# Úřední věstník L 383/28.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 383 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4928. prosince 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 383

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4928. prosince 2006

---

| Obsah | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. září 2005 o uskutečňování režimu podpory Č. 192/1997 ze strany Itálie – samosprávné provincie Bolzano
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. září 2005 O STÁTNÍ PODPOŘE Portugalsko – prodloužení lhůty na dodání dvou tankerů určených k přepravě chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo, S.A.
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2006 O Podpoře, kterou poskytla Belgie společnosti ABX Logistics (státní podpora č. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 O Státní Podpoře, kterou má Itálie v úmyslu uskutečnit v prospěch společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A (č. C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Rozhodnutí Komise o 19. července 2006 opatření, které Nizozemsko učinilo ve prospěch VAOP
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. září 2006 re, ve věci státní podpory č. C 49/2005 (ex N 233/2005) ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A.
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. října 2006 uplatňování daně z obchodního majetku tvořícího telekomunikační infrastrukturu ve Spojeném království (č. C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Obsah

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Strana

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. září 2005 o uskutečňování režimu podpory Č. 192/1997 ze strany Itálie – samosprávné provincie Bolzano
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 2723)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 2723)

(
  1

1

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. září 2005 O STÁTNÍ PODPOŘE Portugalsko – prodloužení lhůty na dodání dvou tankerů určených k přepravě chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo, S.A.
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 3268)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 3268)

(
  1

16

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. prosince 2006 O Podpoře, kterou poskytla Belgie společnosti ABX Logistics (státní podpora č. C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 4447)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 4447)

(
  1

21

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 O Státní Podpoře, kterou má Itálie v úmyslu uskutečnit v prospěch společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A (č. C 48/2004 (ex N 595/2003))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2972)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 2972)

(
  1

53

*

Rozhodnutí Komise o 19. července 2006 opatření, které Nizozemsko učinilo ve prospěch VAOP
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 3224)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 3224)

(
  1

61

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. září 2006 re, ve věci státní podpory č. C 49/2005 (ex N 233/2005) ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A.
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4214)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4214)

(
  1

67

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. října 2006 uplatňování daně z obchodního majetku tvořícího telekomunikační infrastrukturu ve Spojeném království (č. C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4378)


   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. září 2005

o uskutečňování režimu podpory Č. 192/1997 ze strany Itálie – samosprávné provincie Bolzano

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2005) 2723)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/945/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první pododstavec odst. 2 čl. 88 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl.62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí K(2003)517 v konečném znění (1), jímž se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ohledně podpory K18/2003 (ex NN01/2003),

poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala přímo zúčastněné strany k podání připomínek,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem zaevidovaným dne 11. 2. 2002 pod č. CAB(02)A/410 byl Komisi zaslán podnět ohledně dvou zákonů samosprávné provincie Bolzano; konkrétně se jedná o zákon č. 4 ze dne 13. 2. 1997, body II a III a zákon č. 9 ze dne 15. 4. 1991. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem zaevidovaným dne 11. 2. 2002 pod č. CAB(02)A/410 byl Komisi zaslán podnět ohledně dvou zákonů samosprávné provincie Bolzano; konkrétně se jedná o zákon č. 4 ze dne 13. 2. 1997, body II a III a zákon č. 9 ze dne 15. 4. 1991.

| (2) | Dopisy D/50813 ze 25. 2. 2002 a D/53149 ze dne 18. 6. 2002 byly vyžádány doplňující informace. Italské orgány odpověděly prostřednictvím dopisů A/32982 ze dne 22. 4. 2002 a A/36773 ze dne 18. 9. 2002. Znění nových kriterií pro použití zákona 4/97, jež byla přijata prostřednictvím rozhodnutí provinciální rady č. 4732 ze dne 11. 12. 2000 a č. 4607 ze dne 17. 12. 2001, bylo zasláno v příloze druhého dopisu. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy D/50813 ze 25. 2. 2002 a D/53149 ze dne 18. 6. 2002 byly vyžádány doplňující informace. Italské orgány odpověděly prostřednictvím dopisů A/32982 ze dne 22. 4. 2002 a A/36773 ze dne 18. 9. 2002. Znění nových kriterií pro použití zákona 4/97, jež byla přijata prostřednictvím rozhodnutí provinciální rady č. 4732 ze dne 11. 12. 2000 a č. 4607 ze dne 17. 12. 2001, bylo zasláno v příloze druhého dopisu.

| (3) | Dopisem SG(2003)D/228597 ze dne 21. 2. 2003 Komise italským orgánům sdělila rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ve vztahu k předmětné podpoře. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem SG(2003)D/228597 ze dne 21. 2. 2003 Komise italským orgánům sdělila rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ve vztahu k předmětné podpoře.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k předmětné podpoře. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k předmětné podpoře.

| (5) | Komise k této věci neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Komise k této věci neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky.

| (6) | Ve dnech 9. dubna a 5. srpna 2003 proběhla v Bruselu setkání mezi italskými orgány a útvary Komise. |
| --- | --- |

(6)

Ve dnech 9. dubna a 5. srpna 2003 proběhla v Bruselu setkání mezi italskými orgány a útvary Komise.

| (7) | Komisi byly vícekrát neformálně předloženy některé návrhy odpovědí se zněními nových kriterií pro uplatňování režimu. Poté následovala korespondence prostřednictvím elektronické pošty. Dne 22. října 2003 a dne 27. února 2004 byla Itálie vyzvána, aby formálně předložila své připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komisi byly vícekrát neformálně předloženy některé návrhy odpovědí se zněními nových kriterií pro uplatňování režimu. Poté následovala korespondence prostřednictvím elektronické pošty. Dne 22. října 2003 a dne 27. února 2004 byla Itálie vyzvána, aby formálně předložila své připomínky.

| (8) | Dopisem č. 8 000 ze dne 22. 6. 2004, který byl zaevidován dne 25. 6. 2004 pod číslem A/34747, zaslala Itálie své připomínky. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem č. 8 000 ze dne 22. 6. 2004, který byl zaevidován dne 25. 6. 2004 pod číslem A/34747, zaslala Itálie své připomínky.

| (9) | Komise na základě setkání ze dne 3. března 2005 požádala dopisem D/52114 ze dne 18. 3. 2005 italské orgány o další informace a závazky, které byly poskytnuty prostřednictvím dopisu A/34426 ze dne 2. 6. 2005. |
| --- | --- |

(9)

Komise na základě setkání ze dne 3. března 2005 požádala dopisem D/52114 ze dne 18. 3. 2005 italské orgány o další informace a závazky, které byly poskytnuty prostřednictvím dopisu A/34426 ze dne 2. 6. 2005.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPOR POSKYTOVANÝCH NA ZÁKLADĚ ROZHODNUTÍ 4607/2001

| (10) | Podle stěžovatele byly na základě výše uvedených zákonů poskytnuty podpory na investice ve formě příspěvků na kapitálový účet nebo zvýhodněných půjček v maximální míře 40 % podnikům v provincii Bolzano, ačkoli se na tuto provincii nevztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(10)

Podle stěžovatele byly na základě výše uvedených zákonů poskytnuty podpory na investice ve formě příspěvků na kapitálový účet nebo zvýhodněných půjček v maximální míře 40 % podnikům v provincii Bolzano, ačkoli se na tuto provincii nevztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy.

| (11) | Komise povolila následující zákony provincie Bolzano, jež jsou předmětem stížnosti.






  (a) | provinciální zákon č. 4 ze dne 13. 2. 1997 byla zaevidován jako podpora č. N192/97 a povolen dopisem SG (97) D/10781 ze dne 19. 12. 1997 (3). Uvedený zákon stanoví různé podpory, zejména podpory pro investice podniků (hlava II); podpory na investice v oblasti ochrany životního prostředí (hlava III); podpory na poradenské služby a vzdělávání (hlava V); podpory na vytváření pracovních míst (hlava VI); podpora internacionalizaci (hlava VIII).
  Na základě výše uvedeného rozhodnutí, kterým se schvaluje podpora N192/97, jakákoli podpora velkým podnikům, která překračuje práh „de minimis“, musí být jednotlivě oznámena. V oblasti podpor na investice se italské orgány zavázaly nepřekračovat práh 15 % v případě malých podniků a 7,5 % v případě středních podniků vzhledem k tomu, že na provincii Bolzano se nevztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Komise však schválila 40 % míru podpory mikropodnikům, které provozují činnosti, jež nejsou předmětem obchodní výměny v rámci Společenství; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komise povolila následující zákony provincie Bolzano, jež jsou předmětem stížnosti.

(a)

provinciální zákon č. 4 ze dne 13. 2. 1997 byla zaevidován jako podpora č. N192/97 a povolen dopisem SG (97) D/10781 ze dne 19. 12. 1997 (3). Uvedený zákon stanoví různé podpory, zejména podpory pro investice podniků (hlava II); podpory na investice v oblasti ochrany životního prostředí (hlava III); podpory na poradenské služby a vzdělávání (hlava V); podpory na vytváření pracovních míst (hlava VI); podpora internacionalizaci (hlava VIII).

Na základě výše uvedeného rozhodnutí, kterým se schvaluje podpora N192/97, jakákoli podpora velkým podnikům, která překračuje práh „de minimis“, musí být jednotlivě oznámena. V oblasti podpor na investice se italské orgány zavázaly nepřekračovat práh 15 % v případě malých podniků a 7,5 % v případě středních podniků vzhledem k tomu, že na provincii Bolzano se nevztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Komise však schválila 40 % míru podpory mikropodnikům, které provozují činnosti, jež nejsou předmětem obchodní výměny v rámci Společenství;

| (b) | b) zákon č. 9 ze dne 15. 4. 1991, jenž byl schválen pod č. NN69/95 dopisem SG(96) D/4842 ze dne 22. 5. 1996 (4), se týká založení fondu pro podporu hospodářských činností. Předmětné opatření stanoví pouze jednu formu podpory (v daném případě zvýhodněné půjčky) a zavedení dalších podpor ponechává na následných opatřeních, jež jsou uvedena v zákonu č. 4/97. Italské orgány se zavázaly, že uplatňování tohoto režimu omezí pouze na malé a střední podniky a že dodrží všechny podmínky dané pravidly Společenství v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(b)

b) zákon č. 9 ze dne 15. 4. 1991, jenž byl schválen pod č. NN69/95 dopisem SG(96) D/4842 ze dne 22. 5. 1996 (4), se týká založení fondu pro podporu hospodářských činností. Předmětné opatření stanoví pouze jednu formu podpory (v daném případě zvýhodněné půjčky) a zavedení dalších podpor ponechává na následných opatřeních, jež jsou uvedena v zákonu č. 4/97. Italské orgány se zavázaly, že uplatňování tohoto režimu omezí pouze na malé a střední podniky a že dodrží všechny podmínky dané pravidly Společenství v oblasti státních podpor.

| (12) | Rozhodnutím provinční rady č. 4607 ze dne 17. 12. 2001, jež nebylo předběžně Komisi oznámeno, však byla přijata nová kriteria pro poskytování podpor stanovených zákonem č. 4/97 v odvětvích řemeslné výroby, obchodu, cestovního ruchu a služeb. Uvedený zákon nebyl předběžně oznámen Komisi. |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutím provinční rady č. 4607 ze dne 17. 12. 2001, jež nebylo předběžně Komisi oznámeno, však byla přijata nová kriteria pro poskytování podpor stanovených zákonem č. 4/97 v odvětvích řemeslné výroby, obchodu, cestovního ruchu a služeb. Uvedený zákon nebyl předběžně oznámen Komisi.

| (13) | V případě podpory na investice jsou míry podpory stanovené uvedeným rozhodnutím 13 % pro malé podniky a 6 % pro střední podniky v odvětvích řemeslné výroby, cestovního ruchu a obchodu (jak velkoobchodu tak maloobchodu) systematicky překračovány na základě celé řady navýšení. |
| --- | --- |

(13)

V případě podpory na investice jsou míry podpory stanovené uvedeným rozhodnutím 13 % pro malé podniky a 6 % pro střední podniky v odvětvích řemeslné výroby, cestovního ruchu a obchodu (jak velkoobchodu tak maloobchodu) systematicky překračovány na základě celé řady navýšení.

| (14) | Díky uvedeným navýšením:






  (a) | Je mikropodnikům poskytnuta míra podpory ve výši 40 % (vzhledem k maximální částce investic, jež činí 2 miliony EUR na 3 roky); |
| --- | --- | --- |

(14)

Díky uvedeným navýšením:

(a)

Je mikropodnikům poskytnuta míra podpory ve výši 40 % (vzhledem k maximální částce investic, jež činí 2 miliony EUR na 3 roky);

| (b) | je stanovena míra podpory pro malé podniky, jež činí 25 % (maximální částka investice činí 3,5 milionu EUR na tři roky pro odvětví řemeslné výroby a 2 miliony EUR na tři roky pro odvětví cestovního ruchu a obchodu); |
| --- | --- |

(b)

je stanovena míra podpory pro malé podniky, jež činí 25 % (maximální částka investice činí 3,5 milionu EUR na tři roky pro odvětví řemeslné výroby a 2 miliony EUR na tři roky pro odvětví cestovního ruchu a obchodu);

| (c) | dále je stanovena míra podpory ve výši 22,5 % (20 % v odvětví obchodu) pro střední podniky (maximální způsobilá investice v odvětví řemeslné výroby činí 4 miliony EUR na tři roky a 3 miliony EUR v případě ostatních sektorů). |
| --- | --- |

(c)

dále je stanovena míra podpory ve výši 22,5 % (20 % v odvětví obchodu) pro střední podniky (maximální způsobilá investice v odvětví řemeslné výroby činí 4 miliony EUR na tři roky a 3 miliony EUR v případě ostatních sektorů).

Všechna tato navýšení oproti základní míře podpory jsou podle italských orgánů poskytována na základě pravidla „de minimis“.

| (15) | Řemeslné mikropodniky jakékoli velikosti a bez ohledu na odvětví činnosti mohou využívat míry podpory ve výši 40 %. Mikropodniky zaměstnávající nejvýše dva pracovníky, jejichž přežití je nejisté a jejichž činnosti jsou uvedeny v předmětném rozhodnutí, mohou využívat takové míry podpory, i když nejsou splněny podmínky, jež jsou v případě ostatních mikropodniků požadovány. |
| --- | --- |

(15)

Řemeslné mikropodniky jakékoli velikosti a bez ohledu na odvětví činnosti mohou využívat míry podpory ve výši 40 %. Mikropodniky zaměstnávající nejvýše dva pracovníky, jejichž přežití je nejisté a jejichž činnosti jsou uvedeny v předmětném rozhodnutí, mohou využívat takové míry podpory, i když nejsou splněny podmínky, jež jsou v případě ostatních mikropodniků požadovány.

| (16) | Vedle toho jsou i velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu způsobilé pro podpory na investice na základě výše uvedeného rozhodnutí se základní mírou podpory ve výši 6 %, a to zjevně bez předpokladu nutnosti jednotlivou podporu předběžně oznámit.
  Nicméně se předpokládá navýšení míry podpory až na 22,5 % ve prospěch velkých podniků, a to na základě kritéria „de minimis“. Maximální investice způsobilá pro podporu dosahuje výše 3 milionů EUR na tři roky. |
| --- | --- |

(16)

Vedle toho jsou i velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu způsobilé pro podpory na investice na základě výše uvedeného rozhodnutí se základní mírou podpory ve výši 6 %, a to zjevně bez předpokladu nutnosti jednotlivou podporu předběžně oznámit.

Nicméně se předpokládá navýšení míry podpory až na 22,5 % ve prospěch velkých podniků, a to na základě kritéria „de minimis“. Maximální investice způsobilá pro podporu dosahuje výše 3 milionů EUR na tři roky.

| (17) | Vedle toho předmětné rozhodnutí stanoví určité podpory na ochranu životního prostředí, jež sestávají ze tří částí.
  Za prvé se počítá s podporami, jejichž míra dosahuje 25 %, malým a středním podnikům působícím v jakémkoli odvětví, jakož i velkým podnikům působícím v odvětví cestovního ruchu, na přizpůsobení se novým povinným normám.
  Dále se předpokládají podpory, jejichž míra dosahuje výše 40 %, pro případ překročení povinných norem.
  Nakonec se předpokládá podpora, jejíž míra opět dosahuje 40 %, na projekty auditů v oblasti životního prostředí.
  Na základě pravidla „de minimis“ jsou stanovena navýšení až do maximální míry podpory ve výši 30, 40 a 75 % pro tři různé položky opatření. Maximální stanovená částka způsobilých investic, zejména v případě podpor určených na propagaci dodržování nových povinných norem Společenství, se pohybuje v rozmezí od 1 do 4 milionů EUR podle velikosti podniků. |
| --- | --- |

(17)

Vedle toho předmětné rozhodnutí stanoví určité podpory na ochranu životního prostředí, jež sestávají ze tří částí.

Za prvé se počítá s podporami, jejichž míra dosahuje 25 %, malým a středním podnikům působícím v jakémkoli odvětví, jakož i velkým podnikům působícím v odvětví cestovního ruchu, na přizpůsobení se novým povinným normám.

Dále se předpokládají podpory, jejichž míra dosahuje výše 40 %, pro případ překročení povinných norem.

Nakonec se předpokládá podpora, jejíž míra opět dosahuje 40 %, na projekty auditů v oblasti životního prostředí.

Na základě pravidla „de minimis“ jsou stanovena navýšení až do maximální míry podpory ve výši 30, 40 a 75 % pro tři různé položky opatření. Maximální stanovená částka způsobilých investic, zejména v případě podpor určených na propagaci dodržování nových povinných norem Společenství, se pohybuje v rozmezí od 1 do 4 milionů EUR podle velikosti podniků.

| (18) | V rámci podpor na zaměstnanost byly na základě rozhodnutí 4607/2001 považovány za způsobilé výdaje na právní a daňové poradenství, výdaje na založení nových podniků nebo na přemístění podniků, ale také náklady na „ochrannou lhůtu“ nově vytvořených podniků po první dva roky od vytvoření podniku.
  Dále jsou způsobilé náklady na výzkum týkající se stávajících známek a patentů a náklady na patentování známek. Míra předpokládané podpory činí 50 %. Rovněž velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu mohou v zásadě podpory využít. |
| --- | --- |

(18)

V rámci podpor na zaměstnanost byly na základě rozhodnutí 4607/2001 považovány za způsobilé výdaje na právní a daňové poradenství, výdaje na založení nových podniků nebo na přemístění podniků, ale také náklady na „ochrannou lhůtu“ nově vytvořených podniků po první dva roky od vytvoření podniku.

Dále jsou způsobilé náklady na výzkum týkající se stávajících známek a patentů a náklady na patentování známek. Míra předpokládané podpory činí 50 %. Rovněž velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu mohou v zásadě podpory využít.

| (19) | Mezi podporami na internacionalizaci je uvedena podpora na výdaje malých a středních podniků při účasti na veletrzích a výstavách (a to v míře odpovídající 25 % v rámci EU a 40 % mimo EU); podpory na studie, výzkum a poradenské služby (až do 50 % míry podpory) a podpory na další iniciativy v rámci EU i mimo ni: (zjevně tvořeny reklamou podniků prostřednictvím internetových stránek), a to až do výše 50 %.
  Způsobilé jsou rovněž náklady na zajištění úvěrů na export a zajištění rizika směnných kurzů v maximální míře podpory dosahující 50 % malým a středním podnikům. Předpokládá se rovněž, že se velkým podnikům poskytne úvěr na vývoz do jakékoli země mimo EU, a to až do výše 50 % na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(19)

Mezi podporami na internacionalizaci je uvedena podpora na výdaje malých a středních podniků při účasti na veletrzích a výstavách (a to v míře odpovídající 25 % v rámci EU a 40 % mimo EU); podpory na studie, výzkum a poradenské služby (až do 50 % míry podpory) a podpory na další iniciativy v rámci EU i mimo ni: (zjevně tvořeny reklamou podniků prostřednictvím internetových stránek), a to až do výše 50 %.

Způsobilé jsou rovněž náklady na zajištění úvěrů na export a zajištění rizika směnných kurzů v maximální míře podpory dosahující 50 % malým a středním podnikům. Předpokládá se rovněž, že se velkým podnikům poskytne úvěr na vývoz do jakékoli země mimo EU, a to až do výše 50 % na základě pravidla „de minimis“.

| (20) | Předpokládají se podpory na vzdělávání a poradenské služby, přičemž způsobilé náklady dosahují 50 % míry. Je stanoveno navýšení o 30 procentních bodů na základě pravidla „de minimis“ na první čtyři dny poradenství, jež je zprostředkováno či pořádáno obchodní komorou nebo středisky „Business Innovation Centers“ (BIC). Režim se týká rovněž velkých podniků působících v odvětví cestovního ruchu; v daném případě se předpokládají rovněž podpory na vytvoření internetových stránek, jejichž míra dosahuje 35 %. Poskytují se pouze podpory, jejichž míra překračuje 35 % v případě podpor na vzdělávání a 50 % v případě podpor na poradenské služby; je-li to nezbytné, na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(20)

Předpokládají se podpory na vzdělávání a poradenské služby, přičemž způsobilé náklady dosahují 50 % míry. Je stanoveno navýšení o 30 procentních bodů na základě pravidla „de minimis“ na první čtyři dny poradenství, jež je zprostředkováno či pořádáno obchodní komorou nebo středisky „Business Innovation Centers“ (BIC). Režim se týká rovněž velkých podniků působících v odvětví cestovního ruchu; v daném případě se předpokládají rovněž podpory na vytvoření internetových stránek, jejichž míra dosahuje 35 %. Poskytují se pouze podpory, jejichž míra překračuje 35 % v případě podpor na vzdělávání a 50 % v případě podpor na poradenské služby; je-li to nezbytné, na základě pravidla „de minimis“.

| (21) | Předpokládají se rovněž podpory v rámci programů Společenství (např. LEADER a INTERREG), jejichž maximální míra dosahuje 80 % a jež jsou určeny na společné projekty (jsou ovšem vyloučeny jednotlivé podpory stanoveným podnikům). |
| --- | --- |

(21)

Předpokládají se rovněž podpory v rámci programů Společenství (např. LEADER a INTERREG), jejichž maximální míra dosahuje 80 % a jež jsou určeny na společné projekty (jsou ovšem vyloučeny jednotlivé podpory stanoveným podnikům).

III.   DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (22) | Komise schválila režim podpory N192/97, jehož právním základem je provinciální zákon č. 4/97, a režim podpory NN69/95, jehož právním základem je provinciální zákon č. 9/91 (viz bod 11, písm. a) a b). |
| --- | --- |

(22)

Komise schválila režim podpory N192/97, jehož právním základem je provinciální zákon č. 4/97, a režim podpory NN69/95, jehož právním základem je provinciální zákon č. 9/91 (viz bod 11, písm. a) a b).

| (23) | Z posouzení rozhodnutí 4607/2001 vyplynulo, že nová kritéria, jež byla na základě uvedeného rozhodnutí přijata pro poskytování podpor podle zákona č. 4/97 (i ve formě zvýhodněných půjček, jak je stanoveno v zákoně č. 9/91) v odvětví řemeslné výroby, obchodu, cestovního ruchu a služeb, zjevně neodpovídají schvalovacím rozhodnutím Komise a zřejmě ani nebyla v souladu s novými platnými nařízeními a ustanoveními, a to z následujících důvodů. |
| --- | --- |

(23)

Z posouzení rozhodnutí 4607/2001 vyplynulo, že nová kritéria, jež byla na základě uvedeného rozhodnutí přijata pro poskytování podpor podle zákona č. 4/97 (i ve formě zvýhodněných půjček, jak je stanoveno v zákoně č. 9/91) v odvětví řemeslné výroby, obchodu, cestovního ruchu a služeb, zjevně neodpovídají schvalovacím rozhodnutím Komise a zřejmě ani nebyla v souladu s novými platnými nařízeními a ustanoveními, a to z následujících důvodů.

| (24) | Italské orgány nejprve prostřednictvím dopisu A/32982 a v rámci tohoto řízení sdělily, že jak střední tak velké podniky působící v odvětví obchodu a cestovního ruchu mohou na základě rozhodnutí 4607/2001 využívat podpor ve formě zvýhodněné půjčky na způsobilé investice ve výši od 1 do 3 milionů EUR. |
| --- | --- |

(24)

Italské orgány nejprve prostřednictvím dopisu A/32982 a v rámci tohoto řízení sdělily, že jak střední tak velké podniky působící v odvětví obchodu a cestovního ruchu mohou na základě rozhodnutí 4607/2001 využívat podpor ve formě zvýhodněné půjčky na způsobilé investice ve výši od 1 do 3 milionů EUR.

| (25) | Z tabulek v rozhodnutí 4607/2001 vyplývá, že velkým podnikům v odvětví cestovního ruchu může být poskytnuta základní míra ve výši 6 %, jež může být případně zvýšena až na 22,5 % (navýšení se poskytuje na základě pravidla „de minimis“), a dále z tabulek vyplývá, že v případě velkých podniků působících v odvětví obchodu jsou stanoveny míry podpory od 6 do 20 %.
  Ve výše uvedeném rozhodnutí se pouze pro odvětví obchodu upřesňuje, že „nedošlo-li „v přípustných případech“ k oznámení Komisi, mohou být velkým podnikům podpory poskytnuty pouze na základě pravidla „de minimis“. Naopak se zjevně nepočítá se žádným omezením pro velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(25)

Z tabulek v rozhodnutí 4607/2001 vyplývá, že velkým podnikům v odvětví cestovního ruchu může být poskytnuta základní míra ve výši 6 %, jež může být případně zvýšena až na 22,5 % (navýšení se poskytuje na základě pravidla „de minimis“), a dále z tabulek vyplývá, že v případě velkých podniků působících v odvětví obchodu jsou stanoveny míry podpory od 6 do 20 %.

Ve výše uvedeném rozhodnutí se pouze pro odvětví obchodu upřesňuje, že „nedošlo-li „v přípustných případech“ k oznámení Komisi, mohou být velkým podnikům podpory poskytnuty pouze na základě pravidla „de minimis“. Naopak se zjevně nepočítá se žádným omezením pro velké podniky působící v odvětví cestovního ruchu.

| (26) | Velkým podnikům by neměly být poskytovány podpory na investice mimo oblasti, které mají nárok na podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Provincie Bolzano nebyla způsobilá pro regionální podporu v době, kdy byly schváleny režimy N192/97 a NN69/95 a není pro ni způsobilá ani nyní.
  V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodnutím Komise týkající se případu N192/97 byly již velké podniky výslovně vyňaty z režimu podpory, vyjma případů na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(26)

Velkým podnikům by neměly být poskytovány podpory na investice mimo oblasti, které mají nárok na podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Provincie Bolzano nebyla způsobilá pro regionální podporu v době, kdy byly schváleny režimy N192/97 a NN69/95 a není pro ni způsobilá ani nyní.

V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodnutím Komise týkající se případu N192/97 byly již velké podniky výslovně vyňaty z režimu podpory, vyjma případů na základě pravidla „de minimis“.

| (27) | Podpory poskytované formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91 spadají rovněž do režimu NN69/95, pokud jde o formu podpory. Komise schválila výše uvedený režim pod podmínkou, že jej budou využívat pouze malé a střední podniky, a to na základě závazku italských orgánů, že budou dodržovat všechna ustanovení předpisů pro malé a střední podniky, jež byly v platnosti v době, kdy byla uvedená ustanovení formou oběžníku obsahujícího kritéria pro uplatňování režimu sdělena útvarům správních orgánů provincie s cílem zaručit jejich řádné provádění. |
| --- | --- |

(27)

Podpory poskytované formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91 spadají rovněž do režimu NN69/95, pokud jde o formu podpory. Komise schválila výše uvedený režim pod podmínkou, že jej budou využívat pouze malé a střední podniky, a to na základě závazku italských orgánů, že budou dodržovat všechna ustanovení předpisů pro malé a střední podniky, jež byly v platnosti v době, kdy byla uvedená ustanovení formou oběžníku obsahujícího kritéria pro uplatňování režimu sdělena útvarům správních orgánů provincie s cílem zaručit jejich řádné provádění.

| (28) | Nehledě k tomu rozhodnutí 4607/2001 – stanovující kritéria pro uplatňování režimu N192/97 (a režimu NN69/95, pokud jsou podpory poskytovány formou zvýhodněné půjčky na základě zákona 9/91) – stanoví poskytování podpor na investice rovněž velkým podnikům. |
| --- | --- |

(28)

Nehledě k tomu rozhodnutí 4607/2001 – stanovující kritéria pro uplatňování režimu N192/97 (a režimu NN69/95, pokud jsou podpory poskytovány formou zvýhodněné půjčky na základě zákona 9/91) – stanoví poskytování podpor na investice rovněž velkým podnikům.

| (29) | Komise měla tudíž za to, že rozhodnutí 4607/2001 je zneužitím podpor N192/97 a NN69/95 ve smyslu článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (5) a vyjádřila pochybnosti, zda se na podpory na investice poskytnuté velkým podnikům na základě uvedeného rozhodnutí a nespadající do případů „de minimis“ vztahují výjimky ze zákazu stanoveného v čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(29)

Komise měla tudíž za to, že rozhodnutí 4607/2001 je zneužitím podpor N192/97 a NN69/95 ve smyslu článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (5) a vyjádřila pochybnosti, zda se na podpory na investice poskytnuté velkým podnikům na základě uvedeného rozhodnutí a nespadající do případů „de minimis“ vztahují výjimky ze zákazu stanoveného v čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (30) | Italské orgány se zavázaly, především, když Komise posuzovala spis NN65/99, že dodrží všechny podmínky dané normami Společenství v oblasti státních podpor malým a středním podnikům. Při oznámení podpory N192/97 se rovněž zavázaly, že jim neposkytnou žádnou podporu na provoz. |
| --- | --- |

(30)

Italské orgány se zavázaly, především, když Komise posuzovala spis NN65/99, že dodrží všechny podmínky dané normami Společenství v oblasti státních podpor malým a středním podnikům. Při oznámení podpory N192/97 se rovněž zavázaly, že jim neposkytnou žádnou podporu na provoz.

| (31) | Je ovšem třeba zdůraznit, že způsobilé investice, jež předpokládá rozhodnutí 4607/2001, neodpovídají definici počáteční investice uvedené v nařízení (ES) č. 70/2001 (6), neboť pouhé náhradní investice zjevně nejsou vyloučeny. |
| --- | --- |

(31)

Je ovšem třeba zdůraznit, že způsobilé investice, jež předpokládá rozhodnutí 4607/2001, neodpovídají definici počáteční investice uvedené v nařízení (ES) č. 70/2001 (6), neboť pouhé náhradní investice zjevně nejsou vyloučeny.

| (32) | Rovněž skutečnost, že příjemci podpory jsou pouze malé a střední podniky se sídlem v provincii Bolzano, je zřejmě porušením zásady svobody usazování podniků v rámci Evropské unie. |
| --- | --- |

(32)

Rovněž skutečnost, že příjemci podpory jsou pouze malé a střední podniky se sídlem v provincii Bolzano, je zřejmě porušením zásady svobody usazování podniků v rámci Evropské unie.

| (33) | Není dodržena zásada nezbytnosti podpory, neboť žádosti o podporu musí být zpravidla předkládány do šesti měsíců od zahájení prací od data první faktury za uvedené práce. |
| --- | --- |

(33)

Není dodržena zásada nezbytnosti podpory, neboť žádosti o podporu musí být zpravidla předkládány do šesti měsíců od zahájení prací od data první faktury za uvedené práce.

| (34) | Komise tudíž vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti předmětné podpory. |
| --- | --- |

(34)

Komise tudíž vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti předmětné podpory.

| (35) | Italské orgány se domnívaly, že míra podpory dosahující 40 % je vyhrazena mikropodnikům zabývajícím se řemeslnou výrobou, zaměstnávajícím nejvýše dva pracovníky, majícím existenční problémy a odpovídajícím seznamu úzce vymezených činností (7), jenž byl sestaven v dopise A/36773 ze dne 18. 9. 2002, jakož i takovým mikropodnikům působícím v odvětví obchodu. |
| --- | --- |

(35)

Italské orgány se domnívaly, že míra podpory dosahující 40 % je vyhrazena mikropodnikům zabývajícím se řemeslnou výrobou, zaměstnávajícím nejvýše dva pracovníky, majícím existenční problémy a odpovídajícím seznamu úzce vymezených činností (7), jenž byl sestaven v dopise A/36773 ze dne 18. 9. 2002, jakož i takovým mikropodnikům působícím v odvětví obchodu.

| (36) | Z rozboru rozhodnutí 4607/2001 vyplynulo, že výše uvedeným mikropodnikům zabývajícím se řemeslnou výrobou může být poskytnuta výše zmíněná míra podpory, i když nejsou splněny podmínky pro takové navýšení míry podpory v případě ostatních mikropodniků, ale rovněž že uvedená míra se týká všech mikropodniků zabývajících se řemeslnou výrobou bez ohledu na jejich velikost a ekonomickou situaci. Vzhledem k tomu, že částka způsobilé investice dosahuje výše 2 milionů EUR na tři roky (1 milion EUR v případě mikropodniků do dvou zaměstnanců), se zdálo, že míra podpory může dosáhnout 800 000 EUR (400 000 EUR v případě mikropodniků se dvěma zaměstnanci). |
| --- | --- |

(36)

Z rozboru rozhodnutí 4607/2001 vyplynulo, že výše uvedeným mikropodnikům zabývajícím se řemeslnou výrobou může být poskytnuta výše zmíněná míra podpory, i když nejsou splněny podmínky pro takové navýšení míry podpory v případě ostatních mikropodniků, ale rovněž že uvedená míra se týká všech mikropodniků zabývajících se řemeslnou výrobou bez ohledu na jejich velikost a ekonomickou situaci. Vzhledem k tomu, že částka způsobilé investice dosahuje výše 2 milionů EUR na tři roky (1 milion EUR v případě mikropodniků do dvou zaměstnanců), se zdálo, že míra podpory může dosáhnout 800 000 EUR (400 000 EUR v případě mikropodniků se dvěma zaměstnanci).

| (37) | Kromě toho se předpokládá, že na základě definice mikropodniku není narušena obchodní výměna v rámci Společenství a míra podpory je tudíž přípustná ve výši 40 %; definice byla stanovena rozhodnutím 4607/2001 (8) pravděpodobně klade důraz na skutečnost, že činnost jednotlivých příjemců podpory nemůže zahrnovat obnovování hospodářských vztahů s podniky jiných členských států místo toho, aby kladla důraz na skutečnost, že v oblasti činností předmětných podniků nedochází k obchodu v rámci Společenství, jak by bylo správné. |
| --- | --- |

(37)

Kromě toho se předpokládá, že na základě definice mikropodniku není narušena obchodní výměna v rámci Společenství a míra podpory je tudíž přípustná ve výši 40 %; definice byla stanovena rozhodnutím 4607/2001 (8) pravděpodobně klade důraz na skutečnost, že činnost jednotlivých příjemců podpory nemůže zahrnovat obnovování hospodářských vztahů s podniky jiných členských států místo toho, aby kladla důraz na skutečnost, že v oblasti činností předmětných podniků nedochází k obchodu v rámci Společenství, jak by bylo správné.

| (38) | Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že kategorie mikropodniků jakožto součást kategorie malých a středních podniků ve smyslu doporučení 96/280/ES (9) není sama o sobě vyňata z uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy, vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda se všechny podpory, které jim byly na základě předmětného opatření poskytnuty, mohou vymykat definici státní podpory. |
| --- | --- |

(38)

Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že kategorie mikropodniků jakožto součást kategorie malých a středních podniků ve smyslu doporučení 96/280/ES (9) není sama o sobě vyňata z uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy, vyjádřila Komise pochybnosti ohledně toho, zda se všechny podpory, které jim byly na základě předmětného opatření poskytnuty, mohou vymykat definici státní podpory.

| (39) | Komise schválila podpory na ochranu životního prostředí, jež byly stanoveny provinciálním zákonem 4/97, na základě předchozích pravidel pro poskytování státních podpor na ochranu životního prostředí (10), která byla později nahrazena novými pravidly zveřejněnými dne 3. února 2001 (Úř. věst. C 37, s. 3).
  V době, kdy nová pravidla vstoupila v platnost, bylo členským státům navrženo, aby přijaly vhodná opatření. Itálie byla povinna je po jejich přijetí provádět. Komise se tudíž při hodnocení předmětného opatření opírala o nová pravidla pro státní podpory na ochranu životního prostředí, jež jsou v současné době platná. |
| --- | --- |

(39)

Komise schválila podpory na ochranu životního prostředí, jež byly stanoveny provinciálním zákonem 4/97, na základě předchozích pravidel pro poskytování státních podpor na ochranu životního prostředí (10), která byla později nahrazena novými pravidly zveřejněnými dne 3. února 2001 (Úř. věst. C 37, s. 3).

V době, kdy nová pravidla vstoupila v platnost, bylo členským státům navrženo, aby přijaly vhodná opatření. Itálie byla povinna je po jejich přijetí provádět. Komise se tudíž při hodnocení předmětného opatření opírala o nová pravidla pro státní podpory na ochranu životního prostředí, jež jsou v současné době platná.

| (40) | Na základě bodu 28 pravidel Společenství pro státní podpory na ochranu životního prostředí (11) (dále jen „pravidla“) mohou být přechodné podpory na investice poskytované malým a středním podnikům, aby se přizpůsobily novým normám Společenství, povoleny do výše 15 % hrubých způsobilých nákladů na tříleté období počínající dnem přijetí nových závazných norem Společenství. |
| --- | --- |

(40)

Na základě bodu 28 pravidel Společenství pro státní podpory na ochranu životního prostředí (11) (dále jen „pravidla“) mohou být přechodné podpory na investice poskytované malým a středním podnikům, aby se přizpůsobily novým normám Společenství, povoleny do výše 15 % hrubých způsobilých nákladů na tříleté období počínající dnem přijetí nových závazných norem Společenství.

| (41) | Komise měla poté za to, že míra podpory ve výši 25 % malým a středním podnikům na přizpůsobení se novým normám Společenství, jež byla stanovena zákonem 4/97 a potvrzena rozhodnutím 4607/2001, neodpovídá pravidlům a že na podpory velkým podnikům určené na dodržování nových závazných norem v oblasti životního prostředí se nevztahuje žádná výjimka. |
| --- | --- |

(41)

Komise měla poté za to, že míra podpory ve výši 25 % malým a středním podnikům na přizpůsobení se novým normám Společenství, jež byla stanovena zákonem 4/97 a potvrzena rozhodnutím 4607/2001, neodpovídá pravidlům a že na podpory velkým podnikům určené na dodržování nových závazných norem v oblasti životního prostředí se nevztahuje žádná výjimka.

| (42) | Vedle toho je na základě bodu 29 pravidel přípustná základní míra podpory dosahující 30 % na splnění norem Společenství a na podporu na investice, jež nebyly uskutečněny podle závazných norem Společenství. |
| --- | --- |

(42)

Vedle toho je na základě bodu 29 pravidel přípustná základní míra podpory dosahující 30 % na splnění norem Společenství a na podporu na investice, jež nebyly uskutečněny podle závazných norem Společenství.

| (43) | Komise měla tudíž za to, že míra podpory ve výši 40 % na investice pro splnění norem Společenství, jež byla stanovena především pro velké podniky působící v cestovním ruchu, nemůže být považována za odpovídající článku 29 pravidel. |
| --- | --- |

(43)

Komise měla tudíž za to, že míra podpory ve výši 40 % na investice pro splnění norem Společenství, jež byla stanovena především pro velké podniky působící v cestovním ruchu, nemůže být považována za odpovídající článku 29 pravidel.

| (44) | Ve smyslu bodu 41 pravidel mohou být v souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 (12) malým a středním podnikům poskytnuty podpory na asistenční a poradní činnosti v odvětví životního prostředí. |
| --- | --- |

(44)

Ve smyslu bodu 41 pravidel mohou být v souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 (12) malým a středním podnikům poskytnuty podpory na asistenční a poradní činnosti v odvětví životního prostředí.

| (45) | V souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 by tedy mohly být poskytnuty podpory na projekty auditu v oblasti životního prostředí stanovené v předmětném rozhodnutí za předpokladu, že jich budou využívat pouze malé a střední podniky a budou splněny podmínky uvedené v čl. 5 písm. a) téhož nařízení. |
| --- | --- |

(45)

V souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 by tedy mohly být poskytnuty podpory na projekty auditu v oblasti životního prostředí stanovené v předmětném rozhodnutí za předpokladu, že jich budou využívat pouze malé a střední podniky a budou splněny podmínky uvedené v čl. 5 písm. a) téhož nařízení.

| (46) | Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně dodržování bodů 36 a 37 pravidel týkajících se investicí, které mají být zohledněny, a způsobu výpočtu oprávněných nákladů v případě podpory na investice na ochranu životního prostředí, pokud jde o první dva prvky opatření na účely ochrany životního prostředí stanovené opatřeními uvedenými v bodech 41 a 43 tohoto zdůvodnění. |
| --- | --- |

(46)

Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně dodržování bodů 36 a 37 pravidel týkajících se investicí, které mají být zohledněny, a způsobu výpočtu oprávněných nákladů v případě podpory na investice na ochranu životního prostředí, pokud jde o první dva prvky opatření na účely ochrany životního prostředí stanovené opatřeními uvedenými v bodech 41 a 43 tohoto zdůvodnění.

| (47) | V rámci podpory N192/97 schválila Komise pro malé a střední podniky podpory zaměstnanosti v maximální míře 25 % mzdových nákladů. |
| --- | --- |

(47)

V rámci podpory N192/97 schválila Komise pro malé a střední podniky podpory zaměstnanosti v maximální míře 25 % mzdových nákladů.

| (48) | Vzhledem k tomu, že podpory stanovené na základe rozhodnutí 4607 se netýkají ani vytváření ani zachování pracovních míst, má Komise za to, že je nelze definovat jako podpory zaměstnanosti; některé z nich (podpory na poradenské služby) by případně mohly být předmětem výjimky za předpokladu, že by byly splněny podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001 a že by výhradními příjemci byly malé a střední podniky. |
| --- | --- |

(48)

Vzhledem k tomu, že podpory stanovené na základe rozhodnutí 4607 se netýkají ani vytváření ani zachování pracovních míst, má Komise za to, že je nelze definovat jako podpory zaměstnanosti; některé z nich (podpory na poradenské služby) by případně mohly být předmětem výjimky za předpokladu, že by byly splněny podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001 a že by výhradními příjemci byly malé a střední podniky.

| (49) | Komise se rovněž domnívá, že na podpory na výzkum v oblasti stávajících značek a patentů a podpory na patentování značek a výrobků podniků, jež jsou stanoveny mimo jiné v rámci příslušného opatření týkajícího se podpory zaměstnanosti, nelze uplatnit žádnou výjimku pro velké podniky, protože nejsou spjaty s žádnou výzkumnou nebo vývojovou činností. |
| --- | --- |

(49)

Komise se rovněž domnívá, že na podpory na výzkum v oblasti stávajících značek a patentů a podpory na patentování značek a výrobků podniků, jež jsou stanoveny mimo jiné v rámci příslušného opatření týkajícího se podpory zaměstnanosti, nelze uplatnit žádnou výjimku pro velké podniky, protože nejsou spjaty s žádnou výzkumnou nebo vývojovou činností.

| (50) | Při zahájení řízení bylo připomenuto, že podpory týkající se účasti na veletrzích nebo výstavách lze považovat za slučitelné ve smyslu článku 5 písm. b) nařízení 70/2001 za předpokladu, že náklady, na které se vztahuje maximální míra podpory 50 %, zahrnují umístnění, instalaci a správu stánku. Tato výjimka platí jen pro první účast podniku na konkrétním veletrhu či výstavě.
  Poradenské služby poskytované externími poradci nesmějí představovat trvalou či periodicky se opakující činnost a nesmějí být spjaté s běžnými náklady na provoz podniku, jako například s reklamou.
  Podpory na činnosti spjaté s vývozem (13) nespadají pod nařízení 70/2001 ani 69/2001 (14) a ani pod sdělení Komise týkající se podpor „de minimis“ z roku 1996 (15). |
| --- | --- |

(50)

Při zahájení řízení bylo připomenuto, že podpory týkající se účasti na veletrzích nebo výstavách lze považovat za slučitelné ve smyslu článku 5 písm. b) nařízení 70/2001 za předpokladu, že náklady, na které se vztahuje maximální míra podpory 50 %, zahrnují umístnění, instalaci a správu stánku. Tato výjimka platí jen pro první účast podniku na konkrétním veletrhu či výstavě.

Poradenské služby poskytované externími poradci nesmějí představovat trvalou či periodicky se opakující činnost a nesmějí být spjaté s běžnými náklady na provoz podniku, jako například s reklamou.

Podpory na činnosti spjaté s vývozem (13) nespadají pod nařízení 70/2001 ani 69/2001 (14) a ani pod sdělení Komise týkající se podpor „de minimis“ z roku 1996 (15).

| (51) | V důsledku toho podle Komise nelze podporu na rozvoj mezinárodní činnosti stanovenou rozhodnutím 4607/2001 považovat za slučitelnou, a to ani v případě, že příjemci jsou jen malé a střední podniky, s výjimkou případů, které se týkají účasti na veletrzích nebo výstavách a pod podmínkou dodržení podmínek článku 5 nařízení 70/2001. |
| --- | --- |

(51)

V důsledku toho podle Komise nelze podporu na rozvoj mezinárodní činnosti stanovenou rozhodnutím 4607/2001 považovat za slučitelnou, a to ani v případě, že příjemci jsou jen malé a střední podniky, s výjimkou případů, které se týkají účasti na veletrzích nebo výstavách a pod podmínkou dodržení podmínek článku 5 nařízení 70/2001.

| (52) | Komise se dále domnívá, že na úvěr na vývoz, zejména pokud je poskytnut velkým podnikům, který byl výslovně vyloučen při oznámení zákona 4/97, se nemůže uplatňovat žádná výjimka, a to ani ve smyslu nařízení 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Komise se dále domnívá, že na úvěr na vývoz, zejména pokud je poskytnut velkým podnikům, který byl výslovně vyloučen při oznámení zákona 4/97, se nemůže uplatňovat žádná výjimka, a to ani ve smyslu nařízení 69/2001.

| (53) | Takové příspěvky, které nebyly stanoveny režimem N192/97, se nepovažovaly za státní podporu podle rozhodnutí 4607. |
| --- | --- |

(53)

Takové příspěvky, které nebyly stanoveny režimem N192/97, se nepovažovaly za státní podporu podle rozhodnutí 4607.

| (54) | Komise však vyjádřila pochybnosti o skutečnosti, že podnikům v důsledku účasti na společných projektech v rámci programů Společenství Leader a Interreg, pro které je stanovena míra 80 %, nevznikla žádná konkurenční výhoda. |
| --- | --- |

(54)

Komise však vyjádřila pochybnosti o skutečnosti, že podnikům v důsledku účasti na společných projektech v rámci programů Společenství Leader a Interreg, pro které je stanovena míra 80 %, nevznikla žádná konkurenční výhoda.

| (55) | Je vhodní objasnit pojetí poradenských služeb. Podle stávající definice se Komise domnívá, že na žádnou podporu na poradenské služby pro velké podniky se nemůže vztahovat výjimka, kromě případů, ve kterých také poradenství představuje způsobilé náklady na projekt vzdělávání ve smyslu článku 4 odst. 7 písm. e) nařízení Komise č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001, týkající se podpory na vzdělávání. |
| --- | --- |

(55)

Je vhodní objasnit pojetí poradenských služeb. Podle stávající definice se Komise domnívá, že na žádnou podporu na poradenské služby pro velké podniky se nemůže vztahovat výjimka, kromě případů, ve kterých také poradenství představuje způsobilé náklady na projekt vzdělávání ve smyslu článku 4 odst. 7 písm. e) nařízení Komise č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001, týkající se podpory na vzdělávání.

| (56) | Podle italských orgánů byla všechna zvýšení míry podpory oproti základním sazbám 13 % pro malé podniky a 6 % pro střední podniky v případě podpory na investice poskytnuta na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(56)

Podle italských orgánů byla všechna zvýšení míry podpory oproti základním sazbám 13 % pro malé podniky a 6 % pro střední podniky v případě podpory na investice poskytnuta na základě pravidla „de minimis“.

| (57) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ani v zákoně č. 4/97 ani ve znění rozhodnutí 4607, které bylo přijato dne 17. prosince 2001, či po nabytí účinnosti nařízení 69/2001, nebyl uveden žádný odkaz na způsob kontroly prahu a ostatních podmínek stanovených nařízením „de minimis“ (16) nebo dřívějším oznámením z roku 1996 o stejné záležitosti (17). |
| --- | --- |

(57)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ani v zákoně č. 4/97 ani ve znění rozhodnutí 4607, které bylo přijato dne 17. prosince 2001, či po nabytí účinnosti nařízení 69/2001, nebyl uveden žádný odkaz na způsob kontroly prahu a ostatních podmínek stanovených nařízením „de minimis“ (16) nebo dřívějším oznámením z roku 1996 o stejné záležitosti (17).

| (58) | Vzhledem k výši oprávněných investic (3,5 mil. EUR pro malé podniky a 4 mil. EUR pro střední podniky na tři roky) a maximální míře stanovené rozhodnutím 4607 (25 % a 22,5 %, z toho 12 procentních bodů v případě malých podniků a 16,5 procentních bodů v případě středních podniků podle pravidla „de minimis“), vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o skutečné dodržování prahu 100 000 EUR za období tří let v souladu s nařízením „de minimis“. |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k výši oprávněných investic (3,5 mil. EUR pro malé podniky a 4 mil. EUR pro střední podniky na tři roky) a maximální míře stanovené rozhodnutím 4607 (25 % a 22,5 %, z toho 12 procentních bodů v případě malých podniků a 16,5 procentních bodů v případě středních podniků podle pravidla „de minimis“), vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o skutečné dodržování prahu 100 000 EUR za období tří let v souladu s nařízením „de minimis“.

| (59) | Komise v obecnější rovině vyjádřila pochybnosti o příliš širokém využívání pravidla „de minimis“ na účely systematického překračování maximální přípustné míry ve vztahu k malým a středním podnikům stanovené rozhodnutím 4607/2001, jako i o poskytnutí podpory v maximální míře 22,5 % velkým podnikům mimo podporované oblasti, jako i s přihlédnutím ke zvýšené částce oprávněných investic. |
| --- | --- |

(59)

Komise v obecnější rovině vyjádřila pochybnosti o příliš širokém využívání pravidla „de minimis“ na účely systematického překračování maximální přípustné míry ve vztahu k malým a středním podnikům stanovené rozhodnutím 4607/2001, jako i o poskytnutí podpory v maximální míře 22,5 % velkým podnikům mimo podporované oblasti, jako i s přihlédnutím ke zvýšené částce oprávněných investic.

IV.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (60) | Nebyly předloženy žádné připomínky ani ze strany zúčastněných třetích stran ani ze strany stěžovatele, který byl dopisem D/51908 ze dne 24. března 2003 informován o zahájení řízení a, s ohledem na uvedené zahájení řízení, o možnosti předložení připomínek odlišujících se od původní stížnosti. |
| --- | --- |

(60)

Nebyly předloženy žádné připomínky ani ze strany zúčastněných třetích stran ani ze strany stěžovatele, který byl dopisem D/51908 ze dne 24. března 2003 informován o zahájení řízení a, s ohledem na uvedené zahájení řízení, o možnosti předložení připomínek odlišujících se od původní stížnosti.

V.   PŘIPOMÍNKY ITÁLIE

| (61) | Po dvou setkáních mezi zástupci provincie Bolzano a útvary GŘ pro hospodářskou soutěž byly připomínky Itálie na závěr zaslány dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004.
  Italské orgány v dopise uvedly následující skutečnosti: |
| --- | --- |

(61)

Po dvou setkáních mezi zástupci provincie Bolzano a útvary GŘ pro hospodářskou soutěž byly připomínky Itálie na závěr zaslány dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004.

Italské orgány v dopise uvedly následující skutečnosti:

V.1   V případě podpor velkým podnikům na investice

| (62) | Rozhodnutí 4607/2001 výslovně nestanoví vyloučení velkých podniků působících v odvětví cestovního ruchu, jak tomu naopak bylo v případe obchodních podniků, v důsledku věcné chyby. |
| --- | --- |

(62)

Rozhodnutí 4607/2001 výslovně nestanoví vyloučení velkých podniků působících v odvětví cestovního ruchu, jak tomu naopak bylo v případe obchodních podniků, v důsledku věcné chyby.

| (63) | Bez ohledu na tuto skutečnost nezískal žádný velký podnik působící v odvětví cestovního ruchu podporu ani v rámci režimu N 192/97 (provinciální zákon 4/97) ani v rámci režimu NN 69/1995 (provinciální zákon 9/91). Pokud jde o odvětví obchodu, velké podniky už byly vyloučeny z příjmu podpory s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“ ve smyslu rozhodnutí 4607/01. |
| --- | --- |

(63)

Bez ohledu na tuto skutečnost nezískal žádný velký podnik působící v odvětví cestovního ruchu podporu ani v rámci režimu N 192/97 (provinciální zákon 4/97) ani v rámci režimu NN 69/1995 (provinciální zákon 9/91). Pokud jde o odvětví obchodu, velké podniky už byly vyloučeny z příjmu podpory s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“ ve smyslu rozhodnutí 4607/01.

| (64) | Ve vztahu k poskytnuté podpoře ve formě zvýhodněných půjček v rámci režimu NN69/95 se italské orgány zavázaly vyloučit co najexplicitněji velké podniky, a to i když žádný z nich nebyl příjemcem této podpory, s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(64)

Ve vztahu k poskytnuté podpoře ve formě zvýhodněných půjček v rámci režimu NN69/95 se italské orgány zavázaly vyloučit co najexplicitněji velké podniky, a to i když žádný z nich nebyl příjemcem této podpory, s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“.

| (65) | Následně dopisem ze dne 2. června 2005 zaslaným jako odpověď na konkrétní otázku Komise, bylo dále upřesněno, že velkým podnikům ze žádného odvětví nebyla poskytnuta žádná podpora a dále, že velké podniky, jejichž hlavní činnost se týká odvětví dopravy, byly z příjmu podpory vyloučeny. |
| --- | --- |

(65)

Následně dopisem ze dne 2. června 2005 zaslaným jako odpověď na konkrétní otázku Komise, bylo dále upřesněno, že velkým podnikům ze žádného odvětví nebyla poskytnuta žádná podpora a dále, že velké podniky, jejichž hlavní činnost se týká odvětví dopravy, byly z příjmu podpory vyloučeny.

| (66) | Navíc projekt nových implementačních kritérií výslovně vylučuje všechny velké podniky, s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“, v souladu se všemi podmínkami nařízení 69/2001. |
| --- | --- |

(66)

Navíc projekt nových implementačních kritérií výslovně vylučuje všechny velké podniky, s výjimkou případů podle pravidla „de minimis“, v souladu se všemi podmínkami nařízení 69/2001.

V.2   V případech podpory malým a středním podnikům

V.2.1.   Neuskutečněné vyloučení investic týkajících se náhrady ze základu způsobilých nákladů

| (67) | Ačkoli to nebylo výslovně vyloučeno implementačními kritérii, podle italských orgánů nebyla poskytnuta žádná podpora v prospěch investic na náhradu. |
| --- | --- |

(67)

Ačkoli to nebylo výslovně vyloučeno implementačními kritérii, podle italských orgánů nebyla poskytnuta žádná podpora v prospěch investic na náhradu.

| (68) | Za způsobilé pro podporu byly považovány zejména významné investice do nemovitostí realizované v souladu s definicí čl. 2 písm. c) nařízení 70/2001, zejména do výstavby nových budov a do modernizace či diverzifikace, které by přinesly podstatnou změnu výrobků či výrobních procesů podniku. Na tyto účely byly stanoveny relativně vysoké minimální prahy investic vzhledem ke střední velikosti předmětných podniků. |
| --- | --- |

(68)

Za způsobilé pro podporu byly považovány zejména významné investice do nemovitostí realizované v souladu s definicí čl. 2 písm. c) nařízení 70/2001, zejména do výstavby nových budov a do modernizace či diverzifikace, které by přinesly podstatnou změnu výrobků či výrobních procesů podniku. Na tyto účely byly stanoveny relativně vysoké minimální prahy investic vzhledem ke střední velikosti předmětných podniků.

| (69) | Ve znění zaslaných nových kritérií byly investice týkající se náhrady, jakož i náklady na údržbu, výslovně vyloučeny a popis způsobilých investic je plně v souladu s popisem uvedeným v nařízení 70/2001. |
| --- | --- |

(69)

Ve znění zaslaných nových kritérií byly investice týkající se náhrady, jakož i náklady na údržbu, výslovně vyloučeny a popis způsobilých investic je plně v souladu s popisem uvedeným v nařízení 70/2001.

V.2.2   O svobodě usazování

| (70) | Podmínka sídla podniku na území provincie Bolzano požadovaná starými kritérii způsobilosti pro podporu nebyla přísně uplatňována ani v minulosti. Na podporu tohoto tvrzení byl předložen seznam 16 příjemců podpory na investice ve smyslu předmětného režimu, které měly sídlo mimo provincii Bolzano (a v jednom případe dokonce mimo italské území). Takové podpory se vyskytly ve vícerých případech (konkrétně v 6 ze 16) v roce 1998, tedy o dost dříve, než Komise otevřela spis o tomto případu. Navíc i podniky, které mají v provincii Bolzano pouze jedinou provozní jednotku, mohou být příjemci v rámci předmětného režimu. |
| --- | --- |

(70)

Podmínka sídla podniku na území provincie Bolzano požadovaná starými kritérii způsobilosti pro podporu nebyla přísně uplatňována ani v minulosti. Na podporu tohoto tvrzení byl předložen seznam 16 příjemců podpory na investice ve smyslu předmětného režimu, které měly sídlo mimo provincii Bolzano (a v jednom případe dokonce mimo italské území). Takové podpory se vyskytly ve vícerých případech (konkrétně v 6 ze 16) v roce 1998, tedy o dost dříve, než Komise otevřela spis o tomto případu. Navíc i podniky, které mají v provincii Bolzano pouze jedinou provozní jednotku, mohou být příjemci v rámci předmětného režimu.

V.2.3   Pokud jde o dodržování zásady nezbytnosti podpory

| (71) | Táto zásada byla respektována již na základě článku 7 druhého pododstavce nařízení 70/2001 od okamžiku, kdy byly podmínky poskytnutí podpory do té míry objektivní, že zcela vylučovaly, aby provincie využila možnosti volného uvážení. |
| --- | --- |

(71)

Táto zásada byla respektována již na základě článku 7 druhého pododstavce nařízení 70/2001 od okamžiku, kdy byly podmínky poskytnutí podpory do té míry objektivní, že zcela vylučovaly, aby provincie využila možnosti volného uvážení.

| (72) | Přesto se italské orgány zavázaly stanovit, že žádosti musí být povinně předkládány před zahájením prováděcích prací projektu, na který se podpora vztahuje. |
| --- | --- |

(72)

Přesto se italské orgány zavázaly stanovit, že žádosti musí být povinně předkládány před zahájením prováděcích prací projektu, na který se podpora vztahuje.

