifikacija, geležinkelio įmonei(-ėms) ir infrastruktūros valdytojui(-ams) rekomenduojama veikti kartu ir sudaryti dvišales arba daugiašales sutartis, kad traukiniams būtų lengviau judėti iš vieno infrastruktūros valdytojo eksploatuojamo tinklo į kito valdytojo tinklą.

Taip pat žr. U priedą

U PRIEDAS

NEIŠSPRĘSTŲ KLAUSIMŲ SĄRAŠAS

A2 PRIEDAS (žr. šios TSS 4.4 poskirsnį)

Naudojimo taisyklės, atsižvelgiant į GSM-R

B PRIEDAS (žr. šios TSS 4.4 poskirsnį)

Kitos taisyklės, leidžiančios nuosekliai veikti naujiems skirtingiems struktūriniams posistemiams

R PRIEDAS (žr. šios TSS 4.2.3.2 poskirsnį)

Traukinių identifikavimas

S PRIEDAS (žr. šios TSS 4.2.2.1.3 poskirsnį)

Traukinio matomumas (galinė dalis)

T PRIEDAS (žr. šios TSS 4.2.2.6.2 poskirsnį)

Stabdžių naudojimo savybės

4.2.2. Dalis

Traukinio formavimo dokumentas

V PRIEDAS

MAŠINISTAMS SKIRTŲ TAISYKLIŲ DOKUMENTŲ RENGIMAS IR REKONSTRAVIMAS

Kartu su šios TSS 4.2 ir 4.6 poskirsniais toliau pateikta schema parodomas šioje TSS aptartas taisyklių dokumentų rengimas ir rekonstravimas, kurio reikalaujama TSS.

TERMINŲ ŽODYNAS

----