V.2.4   V případě podpor mikropodnikům

| (73) | Jakékoli zvýšení míry podpory na investice ve prospěch mikropodniků nad práh 15 % se od tohoto okamžiku stanovuje jen v případech podle pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(73)

Jakékoli zvýšení míry podpory na investice ve prospěch mikropodniků nad práh 15 % se od tohoto okamžiku stanovuje jen v případech podle pravidla „de minimis“.

| (74) | Podpory s mírou 40 %, která nespadá do rozsahu uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy a která se ani nepovažuje za podporu „de minimis“ je od tohoto okamžiku vyhrazena jen pro takové příbuzné činnosti, zejména drobná typická řemesla, kterým hrozí vymizení v odvětví řemeslné výroby a malé obchodní činnosti, vyčerpávajícím způsobem vyjmenované v nových kritériích. |
| --- | --- |

(74)

Podpory s mírou 40 %, která nespadá do rozsahu uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy a která se ani nepovažuje za podporu „de minimis“ je od tohoto okamžiku vyhrazena jen pro takové příbuzné činnosti, zejména drobná typická řemesla, kterým hrozí vymizení v odvětví řemeslné výroby a malé obchodní činnosti, vyčerpávajícím způsobem vyjmenované v nových kritériích.

| (75) | V každém případě provedené šetření ze strany italských orgánů odhalilo, že až do doposud nebyla poskytnuta žádná podpora, která by současně překročila míru 15 % a práh „de minimis“. |
| --- | --- |

(75)

V každém případě provedené šetření ze strany italských orgánů odhalilo, že až do doposud nebyla poskytnuta žádná podpora, která by současně překročila míru 15 % a práh „de minimis“.

V.2.5   Pokud jde o podpory na ochranu životního prostředí

| (76) | Od nynějška se předpokládají jen míry podpory 15 % a 30 % na přechodnou podporu na investice poskytované malým a středním podnikům na účely dodržování nových pravidel Společenství a na podporu na překročení pravidel Společenství nebo na podporu investic realizovaných v případe neexistence závazných pravidel Společenství. |
| --- | --- |

(76)

Od nynějška se předpokládají jen míry podpory 15 % a 30 % na přechodnou podporu na investice poskytované malým a středním podnikům na účely dodržování nových pravidel Společenství a na podporu na překročení pravidel Společenství nebo na podporu investic realizovaných v případe neexistence závazných pravidel Společenství.

| (77) | Pokud jde o audit v oblasti životního prostředí, momentálně je vymezený jen pro malé a střední podniky ve smyslu čl. 5 písm. a) nařízení 70/2001 a pro velké podniky zůstává přístupný jen na základě pravidla „de minimis“. Pravidlo stanovené čl. 12 odst. 4 zákona 4/97, podle kterého měly i velké podniky právo na předmětné ustanovení, bude co nejdříve zrušené; navíc se italské orgány zavázaly mezitím neuplatňovat. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o audit v oblasti životního prostředí, momentálně je vymezený jen pro malé a střední podniky ve smyslu čl. 5 písm. a) nařízení 70/2001 a pro velké podniky zůstává přístupný jen na základě pravidla „de minimis“. Pravidlo stanovené čl. 12 odst. 4 zákona 4/97, podle kterého měly i velké podniky právo na předmětné ustanovení, bude co nejdříve zrušené; navíc se italské orgány zavázaly mezitím neuplatňovat.

| (78) | Dále se italské orgány zavázaly respektovat podmínky stanovené v bodech 36 a 37 pravidel týkajících se investic, které je třeba zohlednit, a způsobu výpočtu způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(78)

Dále se italské orgány zavázaly respektovat podmínky stanovené v bodech 36 a 37 pravidel týkajících se investic, které je třeba zohlednit, a způsobu výpočtu způsobilých nákladů.

| (79) | Na základě dříve platných kritérií byla na základě předmětného ustanovení přijata jen jedna žádost v odvětví řemeslné výroby, a to na částku podpory ve výši 14 719,02, která je vyšší než způsobilá míra 7 359,51 EUR. Tato částka však byla zaúčtována na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(79)

Na základě dříve platných kritérií byla na základě předmětného ustanovení přijata jen jedna žádost v odvětví řemeslné výroby, a to na částku podpory ve výši 14 719,02, která je vyšší než způsobilá míra 7 359,51 EUR. Tato částka však byla zaúčtována na základě pravidla „de minimis“.

V.2.6   Pokud jde o příspěvky označené jako „podpory zaměstnanosti“

| (80) | Vzhledem k tomu, že se váží na zakládání nových podniků (prvních 24 měsíců od jejich založení), je taková podpora poskytována ve formě příspěvků na poradenské služby a na výzkum a/nebo patentování známek či výrobků podniku podle italských orgánů určena na vytváření pracovních míst a je tedy slučitelná. V každém případě je nečerpal žádný velký podnik. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k tomu, že se váží na zakládání nových podniků (prvních 24 měsíců od jejich založení), je taková podpora poskytována ve formě příspěvků na poradenské služby a na výzkum a/nebo patentování známek či výrobků podniku podle italských orgánů určena na vytváření pracovních míst a je tedy slučitelná. V každém případě je nečerpal žádný velký podnik.

| (81) | Naproti tomu jsou dnes v souladu s hlavou V zákona 4/97 stanoveny jen ve formě zvýhodněných půjček na účely zvýšení dostupnosti hotovosti na základě a v rámci omezení podle pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(81)

Naproti tomu jsou dnes v souladu s hlavou V zákona 4/97 stanoveny jen ve formě zvýhodněných půjček na účely zvýšení dostupnosti hotovosti na základě a v rámci omezení podle pravidla „de minimis“.

V.2.7   V případě podpor na mezinárodní činnost

| (82) | Až doposud bylo z tohoto důvodu poskytnuto jen několik dotací v zanedbatelných částkách. Pokud jde o účast na veletrzích a výstavách, několika malým a středním podnikům byla poskytnuta podpora s mírou 25 %, místo povolené míry 50 %, bez ověření, zda se jednalo o první účast na příslušné výstavě nebo nikoli a byly poskytnuty jen dvě dotace ve formě příspěvku (50 %) na náklady na pojištění půjček na vývoz do zemí mimo EU ve výši 3 500 EUR a 7 milionů ITL. |
| --- | --- |

(82)

Až doposud bylo z tohoto důvodu poskytnuto jen několik dotací v zanedbatelných částkách. Pokud jde o účast na veletrzích a výstavách, několika malým a středním podnikům byla poskytnuta podpora s mírou 25 %, místo povolené míry 50 %, bez ověření, zda se jednalo o první účast na příslušné výstavě nebo nikoli a byly poskytnuty jen dvě dotace ve formě příspěvku (50 %) na náklady na pojištění půjček na vývoz do zemí mimo EU ve výši 3 500 EUR a 7 milionů ITL.

| (83) | Pokud jde o nová implementační kriteria, ta stanoví podporu s mírou 50 % na náklady na poradenské služby poskytované externími poradci a na náklady první účasti na veletrhu nebo výstavě jen pro malé a střední podniky v rámci a mimo Společenství. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o nová implementační kriteria, ta stanoví podporu s mírou 50 % na náklady na poradenské služby poskytované externími poradci a na náklady první účasti na veletrhu nebo výstavě jen pro malé a střední podniky v rámci a mimo Společenství.

| (84) | Pokud jde o podporu ve formě pojištění vývozních úvěrů, poskytuje se už jen prémie týkající se rizik, které nelze na trhu pojistit, ve vztahu k operacím k třetím zemím s vyloučením zemí OECD, jejichž rizika lze na trhu pojistit (tj. „marketable countries“; V současné době Austrálie, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Norsko, Švýcarsko a Spojené státy americké). |
| --- | --- |

(84)

Pokud jde o podporu ve formě pojištění vývozních úvěrů, poskytuje se už jen prémie týkající se rizik, které nelze na trhu pojistit, ve vztahu k operacím k třetím zemím s vyloučením zemí OECD, jejichž rizika lze na trhu pojistit (tj. „marketable countries“; V současné době Austrálie, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Norsko, Švýcarsko a Spojené státy americké).

V.2.8   Pokud jde o podporu v rámci programů Společenství

| (85) | Podpora v míře 80 %, předtím stanovená ve vztahu k některým společným projektům v rámci programů Společenství Leader a Interreg, kterých se zúčastnily i podniky, se už neposkytuje. |
| --- | --- |

(85)

Podpora v míře 80 %, předtím stanovená ve vztahu k některým společným projektům v rámci programů Společenství Leader a Interreg, kterých se zúčastnily i podniky, se už neposkytuje.

V.2.9   Pokud jde o uplatňování pravidla „de minimis“

| (86) | Podle italských orgánů je zaručeno dodržování pravidla „de minimis“. Za tímto účelem jsou příslušné správní orgány provincie Bolzano mezi sebou propojeny prostřednictvím systému Intranet. Navíc musí žadatelé před přidělením jakékoli podpory na základě tohoto pravidla předložit příslušné prohlášení týkající se jiné podpory poskytnuté z tohoto titulu v období tří let. |
| --- | --- |

(86)

Podle italských orgánů je zaručeno dodržování pravidla „de minimis“. Za tímto účelem jsou příslušné správní orgány provincie Bolzano mezi sebou propojeny prostřednictvím systému Intranet. Navíc musí žadatelé před přidělením jakékoli podpory na základě tohoto pravidla předložit příslušné prohlášení týkající se jiné podpory poskytnuté z tohoto titulu v období tří let.

| (87) | Dále se realizuje jiný automatický systém nakládání s údaji na kontrolu všech případů podpory kromě těch, které poskytuje provincie, která bude v budoucnosti připojená na vnitrostátní síť, jež se v současné době připravuje. |
| --- | --- |

(87)

Dále se realizuje jiný automatický systém nakládání s údaji na kontrolu všech případů podpory kromě těch, které poskytuje provincie, která bude v budoucnosti připojená na vnitrostátní síť, jež se v současné době připravuje.

VI.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

VI.1.   Posouzení povahy podpory předmětných opatření

| (88) | Opatření lze považovat za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy jen v případě, že splňuje všechny čtyři následující podmínky: poskytnutí prostřednictvím státních prostředků, selektivita, hrozba narušení hospodářské soutěže, vliv na obchod. |
| --- | --- |

(88)

Opatření lze považovat za podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy jen v případě, že splňuje všechny čtyři následující podmínky: poskytnutí prostřednictvím státních prostředků, selektivita, hrozba narušení hospodářské soutěže, vliv na obchod.

| (89) | V daném případě je splněna první podmínka od okamžiku, kdy je opatření financované z rozpočtu autonomní provincie Bolzano – tedy prostřednictvím veřejných zdrojů, druhá podmínka je splněna, protože podporu využívají podniky působící na území provincie Bolzano; třetí podmínka je splněna, protože finanční situace příjemců je v důsledku podpory posílena a čtvrtá podmínka je splněna od okamžiku, kdy zainteresované podniky mohou skutečně realizovat mezinárodní obchodní činnosti vzhledem k tomu, že jde o pohraniční region, který je navíc velmi aktivní v odvětví cestovního ruchu.. Z těchto důvodů existuje podezření, že předmětná opatření mají vliv na obchod mezi členskými státy, což nijak neovlivňuje posouzení těchto opatření vyplývajících z uplatňování nových kriterií ve prospěch vyjmenovaných mikropodniků v souladu s bodem 116 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(89)

V daném případě je splněna první podmínka od okamžiku, kdy je opatření financované z rozpočtu autonomní provincie Bolzano – tedy prostřednictvím veřejných zdrojů, druhá podmínka je splněna, protože podporu využívají podniky působící na území provincie Bolzano; třetí podmínka je splněna, protože finanční situace příjemců je v důsledku podpory posílena a čtvrtá podmínka je splněna od okamžiku, kdy zainteresované podniky mohou skutečně realizovat mezinárodní obchodní činnosti vzhledem k tomu, že jde o pohraniční region, který je navíc velmi aktivní v odvětví cestovního ruchu.. Z těchto důvodů existuje podezření, že předmětná opatření mají vliv na obchod mezi členskými státy, což nijak neovlivňuje posouzení těchto opatření vyplývajících z uplatňování nových kriterií ve prospěch vyjmenovaných mikropodniků v souladu s bodem 116 tohoto rozhodnutí.

| (90) | Navíc byla opatření, které jsou předmětem tohoto řízení již považována za státní podporu v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy v průběhu vyšetřování vykonaného Komisí v rámci příslušných spisů týkajících se státních podpor N192/97 a NN69/95. |
| --- | --- |

(90)

Navíc byla opatření, které jsou předmětem tohoto řízení již považována za státní podporu v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy v průběhu vyšetřování vykonaného Komisí v rámci příslušných spisů týkajících se státních podpor N192/97 a NN69/95.

VI.2.   Oprávněnost opatření

| (91) | Vzhledem k tomu, že Komise nebyla předběžně informována ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy, tato opatření jsou protiprávní, protože nebyla oznámena. Od okamžiku, kdy byla opatření v daném případě stanovena implementačními kriterii režimu N1912/97 (a nepřímo režimu NN69/95) došlo k protiprávnímu uplatnění těchto režimů. |
| --- | --- |

(91)

Vzhledem k tomu, že Komise nebyla předběžně informována ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy, tato opatření jsou protiprávní, protože nebyla oznámena. Od okamžiku, kdy byla opatření v daném případě stanovena implementačními kriterii režimu N1912/97 (a nepřímo režimu NN69/95) došlo k protiprávnímu uplatnění těchto režimů.

VI.3.   Slučitelnost opatření podpory vyplývajících z uplatňování rozhodnutí 4607/2001

VI.3.1.   Podpory velkým podnikům na investice

| (92) | Vzhledem k tomu, že provincie Bolzano nebyla způsobilá pro regionální podporu během celého období, v němž byla předmětná opatření v platnosti, nelze uplatnit žádnou výjimku pro podporu na investice ve prospěch velkých podniků působících na jejím území. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k tomu, že provincie Bolzano nebyla způsobilá pro regionální podporu během celého období, v němž byla předmětná opatření v platnosti, nelze uplatnit žádnou výjimku pro podporu na investice ve prospěch velkých podniků působících na jejím území.

| (93) | Ostatně rozhodnutím Komise týkající se případu N192/97 byly již velké podniky výslovně vyňaty z režimu podpory, vyjma případů na základě pravidla „de minimis“. |
| --- | --- |

(93)

Ostatně rozhodnutím Komise týkající se případu N192/97 byly již velké podniky výslovně vyňaty z režimu podpory, vyjma případů na základě pravidla „de minimis“.

| (94) | Kromě toho podpory poskytované formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91 spadají rovněž do režimu NN69/95. Komise tento režim schválila pod podmínkou, že příjemci budou jen malé a střední podniky a na základě závazku přijatého italskými orgány, že budou respektovat všechny ustanovení pravidel pro malé a střední podniky a že o nich budou informovat všechny správní orgány provincie za účelem zajištění řádného uplatňování režimu. |
| --- | --- |

(94)

Kromě toho podpory poskytované formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91 spadají rovněž do režimu NN69/95. Komise tento režim schválila pod podmínkou, že příjemci budou jen malé a střední podniky a na základě závazku přijatého italskými orgány, že budou respektovat všechny ustanovení pravidel pro malé a střední podniky a že o nich budou informovat všechny správní orgány provincie za účelem zajištění řádného uplatňování režimu.

| (95) | Proto ustanovení rozhodnutí 4607/2001 – obsahující implementační kriteria režimu N192/97 (a režimu NN69/95, v omezeních, v kterých je podpora poskytována formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91) – od okamžiku, od kterého stanoví poskytnutí podpory na investice i ve prospěch velkých podniků, nejsou slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(95)

Proto ustanovení rozhodnutí 4607/2001 – obsahující implementační kriteria režimu N192/97 (a režimu NN69/95, v omezeních, v kterých je podpora poskytována formou zvýhodněných půjček na základě zákona 9/91) – od okamžiku, od kterého stanoví poskytnutí podpory na investice i ve prospěch velkých podniků, nejsou slučitelné se společným trhem.

| (96) | Komise rovněž podotýká, že na základě informací poskytnutých italskými orgány nebyl ve skutečnosti žádný velký podnik příjemcem takového opatření. |
| --- | --- |

(96)

Komise rovněž podotýká, že na základě informací poskytnutých italskými orgány nebyl ve skutečnosti žádný velký podnik příjemcem takového opatření.

VI.3.2.   Podpory malým a středním podnikům na investice

| (97) | Komise především tvrdí, že jakákoli podpora poskytnutá v souvislosti s investicemi týkajícími se náhrady se má považovat za neslučitelnou, i když je třeba poznamenat, že italské orgány informovaly, že v rámci šetřeného režimu neposkytly žádnou podporu ve vztahu k takovému typu investic. |
| --- | --- |

(97)

Komise především tvrdí, že jakákoli podpora poskytnutá v souvislosti s investicemi týkajícími se náhrady se má považovat za neslučitelnou, i když je třeba poznamenat, že italské orgány informovaly, že v rámci šetřeného režimu neposkytly žádnou podporu ve vztahu k takovému typu investic.

| (98) | Kromě toho podpora na investice, která převyšuje práh 15 % pro malé podniky a 7,5 % pro střední podniky, není slučitelná. |
| --- | --- |

(98)

Kromě toho podpora na investice, která převyšuje práh 15 % pro malé podniky a 7,5 % pro střední podniky, není slučitelná.

VI.3.3.   pokud jde o mikropodniky

| (99) | Komise tvrdí, že kategorie mikropodniků, která je součástí malých a středních podniků, na základě doporučení 96/280/ES (18), jakož i v souladu s novou definicí platnou od 1. ledna 2005 (19), není sama o sobě vyloučená z uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Z toho vyplývá, že podpory na investice poskytnutá takovýmto podnikům v případech, kdy překročí míru 15 % a současně ji nelze považovat za podporu „de minimis“, je nutné považovat za neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(99)

Komise tvrdí, že kategorie mikropodniků, která je součástí malých a středních podniků, na základě doporučení 96/280/ES (18), jakož i v souladu s novou definicí platnou od 1. ledna 2005 (19), není sama o sobě vyloučená z uplatňování čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Z toho vyplývá, že podpory na investice poskytnutá takovýmto podnikům v případech, kdy překročí míru 15 % a současně ji nelze považovat za podporu „de minimis“, je nutné považovat za neslučitelné se společným trhem.

| (100) | Komise zohledňuje upřesnění poskytnuté v tomto ohledu italskými orgány, z kterého vyplývá, že žádnému mikropodniku nebyla poskytnuta jakákoli podpora, která by převýšila zároveň míru 15 % a strop „de minimis“. |
| --- | --- |

(100)

Komise zohledňuje upřesnění poskytnuté v tomto ohledu italskými orgány, z kterého vyplývá, že žádnému mikropodniku nebyla poskytnuta jakákoli podpora, která by převýšila zároveň míru 15 % a strop „de minimis“.

VI.3.4.   pokud jde o podpory v oblasti ochrany životního prostředí

| (101) | Komise se domnívá, že míra podpory 25 % a 40 % stanovená pro první dva aspekty předmětného opatření (tj. na přizpůsobení se novým platným pravidlům či na dodržení pravidel Společenství), jakož i oprávnění velkých podniků na podporu na projekty auditu v oblasti životního prostředí, není slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(101)

Komise se domnívá, že míra podpory 25 % a 40 % stanovená pro první dva aspekty předmětného opatření (tj. na přizpůsobení se novým platným pravidlům či na dodržení pravidel Společenství), jakož i oprávnění velkých podniků na podporu na projekty auditu v oblasti životního prostředí, není slučitelná se společným trhem.

| (102) | Komise proto podotýká, že na základě informací poskytnutých Itálií byla do dnešního dne poskytnutá jen jediná podpora překračující povolený práh, a to ve výši výrazně nižší než je práh de minimis a že právní základ uvedeného třetího zásahu (podpora na audit v oblasti životního prostředí) se přestal uplatňovat a bude zrušený, jakmile to bude možné. |
| --- | --- |

(102)

Komise proto podotýká, že na základě informací poskytnutých Itálií byla do dnešního dne poskytnutá jen jediná podpora překračující povolený práh, a to ve výši výrazně nižší než je práh de minimis a že právní základ uvedeného třetího zásahu (podpora na audit v oblasti životního prostředí) se přestal uplatňovat a bude zrušený, jakmile to bude možné.

VI.3.5.   Pokud jde o příspěvky označené jako „podpory zaměstnanosti“

| (103) | Komise tvrdí, že podpora stanovená rozhodnutím 4607 pod tímto označením vůbec neodpovídá podpoře povolené rozhodnutím Komise o podpoře N192/97. Kromě toho nesouvisí ani se zakládáním ani zachováním pracovních míst, ale spíše s poradenskými službami a službami souvisejícími se známkami a patenty a jako takovou ji nelze považovat za podporu na podporu zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(103)

Komise tvrdí, že podpora stanovená rozhodnutím 4607 pod tímto označením vůbec neodpovídá podpoře povolené rozhodnutím Komise o podpoře N192/97. Kromě toho nesouvisí ani se zakládáním ani zachováním pracovních míst, ale spíše s poradenskými službami a službami souvisejícími se známkami a patenty a jako takovou ji nelze považovat za podporu na podporu zaměstnanosti.

| (104) | Naproti tomu, jelikož většina způsobilých nákladů ve smyslu příslušného opatření souvisí s činnostmi poradenství v prospěch nedávno vytvořených malých a středních podniků či patentováním známek a výrobků podniku, které by mohly být způsobilé ve smyslu článku 5 a 5c nařízení 70/2001, tato podpora je neslučitelná jen za předpokladu, že nejsou dodržovány podmínky stanovené nařízeními 70/2001 a 364/2004 (20). |
| --- | --- |

(104)

Naproti tomu, jelikož většina způsobilých nákladů ve smyslu příslušného opatření souvisí s činnostmi poradenství v prospěch nedávno vytvořených malých a středních podniků či patentováním známek a výrobků podniku, které by mohly být způsobilé ve smyslu článku 5 a 5c nařízení 70/2001, tato podpora je neslučitelná jen za předpokladu, že nejsou dodržovány podmínky stanovené nařízeními 70/2001 a 364/2004 (20).

| (105) | Takové podpory jsou naopak neslučitelné, pokud jsou poskytovány i velkým podnikům. |
| --- | --- |

(105)

Takové podpory jsou naopak neslučitelné, pokud jsou poskytovány i velkým podnikům.

VI.3.6.   pokud jde o podpory na mezinárodní činnosti

| (106) | Komise bere na vědomí skutečnost, že v dané oblasti byla povolená jen podpora v zanedbatelných částkách ve smyslu implementačních kritérií, která představovala předmět zahájení řízení. Navíc poskytnutá míra v případě účasti na veletrzích a výstavách byla 25 % místo přípustných 50 %, i když je pravdou, že nebylo ověřeno, zda se jednalo o první účast na takovém konkrétním veletrhu či výstavě nebo ne. Bylo zjištěno celkem 5 případů s výší podpory od 1 250 EUR do 8 875 EUR. Byly zjištěny jen dva případy poskytnutí podpory na pojištění vývozních půjček s mírou podpory 50 %, omezených na náklady na pojistné a ve vztahu k zemím mimo EU, s výší podpory 3 500 EUR a 7 mil. ITL (které opět odpovídají přibližně částce 3 500 EUR). Ty jsou slučitelné jen pod podmínkou, že splňují podmínky oznámení Komise týkajícího se pojištění krátkodobých vývozních půjček (21). |
| --- | --- |

(106)

Komise bere na vědomí skutečnost, že v dané oblasti byla povolená jen podpora v zanedbatelných částkách ve smyslu implementačních kritérií, která představovala předmět zahájení řízení. Navíc poskytnutá míra v případě účasti na veletrzích a výstavách byla 25 % místo přípustných 50 %, i když je pravdou, že nebylo ověřeno, zda se jednalo o první účast na takovém konkrétním veletrhu či výstavě nebo ne. Bylo zjištěno celkem 5 případů s výší podpory od 1 250 EUR do 8 875 EUR. Byly zjištěny jen dva případy poskytnutí podpory na pojištění vývozních půjček s mírou podpory 50 %, omezených na náklady na pojistné a ve vztahu k zemím mimo EU, s výší podpory 3 500 EUR a 7 mil. ITL (které opět odpovídají přibližně částce 3 500 EUR). Ty jsou slučitelné jen pod podmínkou, že splňují podmínky oznámení Komise týkajícího se pojištění krátkodobých vývozních půjček (21).

| (107) | V každém případě není žádná podpora na poradenské služby pro velké podniky a na činnosti spojené s vývozem (které se týkají i malých a středních podniků) slučitelná se společným trhem. Stejně tak je neslučitelná i podpora na poradenské služby, která představuje trvalou či periodickou činnost a pomoc na běžné provozní náklady podniku, jako je reklama, ve prospěch podniků jakékoli velikosti. |
| --- | --- |

(107)

V každém případě není žádná podpora na poradenské služby pro velké podniky a na činnosti spojené s vývozem (které se týkají i malých a středních podniků) slučitelná se společným trhem. Stejně tak je neslučitelná i podpora na poradenské služby, která představuje trvalou či periodickou činnost a pomoc na běžné provozní náklady podniku, jako je reklama, ve prospěch podniků jakékoli velikosti.

VI.3.7.   V.2.8 Pokud jde o podpory v rámci programů Společenství

| (108) | Komise poznamenává, že tento typ podpory s mírou 80 % stanovený rozhodnutím 4607 nebyl v případě N192/97 rozhodnutím Komise schválen. Vzhledem k velmi vysoké intenzitě i k tomu, že jak se zdá, nebyl zohledněn žádný způsobilý účel, není tato podpora slučitelná, jelikož se uplatňuje čl. 87 odst.1, zejména pokud se na společných projektech subvencovaných zvláštním opatřením, mohou podílet i subjekty vykonávající hospodářské činnosti a mohou být příjemci takové podpory. |
| --- | --- |

(108)

Komise poznamenává, že tento typ podpory s mírou 80 % stanovený rozhodnutím 4607 nebyl v případě N192/97 rozhodnutím Komise schválen. Vzhledem k velmi vysoké intenzitě i k tomu, že jak se zdá, nebyl zohledněn žádný způsobilý účel, není tato podpora slučitelná, jelikož se uplatňuje čl. 87 odst.1, zejména pokud se na společných projektech subvencovaných zvláštním opatřením, mohou podílet i subjekty vykonávající hospodářské činnosti a mohou být příjemci takové podpory.

| (109) | Komise však poznamenává, že částky poskytnuté z tohoto titulu na jednotlivé předmětné projekty jsou na základě informací poskytnutých italskými orgány velmi omezené a především jsou hluboce pod prahem „de minimis“. Z toho vyplývá, že nedochází ke vlivu na obchod v rámci Společenství. Může se tedy mít za to, že tato opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 Smlouvy, pokud italské orgány Komisi předloží důkazy, že byly dodržována všechna implementační kriteria nařízení 69/2001. Komise bere na vědomí okolnost, že podpora na společné projekty v rámci projektů Leader a Interreg, na kterých by se podílely i podniky, už není novými kriterii implementace předmětného režimu stanovená. |
| --- | --- |

(109)

Komise však poznamenává, že částky poskytnuté z tohoto titulu na jednotlivé předmětné projekty jsou na základě informací poskytnutých italskými orgány velmi omezené a především jsou hluboce pod prahem „de minimis“. Z toho vyplývá, že nedochází ke vlivu na obchod v rámci Společenství. Může se tedy mít za to, že tato opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 Smlouvy, pokud italské orgány Komisi předloží důkazy, že byly dodržována všechna implementační kriteria nařízení 69/2001. Komise bere na vědomí okolnost, že podpora na společné projekty v rámci projektů Leader a Interreg, na kterých by se podílely i podniky, už není novými kriterii implementace předmětného režimu stanovená.

VI.3.8.   pokud jde o podpory na poradenské služby

| (110) | Komise zdůrazňuje svůj názor, podle něhož nelze poskytnout jakoukoli podporu na poradenské a konzultační služby poskytované velkým podnikům, s výjimkou podpory na projekt vzdělávání ve smyslu čl. 7 odst.7 písm. a) nařízení (ES) č. 68/2001 (22). S výjimkou tohoto předpokladu jsou proto všechny ostatní případy takové podpory neslučitelné. |
| --- | --- |

(110)

Komise zdůrazňuje svůj názor, podle něhož nelze poskytnout jakoukoli podporu na poradenské a konzultační služby poskytované velkým podnikům, s výjimkou podpory na projekt vzdělávání ve smyslu čl. 7 odst.7 písm. a) nařízení (ES) č. 68/2001 (22). S výjimkou tohoto předpokladu jsou proto všechny ostatní případy takové podpory neslučitelné.

VI.3.9.   Pokud jde o uplatňování pravidla „de minimis“

| (111) | Komise bere na vědomí existenci záruk poskytnutých v tomto ohledu italskými orgány, podle kterých se přísně dodržují všechny platné podmínky stanovené pravidlem de minimis, jakož i v tomto okamžiku podmínky nařízení (ES) č. 69/2001 (23), a to především díky kontrolnímu systému „kontrola útvaru ASTAT“. |
| --- | --- |

(111)

Komise bere na vědomí existenci záruk poskytnutých v tomto ohledu italskými orgány, podle kterých se přísně dodržují všechny platné podmínky stanovené pravidlem de minimis, jakož i v tomto okamžiku podmínky nařízení (ES) č. 69/2001 (23), a to především díky kontrolnímu systému „kontrola útvaru ASTAT“.

VI.4.   Slučitelnost opatření ve světle nových kriterií zaslaných dopisem A/34/747 ze dne 25. června 2004 upravených a doplněných ve smyslu dopisu A/34426 ze dne 2. června 2005.

| (112) | Komise poznamenává, že pokud jde o podporu na investice, nová implementační kriteria výslovně vylučují velké podniky s výjimkou případů z titulu „de minimis“. |
| --- | --- |

(112)

Komise poznamenává, že pokud jde o podporu na investice, nová implementační kriteria výslovně vylučují velké podniky s výjimkou případů z titulu „de minimis“.

| (113) | Pokud jde o podporu na investice ve prospěch malých a středních podniků, je třeba připomenout, že definice oprávněných investic předpokládaná novými kriterii splňuje podmínky stanovené nařízením 70/2001 (24) a že jsou výslovně vyloučeny investice týkající se náhrady, jakož i náklady na údržbu. |
| --- | --- |

(113)

Pokud jde o podporu na investice ve prospěch malých a středních podniků, je třeba připomenout, že definice oprávněných investic předpokládaná novými kriterii splňuje podmínky stanovené nařízením 70/2001 (24) a že jsou výslovně vyloučeny investice týkající se náhrady, jakož i náklady na údržbu.

| (114) | Vedle toho Komise poznamenává, že už je respektována zásada svobody usazování i z formálního hlediska, zatímco předtím se tak dělo jen fakticky, jak vyplývá ze seznamu předloženého v tomto ohledu v průběhu řízení (viz bod 70 tohoto rozhodnutí), a to od okamžiku, od kterého stačí, aby podnik pro přístup k šetřené podpory na území provincie Bolzano vlastnil jen jednu výrobní jednotku. |
| --- | --- |

(114)

Vedle toho Komise poznamenává, že už je respektována zásada svobody usazování i z formálního hlediska, zatímco předtím se tak dělo jen fakticky, jak vyplývá ze seznamu předloženého v tomto ohledu v průběhu řízení (viz bod 70 tohoto rozhodnutí), a to od okamžiku, od kterého stačí, aby podnik pro přístup k šetřené podpory na území provincie Bolzano vlastnil jen jednu výrobní jednotku.

| (115) | Nakonec se dodržuje i zásada nezbytnosti podpory, a to tak, že nyní se stanovuje povinnost předložit žádost před začátkem realizačních prací projektu, který je předmětem podpory. |
| --- | --- |

(115)

Nakonec se dodržuje i zásada nezbytnosti podpory, a to tak, že nyní se stanovuje povinnost předložit žádost před začátkem realizačních prací projektu, který je předmětem podpory.

| (116) | Pokud jde o mikropodniky, čl. 87 odst. 1 Smlouvy se neuplatňuje, pokud se týká jen podniků, které realizují podobné činnosti a tyto podniky nejsou schopny ovlivňovat obchod v rámci Společenství s ohledem na jejich charakteristiky, velikost a umístnění, jakož i z důvodu nezájmu podniků z ostatních členských států vstoupit na jejich trh. Takové podniky vznikají v předmětném případě z přesně specifikovaných činností, které zaměstnávají maximálně dva zaměstnanců v odvětví řemeslné výroby (zejména zanikajících typických tradičních řemesel, jako např. brusič nožů, bednář, česač a přadlák vlny, výrobce svíček či vosku, košíkář, kovář atd.) a obchodu (zejména v případě činností maloobchodního prodeje výrobků denní potřeby – zejména potravin – umístněných v obcích s méně než tisíci obyvateli, které se nenacházejí v obchodních centrech a v každém případě jsou mimo nejrozvinutější oblasti z hlediska turistiky), taxativně vyjmenované v nových implementačních kriteriích režimu v případě řemeslné výroby jakož i obchodu. |
| --- | --- |

(116)

Pokud jde o mikropodniky, čl. 87 odst. 1 Smlouvy se neuplatňuje, pokud se týká jen podniků, které realizují podobné činnosti a tyto podniky nejsou schopny ovlivňovat obchod v rámci Společenství s ohledem na jejich charakteristiky, velikost a umístnění, jakož i z důvodu nezájmu podniků z ostatních členských států vstoupit na jejich trh. Takové podniky vznikají v předmětném případě z přesně specifikovaných činností, které zaměstnávají maximálně dva zaměstnanců v odvětví řemeslné výroby (zejména zanikajících typických tradičních řemesel, jako např. brusič nožů, bednář, česač a přadlák vlny, výrobce svíček či vosku, košíkář, kovář atd.) a obchodu (zejména v případě činností maloobchodního prodeje výrobků denní potřeby – zejména potravin – umístněných v obcích s méně než tisíci obyvateli, které se nenacházejí v obchodních centrech a v každém případě jsou mimo nejrozvinutější oblasti z hlediska turistiky), taxativně vyjmenované v nových implementačních kriteriích režimu v případě řemeslné výroby jakož i obchodu.

| (117) | Pokud jde o podporu na ochranu životního prostředí, Komise se domnívá, že přechodná podpora ve prospěch malých a středních podniků na přizpůsobení se novým platným pravidlům na období tří let od jejich přijetí s intenzitou 15 % splňuje podmínky bodu 28 pravidel Společenství týkajících se státní podpory na ochranu životního prostředí (25) dále jen „pravidla“). |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o podporu na ochranu životního prostředí, Komise se domnívá, že přechodná podpora ve prospěch malých a středních podniků na přizpůsobení se novým platným pravidlům na období tří let od jejich přijetí s intenzitou 15 % splňuje podmínky bodu 28 pravidel Společenství týkajících se státní podpory na ochranu životního prostředí (25) dále jen „pravidla“).

| (118) | Navíc podpory podnikům jakékoli velikosti pro dodržování závazných pravidel Společenství či při realizaci investic určených na ochranu životního prostředí realizovaných při neexistenci závazných pravidel Společenství s mírou 30 % nyní splňuje podmínky bodu 29 pravidel. |
| --- | --- |

(118)

Navíc podpory podnikům jakékoli velikosti pro dodržování závazných pravidel Společenství či při realizaci investic určených na ochranu životního prostředí realizovaných při neexistenci závazných pravidel Společenství s mírou 30 % nyní splňuje podmínky bodu 29 pravidel.

| (119) | Vedle toho podpora na poradenské a konzultační činnosti v odvětví ochrany životního prostředí, omezená na malé a střední podniky, respektuje čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 (26) a je teda slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(119)

Vedle toho podpora na poradenské a konzultační činnosti v odvětví ochrany životního prostředí, omezená na malé a střední podniky, respektuje čl. 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 (26) a je teda slučitelná se společným trhem.

| (120) | Toto rozhodnutí nevylučuje slučitelnost rozhodnutí č. 4007 ze dne 4. listopadu 2002, prostřednictvím kterého byl celý soubor podpory na ochranu životního prostředí provincie Bolzano přizpůsoben novým pokynům Komise a od tohoto okamžiku není toto rozhodnutí předmětem tohoto řízení. |
| --- | --- |

(120)

Toto rozhodnutí nevylučuje slučitelnost rozhodnutí č. 4007 ze dne 4. listopadu 2002, prostřednictvím kterého byl celý soubor podpory na ochranu životního prostředí provincie Bolzano přizpůsoben novým pokynům Komise a od tohoto okamžiku není toto rozhodnutí předmětem tohoto řízení.

| (121) | Pokud jde o pomoc na podporu zaměstnanosti, Komise bere na vědomí skutečnost, že taková podpora je omezena na poskytovaní půjček na vytváření likvidity při dodržování nařízení (27) o podpoře de minimis. |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o pomoc na podporu zaměstnanosti, Komise bere na vědomí skutečnost, že taková podpora je omezena na poskytovaní půjček na vytváření likvidity při dodržování nařízení (27) o podpoře de minimis.

| (122) | Pokud jde o podporu na rozvoj mezinárodní činnosti, Komise bere na vědomí, že v zaslaných nových implementačních kriteriích bylo dodrženo, že jde jen o podporu s mírou 50 % týkající se nákladů na poradenské služby poskytované externími poradci a nákladů souvisejících s první účastí na konkrétním veletrhu nebo výstavě a určenou jen pro malé a střední podniky. To je v souladu s článkem 5 nařízení 70/2001 (28). |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o podporu na rozvoj mezinárodní činnosti, Komise bere na vědomí, že v zaslaných nových implementačních kriteriích bylo dodrženo, že jde jen o podporu s mírou 50 % týkající se nákladů na poradenské služby poskytované externími poradci a nákladů souvisejících s první účastí na konkrétním veletrhu nebo výstavě a určenou jen pro malé a střední podniky. To je v souladu s článkem 5 nařízení 70/2001 (28).

| (123) | Komise bere na vědomí i to, že v současné době je oprávněné jen pojistné týkající se pojištění úvěrů rizik, která nelze na trhu pojistit a která souvisejí s operacemi v třetích zemích s výjimkou zemí OECD, jejichž rizika je na trhu možné pojistit (tzv. „marketable countries“; v současné době Austrálie, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Norsko, Švýcarsko a Spojené státy americké). To je v souladu s oznámením o pojištění krátkodobých vývozních půjček (29). |
| --- | --- |

(123)

Komise bere na vědomí i to, že v současné době je oprávněné jen pojistné týkající se pojištění úvěrů rizik, která nelze na trhu pojistit a která souvisejí s operacemi v třetích zemích s výjimkou zemí OECD, jejichž rizika je na trhu možné pojistit (tzv. „marketable countries“; v současné době Austrálie, Kanada, Island, Japonsko, Nový Zéland, Norsko, Švýcarsko a Spojené státy americké). To je v souladu s oznámením o pojištění krátkodobých vývozních půjček (29).

VII.   ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY

| (124) | Komise vyslovuje politování nad skutečností, že v Itálii, v autonomní provincii Bolzano, vstoupila v platnost implementační kriteria zákona provincie 4/97, přijatá rozhodnutím 4607 ze dne 17. prosince 2001, která nebyla předběžně oznámena Komisi, čímž došlo k porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy, a kriteria se tedy protiprávní To vedlo k protiprávnímu uplatňování režimu státní podpory N192/97 (a nepřímo i režimu NN69/95) ve smyslu článku 16 nařízení 659/99 (30). |
| --- | --- |

(124)

Komise vyslovuje politování nad skutečností, že v Itálii, v autonomní provincii Bolzano, vstoupila v platnost implementační kriteria zákona provincie 4/97, přijatá rozhodnutím 4607 ze dne 17. prosince 2001, která nebyla předběžně oznámena Komisi, čímž došlo k porušení čl. 88 odst. 3 Smlouvy, a kriteria se tedy protiprávní To vedlo k protiprávnímu uplatňování režimu státní podpory N192/97 (a nepřímo i režimu NN69/95) ve smyslu článku 16 nařízení 659/99 (30).

| (125) | Komise se proto rozhodla, že ve vztahu k předmětné podpoře zahájí řízení ve věci formálního zjišťování. |
| --- | --- |

(125)

Komise se proto rozhodla, že ve vztahu k předmětné podpoře zahájí řízení ve věci formálního zjišťování.

| (126) | Italské orgány však v průběhu řízení objasnily, že ve velké většině případů nebyla ustanovení rozhodnutí 4607/2001, u kterých existovalo podezření, že by mohla být ve světle analýzy realizované Komisí považována za neslučitelná či dokonce protiprávní, nikdy uplatněna nebo byla uplatněna jen ve velmi omezeném počtu případů a na velmi nízké částky, které byly mnohem nižší než práh „de minimis“, a to i ve vztahu k malým a středním podnikům. |
| --- | --- |

(126)

Italské orgány však v průběhu řízení objasnily, že ve velké většině případů nebyla ustanovení rozhodnutí 4607/2001, u kterých existovalo podezření, že by mohla být ve světle analýzy realizované Komisí považována za neslučitelná či dokonce protiprávní, nikdy uplatněna nebo byla uplatněna jen ve velmi omezeném počtu případů a na velmi nízké částky, které byly mnohem nižší než práh „de minimis“, a to i ve vztahu k malým a středním podnikům.

| (127) | Za tímto účelem byly předloženy mnohé údaje, zejména pokud jde o počet a částku poskytnuté podpory ve vztahu k nejkontroverznějším různým specifickým opatřením tohoto režimu. Z nich vyplynulo, že podporu v rámci předmětného režimu, pokud jde o podporu na investice, nečerpal žádný velký podnik. Takže podpora na investice byla ve skutečnosti vyhrazena jen pro malé a střední podniky, jak stanovilo rozhodnutí Komise týkající se schválení režimů N192/97 a NN69/95. |
| --- | --- |

(127)

Za tímto účelem byly předloženy mnohé údaje, zejména pokud jde o počet a částku poskytnuté podpory ve vztahu k nejkontroverznějším různým specifickým opatřením tohoto režimu. Z nich vyplynulo, že podporu v rámci předmětného režimu, pokud jde o podporu na investice, nečerpal žádný velký podnik. Takže podpora na investice byla ve skutečnosti vyhrazena jen pro malé a střední podniky, jak stanovilo rozhodnutí Komise týkající se schválení režimů N192/97 a NN69/95.

| (128) | Vedle toho italské orgány aktivně spolupracovaly tím, že pozastavily uplatňování těchto pravidel, která budou co nejdříve zrušena (zejména ve vztahu k podpoře na poradenskou činnost ve prospěch velkých podniků) a navrhly změnu implementačních kriterií podpor, kterých se týká toto řízení. |
| --- | --- |

(128)

Vedle toho italské orgány aktivně spolupracovaly tím, že pozastavily uplatňování těchto pravidel, která budou co nejdříve zrušena (zejména ve vztahu k podpoře na poradenskou činnost ve prospěch velkých podniků) a navrhly změnu implementačních kriterií podpor, kterých se týká toto řízení.

| (129) | Nakonec Komise bere na vědomí záruky a ubezpečení poskytnutá Itálií ve vztahu k dodržování podmínek a prahů „de minimis“ o velmi rozsáhlém uplatňování, o kterém vyjádřila Komise při zahájení řízení pochybnosti. |
| --- | --- |

(129)

Nakonec Komise bere na vědomí záruky a ubezpečení poskytnutá Itálií ve vztahu k dodržování podmínek a prahů „de minimis“ o velmi rozsáhlém uplatňování, o kterém vyjádřila Komise při zahájení řízení pochybnosti.

| (130) | Pokud ji nečerpala vyloučená odvětví, nebyla poskytnutá na činnosti spojené s vývozem a pokud se nestanovila žádná podpora související s upřednostňováním domácích výrobků před dovezenými výrobky, je možné předmětnou podporu uplatnit ve smyslu nařízení č. 69/2001, pravidla „de minimis“ pod podmínkou, že nepřekročí částku 100 000 EUR za každý podnik v příslušném období tří let. Z tohoto důvodu tato podpora nespadá do čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(130)

Pokud ji nečerpala vyloučená odvětví, nebyla poskytnutá na činnosti spojené s vývozem a pokud se nestanovila žádná podpora související s upřednostňováním domácích výrobků před dovezenými výrobky, je možné předmětnou podporu uplatnit ve smyslu nařízení č. 69/2001, pravidla „de minimis“ pod podmínkou, že nepřekročí částku 100 000 EUR za každý podnik v příslušném období tří let. Z tohoto důvodu tato podpora nespadá do čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (131) | Komise navíc bere na vědomí, že rozhodnutí týkající se režimu státní podpory nevylučuje možnost, že jednotlivá opatření nepředstavují státní podporu (pokud jednotlivá podpora odpovídá například pravidlu „de minimis“, jak bylo uvedeno v předcházejícím bodě) nebo se považuje, zcela nebo částečně, za slučitelnou se společným trhem na základě vlastních charakteristik (zejména na základě nařízení o výjimce). |
| --- | --- |

(131)

Komise navíc bere na vědomí, že rozhodnutí týkající se režimu státní podpory nevylučuje možnost, že jednotlivá opatření nepředstavují státní podporu (pokud jednotlivá podpora odpovídá například pravidlu „de minimis“, jak bylo uvedeno v předcházejícím bodě) nebo se považuje, zcela nebo částečně, za slučitelnou se společným trhem na základě vlastních charakteristik (zejména na základě nařízení o výjimce).

| (132) | I když ve světle předcházejících bodů 124 – 131 a v souladu s úvahou v části VI.3 týkající se slučitelnosti opatření, která byla výsledkem uplatnění rozhodnutí 4607/2001, je možné, že by v tomto konkrétním případě nebylo nutné přistoupit k jakémukoliv navrácení – či jen k velmi omezenému navracení, ustálenou praxí Komise je přikázat vrácení podpory od jejích příjemců, která byla na základě článku 88 Smlouvy vyhlášena za protiprávní a neslučitelnou. Tato praxe byla potvrzena článkem 14 nařízení č. 659/99 (31). |
| --- | --- |

(132)

I když ve světle předcházejících bodů 124 – 131 a v souladu s úvahou v části VI.3 týkající se slučitelnosti opatření, která byla výsledkem uplatnění rozhodnutí 4607/2001, je možné, že by v tomto konkrétním případě nebylo nutné přistoupit k jakémukoliv navrácení – či jen k velmi omezenému navracení, ustálenou praxí Komise je přikázat vrácení podpory od jejích příjemců, která byla na základě článku 88 Smlouvy vyhlášena za protiprávní a neslučitelnou. Tato praxe byla potvrzena článkem 14 nařízení č. 659/99 (31).

| (133) | Komise nařizuje, aby Itálie přijala všechna opatření potřebná na vrácení neslučitelné podpory od příjemců režimu státní podpory, s výjimkou jednotlivých případů, které splňují podmínky potřebné k tomu, aby je bylo možné prohlásit za slučitelné na základě příslušných pravidel. Za tímto účelem Komise žádá italské orgány, aby ve lhůtě dvou měsíců od data tohoto rozhodnutí přikázaly příjemcům režimu státní podpory vrátit částku podpory včetně úroků. |
| --- | --- |

(133)

Komise nařizuje, aby Itálie přijala všechna opatření potřebná na vrácení neslučitelné podpory od příjemců režimu státní podpory, s výjimkou jednotlivých případů, které splňují podmínky potřebné k tomu, aby je bylo možné prohlásit za slučitelné na základě příslušných pravidel. Za tímto účelem Komise žádá italské orgány, aby ve lhůtě dvou měsíců od data tohoto rozhodnutí přikázaly příjemcům režimu státní podpory vrátit částku podpory včetně úroků.

| (134) | Ve světle čl. 14 odst. 2 nařízení 659/99 podpora, která má být vrácená, obsahuje i úroky, které se vypočítají v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (32). Úroky běží ode dne, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici, do dne, kdy byla navrácena. |
| --- | --- |

(134)

Ve světle čl. 14 odst. 2 nařízení 659/99 podpora, která má být vrácená, obsahuje i úroky, které se vypočítají v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (32). Úroky běží ode dne, kdy byla protiprávní podpora dána příjemci k dispozici, do dne, kdy byla navrácena.

| (135) | Komise vyzývá Itálii, aby jí předložilo přiložený formulář týkající se stavu pokroku postupu vracení a vypracovalo seznam příjemců, kterých se vrácení týká a jasně uvedlo konkrétní opatření přijatá na účely získání okamžitého a efektivního vrácení podpory. Navíc jí bude muset být ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí předložený kompletní seznam všech opatření podpory uvedených v tomto rozhodnutí, který bude u každého opatření uvádět poskytnutou částku, částku slučitelnou v souladu s některou z uvedených výjimek, jakož i částku, která má být vrácená. |
| --- | --- |

(135)

Komise vyzývá Itálii, aby jí předložilo přiložený formulář týkající se stavu pokroku postupu vracení a vypracovalo seznam příjemců, kterých se vrácení týká a jasně uvedlo konkrétní opatření přijatá na účely získání okamžitého a efektivního vrácení podpory. Navíc jí bude muset být ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí předložený kompletní seznam všech opatření podpory uvedených v tomto rozhodnutí, který bude u každého opatření uvádět poskytnutou částku, částku slučitelnou v souladu s některou z uvedených výjimek, jakož i částku, která má být vrácená.

| (136) | Komise dále Itálii vyzývá, aby jí ve lhůtě dvou měsíců od data tohoto rozhodnutí předložila dokumenty dokazující, že řízení za účelem vrácení protiprávní a neslučitelné podpory vůči příjemcům podpory byla zahájena (jako např. oběžníky, vydané příkazy na vrácení atd.). |
| --- | --- |

(136)

Komise dále Itálii vyzývá, aby jí ve lhůtě dvou měsíců od data tohoto rozhodnutí předložila dokumenty dokazující, že řízení za účelem vrácení protiprávní a neslučitelné podpory vůči příjemcům podpory byla zahájena (jako např. oběžníky, vydané příkazy na vrácení atd.).

| (137) | Nakonec, nová implementační kriteria zaslaná dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004 upravená a doplněná dopisem A/34426 ze dne 2. června 2005 splňují podmínky potřebné k tomu, aby je bylo možné považovat za slučitelné se společným trhem, jak je uvedeno případ od případu v části VI.4 (body 112-123). |
| --- | --- |

(137)

Nakonec, nová implementační kriteria zaslaná dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004 upravená a doplněná dopisem A/34426 ze dne 2. června 2005 splňují podmínky potřebné k tomu, aby je bylo možné považovat za slučitelné se společným trhem, jak je uvedeno případ od případu v části VI.4 (body 112-123).

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Implementační kriteria zákona provincie 4/97 přijatá rozhodnutím 4607 ze dne 17. prosince 2001 jsou protiprávní z důvodu, že Komisi nebylo zasláno předběžné oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Toto mělo za následek protiprávní uplatnění režimu státní podpory N 192/97 a nepřímo režimu NN 69/1995.

Článek 2

Se společným trhem jsou neslučitelné následující případy podpory stanovené rozhodnutím 4607/2001:

| a) | všechny případy podpory na investice ve prospěch velkých podniků; |
| --- | --- |

a)

všechny případy podpory na investice ve prospěch velkých podniků;

| b) | podpora malým a středním podnikům poskytnutá na investice týkající se náhrady a všechny případy podpory na investice pro část, která převyšuje práh 15 % hrubé míry podpory v případě malých podniků a 7,5 % v případě středních podniků; |
| --- | --- |

b)

podpora malým a středním podnikům poskytnutá na investice týkající se náhrady a všechny případy podpory na investice pro část, která převyšuje práh 15 % hrubé míry podpory v případě malých podniků a 7,5 % v případě středních podniků;

| c) | podpory na investice mikropodnikům, jiným než jsou ty, které jsou uvedeny v článku 3, pro část, která převyšuje 15 % hrubé míry podpory; |
| --- | --- |

c)

podpory na investice mikropodnikům, jiným než jsou ty, které jsou uvedeny v článku 3, pro část, která převyšuje 15 % hrubé míry podpory;

| d) | v důsledku vstupu v platnost nových pravidel Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (33) a přijetí návrhu užitečných opatření na přizpůsobení dříve schválených režimů ve smyslu bodu 77 uvedených pravidel ze strany členského státu (34), tj. od 1. ledna 2002:






  i. | podpora na investice do ochrany životního prostředí, na přizpůsobení se závazným pravidlům Společenství, která nedávno vstoupila v platnost, pro část, která převyšuje práh 15 % hrubé míry podpory – v případě poskytnutí malým a středním podnikům – a ve všech případech, kdy byly příjemci velké podniky; |
| --- | --- | --- |

d)

v důsledku vstupu v platnost nových pravidel Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (33) a přijetí návrhu užitečných opatření na přizpůsobení dříve schválených režimů ve smyslu bodu 77 uvedených pravidel ze strany členského státu (34), tj. od 1. ledna 2002:

i.

podpora na investice do ochrany životního prostředí, na přizpůsobení se závazným pravidlům Společenství, která nedávno vstoupila v platnost, pro část, která převyšuje práh 15 % hrubé míry podpory – v případě poskytnutí malým a středním podnikům – a ve všech případech, kdy byly příjemci velké podniky;

| ii. | podpora na investice do ochrany životního prostředí, na překonání závazných pravidel Společenství nebo v případe jejich neexistence, pro část překračující hrubou míru podpory 30 % ve vztahu k velkým podnikům (40 % pro malé a střední podniky); |
| --- | --- |

ii.

podpora na investice do ochrany životního prostředí, na překonání závazných pravidel Společenství nebo v případe jejich neexistence, pro část překračující hrubou míru podpory 30 % ve vztahu k velkým podnikům (40 % pro malé a střední podniky);

| iii. | všechny případy podpor na poradenské a konzultační činnosti v odvětví životního prostředí určené pro velké podniky; |
| --- | --- |

iii.

všechny případy podpor na poradenské a konzultační činnosti v odvětví životního prostředí určené pro velké podniky;

| e) | podpory na mezinárodní činnosti podniků, s výjimkou případů podpory na první účast příslušného podniku na konkrétním veletrhu nebo výstavě, omezené na malé a střední podniky a podporu, která splňuje kriteria stanovená oznámením Komise týkajícím se pojištění krátkodobých exportních úvěrů (35); |
| --- | --- |

e)

podpory na mezinárodní činnosti podniků, s výjimkou případů podpory na první účast příslušného podniku na konkrétním veletrhu nebo výstavě, omezené na malé a střední podniky a podporu, která splňuje kriteria stanovená oznámením Komise týkajícím se pojištění krátkodobých exportních úvěrů (35);

| f) | příspěvky označované jako „podpory zaměstnanosti“ (které jsou ve skutečnosti tvořené podporou na poradenské a konzultační služby a na náklady týkající se patentování značek), jejichž příjemci jsou velké podniky; |
| --- | --- |

f)

příspěvky označované jako „podpory zaměstnanosti“ (které jsou ve skutečnosti tvořené podporou na poradenské a konzultační služby a na náklady týkající se patentování značek), jejichž příjemci jsou velké podniky;

| g) | všechny případy podpor na poradenské služby, jejichž příjemci jsou velké podniky; |
| --- | --- |

g)

všechny případy podpor na poradenské služby, jejichž příjemci jsou velké podniky;

| h) | podpory s mírou 80 % poskytované na společné projekty v rámci programů Společenství, mezi jejichž příjemci byly i podniky. |
| --- | --- |

h)

podpory s mírou 80 % poskytované na společné projekty v rámci programů Společenství, mezi jejichž příjemci byly i podniky.

Článek 3

Opatření stanovená v nových implementačních kriteriích režimu N192/97 zaslaných dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004, upravených a doplněných dopisem A/34426 ze dne 2. června 2005 ve prospěch mikropodniků s maximálním počtem dvou zaměstnanců, založených za účelem výkonu řemeslných činností, které odpovídají postupně zanikajícím typickým tradičním řemeslům, a jim příbuzných činností v odvětví obchodu, taxativně vyjmenovaných ve znění uvedených implementačních kriterií, nepředstavují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 4

Opatření, odlišná od těch, která jsou uvedena v článku 3, stanovená v nových implementačních kriteriích režimu N192/97, zaslaných dopisem A/34747 ze dne 25. června 2004, upravených a doplněných dopisem A/34426 ze dne 2. června 2005, jsou slučitelná se společným trhem.

Článek 5

1.   Itálie přijme všechna opatření potřebná na vrácení protiprávní a neslučitelné podpory v souladu s článkem 2 od příjemců, případně podporu, která jim byla poskytnuta.

2.   Itálie přeruší jakékoli vyplácení neslučitelné podpory ode dne tohoto rozhodnutí.

3.   Vrácení bude realizováno bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva pod podmínkou, že umožní okamžitou a efektivní realizaci tohoto rozhodnutí.

4.   Podporu, kterou je třeba vrátit, bude zvýšená o úroky připisované ode dne, kdy byla poskytnuta příjemcům až do dne jejich skutečného vrácení.

5.   Úroky se vypočítají na základě ustanovení hlavy V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 stanovující podrobná pravidla na provádění článku 93 Smlouvy o ES.

6.   Itálie přikáže všem příjemcům podpory podle článku 2 vrátit protiprávní podporu spolu s připsanými úroky vypočítanými uvedeným způsobem, a to do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 6

Itálie do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Komisi o opatřeních, která přijala či zamýšlí přijmout k jeho splnění, přičemž vyplní dotazník, který je k tomuto rozhodnutí přiložen.

V té samé lhůtě Itálie předloží kompletní seznam všech případů podpory, kterých se toto rozhodnutí týká, v kterém bude pro každý případ uvedená poskytnutá částka, slučitelná částka v souladu s některou z uvedených výjimek, jakož i částka, kterou je třeba vrátit. Nakonec, opět v téže lhůtě, Itálie předloží dokumenty dokazující, že řízení za účelem vrácení protiprávní a neslučitelné podpory vůči příjemcům podpory byla zahájena.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 21. září 2005.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Zveřejněné v Úř. věst C 120, 22.5.2003, s. 2.

1

(2)  Viz pozn. pod čarou 1.

2

(3)  Uveřejněn v Úředním věstníku C47/1998, s. 4, ve formě informačního přehledu.

3

(4)  Uveřejněn v Úř. věst. C 188/1996, s. 1-2, ve formě informačního přehledu.

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní 88) Smlouvy o ES, zveřejněné v Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům zveřejněné v Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

6

(7)  Zmíněný seznam je uveden v poznámce pod čarou na straně 3 tabulky A přílohy 1 „odvětví řemeslné výroby“ v rozhodnutí č. 4607.

7

(8)  Viz bod 3.1 přílohy 1 „odvětví řemeslné výroby“ rozhodnutí č. 4607/2001.

8

(9)  Doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků, Úř. věst. L 107 ze dne 30.4.1996, s. 4.

9

(10)  Zveřejněno v Úř. věst. C 72, 10.3.1994, s. 3.

10

(11)  Zveřejněno v Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům zveřejněné v Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

12

(13)  Ať už podpora přímo spjatá s vyvezeným množstvím, s vytvořením a fungovaním distribuční sítě i ostatními průběžnými náklady spjatými s vývozními činnostmi.

13

(14)  Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 30).

14

de minimis

(15)  Zveřejněno v Úř. věst. C 68, 6.3.1996, s. 9.

15

(16)  Viz pozn. pod čarou 14.

16

(17)  Sdělení Komise o podporách „de minimis“ zveřejněné v Úř. věst. C 68, 6.3.1996, s. 9.

17

(18)  Doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 o definici Malých a středních podniků zveřejněné v Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4.

18

(19)  Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků Zveřejněné v Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 136.

19

(20)  Nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001, pokud jde o rozšíření jeho oblasti působnosti tak, aby zahrnovala podporu pro výzkum a vývoj, zveřejnéné v Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22.

20

(21)  Zveřejněno v Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4 ve znění sdělení 2001/C 217/02 zveřejněného v Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2.

21

(22)  Zveřejněno v Úř. věst. C 10, 13.1.2001, s. 20.

22

(23)  Viz pozn. pod čarou 14.

23

(24)  Viz pozn. pod čarou 14.

24

(25)  Zveřejněno v Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

25

(26)  Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům zveřejněné v Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

26

(27)  Viz pozn. pod čarou 14.

27

(28)  Viz pozn. pod čarou 26.

28

(29)  Sdělení Komise členským státům podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES o používání článků 92 a 93 Smlouvy o pojištění krátkodobého úvěru na vývoz zveřejněné v Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2.

29

(30)  Viz pozn. pod čarou 5.

30

(31)  Viz pozn. pod čarou 5.

31

(32)  Nařízení Komise ze dne 21 dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí ustanovení k nařízení Rady (ES) č. 659/199, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní 88) Smlouvy o ES zveřejněné v Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

32

(33)  Pravidla Společenství státních podpor pro ochranu životního prostředí zveřejněná v Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

33

(34)  Dopisem č. 4592 ze dne 5.4.2001 zaevidovaným dne 6.4.2001 (A/32899).

34

(35)  Zveřejnéné v Úř. věst. ze dne 17.9.1997, s. 4, pozměněné sdělením 2001/C 217/02 zveřejněným v Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2.

35

---

PŘÍLOHA

Informace týkající se provádění rozhodnutí Komise C(2005) 2723

1.   Celkový počet příjemců a celková částka podpory, která má být navrácena

| 1.1 | Podrobně uvést: jak bude u jednotlivých příjemců vypočítávána částka podpory, která má být navrácena, a to pro






  — | kapitál |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobně uvést: jak bude u jednotlivých příjemců vypočítávána částka podpory, která má být navrácena, a to pro

—

kapitál

| — | úroky |
| --- | --- |

—

úroky

| 1.2 | Jaká je celková částka protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu, která má být navrácena (v hrubém ekvivalentu dotace, v cenách z ...). |
| --- | --- |

1.2

Jaká je celková částka protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu, která má být navrácena (v hrubém ekvivalentu dotace, v cenách z ...).

| 1.3 | Jaký je celkový počet příjemců, kteří musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu. |
| --- | --- |

1.3

Jaký je celkový počet příjemců, kteří musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě daného režimu.

2.   Opatření, jež byla pro navrácení podpory stanovena a již přijata

| 2.1 | Podrobně uveďte, jaká opatření jsou stanovena a jaká opatření již byla pro neprodlené a účinné navrácení podpory přijata. Uveďte rovněž právní základ zmíněných opatření. |
| --- | --- |

2.1

Podrobně uveďte, jaká opatření jsou stanovena a jaká opatření již byla pro neprodlené a účinné navrácení podpory přijata. Uveďte rovněž právní základ zmíněných opatření.

| 2.2 | Dokdy budou všechny podpory navráceny? |
| --- | --- |

2.2

Dokdy budou všechny podpory navráceny?

3.   Informace o jednotlivých příjemcích

| 3.1 | U každého příjemce, který musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě režimu podpory, prosím doplňte příslušné údaje:







  Příjemcova totožnost | Výše poskytnuté protiprávní podpory (1)

  Měna:...... | Částka vrácené podpory (2)

  Měna:...... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

U každého příjemce, který musí navrátit protiprávní podpory poskytnuté na základě režimu podpory, prosím doplňte příslušné údaje:

Příjemcova totožnost

Výše poskytnuté protiprávní podpory (1)

Měna:......

Částka vrácené podpory (2)

Měna:......

---

(1)  částka, která byla příjemci poskytnuta (v hrubých ekvivalentech podpory).

(2)  vrácené hrubé částky (včetně úroků)

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. září 2005

O STÁTNÍ PODPOŘE

Portugalsko – prodloužení lhůty na dodání dvou tankerů určených k přepravě chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo, S.A.

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2005) 3268)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/946/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98, kterým se stanoví nová pravidla podpory pro stavbu lodí (1) (dále jen „nařízení o stavbě lodí“), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 21. ledna 2004 zaevidovaným Komisí dne 29. ledna téhož roku předložilo Portugalsko Komisi žádost o prodloužení tříleté lhůty na dodání dvou tankerů určených k přepravě chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo. Portugalsko poté prostřednictvím dopisů ze dne 1. dubna 2004 (zaevidovaným dne 2. dubna 2004), ze dne 11. července 2004 (zaevidovaným dne 15. července 2004) a ze dne 24. srpna 2004 (zaevidovaným dne 31. srpna 2004) podalo Komisi doplňující informace. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 21. ledna 2004 zaevidovaným Komisí dne 29. ledna téhož roku předložilo Portugalsko Komisi žádost o prodloužení tříleté lhůty na dodání dvou tankerů určených k přepravě chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo. Portugalsko poté prostřednictvím dopisů ze dne 1. dubna 2004 (zaevidovaným dne 2. dubna 2004), ze dne 11. července 2004 (zaevidovaným dne 15. července 2004) a ze dne 24. srpna 2004 (zaevidovaným dne 31. srpna 2004) podalo Komisi doplňující informace.

| (2) | Dopisem ze dne 20. října 2004 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ohledně předmětné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 20. října 2004 Komise informovala Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit ohledně předmětné podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (3) | Dopisem ze dne 23. listopadu 2004 (zaevidovaným dne 1. prosince téhož roku) portugalské orgány předložily v souvislosti s uvedeným řízením své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 23. listopadu 2004 (zaevidovaným dne 1. prosince téhož roku) portugalské orgány předložily v souvislosti s uvedeným řízením své připomínky.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly připomínky.

| (5) | Komise od zúčastněných stran obdržela připomínky, které poté zaslala Portugalsku, jež se k nim tak může vyjádřit. Portugalsko se k nim vyjádřilo dopisem ze dne 3. března 2005 (zaevidovaným dne 7. března téhož roku). Dne 22. dubna 2005 došlo ke schůzce mezi útvary Komise a portugalskými orgány. Dopisem ze dne 23. května 2005 (zaevidovaným dne 27. května téhož roku) předložilo Portugalsko dodatečné připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Komise od zúčastněných stran obdržela připomínky, které poté zaslala Portugalsku, jež se k nim tak může vyjádřit. Portugalsko se k nim vyjádřilo dopisem ze dne 3. března 2005 (zaevidovaným dne 7. března téhož roku). Dne 22. dubna 2005 došlo ke schůzce mezi útvary Komise a portugalskými orgány. Dopisem ze dne 23. května 2005 (zaevidovaným dne 27. května téhož roku) předložilo Portugalsko dodatečné připomínky.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (6) | Oznámené opatření spočívá v poskytnutí provozní podpory spjaté se smlouvou loděnici Viana do Castelo, S.A., a to v souvislosti se stavbou dvou tankerů určených k přepravě ropných a chemických látek a označených čísly C 224 a C 225. Podpora dosahuje výše 2 675 275 EUR na loď. |
| --- | --- |

(6)

Oznámené opatření spočívá v poskytnutí provozní podpory spjaté se smlouvou loděnici Viana do Castelo, S.A., a to v souvislosti se stavbou dvou tankerů určených k přepravě ropných a chemických látek a označených čísly C 224 a C 225. Podpora dosahuje výše 2 675 275 EUR na loď.

| (7) | Portugalsko oznámilo opatření na základě nařízení o stavbě lodí (4). Článek 3 uvedeného nařízení umožňuje poskytnutí provozní podpory, pokud smlouvy o lodích byly uzavřeny před 31. prosincem 2000 a pokud byly lodě dodány ve lhůtě nejvýše tří let po podepsání smlouvy. Nelze tudíž poskytnout jakoukoli provozní podporu spjatou se smlouvami a týkající se lodí, jež byly dodány po více než tří letech od podepsání smlouvy, přičemž však Komise může tuto lhůtu prodloužit v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení č. 1540/98. |
| --- | --- |

(7)

Portugalsko oznámilo opatření na základě nařízení o stavbě lodí (4). Článek 3 uvedeného nařízení umožňuje poskytnutí provozní podpory, pokud smlouvy o lodích byly uzavřeny před 31. prosincem 2000 a pokud byly lodě dodány ve lhůtě nejvýše tří let po podepsání smlouvy. Nelze tudíž poskytnout jakoukoli provozní podporu spjatou se smlouvami a týkající se lodí, jež byly dodány po více než tří letech od podepsání smlouvy, přičemž však Komise může tuto lhůtu prodloužit v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení č. 1540/98.

| (8) | Portugalsko požádalo o prodloužení tříleté dodací lhůty na dva tankery určené k přepravě ropných a chemických látek a vyrobené v loděnici Viana do Castelo, S.A. Uvedlo, že tuto žádost zdůvodňuje technická složitost projektu a nepředvídatelné okolnosti, jak je popsáno níže. |
| --- | --- |

(8)

Portugalsko požádalo o prodloužení tříleté dodací lhůty na dva tankery určené k přepravě ropných a chemických látek a vyrobené v loděnici Viana do Castelo, S.A. Uvedlo, že tuto žádost zdůvodňuje technická složitost projektu a nepředvídatelné okolnosti, jak je popsáno níže.

| (9) | Portugalsko v této souvislosti prohlásilo, že smlouvy na stavbu lodí týkající se obou lodí byly mezi loděnicí Viana do Castelo, S.A. a společností Alpha Navigation Ltd (dále jen „původní smlouvy“) podepsány dne 22. prosince 2000. Dne 14. května 2001 společnost Alpha Navigation přenesla svou pozici jakožto nabyvatele na podnik usazený ve Finsku, společnost ABB Credit OY, a to prostřednictvím „dohody o postoupení“ podepsané všemi třemi zúčastněnými stranami: Alpha Navigation, ABB Credit OY a Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Nový majitel požádal o nové specifikace, zejména přizpůsobení lodí „třídě IA super“, aby splňovaly podmínky pro plavbu v ledu, a z toho důvodu s loděnicí Viana do Castelo, S.A. dne 14. května 2001 podepsal rovněž „upravenou a pozměněnou smlouvu o stavbě lodi“ týkající se obou uvedených lodí. |
| --- | --- |

(9)

Portugalsko v této souvislosti prohlásilo, že smlouvy na stavbu lodí týkající se obou lodí byly mezi loděnicí Viana do Castelo, S.A. a společností Alpha Navigation Ltd (dále jen „původní smlouvy“) podepsány dne 22. prosince 2000. Dne 14. května 2001 společnost Alpha Navigation přenesla svou pozici jakožto nabyvatele na podnik usazený ve Finsku, společnost ABB Credit OY, a to prostřednictvím „dohody o postoupení“ podepsané všemi třemi zúčastněnými stranami: Alpha Navigation, ABB Credit OY a Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Nový majitel požádal o nové specifikace, zejména přizpůsobení lodí „třídě IA super“, aby splňovaly podmínky pro plavbu v ledu, a z toho důvodu s loděnicí Viana do Castelo, S.A. dne 14. května 2001 podepsal rovněž „upravenou a pozměněnou smlouvu o stavbě lodi“ týkající se obou uvedených lodí.

| (10) | Podle portugalských orgánů nové specifikace, o které požádal nový majitel lodí, mají dopad na různé jejich charakteristiky a na použité materiály, jelikož se vyžaduje, aby loděnice použila nové techniky, pročež se zpozdila výroba. Portugalsko zejména zdůraznilo následující hlavní obtíže vycházející ze složitosti projektu:






  — | Úprava původních projektů z důvodů přizpůsobení „třídě IA super“ týkající se podmínek plavby v ledu. |
| --- | --- | --- |

(10)

Podle portugalských orgánů nové specifikace, o které požádal nový majitel lodí, mají dopad na různé jejich charakteristiky a na použité materiály, jelikož se vyžaduje, aby loděnice použila nové techniky, pročež se zpozdila výroba. Portugalsko zejména zdůraznilo následující hlavní obtíže vycházející ze složitosti projektu:

—

Úprava původních projektů z důvodů přizpůsobení „třídě IA super“ týkající se podmínek plavby v ledu.

| — | Uplatnění nové normy ISO 8501-3 týkající se stupně připravenosti ocelového povrchu před nátěrem. Tato norma ještě byla při podpisu smluv ve fázi přijímání (5). Portugalsko uvádí, že zmíněná skutečnost si vyžádala určitý čas na proškolení pracovníků loděnice. |
| --- | --- |

—

Uplatnění nové normy ISO 8501-3 týkající se stupně připravenosti ocelového povrchu před nátěrem. Tato norma ještě byla při podpisu smluv ve fázi přijímání (5). Portugalsko uvádí, že zmíněná skutečnost si vyžádala určitý čas na proškolení pracovníků loděnice.

| — | Aplikace speciálního nátěru „Marineline 784“ si vyžaduje delší dobu než aplikace tradičního nátěru. |
| --- | --- |

—

Aplikace speciálního nátěru „Marineline 784“ si vyžaduje delší dobu než aplikace tradičního nátěru.

| — | Další změny, které si majitel lodí během výroby při různých příležitostech vyžádal. |
| --- | --- |

—

Další změny, které si majitel lodí během výroby při různých příležitostech vyžádal.

| — | Ocelové pláty byly dodány s velkými vadami, jež musely být odstraněny. |
| --- | --- |

—

Ocelové pláty byly dodány s velkými vadami, jež musely být odstraněny.

| (11) | Podle Portugalska obtíže související zejména s uplatňováním nové normy a s dodáním vadných ocelových plátů znamenaly nepředvídatelné okolnosti. |
| --- | --- |

(11)

Podle Portugalska obtíže související zejména s uplatňováním nové normy a s dodáním vadných ocelových plátů znamenaly nepředvídatelné okolnosti.

| (12) | Na základě podmínek, jež byly dohodnuty se společností ABB Credit OY, loděnice předpokládala, že loď C 224 dodá 30. října 2003 a loď C 225 15. listopadu 2003, tzn. v tříleté dodací lhůtě. Na základě uvedených skutečností byly však lodě ve skutečnosti dodány 29. října 2004 (loď C 224) a 4. února 2005 (loď C 225) (6). |
| --- | --- |

(12)

Na základě podmínek, jež byly dohodnuty se společností ABB Credit OY, loděnice předpokládala, že loď C 224 dodá 30. října 2003 a loď C 225 15. listopadu 2003, tzn. v tříleté dodací lhůtě. Na základě uvedených skutečností byly však lodě ve skutečnosti dodány 29. října 2004 (loď C 224) a 4. února 2005 (loď C 225) (6).

| (13) | Komise zahájila řízení zejména na základě následujících důvodů: |
| --- | --- |

(13)

Komise zahájila řízení zejména na základě následujících důvodů:

| (14) | Komise měla zpočátku pochybnosti ohledně toho, zda upravené a pozměněné smlouvy podepsané s společností ABB Credit OY dne 21. května 2001 mohou být považovány za rovnocenné původním smlouvám podepsaným se společností Alpha Navigation. Upravené a pozměněné smlouvy podepsané se společností ABB Credit OY změnily různé charakteristiky lodí, druh nátěru v nákladových prostorech, totožnost nabyvatele a ceny lodí. Nebylo tedy zřejmé, zda se předmět těchto smluv shoduje s předmětem původních smluv a zda smlouvy podepsané se společností ABB Credit OY mohou být předmětem podpory. |
| --- | --- |

(14)

Komise měla zpočátku pochybnosti ohledně toho, zda upravené a pozměněné smlouvy podepsané s společností ABB Credit OY dne 21. května 2001 mohou být považovány za rovnocenné původním smlouvám podepsaným se společností Alpha Navigation. Upravené a pozměněné smlouvy podepsané se společností ABB Credit OY změnily různé charakteristiky lodí, druh nátěru v nákladových prostorech, totožnost nabyvatele a ceny lodí. Nebylo tedy zřejmé, zda se předmět těchto smluv shoduje s předmětem původních smluv a zda smlouvy podepsané se společností ABB Credit OY mohou být předmětem podpory.

| (15) | Pokud jde dále o dodatky Portugalska, že prodloužení lhůty bylo odůvodněno technickou složitostí projektu, má Komise pochybnosti, zda na základě tohoto odůvodnění lze druhu tankerů stavěných v loděnici Viana do Castelo, S.A. prodloužit lhůtu. Komise si důvod vyplývající z technické složitosti vykládá restriktivně a objektivně (7) a údaje poskytnuté Portugalskem jsou pro to, aby dospěla k nějakému závěru, nedostatečné. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde dále o dodatky Portugalska, že prodloužení lhůty bylo odůvodněno technickou složitostí projektu, má Komise pochybnosti, zda na základě tohoto odůvodnění lze druhu tankerů stavěných v loděnici Viana do Castelo, S.A. prodloužit lhůtu. Komise si důvod vyplývající z technické složitosti vykládá restriktivně a objektivně (7) a údaje poskytnuté Portugalskem jsou pro to, aby dospěla k nějakému závěru, nedostatečné.

| (16) | Komise měla rovněž pochybnosti o tom, zda údaje předložené Portugalskem mohou být na základě čl. 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí považovány za „výjimečné okolnosti, které podnik nemůže předvídat ani ovlivnit“. Komise v tomto ohledu zdůraznila, že většina obtíží, jimž loděnice čelí, je výsledkem změn vyžádaných novým majitelem a, jelikož loděnice tyto změny přijala, nebylo jisté, zda mohou být pokládány za „nepředvídatelné a neovlivnitelné okolnosti“. |
| --- | --- |

(16)

Komise měla rovněž pochybnosti o tom, zda údaje předložené Portugalskem mohou být na základě čl. 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí považovány za „výjimečné okolnosti, které podnik nemůže předvídat ani ovlivnit“. Komise v tomto ohledu zdůraznila, že většina obtíží, jimž loděnice čelí, je výsledkem změn vyžádaných novým majitelem a, jelikož loděnice tyto změny přijala, nebylo jisté, zda mohou být pokládány za „nepředvídatelné a neovlivnitelné okolnosti“.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (17) | Sdružení stavitelů lodí Evropského společenství (CESA) podotklo, že v odvětví stavby lodí k převedení smlouvy na stavbu od jednoho kupujícího na jiného čas od času dochází a že loděnice nacházející se v takové situaci má málo možností takové převedení odmítnout. Zejména v Evropě se loděnice musí často přizpůsobovat změnám požadavků kupujících. Avšak podle názoru CESA to neznamená, že pozměněné smlouvy budou představovat nové smlouvy, pokud druh výrobku – tankery určené k přepravě ropných a chemických látek – a rozsah změn v kapacitě a celkové nosnosti lodí zůstanou beze změn. |
| --- | --- |

(17)

Sdružení stavitelů lodí Evropského společenství (CESA) podotklo, že v odvětví stavby lodí k převedení smlouvy na stavbu od jednoho kupujícího na jiného čas od času dochází a že loděnice nacházející se v takové situaci má málo možností takové převedení odmítnout. Zejména v Evropě se loděnice musí často přizpůsobovat změnám požadavků kupujících. Avšak podle názoru CESA to neznamená, že pozměněné smlouvy budou představovat nové smlouvy, pokud druh výrobku – tankery určené k přepravě ropných a chemických látek – a rozsah změn v kapacitě a celkové nosnosti lodí zůstanou beze změn.

| (18) | Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby ověřila správné zařazení lodí (tankery určené k přepravě ropných a chemických látek, na rozdíl od pouhých chemických lodí, jak je uvedeno původně v rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(18)

Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby ověřila správné zařazení lodí (tankery určené k přepravě ropných a chemických látek, na rozdíl od pouhých chemických lodí, jak je uvedeno původně v rozhodnutí o zahájení řízení).

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA

| (19) | Portugalsko zdůraznilo, že loděnice plánovala dokončit loděnice v tříleté lhůtě, jež je stanovena v nařízení o stavbě lodí. Zároveň při podpisu smluv o postoupení společnosti ABB byla kniha objednávek loděnice prakticky plná, což loděnici na základě nových požadavků jejího majitele ponechalo omezený prostor pro zahájení stavby. Portugalsko mělo vedle toho za to, že technické obtíže, jimž musí loděnice čelit, nebyly při podpisu smluv předvídatelné. V souvislosti s použitými zvláštními nátěry požádal majitel v pokročilé etapě projektu, aby se tento nátěr aplikoval na více nádrží, což opět zpozdilo výrobu. |
| --- | --- |

(19)

Portugalsko zdůraznilo, že loděnice plánovala dokončit loděnice v tříleté lhůtě, jež je stanovena v nařízení o stavbě lodí. Zároveň při podpisu smluv o postoupení společnosti ABB byla kniha objednávek loděnice prakticky plná, což loděnici na základě nových požadavků jejího majitele ponechalo omezený prostor pro zahájení stavby. Portugalsko mělo vedle toho za to, že technické obtíže, jimž musí loděnice čelit, nebyly při podpisu smluv předvídatelné. V souvislosti s použitými zvláštními nátěry požádal majitel v pokročilé etapě projektu, aby se tento nátěr aplikoval na více nádrží, což opět zpozdilo výrobu.

| (20) | Portugalsko na podporu svých argumentů předložilo prohlášení majitele lodí a společnosti, která předmětné lodě zařazovala, Det Norske Veritas, potvrzující, že tyto nové stavby mají být považovány za stavby s „velkou technickou složitostí v segmentu, ke kterému náležejí“. Zařazovací společnost zejména zdůraznila, že nové tankery splňují nejpřísnější požadavky stanovené pro lodě určené pro plavbu v ledu, v oblasti bezpečnosti plavby jsou vybaveny sofistikovanou elektronickou technologií a odpovídají náročným stavebním specifikacím stanoveným smlouvou a týkajícím se přípravy a povrchové úpravy ocelových nosných částí a nátěrů. |
| --- | --- |

(20)

Portugalsko na podporu svých argumentů předložilo prohlášení majitele lodí a společnosti, která předmětné lodě zařazovala, Det Norske Veritas, potvrzující, že tyto nové stavby mají být považovány za stavby s „velkou technickou složitostí v segmentu, ke kterému náležejí“. Zařazovací společnost zejména zdůraznila, že nové tankery splňují nejpřísnější požadavky stanovené pro lodě určené pro plavbu v ledu, v oblasti bezpečnosti plavby jsou vybaveny sofistikovanou elektronickou technologií a odpovídají náročným stavebním specifikacím stanoveným smlouvou a týkajícím se přípravy a povrchové úpravy ocelových nosných částí a nátěrů.

| (21) | Portugalské orgány rovněž zdůraznily, že v souvislosti s těmito specifickými smlouvami neexistuje ze strany loděnic se sídlem v EU žádná známá konkurence, což snižuje jakékoli účinky narušující hospodářskou soutěž v rámci loděnic EU. |
| --- | --- |

(21)

Portugalské orgány rovněž zdůraznily, že v souvislosti s těmito specifickými smlouvami neexistuje ze strany loděnic se sídlem v EU žádná známá konkurence, což snižuje jakékoli účinky narušující hospodářskou soutěž v rámci loděnic EU.

V.   POSOUZENÍ PODPORY

| (22) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(22)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (23) | Předmětná provozní podpora se týká financování ze státních zdrojů té části nákladů, které by předmětná loděnice měla za normálních okolností při stavbě lodi nést, a proto pro loděnici představuje výhodu. K tomu je třeba dodat, že stavba lodí je hospodářskou činností, která zahrnuje obchodní výměnu mezi členskými státy. Předmětná podpora proto spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(23)

Předmětná provozní podpora se týká financování ze státních zdrojů té části nákladů, které by předmětná loděnice měla za normálních okolností při stavbě lodi nést, a proto pro loděnici představuje výhodu. K tomu je třeba dodat, že stavba lodí je hospodářskou činností, která zahrnuje obchodní výměnu mezi členskými státy. Předmětná podpora proto spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (24) | Podle nařízení o stavbě lodí se „stavbou lodí“ (8) rozumí stavba námořních obchodních plavidel s vlastním pohonem. Loděnice Viana do Castelo, S.A. staví tyto lodě, proto podpory poskytnuté této loděnici spadají do působnosti zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Podle nařízení o stavbě lodí se „stavbou lodí“ (8) rozumí stavba námořních obchodních plavidel s vlastním pohonem. Loděnice Viana do Castelo, S.A. staví tyto lodě, proto podpory poskytnuté této loděnici spadají do působnosti zmíněného nařízení.

| (25) | Čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí stanoví, že do 31. prosince 2000 se pro stavbu lodí povolují provozní podpory spjaté se smlouvami s maximální mírou 9 % (v případě smluv v hodnotě přesahující 10 milionů EUR). V souladu s odstavcem 2 téhož článku má podpora pro jednu smlouvu takovou maximální míru, jež je platná v den podpisu smlouvy v konečném znění. Nepoužije se však v případě lodí dodaných více než tři roky po podpisu smlouvy v konečném znění. V tomto případě je mezní hodnota, jež se použije na uvedenou smlouvu, stejná jako mezní hodnota, která byla v platnosti tři roky před dodáním lodi. Mezní datum pro dodání lodi, kdy lze ještě získat provozní podporu, tudíž je 31. prosinec 2003. |
| --- | --- |

(25)

Čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí stanoví, že do 31. prosince 2000 se pro stavbu lodí povolují provozní podpory spjaté se smlouvami s maximální mírou 9 % (v případě smluv v hodnotě přesahující 10 milionů EUR). V souladu s odstavcem 2 téhož článku má podpora pro jednu smlouvu takovou maximální míru, jež je platná v den podpisu smlouvy v konečném znění. Nepoužije se však v případě lodí dodaných více než tři roky po podpisu smlouvy v konečném znění. V tomto případě je mezní hodnota, jež se použije na uvedenou smlouvu, stejná jako mezní hodnota, která byla v platnosti tři roky před dodáním lodi. Mezní datum pro dodání lodi, kdy lze ještě získat provozní podporu, tudíž je 31. prosinec 2003.

| (26) | Ustanovení čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení však stanoví, že Komise může prodloužit dodací lhůtu o tři roky, a to z důvodů technické náročnosti předmětného projektu stavby lodi nebo z důvodů prodlení způsobených neočekávanými, vážnými a odůvodněnými událostmi, jež se odrazí na pracovním plánu některé z loděnic a jež budou způsobeny výjimečnými a nepředvídatelnými okolnostmi, na které podnik nemá vliv. |
| --- | --- |

(26)

Ustanovení čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení však stanoví, že Komise může prodloužit dodací lhůtu o tři roky, a to z důvodů technické náročnosti předmětného projektu stavby lodi nebo z důvodů prodlení způsobených neočekávanými, vážnými a odůvodněnými událostmi, jež se odrazí na pracovním plánu některé z loděnic a jež budou způsobeny výjimečnými a nepředvídatelnými okolnostmi, na které podnik nemá vliv.

| (27) | Zdůrazňuje se, že Portugalsko opřelo svoji žádost o technickou složitost projektu, k níž je třeba ještě připočíst nepředvídatelné okolnosti, což zahrnuje obě dvě výjimky. |
| --- | --- |

(27)

Zdůrazňuje se, že Portugalsko opřelo svoji žádost o technickou složitost projektu, k níž je třeba ještě připočíst nepředvídatelné okolnosti, což zahrnuje obě dvě výjimky.

| (28) | V souvislosti s technickou složitostí projektu požádaly útvary Komise o stanovisko externího znalce. Na základě připomínek znalce a připomínek podaných Portugalskem a zúčastněnými stranami jsou níže uvedeny závěry Komise. |
| --- | --- |

(28)

V souvislosti s technickou složitostí projektu požádaly útvary Komise o stanovisko externího znalce. Na základě připomínek znalce a připomínek podaných Portugalskem a zúčastněnými stranami jsou níže uvedeny závěry Komise.

| (29) | Je třeba zdůraznit, že vedle převodu vlastnictví z společnosti Alpha Navigation na společnost ABB Credit OY zůstal druh výrobku, na který se vztahují smlouvy, beze změny – tanker určený k přepravě ropných a chemických látek. Nosnost lodí se s přihlédnutím k rozsahu variantnosti tohoto druhu výrobku podstatně nezměnila (9). Vedle toho v souladu s údaji, které předložilo Portugalsko, společnost ABB Credit OY převzala všechna práva a závazky, které měla společnost Alpha Navigation v rámci původních smluv, a uhradila této společnosti platby, které byly uhrazeny loděnici Viana do Castelo, S. A. Na základě výše uvedených informací lze dospět k závěru, že převod vlastnictví sám o sobě nezměnil povahu smluv, a tak nebyla dotčena způsobilost pro poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(29)

Je třeba zdůraznit, že vedle převodu vlastnictví z společnosti Alpha Navigation na společnost ABB Credit OY zůstal druh výrobku, na který se vztahují smlouvy, beze změny – tanker určený k přepravě ropných a chemických látek. Nosnost lodí se s přihlédnutím k rozsahu variantnosti tohoto druhu výrobku podstatně nezměnila (9). Vedle toho v souladu s údaji, které předložilo Portugalsko, společnost ABB Credit OY převzala všechna práva a závazky, které měla společnost Alpha Navigation v rámci původních smluv, a uhradila této společnosti platby, které byly uhrazeny loděnici Viana do Castelo, S. A. Na základě výše uvedených informací lze dospět k závěru, že převod vlastnictví sám o sobě nezměnil povahu smluv, a tak nebyla dotčena způsobilost pro poskytnutí podpory.

| (30) | Připomínky, které byly předloženy po zahájení řízení, potvrzují existenci složitých prvků projektu, jež mohou odůvodňovat prodloužení dodací lhůty, o které Portugalsko požádalo. |
| --- | --- |

(30)

Připomínky, které byly předloženy po zahájení řízení, potvrzují existenci složitých prvků projektu, jež mohou odůvodňovat prodloužení dodací lhůty, o které Portugalsko požádalo.

| (31) | „Třída IA super“ uplatněná v případě těchto lodí je nejnáročnější ze stupnice čtyř tříd a vychází z tloušťky ledu, jež musí loď překonat. Je určena pro lodě, které se musí plavit na hladině s jedním metrem ledu, z čehož vycházejí specifické požadavky na úrovni struktury. Tyto požadavky mají zásadní dopad na koncepci projektu (trup, pohon a potrubí), který musí být náležitě upraven. |
| --- | --- |

(31)

„Třída IA super“ uplatněná v případě těchto lodí je nejnáročnější ze stupnice čtyř tříd a vychází z tloušťky ledu, jež musí loď překonat. Je určena pro lodě, které se musí plavit na hladině s jedním metrem ledu, z čehož vycházejí specifické požadavky na úrovni struktury. Tyto požadavky mají zásadní dopad na koncepci projektu (trup, pohon a potrubí), který musí být náležitě upraven.

| (32) | Požadavky na přípravu ocelových povrchů a na aplikaci nátěrů mohou být obzvláště náročné v případě tankerů s přihlédnutím k riziku spojeném s druhem výrobků, na jejichž přepravu jsou určeny. V případě lodí „třídy IA super“ musí být kvalita oceli zvláště dobrá, aby byla zaručena konstrukční celistvost při nízkých teplotách. |
| --- | --- |

(32)

Požadavky na přípravu ocelových povrchů a na aplikaci nátěrů mohou být obzvláště náročné v případě tankerů s přihlédnutím k riziku spojeném s druhem výrobků, na jejichž přepravu jsou určeny. V případě lodí „třídy IA super“ musí být kvalita oceli zvláště dobrá, aby byla zaručena konstrukční celistvost při nízkých teplotách.

| (33) | V tomto případě měla zpočátku loděnice potíže vyplývající z kvality dodané oceli, přičemž tyto vady musely být odstraněny. Kromě toho se stupeň obtížnosti přípravy ocelového povrchu na základě specifikací vlastníka lodí zvýšil. Portugalské orgány vysvětlily, že ocelový povrch byl připraven v souladu se specifikacemi nové normy (10), jež vyžaduje, aby ocel byla „bez jakékoli viditelné nedokonalosti“, a že loděnice měla potíže s tím, jak si majitel lodí vykládá tuto normu. Tato situace vedla k přerušení výroby a vyžádala si vysoký stupeň dokonalosti uskutečněných prací. |
| --- | --- |

(33)

V tomto případě měla zpočátku loděnice potíže vyplývající z kvality dodané oceli, přičemž tyto vady musely být odstraněny. Kromě toho se stupeň obtížnosti přípravy ocelového povrchu na základě specifikací vlastníka lodí zvýšil. Portugalské orgány vysvětlily, že ocelový povrch byl připraven v souladu se specifikacemi nové normy (10), jež vyžaduje, aby ocel byla „bez jakékoli viditelné nedokonalosti“, a že loděnice měla potíže s tím, jak si majitel lodí vykládá tuto normu. Tato situace vedla k přerušení výroby a vyžádala si vysoký stupeň dokonalosti uskutečněných prací.

| (34) | Nátěr „Marineline 784“ použitý na konstrukcích je speciální druh, který má zajistit vysokou odolnost vůči korozi. Vyžaduje, aby hroty byly zaobleny a aby povrchy byly velmi rovné. Nátěr se aplikuje při velmi vysokých teplotách (80o až 122 oC), což vyžaduje, aby přilehlé prostory nebyly natírány, pokud nejsou vůči takovým teplotám odolné. To představuje vysoké riziko chybovosti a nedostatečné kvality, což si vyžaduje opravy a drobné zásahy, jež mohou značně ovlivnit časový plán prací. |
| --- | --- |

(34)

Nátěr „Marineline 784“ použitý na konstrukcích je speciální druh, který má zajistit vysokou odolnost vůči korozi. Vyžaduje, aby hroty byly zaobleny a aby povrchy byly velmi rovné. Nátěr se aplikuje při velmi vysokých teplotách (80o až 122 oC), což vyžaduje, aby přilehlé prostory nebyly natírány, pokud nejsou vůči takovým teplotám odolné. To představuje vysoké riziko chybovosti a nedostatečné kvality, což si vyžaduje opravy a drobné zásahy, jež mohou značně ovlivnit časový plán prací.

| (35) | Komise v rámci rozhodnutí o zahájení řízení akceptovala, že dodání ocelových plechů, které loděnice musela opravit, přispělo ke zpoždění projektu zhruba o 2 měsíce. |
| --- | --- |

(35)

Komise v rámci rozhodnutí o zahájení řízení akceptovala, že dodání ocelových plechů, které loděnice musela opravit, přispělo ke zpoždění projektu zhruba o 2 měsíce.

| (36) | Z informací obdržených po zahájení řízení vyplývá, že výše zmíněné údaje značně ovlivnily časový plán projektu. Stupeň dokonalosti ocelového povrchu byl v tomto projektu stěžejní, čímž bylo podmíněno použití zvláštního nátěru. Na druhé straně je třeba zdůraznit, že loděnice nemohla tyto aspekty předpokládat, protože závisely na třetích stranách (vady na ocelovém plechu a požadavky majitele lodí na kvalitu) a loděnice neměla žádné zkušenosti se specifickým druhem nátěru, jenž byl použit. |
| --- | --- |

(36)

Z informací obdržených po zahájení řízení vyplývá, že výše zmíněné údaje značně ovlivnily časový plán projektu. Stupeň dokonalosti ocelového povrchu byl v tomto projektu stěžejní, čímž bylo podmíněno použití zvláštního nátěru. Na druhé straně je třeba zdůraznit, že loděnice nemohla tyto aspekty předpokládat, protože závisely na třetích stranách (vady na ocelovém plechu a požadavky majitele lodí na kvalitu) a loděnice neměla žádné zkušenosti se specifickým druhem nátěru, jenž byl použit.

VI.   ZÁVĚR

| (37) | Se zřetelem na výše uvedené skutečnosti má Komise za to, že v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení č. 1540/98 může být povoleno prodloužení tříleté dodací lhůty na dva tankery určené k přepravě ropných a chemických látek a stavěné v loděnici Viana do Castelo, S.A., a to z důvodu technické složitosti projektu. Komise rovněž na základě tohoto závěru zdůrazňuje, že nepovažuje za nutné dále zkoumat, zda podle uvedeného článku důvody, které Portugalsko uvedlo, mohou či nemohou být považovány za výjimečné, nepředvídatelné nebo takové, které podnik nemůže ovlivnit. |
| --- | --- |

(37)

Se zřetelem na výše uvedené skutečnosti má Komise za to, že v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení č. 1540/98 může být povoleno prodloužení tříleté dodací lhůty na dva tankery určené k přepravě ropných a chemických látek a stavěné v loděnici Viana do Castelo, S.A., a to z důvodu technické složitosti projektu. Komise rovněž na základě tohoto závěru zdůrazňuje, že nepovažuje za nutné dále zkoumat, zda podle uvedeného článku důvody, které Portugalsko uvedlo, mohou či nemohou být považovány za výjimečné, nepředvídatelné nebo takové, které podnik nemůže ovlivnit.

| (38) | Povoluje se prodloužení dodací lhůty až do skutečného dodání lodí (tj. 29. října 2004 a 5. února 2005), |
| --- | --- |

(38)

Povoluje se prodloužení dodací lhůty až do skutečného dodání lodí (tj. 29. října 2004 a 5. února 2005),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tříletá dodací lhůta stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1540/98 se prodlužuje v případě dvou tankerů určených k přepravě ropných a chemických látek a vyrobených v loděnici Viana do Castelo, S.A. do 29. října 2004 (loď C 224) a do 5. února 2005 (loď C 225).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 6. září 2005.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst C 308, 14.12.2004, s. 6.

2

(3)  Viz poznámka po čarou 2.

3

(4)  Viz poznámka po čarou 1.

4

(5)  Norma ISO 8501-3 vstoupila v platnost teprve 22. prosince 2001.

5

(6)  Portugalsko původně podalo žádost o prodloužení až do července 2004 v případě lodi C 224 a do listopadu 2004 v případě lodi C 225. Toto období pak prodloužilo až do dne skutečného dodání, tj. do října 2004 respektive února 2005.

6

(7)  Viz podpora N 731/01, kdy Komise měla za to, že tanker pro přepravu kapalného zemního plynu je obzvláště složitou lodí, Úř. věst. C 238, 3.10.2002, s. 2.

7

(8)  Viz poznámka po čarou 1. Nařízení o stavbě lodí pozbylo platnosti dne 31. prosince 2003. Toto nařízení se však stále uplatňuje při hodnocení žádostí o prodloužení dodacích lhůt, jelikož se tyto otázky týkají podpory poskytnuté podle tohoto nařízení a rámec státní podpory na stavbu lodí platný od 1. ledna 2004 neobsahuje směrnice týkající se těchto požadavků.

8

(9)  V původních smlouvách byly uvedeny tankery s nosností 15 500 DWT určené k přepravě ropných a chemických látek; v pozměněných smlouvách byla nosnost změněna na 14 000 DWT. Na základě dostupných informací se může nosnost těchto tankerů pohybovat v rozmezí 4 000 DWT a 40 000 DWT a více.

9

(10)  ISO 8501-3 týkající se třídy přípravy ocelového povrchu před aplikací nátěrů.

10

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. prosince 2006

O Podpoře, kterou poskytla Belgie společnosti ABX Logistics (státní podpora č. C 53/2003 (ex NN 62/2003))

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2005) 4447)

(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/947/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky

a vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | V dopise ze dne 28. listopadu 2002, který byl zaevidován v Komisi dne 29. listopadu 2002 (č. DG Tren/A 71122), belgické orgány vyrozuměly o své podpoře na záchranu společnosti ABX Logistics (dceřiných společností F, D, NL a skupiny). Tato podpora (spis N 769/2002) byla schválena rozhodnutím Komise ze dne 21. ledna 2003. |
| --- | --- |

(1)

V dopise ze dne 28. listopadu 2002, který byl zaevidován v Komisi dne 29. listopadu 2002 (č. DG Tren/A 71122), belgické orgány vyrozuměly o své podpoře na záchranu společnosti ABX Logistics (dceřiných společností F, D, NL a skupiny). Tato podpora (spis N 769/2002) byla schválena rozhodnutím Komise ze dne 21. ledna 2003.

| (2) | V dopise ze dne 17. února 2003 Belgie oznámila restrukturalizační plán společnosti ABX Logistics, který byl zaevidován dne 17. února 2003 pod číslem Tren A/13396. Tímto oznámením a doplňujícími informacemi byla Komise informována o tom, že Belgie poskytla určité částky z veřejných fondů ve prospěch ABX Logistics nad oznámený restrukturalizační plán. Belgie zejména v dopisech ze dne 7. května 2003 Komisi oznámila doplňující informace. |
| --- | --- |

(2)

V dopise ze dne 17. února 2003 Belgie oznámila restrukturalizační plán společnosti ABX Logistics, který byl zaevidován dne 17. února 2003 pod číslem Tren A/13396. Tímto oznámením a doplňujícími informacemi byla Komise informována o tom, že Belgie poskytla určité částky z veřejných fondů ve prospěch ABX Logistics nad oznámený restrukturalizační plán. Belgie zejména v dopisech ze dne 7. května 2003 Komisi oznámila doplňující informace.

| (3) | V dopise ze dne 24. července 2003 (č. SG (2003) D/231003), Komise Belgii informovala o svém rozhodnutí ve věci těchto opatření zahájit řízení (č. C 53/03) uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 24. července 2003 (č. SG (2003) D/231003), Komise Belgii informovala o svém rozhodnutí ve věci těchto opatření zahájit řízení (č. C 53/03) uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (4) | Po dohodě o nezveřejňování důvěrných skutečností bylo rozhodnutí Komise zahájit toto řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k předmětným opatřením vyjádřily své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Po dohodě o nezveřejňování důvěrných skutečností bylo rozhodnutí Komise zahájit toto řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k předmětným opatřením vyjádřily své připomínky.

| (5) | V dopise ze dne 29. srpna 2003 (č. GAB. Loyola de Palacio entrada č. 2805) belgické orgány předložily své připomínky v souvislosti se zahájením tohoto řízení. |
| --- | --- |

(5)

V dopise ze dne 29. srpna 2003 (č. GAB. Loyola de Palacio entrada č. 2805) belgické orgány předložily své připomínky v souvislosti se zahájením tohoto řízení.

| (6) | Komise obdržela připomínky v této věci od třetích zúčastněných stran. Předala je Belgii v dopise ze dne 18. února 2004 (č. D (2004) 2823), kde jí dala možnost k nim vyjádřit své připomínky, které také obdržela v dopise ze dne 18. března 2004 (č. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky v této věci od třetích zúčastněných stran. Předala je Belgii v dopise ze dne 18. února 2004 (č. D (2004) 2823), kde jí dala možnost k nim vyjádřit své připomínky, které také obdržela v dopise ze dne 18. března 2004 (č. A/15992).

| (7) | Belgické orgány mezitím v dopisech ze dne 12. prosince 2003 (č. A/37839), 19. prosince 2003 (č. A/38582) a 12. listopadu 2004 (č. A/35928) dodaly doplňující informace a aktualizovaly restrukturalizační plán společnosti ABX, a to zejména v dopisech ze dne 14. ledna 2005 (č. A/2010), 24. února 2005 (č. A/4889) a 14. března 2005 (č. A/6690). Doplňující informace byly zaslány také v dopisech ze dne 18. srpna 2005, 31. srpna 2005, 2. září 2005 a 26. září 2005. |
| --- | --- |

(7)

Belgické orgány mezitím v dopisech ze dne 12. prosince 2003 (č. A/37839), 19. prosince 2003 (č. A/38582) a 12. listopadu 2004 (č. A/35928) dodaly doplňující informace a aktualizovaly restrukturalizační plán společnosti ABX, a to zejména v dopisech ze dne 14. ledna 2005 (č. A/2010), 24. února 2005 (č. A/4889) a 14. března 2005 (č. A/6690). Doplňující informace byly zaslány také v dopisech ze dne 18. srpna 2005, 31. srpna 2005, 2. září 2005 a 26. září 2005.

| (8) | V dopise ze 4. května 2005 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí, že řízení č. C 53/03 rozšíří o nově podané informace. Poté, co belgické orgány odsouhlasily dohodu o nezveřejňování důvěrných skutečností, bylo rozhodnutí Komise zahájit toto řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k předmětným opatřením. |
| --- | --- |

(8)

V dopise ze 4. května 2005 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí, že řízení č. C 53/03 rozšíří o nově podané informace. Poté, co belgické orgány odsouhlasily dohodu o nezveřejňování důvěrných skutečností, bylo rozhodnutí Komise zahájit toto řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala třetí zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k předmětným opatřením.

| (9) | Komise obdržela připomínky v této věci od belgických orgánů a od třetích zúčastněných stran. V dopise z 18. července 2005 předala připomínky třetích zúčastněných stran Belgii, dala jí zároveň možnost se k nim vyjádřit a obdržela její připomínky v dopise z 18. srpna 2005. Poté přišly další informace v dopisech ze dne 2. září 2005 a 29. září 2005. |
| --- | --- |

(9)

Komise obdržela připomínky v této věci od belgických orgánů a od třetích zúčastněných stran. V dopise z 18. července 2005 předala připomínky třetích zúčastněných stran Belgii, dala jí zároveň možnost se k nim vyjádřit a obdržela její připomínky v dopise z 18. srpna 2005. Poté přišly další informace v dopisech ze dne 2. září 2005 a 29. září 2005.

| (10) | V dopise ze dne 3. srpna 2005, po uplynutí termínu k předložení připomínek k výše uvedenému rozšíření tohoto řízení, italské orgány zaslaly Komisi stížnost v souvislosti s prodejem společnosti ABX Logistics Worldwide. V dopise ze dne 19. srpna 2005 Komise požádala belgické orgány, aby jí zaslaly své stanovisko ohledně skutečností uvedených v dopise od italských orgánů. Belgické orgány odpověděly v dopise ze dne 15. září 2005. |
| --- | --- |

(10)

V dopise ze dne 3. srpna 2005, po uplynutí termínu k předložení připomínek k výše uvedenému rozšíření tohoto řízení, italské orgány zaslaly Komisi stížnost v souvislosti s prodejem společnosti ABX Logistics Worldwide. V dopise ze dne 19. srpna 2005 Komise požádala belgické orgány, aby jí zaslaly své stanovisko ohledně skutečností uvedených v dopise od italských orgánů. Belgické orgány odpověděly v dopise ze dne 15. září 2005.

| (11) | Belgické orgány také poskytly doplňující informace během listopadu 2005, a to zejména v dopise ze dne 1. prosince 2005 (č. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Belgické orgány také poskytly doplňující informace během listopadu 2005, a to zejména v dopise ze dne 1. prosince 2005 (č. A/30862).

2.   OBECNÝ POPIS RESTRUKTURALIZACE SPOLEČNOSTI ABX

2.1.   Hlavní fáze řízení

| (12) | K doplnění podrobnějších údajů získaných po zahájení řízení Komise stručně připomíná, že Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) v letech 1998 až 2001 koupila soubor podniků s jedním vlastníkem. Soubor v té době ještě neměl právní formu holdingu, ale nicméně již tvořil obchodní síť ABX LOGISTICS, čítající na celém světě přibližně 107 konsolidovaných dceřiných společností, jejichž 89 % prodeje bylo uskutečňováno v Evropě, 6 % v Asii a 5 % v Americe. |
| --- | --- |

(12)

K doplnění podrobnějších údajů získaných po zahájení řízení Komise stručně připomíná, že Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) v letech 1998 až 2001 koupila soubor podniků s jedním vlastníkem. Soubor v té době ještě neměl právní formu holdingu, ale nicméně již tvořil obchodní síť ABX LOGISTICS, čítající na celém světě přibližně 107 konsolidovaných dceřiných společností, jejichž 89 % prodeje bylo uskutečňováno v Evropě, 6 % v Asii a 5 % v Americe.

| (13) | Tento spis se zabývá restrukturalizací této sítě, kterou belgické orgány oznámily dne 17. února 2003. |
| --- | --- |

(13)

Tento spis se zabývá restrukturalizací této sítě, kterou belgické orgány oznámily dne 17. února 2003.

| (14) | Dále jsou uvedeny hlavní skutečnosti oznámení a pochybnosti, jež Komise vyjádřila při zahájení řízení. |
| --- | --- |

(14)

Dále jsou uvedeny hlavní skutečnosti oznámení a pochybnosti, jež Komise vyjádřila při zahájení řízení.

2.1.1.   Oznámení ze dne 17. února 2003

| (15) | Původní restrukturalizační plán na jednu stranu předpokládal, že 107 dceřiných společností ABX společnosti SNCB, které byly v držení různých holdingů ABX, bude spojeno do jednoho holdingu. Na druhou stranu dceřiné společnosti ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (dále jen „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (dále jen „ABX-NL“) a ABX LOGISTICS (France) (dále jen „ABX-F“), které měly obtíže, měly být restrukturalizovány v zájmu životaschopnosti. |
| --- | --- |

(15)

Původní restrukturalizační plán na jednu stranu předpokládal, že 107 dceřiných společností ABX společnosti SNCB, které byly v držení různých holdingů ABX, bude spojeno do jednoho holdingu. Na druhou stranu dceřiné společnosti ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (dále jen „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (dále jen „ABX-NL“) a ABX LOGISTICS (France) (dále jen „ABX-F“), které měly obtíže, měly být restrukturalizovány v zájmu životaschopnosti.

| (16) | Operativní restrukturalizační opatření spočívala především v reorganizaci právní struktury spojením souboru právnických osob skupiny pod hlavičkou jedné společnosti (i.) (4), převodem a uzavřením aktivit (ii.) (5) a v dalších operativních opatřeních, která měla být provedena v Německu, v Nizozemsku a ve Francii, za účelem zlepšení výsledku těchto operací (iii.) (6). |
| --- | --- |

(16)

Operativní restrukturalizační opatření spočívala především v reorganizaci právní struktury spojením souboru právnických osob skupiny pod hlavičkou jedné společnosti (i.) (4), převodem a uzavřením aktivit (ii.) (5) a v dalších operativních opatřeních, která měla být provedena v Německu, v Nizozemsku a ve Francii, za účelem zlepšení výsledku těchto operací (iii.) (6).

| (17) | Belgické orgány za tímto účelem Komisi oznámily, že SNCB poskytne převážnou část finančních prostředků potřebných k restrukturalizaci. Výše původně oznámených částek představovala 91,6 milionu eur na konverzi dluhů společností ABX-D, -NL a -F na kapitál (dlouhodobé financování), kterou provede společnost SNCB, a 140 milionů eur remboursního úvěru (krátkodobé financování), které SNCB poskytla týmž subjektům. |
| --- | --- |

(17)

Belgické orgány za tímto účelem Komisi oznámily, že SNCB poskytne převážnou část finančních prostředků potřebných k restrukturalizaci. Výše původně oznámených částek představovala 91,6 milionu eur na konverzi dluhů společností ABX-D, -NL a -F na kapitál (dlouhodobé financování), kterou provede společnost SNCB, a 140 milionů eur remboursního úvěru (krátkodobé financování), které SNCB poskytla týmž subjektům.

2.1.2.   Pochybnosti Komise vyjádřené dne 23. července 2003

| (18) | Při zahájení vyšetřovacího řízení Komise předběžně vyjádřila své pochybnosti ohledně některých skutečností. |
| --- | --- |

(18)

Při zahájení vyšetřovacího řízení Komise předběžně vyjádřila své pochybnosti ohledně některých skutečností.

| (19) | Podpora : Vyjádřila především své pochybnosti o tvrzení belgických orgánů, podle něhož poskytnutí finančních prostředků (formou remboursních úvěrů či konverzí závazků na vlastní kapitál) společností SNCB v rámci restrukturalizace ABX představuje normální transakci uvnitř skupiny a nikoliv státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

(19)

Podpora : Vyjádřila především své pochybnosti o tvrzení belgických orgánů, podle něhož poskytnutí finančních prostředků (formou remboursních úvěrů či konverzí závazků na vlastní kapitál) společností SNCB v rámci restrukturalizace ABX představuje normální transakci uvnitř skupiny a nikoliv státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy.

| (20) | Restrukturalizace – způsobilost : Komise rovněž vyjádřila své pochybnosti ohledně způsobilosti společností ABX-D, -NL a –F k restrukturalizaci, jelikož nebylo jasné, nakolik by zbytek skupiny ABX mohl dotovat finanční potřeby subjektů, které měly být restrukturalizovány. |
| --- | --- |

(20)

Restrukturalizace – způsobilost : Komise rovněž vyjádřila své pochybnosti ohledně způsobilosti společností ABX-D, -NL a –F k restrukturalizaci, jelikož nebylo jasné, nakolik by zbytek skupiny ABX mohl dotovat finanční potřeby subjektů, které měly být restrukturalizovány.

| (21) | Restrukturalizace – životaschopnost, narušení hospodářské soutěže
  a omezení podpory : Komise také vyjádřila své pochybnosti o finanční stránce „restrukturalizačního“ plánu, podle kterého se měly dlouhodobé finanční potřeby (potřeby vlastního kapitálu) dotčených společností ABX pokrýt převážně krátkodobým financováním (vratným úvěrem ve výši 140 milionů EUR). Komise později rovněž vyjádřila své pochybnosti o tom, že toto financování umožní dlouhodobou obnovu životaschopnosti dotčených subjektů, že jsou navrhovaná vyrovnání zejména formou snížení kapacit) dostatečné k tomu, aby nedošlo k narušení trhu v rozporu s obecným zájmem, a že předpokládaná podpora společnosti ABX neumožní disponovat s potenciálním přebytkem hotovosti. |
| --- | --- |

(21)

Restrukturalizace – životaschopnost, narušení hospodářské soutěže
  a omezení podpory : Komise také vyjádřila své pochybnosti o finanční stránce „restrukturalizačního“ plánu, podle kterého se měly dlouhodobé finanční potřeby (potřeby vlastního kapitálu) dotčených společností ABX pokrýt převážně krátkodobým financováním (vratným úvěrem ve výši 140 milionů EUR). Komise později rovněž vyjádřila své pochybnosti o tom, že toto financování umožní dlouhodobou obnovu životaschopnosti dotčených subjektů, že jsou navrhovaná vyrovnání zejména formou snížení kapacit) dostatečné k tomu, aby nedošlo k narušení trhu v rozporu s obecným zájmem, a že předpokládaná podpora společnosti ABX neumožní disponovat s potenciálním přebytkem hotovosti.

| (22) | Komise kromě toho vyjádřila své pochybnosti o předpokládané absenci státní pomoci a o kompatibilitě (re)investic společnosti SNCB do subjektů ABX a také prostředků použitých na jejich financování (případné záruky, křížové subvence, přímé financování, dodržování platných směrnic). A to zejména ohledně těchto opatření:






  (a) | „Koupě ABX společností SNCB“: Jedná se o investice společnosti SNCB v letech 1998 až 2001 ve výši 672,4 milionu EUR (které však po revizi činí 433,8 milionu EUR (7) na „nákup“ sítě ABX a o určitý počet údajů ohledně záruk poskytnutých společností SNCB a státem na financování (re)investic do ABX, jejichž pravdivost bylo nutné ověřit. |
| --- | --- | --- |

(22)

Komise kromě toho vyjádřila své pochybnosti o předpokládané absenci státní pomoci a o kompatibilitě (re)investic společnosti SNCB do subjektů ABX a také prostředků použitých na jejich financování (případné záruky, křížové subvence, přímé financování, dodržování platných směrnic). A to zejména ohledně těchto opatření:

(a)

„Koupě ABX společností SNCB“: Jedná se o investice společnosti SNCB v letech 1998 až 2001 ve výši 672,4 milionu EUR (které však po revizi činí 433,8 milionu EUR (7) na „nákup“ sítě ABX a o určitý počet údajů ohledně záruk poskytnutých společností SNCB a státem na financování (re)investic do ABX, jejichž pravdivost bylo nutné ověřit.

| (b) | „Další částky“: Pochybnosti Komise se také vztahovaly k legálnosti/slučitelnosti „dalších dotací“ z roku 2001 v celkové výši 150 milionů EUR (které však po revizi činí 114,6 milionu EUR (8), které SNCB poskytla společnostem ABX-D, -NL a –F bez předcházejícího oznámení Komisi. Pochybnosti Komise se v tomto případě týkaly předpokládané absence podpor a slučitelnosti těchto potenciálních podpor. |
| --- | --- |

(b)

„Další částky“: Pochybnosti Komise se také vztahovaly k legálnosti/slučitelnosti „dalších dotací“ z roku 2001 v celkové výši 150 milionů EUR (které však po revizi činí 114,6 milionu EUR (8), které SNCB poskytla společnostem ABX-D, -NL a –F bez předcházejícího oznámení Komisi. Pochybnosti Komise se v tomto případě týkaly předpokládané absence podpor a slučitelnosti těchto potenciálních podpor.

| (c) | „Paralelní částky“: Komise rovněž vyjádřila své pochybnosti ohledně tvrzení belgických orgánů, že kapitalizace půjček poskytnutých společností SNCB síti ABX v roce 2004 v celkové výši 21 milionů EUR (které však po revizi činí 12,1 milionu EUR (9), dále jen „paralelní částky“, pro společnosti ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milionu EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 miliony EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milionu EUR) a ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 milionů EUR), (dále jen „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ a „ABX-B“) představuje normální transakci uvnitř skupiny SNCB. Belgické orgány se domnívaly, že bude tato částka uhrazena „mimo rámec oznámené restrukturalizace“ a že tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy. Pochybnosti Komise se v této souvislosti již týkaly také otázky slučitelnosti těchto potenciálních podpor. |
| --- | --- |

(c)

„Paralelní částky“: Komise rovněž vyjádřila své pochybnosti ohledně tvrzení belgických orgánů, že kapitalizace půjček poskytnutých společností SNCB síti ABX v roce 2004 v celkové výši 21 milionů EUR (které však po revizi činí 12,1 milionu EUR (9), dále jen „paralelní částky“, pro společnosti ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milionu EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 miliony EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milionu EUR) a ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 milionů EUR), (dále jen „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ a „ABX-B“) představuje normální transakci uvnitř skupiny SNCB. Belgické orgány se domnívaly, že bude tato částka uhrazena „mimo rámec oznámené restrukturalizace“ a že tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy. Pochybnosti Komise se v této souvislosti již týkaly také otázky slučitelnosti těchto potenciálních podpor.

2.1.3.   Doplňující údaje k oznámení

| (23) | Belgické orgány zejména v dopisech ze dne 14. ledna 2005 a 24. února 2005 doplnily původní oznámení o informace, které podstatně změnily restrukturalizační plán společnosti ABX. Tyto změny se především týkaly zvýšení financování na restrukturalizaci poskytnutých společností SNCB a skupinou ABX, prodeje ABX-France formou odkoupení podniku jeho zaměstnanci („RES“) za zápornou tržní cenu, snížení přebytečných kapacit, zásadních interních restrukturalizačních opatření a rovněž předpokládaného prodeje celé skupiny ABX za tržní cenu. |
| --- | --- |

(23)

Belgické orgány zejména v dopisech ze dne 14. ledna 2005 a 24. února 2005 doplnily původní oznámení o informace, které podstatně změnily restrukturalizační plán společnosti ABX. Tyto změny se především týkaly zvýšení financování na restrukturalizaci poskytnutých společností SNCB a skupinou ABX, prodeje ABX-France formou odkoupení podniku jeho zaměstnanci („RES“) za zápornou tržní cenu, snížení přebytečných kapacit, zásadních interních restrukturalizačních opatření a rovněž předpokládaného prodeje celé skupiny ABX za tržní cenu.

2.1.4.   Rozšíření řízení ze dne 3. května 2005

| (24) | Komise vyšetřování rozšířila, přičemž toto rozšíření nenahrazuje původně zahájené řízení, ale připojuje se k němu ve dvou hlavních bodech těchto doplňujících informací: změna rozpočtu na restrukturalizaci ABX a způsob prodeje, a to především u ABX-France a ABX-WW (ABX Worldwide), nového holdingu ABX vytvořeného během restrukturalizace. |
| --- | --- |

(24)

Komise vyšetřování rozšířila, přičemž toto rozšíření nenahrazuje původně zahájené řízení, ale připojuje se k němu ve dvou hlavních bodech těchto doplňujících informací: změna rozpočtu na restrukturalizaci ABX a způsob prodeje, a to především u ABX-France a ABX-WW (ABX Worldwide), nového holdingu ABX vytvořeného během restrukturalizace.

| (25) | Podle nově vzniklé situace tedy mělo být poskytnuto:






  (a) | 157,4 millionu EUR místo 50 milionů EUR jako kapitál na restrukturalizaci ABX v Německu, aby tak vlastní kapitál ABX-D dosáhl výše 14,4 milionu EUR (k 31. 12. 2004), v porovnání s bilanční sumou 234 milionů EUR (k 31. 12. 2003); |
| --- | --- | --- |

(25)

Podle nově vzniklé situace tedy mělo být poskytnuto:

(a)

157,4 millionu EUR místo 50 milionů EUR jako kapitál na restrukturalizaci ABX v Německu, aby tak vlastní kapitál ABX-D dosáhl výše 14,4 milionu EUR (k 31. 12. 2004), v porovnání s bilanční sumou 234 milionů EUR (k 31. 12. 2003);

| (b) | 10,6 milionu místo 12,6 milionu EUR jako kapitál na restrukturalizaci ABX v Nizozemsku, aby tak vlastní kapitál ABX-NL dosáhl výše 9,3 milionu EUR (k 31. 12. 2004), v porovnání s bilanční sumou 35,7 milionu EUR (k 31. 12. 2003); |
| --- | --- |

(b)

10,6 milionu místo 12,6 milionu EUR jako kapitál na restrukturalizaci ABX v Nizozemsku, aby tak vlastní kapitál ABX-NL dosáhl výše 9,3 milionu EUR (k 31. 12. 2004), v porovnání s bilanční sumou 35,7 milionu EUR (k 31. 12. 2003);

| (c) | 223 milionů EUR na odkoupení části společnosti ABX ve Francii jejími zaměstnanci. Tato částka odpovídá konečným výdajům společnosti SNCB, a to především ve formě vzdání se pohledávek a krytí budoucích ztrát. |
| --- | --- |

(c)

223 milionů EUR na odkoupení části společnosti ABX ve Francii jejími zaměstnanci. Tato částka odpovídá konečným výdajům společnosti SNCB, a to především ve formě vzdání se pohledávek a krytí budoucích ztrát.

| (26) | Pokud jde o prodej ABX-F za zápornou cenu (odkoupení společnosti jejími zaměstnanci), Komise vyjádřila pochybnosti o státní podpoře na prostředky poskytnuté kupci od společnosti SNCB. V souvislosti s předpokládaným prodejem ABX-WW Komise připomněla nutnost poskytnout informace potřebné k ověření, že tento prodej skutečně proběhne za tržní cenu. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o prodej ABX-F za zápornou cenu (odkoupení společnosti jejími zaměstnanci), Komise vyjádřila pochybnosti o státní podpoře na prostředky poskytnuté kupci od společnosti SNCB. V souvislosti s předpokládaným prodejem ABX-WW Komise připomněla nutnost poskytnout informace potřebné k ověření, že tento prodej skutečně proběhne za tržní cenu.

2.1.5.   Další doplňující informace

| (27) | Belgie zejména v dopise ze dne 9. června 2005 předložila Komisi celou řadu informací pro potřeby rozšířeného řízení, v nichž připomněla a připojila informace týkající se celého spisu. |
| --- | --- |

(27)

Belgie zejména v dopise ze dne 9. června 2005 předložila Komisi celou řadu informací pro potřeby rozšířeného řízení, v nichž připomněla a připojila informace týkající se celého spisu.

| (28) | V dopise ze dne 1. prosince 2005 Belgie předložila doplňující informace, jimiž převážně upřesnila již dříve předané informace a zejména oznámila nový závazek týkající se přítomnosti ABX v Německu. |
| --- | --- |

(28)

V dopise ze dne 1. prosince 2005 Belgie předložila doplňující informace, jimiž převážně upřesnila již dříve předané informace a zejména oznámila nový závazek týkající se přítomnosti ABX v Německu.

2.2.   Aktivity společnosti ABX

| (29) | Belgické orgány upřesňují, že vedle činností ABX uvedených výše a popsaných při zahájení řízení spočívá strategické a obchodní postavení společnosti ABX LOGISTICS Worldwide v úloze „organizátora“ nebo „zasilatele“. |
| --- | --- |

(29)

Belgické orgány upřesňují, že vedle činností ABX uvedených výše a popsaných při zahájení řízení spočívá strategické a obchodní postavení společnosti ABX LOGISTICS Worldwide v úloze „organizátora“ nebo „zasilatele“.

| (30) | Vzhledem k uvedené úloze společnost ABX vykonává operace spojené s dopravní logistikou. Podle odborné studie zadané Komisí (dále jen „Jacobs“) (10) logistika obecně spočívá v „řízení, jak a kdy dopravit zásilky na místo jejich potřeby“. Podle této studie se jedná konkrétně v případě ABX o optimalizaci plynulého pohybu materiálu po vzájemně propojených dopravních sítích a mezi uzlovými body skladišť. |
| --- | --- |

(30)

Vzhledem k uvedené úloze společnost ABX vykonává operace spojené s dopravní logistikou. Podle odborné studie zadané Komisí (dále jen „Jacobs“) (10) logistika obecně spočívá v „řízení, jak a kdy dopravit zásilky na místo jejich potřeby“. Podle této studie se jedná konkrétně v případě ABX o optimalizaci plynulého pohybu materiálu po vzájemně propojených dopravních sítích a mezi uzlovými body skladišť.

| (31) | Belgické orgány upřesňují, že „dopravci“ obvykle nevlastní dopravní prostředky (kamiony, lodě, letadla a jiné), ale že využívají prostředků dopravních společností, což Jacobs potvrzuje. |
| --- | --- |

(31)

Belgické orgány upřesňují, že „dopravci“ obvykle nevlastní dopravní prostředky (kamiony, lodě, letadla a jiné), ale že využívají prostředků dopravních společností, což Jacobs potvrzuje.

| (32) | V tomto případě je téměř celá dopravní kapacita skupiny ABX řešena dodavatelsky, kromě několika výjimek týkajících se především Nizozemsku. Počet kamionů ve vlastnictví společnosti v Nizozemsku se ostatně od roku 2001 postupně snižuje a cílem je ho snížit na nulu. V roce 2001 mělo ABX LOGISTICS v Nizozemsku 240 kamionů, v roce 2002 se jejich počet snížil na 166, v roce 2003 na 138 a v roce 2004 na 110. |
| --- | --- |

(32)

V tomto případě je téměř celá dopravní kapacita skupiny ABX řešena dodavatelsky, kromě několika výjimek týkajících se především Nizozemsku. Počet kamionů ve vlastnictví společnosti v Nizozemsku se ostatně od roku 2001 postupně snižuje a cílem je ho snížit na nulu. V roce 2001 mělo ABX LOGISTICS v Nizozemsku 240 kamionů, v roce 2002 se jejich počet snížil na 166, v roce 2003 na 138 a v roce 2004 na 110.

| (33) | Pro vnitrostátní i mezinárodní silniční dopravu využívá ABX LOGISTICS k provozování dopravy v pravém slova smyslu dodavatelských služeb nezávislých silničních dopravců. U letecké a námořní dopravy se ABX LOGISTICS chová jako „zprostředkovatel“, takže na účet svých zákazníků kupuje potřebnou dopravní kapacitu od společností provozujících dopravu námořní („shipping line“) nebo leteckou („airlines“). |
| --- | --- |

(33)

Pro vnitrostátní i mezinárodní silniční dopravu využívá ABX LOGISTICS k provozování dopravy v pravém slova smyslu dodavatelských služeb nezávislých silničních dopravců. U letecké a námořní dopravy se ABX LOGISTICS chová jako „zprostředkovatel“, takže na účet svých zákazníků kupuje potřebnou dopravní kapacitu od společností provozujících dopravu námořní („shipping line“) nebo leteckou („airlines“).

| (34) | Níže uvedená tabulka tuto strategii jasně potvrzuje: pouze 3 % kamionů používaných společností ABX LOGISTICS mají společnosti skupiny ve vlastnictví nebo na leasing (11). |
| --- | --- |

(34)

Níže uvedená tabulka tuto strategii jasně potvrzuje: pouze 3 % kamionů používaných společností ABX LOGISTICS mají společnosti skupiny ve vlastnictví nebo na leasing (11).

| (35) | „Dopravní kapacita“ ABX LOGISTICS. | Ve vlastnictví (nebo na leasing) | Subdodávky |
| --- | --- | --- | --- |
| Dopravní kapacita kamionů | 3 % | 97 % |
| Dopravní kapacita letadel | 0 | 100 % |
| Dopravní kapacita lodí | 0 | 100 ù |

(35)

„Dopravní kapacita“ ABX LOGISTICS.

Ve vlastnictví (nebo na leasing)

Subdodávky

Dopravní kapacita kamionů

3 %

97 %

Dopravní kapacita letadel

0

100 %

Dopravní kapacita lodí

0

100 ù

| (36) | Místo společnosti ABX v různých segmentech trhu: Podle belgických orgánů činnost ABX v roce 2003 pokrývala 49 % trhu silniční dopravy, 42 % trhů Air&Sea a 8 % trhu smluvní logistiky, týkající se skladování zboží. |
| --- | --- |

(36)

Místo společnosti ABX v různých segmentech trhu: Podle belgických orgánů činnost ABX v roce 2003 pokrývala 49 % trhu silniční dopravy, 42 % trhů Air&Sea a 8 % trhu smluvní logistiky, týkající se skladování zboží.

| (37) | S přihlédnutím k objemu aktivit ABX v Německu, v Nizozemsku a ve Francii tato společnost nepatří mezi 5 největších podniků na jednotlivých trzích na vnitrostátní úrovni (silniční, letecká, námořní doprava a smluvní logistika), což Jacobs potvrzuje. |
| --- | --- |

(37)

S přihlédnutím k objemu aktivit ABX v Německu, v Nizozemsku a ve Francii tato společnost nepatří mezi 5 největších podniků na jednotlivých trzích na vnitrostátní úrovni (silniční, letecká, námořní doprava a smluvní logistika), což Jacobs potvrzuje.

| (38) | Růstový potenciál příslušných trhů – obecně: podle belgických orgánů i studie Jacobs poptávka po logistických službách neustále roste, a to i přes nedávné potíže způsobené zejména událostmi 11. září 2001. Podle studie Jacobs je to dáno rostoucím počtem obyvatel Evropy, zvýšeným zájmem spotřebitelů o pestrou nabídku produktů, větší kupní silou spotřebitelů a rostoucí externalizací logistických služeb směrem od výrobců ke specialistům na logistiku. |
| --- | --- |

(38)

Růstový potenciál příslušných trhů – obecně: podle belgických orgánů i studie Jacobs poptávka po logistických službách neustále roste, a to i přes nedávné potíže způsobené zejména událostmi 11. září 2001. Podle studie Jacobs je to dáno rostoucím počtem obyvatel Evropy, zvýšeným zájmem spotřebitelů o pestrou nabídku produktů, větší kupní silou spotřebitelů a rostoucí externalizací logistických služeb směrem od výrobců ke specialistům na logistiku.

| (39) | Růstový potenciál v Německu: Podle studie Jacobs má německý trh logistiky velký růstový potenciál. Rozvoj subdodávek logistických služeb na německém trhu za posledních osm let ukazuje, že nabídka i poptávka by v příštích letech mohly vzrůst o 15 až 20 % ročně. |
| --- | --- |

(39)

Růstový potenciál v Německu: Podle studie Jacobs má německý trh logistiky velký růstový potenciál. Rozvoj subdodávek logistických služeb na německém trhu za posledních osm let ukazuje, že nabídka i poptávka by v příštích letech mohly vzrůst o 15 až 20 % ročně.

| (40) | Růstový potenciál letecké dopravy: Airbus i Boeing předpokládají, že se v příštích 15 až 20 letech zdvojnásobí počet nákladních letadel díky rozšíření letecké nákladní dopravy, jež by měla předběhnout dopravu osobní. Airbus předpokládá, že se nákladní doprava ztrojnásobí s průměrným ročním nárůstem o 5,7 %, a Boeing počítá s ročním nárůstsem 6,4 % až do roku 2021. Tyto velké míry růstu by rovněž měly zajistit dobrý růstový potenciál dopravců a podnikatelů v odvětví logistiky. |
| --- | --- |

(40)

Růstový potenciál letecké dopravy: Airbus i Boeing předpokládají, že se v příštích 15 až 20 letech zdvojnásobí počet nákladních letadel díky rozšíření letecké nákladní dopravy, jež by měla předběhnout dopravu osobní. Airbus předpokládá, že se nákladní doprava ztrojnásobí s průměrným ročním nárůstem o 5,7 %, a Boeing počítá s ročním nárůstsem 6,4 % až do roku 2021. Tyto velké míry růstu by rovněž měly zajistit dobrý růstový potenciál dopravců a podnikatelů v odvětví logistiky.

| (41) | Růstový potenciál silniční dopravy: Odbornící uvádějí, že silniční doprava v celé Evropě je odvětvím s velmi slabými vstupními hranicemi, a tudíž trpí trvalou příliš vysokou strukturální kapacitou (12), což potvrdil pokles cen za posledních pět až sedm let. Nicméně příliš vysoká kapacita se týká podniků provozujících předmětnou dopravu, což není případ společnosti ABX, která dopravu „organizuje“, aniž by ji však provozovala. Podle studie Jacobs má rozvoj silniční nákladní dopravy výrazně stoupající tendenci. Z toho vyplývá, že vývoj trhu by měl zajistit velkou míru růstu i dopravcům a podnikatelům v odvětví logistiky. |
| --- | --- |

(41)

Růstový potenciál silniční dopravy: Odbornící uvádějí, že silniční doprava v celé Evropě je odvětvím s velmi slabými vstupními hranicemi, a tudíž trpí trvalou příliš vysokou strukturální kapacitou (12), což potvrdil pokles cen za posledních pět až sedm let. Nicméně příliš vysoká kapacita se týká podniků provozujících předmětnou dopravu, což není případ společnosti ABX, která dopravu „organizuje“, aniž by ji však provozovala. Podle studie Jacobs má rozvoj silniční nákladní dopravy výrazně stoupající tendenci. Z toho vyplývá, že vývoj trhu by měl zajistit velkou míru růstu i dopravcům a podnikatelům v odvětví logistiky.

| (42) | Růstový potenciál námořní dopravy: Podle studie Jacobs vykazoval růst v oblasti námořní dopravy reexpedice zásilek (freight forwarding) v letech 1998 až 2002 průměrně 7 %. Budoucí rozvoj námořní nákladní dopravy bude záležet na obecném vývoji na světové úrovni. |
| --- | --- |

(42)

Růstový potenciál námořní dopravy: Podle studie Jacobs vykazoval růst v oblasti námořní dopravy reexpedice zásilek (freight forwarding) v letech 1998 až 2002 průměrně 7 %. Budoucí rozvoj námořní nákladní dopravy bude záležet na obecném vývoji na světové úrovni.

2.3.   Vytvoření sítě společnosti ABX

2.3.1.   Koupě sítě ABX společností SNCB

| (43) | I když operace koupě sítě ABX společností SNCB, které ze své podstaty nemohou přinášet společnosti ABX žádné výhody, nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, Komise zde v rámci popisu obecných souvislostí připomíná jejich hlavní etapy, jak je uvedly belgické orgány. |
| --- | --- |

(43)

I když operace koupě sítě ABX společností SNCB, které ze své podstaty nemohou přinášet společnosti ABX žádné výhody, nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, Komise zde v rámci popisu obecných souvislostí připomíná jejich hlavní etapy, jak je uvedly belgické orgány.

| (44) | Belgické orgány upřesnily, že o koupi jednotlivých společností skupiny ABX LOGISTICS rozhodla SNCB na základě obchodních plánů, které vykazovaly v době investování perspektivu rychlého návratu k výnosnosti. Následuje stručné shrnutí kupních podmínek pro Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois a Saima Avandero (které se staly společnostmi ABX v Německu, Francii a Itálii): |
| --- | --- |

(44)

Belgické orgány upřesnily, že o koupi jednotlivých společností skupiny ABX LOGISTICS rozhodla SNCB na základě obchodních plánů, které vykazovaly v době investování perspektivu rychlého návratu k výnosnosti. Následuje stručné shrnutí kupních podmínek pro Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois a Saima Avandero (které se staly společnostmi ABX v Německu, Francii a Itálii):

| (45) | Koupě společnosti THL/Bahntrans (která se stala ABX v Německu): Podle belgických orgánů, a to zejména podle jejich informací z října 2000, kupní cena celé skupiny THL vzrostla na [...] (13) milionů německých marek (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Hodnotu aktivit této skupiny ocenila na [hodnotu vyšší než je výše uvedená kupní cena (14)*] milionů DEM společnost Coopers & Lybrand (z toho aktivity sběrných zásilek na [...] milionů DEM) a s přihlédnutím k nákladům tohoto holdingu na [...] milionů DEM. Při této koupi na sebe SNCB vzala závazky bývalých akcionářů, týkající se zejména dříve poskytnuté záruky týkající se nemovitosti v Mnichově. Zápornou cenu ve výši [...] milionů eur ([...] milionů DEM) na koupi společnosti Bahntrans uhradili bývalí akcionáři Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG a Deutsche Bahn AG dne 1. října 1998. |
| --- | --- |

(45)

Koupě společnosti THL/Bahntrans (která se stala ABX v Německu): Podle belgických orgánů, a to zejména podle jejich informací z října 2000, kupní cena celé skupiny THL vzrostla na [...] (13) milionů německých marek (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Hodnotu aktivit této skupiny ocenila na [hodnotu vyšší než je výše uvedená kupní cena (14)*] milionů DEM společnost Coopers & Lybrand (z toho aktivity sběrných zásilek na [...] milionů DEM) a s přihlédnutím k nákladům tohoto holdingu na [...] milionů DEM. Při této koupi na sebe SNCB vzala závazky bývalých akcionářů, týkající se zejména dříve poskytnuté záruky týkající se nemovitosti v Mnichově. Zápornou cenu ve výši [...] milionů eur ([...] milionů DEM) na koupi společnosti Bahntrans uhradili bývalí akcionáři Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG a Deutsche Bahn AG dne 1. října 1998.

| (46) | ABX-D byla ihned po koupi ve ztrátě. Tyto ztráty významně ovlivnily finanční situaci podniku, takže se její vlastní kapitál dostal do minusu počínaje účetním obdobím roku 1999. Tato situace, která trvala do roku 2005, přivedla její mateřskou společnost SNCB k vydání patronátního prohlášení v souvislosti s rizikem plynoucím ze záporného vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(46)

ABX-D byla ihned po koupi ve ztrátě. Tyto ztráty významně ovlivnily finanční situaci podniku, takže se její vlastní kapitál dostal do minusu počínaje účetním obdobím roku 1999. Tato situace, která trvala do roku 2005, přivedla její mateřskou společnost SNCB k vydání patronátního prohlášení v souvislosti s rizikem plynoucím ze záporného vlastního kapitálu.

| (47) | Koupě společnosti Dubois (která se stala významnou součástí ABX ve Francii): belgické orgány uvádějí, že pro období let 1998 až 2002 výpočet, který měla SNCB k dispozici, vykazoval IRR („Internal Rate of Return“, vnitřní míru výnosnosti) 12,7 % při WACC („Weighted Average Cost of Capital“, váženém průměru kapitálových nákladů) 9,5 % a NPV („Net Present Value“) 9,7 milionu eur, což dovolovalo počítat s přiměřenou návratností investic. |
| --- | --- |

(47)

Koupě společnosti Dubois (která se stala významnou součástí ABX ve Francii): belgické orgány uvádějí, že pro období let 1998 až 2002 výpočet, který měla SNCB k dispozici, vykazoval IRR („Internal Rate of Return“, vnitřní míru výnosnosti) 12,7 % při WACC („Weighted Average Cost of Capital“, váženém průměru kapitálových nákladů) 9,5 % a NPV („Net Present Value“) 9,7 milionu eur, což dovolovalo počítat s přiměřenou návratností investic.

| (48) | Koupě skupiny Gruppo Saima Avandero (která se stala ABX v Itálii): belgické orgány uvádějí, že výpočet pro odbobí let 1998 až 2008, který měla SNCB k dispozici, vykazoval IRR 13,0 % při WACC 9,0 % a NPV 51,8 milionu eur, což dovolovalo počítat s přiměřenou návratností investic. |
| --- | --- |

(48)

Koupě skupiny Gruppo Saima Avandero (která se stala ABX v Itálii): belgické orgány uvádějí, že výpočet pro odbobí let 1998 až 2008, který měla SNCB k dispozici, vykazoval IRR 13,0 % při WACC 9,0 % a NPV 51,8 milionu eur, což dovolovalo počítat s přiměřenou návratností investic.

| (49) | Na otázku Komise ohledně případných křížových dotací, použitých společností SNCB na financování svých investic do ABX, upřesnily belgické orgány své informace následovně:






  (a) | Belgické orgány uvádějí, že „po celé období let 1998 až 2002 je pomoc státu k zaplacení výdajů na poskytování veřejných služeb [společnosti SNCB] nepostačující“
   (15)
  . Připomínají, že v roce 2001 Účetní dvůr již uvedl, že „pokud jde o investice a provoz, v celém období, s výjimkou hospodářského roku 1997, výdaje kumulativně převyšují prostředky na tyto dvě položky, takže v saldu neexistuje žádný údaj o převodech mezi zajišťováním obou druhů veřejných služeb a ostatní činností [společnosti SNCB]“
   (16); |
| --- | --- | --- |

(49)

Na otázku Komise ohledně případných křížových dotací, použitých společností SNCB na financování svých investic do ABX, upřesnily belgické orgány své informace následovně:

(a)

Belgické orgány uvádějí, že „po celé období let 1998 až 2002 je pomoc státu k zaplacení výdajů na poskytování veřejných služeb [společnosti SNCB] nepostačující“
   (15)
  . Připomínají, že v roce 2001 Účetní dvůr již uvedl, že „pokud jde o investice a provoz, v celém období, s výjimkou hospodářského roku 1997, výdaje kumulativně převyšují prostředky na tyto dvě položky, takže v saldu neexistuje žádný údaj o převodech mezi zajišťováním obou druhů veřejných služeb a ostatní činností [společnosti SNCB]“
   (16);

| (b) | Dále uvádějí, že „provozní a investiční náklady společnosti SNCB na zajišťování veřejných služeb nejsou ani pokryty prostředky státní pomoci, a proto společnost SNCB přistoupila k půjčce na úhradu svých potřeb“
   (17). Totéž tedy platí také pro prostředky společnosti SNCB vynaložené na investice do ABX, které ostatně „nebyly financovány ze zvláštních půjček, (...) ale těmito obecnými prostředky z pokladny“
   (18)
  . |
| --- | --- |

(b)

Dále uvádějí, že „provozní a investiční náklady společnosti SNCB na zajišťování veřejných služeb nejsou ani pokryty prostředky státní pomoci, a proto společnost SNCB přistoupila k půjčce na úhradu svých potřeb“
   (17). Totéž tedy platí také pro prostředky společnosti SNCB vynaložené na investice do ABX, které ostatně „nebyly financovány ze zvláštních půjček, (...) ale těmito obecnými prostředky z pokladny“
   (18)
  .

| (50) | A konečně, belgické orgány upřesňují, že v důsledku těchto akvizicí společnost SNCB poskytla kreditní podporu věřitelům dceřiných společností ABX, a to zejména věřitelům ABX-D a ABX Španělsko. Belgické orgány se domnívají, že v soukromém podnikatelském sektoru kreditní podpora představuje obvyklou formu vztahů mezi mateřskou společností a jejími dceřinými společnostmi. |
| --- | --- |

(50)

A konečně, belgické orgány upřesňují, že v důsledku těchto akvizicí společnost SNCB poskytla kreditní podporu věřitelům dceřiných společností ABX, a to zejména věřitelům ABX-D a ABX Španělsko. Belgické orgány se domnívají, že v soukromém podnikatelském sektoru kreditní podpora představuje obvyklou formu vztahů mezi mateřskou společností a jejími dceřinými společnostmi.

2.3.2.   Reinvestice společnosti SNCB v roce 2001

| (51) | Navýšení kapitálu v Německu: společnost SNCB koncem roku 2000 a v roce 2001 přistoupila k navýšení kapitálu ve své německé dceřiné společnosti (v bývalé Bahntrans) vkladem hotovosti ve výši 17,5 milionu eur a kapitalizací krátkodobých úvěrů SNCB ve výši 55 milionů eur. Toto rozhodnutí přijala na základě doporučení a rozborů provedených s pomocí společnosti Boston Consulting Group („BCG“). |
| --- | --- |

(51)

Navýšení kapitálu v Německu: společnost SNCB koncem roku 2000 a v roce 2001 přistoupila k navýšení kapitálu ve své německé dceřiné společnosti (v bývalé Bahntrans) vkladem hotovosti ve výši 17,5 milionu eur a kapitalizací krátkodobých úvěrů SNCB ve výši 55 milionů eur. Toto rozhodnutí přijala na základě doporučení a rozborů provedených s pomocí společnosti Boston Consulting Group („BCG“).

| (52) | V podkladech BCG jsou uvedeny následující argumenty a doporučení:






  (a) | Skupina ABX představuje příležitost k velké tvorbě hodnot a má pro SNCB strategický význam; |
| --- | --- | --- |

(52)

V podkladech BCG jsou uvedeny následující argumenty a doporučení:

(a)

Skupina ABX představuje příležitost k velké tvorbě hodnot a má pro SNCB strategický význam;

| (b) | Finanční investice a posílení řízení je nezbytné pro využití tohoto potenciálu; |
| --- | --- |

(b)

Finanční investice a posílení řízení je nezbytné pro využití tohoto potenciálu;

| (c) | Samofinancování této investice společností SNCB bylo v té době považováno za nejlepší řešení; |
| --- | --- |

(c)

Samofinancování této investice společností SNCB bylo v té době považováno za nejlepší řešení;

| (d) | Při uskutečňování strategie tvorby hodnot prostřednictvím ABX LOGISTICS bylo pro SNCB prioritní oživení společnosti Bahntrans; |
| --- | --- |

(d)

Při uskutečňování strategie tvorby hodnot prostřednictvím ABX LOGISTICS bylo pro SNCB prioritní oživení společnosti Bahntrans;

| (e) | Odborníci BCG se také domnívali, že plán na oživení má být proveden ze tří důvodů:






  — | v případě úspěchu by oživení umožnilo pokračovat v uskutečňování strategie ABX LOGISTICS, „která má potenciál tvorby hodnot více než 300 milionů eur“; |
| --- | --- | --- |

(e)

Odborníci BCG se také domnívali, že plán na oživení má být proveden ze tří důvodů:

—

v případě úspěchu by oživení umožnilo pokračovat v uskutečňování strategie ABX LOGISTICS, „která má potenciál tvorby hodnot více než 300 milionů eur“;

| — | i v případě pouze částečného úspěchu by oživení umožnilo vytvořit vyšší cenu hodnoty odkupu společnosti Bahntrans. |
| --- | --- |

—

i v případě pouze částečného úspěchu by oživení umožnilo vytvořit vyšší cenu hodnoty odkupu společnosti Bahntrans.

| (53) | Belgické orgány uvádějí, že IRR investic v celkové výši 72,5 milionu EUR, s nímž by bylo možné u této investice počítat, se řádově pohybuje kolem 8 až 10 % podle opatrných odhadů. Tato vnitřní míra výnosnosti je srovnatelná s kapitálovými náklady společnosti SNCB v téže době.
  Výpočet vnítřní míry výnosnosti (IRR) investic SNCB vložených do ABX Německo v roce 2001 ve výši [...] milionů EUR












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Provozní výsledek před zdaněním | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Použití částky [...] M€ přesahující kupní cenu | [...] | | | | | | |
| Investovaná částka [...] M€ v r. 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Belgické orgány uvádějí, že IRR investic v celkové výši 72,5 milionu EUR, s nímž by bylo možné u této investice počítat, se řádově pohybuje kolem 8 až 10 % podle opatrných odhadů. Tato vnitřní míra výnosnosti je srovnatelná s kapitálovými náklady společnosti SNCB v téže době.

Výpočet vnítřní míry výnosnosti (IRR) investic SNCB vložených do ABX Německo v roce 2001 ve výši [...] milionů EUR

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provozní výsledek před zdaněním

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Použití částky [...] M€ přesahující kupní cenu

[...]

Investovaná částka [...] M€ v r. 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Navýšení kapitálu o 12,2 milionu eur v Nizozemsku : strategický plán „holandského pilíře“ (bývalá skupina Kersten Hunik koupená v únoru 1999, která rovněž zahrnovala účasti v Irsku) spočíval v následujícím:






  (a) | Posílit vnitrostátní aktivity pomocí koupě společnosti aktivně působící ve vnitrostátním zasilatelství v Nizozemsku; objem činnosti této společnosti činil 2 000 zásilek denně a vedení SNCB se domnívalo, že k tomu, aby byla práce ve vnitrostátním zasilatelství výnosná, bude potřeba přibližně 6 000 zásilek; |
| --- | --- | --- |

(54)

Navýšení kapitálu o 12,2 milionu eur v Nizozemsku : strategický plán „holandského pilíře“ (bývalá skupina Kersten Hunik koupená v únoru 1999, která rovněž zahrnovala účasti v Irsku) spočíval v následujícím:

(a)

Posílit vnitrostátní aktivity pomocí koupě společnosti aktivně působící ve vnitrostátním zasilatelství v Nizozemsku; objem činnosti této společnosti činil 2 000 zásilek denně a vedení SNCB se domnívalo, že k tomu, aby byla práce ve vnitrostátním zasilatelství výnosná, bude potřeba přibližně 6 000 zásilek;

| (b) | Pokračovat v restrukturalizaci podniku Kersten Hunik Holding (přejmenovaném na ABX LOGISTICS Holding BV), koupeném v roce 1999; |
| --- | --- |

(b)

Pokračovat v restrukturalizaci podniku Kersten Hunik Holding (přejmenovaném na ABX LOGISTICS Holding BV), koupeném v roce 1999;

| (c) | Rozprodat aktivity námořní dopravy („rederijen“) společností Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV a Link Line Europa BV, což mělo přinést asi 1 milion eur v hotovosti; |
| --- | --- |

(c)

Rozprodat aktivity námořní dopravy („rederijen“) společností Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV a Link Line Europa BV, což mělo přinést asi 1 milion eur v hotovosti;

| (d) | Prakticky byly finanční potřeby pokryty následovně:






  — | 9,2 milionu eur krátkodobých pohledávek SNCB bylo v březnu 2001 konvertováno na kapitál. |
| --- | --- | --- |

(d)

Prakticky byly finanční potřeby pokryty následovně:

—

9,2 milionu eur krátkodobých pohledávek SNCB bylo v březnu 2001 konvertováno na kapitál.

| — | SNCB navýšila v září 2001 kapitál společnosti ABX LOGISTICS Holding BV na 10 milionů eur. Těchto 10 milionů eur bylo určeno na financování koupě Wegtransport BV společností ABX LOGISTICS Holding BV. Za její akcie byla uhrazena cena [...] milionů eur, [...] milionů eur v hotovosti navíc zůstalo k dispozici k zaplacení případných cenových úprav v souladu s pravidly Due Diligence. |
| --- | --- |

—

SNCB navýšila v září 2001 kapitál společnosti ABX LOGISTICS Holding BV na 10 milionů eur. Těchto 10 milionů eur bylo určeno na financování koupě Wegtransport BV společností ABX LOGISTICS Holding BV. Za její akcie byla uhrazena cena [...] milionů eur, [...] milionů eur v hotovosti navíc zůstalo k dispozici k zaplacení případných cenových úprav v souladu s pravidly Due Diligence.

| — | Belegické orgány mají tedy za to, že výše financování, kterou SNCB poskytla holandské dceřiné společnosti (kromě kupní ceny společnosti Wegtransport ve výši [...] milionů eur), činí 9,2 milionu eur v březnu 2001 + 3 miliony eur v září 2001, to znamená celkem 12,2 milionu eur. |
| --- | --- |

—

Belegické orgány mají tedy za to, že výše financování, kterou SNCB poskytla holandské dceřiné společnosti (kromě kupní ceny společnosti Wegtransport ve výši [...] milionů eur), činí 9,2 milionu eur v březnu 2001 + 3 miliony eur v září 2001, to znamená celkem 12,2 milionu eur.

| — | Podle belgických orgánů je tato rekapitalizace odůvodněna výhledem obnovení výnosnosti nizozemských aktivit v roce 2002, který odpovídal pozitivnímu vývoji výsledků předpovídaných na konci roku 2000 : | 2000A | Rozpočet 2001 (sestaven na konci r. 2000) | Rozpočet 2002 (sestaven na konci r. 2001) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Provozní výsledek (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Podle belgických orgánů je tato rekapitalizace odůvodněna výhledem obnovení výnosnosti nizozemských aktivit v roce 2002, který odpovídal pozitivnímu vývoji výsledků předpovídaných na konci roku 2000 :

2000A

Rozpočet 2001 (sestaven na konci r. 2000)

Rozpočet 2002 (sestaven na konci r. 2001) (19)

Obrat

54,1

60,9

86,4

Provozní výsledek (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Belgické orgány se domnívají, že vnitřní míra výnosnosti této investice podle tehdejší prognózy výsledků byla odhadována přibližně na 11 % této investice ve výši 12,2 milionu eur.
  Výpočet vnitřní míry výnosnosti (IRR) pro reinvestici SNCB do společnosti ABX Nizozemsko v roce 2001 ve výši 12,2 milionů eur (číselné údaje jsou v milionech eur)












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | Rozpočet 2001 stanovený koncem r. 2000 | Rozpočet 2002 stanovený koncem r. 2001 (20) | Plán 2003 (21) | Plán 2004 (21) | Plán 2005 (21) | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Provozní výsledek před zdaněním | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Rekapitalizace 12,2 M€ v roce 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Belgické orgány se domnívají, že vnitřní míra výnosnosti této investice podle tehdejší prognózy výsledků byla odhadována přibližně na 11 % této investice ve výši 12,2 milionu eur.

Výpočet vnitřní míry výnosnosti (IRR) pro reinvestici SNCB do společnosti ABX Nizozemsko v roce 2001 ve výši 12,2 milionů eur (číselné údaje jsou v milionech eur)

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

Rozpočet 2001 stanovený koncem r. 2000

Rozpočet 2002 stanovený koncem r. 2001 (20)

Plán 2003 (21)

Plán 2004 (21)

Plán 2005 (21)

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provozní výsledek před zdaněním

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rekapitalizace 12,2 M€ v roce 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Navýšení kapitálu ve Francii o 30 milionů eur: V prosinci 2001 přistoupila SNCB k navýšení kapitálu francouzské společnosti koupené v letech 1999-2000, aby mohla zahájit program přeměny pohledávek na cenné papíry za účelem získání bankovního úvěru ve výši 70 milionů eur. Toto navýšení kapitálu požadovala Société Générale, jež společnosti ABX LOGISTICS (Francie) úvěr poskytla, jako předběžnou imperativní podmínku k přeměně portfolia obchodních pohledávek ABX LOGISTICS (Francie) SA na cenné papíry. |
| --- | --- |

(56)

Navýšení kapitálu ve Francii o 30 milionů eur: V prosinci 2001 přistoupila SNCB k navýšení kapitálu francouzské společnosti koupené v letech 1999-2000, aby mohla zahájit program přeměny pohledávek na cenné papíry za účelem získání bankovního úvěru ve výši 70 milionů eur. Toto navýšení kapitálu požadovala Société Générale, jež společnosti ABX LOGISTICS (Francie) úvěr poskytla, jako předběžnou imperativní podmínku k přeměně portfolia obchodních pohledávek ABX LOGISTICS (Francie) SA na cenné papíry.

| (57) | Podle belgických orgánů finanční prognóza ABX LOGISTICS (Francie) SA, kterou tehdy společnost měla k dispozici, uváděla perspektivu návratu k výnosnosti v rámci plánu oživení. Tento plán předpokládal, že se po řadě operativních zlepšení (informatika, revize postupů distribuce, ukončení a převody aktivit, harmonizace zaměstnaneckých podmínek, doplnění činností) zlepší provozní hospodářský výsledek (EBIT) z -19,6 milionu eur v roce 2001 na 4,6 milionu eur v roce 2003.
  Prognóza vývoje výsledků společnosti ABX Logistics France (září 2001) | 2000 skutečnost | 2001 rozpočet | 2002 prognóza | 2003 prognóza |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| „Provozní výsledek“ (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Čistý zisk | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Zdroj: Plán na oživení, s. 43; kurz 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

Podle belgických orgánů finanční prognóza ABX LOGISTICS (Francie) SA, kterou tehdy společnost měla k dispozici, uváděla perspektivu návratu k výnosnosti v rámci plánu oživení. Tento plán předpokládal, že se po řadě operativních zlepšení (informatika, revize postupů distribuce, ukončení a převody aktivit, harmonizace zaměstnaneckých podmínek, doplnění činností) zlepší provozní hospodářský výsledek (EBIT) z -19,6 milionu eur v roce 2001 na 4,6 milionu eur v roce 2003.

Prognóza vývoje výsledků společnosti ABX Logistics France (září 2001)

2000 skutečnost

2001 rozpočet

2002 prognóza

2003 prognóza

Obrat

516,0

631,0

626,0

664,0

„Provozní výsledek“ (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Čistý zisk

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Zdroj: Plán na oživení, s. 43; kurz 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | SNCB usuzovala, že jí operace přeměny na cenné papíry umožní nahradit externím financováním krátkodobé financování společností SNCB. Krátkodobě mohla být totiž velká část přebytku pokladny, uvolněná na přeměnu na cenné papíry, použita na slučování pokladen ABX (cash pool), což jejím společnostem umožnilo vrátit SNCB část svých dosud nesplacených půjček. |
| --- | --- |

(58)

SNCB usuzovala, že jí operace přeměny na cenné papíry umožní nahradit externím financováním krátkodobé financování společností SNCB. Krátkodobě mohla být totiž velká část přebytku pokladny, uvolněná na přeměnu na cenné papíry, použita na slučování pokladen ABX (cash pool), což jejím společnostem umožnilo vrátit SNCB část svých dosud nesplacených půjček.

| (59) | Belgické orgány se domnívají, že z tehdejších prognóz pro investici ve výši 30 milionů eur vyplývalo IRR 14 %.
  Výpočet vnitřní míry návratnosti (IRR) pro reinvestici SNCB do společnosti ABX France v roce 2001 ve výši 30 milionů eur (číselné údaje jsou uvedeny v milionech eur)












  Yearly growth rate of EBIT | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Discount rate | [...] | | | | | | Terminal value |
| Year | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Discount factor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 skutečnost | 2001 rozpočet | 2002 prognóza | 2003 prognóza | Plán 2004 (22) | Plán 2005 (22) | Terminal value |
| Obrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Čistý zisk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rekapitalizace 30 M€ v roce 2001 | [...] | | | | | | |
| Free Cash Flows | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Weighted average cost of capital | 9 % | | | | | | |
| Total discounted cash flow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Belgické orgány se domnívají, že z tehdejších prognóz pro investici ve výši 30 milionů eur vyplývalo IRR 14 %.

Výpočet vnitřní míry návratnosti (IRR) pro reinvestici SNCB do společnosti ABX France v roce 2001 ve výši 30 milionů eur (číselné údaje jsou uvedeny v milionech eur)

Yearly growth rate of EBIT

[...]

Discount rate

[...]

Terminal value

Year

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Discount factor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 skutečnost

2001 rozpočet

2002 prognóza

2003 prognóza

Plán 2004 (22)

Plán 2005 (22)

Terminal value

Obrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rekapitalizace 30 M€ v roce 2001

[...]

Free Cash Flows

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Weighted average cost of capital

9 %

Total discounted cash flow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   „Paralelní příspěvky“ od společnosti SNCB pro skupinu ABX

| (60) | Belgické orgány upřesnily, že během koupě společností v Irsku, v Portugalsku a aktivit Air&Sea v Belgii na sebe SNCB vzala všechny nebo část dluhů těchto společností a následně je převedla na kapitál. Podle nich měla konverze na kapitál, jež označují jako „paralelní příspěvky“, následující účel:






  (a) | buď umožnit fúzi některých společností a uskutečnit cíl zjednodušení právní struktury skupiny (Irsko, Portugalsko); |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgické orgány upřesnily, že během koupě společností v Irsku, v Portugalsku a aktivit Air&Sea v Belgii na sebe SNCB vzala všechny nebo část dluhů těchto společností a následně je převedla na kapitál. Podle nich měla konverze na kapitál, jež označují jako „paralelní příspěvky“, následující účel:

(a)

buď umožnit fúzi některých společností a uskutečnit cíl zjednodušení právní struktury skupiny (Irsko, Portugalsko);

| (b) | nebo umožnit zachování dopravních licencí (Irsko); |
| --- | --- |

(b)

nebo umožnit zachování dopravních licencí (Irsko);

| (c) | anebo společnostem umožnit, aby i nadále vykonávaly svou činnost Air&Sea s minimálním vlastním kapitálem, aby získaly vnější finanční prostředky (Air&Sea Belgie). |
| --- | --- |

(c)

anebo společnostem umožnit, aby i nadále vykonávaly svou činnost Air&Sea s minimálním vlastním kapitálem, aby získaly vnější finanční prostředky (Air&Sea Belgie).

| (61) | Podle Belgie bylo obnovení vlastního kapitálu a rychlé dosažení rentability zajištěno díky: (1) poměru mezi jejich ztrátami a obratem, (2) absolutní výši konvertování a (3) finančním projekcím (rozpočet na rok 2003), které ředitelství sestavilo koncem roku 2002 a které předpokládaly návrat k rovnováze koncem roku 2003. Tyto dceřiné společnosti neměly být považovány za podniky „v obtížích“, takže jejich situaci tudíž nelze srovnávat se třemi subjekty v obtížích uvedenými v původním restrukturalizačním plánu. Podle belgických orgánů představuje přesně cílená a jedna pomoc ze strany SNCB poskytnutá těmto dceřiným společnostem normální operaci financování některých dceřiných společností jejich mateřskou společností v průběhu podnikání, a je tudíž zcela slučitelná se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice. |
| --- | --- |

(61)

Podle Belgie bylo obnovení vlastního kapitálu a rychlé dosažení rentability zajištěno díky: (1) poměru mezi jejich ztrátami a obratem, (2) absolutní výši konvertování a (3) finančním projekcím (rozpočet na rok 2003), které ředitelství sestavilo koncem roku 2002 a které předpokládaly návrat k rovnováze koncem roku 2003. Tyto dceřiné společnosti neměly být považovány za podniky „v obtížích“, takže jejich situaci tudíž nelze srovnávat se třemi subjekty v obtížích uvedenými v původním restrukturalizačním plánu. Podle belgických orgánů představuje přesně cílená a jedna pomoc ze strany SNCB poskytnutá těmto dceřiným společnostem normální operaci financování některých dceřiných společností jejich mateřskou společností v průběhu podnikání, a je tudíž zcela slučitelná se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice.

| (62) | V rozpočtu těchto tří dotčených společností na rok 2003, sestaveném v roce 2002, byla mimo jiné uvedena perspektiva obnovení rovnováhy nebo kvazirovnováhy (ztráta pod 1 milion eur) do 12 měsíců od zavedení plánu. | Čistý zisk 2002 | Čistý zisk podle rozpočtu na rok 2003 (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

V rozpočtu těchto tří dotčených společností na rok 2003, sestaveném v roce 2002, byla mimo jiné uvedena perspektiva obnovení rovnováhy nebo kvazirovnováhy (ztráta pod 1 milion eur) do 12 měsíců od zavedení plánu.

Čistý zisk 2002

Čistý zisk podle rozpočtu na rok 2003 (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Klíčové finanční údaje za rok 2002 společností v Irsku, v Portugalsku a Air&Sea Belgie (Miliony EUR)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Obrat 2002 (skutečnost) | Provozní hospodářský výsledek (EBIT) 2002 (skutečnost) | Čiský zisk 2002 (skutečnost) | Čistá ztráta v r. 2002 v % obratu | Absolutní výše konverzí |
| Původní plán (25) | Skutečnost |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

Obrat 2002 (skutečnost)

Provozní hospodářský výsledek (EBIT) 2002 (skutečnost)

Čiský zisk 2002 (skutečnost)

Čistá ztráta v r. 2002 v % obratu

Absolutní výše konverzí

Původní plán (25)

Skutečnost

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Belgické orgány pro každou operaci zaslaly výpočet vnitřní míry výnosnosti (IRR). Tyto výpočty, jež zde nejsou uvedeny v plném znění, se zakládají na podobné metodice jako u výpočtů doložených k reinvesticím roku 2001. IRR zde vždy vychází mezi 9,6 a 12,7 %. |
| --- | --- |

(63)

Belgické orgány pro každou operaci zaslaly výpočet vnitřní míry výnosnosti (IRR). Tyto výpočty, jež zde nejsou uvedeny v plném znění, se zakládají na podobné metodice jako u výpočtů doložených k reinvesticím roku 2001. IRR zde vždy vychází mezi 9,6 a 12,7 %.

| (64) | SNCB také investovala 3,8 milionu eur do ABX Singapur. Podle belgických orgánů podpory poskytnuté společnosti ABX Singapur nijak nespadají do oblasti působnosti článku 87 Smlouvy. Nicméně na žádost Komise předložily odhad vnitřní výnosnosti, kde IRR u této investice dosahuje 10,9 %. |
| --- | --- |

(64)

SNCB také investovala 3,8 milionu eur do ABX Singapur. Podle belgických orgánů podpory poskytnuté společnosti ABX Singapur nijak nespadají do oblasti působnosti článku 87 Smlouvy. Nicméně na žádost Komise předložily odhad vnitřní výnosnosti, kde IRR u této investice dosahuje 10,9 %.

| (65) | Společnost SNCB v roce 2000 také poskytla záruku ve výši 3 miliony eur na stavbu objektu v Singapuru. Podle názoru belgických orgánů však ani tato operace nespadá do oblasti působnosti Smlouvy. Belgické orgány následně upřesnily, že je předmětná pohledávka v prvé řadě kryta objektem, který se na dynamickém a plně se rozvíjejícím trhu jevil jako výhodný. Tento objekt byl v roce 2005 prodán. |
| --- | --- |

(65)

Společnost SNCB v roce 2000 také poskytla záruku ve výši 3 miliony eur na stavbu objektu v Singapuru. Podle názoru belgických orgánů však ani tato operace nespadá do oblasti působnosti Smlouvy. Belgické orgány následně upřesnily, že je předmětná pohledávka v prvé řadě kryta objektem, který se na dynamickém a plně se rozvíjejícím trhu jevil jako výhodný. Tento objekt byl v roce 2005 prodán.

2.4.   Úloha státu při rozhodování SNCB ohledně společnosti ABX

| (66) | Pro doplnění skutečností uvedených při zahájení řízení zde Komise předkládá souhrn některých aspektů týkajících se SNCB a možného vlivu státu na její rozhodování. |
| --- | --- |

(66)

Pro doplnění skutečností uvedených při zahájení řízení zde Komise předkládá souhrn některých aspektů týkajících se SNCB a možného vlivu státu na její rozhodování.

2.4.1.   Správní rada a činnost společnosti SNCB

| (67) | SNCB je samostatný státní podnik. Jakožto na samostatný státní podnik se na SNCB nevztahuje zákon o úpadku v platném znění ze dne 21. března 1991 (26), kterým se stanoví změny některých veřejných obchodních společností. Předmětem její činnosti je osobní a nákladní doprava, ale může vykonávat veškeré obchodní činnosti přímo či nepřímo spojené s tímto předmětem. Jejími orgány jsou správní rada (SR), řídící výbor (ŘV) a pověřený administrátor (PJ). ŘV je složen z deseti členů, včetně PJ. Členy správní rady (27) jmenuje král a jsou vybráni podle komplementarity svých kompetencí (28). |
| --- | --- |

(67)

SNCB je samostatný státní podnik. Jakožto na samostatný státní podnik se na SNCB nevztahuje zákon o úpadku v platném znění ze dne 21. března 1991 (26), kterým se stanoví změny některých veřejných obchodních společností. Předmětem její činnosti je osobní a nákladní doprava, ale může vykonávat veškeré obchodní činnosti přímo či nepřímo spojené s tímto předmětem. Jejími orgány jsou správní rada (SR), řídící výbor (ŘV) a pověřený administrátor (PJ). ŘV je složen z deseti členů, včetně PJ. Členy správní rady (27) jmenuje král a jsou vybráni podle komplementarity svých kompetencí (28).

| (68) | I když může SNCB svobodně rozvíjet všechny činnosti spojené se svým předmětem, belgičtí zákonodárci zavedli určité mechanismy, jimiž se ověřuje, zda samostatný státní podnik neporušuje zákon, své stanovy nebo smlouvu o řízení. Hlavním mechanismem je účast vládního komisaře v řídících orgánech, a to zejména ve správní radě a v řídícím výboru, který bdí nad dodržováním zákonů, stanov SNCB a smlouvy o řízení. |
| --- | --- |

(68)

I když může SNCB svobodně rozvíjet všechny činnosti spojené se svým předmětem, belgičtí zákonodárci zavedli určité mechanismy, jimiž se ověřuje, zda samostatný státní podnik neporušuje zákon, své stanovy nebo smlouvu o řízení. Hlavním mechanismem je účast vládního komisaře v řídících orgánech, a to zejména ve správní radě a v řídícím výboru, který bdí nad dodržováním zákonů, stanov SNCB a smlouvy o řízení.

2.4.2.   Závěry Účetního dvora

| (69) | Belgický Účetní dvůr v květnu 2001 předložil zprávu (29) o společnosti SNCB, která přinesla několik důležitých nepřímých důkazů k objasnění otázky vlivu státu na rozhodování SNCB ohledně její obchodní činnosti. Tato zpráva na jednu stranu uvádí, že „předmět podnikání společnosti SNCB je určen takto:“Předmětem společnosti je osobní a nákladní doprava po železnici. Společnost může sama nebo formou účasti na existujících nebo budoucích organizacích, a to belgických, zahraničních nebo mezinárodních provádět veškeré obchodní, výrobní či finanční operace, které se přímo či nepřímo, zcela nebo částečně vztahují
  k předmětu jejího podnikání nebo které by mohly usnadnit nebo podpořit jeho provádění nebo rozvoj(...).

  Původní text zákona z 23. července 1926, jímž byla společnost SNCB vytvořena, neupřesňuje její předmět podnikání. Do znění zákona z 1. srpna 1960 (jímž se citovaný zákon upravuje) byl zahrnut předmět podnikání na základě následujícího odůvodnění: „Návrh zákona, který je zde předkládán, tímto upřesňuje předmět podnikání společnosti SNCB, jelikož stanoví, že tato společnost je oprávněna se věnovat veškerým činnostem spojeným s provozováním sítě, zejména provozování nádražních restaurací, bufetů apod. ..., výrobě materiálu určeného k vlastnímu použití, organizování veškeré silniční dopravy v zájmu usnadnění přepravy zboží (...).
  Předmět podnikání SNCB je tudíž záměrně velmi široký. Jeho určení ostatně ani neobsahuje žádné omezení zeměpisné povahy (...) Výklad tohoto předmětu podnikání může odůvodnit veškerou obchodní i finanční činnost.“ |
| --- | --- |

(69)

Belgický Účetní dvůr v květnu 2001 předložil zprávu (29) o společnosti SNCB, která přinesla několik důležitých nepřímých důkazů k objasnění otázky vlivu státu na rozhodování SNCB ohledně její obchodní činnosti. Tato zpráva na jednu stranu uvádí, že „předmět podnikání společnosti SNCB je určen takto:“Předmětem společnosti je osobní a nákladní doprava po železnici. Společnost může sama nebo formou účasti na existujících nebo budoucích organizacích, a to belgických, zahraničních nebo mezinárodních provádět veškeré obchodní, výrobní či finanční operace, které se přímo či nepřímo, zcela nebo částečně vztahují
  k předmětu jejího podnikání nebo které by mohly usnadnit nebo podpořit jeho provádění nebo rozvoj(...).

Původní text zákona z 23. července 1926, jímž byla společnost SNCB vytvořena, neupřesňuje její předmět podnikání. Do znění zákona z 1. srpna 1960 (jímž se citovaný zákon upravuje) byl zahrnut předmět podnikání na základě následujícího odůvodnění: „Návrh zákona, který je zde předkládán, tímto upřesňuje předmět podnikání společnosti SNCB, jelikož stanoví, že tato společnost je oprávněna se věnovat veškerým činnostem spojeným s provozováním sítě, zejména provozování nádražních restaurací, bufetů apod. ..., výrobě materiálu určeného k vlastnímu použití, organizování veškeré silniční dopravy v zájmu usnadnění přepravy zboží (...).

Předmět podnikání SNCB je tudíž záměrně velmi široký. Jeho určení ostatně ani neobsahuje žádné omezení zeměpisné povahy (...) Výklad tohoto předmětu podnikání může odůvodnit veškerou obchodní i finanční činnost.“

| (70) | Na druhou stranu, v souvislosti s výdaji společnosti SNCB ve prospěch ABX, Účetní dvůr udává úhel pohledu, ze kterého byly vypracovány některé části této zprávy: „S přihlédnutím k samostatnosti SNCB,
  k úrovni rizika, jemuž je nutno předejít, a k úkolům byla věnována zvláštní pozornost rozhodnutím o koupi v rámci rozvoje sítě ABX. Tato analýza je především zaměřena na objasnění podmínek, za nichž byla přijata a provedena rozhodnutí, zejména za účelem objasnění obtíží při provádění zákonných ustanovení, které státu dovolují, aby zabránil tomu, aby byla ohrožena schopnost podniku vykonávat své povinnosti poskytovatele veřejné služby“
   (30)
  . |
| --- | --- |

(70)

Na druhou stranu, v souvislosti s výdaji společnosti SNCB ve prospěch ABX, Účetní dvůr udává úhel pohledu, ze kterého byly vypracovány některé části této zprávy: „S přihlédnutím k samostatnosti SNCB,
  k úrovni rizika, jemuž je nutno předejít, a k úkolům byla věnována zvláštní pozornost rozhodnutím o koupi v rámci rozvoje sítě ABX. Tato analýza je především zaměřena na objasnění podmínek, za nichž byla přijata a provedena rozhodnutí, zejména za účelem objasnění obtíží při provádění zákonných ustanovení, které státu dovolují, aby zabránil tomu, aby byla ohrožena schopnost podniku vykonávat své povinnosti poskytovatele veřejné služby“
   (30)
  .

| (71) | V těchto souvislostech Účetní dvůr dospěl k následujícím závěrům:






  (a) | „vývoj strategie rozvoje sítě ABX byl zjevně iniciován vedením [společnosti SNCB]“
   (31); |
| --- | --- | --- |

(71)

V těchto souvislostech Účetní dvůr dospěl k následujícím závěrům:

(a)

„vývoj strategie rozvoje sítě ABX byl zjevně iniciován vedením [společnosti SNCB]“
   (31);

| (b) | „že státnímu podniku [SNCB] je přiznána velká samostatnost, co se týče investic v jiných oblastech než železnice a také její účasti v obchodních činnostech“
   (32); |
| --- | --- |

(b)

„že státnímu podniku [SNCB] je přiznána velká samostatnost, co se týče investic v jiných oblastech než železnice a také její účasti v obchodních činnostech“
   (32);

| (c) | „rozhodnutí přijatá společností SNCB ohledně jejích činností [obchodních] jsou omezena pouze dodržováním jejího předmětu podnikání a ustanovení zákona ze dne 21. března 1991, jejímž účelem je předejít nebezpečí újmy při výkonu úkolů veřejné služby“ (33) ; |
| --- | --- |

(c)

„rozhodnutí přijatá společností SNCB ohledně jejích činností [obchodních] jsou omezena pouze dodržováním jejího předmětu podnikání a ustanovení zákona ze dne 21. března 1991, jejímž účelem je předejít nebezpečí újmy při výkonu úkolů veřejné služby“ (33) ;

| (d) | „investice do obchodních činností mimo oblast železnic nevyžadují (...) předběžné schválení, jelikož kontrola státu zcela spočívá na účasti vládního komisaře“
   (34); |
| --- | --- |

(d)

„investice do obchodních činností mimo oblast železnic nevyžadují (...) předběžné schválení, jelikož kontrola státu zcela spočívá na účasti vládního komisaře“
   (34);

| (e) | „Platné zákonné nařízení, které dává vládnímu komisaři právo na odvolání a ministrovi právo zrušit rozhodnutí, která by ohrozila výkon poskytování veřejné služby [společnosti SNCB], neposkytuje dostatečné záruky k zajištění cíle trvalého plnění těchto úkolů“. (35) |
| --- | --- |

(e)

„Platné zákonné nařízení, které dává vládnímu komisaři právo na odvolání a ministrovi právo zrušit rozhodnutí, která by ohrozila výkon poskytování veřejné služby [společnosti SNCB], neposkytuje dostatečné záruky k zajištění cíle trvalého plnění těchto úkolů“. (35)

| (72) | V souvislosti s uvědoměním si tohoto nebezpečí, které ohrožuje činnost veřejných služeb společnosti SNCB, a nedostatečnosti kontrolních nástrojů státu k omezení tohoto nebezpečí vládní komisař a příslušný ministr přistoupili k ochranným krokům, jež jsou zahrnuty ve zprávě Účetního dvora. Vládní komisař se dne 2. března 2000 (36) snažil ověřit, zda investice do italské dceřiné společnosti ABX „... nepoškozuje provádění úkolů veřejné služby [společnosti SNCB]...“. Dne 28. dubna 2000 (37) ministr dopravy vyjádřil své přání, aby „strategické operace podniku měly dlouhodobý význam a aby umožnily zajistit jeho dlouhodobé trvání
  a jeho životnost“. Dne 31. května 2000 (38) ministr dopravy upřesnil „... podmínky výkonu státní ochrany v případě koupě nebo nabytí účasti ...“, přičemž jeho vystoupení následovalo po intervenci vládního komisaře ze dne 26. května 2000 (39), kdy komisař připomněl„... nezbytnost slučitelnosti obchodní aktivity SNCB s jejím předmětem podnikání a s úkolem, který mu náleží ze zákona...“. |
| --- | --- |

(72)

V souvislosti s uvědoměním si tohoto nebezpečí, které ohrožuje činnost veřejných služeb společnosti SNCB, a nedostatečnosti kontrolních nástrojů státu k omezení tohoto nebezpečí vládní komisař a příslušný ministr přistoupili k ochranným krokům, jež jsou zahrnuty ve zprávě Účetního dvora. Vládní komisař se dne 2. března 2000 (36) snažil ověřit, zda investice do italské dceřiné společnosti ABX „... nepoškozuje provádění úkolů veřejné služby [společnosti SNCB]...“. Dne 28. dubna 2000 (37) ministr dopravy vyjádřil své přání, aby „strategické operace podniku měly dlouhodobý význam a aby umožnily zajistit jeho dlouhodobé trvání
  a jeho životnost“. Dne 31. května 2000 (38) ministr dopravy upřesnil „... podmínky výkonu státní ochrany v případě koupě nebo nabytí účasti ...“, přičemž jeho vystoupení následovalo po intervenci vládního komisaře ze dne 26. května 2000 (39), kdy komisař připomněl„... nezbytnost slučitelnosti obchodní aktivity SNCB s jejím předmětem podnikání a s úkolem, který mu náleží ze zákona...“.

2.4.3.   Rada ministrů se zapojuje do restrukturalizace společnosti ABX

| (73) | Komise při zahájení šetření rovněž zmínila zprávu ze zasedání rady ministrů [vlády Belgie] ze dne 22. února 2002 a příslušnou tiskovou zprávu (40), které jasně dokazují zapojení vlády k tomuto datu do rozhodování o restrukturalizaci ABX: „Na návrh předsedy vlády rada ministrů schválila řadu opatření týkajících se činnosti ABX. Následující rozhodnutí byla přijata na základě informací a strategických úvah společnosti SNCB: SNCB vytvoří holding, v němž se spojí všechny aktivity ABX, (...).“ |
| --- | --- |

(73)

Komise při zahájení šetření rovněž zmínila zprávu ze zasedání rady ministrů [vlády Belgie] ze dne 22. února 2002 a příslušnou tiskovou zprávu (40), které jasně dokazují zapojení vlády k tomuto datu do rozhodování o restrukturalizaci ABX: „Na návrh předsedy vlády rada ministrů schválila řadu opatření týkajících se činnosti ABX. Následující rozhodnutí byla přijata na základě informací a strategických úvah společnosti SNCB: SNCB vytvoří holding, v němž se spojí všechny aktivity ABX, (...).“

2.4.4.   Schopnost financování ze strany společnosti SNCB v letech 1998 až 2001

| (74) | Komise konstatovala, že v letech 1998 až 2001 byla sama společnost SNCB v natolik dobré finanční situaci, která jí dovolovala získat půjčky na trhu. To především vyplývá:






  (a) | ze skutečnosti, že v roce 1998 byla struktura rozvahy společnosti SNCB zdravá s podílem finančních závazků na vlastním kapitálu 51 % v roce 1998, 54 % v roce 1999, 62 % v roce 2000 a 90 % v roce 2001 a s kladným konsolidovaným výsledkem (41). |
| --- | --- | --- |

(74)

Komise konstatovala, že v letech 1998 až 2001 byla sama společnost SNCB v natolik dobré finanční situaci, která jí dovolovala získat půjčky na trhu. To především vyplývá:

(a)

ze skutečnosti, že v roce 1998 byla struktura rozvahy společnosti SNCB zdravá s podílem finančních závazků na vlastním kapitálu 51 % v roce 1998, 54 % v roce 1999, 62 % v roce 2000 a 90 % v roce 2001 a s kladným konsolidovaným výsledkem (41).

| (b) | ze studie nezávislé odborné agentury „NERA“, která uvádí, že zadlužení společnosti SNCB zůstalo v daném období v udržitelném průměru s ohledem na srovnatelné podniky téhož odvětví. Podle agentury NERA udržitelná výše odpovídá poměru dluhy/vlastní kapitál od 0,8/1 po 1,25/1 (42). A v téže studii NERA na závěr uvádí, že společnost SNCB v letech 1997 a 2001 (43) tyto hodnoty nepřekročila. |
| --- | --- |

(b)

ze studie nezávislé odborné agentury „NERA“, která uvádí, že zadlužení společnosti SNCB zůstalo v daném období v udržitelném průměru s ohledem na srovnatelné podniky téhož odvětví. Podle agentury NERA udržitelná výše odpovídá poměru dluhy/vlastní kapitál od 0,8/1 po 1,25/1 (42). A v téže studii NERA na závěr uvádí, že společnost SNCB v letech 1997 a 2001 (43) tyto hodnoty nepřekročila.

| (75) | Nicméně počínaje rokem 2002 se finanční situace společnosti SNCB zhoršila. Její finanční dluhy vykazované na konsolidovaných účtech se ze 3,9 miliardy eur v roce 2001 zvýšily na 5 miliard eur v roce 2002 a na 6,2 miliardy eur v roce 2003, přičemž celkový objem konsolidovaných dluhů činil 8,6 miliardy eur v roce 2001, 9,6 miliardy eur v roce 2002 a 10,7 miliardy eur v roce 2003 a vlastní kapitál SNCB se snížil z 4,9 miliardy eur v roce 2001 na 4,4 miliardy eur v roce 2002 a na 4,2 miliardy eur v roce 2003. Pokud se bude přihlížet pouze k rozdílům finančního dluhu za jeden rok (44), zvýšil se tento podíl z 80 % v roce 2001 na 114 % v roce 2002 a na 150 % v roce 2003, přičemž SNCB společnost v těchto letech vykazovala konsolidovanou ztrátu. |
| --- | --- |

(75)

Nicméně počínaje rokem 2002 se finanční situace společnosti SNCB zhoršila. Její finanční dluhy vykazované na konsolidovaných účtech se ze 3,9 miliardy eur v roce 2001 zvýšily na 5 miliard eur v roce 2002 a na 6,2 miliardy eur v roce 2003, přičemž celkový objem konsolidovaných dluhů činil 8,6 miliardy eur v roce 2001, 9,6 miliardy eur v roce 2002 a 10,7 miliardy eur v roce 2003 a vlastní kapitál SNCB se snížil z 4,9 miliardy eur v roce 2001 na 4,4 miliardy eur v roce 2002 a na 4,2 miliardy eur v roce 2003. Pokud se bude přihlížet pouze k rozdílům finančního dluhu za jeden rok (44), zvýšil se tento podíl z 80 % v roce 2001 na 114 % v roce 2002 a na 150 % v roce 2003, přičemž SNCB společnost v těchto letech vykazovala konsolidovanou ztrátu.

3.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ POUŽITÝCH K RESTRUKTURALIZACI A K PRIVATIZACI SPOLEČNOSTI ABX

| (76) | Aktivity skupiny ABX byly spojeny do jednoho holdingu s názvem ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (dále jen „ABX-WW“) (45). Aktivity společnosti Air&Sea byly již z velké části spojeny do ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, podskupiny nově vytvořené ABX-WW, dále jen „ABX-Air&Sea“ (46).
  Toto seskupení zapadá do rámce rozsáhlé restrukturalizace souboru aktivit skupiny, zahájené v roce 2002. K této restrukturalizaci náleží jak operativní opatření (připojení několika subjektů, vytvoření centrálních služeb, přeorganizování na hospodářská střediska zisku, snížení kapacity a snaha o zvýšení produktivity...), tak i finanční opatření zaměřená na obnovu finanční struktury a životachopnosti skupiny. S přihlédnutím k těmto restrukturalizačním opatřením společnost SNCB podepsala s investorem dohodu o prodeji skupiny ABX-Worldwide, s výhradou posouzení restrukturalizace Komisí.
  Hlavní části restrukturalizace jsou popsány níže. |
| --- | --- |

(76)

Aktivity skupiny ABX byly spojeny do jednoho holdingu s názvem ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (dále jen „ABX-WW“) (45). Aktivity společnosti Air&Sea byly již z velké části spojeny do ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, podskupiny nově vytvořené ABX-WW, dále jen „ABX-Air&Sea“ (46).

Toto seskupení zapadá do rámce rozsáhlé restrukturalizace souboru aktivit skupiny, zahájené v roce 2002. K této restrukturalizaci náleží jak operativní opatření (připojení několika subjektů, vytvoření centrálních služeb, přeorganizování na hospodářská střediska zisku, snížení kapacity a snaha o zvýšení produktivity...), tak i finanční opatření zaměřená na obnovu finanční struktury a životachopnosti skupiny. S přihlédnutím k těmto restrukturalizačním opatřením společnost SNCB podepsala s investorem dohodu o prodeji skupiny ABX-Worldwide, s výhradou posouzení restrukturalizace Komisí.

Hlavní části restrukturalizace jsou popsány níže.

| (77) | Belgické orgány uvádějí, že díky této restrukturalizaci dosáhla ABX-WW provozní výnosnosti již v roce 2004 (EBIT 11,6 milionu eur) a čisté výnosnosti by měla dosáhnout v roce 2006 (čistý zisk 10,7 milionu eur) (47). |
| --- | --- |

(77)

Belgické orgány uvádějí, že díky této restrukturalizaci dosáhla ABX-WW provozní výnosnosti již v roce 2004 (EBIT 11,6 milionu eur) a čisté výnosnosti by měla dosáhnout v roce 2006 (čistý zisk 10,7 milionu eur) (47).

3.1.   Integrace a reorganizace skupiny ABX

| (78) | Bylo provedeno několik integračních opatření skupiny ABX: integrace struktury řízení skupiny (program Phoenix), počítačových systémů, řízení financí a lidských zdrojů. |
| --- | --- |

(78)

Bylo provedeno několik integračních opatření skupiny ABX: integrace struktury řízení skupiny (program Phoenix), počítačových systémů, řízení financí a lidských zdrojů.

| (79) | Phoenix: belgické orgány uvádějí, že je tento program zaměřen na integraci mezinárodního řízení různých činností skupiny, na dosažení operativní synergie, na soustředění nákupu u co nejmenšího počtu dodavatelů, na posílení „Corporate Centre“ a zajištění nových postupů, školených zaměstnanců a počítačových nástrojů potřebných k výkonu úkolů v jeho kompetenci, na koordinaci obchodních a provozních případů mezi zeměmi a kvalitu služeb pro zákazníky prostřednictvím skupin „produktů“ a na posílení pocitu odpovědnosti a motivace místního vedení ke spolupráci s ostatními subjekty ve skupině. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: belgické orgány uvádějí, že je tento program zaměřen na integraci mezinárodního řízení různých činností skupiny, na dosažení operativní synergie, na soustředění nákupu u co nejmenšího počtu dodavatelů, na posílení „Corporate Centre“ a zajištění nových postupů, školených zaměstnanců a počítačových nástrojů potřebných k výkonu úkolů v jeho kompetenci, na koordinaci obchodních a provozních případů mezi zeměmi a kvalitu služeb pro zákazníky prostřednictvím skupin „produktů“ a na posílení pocitu odpovědnosti a motivace místního vedení ke spolupráci s ostatními subjekty ve skupině.

| (80) | Informatika: belgické orgány uvádějí, že je integrace počítačových systémů zaměřena na doplnění stávajících systémů, racionalizaci aplikací a na zavedení globálního řešení pro celou skupinu. |
| --- | --- |

(80)

Informatika: belgické orgány uvádějí, že je integrace počítačových systémů zaměřena na doplnění stávajících systémů, racionalizaci aplikací a na zavedení globálního řešení pro celou skupinu.

| (81) | Centralizace financí: tým řídící finance v sídle skupiny byl posílen za účelem centralizace této funkce uvnitř skupiny. Bylo tudíž posíleno oddělení finanční kontroly a oddělení spravování hotovosti a byla založena nová oddělení zabývající se konsolidací výsledků a řízením pohledávek z obchodních vztahů se zákazníky. Kvalita finančních informací se zlepšila díky projektům výše uvedené počítačové integrace a standardizací finančních informací podávaných jednotlivými zeměmi do sídla skupiny. |
| --- | --- |

(81)

Centralizace financí: tým řídící finance v sídle skupiny byl posílen za účelem centralizace této funkce uvnitř skupiny. Bylo tudíž posíleno oddělení finanční kontroly a oddělení spravování hotovosti a byla založena nová oddělení zabývající se konsolidací výsledků a řízením pohledávek z obchodních vztahů se zákazníky. Kvalita finančních informací se zlepšila díky projektům výše uvedené počítačové integrace a standardizací finančních informací podávaných jednotlivými zeměmi do sídla skupiny.

| (82) | V rámci finanční centralizace zavedla ABX mechanismus slučování pokladen všech společností skupiny. Tento „cash pooling“ společnosti ABX umožnil v lednu 2001 získat od finančního ústavu se zárukou, kterou poskytla SNCB, úvěr na jednotnou pokladnu v maximální výši [...] milionů eur.
  Belgické orgány Komisi uvedly, že úvěr ve výši [...] milionů eur je spojen s odměnou půjčující bance a že společnosti SNCB za záruku, kterou poskytla na tento úvěr v lednu 2001, náleží odměna [...] základních bodů. |
| --- | --- |

(82)

V rámci finanční centralizace zavedla ABX mechanismus slučování pokladen všech společností skupiny. Tento „cash pooling“ společnosti ABX umožnil v lednu 2001 získat od finančního ústavu se zárukou, kterou poskytla SNCB, úvěr na jednotnou pokladnu v maximální výši [...] milionů eur.

Belgické orgány Komisi uvedly, že úvěr ve výši [...] milionů eur je spojen s odměnou půjčující bance a že společnosti SNCB za záruku, kterou poskytla na tento úvěr v lednu 2001, náleží odměna [...] základních bodů.

| (83) | Lidské zdroje: skupina v listopadu 2003 přijala nového ředitele lidských zdrojů, jehož úkolem bylo zavést koordinační struktury a procesy řízení lidských zdrojů dceřiných společností a společných postupů pro nábor, hodnocení a odměňování vyšších kádrů a „high potentials“ skupiny. Evropská podniková rada bude zřízena v roce 2005. |
| --- | --- |

(83)

Lidské zdroje: skupina v listopadu 2003 přijala nového ředitele lidských zdrojů, jehož úkolem bylo zavést koordinační struktury a procesy řízení lidských zdrojů dceřiných společností a společných postupů pro nábor, hodnocení a odměňování vyšších kádrů a „high potentials“ skupiny. Evropská podniková rada bude zřízena v roce 2005.

| (84) | Belgické orgány uvádějí, že centralizace koordinačních funkcí vede k lepší efektivitě centrálních služeb. Náklady na centrální služby, které se skládají z nákladů na globální účty („Global Accounts“) mezinárodních zákazníků a/nebo multiproduktů, z centrálních nákladů na informatiku a ze strukturálních nákladů (finance, právnické služby, lidské zdroje, komunikace), jsou přefakturovány dceřiným společnostem ABX-WW formou „licenčních a koncesionářských poplatků“. Přefakturované částky představují přibližně [...] obratu dceřiných společností BX-WW a pokrývají náklady spojené s ochranou a s používáním značky a se všemi službami, které centrála dceřiným společnostem poskytuje. |
| --- | --- |

(84)

Belgické orgány uvádějí, že centralizace koordinačních funkcí vede k lepší efektivitě centrálních služeb. Náklady na centrální služby, které se skládají z nákladů na globální účty („Global Accounts“) mezinárodních zákazníků a/nebo multiproduktů, z centrálních nákladů na informatiku a ze strukturálních nákladů (finance, právnické služby, lidské zdroje, komunikace), jsou přefakturovány dceřiným společnostem ABX-WW formou „licenčních a koncesionářských poplatků“. Přefakturované částky představují přibližně [...] obratu dceřiných společností BX-WW a pokrývají náklady spojené s ochranou a s používáním značky a se všemi službami, které centrála dceřiným společnostem poskytuje.

| (85) | S odvoláním zejména na nedávno vypracovanou studii (48) belgické orgány dále informují, že strukturální náklady ABX-WW jsou nižší než průměr těchto nákladů ve skupinách podobné velikosti z různých oborů. Pokud jde o samotnou velikost centrály skupiny („Headquarters“), geometrický průměr všech sledovaných skupin je podle těchto údajů 186 zaměstnanců v centrále při celkovém počtu 10 000 zaměstnanců. Tento průměr je vyšší než počet zaměstnanců u ABX, kterých je v centrále 60 na 10 000 celkového počtu zaměstnanců. |
| --- | --- |

(85)

S odvoláním zejména na nedávno vypracovanou studii (48) belgické orgány dále informují, že strukturální náklady ABX-WW jsou nižší než průměr těchto nákladů ve skupinách podobné velikosti z různých oborů. Pokud jde o samotnou velikost centrály skupiny („Headquarters“), geometrický průměr všech sledovaných skupin je podle těchto údajů 186 zaměstnanců v centrále při celkovém počtu 10 000 zaměstnanců. Tento průměr je vyšší než počet zaměstnanců u ABX, kterých je v centrále 60 na 10 000 celkového počtu zaměstnanců.

| (86) | Operace ABX jsou rozděleny do určitého počtu „hospodářských středisek“, odpovídajících všem aktivitám, které mají dosáhnout samostatné životaschopnosti do roku 2006 (včetně aktivit Road Domestic v Německu, která měly největší obtíže). |
| --- | --- |

(86)

Operace ABX jsou rozděleny do určitého počtu „hospodářských středisek“, odpovídajících všem aktivitám, které mají dosáhnout samostatné životaschopnosti do roku 2006 (včetně aktivit Road Domestic v Německu, která měly největší obtíže).

3.2.   Specifická opatření pro ABX Německo

| (87) | Operativní opatření: vedle operativních restrukturalizačních opatření popsaných při zahájení řízení budou použita další opatření v podobě převodu dceřiných společností a aktivit, zavírání agentur a ukončení činností, která spolu s růstem produktivity bude mít za následek celkové snížení o 64 pracovišť (69 %), zmenšení obratu o 184 milionů eur (-30 %), počtu zaměstnanců na plný úvazek o 1589 (-43 %) a provozních ploch o 405 062 m2 (-56 %) (49) do dokončení restrukturalizačního plánu, tedy teoreticky do konce roku 2005, a to s obnovením životaschopnosti skupiny v letech 2006 – 2007. |
| --- | --- |

(87)

Operativní opatření: vedle operativních restrukturalizačních opatření popsaných při zahájení řízení budou použita další opatření v podobě převodu dceřiných společností a aktivit, zavírání agentur a ukončení činností, která spolu s růstem produktivity bude mít za následek celkové snížení o 64 pracovišť (69 %), zmenšení obratu o 184 milionů eur (-30 %), počtu zaměstnanců na plný úvazek o 1589 (-43 %) a provozních ploch o 405 062 m2 (-56 %) (49) do dokončení restrukturalizačního plánu, tedy teoreticky do konce roku 2005, a to s obnovením životaschopnosti skupiny v letech 2006 – 2007.

| (88) | Dopisem ze dne 1. prosince 2005 belgické orgány mimo jiné oznámily, že „z důvodu nepříznivého vývoje německého trhu a s přihlédnutím
  k požadavkům pokynů Evropské komise připravuje ABX plán, který jí umožní v Německu zmenšit [...] rozsah svých činností vnitrostátní silniční dopravy. (...).


  Tento plán není dosud dokončen. ABX LOGISTICS se však může Evropské komisi zavázat, že v Německu do [...] zmenší svoji vnitrostátní síť informačních tabulí o silničním provozu ukončením činnosti, převodem nebo uzavřením partnerství, aby se tak počet agentur pod kontrolou ABX snížil ze současných 30 o [...]. ABX by navíc mohla zůstat akcionářem [...] přibližně [...] z [...] pracovišť.“ |
| --- | --- |

(88)

Dopisem ze dne 1. prosince 2005 belgické orgány mimo jiné oznámily, že „z důvodu nepříznivého vývoje německého trhu a s přihlédnutím
  k požadavkům pokynů Evropské komise připravuje ABX plán, který jí umožní v Německu zmenšit [...] rozsah svých činností vnitrostátní silniční dopravy. (...).

Tento plán není dosud dokončen. ABX LOGISTICS se však může Evropské komisi zavázat, že v Německu do [...] zmenší svoji vnitrostátní síť informačních tabulí o silničním provozu ukončením činnosti, převodem nebo uzavřením partnerství, aby se tak počet agentur pod kontrolou ABX snížil ze současných 30 o [...]. ABX by navíc mohla zůstat akcionářem [...] přibližně [...] z [...] pracovišť.“

| (89) | Zvýšení produktivity: Podle informací belgických orgánů operativní restrukturalizační opatření v Německu přinesou pro ABX Německo zvýšení provozního zisku (teoretické s neměnným obratem) řádově o 14,6 milionu eur. |
| --- | --- |

(89)

Zvýšení produktivity: Podle informací belgických orgánů operativní restrukturalizační opatření v Německu přinesou pro ABX Německo zvýšení provozního zisku (teoretické s neměnným obratem) řádově o 14,6 milionu eur.

| (90) | Fiananční restrukturalizace: SNCB plánuje konvertovat na kapitál pohledávku ve výši 50 milionů eur, dát k dispozici dodatečný vlastní kapitál ve výši 100 milionů eur a kapitalizovat úroky 7,4 milionu eur. Opatření budou provedena po odsouhlasení Komisí. Tento vklad kapitálu má společnosti ABX-D umožnit, aby navýšila svůj vlastní kapitál k 31. 12. 2004 z - 143 milionů eur (po aktualizaci je to - 141,2 milionu eur) na 14,4 milionu eur. Podle belgických orgánů tuto částku potřebuje společnost ABX-D, aby bylo možné provést plánovanou privatizaci ABX-WW (50). |
| --- | --- |

(90)

Fiananční restrukturalizace: SNCB plánuje konvertovat na kapitál pohledávku ve výši 50 milionů eur, dát k dispozici dodatečný vlastní kapitál ve výši 100 milionů eur a kapitalizovat úroky 7,4 milionu eur. Opatření budou provedena po odsouhlasení Komisí. Tento vklad kapitálu má společnosti ABX-D umožnit, aby navýšila svůj vlastní kapitál k 31. 12. 2004 z - 143 milionů eur (po aktualizaci je to - 141,2 milionu eur) na 14,4 milionu eur. Podle belgických orgánů tuto částku potřebuje společnost ABX-D, aby bylo možné provést plánovanou privatizaci ABX-WW (50).

| (91) | Výsledky prognóz: Použití všech těchto opatření by podle obchodního plánu (business plan) mělo vést k návratu k provozní životaschopnosti ABX-D v roce 2006 (EBIT [...] milionů eur) a k její čisté životaschopnosti v roce 2007 (čistý zisk [...] milionů eur). |
| --- | --- |

(91)

Výsledky prognóz: Použití všech těchto opatření by podle obchodního plánu (business plan) mělo vést k návratu k provozní životaschopnosti ABX-D v roce 2006 (EBIT [...] milionů eur) a k její čisté životaschopnosti v roce 2007 (čistý zisk [...] milionů eur).

3.3.   Specifická opatření pro ABX Nizozemsko

| (92) | Operativní opatření: vedle operativních restrukturalizačních opatření popsaných při zahájení řízení budou použita další opatření v podobě převodu dceřiných společností a aktivit, zavírání agentur a dceřiných společností, která spolu s růstem produktivity budou mít za následek celkové snížení o 4 pracoviště (-44 %), zmenšení obratu o 14 milionů eur (-21 %), počtu zaměstnanců na plný úvazek o 93 (-22 %) a provozních ploch o 18 400 m2 (-28 %). |
| --- | --- |

(92)

Operativní opatření: vedle operativních restrukturalizačních opatření popsaných při zahájení řízení budou použita další opatření v podobě převodu dceřiných společností a aktivit, zavírání agentur a dceřiných společností, která spolu s růstem produktivity budou mít za následek celkové snížení o 4 pracoviště (-44 %), zmenšení obratu o 14 milionů eur (-21 %), počtu zaměstnanců na plný úvazek o 93 (-22 %) a provozních ploch o 18 400 m2 (-28 %).

| (93) | Zvýšení produktivity: Podle informací belgických orgánů operativní restrukturalizační opatření v Nizozemsku přinesou pro ABX Nizozemsko zvýšení provozního zisku (teoretické s neměnným obratem) řádově o 5,7 milionu eur nejpozději při návratu k životaschopnosti skupiny, který se očekává v letech 2006-2007. |
| --- | --- |

(93)

Zvýšení produktivity: Podle informací belgických orgánů operativní restrukturalizační opatření v Nizozemsku přinesou pro ABX Nizozemsko zvýšení provozního zisku (teoretické s neměnným obratem) řádově o 5,7 milionu eur nejpozději při návratu k životaschopnosti skupiny, který se očekává v letech 2006-2007.

| (94) | Finanční restrukturalizace: SNCB plánuje konvertovat na kapitál pohledávku ve výši 10 milionů eur a úroků ve výši 0,6 milionu eur po odsouhlasení Komisí. Tento vklad kapitálu má společnosti ABX-NL umožnit, aby navýšila svůj vlastní kapitál k 31. 12. 2004 z -1,3 milionů eur (po aktualizaci je to -1,5 milionů eur) na 9,3 milionů eur. Podle belgických orgánů tuto částku potřebuje společnost ABX-NL, aby bylo možné provést plánovanou privatizaci ABX-WW (51). |
| --- | --- |

(94)

Finanční restrukturalizace: SNCB plánuje konvertovat na kapitál pohledávku ve výši 10 milionů eur a úroků ve výši 0,6 milionu eur po odsouhlasení Komisí. Tento vklad kapitálu má společnosti ABX-NL umožnit, aby navýšila svůj vlastní kapitál k 31. 12. 2004 z -1,3 milionů eur (po aktualizaci je to -1,5 milionů eur) na 9,3 milionů eur. Podle belgických orgánů tuto částku potřebuje společnost ABX-NL, aby bylo možné provést plánovanou privatizaci ABX-WW (51).

| (95) | Výsledky prognóz: Použití všech těchto opatření by podle obchodního plánu (business plan) mělo vést k návratu k provozní životaschopnosti ABX-NL v roce 2005 (EBIT [...] milionů eur) a k její čisté životaschopnosti v roce 2006 (čistý zisk [...] milionů eur). |
| --- | --- |

(95)

Výsledky prognóz: Použití všech těchto opatření by podle obchodního plánu (business plan) mělo vést k návratu k provozní životaschopnosti ABX-NL v roce 2005 (EBIT [...] milionů eur) a k její čisté životaschopnosti v roce 2006 (čistý zisk [...] milionů eur).

3.4.   Vyvázání se z aktivity road domestic ve Francii

| (96) | Belgické orgány uvedly, že vzhledem k obtížím společnosti ABX-F, které byly pro životaschopnost celé skupiny ABX považovány jako kritické, se SNCB vyvázala z vnitrostátních aktivit silniční dopravy společnosti ABX-France odkoupením podniku jeho zaměstnanci. Toto odkoupení bylo podrobně popsáno při rozšíření řízení, takže je zde pouze stručně připomenuto, že vnitrostátní aktivity ABX-F byly prodány formou odkoupení podniku jeho zaměstnanci za zápornou tržní cenu [...] milionů eur. Prodej nabyl účinnosti o půlnoci dne 31. března 2005. Ostatní aktivity ABX-F byly převedeny na ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

Belgické orgány uvedly, že vzhledem k obtížím společnosti ABX-F, které byly pro životaschopnost celé skupiny ABX považovány jako kritické, se SNCB vyvázala z vnitrostátních aktivit silniční dopravy společnosti ABX-France odkoupením podniku jeho zaměstnanci. Toto odkoupení bylo podrobně popsáno při rozšíření řízení, takže je zde pouze stručně připomenuto, že vnitrostátní aktivity ABX-F byly prodány formou odkoupení podniku jeho zaměstnanci za zápornou tržní cenu [...] milionů eur. Prodej nabyl účinnosti o půlnoci dne 31. března 2005. Ostatní aktivity ABX-F byly převedeny na ABX-WW.

| (97) | Dvě odborné společnosti, Deloitte a Ernst & Young Transaction Advisory Services, dospěly k závěru, že záporná prodejní cena ve výši [...] milionů eur vnitrostátní sekce ABX-F je přiměřená a odpovídá tržní hodnotě. |
| --- | --- |

(97)

Dvě odborné společnosti, Deloitte a Ernst & Young Transaction Advisory Services, dospěly k závěru, že záporná prodejní cena ve výši [...] milionů eur vnitrostátní sekce ABX-F je přiměřená a odpovídá tržní hodnotě.

| (98) | Podle belgických orgánů „se SNCB zřekla dalšího investování do ABX Francie: opatření rekapitalizace oznámená v únoru 2003 nebudou provedena. Opatření týkající se Francie, včetně odkoupení podniku jeho zaměstnanci, byla ve svém provádění přerušena, ale tento postup zůstává pod kontrolou a je projevem smyslu pro odpovědnost na sociální úrovni, jelikož umožnil zachránit více než 2 300 pracovních míst. SNCB
  z Francie odešla; po odkoupení podniku jeho zaměstnanci je jedinou činností ABX Francie provádění tří výnosných smluv týkajících se logistiky, v čemž bude pokračovat do konce [...] a které přinášejí obrat pouhých 29 milionů eur. Potom již nebude ABX Francie provozovat žádnou činnost a nepochybně bude v likvidaci“
   (52). „Potom, pokud lze považovat vyvázání se z aktivity ve Francii za součást – v širokém slova smyslu – restrukturalizace skupiny ABX Logistics, nejedná se o restrukturalizaci aktivit ABX LOGISTICS ve Francii ve smyslu opatření oznámených pro Německo a pro Nizozemsko“
   (53)
  . |
| --- | --- |

(98)

Podle belgických orgánů „se SNCB zřekla dalšího investování do ABX Francie: opatření rekapitalizace oznámená v únoru 2003 nebudou provedena. Opatření týkající se Francie, včetně odkoupení podniku jeho zaměstnanci, byla ve svém provádění přerušena, ale tento postup zůstává pod kontrolou a je projevem smyslu pro odpovědnost na sociální úrovni, jelikož umožnil zachránit více než 2 300 pracovních míst. SNCB
  z Francie odešla; po odkoupení podniku jeho zaměstnanci je jedinou činností ABX Francie provádění tří výnosných smluv týkajících se logistiky, v čemž bude pokračovat do konce [...] a které přinášejí obrat pouhých 29 milionů eur. Potom již nebude ABX Francie provozovat žádnou činnost a nepochybně bude v likvidaci“
   (52). „Potom, pokud lze považovat vyvázání se z aktivity ve Francii za součást – v širokém slova smyslu – restrukturalizace skupiny ABX Logistics, nejedná se o restrukturalizaci aktivit ABX LOGISTICS ve Francii ve smyslu opatření oznámených pro Německo a pro Nizozemsko“
   (53)
  .

3.4.1.   Volba odkoupení podniku jeho zaměstnanci

| (99) | Budiž připomenuto, že belgické orgány porovnaly scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci („RES“) týkající se vnitrostátní části aktivit ABX se scénářem likvidace z vůle společnosti a na závěr uvedly, že tato forma odkoupení představovala nejméně nákladné řešení. Při rozšíření řízení Komise tuto úvahu zpochybnila a uvedla, že patřičné porovnání mělo být také provedeno mezi tímto odkoupením a scénářem nucené likvidace z toho důvodu, že soukromý investor ve srovnatelné situaci by se snažil najít řešení pro něj co nejméně nákladné, aniž by vyloučil možnost soudní likvidace, pokud by se jevila z ekonomického hlediska nejzajímavější. |
| --- | --- |

(99)

Budiž připomenuto, že belgické orgány porovnaly scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci („RES“) týkající se vnitrostátní části aktivit ABX se scénářem likvidace z vůle společnosti a na závěr uvedly, že tato forma odkoupení představovala nejméně nákladné řešení. Při rozšíření řízení Komise tuto úvahu zpochybnila a uvedla, že patřičné porovnání mělo být také provedeno mezi tímto odkoupením a scénářem nucené likvidace z toho důvodu, že soukromý investor ve srovnatelné situaci by se snažil najít řešení pro něj co nejméně nákladné, aniž by vyloučil možnost soudní likvidace, pokud by se jevila z ekonomického hlediska nejzajímavější.

| (100) | Belgické orgány tvrdí, že soudní likvidace by byla každopádně nákladnější než odkoupení podniku jeho zaměstnanci a že přes pochybnosti Komise porovnání s likvidací z vůle společnosti je nejen sociálně odpovědnější, ale je to především patřičné porovnání z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(100)

Belgické orgány tvrdí, že soudní likvidace by byla každopádně nákladnější než odkoupení podniku jeho zaměstnanci a že přes pochybnosti Komise porovnání s likvidací z vůle společnosti je nejen sociálně odpovědnější, ale je to především patřičné porovnání z níže uvedených důvodů.

3.4.2.   Náklady na různé scénáře

| (101) | Belgické orgány porovnaly náklady na tří možnost: odkoupení zaměstnanci společnosti, likvidace z vůle společnosti a soudní likvidace, jak je podrobně uvedeno v této tabulce (54):

  Porovnání číselných údajů scénaře R.E.S. a likvidace u aktivit „Road Domestic“ ABX LOGISTICS (Francie) SA

  V milionech €, na základě prognóz z konce roku 2004 | Odkoupení zaměstnanci společnosti | Likvidace dobrovolná nebo z vůle společnosti | Likvidace soudní nebo nucená |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Negativní vlastní kapitál k 30/09/2004 | [...] | [...] | [...] |
| Očekávané ztráty posledního čtvrtletí 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Odhad záporného vlastního kapitálu k 31/12/2004 | [...] | [...] | [...] |
| Z toho dluh vůči SNCB | [...] | [...] | [...] |
| Snížení hodnoty nehmotných aktiv | [...] | [...] | [...] |
| Nadhodnota z nezaúčtovaného prodeje Smlouvy logistiky společnosti MGF | [...] | [...] | [...] |
| Nadhodnota z převodu Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile a Lacombe | [...] | [...] | [...] |
| Cíle probíhajícího sociálního plánu (PSE4) – výdaje 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Krytí ztrát 2005 z činností nezahrnutých do odkoupení zaměstnanci | [...] | [...] | [...] |
| Dopad na hotovost SNCB před zvolením scénáře k vyvázání se | [...] | [...] | [...] |
| Cena za převod (záporná) – maximum | [...] | | |
| Krytí ztrát během projednávání sociálního plánu – 2005 | | [...] | |
| Krytí ztrát během 4 dalších měsíců – 2006 (riziko) | | -15 | |
| Nový sociální plán pro zbývající zaměstnance | | [...] | |
| Zrušení nájemních smluv | | -8 | |
| Zrušení ostatních smluv | | -6 | |
| Riziko [...] SNCB [...] | | | |
| Obchodní závazky vůči dodavatelům k 31.12.2004 | | | |
| Sociální závazky vůči zaměstnancům | | | |
| Sociální plán pro zaměstnance ABX Francie | | | [...] |
| Odškodnění věřitelů – Baux | | | -8 |
| Odškdodnění věřitelů – ostatní smlouvy | | | -6 |
| Riziko potřeby záruky od SNCB na závazky vůči Soc. Gen/Natexis | | | |
| Ztráta hodnoty skupiny ABX LOGISTICS | | | -112 |
| Náklady na další propouštění v důsledku poklesu hodnoty | | | [...] |
| Dopad na potřebu provozního kapitálu | | | -45 |
| Dopad na náklady na financování bankovní půjčky SNCB | | | -14 |
| Dopad na náklady na financování bankovní půjčky ABX LOGISTICS | | | -7 |
| Náklady celkem SNCB | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

Belgické orgány porovnaly náklady na tří možnost: odkoupení zaměstnanci společnosti, likvidace z vůle společnosti a soudní likvidace, jak je podrobně uvedeno v této tabulce (54):

Porovnání číselných údajů scénaře R.E.S. a likvidace u aktivit „Road Domestic“ ABX LOGISTICS (Francie) SA

V milionech €, na základě prognóz z konce roku 2004

Odkoupení zaměstnanci společnosti

Likvidace dobrovolná nebo z vůle společnosti

Likvidace soudní nebo nucená

Negativní vlastní kapitál k 30/09/2004

[...]

[...]

[...]

Očekávané ztráty posledního čtvrtletí 2004

[...]

[...]

[...]

Odhad záporného vlastního kapitálu k 31/12/2004

[...]

[...]

[...]

Z toho dluh vůči SNCB

[...]

[...]

[...]

Snížení hodnoty nehmotných aktiv

[...]

[...]

[...]

Nadhodnota z nezaúčtovaného prodeje Smlouvy logistiky společnosti MGF

[...]

[...]

[...]

Nadhodnota z převodu Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile a Lacombe

[...]

[...]

[...]

Cíle probíhajícího sociálního plánu (PSE4) – výdaje 2004

[...]

[...]

[...]

Krytí ztrát 2005 z činností nezahrnutých do odkoupení zaměstnanci

[...]

[...]

[...]

Dopad na hotovost SNCB před zvolením scénáře k vyvázání se

[...]

[...]

[...]

Cena za převod (záporná) – maximum

[...]

Krytí ztrát během projednávání sociálního plánu – 2005

[...]

Krytí ztrát během 4 dalších měsíců – 2006 (riziko)

-15

Nový sociální plán pro zbývající zaměstnance

[...]

Zrušení nájemních smluv

-8

Zrušení ostatních smluv

-6

Riziko [...] SNCB [...]

Obchodní závazky vůči dodavatelům k 31.12.2004

Sociální závazky vůči zaměstnancům

Sociální plán pro zaměstnance ABX Francie

[...]

Odškodnění věřitelů – Baux

-8

Odškdodnění věřitelů – ostatní smlouvy

-6

Riziko potřeby záruky od SNCB na závazky vůči Soc. Gen/Natexis

Ztráta hodnoty skupiny ABX LOGISTICS

-112

Náklady na další propouštění v důsledku poklesu hodnoty

[...]

Dopad na potřebu provozního kapitálu

-45

Dopad na náklady na financování bankovní půjčky SNCB

-14

Dopad na náklady na financování bankovní půjčky ABX LOGISTICS

-7

Náklady celkem SNCB

- 137,5

-183

-346

| (102) | Pokud jde o rozdíl nákladů mezi odkoupením podniku zaměstnanci a likvidací z vůle společnosti (převážně náklady na sociální plán pro zbývající zaměstnance a krytí ztrát z období průběhu jednání o tomto plánu), belgické orgány uvádějí, že byl ověřen a potvrzen společností Ernst & Young. Její znalci dospěli k tomuto závěru: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“ („Dospěli jsme k závěru, že celkový rozdíl v ceně mezi scénářem odkoupení podniku řídícími pracovníky a likvidací činností vnitrostátní silniční dopravy, který činí 45,5 milionu eur, je správný
  a přiměřený“). |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o rozdíl nákladů mezi odkoupením podniku zaměstnanci a likvidací z vůle společnosti (převážně náklady na sociální plán pro zbývající zaměstnance a krytí ztrát z období průběhu jednání o tomto plánu), belgické orgány uvádějí, že byl ověřen a potvrzen společností Ernst & Young. Její znalci dospěli k tomuto závěru: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“ („Dospěli jsme k závěru, že celkový rozdíl v ceně mezi scénářem odkoupení podniku řídícími pracovníky a likvidací činností vnitrostátní silniční dopravy, který činí 45,5 milionu eur, je správný
  a přiměřený“).

| (103) | Podle belgických orgánů by náklady na soudní likvidaci byly mnohem vyšší než čistá aktiva ABX Francie v okamžiku provádění operace (tedy –[...] milionů eur) z důvodu:






  (a) | rizika pro SNCB [...] ; |
| --- | --- | --- |

(103)

Podle belgických orgánů by náklady na soudní likvidaci byly mnohem vyšší než čistá aktiva ABX Francie v okamžiku provádění operace (tedy –[...] milionů eur) z důvodu:

(a)

rizika pro SNCB [...] ;

| (b) | dopadu ztráty zákazníků v důsledku zhoršení dobré pověsti ABX a dopadu této ztráty na hodnotu skupiny ABX LOGISTICS Worldwide; |
| --- | --- |

(b)

dopadu ztráty zákazníků v důsledku zhoršení dobré pověsti ABX a dopadu této ztráty na hodnotu skupiny ABX LOGISTICS Worldwide;

| (c) | nákladů na propuštění zaměstnanců, kteří by se po ztrátě zákazníků stali přebytečnými; |
| --- | --- |

(c)

nákladů na propuštění zaměstnanců, kteří by se po ztrátě zákazníků stali přebytečnými;

| (d) | dopadu na potřebu provozního kapitálu skupiny a |
| --- | --- |

(d)

dopadu na potřebu provozního kapitálu skupiny a

| (e) | dopadu na náklady na financování skupiny ABX LOGISTICS a také samotné SNCB v důsledku prodlení jedné z jejích dceřiných společností. |
| --- | --- |

(e)

dopadu na náklady na financování skupiny ABX LOGISTICS a také samotné SNCB v důsledku prodlení jedné z jejích dceřiných společností.

| (104) | Riziko ve výši [...] ([...] milionů eur): Podle belgických orgánů (55)„scénář soudní likvidace by společnost SNCB vystavil riziku [...] a zpochybnil by její odpovědnost. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)“ (59). |
| --- | --- |

(104)

Riziko ve výši [...] ([...] milionů eur): Podle belgických orgánů (55)„scénář soudní likvidace by společnost SNCB vystavil riziku [...] a zpochybnil by její odpovědnost. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)“ (59).

| (105) | Belgické orgány jako příklad citují také jedno nedávné rozhodnutí [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

Belgické orgány jako příklad citují také jedno nedávné rozhodnutí [...] (60).

| (106) | Belgické orgány se domnívají, že „Komise se musí omezit na konstatování existence rizika a jeho pravděpodobné povahy a na zjištění, že v případě tohoto rizika by se soukromý podnikatel nacházející se v téže situaci pravděpodobně snažil zabránit soudní likvidaci a volil by likvidaci z vůle společnosti. [...]“ (61). |
| --- | --- |

(106)

Belgické orgány se domnívají, že „Komise se musí omezit na konstatování existence rizika a jeho pravděpodobné povahy a na zjištění, že v případě tohoto rizika by se soukromý podnikatel nacházející se v téže situaci pravděpodobně snažil zabránit soudní likvidaci a volil by likvidaci z vůle společnosti. [...]“ (61).

| (107) | Francouzská advokátní kancelář Grand, Auzas et Associés společnost SNCB na toto riziko upozornila koncem roku 2004 a jeho analýzu písemně potvrdila. |
| --- | --- |

(107)

Francouzská advokátní kancelář Grand, Auzas et Associés společnost SNCB na toto riziko upozornila koncem roku 2004 a jeho analýzu písemně potvrdila.

| (108) | Advokátní kancelář Linklaters rovněž belgickým orgánům sdělila, že pokud „[...] (62) [...]“ (63). |
| --- | --- |

(108)

Advokátní kancelář Linklaters rovněž belgickým orgánům sdělila, že pokud „[...] (62) [...]“ (63).

| (109) | Pokud SNCB [...], belgické orgány se domnívají, že musela alespoň financovat sociální plán pro zbývajících 1 300 zaměstnanců, tedy náklady ve výši [...] milionů eur, a odškodnit věřitele ABX Francie (věřitele ve věci nemovitostí ve výši 8 milionů eur a ostatní věřitele ve výši 6 milionů eur). |
| --- | --- |

(109)

Pokud SNCB [...], belgické orgány se domnívají, že musela alespoň financovat sociální plán pro zbývajících 1 300 zaměstnanců, tedy náklady ve výši [...] milionů eur, a odškodnit věřitele ABX Francie (věřitele ve věci nemovitostí ve výši 8 milionů eur a ostatní věřitele ve výši 6 milionů eur).

| (110) | Pokles hodnoty skupiny ABX v důsledku ztráty zákazníků (112 milionů eur): Belgické orgány se domnívají, že soudní likvidace aktivity road domestic ve Francii by vážně a dlouhodobě poškodila pověst a dobré jméno skupiny a způsobila by ztrátu zákazníků v neprospěch celé skupiny. Jejich odhad poklesu hodnoty skupiny ABX je uveden v následující tabulce.
  Belgické orgány se domnívají, že obrat by byl částečně kompenzován okamžitým zánikem přímých nákladů na dopravu. Avšak nepřímé náklady (strukturální náklady) by se mohly snížit jenom postupně v průběhu 3 let (propouštěním zaměstnanců v závislosti na objemu poklesu činnosti), aby tak byla obnovena situace před soudní likvidací. Dopad ztráty zákazníků na provozní hospodářský výsledek (EBIT) by tedy byl největší v prvním roce a v následujících 2 letech by se zmenšoval až k návratu do situace před soudní likvidací.
  Pokles hodnoty skupiny z důvodu zmenšení objemu po soudní likvidaci ABX LOGISTICS France S.A











  V milionech eur na základě prognóz z konce roku 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ve Francii |
| Road International Francie |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea Francie |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Mimo Francii |
| Road Německo | |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Německo | |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Nizozemí | |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgique | |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Ostatní země a ostatní produkty | |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | [...] | [...] | [...] | |
| | Ztráta zákazníků v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Celkem |
| | Hrubá marže podle rozpočtu | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Ztráta zákazníků v % (vážený průměr) | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Odhad dopadu na EBIT | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Pokles hodnoty skupiny ABX v důsledku ztráty zákazníků (112 milionů eur): Belgické orgány se domnívají, že soudní likvidace aktivity road domestic ve Francii by vážně a dlouhodobě poškodila pověst a dobré jméno skupiny a způsobila by ztrátu zákazníků v neprospěch celé skupiny. Jejich odhad poklesu hodnoty skupiny ABX je uveden v následující tabulce.

Belgické orgány se domnívají, že obrat by byl částečně kompenzován okamžitým zánikem přímých nákladů na dopravu. Avšak nepřímé náklady (strukturální náklady) by se mohly snížit jenom postupně v průběhu 3 let (propouštěním zaměstnanců v závislosti na objemu poklesu činnosti), aby tak byla obnovena situace před soudní likvidací. Dopad ztráty zákazníků na provozní hospodářský výsledek (EBIT) by tedy byl největší v prvním roce a v následujících 2 letech by se zmenšoval až k návratu do situace před soudní likvidací.

Pokles hodnoty skupiny z důvodu zmenšení objemu po soudní likvidaci ABX LOGISTICS France S.A

V milionech eur na základě prognóz z konce roku 2004

2005

2006

2007

Celkem

Ve Francii

Road International Francie

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea Francie

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

10 %

6 %

2 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Mimo Francii

Road Německo

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Německo

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

5 %

3 %

1 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Nizozemí

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgique

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

30 %

15 %

7,5 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

16,5

Ostatní země a ostatní produkty

Hrubá marže podle rozpočtu

[...]

[...]

[...]

Ztráta zákazníků v %

5 %

3 %

1 %

Odhad dopadu na EBIT

[...]

[...]

[...]

25,2

Celkem

Hrubá marže podle rozpočtu

455,6

489,7

519,7

Ztráta zákazníků v % (vážený průměr)

14 %

7 %

3 %

Odhad dopadu na EBIT

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | V této souvislosti, belgické orgány rovněž uvedly, že podle Soudního dvora Evropských společenství „je na místě (...) připustit, že mateřská společnost může rovněž v omezeném období nést ztráty jedné ze svých dceřiných společností, aby umožnila ukončení činnosti této dceřiné společnosti za co nejlepších podmínek. Takovéto rozhodnutí může být motivováno nejen dalšími starostmi, jako je starost o zachování dobré pověsti značky skupiny nebo o přesměrování její činnosti“ (64). |
| --- | --- |

(111)

V této souvislosti, belgické orgány rovněž uvedly, že podle Soudního dvora Evropských společenství „je na místě (...) připustit, že mateřská společnost může rovněž v omezeném období nést ztráty jedné ze svých dceřiných společností, aby umožnila ukončení činnosti této dceřiné společnosti za co nejlepších podmínek. Takovéto rozhodnutí může být motivováno nejen dalšími starostmi, jako je starost o zachování dobré pověsti značky skupiny nebo o přesměrování její činnosti“ (64).

| (112) | Náklady na propuštění přebytečných zaměstanců po snížení objemu ([...] milionů eur): Belgické orgány, jak již bylo uvedeno výše, vycházely z předpokladu, že nepřímé náklady by se mohly snižovat postupně při propouštění v průběhu 3 let, a to za účelem obnovení rovnováhy. Opatrné odhady belgických orgánů se pohybují kolem 1 000 propuštěných (přibližně 550 v Německu, 200 ve Francii, 100 v Belgii a 200 v ostatních zemích). |
| --- | --- |

(112)

Náklady na propuštění přebytečných zaměstanců po snížení objemu ([...] milionů eur): Belgické orgány, jak již bylo uvedeno výše, vycházely z předpokladu, že nepřímé náklady by se mohly snižovat postupně při propouštění v průběhu 3 let, a to za účelem obnovení rovnováhy. Opatrné odhady belgických orgánů se pohybují kolem 1 000 propuštěných (přibližně 550 v Německu, 200 ve Francii, 100 v Belgii a 200 v ostatních zemích).

| (113) | Dopad na potřebu provozního kapitálu skupiny ABX (45 milionů eur): Belgické orgány se domnívají, že soudní likvidace skupiny by vyvolala veliký tlak ze strany dodavatelů zbytku skupiny na projednání termínů splatnosti jejich faktur (například by vyžadovali platbu v hotovosti místo splatnosti 30 dnů od konce měsíce). Počítají, že zkrácení průměrné doby splatnosti pro dodavatele o 7 dní by vyvolalo okamžitou potřebu hotovosti v řádu 45 milionů eur. |
| --- | --- |

(113)

Dopad na potřebu provozního kapitálu skupiny ABX (45 milionů eur): Belgické orgány se domnívají, že soudní likvidace skupiny by vyvolala veliký tlak ze strany dodavatelů zbytku skupiny na projednání termínů splatnosti jejich faktur (například by vyžadovali platbu v hotovosti místo splatnosti 30 dnů od konce měsíce). Počítají, že zkrácení průměrné doby splatnosti pro dodavatele o 7 dní by vyvolalo okamžitou potřebu hotovosti v řádu 45 milionů eur.

| (114) | Dopad na průměrné náklady na financování SNCB a ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 milionů eur): Podle belgických orgánů by se průměrné náklady na financování SNCB a ABX LOGISTICS v jejich příslušných bankách mohly zvýšit z důvodu skončení plateb některé jejich dceřiných společností. Potenciální nárůst financování se odhaduje na 100 základních bodů (1 %) u bankovního dluhu ABX LOGISTICS (přibližně 240 milionů eur) a 50 základních bodů u bankovního dluhu SNCB (přibližně 900 milionů eur), který nebyl převzat belgickým státem. Za předpokladu, že by tento nárůst byl rozložen do tříletého období, belgické orgány se domnívají, že nárůst spojený s financováním dluhu SNCB by tedy činil řádově 14 milionů eur a nárůst spojený s financováním dluhu ABX LOGISTICS by byl řádově 7 milionů eur. |
| --- | --- |

(114)

Dopad na průměrné náklady na financování SNCB a ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 milionů eur): Podle belgických orgánů by se průměrné náklady na financování SNCB a ABX LOGISTICS v jejich příslušných bankách mohly zvýšit z důvodu skončení plateb některé jejich dceřiných společností. Potenciální nárůst financování se odhaduje na 100 základních bodů (1 %) u bankovního dluhu ABX LOGISTICS (přibližně 240 milionů eur) a 50 základních bodů u bankovního dluhu SNCB (přibližně 900 milionů eur), který nebyl převzat belgickým státem. Za předpokladu, že by tento nárůst byl rozložen do tříletého období, belgické orgány se domnívají, že nárůst spojený s financováním dluhu SNCB by tedy činil řádově 14 milionů eur a nárůst spojený s financováním dluhu ABX LOGISTICS by byl řádově 7 milionů eur.

3.4.3.   Další odůvodnění předložená belgickými orgány

| (115) | Vedle porovnání nákladů na různé scénáře se belgické orgány domnívají, že investoři v případě převodu nebo ukončení činnosti berou v úvahu ještě další faktory. |
| --- | --- |

(115)

Vedle porovnání nákladů na různé scénáře se belgické orgány domnívají, že investoři v případě převodu nebo ukončení činnosti berou v úvahu ještě další faktory.

| (116) | Belgické orgány se rovněž domnívají, že uvalení konkurzu by mohlo způsobit sociální bouře vedoucí k zablokování činnosti ABX LOGISTICS na pracovištích nedotčených likvidací (mezinárodní aktivity), což by mělo dopad na obchody směřující do jiných zemí a také na obchody SNCB. Soukromá společnost by ve stejných podmínkách podle belgických orgánů vzala také v úvahu analogická velmi vysoká rizika a zvolila by scénář dobrovolné likvidace. |
| --- | --- |

(116)

Belgické orgány se rovněž domnívají, že uvalení konkurzu by mohlo způsobit sociální bouře vedoucí k zablokování činnosti ABX LOGISTICS na pracovištích nedotčených likvidací (mezinárodní aktivity), což by mělo dopad na obchody směřující do jiných zemí a také na obchody SNCB. Soukromá společnost by ve stejných podmínkách podle belgických orgánů vzala také v úvahu analogická velmi vysoká rizika a zvolila by scénář dobrovolné likvidace.

| (117) | Obecněji řečeno, podle belgických orgánů „není pravda, že by soukromý investor, tím spíše evropský a tak velký jako SNCB, každopádně volil scénář nucené likvidace, pokud by byla méně nákladná než likvidace dobrovolná. Ostatně jiné soukromé společnosti zvolily za stejných okolností scénář dobrovolné likvidace s financováním sociálního plánu pro pracující, jichž se týkalo ukončení činností“ (65). Podle odborné studie, kterou na žádost belgických orgánů vypracovala advokátní kancelář specializovaná na sociální právo (Claeys & Engels), existuje z poslední doby několik příkladů soukromých společností, které se tak zachovaly. |
| --- | --- |

(117)

Obecněji řečeno, podle belgických orgánů „není pravda, že by soukromý investor, tím spíše evropský a tak velký jako SNCB, každopádně volil scénář nucené likvidace, pokud by byla méně nákladná než likvidace dobrovolná. Ostatně jiné soukromé společnosti zvolily za stejných okolností scénář dobrovolné likvidace s financováním sociálního plánu pro pracující, jichž se týkalo ukončení činností“ (65). Podle odborné studie, kterou na žádost belgických orgánů vypracovala advokátní kancelář specializovaná na sociální právo (Claeys & Engels), existuje z poslední doby několik příkladů soukromých společností, které se tak zachovaly.

| (118) | Belgické orgány kromě toho uvádějí, že soukromá společnost TNT provedla stejné kroky jako SNCB, když se rozhodla, že se vyváže ze ztrátových aktivit vnitrostátní dopravy a jedné části svých aktivit „smluv logistiky“ ve Francii místo toho, aby přistoupila k jejich dobrovolné nebo soudní likvidaci (66). |
| --- | --- |

(118)

Belgické orgány kromě toho uvádějí, že soukromá společnost TNT provedla stejné kroky jako SNCB, když se rozhodla, že se vyváže ze ztrátových aktivit vnitrostátní dopravy a jedné části svých aktivit „smluv logistiky“ ve Francii místo toho, aby přistoupila k jejich dobrovolné nebo soudní likvidaci (66).

| (119) | Belgické orgány dále citují oznámení Komise z března 2005 ohledně restrukturalizace podniků, kde se zejména uvádí, že „udržení sociální soudržnosti, kterou se vyznačuje evropský sociální model, vyžaduje provádění doprovodných politik, jejichž cílem je snížit sociální náklady na nejnižší míru a podporovat vyhledávání alternativních zdrojů pracovních míst a příjmů. (...) Restrukturalizace podniků jsou často vnímány jako v podstatě záporný jev a nejčastěji se zdůrazňuje bezprostřední dopad na zaměstnanost nebo pracovní podmínky. (...) Je tedy nutné doprovázet tento vývoj takovými opatřeními, aby byl dopad restrukturalizací na zaměstnanost a pracovní podmínky co možná nejvíce přechodný a omezený“
   (67). |
| --- | --- |

(119)

Belgické orgány dále citují oznámení Komise z března 2005 ohledně restrukturalizace podniků, kde se zejména uvádí, že „udržení sociální soudržnosti, kterou se vyznačuje evropský sociální model, vyžaduje provádění doprovodných politik, jejichž cílem je snížit sociální náklady na nejnižší míru a podporovat vyhledávání alternativních zdrojů pracovních míst a příjmů. (...) Restrukturalizace podniků jsou často vnímány jako v podstatě záporný jev a nejčastěji se zdůrazňuje bezprostřední dopad na zaměstnanost nebo pracovní podmínky. (...) Je tedy nutné doprovázet tento vývoj takovými opatřeními, aby byl dopad restrukturalizací na zaměstnanost a pracovní podmínky co možná nejvíce přechodný a omezený“
   (67).

| (120) | Na závěr belgické orgány uvádějí, že SNCB zvolila scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci z těchto důvodů:






  (a) | výrazně nižší náklady a rizika než u scénáře soudní nebo dobrovolné likvidace; |
| --- | --- | --- |

(120)

Na závěr belgické orgány uvádějí, že SNCB zvolila scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci z těchto důvodů:

(a)

výrazně nižší náklady a rizika než u scénáře soudní nebo dobrovolné likvidace;

| (b) | menší dopad na hodnotu a pověst skupiny ABX LOGISTICS Worldwide; |
| --- | --- |

(b)

menší dopad na hodnotu a pověst skupiny ABX LOGISTICS Worldwide;

| (c) | přijatelnější sociální důsledky (zachováno 1 300 pracovních míst ve Francii v novém soukromém podniku „Cool Jet“) ; |
| --- | --- |

(c)

přijatelnější sociální důsledky (zachováno 1 300 pracovních míst ve Francii v novém soukromém podniku „Cool Jet“) ;

| (d) | odpovědnost společnosti SNCB vůči dodavatelům a věřitelům se snahou chovat se natolik odpovědně jako každý jiný stejně velký evropský podnik. |
| --- | --- |

(d)

odpovědnost společnosti SNCB vůči dodavatelům a věřitelům se snahou chovat se natolik odpovědně jako každý jiný stejně velký evropský podnik.

3.5.   Zmenšení sítě ABX

| (121) | Restrukturalizace skupiny ABX způsobila velké snížení kapacity její aktivity reexpedice zásilek („freight forwarding“). U této aktivity se kapacita měří patřičným způsobem pomocí ukazatelů jako fakturovaný obrat, počet pracovišť, skladové plochy a počet zaměstnanců. |
| --- | --- |

(121)

Restrukturalizace skupiny ABX způsobila velké snížení kapacity její aktivity reexpedice zásilek („freight forwarding“). U této aktivity se kapacita měří patřičným způsobem pomocí ukazatelů jako fakturovaný obrat, počet pracovišť, skladové plochy a počet zaměstnanců.

| (122) | Podle belgických orgánů celková operativní restrukturalizační opatření použitá ve skupině ABX-WW výrazně přesáhla původně předpokládaná opatření.
  V původním plánu se předpokládal prodej 3 dceřiných společností s obratem 98,5 milionů eur, zavření 7 agentur a 3 skladů v Německu, 4 agentur ve Francii, 2 agentur v Nizozemsku, snížení počtu pracovních míst na plný úvazek o 690, včetně dopadu uzavřených agentur.
  Opatření spočívající ve snížení kapacity, jež byla oznámena během roku 2005, budou mít do dokončení restrukturalizace za účinek snížení počtu pracovišť o 176 (-31 %), obratu o 624 milionů eur (-21 %), počtu pracovních míst na plný úvazek o 5 827 (-40 %) a provozních ploch o 917 377 m2
   (68) (-54 %).
  Další závazky týkající se Německa, jež na sebe Belgie vzala v listopadu 2005, toto snížení ještě více zvýrazní. |
| --- | --- |

(122)

Podle belgických orgánů celková operativní restrukturalizační opatření použitá ve skupině ABX-WW výrazně přesáhla původně předpokládaná opatření.

V původním plánu se předpokládal prodej 3 dceřiných společností s obratem 98,5 milionů eur, zavření 7 agentur a 3 skladů v Německu, 4 agentur ve Francii, 2 agentur v Nizozemsku, snížení počtu pracovních míst na plný úvazek o 690, včetně dopadu uzavřených agentur.

Opatření spočívající ve snížení kapacity, jež byla oznámena během roku 2005, budou mít do dokončení restrukturalizace za účinek snížení počtu pracovišť o 176 (-31 %), obratu o 624 milionů eur (-21 %), počtu pracovních míst na plný úvazek o 5 827 (-40 %) a provozních ploch o 917 377 m2
   (68) (-54 %).

Další závazky týkající se Německa, jež na sebe Belgie vzala v listopadu 2005, toto snížení ještě více zvýrazní.

| (123) | Belgické orgány uvádějí, že zmenšení rozsahu aktivit, převody provedené od roku 2002 a další nedávno naplánované kroky představují maximum a že další zmenšení by vedlo k rozpadu sítě ABX LOGISTICS. Podle belgických orgánů je totiž existence mezinárodní sítě základem strategické a obchodní pozice ABX a jejích konkurentů; rozpad sítě by měl vážný negativní dopad, který by ohrozil konkurenceschopnou strukturální pozici skupiny na trhu, možnost realizace restrukturalizačního plánu a přitažlivost skupiny pro potenciální partnery v rámci privatizace.
  Belgické orgány se v této souvislosti domnívají, že operaci vyvázání se z vnitrostátních zásilkových aktivit ve Francii nelze v Německu zopakovat; integrace vnitrostátních a mezinárodních silničních aktivit dceřiných společností v Německu a v Nizozemsku je totiž mnohem větší než v případě silničních aktivit ve Francii z důvodu integrace počítačových operací a systémů a z důvodu velkého podílu společných zákazníků; větší integrace vyplývá nejen ze struktury německého trhu, ale také z historického vývoje společnosti ABX LOGISTICS – zatímco ve Francii se „mezinárodní“ a „vnitrostátní“ sekce integrovaly až v roce 2003, a to jen částečně, v Německu vedle sebe existovaly aktivity vnitrostátního zasilatelství a silniční aktivity freight forwarding international v rámci téhož subjektu již v roce 1996 po fúzi společností THL a Bahntrans (které vytvořily ABX Německo).
  Belgické orgány dodávají, že v Německu i v Nizozemsku by další zmenšení hustoty sítě Road vedlo k odchodu z německého trhu s ohledem na porovnání počtu pracovišť společnosti ABX LOGISTICS a jejích konkurentů v každé z těchto dvou zemí.
  Porovnání počtu pracovišť„Road“ společnosti ABX LOGISTICS a jejích hlavních konkurentů na německém a na nizozemském trhu (před uvažováním o dalším snížení kapacity v Německu) (69)











  Německo | | | Nizozemsko | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Elix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS |

(123)

Belgické orgány uvádějí, že zmenšení rozsahu aktivit, převody provedené od roku 2002 a další nedávno naplánované kroky představují maximum a že další zmenšení by vedlo k rozpadu sítě ABX LOGISTICS. Podle belgických orgánů je totiž existence mezinárodní sítě základem strategické a obchodní pozice ABX a jejích konkurentů; rozpad sítě by měl vážný negativní dopad, který by ohrozil konkurenceschopnou strukturální pozici skupiny na trhu, možnost realizace restrukturalizačního plánu a přitažlivost skupiny pro potenciální partnery v rámci privatizace.

Belgické orgány se v této souvislosti domnívají, že operaci vyvázání se z vnitrostátních zásilkových aktivit ve Francii nelze v Německu zopakovat; integrace vnitrostátních a mezinárodních silničních aktivit dceřiných společností v Německu a v Nizozemsku je totiž mnohem větší než v případě silničních aktivit ve Francii z důvodu integrace počítačových operací a systémů a z důvodu velkého podílu společných zákazníků; větší integrace vyplývá nejen ze struktury německého trhu, ale také z historického vývoje společnosti ABX LOGISTICS – zatímco ve Francii se „mezinárodní“ a „vnitrostátní“ sekce integrovaly až v roce 2003, a to jen částečně, v Německu vedle sebe existovaly aktivity vnitrostátního zasilatelství a silniční aktivity freight forwarding international v rámci téhož subjektu již v roce 1996 po fúzi společností THL a Bahntrans (které vytvořily ABX Německo).

Belgické orgány dodávají, že v Německu i v Nizozemsku by další zmenšení hustoty sítě Road vedlo k odchodu z německého trhu s ohledem na porovnání počtu pracovišť společnosti ABX LOGISTICS a jejích konkurentů v každé z těchto dvou zemí.

Porovnání počtu pracovišť„Road“ společnosti ABX LOGISTICS a jejích hlavních konkurentů na německém a na nizozemském trhu (před uvažováním o dalším snížení kapacity v Německu) (69)

Německo

Nizozemsko

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Elix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS

Dále zdůrazňují, že toto vyvázání se přichází v okamžiku, kdy hlavní konkurenti ABX přistupují ke koupi zasilatelských společností nebo skupin, a to zejména v Německu, za účelem rozvoje své vnitrostátní zasilatelské sítě v této zemi.

3.6.   Půjčky poskytnuté společností SNCB skupině ABX v roce 2002

| (124) | SNCB poskytla půjčky několika dceřiným společnostem skupiny ABX.
  V dubnu a v květnu 2002 SNCB poskytla belgické dceřiné společnosti ABX LOGISTICS group NV tři půjčky v jednotlivé výši 50 milionů eur, 10 milionů eur a 29 milionů eur s proměnlivými úrokovými sazbami. Podle belgických orgánů byly průměrné úrokové sazby těchto půjček v uvedeném pořadí [...] %, [...] % a [...] %.
  Tyto půjčky byly 30. června 2004 převzaty SNCB a byly přímo přiděleny společnostem ABX Německo, Nizozemí a Francie. Úroky u jednotlivých zemí činily [...] %, [...] % a [...] %. |
| --- | --- |

(124)

SNCB poskytla půjčky několika dceřiným společnostem skupiny ABX.

V dubnu a v květnu 2002 SNCB poskytla belgické dceřiné společnosti ABX LOGISTICS group NV tři půjčky v jednotlivé výši 50 milionů eur, 10 milionů eur a 29 milionů eur s proměnlivými úrokovými sazbami. Podle belgických orgánů byly průměrné úrokové sazby těchto půjček v uvedeném pořadí [...] %, [...] % a [...] %.

Tyto půjčky byly 30. června 2004 převzaty SNCB a byly přímo přiděleny společnostem ABX Německo, Nizozemí a Francie. Úroky u jednotlivých zemí činily [...] %, [...] % a [...] %.

3.7.   Privatizace ABX-WW

| (125) | Podle belgických orgánů „SNCB potvrdila svoji vůli privatizovat ABX LOGISTICS Worldwide do šesti měsíců po rozhodnutí Komise
  o schválení restrukturalizačního plánu. (...) SNCB Holding a potenciální kupec uzavřely a podepsaly dne 22. března 2005 smlouvu o smlouvě budoucí (‚Term sheet‘). Tato smlouva je však vázána odkladnou podmínkou, zda Komise přijala kladné rozhodnutí o schválení restrukturalizačního plánu.“
   (70) |
| --- | --- |

(125)

Podle belgických orgánů „SNCB potvrdila svoji vůli privatizovat ABX LOGISTICS Worldwide do šesti měsíců po rozhodnutí Komise
  o schválení restrukturalizačního plánu. (...) SNCB Holding a potenciální kupec uzavřely a podepsaly dne 22. března 2005 smlouvu o smlouvě budoucí (‚Term sheet‘). Tato smlouva je však vázána odkladnou podmínkou, zda Komise přijala kladné rozhodnutí o schválení restrukturalizačního plánu.“
   (70)

| (126) | Belgické orgány uvedly, že v důsledku rozhodnutí o restrukturalizaci a prodeje skupiny ABX společností SNCB, zahájila tato společnost jednání s několika potenciálními nabyvateli. Za této situace SNCB pověřila ABX-WW a společnost „Petercam“, aby ji zastupovaly ve věci tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(126)

Belgické orgány uvedly, že v důsledku rozhodnutí o restrukturalizaci a prodeje skupiny ABX společností SNCB, zahájila tato společnost jednání s několika potenciálními nabyvateli. Za této situace SNCB pověřila ABX-WW a společnost „Petercam“, aby ji zastupovaly ve věci tohoto prodeje.

| (127) | ABX-WW počínaje červnem 2003 zahájila předběžná jednání s prvním partnerem, a to průmyslovou skupinou. V březnu a v červnu 2004 byl sepsán návrh předběžné dohody („memorandum of understanding“). Od června do srpna 2004 byla jednání přerušena z důvodů na straně tohoto prvního potenciálního partnera. |
| --- | --- |

(127)

ABX-WW počínaje červnem 2003 zahájila předběžná jednání s prvním partnerem, a to průmyslovou skupinou. V březnu a v červnu 2004 byl sepsán návrh předběžné dohody („memorandum of understanding“). Od června do srpna 2004 byla jednání přerušena z důvodů na straně tohoto prvního potenciálního partnera.

| (128) | V červnu 2004 ABX-WW navázala kontakty s druhým průmyslovým partnerem. V září 2004 však tento druhý potenciální partner uvedl, že od jednání s ABX-WW definitivně odstupuje. |
| --- | --- |

(128)

V červnu 2004 ABX-WW navázala kontakty s druhým průmyslovým partnerem. V září 2004 však tento druhý potenciální partner uvedl, že od jednání s ABX-WW definitivně odstupuje.

| (129) | Koncem srpna 2004 byly navázány kontakty se třetím potenciálním partnerem, další průmyslovou skupinou. Tato jednání byla nicméně ukončena kvůli slibným kontaktům se čtvrtým partnerem, jenž společnosti SNCB v listopadu 2004 předložil výhodnou nabídku k oživení ABX-WW, jak je popsáno výše. S tímto zájemcem, dále jen „Yvan“, SNCB podepsala v březnu 2005 kupní smlouvu a výše uvedenou smlouvu o smlouvě budoucí („Term Sheet“). |
| --- | --- |

(129)

Koncem srpna 2004 byly navázány kontakty se třetím potenciálním partnerem, další průmyslovou skupinou. Tato jednání byla nicméně ukončena kvůli slibným kontaktům se čtvrtým partnerem, jenž společnosti SNCB v listopadu 2004 předložil výhodnou nabídku k oživení ABX-WW, jak je popsáno výše. S tímto zájemcem, dále jen „Yvan“, SNCB podepsala v březnu 2005 kupní smlouvu a výše uvedenou smlouvu o smlouvě budoucí („Term Sheet“).

| (130) | Podle výše uvedené smlouvy o smlouvě budoucí („Term sheet“) se Yvan zavázal, že za podmínky kladného rozhodnutí Komise bude investovat částku [60 až 150(**)] milionů eur, z čehož [...] milionů eur na platbu společnosti SNCB Holding za akcie ABX LOGISTICS Worldwide. Co se týče zbývající části této investice ze strany zájemce Yvan, měla být použita následovně:






  (a) | [...] milionů eur formou vzájemné půjčky („back-to-back“) na zaplacení záruky SNCB na objekt v [...]; |
| --- | --- | --- |

(130)

Podle výše uvedené smlouvy o smlouvě budoucí („Term sheet“) se Yvan zavázal, že za podmínky kladného rozhodnutí Komise bude investovat částku [60 až 150(**)] milionů eur, z čehož [...] milionů eur na platbu společnosti SNCB Holding za akcie ABX LOGISTICS Worldwide. Co se týče zbývající části této investice ze strany zájemce Yvan, měla být použita následovně:

(a)

[...] milionů eur formou vzájemné půjčky („back-to-back“) na zaplacení záruky SNCB na objekt v [...];

| (b) | [...] milionů eur formou podřízené půjčky pro ABX LOGISTICS Worldwide, aby mohla financovat :






  — | náklady na transakce zahrnující mimo jiné náklady zájemce Yvan a jeho strategické, právnické a zejména finanční rady. Tyto náklady se odhadují ve výši [...] až [...] milionů eur; |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] milionů eur formou podřízené půjčky pro ABX LOGISTICS Worldwide, aby mohla financovat :

—

náklady na transakce zahrnující mimo jiné náklady zájemce Yvan a jeho strategické, právnické a zejména finanční rady. Tyto náklady se odhadují ve výši [...] až [...] milionů eur;

| — | potřeby na financování spojené s případným odstoupením nebo s požadavky na případné záruky ze strany některých finančních ústavů v důsledku změny akcionáře. Zůstatek ve výši [...] milionů eur po úhradě nákladů na transakci, tedy [...] až [...] milionů eur, je určen k pokrytí potřeb na financování plynoucích z tohoto odstoupení. |
| --- | --- |

—

potřeby na financování spojené s případným odstoupením nebo s požadavky na případné záruky ze strany některých finančních ústavů v důsledku změny akcionáře. Zůstatek ve výši [...] milionů eur po úhradě nákladů na transakci, tedy [...] až [...] milionů eur, je určen k pokrytí potřeb na financování plynoucích z tohoto odstoupení.

| (131) | Smlouva o smlouvě budoucí („Term Sheet“) stanoví, že s výhradou obvyklých podmínek a pravidel due diligence budou mít Yvan a SNCB ve věci převodu povinnost přistoupit k prodeji skupiny ABX, jakmile bude splněna odkladná podmínka vztahující se k rozhodnutí Komise.
  V případě, že tato podmínka splněna nebude, subjekty Yvan a SNCB by již za určitých okolností nemusely být dále vázány kupní smlouvou. |
| --- | --- |

(131)

Smlouva o smlouvě budoucí („Term Sheet“) stanoví, že s výhradou obvyklých podmínek a pravidel due diligence budou mít Yvan a SNCB ve věci převodu povinnost přistoupit k prodeji skupiny ABX, jakmile bude splněna odkladná podmínka vztahující se k rozhodnutí Komise.

V případě, že tato podmínka splněna nebude, subjekty Yvan a SNCB by již za určitých okolností nemusely být dále vázány kupní smlouvou.

| (132) | Belgické orgány na závěr upřesnily, že „po privatizaci ABX-WW bude SNCB uvolněna ze všech svých mimorozpočtových závazků a kreditních podpor. [...] Existence kreditních podpor již nebude mít žádný význam
  a tudíž skončí, jakmile budou finanční opatření k rekapitalizaci německé dceřiné společnosti povolena Komisí a provedena“ (71). |
| --- | --- |

(132)

Belgické orgány na závěr upřesnily, že „po privatizaci ABX-WW bude SNCB uvolněna ze všech svých mimorozpočtových závazků a kreditních podpor. [...] Existence kreditních podpor již nebude mít žádný význam
  a tudíž skončí, jakmile budou finanční opatření k rekapitalizaci německé dceřiné společnosti povolena Komisí a provedena“ (71).

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1.   Zahájení řízení

| (133) | S ohledem na okolnosti tohoto případu a zejména na závěry přednesené Komisí při zahájení řízení dále uvedené zúčastněné strany vyjádřily odděleně a nezávisle své následující připomínky. |
| --- | --- |

(133)

S ohledem na okolnosti tohoto případu a zejména na závěry přednesené Komisí při zahájení řízení dále uvedené zúčastněné strany vyjádřily odděleně a nezávisle své následující připomínky.

| (134) | Nejdříve jsou předloženy argumenty první skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (jakožto zmocněnec společnosti Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (72). |
| --- | --- |

(134)

Nejdříve jsou předloženy argumenty první skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (jakožto zmocněnec společnosti Deutschen Post AG) 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (72).

| (135) | Ve věci restrukturalizačního plánu: Zúčastněné strany zdůrazňují vnitřní nedostatky původního restrukturalizačního plánu, předloženého společností ABX. Popírají, že jsou cílové subjekty způsobilé k podpoře na restrukturalizaci, jelikož jsou alespoň po ekonomické stránce zapojeny do skupiny podniků, která by měla být schopna spolufinancovat předpokládaná opatření. Zdůrazňují, že podpora restrukturalizace může být povolena, jen pokud je spojena s životaschopným restrukturalizačním plánem, zajišťujícícím dlouhodobý návrat k výnosnosti. Tyto zúčastněné strany se tedy shodují ohledně zahájení řízení v konstatování, že tento plán nevede k životaschopnosti, že jeho financování je nedostatečné a že jsou nedostatečná i jeho operativní restrukturalizační opatření. Z toho vyplývá, že schválení podpory by nevedlo k životaschopnosti a narušilo by hospodářskou soutěž v rozporu se zájmy Společenství. |
| --- | --- |

(135)

Ve věci restrukturalizačního plánu: Zúčastněné strany zdůrazňují vnitřní nedostatky původního restrukturalizačního plánu, předloženého společností ABX. Popírají, že jsou cílové subjekty způsobilé k podpoře na restrukturalizaci, jelikož jsou alespoň po ekonomické stránce zapojeny do skupiny podniků, která by měla být schopna spolufinancovat předpokládaná opatření. Zdůrazňují, že podpora restrukturalizace může být povolena, jen pokud je spojena s životaschopným restrukturalizačním plánem, zajišťujícícím dlouhodobý návrat k výnosnosti. Tyto zúčastněné strany se tedy shodují ohledně zahájení řízení v konstatování, že tento plán nevede k životaschopnosti, že jeho financování je nedostatečné a že jsou nedostatečná i jeho operativní restrukturalizační opatření. Z toho vyplývá, že schválení podpory by nevedlo k životaschopnosti a narušilo by hospodářskou soutěž v rozporu se zájmy Společenství.

| (136) | Obecně řečeno by pravděpodobnost obnovy normální výnosnosti kapitálů nebyla zřejmá, stejně tak jako podmínky podobného vývoje ve smyslu globálního růstu trhu, získání podílu na trhu, zlepšení produktivity a kvality služeb a změny chování zákazníků. |
| --- | --- |

(136)

Obecně řečeno by pravděpodobnost obnovy normální výnosnosti kapitálů nebyla zřejmá, stejně tak jako podmínky podobného vývoje ve smyslu globálního růstu trhu, získání podílu na trhu, zlepšení produktivity a kvality služeb a změny chování zákazníků.

| (137) | Předpokládaná restrukturalizační a racionalizační opatření by odpovídala přizpůsobení se přeměnám odvětví zasilatelství a logistiky, kterým měla ABX projít již před několika lety a kterým ostatní podniky z tohoto oboru již prošly s vynaložením velkého úsilí. Schválení plánu Komisí by pouze prodloužilo již dávné narušování trhu a přeneslo by ekonomické obtíže na podniky, které již vynaložily své úsilí na restrukturalizaci, zvláště pak na střední podniky se soukromým kapitálem, a některé z nich by se dokonce dostaly do nepřekonatelných obtíží. |
| --- | --- |

(137)

Předpokládaná restrukturalizační a racionalizační opatření by odpovídala přizpůsobení se přeměnám odvětví zasilatelství a logistiky, kterým měla ABX projít již před několika lety a kterým ostatní podniky z tohoto oboru již prošly s vynaložením velkého úsilí. Schválení plánu Komisí by pouze prodloužilo již dávné narušování trhu a přeneslo by ekonomické obtíže na podniky, které již vynaložily své úsilí na restrukturalizaci, zvláště pak na střední podniky se soukromým kapitálem, a některé z nich by se dokonce dostaly do nepřekonatelných obtíží.

| (138) | Ve věci zasahování státu: Zpoždění v restrukturalizaci ABX bylo z velké části způsobeno neustálým vměšováním SNCB do každodenního řízení ABX a do politického jmenování členů správní rady ABX. Některé zúčastněné strany zdůrazňují, že výběru členů správní rady ABX Logistics Group a později i ABX Logistics Worldwide chyběla transparentnost. Členové správní rady byli jmenováni podle volného uvážení vedením společnosti SNCB na základě politických kritérií, což bránilo veškeré nezávislosti řízení podniku. Strany také uvedly, že rozhodnutí o řízení ABX přijímala buď rada ministrů nebo vedení SNCB a že nelze tvrdit, že by byla ABX řízena vlastním řídícím výborem. |
| --- | --- |

(138)

Ve věci zasahování státu: Zpoždění v restrukturalizaci ABX bylo z velké části způsobeno neustálým vměšováním SNCB do každodenního řízení ABX a do politického jmenování členů správní rady ABX. Některé zúčastněné strany zdůrazňují, že výběru členů správní rady ABX Logistics Group a později i ABX Logistics Worldwide chyběla transparentnost. Členové správní rady byli jmenováni podle volného uvážení vedením společnosti SNCB na základě politických kritérií, což bránilo veškeré nezávislosti řízení podniku. Strany také uvedly, že rozhodnutí o řízení ABX přijímala buď rada ministrů nebo vedení SNCB a že nelze tvrdit, že by byla ABX řízena vlastním řídícím výborem.

| (139) | Ve věci restrukturalizace dceřiné společnosti ve Francii: Výše částky potřebné k refinancování je podhodnocena. V původním plánu je podceněna šíře potřebné podpory jen na vyrovnání ztrát zaznamenaných po vytvoření sítě dceřiných společností ABX. Celkově jsou podle těchto stran prognózy na oživení činnosti nereálné a nemohou se uskutečnit bez další podpory a bez získání trhu na úkor konkurence politikou, která by trh rozložila. |
| --- | --- |

(139)

Ve věci restrukturalizace dceřiné společnosti ve Francii: Výše částky potřebné k refinancování je podhodnocena. V původním plánu je podceněna šíře potřebné podpory jen na vyrovnání ztrát zaznamenaných po vytvoření sítě dceřiných společností ABX. Celkově jsou podle těchto stran prognózy na oživení činnosti nereálné a nemohou se uskutečnit bez další podpory a bez získání trhu na úkor konkurence politikou, která by trh rozložila.

| (140) | Ve věci privatizace ABX: Některé zúčastněné strany žádaly privatizaci společnosti ABX. Strany kritizovaly, že privatizace se pouze plánuje, aniž by zde byly známky konkrétního prodeje. |
| --- | --- |

(140)

Ve věci privatizace ABX: Některé zúčastněné strany žádaly privatizaci společnosti ABX. Strany kritizovaly, že privatizace se pouze plánuje, aniž by zde byly známky konkrétního prodeje.

| (141) | Ve věci koupě a rozšíření sítě ABX: Výše uvedené třetí strany se domnívají, že působení ABX v oboru zasilatelství a logistiky se od roku 1998 odehrává s pomocí nezákonných státních podpor, které na trhu vážně narušily hospodářskou soutěž. Vytvoření sítě ABX pak bylo možné jedině díky masivní státní podpoře poskytované společností SNCB. |
| --- | --- |

(141)

Ve věci koupě a rozšíření sítě ABX: Výše uvedené třetí strany se domnívají, že působení ABX v oboru zasilatelství a logistiky se od roku 1998 odehrává s pomocí nezákonných státních podpor, které na trhu vážně narušily hospodářskou soutěž. Vytvoření sítě ABX pak bylo možné jedině díky masivní státní podpoře poskytované společností SNCB.

| (142) | Dále jsou předloženy argumenty druhé skupiny třetích zúčastněných osob, a to: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – zástupci německé skupiny ABX Logistics, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (73). |
| --- | --- |

(142)

Dále jsou předloženy argumenty druhé skupiny třetích zúčastněných osob, a to: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – zástupci německé skupiny ABX Logistics, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (73).

| (143) | Situace zaměstnanců skupiny ABX se stala předmětem několika připomínek zúčastněných stran. Poznamenávají, že předcházející sociální plány ve Francii se již týkaly několika stovek zaměstnanců a že pracovní místa v odvětví logistiky jsou ohrožena. Zástupci německé dceřiné společnosti rovněž připomínají, že od roku 1998 byl počet zaměstnanců snížen přibližně o 4 000, k čemuž je nutno připočítat dalších 2 000 míst subdodavatelů, která na ně navazovala. Dále připomínají, že ABX by měla být brzy privatizována a že úsilí k dosažení tohoto cíle by se nemělo zhatit. |
| --- | --- |

(143)

Situace zaměstnanců skupiny ABX se stala předmětem několika připomínek zúčastněných stran. Poznamenávají, že předcházející sociální plány ve Francii se již týkaly několika stovek zaměstnanců a že pracovní místa v odvětví logistiky jsou ohrožena. Zástupci německé dceřiné společnosti rovněž připomínají, že od roku 1998 byl počet zaměstnanců snížen přibližně o 4 000, k čemuž je nutno připočítat dalších 2 000 míst subdodavatelů, která na ně navazovala. Dále připomínají, že ABX by měla být brzy privatizována a že úsilí k dosažení tohoto cíle by se nemělo zhatit.

| (144) | La Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT má specifičtější požadavek, aby se vytvořil závazný sociální sazebník pro boj proti „ekonomickému dumpingu“, který zjevně provozují konkurenti ABX ve Francii. |
| --- | --- |

(144)

La Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT má specifičtější požadavek, aby se vytvořil závazný sociální sazebník pro boj proti „ekonomickému dumpingu“, který zjevně provozují konkurenti ABX ve Francii.

| (145) | La Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) nicméně zdůrazňuje, že ABX dokázala projevit spolupráci, když jí dobrovolně umožnila nahlédnout do svých knih. FRBT je tedy schopna potvrdit, že platná nařízení ve věci licencí a pojištění vozidel jsou dodržována. |
| --- | --- |

(145)

La Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) nicméně zdůrazňuje, že ABX dokázala projevit spolupráci, když jí dobrovolně umožnila nahlédnout do svých knih. FRBT je tedy schopna potvrdit, že platná nařízení ve věci licencí a pojištění vozidel jsou dodržována.

| (146) | Tyto strany dále upozornily, že vedení ABX (Belgium) S.A. předložilo Komisi po uplynutí termínu k předložení připomínek petici řidičů působících v různých krajských distribučních střediscích společnosti ABX Belgium a výslovně žádalo o kladné rozhodnutí ve věci restrukturalizace ABX. |
| --- | --- |

(146)

Tyto strany dále upozornily, že vedení ABX (Belgium) S.A. předložilo Komisi po uplynutí termínu k předložení připomínek petici řidičů působících v různých krajských distribučních střediscích společnosti ABX Belgium a výslovně žádalo o kladné rozhodnutí ve věci restrukturalizace ABX.

4.2.   Rozšíření řízení

| (147) | S ohledem na rozšíření řízení vyjádřily dále uvedené strany samostatně a nezávisle následující připomínky. |
| --- | --- |

(147)

S ohledem na rozšíření řízení vyjádřily dále uvedené strany samostatně a nezávisle následující připomínky.

| (148) | Nejdříve jsou předloženy argumenty první skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. „HALTE“ ; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Association; 4. Pan Robert Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ; 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (75). |
| --- | --- |

(148)

Nejdříve jsou předloženy argumenty první skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. „HALTE“ ; 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer; 3. BCA – Belgian Courrier Association; 4. Pan Robert Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ; 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (75).

| (149) | Tyto strany převážně vyjadřují své pochybnosti, pokud jde o slučitelnost podpor, kterých se dostalo společnosti ABX, a žádají o nápravu rovnocenných podmínek hospodářské soutěže. A to zejména s přihlédnutím k přibývajícím hlášeným podporám a k významnému postavení ABX na trzích vystavených silné konkurenci především v Německu. Případně schválené podpory by měly být alespoň doprovázeny dostatečnými protihodnotami ze strany ABX. Co se týče prodeje části ABX Francie, tyto strany žádají, aby bylo prověřeno, že byl prodej uskutečněn bez plateb další podpory. Prodej ABX je považován za pozitivní krok, pokud bude proveden za tržních podmínek, přičemž by však tento prodej neměl vést Komisi k méně přísnému rozhodnutí ve věci podpor přijatých společností ABX v případě neuskutečněného prodeje. |
| --- | --- |

(149)

Tyto strany převážně vyjadřují své pochybnosti, pokud jde o slučitelnost podpor, kterých se dostalo společnosti ABX, a žádají o nápravu rovnocenných podmínek hospodářské soutěže. A to zejména s přihlédnutím k přibývajícím hlášeným podporám a k významnému postavení ABX na trzích vystavených silné konkurenci především v Německu. Případně schválené podpory by měly být alespoň doprovázeny dostatečnými protihodnotami ze strany ABX. Co se týče prodeje části ABX Francie, tyto strany žádají, aby bylo prověřeno, že byl prodej uskutečněn bez plateb další podpory. Prodej ABX je považován za pozitivní krok, pokud bude proveden za tržních podmínek, přičemž by však tento prodej neměl vést Komisi k méně přísnému rozhodnutí ve věci podpor přijatých společností ABX v případě neuskutečněného prodeje.

| (150) | Pan Ziegler kromě toho uvádí, že nebyla uhrazena splátka oznámené půjčky 140 milionů eur, jež byla poskytnuta ABX, že se lze obávat, že ABX bude ve výhodě během privatizace skupiny ABX s přihlédnutím k podmínkám této privatizace, že SNCB nepřistoupila k prodeji ABX-France, že restrukturalizace ABX nevypadá reálně za současných podmínek řízení a strategie podniku a že úpadek ABX by měl rozsáhlé následky. |
| --- | --- |

(150)

Pan Ziegler kromě toho uvádí, že nebyla uhrazena splátka oznámené půjčky 140 milionů eur, jež byla poskytnuta ABX, že se lze obávat, že ABX bude ve výhodě během privatizace skupiny ABX s přihlédnutím k podmínkám této privatizace, že SNCB nepřistoupila k prodeji ABX-France, že restrukturalizace ABX nevypadá reálně za současných podmínek řízení a strategie podniku a že úpadek ABX by měl rozsáhlé následky.

| (151) | Dále jsou předloženy argumenty druhé skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR –Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (76). |
| --- | --- |

(151)

Dále jsou předloženy argumenty druhé skupiny třetích zúčastněných stran, a to: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR –Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, jejichž argumenty se překrývají a jsou shrnuty níže (76).

| (152) | Tyto třetí strany většinou uvedly, že si nepřejí, aby Komise případným zamítavým rozhodnutím ohrozila pracovní místa tisíců subdodavatelů pracujících pro ABX. |
| --- | --- |

(152)

Tyto třetí strany většinou uvedly, že si nepřejí, aby Komise případným zamítavým rozhodnutím ohrozila pracovní místa tisíců subdodavatelů pracujících pro ABX.

| (153) | Cool Jet uvádí, že aktivity odkoupené během odkoupení podniku jeho zaměstnanci budou moci být životaschopné po oživení, které by mělo být provedeno podle přesného strategického plánu v průběhu 3 let po převzetí aktivit, že prodejní cena přihlíží k přiměřeným očekávaným ztrátám, uvedeným v rozpočtu, že převzaté aktivity nemají velký podíl na trhu (1,5 % trhu zasilatelství a expresních služeb ve Francii) a dále, že společnost Cool Jet zaměstnává 1300 osob, jejichž pracovní místa by neexistovala, kdyby Cool Jet nemohla dotyčné aktivity koupit. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet uvádí, že aktivity odkoupené během odkoupení podniku jeho zaměstnanci budou moci být životaschopné po oživení, které by mělo být provedeno podle přesného strategického plánu v průběhu 3 let po převzetí aktivit, že prodejní cena přihlíží k přiměřeným očekávaným ztrátám, uvedeným v rozpočtu, že převzaté aktivity nemají velký podíl na trhu (1,5 % trhu zasilatelství a expresních služeb ve Francii) a dále, že společnost Cool Jet zaměstnává 1300 osob, jejichž pracovní místa by neexistovala, kdyby Cool Jet nemohla dotyčné aktivity koupit.

| (154) | UPTR dále uvádí, že měla možnost nahlédnout do knih ABX při zachování veškeré transparentnosti, a konstatuje, že se výsledky skupiny zlepšily, že skupina v roce 2004 poprvé dosáhla provozní výnosnosti. UPTR podporuje Komisi, aby přijala rychlé rozhodnutí, které by umožnilo privatizaci ABX, jež by zajistila stabilitu poctivého účastníka hospodářské soutěže, jehož přítomnost na trhu je pro oblast belgické silniční dopravy prospěšná. |
| --- | --- |

(154)

UPTR dále uvádí, že měla možnost nahlédnout do knih ABX při zachování veškeré transparentnosti, a konstatuje, že se výsledky skupiny zlepšily, že skupina v roce 2004 poprvé dosáhla provozní výnosnosti. UPTR podporuje Komisi, aby přijala rychlé rozhodnutí, které by umožnilo privatizaci ABX, jež by zajistila stabilitu poctivého účastníka hospodářské soutěže, jehož přítomnost na trhu je pro oblast belgické silniční dopravy prospěšná.

| (155) | Komise mimo termíny řízení obdržela také stížnost týkající se prodeje ABX-WW, podle níž SNCB Holding nedodržela podmínky transparentního, otevřeného a nediskriminačního postupu ve věci privatizace ABX Logistics, a tímto vyřadila stěžující si investory. |
| --- | --- |

(155)

Komise mimo termíny řízení obdržela také stížnost týkající se prodeje ABX-WW, podle níž SNCB Holding nedodržela podmínky transparentního, otevřeného a nediskriminačního postupu ve věci privatizace ABX Logistics, a tímto vyřadila stěžující si investory.

5.   PŘIPOMÍNKY BELGIE

5.1.   Zahájení a rozšíření řízení

| (156) | Základní prvky obsažené v připomínkách Belgie v souvislosti se zahájením a rozšířením řízení jsou převážně zahrnuty do popisné části. Ostatní prvky jsou převážně shrnuty níže. |
| --- | --- |

(156)

Základní prvky obsažené v připomínkách Belgie v souvislosti se zahájením a rozšířením řízení jsou převážně zahrnuty do popisné části. Ostatní prvky jsou převážně shrnuty níže.

| (157) | Ve věci přičitatelnosti některých činů belgickému státu: Belgické orgány v celém spisu několikrát uvedly, že belgický stát není ve smyslu judikátu Stardust Soudního dvora nijak zapojen do rozhodovacího postupu SNCB týkajícího se ABX Logistics. Připomněly rovněž, že by tuto přičitatelnost měla případně dokázat sama Komise. |
| --- | --- |

(157)

Ve věci přičitatelnosti některých činů belgickému státu: Belgické orgány v celém spisu několikrát uvedly, že belgický stát není ve smyslu judikátu Stardust Soudního dvora nijak zapojen do rozhodovacího postupu SNCB týkajícího se ABX Logistics. Připomněly rovněž, že by tuto přičitatelnost měla případně dokázat sama Komise.

| (158) | V souvislosti s investováním do ABX belgické orgány v průběhu řízení stále opakovaly, že stát do rozhodování SNCB nevstupoval. |
| --- | --- |

(158)

V souvislosti s investováním do ABX belgické orgány v průběhu řízení stále opakovaly, že stát do rozhodování SNCB nevstupoval.

| (159) | V souvislosti s tiskovou zprávou rady ministrů ze dne 22. února 2002, belgické orgány připomněly, (77) že:






  (a) | „veřejné orgány nemohou veřejným samostatným podnikům (jako je SNCB) zákonně uložit rozhodnutí nebo obecné zásady ve věcech, které se nevztahují k jejich úkolu poskytování veřejné služby (jako je řízení ABX LOGISTICS)“ ; |
| --- | --- | --- |

(159)

V souvislosti s tiskovou zprávou rady ministrů ze dne 22. února 2002, belgické orgány připomněly, (77) že:

(a)

„veřejné orgány nemohou veřejným samostatným podnikům (jako je SNCB) zákonně uložit rozhodnutí nebo obecné zásady ve věcech, které se nevztahují k jejich úkolu poskytování veřejné služby (jako je řízení ABX LOGISTICS)“ ;

| (b) | „v tiskové zprávě ze dne 22. února 2002 se rada ministrů omezila na vyjádření své podpory určitým obecným zásadám týkajícím se restrukturalizace ABX LOGISTICS (tyto obecné zásady správní rada SNCB ostatně ani nepřevzala, kromě jedné, kterou však sama vyhlásila ještě před 22. únorem 2002)“ ; |
| --- | --- |

(b)

„v tiskové zprávě ze dne 22. února 2002 se rada ministrů omezila na vyjádření své podpory určitým obecným zásadám týkajícím se restrukturalizace ABX LOGISTICS (tyto obecné zásady správní rada SNCB ostatně ani nepřevzala, kromě jedné, kterou však sama vyhlásila ještě před 22. únorem 2002)“ ;

| (c) | „skutečnost, že se veřejné orgány na interních jednáních svých kabinetů nebo při jiných příležitostech seznámily se zprávami či studiemi týkajícími se SNCB a ABX LOGISTICS, je součástí normálního chování akcionáře, jenž se zajímá o sledování hlavního vývoje svých investic“. |
| --- | --- |

(c)

„skutečnost, že se veřejné orgány na interních jednáních svých kabinetů nebo při jiných příležitostech seznámily se zprávami či studiemi týkajícími se SNCB a ABX LOGISTICS, je součástí normálního chování akcionáře, jenž se zajímá o sledování hlavního vývoje svých investic“.

5.2.   Odpověď belgických orgánů na připomínky třetích stran

| (160) | V odpověď na připomínky zúčastněných stran k výběru členů správní rady podle jejich politické příslušnosti belgické orgány uvádějí, že se aktivity ABX Logistics netýkají úkolů SNCB poskytovat veřejné služby. Tyto aktivity a jejich řízení tedy plně náleží samostatnému řízení SNCB. Z toho vyplývá, že postup jmenování členů správní rady ABX Logistics zcela odpovídá postupu stanovenému belgickým zákonem pro každou akciovou společnost tímto zákonem upravenou. Jmenování členů správní rady ABX Logistics nebo jejích dceřiných společností tedy podle belgických orgánů probíhá podle transaprentního postupu, stanoveného zákonem, a tudíž nezáleží na volném uvážení podle politické příslušnosti. |
| --- | --- |

(160)

V odpověď na připomínky zúčastněných stran k výběru členů správní rady podle jejich politické příslušnosti belgické orgány uvádějí, že se aktivity ABX Logistics netýkají úkolů SNCB poskytovat veřejné služby. Tyto aktivity a jejich řízení tedy plně náleží samostatnému řízení SNCB. Z toho vyplývá, že postup jmenování členů správní rady ABX Logistics zcela odpovídá postupu stanovenému belgickým zákonem pro každou akciovou společnost tímto zákonem upravenou. Jmenování členů správní rady ABX Logistics nebo jejích dceřiných společností tedy podle belgických orgánů probíhá podle transaprentního postupu, stanoveného zákonem, a tudíž nezáleží na volném uvážení podle politické příslušnosti.

| (161) | Ve věci financování sítě ABX Logistics : Belgické orgány tvrdí, že struktura rozvahy SNCB byla až do roku 2001 zdravá a že konsolidovaný výsledek byl v letech 1998 a 1999 kladný. |
| --- | --- |

(161)

Ve věci financování sítě ABX Logistics : Belgické orgány tvrdí, že struktura rozvahy SNCB byla až do roku 2001 zdravá a že konsolidovaný výsledek byl v letech 1998 a 1999 kladný.

| (162) | Argumenty Belgie v souvislosti s (re)investicemi : Kromě toho, co bylo uvedeno belgickými orgány v souvislosti s (re)investicemi a shrnuto v přehledu skutečností, belgické orgány rovněž uvádějí, že přesně cílená intervence SNCB ve věci dotčených dceřiných společností (Německo, Francie, Nizozemsko, Irsko, Portugalsko, Belgie) je nyní zcela v souladu se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice. Navíc je možné vidět, že intervence týkající se ABX LOGISTICS Singapur nespadají do působnosti článku 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

(162)

Argumenty Belgie v souvislosti s (re)investicemi : Kromě toho, co bylo uvedeno belgickými orgány v souvislosti s (re)investicemi a shrnuto v přehledu skutečností, belgické orgány rovněž uvádějí, že přesně cílená intervence SNCB ve věci dotčených dceřiných společností (Německo, Francie, Nizozemsko, Irsko, Portugalsko, Belgie) je nyní zcela v souladu se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice. Navíc je možné vidět, že intervence týkající se ABX LOGISTICS Singapur nespadají do působnosti článku 87 Smlouvy.

| (163) | V souvislosti s připomínkami třetích stran k rozšíření řízení, belgické orgány uvádějí, že se k nim již vyjádřily v předcházejících odpovědích na připomínky, kde se jen opakují pochybnosti Komise. |
| --- | --- |

(163)

V souvislosti s připomínkami třetích stran k rozšíření řízení, belgické orgány uvádějí, že se k nim již vyjádřily v předcházejících odpovědích na připomínky, kde se jen opakují pochybnosti Komise.

| (164) | Pokud jde o příspěvek pana Roberta Zieglera, belgické orgány uvádějí, že dočasná půjčka ve výši 140 milionů eur byla stejně jako nové opatření zaměřené na kapitalizaci této půjčky oznámena Komisi. Do okamžiku schválení se SNCB ani ABX nemohou v tomto směru zavázat. Totéž platí o vkladu 157,4 milionů eur jako vlastní kapitál na restrukturalizaci ABX-Německo a také pro ostatní oznámená opatření. Pokud jde o potenciální výhodu, kterou by ABX mohla získat prostřednictvím své privatizace, odkazují belgické orgány na posudek poctivosti („fairness opinion“), vypracovaný společností KPMG a předložený Komisi, kde je uvedeno, že „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“(„Podmínky prodeje navrhované pro zájemce [Yvan] jsou správné a přiměřené a představují poctivou tržní hodnotu“). Co se týče domnělého neuskutečněného prodeje ABX Francie, belgické orgány připomínají, že uvedly, že jsou prodávající stranou. Pokud jde o podmínky prodeje, odkazuje se zejména na zprávu společnosti Ernst & Young, podle které „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“(„Hodnocení ceny aktivit vnitrostátní silniční dopravy, která činí (...), je správné“). Na otázku týkající se důsledků případného úpadku skupiny ABX mohou belgické orgány v odpovědi pouze zdůraznit vážné důsledky třebas jen částečně zamítavého rozhodnutí Komise pro ABX LOGISTICS Worldwide i pro SNCB Holding. |
| --- | --- |

(164)

Pokud jde o příspěvek pana Roberta Zieglera, belgické orgány uvádějí, že dočasná půjčka ve výši 140 milionů eur byla stejně jako nové opatření zaměřené na kapitalizaci této půjčky oznámena Komisi. Do okamžiku schválení se SNCB ani ABX nemohou v tomto směru zavázat. Totéž platí o vkladu 157,4 milionů eur jako vlastní kapitál na restrukturalizaci ABX-Německo a také pro ostatní oznámená opatření. Pokud jde o potenciální výhodu, kterou by ABX mohla získat prostřednictvím své privatizace, odkazují belgické orgány na posudek poctivosti („fairness opinion“), vypracovaný společností KPMG a předložený Komisi, kde je uvedeno, že „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“(„Podmínky prodeje navrhované pro zájemce [Yvan] jsou správné a přiměřené a představují poctivou tržní hodnotu“). Co se týče domnělého neuskutečněného prodeje ABX Francie, belgické orgány připomínají, že uvedly, že jsou prodávající stranou. Pokud jde o podmínky prodeje, odkazuje se zejména na zprávu společnosti Ernst & Young, podle které „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“(„Hodnocení ceny aktivit vnitrostátní silniční dopravy, která činí (...), je správné“). Na otázku týkající se důsledků případného úpadku skupiny ABX mohou belgické orgány v odpovědi pouze zdůraznit vážné důsledky třebas jen částečně zamítavého rozhodnutí Komise pro ABX LOGISTICS Worldwide i pro SNCB Holding.

| (165) | Prodej ABX-WW : Podle belgických orgánů nebyla SNCB Holding nijak povinna privatizovat ABX Logistics Worldwide výzvou k podání nabídek. |
| --- | --- |

(165)

Prodej ABX-WW : Podle belgických orgánů nebyla SNCB Holding nijak povinna privatizovat ABX Logistics Worldwide výzvou k podání nabídek.

| (166) | Belgické orgány uvádějí, že zkoumáním praxe Komise ve věci státní podpory, pokud jde o privatizace, bylo zjištěno, že se Komise v případech, kdy nebyla provedena výzva k podání nabídek, spokojí s ověřením, že prodej aktiv probíhá za tržní cenu na základě hodnocení nezávislým odborníkem. V této souvislosti belgické orgány Komisi předložily – v souladu s těmito zásadami – nezávislé hodnocení podmínek prodeje ABX Logistics Worldwide, které zpracovala poradenská kancelář KPMG Corporate Finance. |
| --- | --- |

(166)

Belgické orgány uvádějí, že zkoumáním praxe Komise ve věci státní podpory, pokud jde o privatizace, bylo zjištěno, že se Komise v případech, kdy nebyla provedena výzva k podání nabídek, spokojí s ověřením, že prodej aktiv probíhá za tržní cenu na základě hodnocení nezávislým odborníkem. V této souvislosti belgické orgány Komisi předložily – v souladu s těmito zásadami – nezávislé hodnocení podmínek prodeje ABX Logistics Worldwide, které zpracovala poradenská kancelář KPMG Corporate Finance.

6.   HODNOCENÍ KOMISE

6.1.   Státní podpora

| (167) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. |
| --- | --- |

(167)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.

| (168) | Úvodem Komise konstatuje, že výše popsaná opatření se týkala několika společností, jež byly součástí sítě ABX od jejího vzniku a později byly začleněny do skupiny ABX po založení holdingu ABX-WW. Domnívá se, že i před právním ustavením holdingu tyto společnosti tvořily uvnitř skupiny SNCB jasně vymezenou hospodářskou jednotku (dále jen „skupina ABX“), kterou je pro následující analýzu vhodné považovat za náležitý subjekt. |
| --- | --- |

(168)

Úvodem Komise konstatuje, že výše popsaná opatření se týkala několika společností, jež byly součástí sítě ABX od jejího vzniku a později byly začleněny do skupiny ABX po založení holdingu ABX-WW. Domnívá se, že i před právním ustavením holdingu tyto společnosti tvořily uvnitř skupiny SNCB jasně vymezenou hospodářskou jednotku (dále jen „skupina ABX“), kterou je pro následující analýzu vhodné považovat za náležitý subjekt.

| (169) | Komise zároveň konstatuje, že tři ze čtyř kritérií čl. 87 odst. 1 Smlouvy („zvýhodňování určitých podniků“, „možnost narušovat hospodářskou soutěž“ a „ovlivňování obchodu mezi členskými státy“) byla splněna.
  Prostředky vložené společností SNCB do skupiny ABX totiž tuto společnost v porovnání s jinými podniky na trhu zvýhodňují.
  Tím, že tato opatření napomáhají výlučně skupině ABX nebo jejím dceřiným společnostem, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž v té části aktivit, která spadá do působnosti volné hospodářské soutěže.
  A konečně, tato opatření ovlivňují obchod mezi členskými státy, jelikož je sledovaná konkurenční činnost vykonávána také v několika jiných členských státech. Tento závěr se vztahuje rovněž na opatření ve prospěch společností skupiny působících mimo Společenství. Na jednu stranu totiž v souladu se soudním rozhodnutím „Tubemeuse“ (78) a s přihlédnutím k vzájemné závislosti trhů, na nichž podniky Společenství působí, není vyloučeno, že by podpora mohla narušit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, i když podnik příjemce vyváží takřka veškerou svoji produkci mimo Společenství. Na druhou stranu, jelikož se jedná o skupinu mezinárodní dopravy vykonávající svoji činnost na světové úrovni v konkurenci s jinými subjekty Společenství, podpora poskytnutá jedné společnosti působící ve třetích zemích posiluje skupinu jako celek a tudíž ovlivňuje obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

(169)

Komise zároveň konstatuje, že tři ze čtyř kritérií čl. 87 odst. 1 Smlouvy („zvýhodňování určitých podniků“, „možnost narušovat hospodářskou soutěž“ a „ovlivňování obchodu mezi členskými státy“) byla splněna.

Prostředky vložené společností SNCB do skupiny ABX totiž tuto společnost v porovnání s jinými podniky na trhu zvýhodňují.

Tím, že tato opatření napomáhají výlučně skupině ABX nebo jejím dceřiným společnostem, narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž v té části aktivit, která spadá do působnosti volné hospodářské soutěže.

A konečně, tato opatření ovlivňují obchod mezi členskými státy, jelikož je sledovaná konkurenční činnost vykonávána také v několika jiných členských státech. Tento závěr se vztahuje rovněž na opatření ve prospěch společností skupiny působících mimo Společenství. Na jednu stranu totiž v souladu se soudním rozhodnutím „Tubemeuse“ (78) a s přihlédnutím k vzájemné závislosti trhů, na nichž podniky Společenství působí, není vyloučeno, že by podpora mohla narušit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství, i když podnik příjemce vyváží takřka veškerou svoji produkci mimo Společenství. Na druhou stranu, jelikož se jedná o skupinu mezinárodní dopravy vykonávající svoji činnost na světové úrovni v konkurenci s jinými subjekty Společenství, podpora poskytnutá jedné společnosti působící ve třetích zemích posiluje skupinu jako celek a tudíž ovlivňuje obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž uvnitř Společenství.

| (170) | A dále, opatření považovaná jako vynaložení prostředků SNCB musí být považována jako použití státních prostředků (veřejných prostředků). |
| --- | --- |

(170)

A dále, opatření považovaná jako vynaložení prostředků SNCB musí být považována jako použití státních prostředků (veřejných prostředků).

| (171) | Státní vlastnictví SNCB a její specifický statut veřejného podniku totiž vedou k závěru, že prostředky SNCB zůstávají trvale pod veřejnou kontrolou. Tento závěr podporuje konstatování, že SNCB spadá do působnosti zákona ze dne 21. března 1991, který jí zajišťuje specifickou ochranu proti riziku úpadku, podobnou státní záruce. |
| --- | --- |

(171)

Státní vlastnictví SNCB a její specifický statut veřejného podniku totiž vedou k závěru, že prostředky SNCB zůstávají trvale pod veřejnou kontrolou. Tento závěr podporuje konstatování, že SNCB spadá do působnosti zákona ze dne 21. března 1991, který jí zajišťuje specifickou ochranu proti riziku úpadku, podobnou státní záruce.

| (172) | Ve svém rozsudku Stardust Marine (79) Soudní dvůr uvádí: „je nutné připomenout, že, jak již vyplývá z rozhodnutí Soudního dvora, čl. 87 odst. 1 Smlouvy již obsahuje všechny finanční prostředky, které mohou veřejné orgány ve skutečnosti použít k podpoře podniků, aniž by bylo průkazné, zda tyto prostředky trvale náleží či nenáleží k majetku státu.
  V důsledku toho, i když částky předmětného opatření nejsou trvale ve vlastnictví státní pokladny, skutečnost, že zůstávají trvale pod veřejnou kontrolou, a tudíž k dispozici příslušných státních orgánů, je postačující k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky“. |
| --- | --- |

(172)

Ve svém rozsudku Stardust Marine (79) Soudní dvůr uvádí: „je nutné připomenout, že, jak již vyplývá z rozhodnutí Soudního dvora, čl. 87 odst. 1 Smlouvy již obsahuje všechny finanční prostředky, které mohou veřejné orgány ve skutečnosti použít k podpoře podniků, aniž by bylo průkazné, zda tyto prostředky trvale náleží či nenáleží k majetku státu.
  V důsledku toho, i když částky předmětného opatření nejsou trvale ve vlastnictví státní pokladny, skutečnost, že zůstávají trvale pod veřejnou kontrolou, a tudíž k dispozici příslušných státních orgánů, je postačující k tomu, aby byly kvalifikovány jako státní prostředky“.

| (173) | A dále, opět v rozsudku Stardust Marine v bodě 52 Soudní dvůr uvádí, že „... samotná skutečnost, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, nestačí k tomu, aby opatření, která tento podnik přijal, jako například předmětné opatření finanční podpory, byla přičítána státu. Je rovněž nutné prošetřit, zda mají být veřejné orgány považovány za zapojené do přijetí těchto opatření“. |
| --- | --- |

(173)

A dále, opět v rozsudku Stardust Marine v bodě 52 Soudní dvůr uvádí, že „... samotná skutečnost, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, nestačí k tomu, aby opatření, která tento podnik přijal, jako například předmětné opatření finanční podpory, byla přičítána státu. Je rovněž nutné prošetřit, zda mají být veřejné orgány považovány za zapojené do přijetí těchto opatření“.

| (174) | Další podmínkou nutnou k tomu, aby opatření přijatá veřejným podnikem mohla být považována jako opatření zakládající státní podporu, je, aby tato opatření nebyla v souladu s chováním soukromého investora ve srovnatelné situaci. |
| --- | --- |

(174)

Další podmínkou nutnou k tomu, aby opatření přijatá veřejným podnikem mohla být považována jako opatření zakládající státní podporu, je, aby tato opatření nebyla v souladu s chováním soukromého investora ve srovnatelné situaci.

| (175) | V důsledku toho Komise pro každé opatření přijaté společností SNCB ve prospěch skupiny ABX dále prošetřuje, zda je přičitatelné státu a zároveň odlišné od pravděpodobného chování soukromého investora. Pokud obě dvě podmínky platí, opatření zakládají státní podporu, u níž Komise zkoumá její předmět a výši. |
| --- | --- |

(175)

V důsledku toho Komise pro každé opatření přijaté společností SNCB ve prospěch skupiny ABX dále prošetřuje, zda je přičitatelné státu a zároveň odlišné od pravděpodobného chování soukromého investora. Pokud obě dvě podmínky platí, opatření zakládají státní podporu, u níž Komise zkoumá její předmět a výši.

6.1.1.   Investice v roce 2001 a paralelní příspěvky

| (176) | Belgické orgány uvedly, že reinvestice, které SNCB v roce 2001 vložila do německých, nizozemských a francouzských činností skupiny ABX, jsou založeny na pozitivních ekonomických prognózách a na radách odborníků na podnikový rozvoj. |
| --- | --- |

(176)

Belgické orgány uvedly, že reinvestice, které SNCB v roce 2001 vložila do německých, nizozemských a francouzských činností skupiny ABX, jsou založeny na pozitivních ekonomických prognózách a na radách odborníků na podnikový rozvoj.

| (177) | Výše uvedené výpočty výnosnosti se zdají být založeny na přijatelných předpokladech rozvoje činnosti, jaké mohla SNCB koncipovat v roce 2001. |
| --- | --- |

(177)

Výše uvedené výpočty výnosnosti se zdají být založeny na přijatelných předpokladech rozvoje činnosti, jaké mohla SNCB koncipovat v roce 2001.

| (178) | Investice v Německu se zakládají na odborném posudku, podle něhož by oživení ABX-D umožnilo ABX pokračovat v její strategii s potenciálem k vytvoření hodnoty 300 milionů eur oproti vkladu 50 milionů eur, a to s uspokojivým vnitřním výnosem. |
| --- | --- |

(178)

Investice v Německu se zakládají na odborném posudku, podle něhož by oživení ABX-D umožnilo ABX pokračovat v její strategii s potenciálem k vytvoření hodnoty 300 milionů eur oproti vkladu 50 milionů eur, a to s uspokojivým vnitřním výnosem.

| (179) | Co se týče investice 30 milionů eur ve Francii, výpočet výnosnosti vede k odhadu, že SNCB mohla dosáhnout vnitřní míry návratnosti 8 až 14 %. Tato investice mimo jiné umožnila spustit program na přeměnu pohledávek na cenné papíry, což společnosti dovolilo získat bankovní úvěr ve výši 70 milionů eur. |
| --- | --- |

(179)

Co se týče investice 30 milionů eur ve Francii, výpočet výnosnosti vede k odhadu, že SNCB mohla dosáhnout vnitřní míry návratnosti 8 až 14 %. Tato investice mimo jiné umožnila spustit program na přeměnu pohledávek na cenné papíry, což společnosti dovolilo získat bankovní úvěr ve výši 70 milionů eur.

| (180) | Pokud se jedná o investici vloženou v roce 2001 do ABX-NL, Komise se domnívá, že není dostatečně odůvodněno, jak tvrdí belgické orgány, že se při výpočtu IRR vychází ze základu částky navýšení kapitálu po odpočtu nákladů na koupi společnosti Wegtransport. Nicméně pokud celková investice SNCB zahrnuje náklady na tuto koupi, a tudíž činí 19,2 milionů eur místo 12,2 milionů eur, IRR investice je potom 8,9 % až 10,2 %, a je tedy přijatelné, a to zejména v kombinaci se skutečností, že v okamžiku investice se očekával návrat k výnosnosti celé ABX-NL v krátkém období dvou let. |
| --- | --- |

(180)

Pokud se jedná o investici vloženou v roce 2001 do ABX-NL, Komise se domnívá, že není dostatečně odůvodněno, jak tvrdí belgické orgány, že se při výpočtu IRR vychází ze základu částky navýšení kapitálu po odpočtu nákladů na koupi společnosti Wegtransport. Nicméně pokud celková investice SNCB zahrnuje náklady na tuto koupi, a tudíž činí 19,2 milionů eur místo 12,2 milionů eur, IRR investice je potom 8,9 % až 10,2 %, a je tedy přijatelné, a to zejména v kombinaci se skutečností, že v okamžiku investice se očekával návrat k výnosnosti celé ABX-NL v krátkém období dvou let.

| (181) | Stejně tak odhad míry výnosnosti „paralelních příspěvků“ do kapitálu společností skupiny ABX v Irsku, Belgii, Portugalsku a Singapuru (která neměla finanční obtíže) ukazuje na IRR 9,6 % až 12,7 %, a zdá se tedy přijatelné. |
| --- | --- |

(181)

Stejně tak odhad míry výnosnosti „paralelních příspěvků“ do kapitálu společností skupiny ABX v Irsku, Belgii, Portugalsku a Singapuru (která neměla finanční obtíže) ukazuje na IRR 9,6 % až 12,7 %, a zdá se tedy přijatelné.

| (182) | Komise kromě toho připomíná, že až do roku 2001 měla SNCB takovou finanční strukturu, která jí dovolovala financovat svůj obchodní rozvoj, aniž by příliš zatěžovala svoji finanční strukturu (podíl dluhů na vlastním kapitálu se zvýšil z 0,6 na 0,9 v letech 1997 až 2001), což počínaje rokem 2002 již neplatilo. |
| --- | --- |

(182)

Komise kromě toho připomíná, že až do roku 2001 měla SNCB takovou finanční strukturu, která jí dovolovala financovat svůj obchodní rozvoj, aniž by příliš zatěžovala svoji finanční strukturu (podíl dluhů na vlastním kapitálu se zvýšil z 0,6 na 0,9 v letech 1997 až 2001), což počínaje rokem 2002 již neplatilo.

| (183) | Nakonec je nutno poznamenat, že všechna tato investiční rozhodnutí spadají do strategie skupiny. Za těchto podmínek bylo opodstatněné, že SNCB přihlíží nejen k vnitřnímu výnosu, který očekává z každé operace, ale také k pozitivním účinkům dosaženým na úrovni skupiny. |
| --- | --- |

(183)

Nakonec je nutno poznamenat, že všechna tato investiční rozhodnutí spadají do strategie skupiny. Za těchto podmínek bylo opodstatněné, že SNCB přihlíží nejen k vnitřnímu výnosu, který očekává z každé operace, ale také k pozitivním účinkům dosaženým na úrovni skupiny.

| (184) | Komise dospěla k závěru, že když SNCB přistupovala k investicím provedeným v roce 2001 a k „paralelním příspěvkům“ z hlediska tehdejších perspektiv, chovala se stejně, jako by se mohl chovat soukromý investor, a že její opatření nezakládají státní podporu. |
| --- | --- |

(184)

Komise dospěla k závěru, že když SNCB přistupovala k investicím provedeným v roce 2001 a k „paralelním příspěvkům“ z hlediska tehdejších perspektiv, chovala se stejně, jako by se mohl chovat soukromý investor, a že její opatření nezakládají státní podporu.

| (185) | Komise naopak konstatuje, že SNCB poskytla svoji záruku společnosti ABX Singapur, aniž by požadovala odměnu v rozporu s tím, co by učinil soukromý investor. Jelikož je Komisi známo, že tato záruka byla poskytnuta v červnu 2002, kdy ABX začala budit zájem veřejnosti a vyvolávat určité intervence veřejných orgánů ve věci SNCB, a aby ve své analýze přihlédla ke každému prvku potenciální podpory, domnívá se, že poskytnutí této záruky bez poskytnutí protihodnoty může zahrnovat státní podpory. Protože byla tato záruka poskytnuta společnosti skupiny ABX v okamžiku, kdy již bylo rozhodnuto o reorganizaci a restrukturalizaci sítě a tyto operace již probíhaly, Komise prošetří tuto podporu spolu s ostatními restrukturalizačními opatřeními skupiny ABX, do níž byla ABX Singapur začleněna. |
| --- | --- |

(185)

Komise naopak konstatuje, že SNCB poskytla svoji záruku společnosti ABX Singapur, aniž by požadovala odměnu v rozporu s tím, co by učinil soukromý investor. Jelikož je Komisi známo, že tato záruka byla poskytnuta v červnu 2002, kdy ABX začala budit zájem veřejnosti a vyvolávat určité intervence veřejných orgánů ve věci SNCB, a aby ve své analýze přihlédla ke každému prvku potenciální podpory, domnívá se, že poskytnutí této záruky bez poskytnutí protihodnoty může zahrnovat státní podpory. Protože byla tato záruka poskytnuta společnosti skupiny ABX v okamžiku, kdy již bylo rozhodnuto o reorganizaci a restrukturalizaci sítě a tyto operace již probíhaly, Komise prošetří tuto podporu spolu s ostatními restrukturalizačními opatřeními skupiny ABX, do níž byla ABX Singapur začleněna.

6.1.2.   Opatření rekapitalizace

| (186) | Zasedání belgické rady ministrů v únoru 2002 zakládá nepopiratelný důkaz zapojení belgické vlády od tohoto dne do řízení společnosti SNCB v záležitosti ABX. Opatření rekapitalizace ABX Německo (ve výši 157,4 milionu eur) a ABX Nizozemsko (ve výši 10,6 milionů eur) Belgie oznámila po tomto datu, ale nebyla ještě provedena. Belgie nepředložila tato opatření jako ohlášené investice, ale jako restrukturalizační podporu. Tímto tedy není pochyb, že tato opatření musí být kvalifikována jako státní podpora a šetřena jako restrukturalizační podpora. |
| --- | --- |

(186)

Zasedání belgické rady ministrů v únoru 2002 zakládá nepopiratelný důkaz zapojení belgické vlády od tohoto dne do řízení společnosti SNCB v záležitosti ABX. Opatření rekapitalizace ABX Německo (ve výši 157,4 milionu eur) a ABX Nizozemsko (ve výši 10,6 milionů eur) Belgie oznámila po tomto datu, ale nebyla ještě provedena. Belgie nepředložila tato opatření jako ohlášené investice, ale jako restrukturalizační podporu. Tímto tedy není pochyb, že tato opatření musí být kvalifikována jako státní podpora a šetřena jako restrukturalizační podpora.

| (187) | Patronátní prohlášení, které SNCB musela vydat pro svou německou dceřinou společnost, která v měsících následujících po akvizici vykazovala záporný vlastní kapitál, SNCB opakovaně vydávala každoročně až do roku 2005, včetně období, kdy není pochyb o přičitatelnosti vstupování státu do rozhodování SNCB ohledně ABX. Jelikož tento dopis obsahuje závazky srovnatelné se závazky ze záruky a protože z něj neplynula pro SNCB odměna, Komise to považuje za prvky státní podpory. Nicméně jelikož rekapitalizace ABX Německo společností SNCB, která je předmětem tohoto rozhodnutí, přináší věřitelům téže společnosti skutečnou a definitivní jistotu, kterou hledali v tomto patronátním prohlášení, které se již stalo bezpředmětným, není na místě o něm vést zvláštní a redundantní šetření vedle šetření ve věci samotných opatření rekapitalizace. |
| --- | --- |

(187)

Patronátní prohlášení, které SNCB musela vydat pro svou německou dceřinou společnost, která v měsících následujících po akvizici vykazovala záporný vlastní kapitál, SNCB opakovaně vydávala každoročně až do roku 2005, včetně období, kdy není pochyb o přičitatelnosti vstupování státu do rozhodování SNCB ohledně ABX. Jelikož tento dopis obsahuje závazky srovnatelné se závazky ze záruky a protože z něj neplynula pro SNCB odměna, Komise to považuje za prvky státní podpory. Nicméně jelikož rekapitalizace ABX Německo společností SNCB, která je předmětem tohoto rozhodnutí, přináší věřitelům téže společnosti skutečnou a definitivní jistotu, kterou hledali v tomto patronátním prohlášení, které se již stalo bezpředmětným, není na místě o něm vést zvláštní a redundantní šetření vedle šetření ve věci samotných opatření rekapitalizace.

6.1.3.   Půjčky z roku 2002

| (188) | SNCB poskytovala ABX Logistics NV, ABX-D, -NL a –F půjčky počínaje dubnem a květnem 2002, tedy v době, kdy není pochyb o přičitatelnosti vstupování státu do rozhodování SNCB ohledně ABX. |
| --- | --- |

(188)

SNCB poskytovala ABX Logistics NV, ABX-D, -NL a –F půjčky počínaje dubnem a květnem 2002, tedy v době, kdy není pochyb o přičitatelnosti vstupování státu do rozhodování SNCB ohledně ABX.

| (189) | Jak bylo uvedeno v části popisu případu, tyto půjčky byly kompenzovány odměnou ve výši [...] a [...] %. Komise tuto výši odměny nepovažuje za přiměřenou s přihlédnutím k situaci dotčených podniků. Jako ukazatel přiměřené výše sazby považuje referenční sazbu Komise, která byla ostatně použita ke stanovení výše podpory na záchranu ABX Německo, poskytnuté v lednu 2003, tedy 5,06 %. |
| --- | --- |

(189)

Jak bylo uvedeno v části popisu případu, tyto půjčky byly kompenzovány odměnou ve výši [...] a [...] %. Komise tuto výši odměny nepovažuje za přiměřenou s přihlédnutím k situaci dotčených podniků. Jako ukazatel přiměřené výše sazby považuje referenční sazbu Komise, která byla ostatně použita ke stanovení výše podpory na záchranu ABX Německo, poskytnuté v lednu 2003, tedy 5,06 %.

| (190) | Komise z toho vyvozuje, že tyto půjčky obsahují prvek státní podpory. Na základě výše uvedené referenční sazby, navýšené o 400 základních bodů pro podnik v obtížích, u něhož však zároveň probíhá restrukturalizace, se Komise domnívá, že výše prvku podpory odpovídající této půjčce dosahuje řádu 8 milionů eur. |
| --- | --- |

(190)

Komise z toho vyvozuje, že tyto půjčky obsahují prvek státní podpory. Na základě výše uvedené referenční sazby, navýšené o 400 základních bodů pro podnik v obtížích, u něhož však zároveň probíhá restrukturalizace, se Komise domnívá, že výše prvku podpory odpovídající této půjčce dosahuje řádu 8 milionů eur.

| (191) | Jelikož byly půjčky poskytnuty několika společnostem skupiny ABX v okamžiku, kdy již bylo rozhodnuto o reorganizaci a restrukturalizaci sítě a tyto operace probíhaly, Komise prošetří tuto podporu s ostatními restrukturalizačními opatřeními skupiny ABX, do které byly začleněny aktivity společností, jež byly příjemci těchto půjček. |
| --- | --- |

(191)

Jelikož byly půjčky poskytnuty několika společnostem skupiny ABX v okamžiku, kdy již bylo rozhodnuto o reorganizaci a restrukturalizaci sítě a tyto operace probíhaly, Komise prošetří tuto podporu s ostatními restrukturalizačními opatřeními skupiny ABX, do které byly začleněny aktivity společností, jež byly příjemci těchto půjček.

6.1.4.   Záruka poskytnutá na sloučení pokladen (cash pool)

| (192) | Jak bylo připomenuto v popisu restrukturalizačních opatření, belgické orgány uvedly, že se k úvěru ve výši [...] milionů eur zřízeného skupinou ABX u finanční instituce vztahují určité poplatky a že za záruku poskytnutou v lednu 2001 na tento úvěr společností SNCB náleží odměna [...] základních bodů. |
| --- | --- |

(192)

Jak bylo připomenuto v popisu restrukturalizačních opatření, belgické orgány uvedly, že se k úvěru ve výši [...] milionů eur zřízeného skupinou ABX u finanční instituce vztahují určité poplatky a že za záruku poskytnutou v lednu 2001 na tento úvěr společností SNCB náleží odměna [...] základních bodů.

| (193) | Tato sazba se zdá být přijatelná s ohledem na obvyklé bankovní sazby používané ve srovnatelných situacích (80). Komise dospěla k závěru, že tato záruka skupině ABX nepřinesla výhodu zakládající státní podporu. A dále, i kdyby se mělo uvážit, že sazba požadovaná soukromým ivnestorem by byla o několik základních bodů vyšší či dokonce dvojnásobná, vyplývala by z toho zanedbatelná výhoda v porovnání s ostatními podpůrnými opatřeními (0,07 milionů eur ročně), která by neovlivnila následující analýzu slučitelnosti všech restrukturalizačních podpůrných opatření. |
| --- | --- |

(193)

Tato sazba se zdá být přijatelná s ohledem na obvyklé bankovní sazby používané ve srovnatelných situacích (80). Komise dospěla k závěru, že tato záruka skupině ABX nepřinesla výhodu zakládající státní podporu. A dále, i kdyby se mělo uvážit, že sazba požadovaná soukromým ivnestorem by byla o několik základních bodů vyšší či dokonce dvojnásobná, vyplývala by z toho zanedbatelná výhoda v porovnání s ostatními podpůrnými opatřeními (0,07 milionů eur ročně), která by neovlivnila následující analýzu slučitelnosti všech restrukturalizačních podpůrných opatření.

6.1.5.   Další mimorozpočtové závazky SNCB

| (194) | Belgické orgány tvrdily, že kromě záruk převzatých při počáteční koupi několika společností sítě jsou jedinými dalšími zárukami vydanými společností SNCB ve prospěch skupiny ABX dvě výše uvedené záruky, z nichž jedna ve prospěch ABX Singapur, která skončila na konci roku 2005, a ve prospěch instituce, jež poskytla úvěr na cash pool. SNCB ale také vydala určitý počet patronátních prohlášení. |
| --- | --- |

(194)

Belgické orgány tvrdily, že kromě záruk převzatých při počáteční koupi několika společností sítě jsou jedinými dalšími zárukami vydanými společností SNCB ve prospěch skupiny ABX dvě výše uvedené záruky, z nichž jedna ve prospěch ABX Singapur, která skončila na konci roku 2005, a ve prospěch instituce, jež poskytla úvěr na cash pool. SNCB ale také vydala určitý počet patronátních prohlášení.

| (195) | Belgické orgány se domnívají, že tato patronátní prohlášení, nezakládající nárok na odměnu, představují obvyklou praxi tržní ekonomie ve vztazích mezi mateřskou společností a jejími dceřinými společnostmi. V tomto konkrétním případě Komise konstatovala, že kromě již analyzované kreditní podpory vystavené ve prospěch ABX Německo a patronátního prohlášení ve prospěch ABX Espagne ve výši 12,3 milionů eur žádná další patronátní prohlášení, s nimiž je obeznámena a která byla vydána počínaje rokem 2000 (v době, kdy ABX začala budit zájem veřejnosti), neobsahují právně závazná ustanovení pro SNCB. Komise se domnívá, že patronátní prohlášení ve prospěch ABX Španělsko je totéž jako bankovní záruka, jelikož SNCB se zavazuje poskytnout společnosti ABX Španělsko potřebné prostředky, aby tato mohla zaplatit své závazky bance. Komise připomíná, že prvek podpory v této věci zakládá náklady na záruku, který by podnik musel zaplatit, aby tuto půjčku dostal, a který se připočítá k samotnému úvěru; tento prvek je však každopádně omezen a odpovídá jen několika základním bodů. Pokud tedy bude marže [...] základních bodů, kterou ostatně skupina ABX zaplatila společnosti SNCB, považována za přiměřenou, potom je prvek podpory, který z ní vyplývá, marginální (0,02 milionu eur ročně). I kdyby náklady na tuto záruku měly být výrazně vyšší, například dvojnásobné, tedy [...] základních bodů, což by bylo poněkud vysoké, prvek podpory jako takový by byl stejně marginální (0,04 milionu eur ročně) a neovlivnil by závěry o restrukturalizační podpoře. |
| --- | --- |

(195)

Belgické orgány se domnívají, že tato patronátní prohlášení, nezakládající nárok na odměnu, představují obvyklou praxi tržní ekonomie ve vztazích mezi mateřskou společností a jejími dceřinými společnostmi. V tomto konkrétním případě Komise konstatovala, že kromě již analyzované kreditní podpory vystavené ve prospěch ABX Německo a patronátního prohlášení ve prospěch ABX Espagne ve výši 12,3 milionů eur žádná další patronátní prohlášení, s nimiž je obeznámena a která byla vydána počínaje rokem 2000 (v době, kdy ABX začala budit zájem veřejnosti), neobsahují právně závazná ustanovení pro SNCB. Komise se domnívá, že patronátní prohlášení ve prospěch ABX Španělsko je totéž jako bankovní záruka, jelikož SNCB se zavazuje poskytnout společnosti ABX Španělsko potřebné prostředky, aby tato mohla zaplatit své závazky bance. Komise připomíná, že prvek podpory v této věci zakládá náklady na záruku, který by podnik musel zaplatit, aby tuto půjčku dostal, a který se připočítá k samotnému úvěru; tento prvek je však každopádně omezen a odpovídá jen několika základním bodů. Pokud tedy bude marže [...] základních bodů, kterou ostatně skupina ABX zaplatila společnosti SNCB, považována za přiměřenou, potom je prvek podpory, který z ní vyplývá, marginální (0,02 milionu eur ročně). I kdyby náklady na tuto záruku měly být výrazně vyšší, například dvojnásobné, tedy [...] základních bodů, což by bylo poněkud vysoké, prvek podpory jako takový by byl stejně marginální (0,04 milionu eur ročně) a neovlivnil by závěry o restrukturalizační podpoře.

6.1.6.   Prodej aktivit road domestic ve Francii

| (196) | Jelikož volba a podmínky prodeje aktivit road domestic ve Francii společností ABX Francie jsou jasně přičitatelné belgickému státu, musí Komise ověřit argumenty belgických orgánů předložené k odůvodnění volby odkoupení podniku jeho zaměstnanci jakožto odpovídající volbě, kterou by učinil soukromý investor nacházející se ve stejných podmínkách. |
| --- | --- |

(196)

Jelikož volba a podmínky prodeje aktivit road domestic ve Francii společností ABX Francie jsou jasně přičitatelné belgickému státu, musí Komise ověřit argumenty belgických orgánů předložené k odůvodnění volby odkoupení podniku jeho zaměstnanci jakožto odpovídající volbě, kterou by učinil soukromý investor nacházející se ve stejných podmínkách.

| (197) | Náklady na scénář zvolený společností SNCB : celkové náklady na scénář vyvázání se zvolený společností SNCB činí 137,5 milionů eur, tedy [...] milionů eur, což odpovídá čistým záporným aktivům v okamžiku vyvázání se, a [...] milionů eur záporné prodejní ceny. |
| --- | --- |

(197)

Náklady na scénář zvolený společností SNCB : celkové náklady na scénář vyvázání se zvolený společností SNCB činí 137,5 milionů eur, tedy [...] milionů eur, což odpovídá čistým záporným aktivům v okamžiku vyvázání se, a [...] milionů eur záporné prodejní ceny.

| (198) | Komise poznamenává, že dva nezávislí odborníci potvrdili, že částka [...] milionů eur odpovídá záporné hodnotě aktivity road domestic, jež byla postoupena zaměstnancům.
  Společnost „Deloitte Corporate Finance“ tedy prověřila obchodní plán (business plan) dotčené aktivity a posoudila ho metodou diskontovaných peněžních toků („discounted cash flows“). Tento obchodní plán se vztahuje na roky 2005 až 2008. Výsledkem ocenění byla hodnota vnitrostátní dopravy ABX-F odpovídající výše uvedené záporné ceně. Tento výsledek potvrdila společnost Ernst & Young Transaction Advisory Services, která posouzení společnosti Deloitte prověřila.
  Vzhledem k tomu, že tito dva nezávislí odborníci použili obvyklé a náležité oceňovací metody, Komise přijímá skutečnost, že tato cena odpovídala tržní ceně a že nabyvatel aktivity road domestic Francie u příležitosti tohoto odkoupení nebyl příjemcem státní podpory. |
| --- | --- |

(198)

Komise poznamenává, že dva nezávislí odborníci potvrdili, že částka [...] milionů eur odpovídá záporné hodnotě aktivity road domestic, jež byla postoupena zaměstnancům.

Společnost „Deloitte Corporate Finance“ tedy prověřila obchodní plán (business plan) dotčené aktivity a posoudila ho metodou diskontovaných peněžních toků („discounted cash flows“). Tento obchodní plán se vztahuje na roky 2005 až 2008. Výsledkem ocenění byla hodnota vnitrostátní dopravy ABX-F odpovídající výše uvedené záporné ceně. Tento výsledek potvrdila společnost Ernst & Young Transaction Advisory Services, která posouzení společnosti Deloitte prověřila.

Vzhledem k tomu, že tito dva nezávislí odborníci použili obvyklé a náležité oceňovací metody, Komise přijímá skutečnost, že tato cena odpovídala tržní ceně a že nabyvatel aktivity road domestic Francie u příležitosti tohoto odkoupení nebyl příjemcem státní podpory.

| (199) | Náklady na scénář likvidace z vůle společnosti: podle belgických orgánů by náklady na likvidaci z vůle společnosti dosahovaly 183 miliony eur, tedy [...] milionů eur na záporná čistá aktiva v okamžiku rozhodnutí o převodu, a [...] milionů eur na ostatní vícenáklady. |
| --- | --- |

(199)

Náklady na scénář likvidace z vůle společnosti: podle belgických orgánů by náklady na likvidaci z vůle společnosti dosahovaly 183 miliony eur, tedy [...] milionů eur na záporná čistá aktiva v okamžiku rozhodnutí o převodu, a [...] milionů eur na ostatní vícenáklady.

| (200) | V rámci plánu na likvidaci z vůle společnosti by SNCB musela vyplatit všechny věřitele společnosti v likvidaci, kteří by nebyli uspokojeni z likvidovaných aktiv. Je tedy skutečně oprávněné brát v úvahu náklady ve výši [...] milionů eur |
| --- | --- |

(200)

V rámci plánu na likvidaci z vůle společnosti by SNCB musela vyplatit všechny věřitele společnosti v likvidaci, kteří by nebyli uspokojeni z likvidovaných aktiv. Je tedy skutečně oprávněné brát v úvahu náklady ve výši [...] milionů eur

| (201) | Ostatní vícenáklady, k nimž belgické orgány přihlížely, zahrnují zejména [...] milionů eur na sociální plán, který by SNCB měla uskutečnit během likvidace, a [...] milionů eur na ztráty, které by skupina ABX utrpěla během jednání o tomto plánu. |
| --- | --- |

(201)

Ostatní vícenáklady, k nimž belgické orgány přihlížely, zahrnují zejména [...] milionů eur na sociální plán, který by SNCB měla uskutečnit během likvidace, a [...] milionů eur na ztráty, které by skupina ABX utrpěla během jednání o tomto plánu.

| (202) | Tyto dva odhady vypadají přiměřeně. Co se týče sociálního plánu, tato částka totiž odpovídá nákladům na sociální plán ve výši [...] eur na jednoho zaměstnance, což je přijatelné; co se týče ztrát vzniklých v průběhu uskutečnění tohoto plánu, předpokládaná výše je srovnatelná s výší ztrát podle odhadu obchodního plánu společnosti na rok 2005 v okamžiku převodu ([...] až [...] milionů eur). Belgické orgány ve svém odhadu ještě přihlížejí k částce navíc ve výši 15 milionů eur na ztráty prvních čtyř měsíců roku 2006 |
| --- | --- |

(202)

Tyto dva odhady vypadají přiměřeně. Co se týče sociálního plánu, tato částka totiž odpovídá nákladům na sociální plán ve výši [...] eur na jednoho zaměstnance, což je přijatelné; co se týče ztrát vzniklých v průběhu uskutečnění tohoto plánu, předpokládaná výše je srovnatelná s výší ztrát podle odhadu obchodního plánu společnosti na rok 2005 v okamžiku převodu ([...] až [...] milionů eur). Belgické orgány ve svém odhadu ještě přihlížejí k částce navíc ve výši 15 milionů eur na ztráty prvních čtyř měsíců roku 2006

| (203) | V důsledku toho, jelikož se ABX Francie musela navíc vypořádat s různými odškodněními za zrušené smlouvy (odhadované belgickými orgány na 14 milionů eur) a s důsledky pro ostatní aktivity skupiny plynoucí ze ztráty přístupu na francouzský trh, lze se domnívat, že likvidace z vůle společnosti by pro společnost SNCB znamenala vyšší náklady než v případě odkoupení aktivity road domestic podniku ve Francii jeho zaměstnanci. |
| --- | --- |

(203)

V důsledku toho, jelikož se ABX Francie musela navíc vypořádat s různými odškodněními za zrušené smlouvy (odhadované belgickými orgány na 14 milionů eur) a s důsledky pro ostatní aktivity skupiny plynoucí ze ztráty přístupu na francouzský trh, lze se domnívat, že likvidace z vůle společnosti by pro společnost SNCB znamenala vyšší náklady než v případě odkoupení aktivity road domestic podniku ve Francii jeho zaměstnanci.

| (204) | Náklady na scénář soudní likvidace. Podle belgických orgánů by náklady na scénář soudní likvidace dosahovaly 346 milionů eur, tedy [...] milionů eur na negativní čistá aktiva převáděné společnosti v okamžiku rozhodnutí o převodu, a [...] milionů eur na ostatní vícenáklady. |
| --- | --- |

(204)

Náklady na scénář soudní likvidace. Podle belgických orgánů by náklady na scénář soudní likvidace dosahovaly 346 milionů eur, tedy [...] milionů eur na negativní čistá aktiva převáděné společnosti v okamžiku rozhodnutí o převodu, a [...] milionů eur na ostatní vícenáklady.

| (205) | Komise se domnívá, že, na rozdíl od scénářů převodu nebo likvidace z vůle společnosti, připomínky, že ve scénáři nucené likvidace by SNCB musela nést veškeré výdaje ve výši [...] milionů eur, odpovídající záporným čistým aktivům v okamžiku rozhodnutí o převodu, protože by se automaticky nesnažila vyplatit věřitele své dceřiné společnosti, nejsou odůvodněné. |
| --- | --- |

(205)

Komise se domnívá, že, na rozdíl od scénářů převodu nebo likvidace z vůle společnosti, připomínky, že ve scénáři nucené likvidace by SNCB musela nést veškeré výdaje ve výši [...] milionů eur, odpovídající záporným čistým aktivům v okamžiku rozhodnutí o převodu, protože by se automaticky nesnažila vyplatit věřitele své dceřiné společnosti, nejsou odůvodněné.

| (206) | Pokud jde o ostatní vícenáklady, belgické orgány se u tohoto scénáře domnívají, že by SNCB mohla být vystavena riziku [...] ve výši 58 milionů eur. |
| --- | --- |

(206)

Pokud jde o ostatní vícenáklady, belgické orgány se u tohoto scénáře domnívají, že by SNCB mohla být vystavena riziku [...] ve výši 58 milionů eur.

| (207) | Na podporu tohoto předpokladu belgické orgány Komisi předložily několik skutečností a zejména odborný posudek společnosti Linklaters et Grand Auzas et Associés, podle něhož by SNCB byla v případě scénáře soudní likvidace vystavena reálnému a nezanedbatelnému riziku [...], čímž by zpochybnila svoji odpovědnost. |
| --- | --- |

(207)

Na podporu tohoto předpokladu belgické orgány Komisi předložily několik skutečností a zejména odborný posudek společnosti Linklaters et Grand Auzas et Associés, podle něhož by SNCB byla v případě scénáře soudní likvidace vystavena reálnému a nezanedbatelnému riziku [...], čímž by zpochybnila svoji odpovědnost.

| (208) | Komise nepopírá, že v některých výjimečných případech některé národní právní předpisy uvádějí, že se třetí osoby mohou obrátit proti akcionářům společnosti v likvidaci, zejména pokud lze uvažovat, že jsou akcionáři [...] a/nebo že se dopustili chyb v řízení. |
| --- | --- |

(208)

Komise nepopírá, že v některých výjimečných případech některé národní právní předpisy uvádějí, že se třetí osoby mohou obrátit proti akcionářům společnosti v likvidaci, zejména pokud lze uvažovat, že jsou akcionáři [...] a/nebo že se dopustili chyb v řízení.

| (209) | Nicméně i když v tomto konkrétním případě ve francouzském právu taková možnost existuje a i když belgické orgány předložily určitý počet údajů o tomto riziku, dostatečně nevyvrátily pochybnosti, které byly vznesené v tomto spise právě při rozšíření řízení v dubnu 2005. Komise dospěla k závěru, že není oprávněné v tomto případě zahrnovat mezi náklady na tento scénář 58 milionů eur spojených podle belgických orgánů s rizikem [...]. |
| --- | --- |

(209)

Nicméně i když v tomto konkrétním případě ve francouzském právu taková možnost existuje a i když belgické orgány předložily určitý počet údajů o tomto riziku, dostatečně nevyvrátily pochybnosti, které byly vznesené v tomto spise právě při rozšíření řízení v dubnu 2005. Komise dospěla k závěru, že není oprávněné v tomto případě zahrnovat mezi náklady na tento scénář 58 milionů eur spojených podle belgických orgánů s rizikem [...].

| (210) | Stejně tak se na rozdíl belgických orgánů Komise domnívá, že s přihlédnutím zejména ke zvláštnímu statutu SNCB je málo pravděpodobné, že náklady na financování SNCB by byly citelně ovlivněny případnou soudní likvidací aktivity road domestic ve Francii. Naopak je možné připustit, že by tato likvidace mohla vykazovat vícenáklady na financování bankovního dluhu skupiny ABX v maximální výši 7 milionů eur podle odhadu belgických orgánů. |
| --- | --- |

(210)

Stejně tak se na rozdíl belgických orgánů Komise domnívá, že s přihlédnutím zejména ke zvláštnímu statutu SNCB je málo pravděpodobné, že náklady na financování SNCB by byly citelně ovlivněny případnou soudní likvidací aktivity road domestic ve Francii. Naopak je možné připustit, že by tato likvidace mohla vykazovat vícenáklady na financování bankovního dluhu skupiny ABX v maximální výši 7 milionů eur podle odhadu belgických orgánů.

| (211) | Simulace belgických orgánů rovněž přihlíží k dopadu na potřeby provozního kapitálu skupiny z toho důvodu, že by věřitelé celé skupiny mohli po vyhlášení konkurzu aktivity road domestic ve Francii požadovat citelné zkrácení termínů splatnosti. Odhad dopadu tohoto jevu na 45 milionů eur, založený na předpokladu zkrácení průměrné splatnosti po dohodě s dodavateli o jeden týden, tedy přibližně 15 %, je přijatelný. I když by bylo možné dopad zmírnit u zákazníků dceřiných společností skupiny se zdravými financemi, mohl by být výrazně delší než jeden týden u zákazníků ostatních dceřiných společností ve finančních obtížích v okamžiku likvidace aktivity ve Francii. |
| --- | --- |

(211)

Simulace belgických orgánů rovněž přihlíží k dopadu na potřeby provozního kapitálu skupiny z toho důvodu, že by věřitelé celé skupiny mohli po vyhlášení konkurzu aktivity road domestic ve Francii požadovat citelné zkrácení termínů splatnosti. Odhad dopadu tohoto jevu na 45 milionů eur, založený na předpokladu zkrácení průměrné splatnosti po dohodě s dodavateli o jeden týden, tedy přibližně 15 %, je přijatelný. I když by bylo možné dopad zmírnit u zákazníků dceřiných společností skupiny se zdravými financemi, mohl by být výrazně delší než jeden týden u zákazníků ostatních dceřiných společností ve finančních obtížích v okamžiku likvidace aktivity ve Francii.

| (212) | Belgické orgány se dále domnívají, že likvidace aktivity road domestic ve Francii by rovněž způsobila ztrátu 5 až 30 % zákazníků v roce likvidace u ostatních aktivit skupiny. Jelikož se jedná o skupinu, poskytující integrované služby v Evropě a jejíž různé aktivity jsou mezi sebou silně provázány, je uvážlivé předpokládat, že uvalení konkurzu by totiž mohlo způsobit poškození pověsti a pokles činnosti u jiných aktivit skupiny, a to tím více, čím by aktivita a/nebo dotčená země byly blíže aktivitě a zemi společnosti v likvidaci, což je také případ odhadů belgických orgánů. Tuto úvahu nelze použít na zvolený scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci. Toto řešení totiž na jednu stranu chrání pověst skupiny, na druhou stranu smlouva o převodu aktivity road domestic obsahuje dohodu o spolupráci mezi společností zahrnující aktivity převedené během odkoupení podniku jeho zaměstnanci a mezinárodními aktivitami ABX-F, které zůstaly ve skupině ABX, jejímž prostřednictvím budou mít její zákazníci i nadále přístup ke službám ve Francii. Komise poznamenává, že je obtížné potvrdit ztrátu až 30 % zákazníků. Stejně tak s ohledem na skutečnost, že různé dceřiné společnosti skupiny mají několik společných významných zákazníků a s ohledem na váhu Francie v mezinárodních činnostech skupiny ve Francii, Německu a Nizozemsku (která se pohybuje mezi 14 a 36 %), se Komise domnívá, že místo vícenákaldů 112 milionů eur, jak předpokládají belgické orgány, je pro hodnocení dopadu tohoto jevu vhodný opatrnější odhad hodnoty nákladů na maximální ztrátu 20 % zákazníků v prvním roce u aktivit, kterých by se to nejvíce týkalo, tedy přibližně 75 milionů eur. |
| --- | --- |

(212)

Belgické orgány se dále domnívají, že likvidace aktivity road domestic ve Francii by rovněž způsobila ztrátu 5 až 30 % zákazníků v roce likvidace u ostatních aktivit skupiny. Jelikož se jedná o skupinu, poskytující integrované služby v Evropě a jejíž různé aktivity jsou mezi sebou silně provázány, je uvážlivé předpokládat, že uvalení konkurzu by totiž mohlo způsobit poškození pověsti a pokles činnosti u jiných aktivit skupiny, a to tím více, čím by aktivita a/nebo dotčená země byly blíže aktivitě a zemi společnosti v likvidaci, což je také případ odhadů belgických orgánů. Tuto úvahu nelze použít na zvolený scénář odkoupení podniku jeho zaměstnanci. Toto řešení totiž na jednu stranu chrání pověst skupiny, na druhou stranu smlouva o převodu aktivity road domestic obsahuje dohodu o spolupráci mezi společností zahrnující aktivity převedené během odkoupení podniku jeho zaměstnanci a mezinárodními aktivitami ABX-F, které zůstaly ve skupině ABX, jejímž prostřednictvím budou mít její zákazníci i nadále přístup ke službám ve Francii. Komise poznamenává, že je obtížné potvrdit ztrátu až 30 % zákazníků. Stejně tak s ohledem na skutečnost, že různé dceřiné společnosti skupiny mají několik společných významných zákazníků a s ohledem na váhu Francie v mezinárodních činnostech skupiny ve Francii, Německu a Nizozemsku (která se pohybuje mezi 14 a 36 %), se Komise domnívá, že místo vícenákaldů 112 milionů eur, jak předpokládají belgické orgány, je pro hodnocení dopadu tohoto jevu vhodný opatrnější odhad hodnoty nákladů na maximální ztrátu 20 % zákazníků v prvním roce u aktivit, kterých by se to nejvíce týkalo, tedy přibližně 75 milionů eur.

| (213) | Je rovněž možné přijmout předpoklad, že tento pokles činnosti by skupinu přivedl ke snížení stavu zaměstnanců, protože aby se podnik vyvaroval příliš velké ztráty hrubé marže, mohl by přikročit k propuštění přebytečných zaměstnanců. Belgické orgány odhadly tyto vícenáklady na 35 milionů eur. Jelikož by rozsah a náklady na propouštění musely odpovídat rozsahu poklesu činnosti, stejně opatrný předpoklad, jako ve výše uvedeném případě, vede k odhadu hodnoty na dvě třetiny těchto vícenákladů, tedy 24 milionů eur. |
| --- | --- |

(213)

Je rovněž možné přijmout předpoklad, že tento pokles činnosti by skupinu přivedl ke snížení stavu zaměstnanců, protože aby se podnik vyvaroval příliš velké ztráty hrubé marže, mohl by přikročit k propuštění přebytečných zaměstnanců. Belgické orgány odhadly tyto vícenáklady na 35 milionů eur. Jelikož by rozsah a náklady na propouštění musely odpovídat rozsahu poklesu činnosti, stejně opatrný předpoklad, jako ve výše uvedeném případě, vede k odhadu hodnoty na dvě třetiny těchto vícenákladů, tedy 24 milionů eur.

| (214) | Komise se domnívá, že lze místo 346 milionů eur podle odhadů belgických orgánů uvažovat, že by scénář soudní likvidace aktivity road domestic ve Francii mohl celkem pro SNCB představovat náklady nejméně 7 + 45 + 75 + 24, tedy 151 milion eur (kromě případného rizika [...]), což je více, než náklady na scénář, který SNCB zvolila. |
| --- | --- |

(214)

Komise se domnívá, že lze místo 346 milionů eur podle odhadů belgických orgánů uvažovat, že by scénář soudní likvidace aktivity road domestic ve Francii mohl celkem pro SNCB představovat náklady nejméně 7 + 45 + 75 + 24, tedy 151 milion eur (kromě případného rizika [...]), což je více, než náklady na scénář, který SNCB zvolila.

| (215) | Závěr : Na závěr této analýzy se Komise domnívá, že volba SNCB spočívající v převedení aktivity road domestic ve Francii na zaměstnance a způsob, kterým tak učinila, mohou být považovány v souladu s volbou soukromého investora, jenž by sledoval pouze ekonomické aspekty, a že tudíž tato operace neobsahuje prvek státní podpory. |
| --- | --- |

(215)

Závěr : Na závěr této analýzy se Komise domnívá, že volba SNCB spočívající v převedení aktivity road domestic ve Francii na zaměstnance a způsob, kterým tak učinila, mohou být považovány v souladu s volbou soukromého investora, jenž by sledoval pouze ekonomické aspekty, a že tudíž tato operace neobsahuje prvek státní podpory.

| (216) | Komise založila předcházející analýzu pouze na předpokladech, které se jí zdály být rozumné a dostatečně odůvodněné. Tyto odhady vedou k názoru, že rozdíl mezi scénářem zvoleným společností SNCB a možnostmi likvidace by byl nejméně 13 milionů eur, což by mělo bohatě pokrýt případnou toleranci chyb v odhadech, zjištěných po analýze. |
| --- | --- |

(216)

Komise založila předcházející analýzu pouze na předpokladech, které se jí zdály být rozumné a dostatečně odůvodněné. Tyto odhady vedou k názoru, že rozdíl mezi scénářem zvoleným společností SNCB a možnostmi likvidace by byl nejméně 13 milionů eur, což by mělo bohatě pokrýt případnou toleranci chyb v odhadech, zjištěných po analýze.

6.1.7.   Prodej ABX-WW

| (217) | Komise konstatuje, že SNCB přistoupila k podrobné analýze kupce ABX-WW, a to zejména prostřednictví specializované společnosti. |
| --- | --- |

(217)

Komise konstatuje, že SNCB přistoupila k podrobné analýze kupce ABX-WW, a to zejména prostřednictví specializované společnosti.

| (218) | Co se týče ceny a podmínek prodeje ABX-Worldwide, Komise přihlíží ke zprávě KPMG, která byla pověřena analýzou finanční stránky („fairness“) prodejní nabídky všech zbývajících výše popsaných aktiv ABX-WW. |
| --- | --- |

(218)

Co se týče ceny a podmínek prodeje ABX-Worldwide, Komise přihlíží ke zprávě KPMG, která byla pověřena analýzou finanční stránky („fairness“) prodejní nabídky všech zbývajících výše popsaných aktiv ABX-WW.

| (219) | KPMG ve své zprávě (81) vychází převážně ze srovnání dvou metod oceňování: metody diskontovaných peněžních toků („discounted cash flow“, DCF) spočívající ve výpočtu čisté současné hodnoty budoucích diskontovaných příjmů a metody kapitalizované hodnoty předpokládaných zisků („capitalised earnings“, CEA) spočívající v porovnání různých úrovní příjmů (obrat, EBITDA, EBIT...), diskontovaných pro určitý podnik v porovnání s jinými podniky téhož odvětví s použitím multiplikátorů zvažovaného trhu. |
| --- | --- |

(219)

KPMG ve své zprávě (81) vychází převážně ze srovnání dvou metod oceňování: metody diskontovaných peněžních toků („discounted cash flow“, DCF) spočívající ve výpočtu čisté současné hodnoty budoucích diskontovaných příjmů a metody kapitalizované hodnoty předpokládaných zisků („capitalised earnings“, CEA) spočívající v porovnání různých úrovní příjmů (obrat, EBITDA, EBIT...), diskontovaných pro určitý podnik v porovnání s jinými podniky téhož odvětví s použitím multiplikátorů zvažovaného trhu.

| (220) | S přihlédnutím ke skutečnosti, že odborníci provedli podrobnou analýzu případu převodu a použili uznávané metody výpočtu pro tento druh fairness opinion, se Komise domnívá, že konečný závěr KPMG, podle něhož „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ („Podmínky prodeje navrhované pro zájemce [Yvan] jsou správné a přiměřené a představují poctivou tržní hodnotu“), je přijatelný. Komise z toho vyvozuje závěr, že převod ABX WW za podmínky, že bude proveden za dohodnutou cenu a s výhradou jen obvyklých a ekonomicky odůvodněných úprav v případě převodu, nebude obsahovat prvky státní podpory ve prospěch nabyvatele. |
| --- | --- |

(220)

S přihlédnutím ke skutečnosti, že odborníci provedli podrobnou analýzu případu převodu a použili uznávané metody výpočtu pro tento druh fairness opinion, se Komise domnívá, že konečný závěr KPMG, podle něhož „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ („Podmínky prodeje navrhované pro zájemce [Yvan] jsou správné a přiměřené a představují poctivou tržní hodnotu“), je přijatelný. Komise z toho vyvozuje závěr, že převod ABX WW za podmínky, že bude proveden za dohodnutou cenu a s výhradou jen obvyklých a ekonomicky odůvodněných úprav v případě převodu, nebude obsahovat prvky státní podpory ve prospěch nabyvatele.

| (221) | Podmínky převodu zajišťují Belgii prodejní cenu a závazek podstatného příspěvku ze strany zájemce Yvan, který snižuje veřejné výdaje vynaložené Belgií na tento případ. Zajišťují vlastně také to, že SNCB skutečně převede veškeré aktivity skupiny ABX. |
| --- | --- |

(221)

Podmínky převodu zajišťují Belgii prodejní cenu a závazek podstatného příspěvku ze strany zájemce Yvan, který snižuje veřejné výdaje vynaložené Belgií na tento případ. Zajišťují vlastně také to, že SNCB skutečně převede veškeré aktivity skupiny ABX.

6.2.   Slučitelnost podpory na restrukturalizaci

| (222) | Komise dále prošetří slučitelnost státních podpor, které právě identifikovala, z hlediska svých pokynů pro státní podporu na záchranu a na restrukturalizaci podniků v obtížích. Prvotní oznámení od belgických ogránů přišlo v roce 2003 a vedlo k zahájení řízení v červenci 2003 na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999 (82) (dále jen „pokyny z roku 1999“). Na jednu stranu však aktualizace restrukturalizačního plánu po nabytí platnosti nových pokynů stanoví zásadní zvýšení původně plánované částky; na druhou stranu z předcházející analýzy vyplývá, že SNCB skupině ABX poskytla nezákonné podpory. S přihlédnutím k těmto konkrétním skutečnostem a k bodům 103 a 104 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004 (83) (dále jen „pokyny z roku 2004“), Komise prošetřuje tyto podpory z hlediska posledně jmenovaného znění, ovšem s přihlédnutím ke skutečnosti, že prvotní oznámení o plánu bylo provedeno podle pokynů z roku 1999. V každém případě následující analýza fakticky dokazuje, že předmětné podpory mohou být prohlášeny jak v souladu s podmínkami pokynů z roku 1999, tak s podmínkami pokynů z roku 2004. |
| --- | --- |

(222)

Komise dále prošetří slučitelnost státních podpor, které právě identifikovala, z hlediska svých pokynů pro státní podporu na záchranu a na restrukturalizaci podniků v obtížích. Prvotní oznámení od belgických ogránů přišlo v roce 2003 a vedlo k zahájení řízení v červenci 2003 na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999 (82) (dále jen „pokyny z roku 1999“). Na jednu stranu však aktualizace restrukturalizačního plánu po nabytí platnosti nových pokynů stanoví zásadní zvýšení původně plánované částky; na druhou stranu z předcházející analýzy vyplývá, že SNCB skupině ABX poskytla nezákonné podpory. S přihlédnutím k těmto konkrétním skutečnostem a k bodům 103 a 104 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004 (83) (dále jen „pokyny z roku 2004“), Komise prošetřuje tyto podpory z hlediska posledně jmenovaného znění, ovšem s přihlédnutím ke skutečnosti, že prvotní oznámení o plánu bylo provedeno podle pokynů z roku 1999. V každém případě následující analýza fakticky dokazuje, že předmětné podpory mohou být prohlášeny jak v souladu s podmínkami pokynů z roku 1999, tak s podmínkami pokynů z roku 2004.

6.2.1.   Způsobilost společnosti

| (223) | Komise na základě několika průkazných náležitých nepřímých důkazů konstatuje, že skupina ABX musí být jako celek považována za podnik v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů z roku 2004. Na jednu stranu se totiž provozní ztráty skupiny v letech 2001 a 2002 prohloubily tak, že v roce 2002 dosáhly 50 milionů eur; ztráty rovněž vzrostly, protože čistý zisk klesl z - 73 milionů eur v roce 2000 na - 186 milionů eur v roce 2002; finanční náklady se zvýšily v témž období z 15 na 41 milionů eur, zatímco dluh vzrostl z 442 na 512 milionů eur. Na druhou stranu se především aktivity skupiny ABX v Německu, ve Francii a v Nizozemsku musely potýkat s vážnými finančními obtížemi, které byly popsány v rozhodnutí o schválení podpory na záchranu ABX, a tudíž nesporně představují podniky v obtížích, jak Komise konstatovala v tomto rozhodnutí (84); tyto subjekty měly však v té době stěžejní úlohu pro strategii skupiny ABX a pro její kapacitu poskytování integrovaných logistických služeb dopravy v Evropě; kromě toho rozhodnou měrou přispívaly (v řádu 60 % v roce 2002) k obratu skupiny, takže vážné obtíže těchto subjektů představovaly ohrožení životnosti skupiny v jejím tehdejším složení. |
| --- | --- |

(223)

Komise na základě několika průkazných náležitých nepřímých důkazů konstatuje, že skupina ABX musí být jako celek považována za podnik v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů z roku 2004. Na jednu stranu se totiž provozní ztráty skupiny v letech 2001 a 2002 prohloubily tak, že v roce 2002 dosáhly 50 milionů eur; ztráty rovněž vzrostly, protože čistý zisk klesl z - 73 milionů eur v roce 2000 na - 186 milionů eur v roce 2002; finanční náklady se zvýšily v témž období z 15 na 41 milionů eur, zatímco dluh vzrostl z 442 na 512 milionů eur. Na druhou stranu se především aktivity skupiny ABX v Německu, ve Francii a v Nizozemsku musely potýkat s vážnými finančními obtížemi, které byly popsány v rozhodnutí o schválení podpory na záchranu ABX, a tudíž nesporně představují podniky v obtížích, jak Komise konstatovala v tomto rozhodnutí (84); tyto subjekty měly však v té době stěžejní úlohu pro strategii skupiny ABX a pro její kapacitu poskytování integrovaných logistických služeb dopravy v Evropě; kromě toho rozhodnou měrou přispívaly (v řádu 60 % v roce 2002) k obratu skupiny, takže vážné obtíže těchto subjektů představovaly ohrožení životnosti skupiny v jejím tehdejším složení.

| (224) | Komise se ostatně domnívá, že zbývající část skupiny ABX nemohla více přispívat na financování její restrukturalizace. |
| --- | --- |

(224)

Komise se ostatně domnívá, že zbývající část skupiny ABX nemohla více přispívat na financování její restrukturalizace.

| (225) | Belgické orgány totiž také uvedly, že ABX-WW vytvořila 24,3 milionu eur díky převodům, vnějšímu financování a zvýšení produktivity (zejména v Itálii, Německu, Portugalsku, Nizozemsku a Španělsku), což umožnilo částečně financovat restrukturalizaci skupiny. |
| --- | --- |

(225)

Belgické orgány totiž také uvedly, že ABX-WW vytvořila 24,3 milionu eur díky převodům, vnějšímu financování a zvýšení produktivity (zejména v Itálii, Německu, Portugalsku, Nizozemsku a Španělsku), což umožnilo částečně financovat restrukturalizaci skupiny.

| (226) | Tyto prodeje aktiv spolu s vnitřními racionalizačními opatřeními podstatně snižují velikost skupiny ABX: počet pracovišť se snižuje o 31 %, obrat o 21 %, počet zaměstnanců (na plný úvazek) o 40 % a provozní plochy (skladů) o 54 %. Tato čísla jsou mnohem větší pro Německo se snížením až o 69 % před započtením závazků převzatých Belgií v listopadu 2005. Lze uvažovat, že další převody aktiv by mohly poškodit životaschopnost aktivit skupiny jako sítě integrovaných služeb multimodální logistiky v Evropě. |
| --- | --- |

(226)

Tyto prodeje aktiv spolu s vnitřními racionalizačními opatřeními podstatně snižují velikost skupiny ABX: počet pracovišť se snižuje o 31 %, obrat o 21 %, počet zaměstnanců (na plný úvazek) o 40 % a provozní plochy (skladů) o 54 %. Tato čísla jsou mnohem větší pro Německo se snížením až o 69 % před započtením závazků převzatých Belgií v listopadu 2005. Lze uvažovat, že další převody aktiv by mohly poškodit životaschopnost aktivit skupiny jako sítě integrovaných služeb multimodální logistiky v Evropě.

| (227) | Zdravé subjekty skupiny ostatně podpořily ostatní subjekty v obtížích, takže přispěly k jejich ozdravení. Napříkald ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA se vzdala pohledávky vůči ABX Nizozemsko ve výši 10,6 milionů eur. |
| --- | --- |

(227)

Zdravé subjekty skupiny ostatně podpořily ostatní subjekty v obtížích, takže přispěly k jejich ozdravení. Napříkald ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA se vzdala pohledávky vůči ABX Nizozemsko ve výši 10,6 milionů eur.

| (228) | Je nutné poznamenat, že celá skupina, která v roce 2001 sloučila své pokladny, vykazuje záporný stav pokladny [...], jelikož toky ze ziskových činností byly absorbovány deficitními činnostmi. |
| --- | --- |

(228)

Je nutné poznamenat, že celá skupina, která v roce 2001 sloučila své pokladny, vykazuje záporný stav pokladny [...], jelikož toky ze ziskových činností byly absorbovány deficitními činnostmi.

| (229) | Stav hotovostního úvěru cash pool je stále záporný, často se přibližuje k maximální povolené částce [...] milionů eur (například : -[...] milionů eur v červnu 2005), a skupina je [...] dlužníkem krátkodobých půjček likvidních prostředků:
  Konsolidovaný stav pokladny ABX LOGISTICS Worldwide S.A.








  V milionech EUR |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.06.2005 |
| Běžné bankovní účty | [...] | [...] | [...] |
| Finanční úvěry na dobu delší než 1 rok se splatností v daném roce | [...] | [...] | [...] |
| Krátkodobý bankovní nekrytý úvěr | [...] | [...] | [...] |
| Čistý stav pokladny | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Stav hotovostního úvěru cash pool je stále záporný, často se přibližuje k maximální povolené částce [...] milionů eur (například : -[...] milionů eur v červnu 2005), a skupina je [...] dlužníkem krátkodobých půjček likvidních prostředků:

Konsolidovaný stav pokladny ABX LOGISTICS Worldwide S.A.

V milionech EUR

31.12.2003

31.12.2004

30.06.2005

Běžné bankovní účty

[...]

[...]

[...]

Finanční úvěry na dobu delší než 1 rok se splatností v daném roce

[...]

[...]

[...]

Krátkodobý bankovní nekrytý úvěr

[...]

[...]

[...]

Čistý stav pokladny

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Komise dále konstatuje, že i když byl holding ABX-WW vytvořen až v roce 2003, skupina jako hospodářský subjekt není nově založeným podnikem ve smyslu pokynů z roku 2004, jelikož je výsledkem spojení několika dříve existujících subjektů působících v témž odvětví, a že nová struktura skupiny byla zavedena právě proto, aby přispěla k restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(230)

Komise dále konstatuje, že i když byl holding ABX-WW vytvořen až v roce 2003, skupina jako hospodářský subjekt není nově založeným podnikem ve smyslu pokynů z roku 2004, jelikož je výsledkem spojení několika dříve existujících subjektů působících v témž odvětví, a že nová struktura skupiny byla zavedena právě proto, aby přispěla k restrukturalizaci.

6.2.2.   Návrat k životaschopnosti

| (231) | Výsledky prognóz pro ABX-WW, ABX-D a –NL, uvedené výše v popisu a založené na realistických hypotézách, předpokládají návrat k životaschopnosti v letech 2006 až 2007. |
| --- | --- |

(231)

Výsledky prognóz pro ABX-WW, ABX-D a –NL, uvedené výše v popisu a založené na realistických hypotézách, předpokládají návrat k životaschopnosti v letech 2006 až 2007.

| (232) | Kromě toho se finanční výsledky od roku 2002, kdy byl vypracován restrukturalizační plán, zřetelně zlepšily. Na úrovni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. se jedná o zlepšení provozního hospodářského výsledku (EBIT) z –28,7 milionů eur (2002) na +11,6 milionů eur (2004). Provozní hospodářský výsledek ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (bez Air&Sea) se ve stejném období zvýšil z –32,0 milionů eur na –[...] milionů eur a výsledek ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV je téměř v rovnováze díky zvýšení z –6,7 milionů eur na –[...] milionů eur. |
| --- | --- |

(232)

Kromě toho se finanční výsledky od roku 2002, kdy byl vypracován restrukturalizační plán, zřetelně zlepšily. Na úrovni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. se jedná o zlepšení provozního hospodářského výsledku (EBIT) z –28,7 milionů eur (2002) na +11,6 milionů eur (2004). Provozní hospodářský výsledek ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (bez Air&Sea) se ve stejném období zvýšil z –32,0 milionů eur na –[...] milionů eur a výsledek ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV je téměř v rovnováze díky zvýšení z –6,7 milionů eur na –[...] milionů eur.

| (233) | Kromě nesporného finančního oživení v posledních letech z popisu vyplývá, že skupina ABX zjevně prochází skutečnou organickou restrukturalizací takové povahy, která by měla její životaschopnost obnovit dlouhodobě. |
| --- | --- |

(233)

Kromě nesporného finančního oživení v posledních letech z popisu vyplývá, že skupina ABX zjevně prochází skutečnou organickou restrukturalizací takové povahy, která by měla její životaschopnost obnovit dlouhodobě.

| (234) | A konečně, Komise se domnívá, že podpis smlouvy na prodej celé skupiny ABX LOGISTICS WW, kde je stanovena povinnost převodu s výhradou jeho schválení a za podmínek pro převod obvyklých, s nímž jsou spojeny významné závazky k investicím ze strany soukromého nabyvatele, je dalším ukazatelem kvality restrukturalizačního plánu skupiny ABX a jejího návratu k dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(234)

A konečně, Komise se domnívá, že podpis smlouvy na prodej celé skupiny ABX LOGISTICS WW, kde je stanovena povinnost převodu s výhradou jeho schválení a za podmínek pro převod obvyklých, s nímž jsou spojeny významné závazky k investicím ze strany soukromého nabyvatele, je dalším ukazatelem kvality restrukturalizačního plánu skupiny ABX a jejího návratu k dlouhodobé životaschopnosti.

6.2.3.   Prevence nepatřičného narušování hospodářské soutěže

| (235) | Podle pokynů z roku 2004 musí být přijata kompenzační opatření, která co nejvíce zmírní nepříznivé důsledky plynoucí z podpor pro konkurenci. Není-li tomu tak, podpora by musela být považována v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(235)

Podle pokynů z roku 2004 musí být přijata kompenzační opatření, která co nejvíce zmírní nepříznivé důsledky plynoucí z podpor pro konkurenci. Není-li tomu tak, podpora by musela být považována v rozporu se společným zájmem.

| (236) | Skupina ABX se napříště zavázala k velmi podstatnému snížení své kapacity. Jak již bylo uvedeno, skupina ABX do dokončení restrukturalizace výrazně zmenší počet svých pracovišť, provozní plochy, obrat a také početní stav zaměstnanců, aby tak dosáhla na úrovni ABX-WW snížení až 54 %, na úrovni ABX-D až 69 %, na úrovni ABX-NL až 44 % a na úrovni ABX-F až 76 % (zejména formou převodů a uzavření agentur). Toto snížení bude na německém trhu zvýšeno vlivem dalších závazků, které přijaly belgické orgány v [...] 2005. Toto snížení, jež citelně překračuje původní plán, uvolní velký podíl na trhu ve prospěch konkurence. |
| --- | --- |

(236)

Skupina ABX se napříště zavázala k velmi podstatnému snížení své kapacity. Jak již bylo uvedeno, skupina ABX do dokončení restrukturalizace výrazně zmenší počet svých pracovišť, provozní plochy, obrat a také početní stav zaměstnanců, aby tak dosáhla na úrovni ABX-WW snížení až 54 %, na úrovni ABX-D až 69 %, na úrovni ABX-NL až 44 % a na úrovni ABX-F až 76 % (zejména formou převodů a uzavření agentur). Toto snížení bude na německém trhu zvýšeno vlivem dalších závazků, které přijaly belgické orgány v [...] 2005. Toto snížení, jež citelně překračuje původní plán, uvolní velký podíl na trhu ve prospěch konkurence.

| (237) | Komise se domnívá, že převody a uzavření pracovišť lze považovat za úměrné s ohledem na jejich kvantitativní objem, na malý zbývající podíl skupiny ABX na trhu freight forwarding (méně než 2 % v Německu, 1 % v Nizozemsku v roce 2002), na nutnost disponovat určitou minimální sítí v několika zemích Evropy, aby bylo možné ochránit životaschopnost služeb intermodální logistiky v Evropě, a také na skutečnost, že trh dopravní logistiky není přesycen a že je expanzivní, jak bylo uvedeno v analýze v části 2.2. Komise připomíná, že skupina ABX nevlastní téměř žádné dopravní prostředky, a tudíž jako silniční dopravce není téměř vůbec aktivní. |
| --- | --- |

(237)

Komise se domnívá, že převody a uzavření pracovišť lze považovat za úměrné s ohledem na jejich kvantitativní objem, na malý zbývající podíl skupiny ABX na trhu freight forwarding (méně než 2 % v Německu, 1 % v Nizozemsku v roce 2002), na nutnost disponovat určitou minimální sítí v několika zemích Evropy, aby bylo možné ochránit životaschopnost služeb intermodální logistiky v Evropě, a také na skutečnost, že trh dopravní logistiky není přesycen a že je expanzivní, jak bylo uvedeno v analýze v části 2.2. Komise připomíná, že skupina ABX nevlastní téměř žádné dopravní prostředky, a tudíž jako silniční dopravce není téměř vůbec aktivní.

| (238) | Komise dále na základě informací podaných belgickými orgány ověřila, že velmi podstatná část snížení kapacity se týká krátkodobých příspěvkových činností. Tato další snížení se budou dotýkat přibližně 19 % z celkových 31 % zrušených pracovišť, 12 % z celkových 21 % zmenšení obratu, 15 % z celkových 40 % zmenšení počtu pracovních míst a 40 % z celkových 54 % zmenšení skladových ploch. |
| --- | --- |

(238)

Komise dále na základě informací podaných belgickými orgány ověřila, že velmi podstatná část snížení kapacity se týká krátkodobých příspěvkových činností. Tato další snížení se budou dotýkat přibližně 19 % z celkových 31 % zrušených pracovišť, 12 % z celkových 21 % zmenšení obratu, 15 % z celkových 40 % zmenšení počtu pracovních míst a 40 % z celkových 54 % zmenšení skladových ploch.

6.2.4.   Omezení podpory na minimum

| (239) | Pokyny z roku 2004 vyžadují, aby výše a intenzita podpory byla omezena na minimum. |
| --- | --- |

(239)

Pokyny z roku 2004 vyžadují, aby výše a intenzita podpory byla omezena na minimum.

| (240) | V této souvislosti Komise v prvé řadě konstatuje, že rekapitalizace vede skupinu k poměru dluhů k vlastnímu kapitálu ve výši 80 % po provedení ohlášených opatření. Po vyjmutí goodwill ve výši 146 milionů eur, jež se nachází na účtech skupiny, bude tento poměr 155 %.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidovaná rozvaha | 31.12.03 | 31.12.04 | 30.6.05 | 31.12.05 před převodem | 31.12.05 po převodu | 31.12.05 po převodu a po vyjmutí Goodwill | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsolidovaný vlastní kapitál | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finanční dluhy | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Poměr zadluženosti | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

V této souvislosti Komise v prvé řadě konstatuje, že rekapitalizace vede skupinu k poměru dluhů k vlastnímu kapitálu ve výši 80 % po provedení ohlášených opatření. Po vyjmutí goodwill ve výši 146 milionů eur, jež se nachází na účtech skupiny, bude tento poměr 155 %.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidovaná rozvaha

31.12.03

31.12.04

30.6.05

31.12.05 před převodem

31.12.05 po převodu

31.12.05 po převodu a po vyjmutí Goodwill

31.12.06

31.12.07

Konsolidovaný vlastní kapitál

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finanční dluhy

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Poměr zadluženosti

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komise se domnívá, že je odůvodněné přihlédnout také k druhému údaji, tedy ke 155 %, jelikož goodwill pochází z velké části z prvotní koupě společnosti ABX-D ([...] milionů eur) a NL ([...] milionů eur), jejichž kapacity budou významně sníženy během restrukturalizace (což potvrzují i závazky ke [...] snížení přítomnosti v Německu, jež belgické orgány oznámily v prosinci 2005). Belgické orgány se mimo to domnívají, že v důsledku zavedení restrukturalizačních opatření by z účtů SNCB [...] bylo zcela vyjmuto goodwill německých a nizozemských dceřiných společností. |
| --- | --- |

(241)

Komise se domnívá, že je odůvodněné přihlédnout také k druhému údaji, tedy ke 155 %, jelikož goodwill pochází z velké části z prvotní koupě společnosti ABX-D ([...] milionů eur) a NL ([...] milionů eur), jejichž kapacity budou významně sníženy během restrukturalizace (což potvrzují i závazky ke [...] snížení přítomnosti v Německu, jež belgické orgány oznámily v prosinci 2005). Belgické orgány se mimo to domnívají, že v důsledku zavedení restrukturalizačních opatření by z účtů SNCB [...] bylo zcela vyjmuto goodwill německých a nizozemských dceřiných společností.

| (242) | Tyto dva poměry 80 a 155 % jsou zásadně vyšší než ekvivalentní poměry zjištěné u srovnatelných konkurentů skupiny ABX. Například průměr (vážený z hlediska obratu) poměrů těchto konkurentů je v řádu 43 % (a byl by pouhých 16 % s přihlédnutím ke společnosti DPWN, kterou však nelze brát v úvahu, protože není dostatečně srovnatelná). |
| --- | --- |

(242)

Tyto dva poměry 80 a 155 % jsou zásadně vyšší než ekvivalentní poměry zjištěné u srovnatelných konkurentů skupiny ABX. Například průměr (vážený z hlediska obratu) poměrů těchto konkurentů je v řádu 43 % (a byl by pouhých 16 % s přihlédnutím ke společnosti DPWN, kterou však nelze brát v úvahu, protože není dostatečně srovnatelná).

| (243) | To znamená, že skupina ABX bude rekapitalizována na úroveň nižší než je průměr odvětví a ve své finanční struktuře nebude mít přebytečné zdroje. |
| --- | --- |

(243)

To znamená, že skupina ABX bude rekapitalizována na úroveň nižší než je průměr odvětví a ve své finanční struktuře nebude mít přebytečné zdroje.

| (244) | Za druhé Komise připomíná, že stav pokladny ABX-WW je záporný od roku 2003, takže skupina ABX nedisponuje přebytkem pokladny. |
| --- | --- |

(244)

Za druhé Komise připomíná, že stav pokladny ABX-WW je záporný od roku 2003, takže skupina ABX nedisponuje přebytkem pokladny.

| (245) | Za třetí je vhodné přihlédnout ke skutečnosti, že cena, kterou má SNCB dostat za prodej akcií ABX-WW, přispívá ke snížení skutečné výše podpory. Pro skupinu a pro její konkurenty, stejně tak jako pro SNCB a pro zájemce Yvan by totiž vyšlo nastejno, kdyby podpora poskytnutá společností SNCB byla snížena natolik, že by prodej proběhl za symbolickou cenu a odpovídající financování by bylo vloženo přímo nabyvatelem. |
| --- | --- |

(245)

Za třetí je vhodné přihlédnout ke skutečnosti, že cena, kterou má SNCB dostat za prodej akcií ABX-WW, přispívá ke snížení skutečné výše podpory. Pro skupinu a pro její konkurenty, stejně tak jako pro SNCB a pro zájemce Yvan by totiž vyšlo nastejno, kdyby podpora poskytnutá společností SNCB byla snížena natolik, že by prodej proběhl za symbolickou cenu a odpovídající financování by bylo vloženo přímo nabyvatelem.

| (246) | Komise se musí dále rovněž ujistit, že příjemce podpory významně přispívá k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů nebo z vnějšího financování získaného za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(246)

Komise se musí dále rovněž ujistit, že příjemce podpory významně přispívá k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů nebo z vnějšího financování získaného za tržních podmínek.

| (247) | Za tímto účelem Komise nejdříve určí celkové náklady na restrukturalizaci, bez zvýšení produktivity a bez snížení potřeb provozního kapitálu.
  Čisté náklady na restrukturalizaci






  Propouštění, uzavření pracovišť | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Cash-drain během restrukturalizace (bez zvýšení produktivity) | - 121,0 |
| Dluh vůči SNCB (před rokem 2002) | -60,0 |
| Úroky z dluhů SNCB (dluh před rokem 2002 + podpora k záchraně) | -8,0 |
| Splácení úvěrů a půjček po odstoupení bank | [...] |
| Splácení zájemcem Yvan dalších záruk a pohledávek věřitelům ABX | [...] |
| Snížení potřeb provozního kapitálu | 29,1 |
| Celkem | - 296,6 |

(247)

Za tímto účelem Komise nejdříve určí celkové náklady na restrukturalizaci, bez zvýšení produktivity a bez snížení potřeb provozního kapitálu.

Čisté náklady na restrukturalizaci

Propouštění, uzavření pracovišť

-49,0

Cash-drain během restrukturalizace (bez zvýšení produktivity)

- 121,0

Dluh vůči SNCB (před rokem 2002)

-60,0

Úroky z dluhů SNCB (dluh před rokem 2002 + podpora k záchraně)

-8,0

Splácení úvěrů a půjček po odstoupení bank

[...]

Splácení zájemcem Yvan dalších záruk a pohledávek věřitelům ABX

[...]

Snížení potřeb provozního kapitálu

29,1

Celkem

- 296,6

| (248) | V této souvislosti se Komise domnívá, že je odůvodněné vzít v úvahu náklady uvedené v této tabulce, a to zejména z těchto důvodů :






  (a) | Částka 49 milionů eur odpovídá přímým nákladům na restrukturalizaci, jako například odstupné při propouštění nebo náklady na ukončení činnosti dceřiných podniků ; |
| --- | --- | --- |

(248)

V této souvislosti se Komise domnívá, že je odůvodněné vzít v úvahu náklady uvedené v této tabulce, a to zejména z těchto důvodů :

(a)

Částka 49 milionů eur odpovídá přímým nákladům na restrukturalizaci, jako například odstupné při propouštění nebo náklady na ukončení činnosti dceřiných podniků ;

| (b) | Částka 121 milionů eur odpovídá potřebám na financování (nebo cash-drain) subjektů restrukturalizovaných v letech 2003 až 2005. V podstatě odpovídá upravenému EBITDA s ohledem na investice potřebné na restrukturalizaci, na finanční náklady a na určité mimořádné prvky. Komise se na základě informací předaných belgickými orgány ujistila, že započítané investice převážně spočívají v investicích do informatiky a že jsou v každém případě nižší než výše odpisů. Investice do informatiky představují velmi důležitý prvek reorganizace a zvýšení produktivity skupiny. Belgické orgány ostatně potvrdily, že tyto investice nevedou k žádnému zvýšení kapacity. Komise se rovněž mohla ujistit, že mimořádné prvky zahrnují hlavně náklady spojené s restrukturalizací podniku; to se týká jeho reorganizace a opatření ke zvýšení produktivity (propouštění v centrálních místech, opatření k zjednodušení právních aspektů, další opatření ke zvýšení produktivity ...) potřebná pro zajištění návratu k životaschopnosti.
  Je nutné poznamenat, že náklady spočívající v cash-drain během období restrukturalizace, tedy 150,9 milionu eur, jsou zde sníženy o očekávané pozitivní účinky restrukturalizace a vytvářejí kladné cash-flow tohoto období ve výši 29,9 milionů eur, tedy zde uvedené čisté náklady 121 milionů eur; |
| --- | --- |

(b)

Částka 121 milionů eur odpovídá potřebám na financování (nebo cash-drain) subjektů restrukturalizovaných v letech 2003 až 2005. V podstatě odpovídá upravenému EBITDA s ohledem na investice potřebné na restrukturalizaci, na finanční náklady a na určité mimořádné prvky. Komise se na základě informací předaných belgickými orgány ujistila, že započítané investice převážně spočívají v investicích do informatiky a že jsou v každém případě nižší než výše odpisů. Investice do informatiky představují velmi důležitý prvek reorganizace a zvýšení produktivity skupiny. Belgické orgány ostatně potvrdily, že tyto investice nevedou k žádnému zvýšení kapacity. Komise se rovněž mohla ujistit, že mimořádné prvky zahrnují hlavně náklady spojené s restrukturalizací podniku; to se týká jeho reorganizace a opatření ke zvýšení produktivity (propouštění v centrálních místech, opatření k zjednodušení právních aspektů, další opatření ke zvýšení produktivity ...) potřebná pro zajištění návratu k životaschopnosti.

Je nutné poznamenat, že náklady spočívající v cash-drain během období restrukturalizace, tedy 150,9 milionu eur, jsou zde sníženy o očekávané pozitivní účinky restrukturalizace a vytvářejí kladné cash-flow tohoto období ve výši 29,9 milionů eur, tedy zde uvedené čisté náklady 121 milionů eur;

| (c) | Ostatní finanční potřeby na konci roku 2005 musí být uhrazeny před převodem ABX-WW, aby bylo možné obnovit finanční strukturu skupiny. Vztahují se k dluhům vůči SNCB, které budou přeměněny na kapitál (60 milionů eur) a na příslušné úroky (8 milionů eur), k odstoupení od bankovních úvěrů během období let 2003 až 2005 ([...] milionů eur) a konečně k předpokládanému převzetí stávajících záruk a pohledávek zájemcem Yvan ([...] milionů eur) ; |
| --- | --- |

(c)

Ostatní finanční potřeby na konci roku 2005 musí být uhrazeny před převodem ABX-WW, aby bylo možné obnovit finanční strukturu skupiny. Vztahují se k dluhům vůči SNCB, které budou přeměněny na kapitál (60 milionů eur) a na příslušné úroky (8 milionů eur), k odstoupení od bankovních úvěrů během období let 2003 až 2005 ([...] milionů eur) a konečně k předpokládanému převzetí stávajících záruk a pohledávek zájemcem Yvan ([...] milionů eur) ;

| (d) | Snížení potřeby provozního kapitálu vyplývá z lepšího řízení obchodních vztahů skupiny se zákazníky a s dodavateli a je z nákladů na restrukturalizaci odečteno. |
| --- | --- |

(d)

Snížení potřeby provozního kapitálu vyplývá z lepšího řízení obchodních vztahů skupiny se zákazníky a s dodavateli a je z nákladů na restrukturalizaci odečteno.

| (249) | K financování těchto opatření skupina ABX uvolnila určité vlastní zdroje a vnější zdroje získané za tržních podmínek. Jsou převážně tvořeny prodejem aktiv třetím osobám (24,2 milionu eur), výše popsaným odkoupením aktivit restrukturalizovaných subjektů zdravými subjekty ABX a holdingem ABX-WW (22,6 milionu eur) a vzdání se pohledávek a naopak poskytnutí financí ze strany zdravých subjektů skupiny (10,6 + 6 milionů eur). Toto úsilí, jež bylo umožněno díky zdravým aktivitám skupiny, představuje skutečné přispění ze strany příjemce, kterým je skupina jako celek. K tomu se připojuje financování vložené zájemcem Yvan ([...] milionů eur). Jeho celkový vlastní příspěvek je [...] milionů eur. |
| --- | --- |

(249)

K financování těchto opatření skupina ABX uvolnila určité vlastní zdroje a vnější zdroje získané za tržních podmínek. Jsou převážně tvořeny prodejem aktiv třetím osobám (24,2 milionu eur), výše popsaným odkoupením aktivit restrukturalizovaných subjektů zdravými subjekty ABX a holdingem ABX-WW (22,6 milionu eur) a vzdání se pohledávek a naopak poskytnutí financí ze strany zdravých subjektů skupiny (10,6 + 6 milionů eur). Toto úsilí, jež bylo umožněno díky zdravým aktivitám skupiny, představuje skutečné přispění ze strany příjemce, kterým je skupina jako celek. K tomu se připojuje financování vložené zájemcem Yvan ([...] milionů eur). Jeho celkový vlastní příspěvek je [...] milionů eur.

| (250) | Z předcházející analýzy vyplývá, že podíl vlastního příspěvku příjemce je nejméně 43,4 % potřeb na restrukturalizaci. V tomto případě se Komise domnívá, že je vhodné akceptovat vlastní příspěvek nižší než 50 %, a to zejména s ohledem na: zvláštní obtíže vyplývající z okolností restrukturalizace (na níž přímo závisí 13 000 pracovních míst v Evropě); velikost snížení kapacity (až o 50 %, vztahující se většinou na krátkodobé příspěvkové aktivity); riziko, že další snížení by mohlo ohrozit životaschopnost logistické sítě mezinárodní dopravy ABX-WW; skutečnost, že původní oznámení bylo provedeno za platnosti pokynů z roku 1999, které nestanovily minimální hodnoty; a privatizaci ABX-WW, která je rovněž určujícím prvkem životaschopnosti skupiny a možnosti obejít se v budoucnu ve skupině bez podpor. |
| --- | --- |

(250)

Z předcházející analýzy vyplývá, že podíl vlastního příspěvku příjemce je nejméně 43,4 % potřeb na restrukturalizaci. V tomto případě se Komise domnívá, že je vhodné akceptovat vlastní příspěvek nižší než 50 %, a to zejména s ohledem na: zvláštní obtíže vyplývající z okolností restrukturalizace (na níž přímo závisí 13 000 pracovních míst v Evropě); velikost snížení kapacity (až o 50 %, vztahující se většinou na krátkodobé příspěvkové aktivity); riziko, že další snížení by mohlo ohrozit životaschopnost logistické sítě mezinárodní dopravy ABX-WW; skutečnost, že původní oznámení bylo provedeno za platnosti pokynů z roku 1999, které nestanovily minimální hodnoty; a privatizaci ABX-WW, která je rovněž určujícím prvkem životaschopnosti skupiny a možnosti obejít se v budoucnu ve skupině bez podpor.

| (251) | Existují i další prvky, které mohou pomoci dokázat, že trhy věří v uskutečnitelnost návratu k životaschopnosti v souladu s pokyny z roku 2004. Komise připomíná, že skupina ABX mohla například získat od jedné finanční instituce hotovostní úvěr ve výši [...] milionů eur, k němuž se vztahovala záruka SNCB, který nebyl zahrnut do předcházejícího výpočtu příspěvků příjemce z důvodu opatrnosti s ohledem na to, že Komise nemohla vzhledem k poplatkům placeným bance a SNCB vyloučit případný prvek podpory. Kromě toho soukromé banky i nadále skupině ABX poskytují bez dopisů o podpoře a bez veřejných záruk značné částky na krátkodobý úvěr. |
| --- | --- |

(251)

Existují i další prvky, které mohou pomoci dokázat, že trhy věří v uskutečnitelnost návratu k životaschopnosti v souladu s pokyny z roku 2004. Komise připomíná, že skupina ABX mohla například získat od jedné finanční instituce hotovostní úvěr ve výši [...] milionů eur, k němuž se vztahovala záruka SNCB, který nebyl zahrnut do předcházejícího výpočtu příspěvků příjemce z důvodu opatrnosti s ohledem na to, že Komise nemohla vzhledem k poplatkům placeným bance a SNCB vyloučit případný prvek podpory. Kromě toho soukromé banky i nadále skupině ABX poskytují bez dopisů o podpoře a bez veřejných záruk značné částky na krátkodobý úvěr.

| (252) | Komise se tedy domnívá, že podmínka, podle které musí být podpora omezena na minimum a podnik musí podstatně přispět na náklady své restrukturalizace ze svých vlastních prostředků, je prověřena. |
| --- | --- |

(252)

Komise se tedy domnívá, že podmínka, podle které musí být podpora omezena na minimum a podnik musí podstatně přispět na náklady své restrukturalizace ze svých vlastních prostředků, je prověřena.

6.2.5.   Zásada jedné podpory

| (253) | Komise připomíná, že síť ABX vznikala od roku 1998 a že Komise nikdy před tímto rozhodnutím neřešila schvalování podpory na její restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(253)

Komise připomíná, že síť ABX vznikala od roku 1998 a že Komise nikdy před tímto rozhodnutím neřešila schvalování podpory na její restrukturalizaci.

| (254) | Komise se ostatně domnívá, že plánovaná privatizace skupiny ABX by měla nejen zajistit její návrat k dlouhodobé životaschopnosti, ale také zajistit zásadu „jedné podpory“, takže bude jednoznačně méně pravděpodobné, že do podniku, jenž se stane soukromým, bude směřovat další dávka z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(254)

Komise se ostatně domnívá, že plánovaná privatizace skupiny ABX by měla nejen zajistit její návrat k dlouhodobé životaschopnosti, ale také zajistit zásadu „jedné podpory“, takže bude jednoznačně méně pravděpodobné, že do podniku, jenž se stane soukromým, bude směřovat další dávka z veřejných prostředků.

6.2.6.   Závěr

| (255) | S přihlédnutím k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že podpory poskytnuté společností SNCB v rámci restrukturalizace skupiny ABX jsou slučitelné s kritérii pokynů z roku 1999 i z roku 2004 a že jsou tudíž slučitelné s čl. 87 odst. 3 Smlouvy. Bylo zvláště přihlédnuto k tomu, že zdravé složky skupiny ABX podstatně přispěly k financování subjektů v obtížích a že skupina kromě těchto příspěvků podstatně snížila své kapacity jako kompenzaci podpory. Privatizace skupiny ABX navíc umožní nejen zajistit budoucí životaschopnost skupiny, ale rovněž zabrání případnému poskytování dalších státních podpor v její prospěch. |
| --- | --- |

(255)

S přihlédnutím k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že podpory poskytnuté společností SNCB v rámci restrukturalizace skupiny ABX jsou slučitelné s kritérii pokynů z roku 1999 i z roku 2004 a že jsou tudíž slučitelné s čl. 87 odst. 3 Smlouvy. Bylo zvláště přihlédnuto k tomu, že zdravé složky skupiny ABX podstatně přispěly k financování subjektů v obtížích a že skupina kromě těchto příspěvků podstatně snížila své kapacity jako kompenzaci podpory. Privatizace skupiny ABX navíc umožní nejen zajistit budoucí životaschopnost skupiny, ale rovněž zabrání případnému poskytování dalších státních podpor v její prospěch.

| (256) | Komise konečně připomíná, že hlavní politické směry v oblasti státních podpor pro odvětví železniční dopravy, které oznámila ve svém rozhodnutí ze dne 2. března 2005 ve spisu č. N 386/2004, se budou zabývat horizontálním vyšetřováním otázek vyplývajících z neomezené záruky, kterou dostávají železniční podniky v některých členských státech, |
| --- | --- |

(256)

Komise konečně připomíná, že hlavní politické směry v oblasti státních podpor pro odvětví železniční dopravy, které oznámila ve svém rozhodnutí ze dne 2. března 2005 ve spisu č. N 386/2004, se budou zabývat horizontálním vyšetřováním otázek vyplývajících z neomezené záruky, kterou dostávají železniční podniky v některých členských státech,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Podpory vyšetřované v tomto rozhodnutí, které Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) poskytla v rámci restrukturalizace skupiny ABX Logistics, jsou slučitelné se společným trhem za podmínek stanovených v článku 2.

2.   Financování, která společnost SNCB použila na vyvázání se z části společnosti ABX Logistics (France), a další financování vyšetřovaná v tomto rozhodnutí, zejména kapitálové investice provedené v roce 2001 a „paralelní příspěvky“, nepředstavují státní podporu.

Článek 2

Komise podmiňuje schválení podpor na restrukturalizaci uvedených v čl. 1 odst. 1 prodejem skupiny ABX Logistics do [...] od oznámení tohoto rozhodnutí za tržní cenu nabyvateli, který není právně spojen se společností SNCB a který splní závazky týkající se kupních a finančních podmínek, navržené potenciálním kupcem a popsané v tomto rozhodnutí.

Článek 3

Belgie bude ve dvouměsíční lhůtě od oznámení tohoto rozhodnutí informovat Komisi o opatřeních, která přijala pro jeho splnění.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 7. prosince 2006.

Za Komisi

Jacques

  BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 9, 14.1.2004, s. 12.

1

(2)  Viz poznámka dole na s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 142, 11.6.2005, s. 2.

3

(4)  A to za účelem vytvoření celistvé a samostatné skupiny (i.), snazší synergie mezi subjekty skupiny (ii.), umožnění nabídnout kapitál vnějšímu průmyslovému nebo finančnímu investorovi (iii.).

4

(5)  Jednalo se o prodej 3 dceřiných společností (Rheinkraft, Safety First et Worldpack) s obratem 98,5 milionů eur, o zavření pracovišť (7 agentur a 3 skladů v Německu, 4 agentur ve Francii a 2 agentur v Nizozemsku) a o operace prodeje a relokace (sale & rent-back) objektů a jiných dlouhodobých aktiv.

5

sale & rent-back

(6)  Tato opatření měla být provedena především zvýšením produktivity (se snížením počtu ~690 na plný úvazek ve všech 3 zemích v rámci restrukturalizace, včetně dopadu zavření agentur) (1), snížením nákladů (2) a vyjednáním změn nájemních smluv (3).

6

(7)  Viz kapitola „finanční úkol v číslech“.

7

(8)  Viz kapitola „finanční úkol v číslech“.

8

(9)  Viz kapitola „finanční úkol v číslech“.

9

(10)  „Jacobs Consultancy“ : Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, final report, květen 2004.

10

(11)  Dopis od belgických orgánů z 24. února 2005, s. 13.

11

(12)  I když se zdá, že nedávné rozšíření současnou situaci dočasně zklidnilo. Nicméně skutečnost, že velký počet dopravních podniků pravděpodobně zadává silniční dopravu zboží levnějším dopravcům z nových členských států, by měla zvýšit konkurenční tlak na ceny na trhu silniční dopravy.

12

(13)  Důvěrné informace.

13

(14)  Přesný údaj byl nahrazen touto poznámkou.

14

(15)  Zejména dopis belgických orgánů ze dne 23. prosince 2003, zaevidovaný dne 29. prosince 2003, č. A/38604 a dopis ze dne 20. června 2003, č. A/23465.

15

(16)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 221.

16

(17)  Dopis belgických orgánů, zaevidovaný dne 20. června 2003, č. A/23465.

17

(18)  Dopis belgických orgánů ze dne 29.8.2003, zaevidovaný dne 29. srpna 2003 pod číslem GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805, s. 12.

18

(19)  zahrnuje i obrat spojený s koupí společnosti Wegtransport

19

(20)  včetně obratu spojeného s koupí společnosti Wegtransport

20

(21)  Historické údaje nejsou k dispozici. Zpětný odhad byl proveden na základě (1) hrubé provozní marže v předpokládané výši [...] % v roce 2003 a (2) roční míry růstu [...] % obratu a výsledku počínaje rokem 2004.

21

(22)  Historické údaje nejsou k dispozici. Zpětný odhad byl proveden na základě (1) očekávané hrubé provozní marže ve výši [...] % en 2004 et [...] % v roce 2005 a (2) míry ročního růstu [...] % obratu a výsledku počínaje rokem 2004

22

(23)  [...] % na základě zisku před zdaněním (EBT)

23

(24)  Rozpočet vedení sestavilo v září 2002.

24

(25)  Konverze na kapitál 91,6 M€ + poskytnutí dalších fondů 140 M€, jejichž bezpečné ziskové rozpětí poskytnuté dceřiné společnosti činí 21 M€

25

(26)  Jedná se především o články 2, 3, 8, 12 a 41 tohoto zákona.

26

(27)  Podle informací podaných Belgií je funkce člena správní rady (všech jejích členů) neslučitelná s mandátem nebo s funkcemi člena Evropského parlamentu, člena legislativních komor, ministra nebo státního tajemníka, člena rady nebo vlády komunity či regionu, hlavy vlády provincie, stálého člena rady provincie a zaměstnance SNCB.

27

(28)  Podle Účetního dvora (s. 46): Pokud jde o odvolání členů správní rady, v současnosti vyžaduje souhlasné stanovisko správní rady vyjádřené dvoutřetinovou většinou.

28

(29)  Účetní dvůr: Řádné použití veřejných prostředků společností S.N.C.B. (audit provedený na základě usnesení Poslanecké sněmovny ze dne 11. května 2000, Brusel, květen 2001).

29

(30)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 142.

30

(31)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 151.

31

(32)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 142.

32

(33)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 141.

33

(34)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 154.

34

(35)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 154.

35

(36)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 152.

36

(37)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 150.

37

(38)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 153.

38

(39)  Zpráva Účetního dvora ze dne 18. května 2001, s. 153.

39

(40)  K dispozici na stránkách : „http://www.belgium.be/“

40

(41)  Dopis belgických orgánů ze dne 29. srpna 2003, zaevidovaný dne 29. srpna 2003 pod číslem GAB. Loyola de Palacio Entrada č. 2805, s. 4.

41

(42)  Zpráva NERA, s. 58.

42

(43)  Podle NERA, (příloha D.1. s. 7) se poměr dluhy/vlastní kapitál zvýšil z 0,6 v letech 1997, 1998 a 1999 na 0,8 v roce 2000 a na 1,0 v roce 2001.

43

(44)  Pokud jde o roky 1998 až 2001, SNCB zajistila výše uvedený poměr zahrnutím dlouhodobých finančních dluhů se splatností v průběhu roku, což vysvětluje rozdíl mezi 90 % a 80 % v roce 2001 a rozdíl dalších let.

44

(45)  Vytvoření této skupiny proběhlo dne 29. prosince 2003, s výjimkou mezinárodních aktivit ABX LOGISTICS (France) S.A, které byly převedeny na konci prosince 2004. Podle belgických orgánů jsou tyto aktivity výnosné nebo téměř výnosné. Týkalo se to subjektů ABX LOGISTICS Air&Sea (France) SAS, „Road International“, Mitjaville S.A.S. a Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Aktivity Air&Sea v Belgii, v Asii a v Americe již byly v té době sloučeny do ABX-Air&Sea. Aktivity Air&Sea v Nizozemsku byly připojeny na začátku ledna 2005. Převod aktivity Air&Sea v Německu byl odložen ze dvou důvodů: i.) ukázalo se, že by v roce převodu touto operací vznikl účetní zisk [...] milionů eur v účetnictví ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH, ale následně by způsobil obvyklé cash drain ve výši více než [...] milionů eur ročně a ii.) ABX LOGSTICS (Deutschland) GmbH by touto operací přišla o finanční prostředky vytvořené díky programu přeměny pohledávek spojených s jejími aktivitami na cenné papíry, tedy [...] milionů eur. Tyto prostředky by se měly získat z jiných zdrojů financování, což nelze uskutečnit, pokud struktura rozvahy společnosti není posílena.

46

cash drain

(47)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005. Jedná se o aktualizaci čísel, která se tak mohou lišit od prognóz z ledna 2005.

47

(48)  Zdroj: Collis D., Young D. and Goold M., „The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters“, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  Dopis belgických orgánů ze dne 14. ledna 2005, s. 23.

49

(50)  Dopis belgických orgánů ze dne 24. února 2005, s. 12.

50

(51)  Dopis belgických orgánů ze dne 24. února 2005, s. 12.

51

(52)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, s. 18.

52

(53)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, zaevidovaný dne 16. června 2005 pod číslem 15050, s. 18.

53

(54)  Dopis belgických orgánů ze dne 2. září 2005.

54

(55)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, zaevidovaný dne 16. června 2005 pod číslem 15050, s. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, zaevidovaný dne 16. června 2005 pod číslem 15050, s. 22

59

(60)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, dodatek C 4.

60

(61)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, zaevidovaný dne 16. června 2005 pod číslem 15050, s. 22

61

(62)  [...]

62

(63)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, dodatek C 4.

63

(64)  Věc C 303/88, Italská republika vs Komise (Eni-Lanerossi) [1991] Sb. I-1433, odst. 21.

64

(65)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, zaevidovaný dne 16. června 2005 pod číslem 15050. s. 21.

65

(66)  Dopis belgických orgánů ze dne 2. září 2005, s. 6.

66

(67)  Sdělení Komise – Restrukturalizace a zaměstnanost: „Předvídání restrukturalizací a doprovodná opatření pro rozvoj zaměstnanosti: úloha Evropské unie“, KOM(2005) 120 v konečném znění, s. 2-3.

67

(68)  Podle údajů Komise se převážně jedná o plochy skladů.

68

(69)  Tabulka předložená belgickými orgány.

69

Zdroj: Internetové stránky, odhady ABX LOGISTICS

Zdroj:

(70)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005, s. 26.

70

(71)  Dopis belgických orgánů ze dne 9. června 2005.

71

(72)  I když všechny zde předložené argumenty výše uvedené strany jednotlivě nepřednesly, shrnují zásadní prvky této skupiny předkladatelů připomínek.

72

(73)  I když všechny zde předložené argumenty výše uvedené strany jednotlivě nepřednesly, nicméně shrnují zásadní prvky této skupiny předkladatelů připomínek.

73

(74)  Podle dopisu předsedy správní rady skupiny Ziegler ze dne 18. srpna 2005 pan Robert Ziegler není oprávněn se sám obracet na Komisi jménem skupiny Ziegler nebo Ziegler S.A.

74

(75)  I když všechny zde předložené argumenty výše uvedené strany jednotlivě nepřednesly, shrnují zásadní prvky této skupiny předkladatelů připomínek.

75

(76)  I když všechny zde předložené argumenty výše uvedené strany jednotlivě nepřednesly, shrnují zásadní prvky této skupiny předkladatelů připomínek.

76

(77)  Dopis belgických orgánů ze dne 29. srpna 2003, s. 16.

77

(78)  Rozsudek ze dne 21. března 1990, C-142/87, Belgie vs Komise, případ „Tubemeuse“ (Sb. s. I-959 b. 35).

78

Tubemeuse

(79)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002, C-482/99, Francie vs Komise, případ „Stardust Marine“ (Sb. s. I-4397 b. 37).

79

Stardust Marine

(80)  Například lze uvést sazbu [...] základních bodů, kterou jedna dceřiná společnost ABX zaplatila svým bankám za bankovní záruku.

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26 May 2005 v2.2.

81

(82)  Úř. věst. č. C 288, 9.10.1999, s. 2.

82

(83)  Úř. věst. č. C 244, 1.10.2004, s. 2.

83

(84)  Rozhodnutí ze dne 21. ledna 2003, K(2003) 245 v konečném znění: Státní podpora N 769/2002, Podpora na záchranu společnosti ABX Logistics (filiales F, D, NL et groupe). Zveřejněné na internetových stránkách Komise na adrese: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/53

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. července 2006

O Státní Podpoře, kterou má Itálie v úmyslu uskutečnit v prospěch společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A (č. C 48/2004 (ex N 595/2003))

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2006) 2972)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/948/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98 stanovující nová pravidla pro podporu na stavbu lodí (1) (dále jen „nařízení o stavbě lodí“), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

po vyzvání zainteresovaných stran, aby předložily připomínky (2) a po zohlednění těchto připomínek,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dopisem ze dne 22. prosince 2003, zaevidovaným v tentýž den, italské orgány oznámily Komisi ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí (1) žádost o schválení prodloužení tříleté lhůty stanovené na dodávku lodě s označením C.180, na jejíž stavbu byla poskytnuta provozní podpora. Loď se vyrábí ve společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A. (dále jen „loděnice“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 22. prosince 2003, zaevidovaným v tentýž den, italské orgány oznámily Komisi ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí (1) žádost o schválení prodloužení tříleté lhůty stanovené na dodávku lodě s označením C.180, na jejíž stavbu byla poskytnuta provozní podpora. Loď se vyrábí ve společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A. (dále jen „loděnice“).

| (2) | Dopisem ze dne 30. prosince 2004 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s oznámeným rozhodnutím. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 30. prosince 2004 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení ve smyslu čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s oznámeným rozhodnutím.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zainteresované strany, aby předložily připomínky k předmětnému rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zainteresované strany, aby předložily připomínky k předmětnému rozhodnutí.

| (4) | Dopisy z 28. ledna 2005, z 1. dubna 2005, z 1. června 2005 a z 6. července 2005, zaevidovanými 2. února 2005, 6. dubna 2005, 6. června 2005 a 7. července 2005, Itálie požádala o prodloužení lhůty na předložení připomínek k rozhodnutí Komise o zahájení řízení, na které Komise odpověděla dopisy ze 4. února 2005, z 8. dubna 2005, z 29. června 2005 a ze 17. července 2005. |
| --- | --- |

(4)

Dopisy z 28. ledna 2005, z 1. dubna 2005, z 1. června 2005 a z 6. července 2005, zaevidovanými 2. února 2005, 6. dubna 2005, 6. června 2005 a 7. července 2005, Itálie požádala o prodloužení lhůty na předložení připomínek k rozhodnutí Komise o zahájení řízení, na které Komise odpověděla dopisy ze 4. února 2005, z 8. dubna 2005, z 29. června 2005 a ze 17. července 2005.

| (5) | Itálie předložila připomínky dopisem z 26. července 2005, zaevidovaným 29. července 2005. Komise dopisem ze 6. ledna 2006 požádala o doplňující informace, na nějž italské orgány odpověděly dopisy z 23. ledna 2006 a 2. února 2006, v nichž požádaly o prodloužení lhůty na odpověď. Komise schválila toto prodloužení lhůty dopisy z 27. ledna 2006 a 9. února 2006. Dopisem ze 6. března 2006, zaevidovaným v tentýž den, italské orgány zaslaly požadované doplňující informace a doplnily je dopisem ze 6. dubna 2006. |
| --- | --- |

(5)

Itálie předložila připomínky dopisem z 26. července 2005, zaevidovaným 29. července 2005. Komise dopisem ze 6. ledna 2006 požádala o doplňující informace, na nějž italské orgány odpověděly dopisy z 23. ledna 2006 a 2. února 2006, v nichž požádaly o prodloužení lhůty na odpověď. Komise schválila toto prodloužení lhůty dopisy z 27. ledna 2006 a 9. února 2006. Dopisem ze 6. března 2006, zaevidovaným v tentýž den, italské orgány zaslaly požadované doplňující informace a doplnily je dopisem ze 6. dubna 2006.

| (6) | Komise nedostala připomínky od zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

(6)

Komise nedostala připomínky od zainteresovaných stran.

| (7) | Itálie požádala Komisi o odsouhlasení prodloužení lhůty na dodávku k 31. prosinci 2003 stanovenou v nařízení o stavbě lodí, kterému podléhá využívání provozní podpory související se smlouvami týkajícími se lodí. Žádost o prodloužení lhůty byla prodloužena v souvislosti s lodí s označením C.180, vyráběné v společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A., loděnici umístěné v regionu Molise. Prodloužení lhůty bylo původně požadované do 31. října 2004 (10 měsíců). |
| --- | --- |

(7)

Itálie požádala Komisi o odsouhlasení prodloužení lhůty na dodávku k 31. prosinci 2003 stanovenou v nařízení o stavbě lodí, kterému podléhá využívání provozní podpory související se smlouvami týkajícími se lodí. Žádost o prodloužení lhůty byla prodloužena v souvislosti s lodí s označením C.180, vyráběné v společnosti Cantieri Navali Termoli S.p.A., loděnici umístěné v regionu Molise. Prodloužení lhůty bylo původně požadované do 31. října 2004 (10 měsíců).

| (8) | Ve Smlouvě o stavbě lodě podepsané 30. prosince 2000 byla lhůta dodávky původně stanovená na 30. června 2003. Loď byla objednaná společností Marnavi S.p.A., italským majitelem lodí na přepravu chemických produktů a ropy. Ve vztahu k uvedené Smlouvě byla majitelům lodí přislíbena provozní podpora ve výši 9 %, což představuje asi 3,9 mil. EUR pro takovou loď, v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí. |
| --- | --- |

(8)

Ve Smlouvě o stavbě lodě podepsané 30. prosince 2000 byla lhůta dodávky původně stanovená na 30. června 2003. Loď byla objednaná společností Marnavi S.p.A., italským majitelem lodí na přepravu chemických produktů a ropy. Ve vztahu k uvedené Smlouvě byla majitelům lodí přislíbena provozní podpora ve výši 9 %, což představuje asi 3,9 mil. EUR pro takovou loď, v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí.

| (9) | Avšak podle italských orgánů proces výstavby trval déle než se očekávalo z důvodu souběhu okolností, především: vlivu událostí z 11. září 2001, následné nutnosti přizpůsobit loď měnícím se technicko-obchodním požadavkům a z důvodu dvou přírodních katastrof – zemětřesení a záplav. Loděnice byla proto nucena požádat o prodloužení stanovené lhůty na dodávku lodě C.180, a to o 10 měsíců navíc po 31. prosinci 2003, což je lhůta stanovená v nařízení o stavbě lodí. |
| --- | --- |

(9)

Avšak podle italských orgánů proces výstavby trval déle než se očekávalo z důvodu souběhu okolností, především: vlivu událostí z 11. září 2001, následné nutnosti přizpůsobit loď měnícím se technicko-obchodním požadavkům a z důvodu dvou přírodních katastrof – zemětřesení a záplav. Loděnice byla proto nucena požádat o prodloužení stanovené lhůty na dodávku lodě C.180, a to o 10 měsíců navíc po 31. prosinci 2003, což je lhůta stanovená v nařízení o stavbě lodí.

| (10) | Italské orgány se v oznámení odvolávají na rozhodnutí Komise z 5. června 2002, jímž bylo povoleno podobné prodloužení lhůty na dodávku po 31. prosinci 2003 pro námořní výletní turistické lodě stavěné v loděnici Meyer Werft v Papenburgu v Německu (dále jen „rozhodnutí Meyer Werft“). Italské orgány poukázaly zejména na početné základní podobnosti mezi dvěma případy, pokud jde o: (i) uvedené důvody na prodloužení lhůty (vliv teroristického útoku z 11. září 2001), (ii) příslušný trh (námořní přeprava ropy a chemických produktů) a (iii) konsolidované obchodní vztahy mezi loděnicí a majitelem lodí (3). Stručně řečeno, italské orgány tvrdí, že rozhodnutí Meyer Werft představuje jasný precedens, kterým se získalo mimořádné povolení v předmětném případě. Rovněž připomínají, že 13. listopadu 2002 Komise přijala další rozhodnutí, kterým povoluje prodloužení lhůty na dodávku námořní výletní turistické lodi vyrobené v loděnici Kvaerner Masa ve Finsku (dále jen „rozhodnutí Kvaerner Masa“) z podobných důvodů. |
| --- | --- |

(10)

Italské orgány se v oznámení odvolávají na rozhodnutí Komise z 5. června 2002, jímž bylo povoleno podobné prodloužení lhůty na dodávku po 31. prosinci 2003 pro námořní výletní turistické lodě stavěné v loděnici Meyer Werft v Papenburgu v Německu (dále jen „rozhodnutí Meyer Werft“). Italské orgány poukázaly zejména na početné základní podobnosti mezi dvěma případy, pokud jde o: (i) uvedené důvody na prodloužení lhůty (vliv teroristického útoku z 11. září 2001), (ii) příslušný trh (námořní přeprava ropy a chemických produktů) a (iii) konsolidované obchodní vztahy mezi loděnicí a majitelem lodí (3). Stručně řečeno, italské orgány tvrdí, že rozhodnutí Meyer Werft představuje jasný precedens, kterým se získalo mimořádné povolení v předmětném případě. Rovněž připomínají, že 13. listopadu 2002 Komise přijala další rozhodnutí, kterým povoluje prodloužení lhůty na dodávku námořní výletní turistické lodi vyrobené v loděnici Kvaerner Masa ve Finsku (dále jen „rozhodnutí Kvaerner Masa“) z podobných důvodů.

| (11) | Jako odůvodnění své žádosti uvádějí italské orgány okolnosti, které jsou podle nich mimořádné, nepředvídatelné a externí ve vztahu k loděnici a které způsobily neočekávané, vážné a zdůvodnitelné narušení výrobního programu loděnice. Přesněji, taková zpoždění jsou důsledkem následujících faktorů (viz níže uvedená tabulka 1):






  (i) | Vliv událostí z 11. září 2001

  Dne 1. října 2001, ještě před zahájením stavby lodě, majitel lodí požádal loděnici Cantieri Navali Termoli S.p.A. o pozastavení plnění Smlouvy do 30. září 2003, místo jejího zrušení. Majitel lodí nakonec odvolal žádost o pozastavení plnění Smlouvy 29. září 2003. |
| --- | --- | --- |

(11)

Jako odůvodnění své žádosti uvádějí italské orgány okolnosti, které jsou podle nich mimořádné, nepředvídatelné a externí ve vztahu k loděnici a které způsobily neočekávané, vážné a zdůvodnitelné narušení výrobního programu loděnice. Přesněji, taková zpoždění jsou důsledkem následujících faktorů (viz níže uvedená tabulka 1):

(i)

Vliv událostí z 11. září 2001

Dne 1. října 2001, ještě před zahájením stavby lodě, majitel lodí požádal loděnici Cantieri Navali Termoli S.p.A. o pozastavení plnění Smlouvy do 30. září 2003, místo jejího zrušení. Majitel lodí nakonec odvolal žádost o pozastavení plnění Smlouvy 29. září 2003.

| (ii) | Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

  K výše uvedeným událostem se připojuje i skutečnost, že v době odvolání pozastavení plnění Smlouvy, majitel lodí zároveň požádal o úpravu projektu lodě – a odklonil se od specifikací původně obsažených ve Smlouvě – s cílem jejich přizpůsobení změněným technicko-obchodním požadavkům. Tyto úpravy se týkaly rozměrů a počtu nádrží, jakož i celkové délky a šířky lodě, jejíž pozměněné projekční plány byly podrobené autorizaci od R.I.NA, italského certifikačního orgánu. Úpravy byly nakonec 10. prosince 2003 definovány dodatkem k původní smlouvě o stavbě lodě. |
| --- | --- |

(ii)

Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

K výše uvedeným událostem se připojuje i skutečnost, že v době odvolání pozastavení plnění Smlouvy, majitel lodí zároveň požádal o úpravu projektu lodě – a odklonil se od specifikací původně obsažených ve Smlouvě – s cílem jejich přizpůsobení změněným technicko-obchodním požadavkům. Tyto úpravy se týkaly rozměrů a počtu nádrží, jakož i celkové délky a šířky lodě, jejíž pozměněné projekční plány byly podrobené autorizaci od R.I.NA, italského certifikačního orgánu. Úpravy byly nakonec 10. prosince 2003 definovány dodatkem k původní smlouvě o stavbě lodě.

| (iii) | Vliv přírodních katastrof

  Region Molise byl 31. října 2002 zasažen zemětřesením, což mělo negativní vliv na loděnici, zaměstnance i dodavatele. Následně mezi 23. lednem 2003 a 25. lednem 2003 postihly region záplavy s dalšími devastačními účinky na loděnici, zaměstnance a dodavatele. Tyto dvě přírodní katastrofy způsobily loděnici přímou škodu z důvodu nečinnosti zaměstnanců a nepřímou z důvodu jednostranného zrušení smluv ze strany místních podniků, které byly subdodavateli prací souvisejících s lodí C.180 a které uvedly jako důvod na jejich zrušení fakt, že vznik přírodních katastrof narušil výrobní infrastrukturu jejich dodavatelů. Italské orgány zejména tvrdily, že uvedené události negativně ovlivnily přípravné inženýrské práce závazné pro stavbu lodě.
  Připouštějíce fakt, že obě přírodní katastrofy se staly v době pozastavení plnění Smlouvy na stavbu lodě, italské orgány tvrdí, že tyto události přesto narušily výrobní programy loděnice a zdůrazňují, že v případě obou přírodních katastrof byl vyhlášen krizový stav do 1. února 2004 prostřednictvím vyhlášky předsedy Rady ministrů.
  Italské orgány zdůraznily naléhavost podpory odůvodněné omezenými finančními a průmyslovými zdroji loděnice (4), vzhledem k tomu, že smluvní cena lodě byla stanovená na základě předpokladu o podpoře, která měla být poskytnutá podle zákona. Italské orgány též tvrdí, že jestliže se nepovoluje prodloužení lhůty na dodávku lodě (která byla v stupni provedení na 25,65 % k 16. prosinci 2003) a loděnice tedy nevyužije podpory, loď nemůže být dokončena bez obrovských ekonomických škod pro loděnici s následnou ztrátou pracovních míst a úrovně, ať už loděnice nebo podniků, které pro loděnici pracují. Italské orgány totiž upřesnily, že majitel lodí, společnost Marnavi, a loděnice se dohodly zrušit Smlouvu o stavbě další lodi pod názvem C.173, jejíž stavba byla negativně ovlivněna uvedenými událostmi, a přesunout už disponibilní dodávky na stavbu lodě C.180.
  Tabulka 1 –
  Přehledná tabulka prodlení vzniklých při dodávce lodě C.180










  Loď | Příčina prodlení | Zodpovědnost | Problémy | Prodlení
  (měsíce) | Měsíce extra |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | Události z 11. září 2001:






  — | Pozastavení a zpožděné znovuzahájení objednávky |

(iii)

Vliv přírodních katastrof

Region Molise byl 31. října 2002 zasažen zemětřesením, což mělo negativní vliv na loděnici, zaměstnance i dodavatele. Následně mezi 23. lednem 2003 a 25. lednem 2003 postihly region záplavy s dalšími devastačními účinky na loděnici, zaměstnance a dodavatele. Tyto dvě přírodní katastrofy způsobily loděnici přímou škodu z důvodu nečinnosti zaměstnanců a nepřímou z důvodu jednostranného zrušení smluv ze strany místních podniků, které byly subdodavateli prací souvisejících s lodí C.180 a které uvedly jako důvod na jejich zrušení fakt, že vznik přírodních katastrof narušil výrobní infrastrukturu jejich dodavatelů. Italské orgány zejména tvrdily, že uvedené události negativně ovlivnily přípravné inženýrské práce závazné pro stavbu lodě.

Připouštějíce fakt, že obě přírodní katastrofy se staly v době pozastavení plnění Smlouvy na stavbu lodě, italské orgány tvrdí, že tyto události přesto narušily výrobní programy loděnice a zdůrazňují, že v případě obou přírodních katastrof byl vyhlášen krizový stav do 1. února 2004 prostřednictvím vyhlášky předsedy Rady ministrů.

Italské orgány zdůraznily naléhavost podpory odůvodněné omezenými finančními a průmyslovými zdroji loděnice (4), vzhledem k tomu, že smluvní cena lodě byla stanovená na základě předpokladu o podpoře, která měla být poskytnutá podle zákona. Italské orgány též tvrdí, že jestliže se nepovoluje prodloužení lhůty na dodávku lodě (která byla v stupni provedení na 25,65 % k 16. prosinci 2003) a loděnice tedy nevyužije podpory, loď nemůže být dokončena bez obrovských ekonomických škod pro loděnici s následnou ztrátou pracovních míst a úrovně, ať už loděnice nebo podniků, které pro loděnici pracují. Italské orgány totiž upřesnily, že majitel lodí, společnost Marnavi, a loděnice se dohodly zrušit Smlouvu o stavbě další lodi pod názvem C.173, jejíž stavba byla negativně ovlivněna uvedenými událostmi, a přesunout už disponibilní dodávky na stavbu lodě C.180.

Tabulka 1 –

Přehledná tabulka prodlení vzniklých při dodávce lodě C.180

Loď

Příčina prodlení

Zodpovědnost

Problémy

Prodlení

(měsíce)

Měsíce extra

C.180

(i)

Události z 11. září 2001:

—

Pozastavení a zpožděné znovuzahájení objednávky

Marnavi. S.p.A.

(majitel lodí)

Pozastavení plnění Smlouvy od 1. 10. 2001 do 30. 9. 2003

Zrušení pozastavení 29. 9. 2003

24

Neuvedeno

| (ii) | Technické modifikace |
| --- | --- |

(ii)

Technické modifikace

Marnavi. S.p.A.

(majitel lodí)

Úpravy související s rozměry a počtem nádrží, délkou a šířkou lodě

Neuvedeno

Neuvedeno

| (iii) | Následné prodlení z důvodu přírodních katastrof, které postihly region Molise:






  — | Zemětřesení 31. 10. 2002 |
| --- | --- | --- |

(iii)

Následné prodlení z důvodu přírodních katastrof, které postihly region Molise:

—

Zemětřesení 31. 10. 2002

| — | Záplavy od 23. do 25. 1. 2003 |
| --- | --- |

—

Záplavy od 23. do 25. 1. 2003

Vyšší moc

Vliv přírodních katastrof na loděnici, zaměstnanců a subdodavatelů.

> 2

> 2

Celkem

Více než 26 měsíců

Více než 2 měsíce

Požadované prodloužení

10 měsíců

| (12) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti o tom, zda důvody uvedené jako zdůvodnění prodlení v tomto šetřeném případě byly v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení o stavbě lodí, a tedy měla pochybnosti o tom, zda je předmětné opatření slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(12)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pochybnosti o tom, zda důvody uvedené jako zdůvodnění prodlení v tomto šetřeném případě byly v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení o stavbě lodí, a tedy měla pochybnosti o tom, zda je předmětné opatření slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES.

| (13) | Na vyvrácení pochybností Komise, které uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, italské orgány předložily další údaje a vysvětlení na potvrzení jejich teze, pokud jde o oprávněnost důvodů na prodloužení lhůty na dodávku, jakož i slučitelnost s předmětným opatřením.






  (i) | Vliv událostí z 11. září 2001

  Italské orgány tvrdí, že jde o události, které jsou mimořádné, nepředvídatelné a externí ve vztahu k loděnici a že, na rozdíl od tvrzení Komise, způsobily neočekávané, vážné a zdůvodnitelné narušení výrobního programu loděnice.
  Svou analýzu obhajují zejména na základě tvrzení, že hodnocení Komise se zakládá na zprávě vypracované na podzim 2003 (5), tedy dva roky po událostech, zatímco uvedené události mají vliv na obchodní strategie hospodářských subjektů, které jsou nuceny rozhodnout se v momentě, kdy tyto události nastanou – v tomto případě v září 2001 – nebo v následujících měsících.
  Podle italských orgánů bylo známo a následně potvrzeno zprávami Clarksen (6), že takové události měly vliv na celý segment trhu námořní přepravy zboží, nejen na jednu typologii lodí, tj. námořní turistické výletní lodě. Italské orgány poskytly na podporu své teze nové informace jako důkaz vlivu uvedených událostí na stavbu lodě zasláním kopií nájemných smluv dojednaných mezi majitelem lodí Marnavi a společností Novamar se sídlem v Houstone (USA) na pronájem dvou petrochemických lodí objednaných majitelem lodí v loděnici Cantieri Navali Termoli (7) a odstoupení společnosti Novamar od těchto smluv následkem událostí z 11. září 2001. Italské orgány tedy tvrdí, že tyto tragické události měly podobný vliv na předmětnou loď a že na rozdíl od tvrzení Komise, vliv událostí nebyl omezený jen na námořní výletní turistické lodě. Italské orgány proto trvají na svém tvrzení, podle kterého vliv uvedených událostí je v souladu s ustanovením čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce třetí věty nařízení o stavbě lodí. |
| --- | --- | --- |

(13)

Na vyvrácení pochybností Komise, které uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, italské orgány předložily další údaje a vysvětlení na potvrzení jejich teze, pokud jde o oprávněnost důvodů na prodloužení lhůty na dodávku, jakož i slučitelnost s předmětným opatřením.

(i)

Vliv událostí z 11. září 2001

Italské orgány tvrdí, že jde o události, které jsou mimořádné, nepředvídatelné a externí ve vztahu k loděnici a že, na rozdíl od tvrzení Komise, způsobily neočekávané, vážné a zdůvodnitelné narušení výrobního programu loděnice.

Svou analýzu obhajují zejména na základě tvrzení, že hodnocení Komise se zakládá na zprávě vypracované na podzim 2003 (5), tedy dva roky po událostech, zatímco uvedené události mají vliv na obchodní strategie hospodářských subjektů, které jsou nuceny rozhodnout se v momentě, kdy tyto události nastanou – v tomto případě v září 2001 – nebo v následujících měsících.

Podle italských orgánů bylo známo a následně potvrzeno zprávami Clarksen (6), že takové události měly vliv na celý segment trhu námořní přepravy zboží, nejen na jednu typologii lodí, tj. námořní turistické výletní lodě. Italské orgány poskytly na podporu své teze nové informace jako důkaz vlivu uvedených událostí na stavbu lodě zasláním kopií nájemných smluv dojednaných mezi majitelem lodí Marnavi a společností Novamar se sídlem v Houstone (USA) na pronájem dvou petrochemických lodí objednaných majitelem lodí v loděnici Cantieri Navali Termoli (7) a odstoupení společnosti Novamar od těchto smluv následkem událostí z 11. září 2001. Italské orgány tedy tvrdí, že tyto tragické události měly podobný vliv na předmětnou loď a že na rozdíl od tvrzení Komise, vliv událostí nebyl omezený jen na námořní výletní turistické lodě. Italské orgány proto trvají na svém tvrzení, podle kterého vliv uvedených událostí je v souladu s ustanovením čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce třetí věty nařízení o stavbě lodí.

| (ii) | Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

  Italské orgány poskytly informace týkající se úpravy lodě C.180.
  Objasnily zejména fakt, že v roce 2000 se majitel lodí a loděnice dohodly na smlouvách o stavbě dvou petrochemických lodí označených jako C.173 a C.180. Lhůty na dodávku byly v těchto smlouvách původně stanoveny na 31. březen 2002 a 30. červen 2003, následně byly posunuty na 31. březen 2003 a 31. prosinec 2003. Vedle toho vysvětlily, že události z 11. září 2001 a dvě následně šetřené přírodní katastrofy, měly takový negativní vliv na výrobní program loděnice, že do 31. prosince 2003 se mohla uskutečnit dodávka jen jedné lodě.
  V listopadu 2002 se tedy majitel lodí rozhodl upustit od stavby jedné z lodí už v procesu výstavby v loděnici, aby se loděnice mohla věnovat dokončení jen jedné lodě. V praxi to znamenalo přejmenování lodě C.173 na loď C.180 – větší z lodí objednaných majitelem lodí a uskutečnění požadovaných úprav základních strukturálních charakteristik souvisejících s lodí C.180 (8) , (9) , (10) a nakonec zrušení smlouvy o stavbě lodě C.173. Následkem toho se loď C.180 (dříve C.173) stala větší, rychlejší, s větší kapacitou a s vyšší smluvní cenou vzhledem k původní lodi C.173, ale celkové charakteristiky byly nižší v porovnání s počáteční smlouvou týkající se lodě C.180.
  Italské orgány prohlásily, že uvedené úpravy přispěly jen nepřímo k prodlení stavby lodě a že prodlení byla ve skutečnosti zapříčiněna přírodními katastrofami, což vedlo ke zrušení smlouvy ze strany poradenské společnosti zodpovědné za projektování úprav lodě C.180 (dříve C.173). |
| --- | --- |

(ii)

Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

Italské orgány poskytly informace týkající se úpravy lodě C.180.

Objasnily zejména fakt, že v roce 2000 se majitel lodí a loděnice dohodly na smlouvách o stavbě dvou petrochemických lodí označených jako C.173 a C.180. Lhůty na dodávku byly v těchto smlouvách původně stanoveny na 31. březen 2002 a 30. červen 2003, následně byly posunuty na 31. březen 2003 a 31. prosinec 2003. Vedle toho vysvětlily, že události z 11. září 2001 a dvě následně šetřené přírodní katastrofy, měly takový negativní vliv na výrobní program loděnice, že do 31. prosince 2003 se mohla uskutečnit dodávka jen jedné lodě.

V listopadu 2002 se tedy majitel lodí rozhodl upustit od stavby jedné z lodí už v procesu výstavby v loděnici, aby se loděnice mohla věnovat dokončení jen jedné lodě. V praxi to znamenalo přejmenování lodě C.173 na loď C.180 – větší z lodí objednaných majitelem lodí a uskutečnění požadovaných úprav základních strukturálních charakteristik souvisejících s lodí C.180 (8) , (9) , (10) a nakonec zrušení smlouvy o stavbě lodě C.173. Následkem toho se loď C.180 (dříve C.173) stala větší, rychlejší, s větší kapacitou a s vyšší smluvní cenou vzhledem k původní lodi C.173, ale celkové charakteristiky byly nižší v porovnání s počáteční smlouvou týkající se lodě C.180.

Italské orgány prohlásily, že uvedené úpravy přispěly jen nepřímo k prodlení stavby lodě a že prodlení byla ve skutečnosti zapříčiněna přírodními katastrofami, což vedlo ke zrušení smlouvy ze strany poradenské společnosti zodpovědné za projektování úprav lodě C.180 (dříve C.173).

| (iii) | Vliv přírodních katastrof (zemětřesení 31. října 2002 a záplavy od 23. ledna 2003 do 25. ledna 2003)

  Italské orgány zdůrazňují význam a následky uvedených katastrof, které postihly region, kde se nachází loděnice.
  Z obecného hlediska italské orgány připomínají, že s přihlédnutím na rozsah plochy zasažené přírodními katastrofami a zvýšené nebezpečí pro veřejné i osobní zdraví a blahobyt, byl v regionu vyhláškou předsedy Rady z 31. října 2002 vyhlášen krizový stav, který trval do 30. června 2003 a následně byl vyhláškou z 31. ledna 2003 prodloužen do 1. února 2004. Zmíněné orgány upírají pozornost Komise na fakt, že po těchto událostech, v rámci revize map regionální státní podpory, Komise (11) povolila prodloužení lhůty z důvodu následků přírodních katastrof, které postihly Molise a Termoli, tedy v oblasti, kde se nachází loděnice.
  Co se týká loděnice, italské orgány předložily informace, podle kterých následkem uvedených přírodních katastrof v období od listopadu 2002 do února 2003 byl výrobní program loděnice zpomalen z důvodu počátečního prodlení a následného zrušení mnohých smluv ze strany různých dodavatelů, kteří dodávali loděnici materiál a služby důležité (12) pro stavbu lodě C.180 (13) (dříve C.173). |
| --- | --- |

(iii)

Vliv přírodních katastrof (zemětřesení 31. října 2002 a záplavy od 23. ledna 2003 do 25. ledna 2003)

Italské orgány zdůrazňují význam a následky uvedených katastrof, které postihly region, kde se nachází loděnice.

Z obecného hlediska italské orgány připomínají, že s přihlédnutím na rozsah plochy zasažené přírodními katastrofami a zvýšené nebezpečí pro veřejné i osobní zdraví a blahobyt, byl v regionu vyhláškou předsedy Rady z 31. října 2002 vyhlášen krizový stav, který trval do 30. června 2003 a následně byl vyhláškou z 31. ledna 2003 prodloužen do 1. února 2004. Zmíněné orgány upírají pozornost Komise na fakt, že po těchto událostech, v rámci revize map regionální státní podpory, Komise (11) povolila prodloužení lhůty z důvodu následků přírodních katastrof, které postihly Molise a Termoli, tedy v oblasti, kde se nachází loděnice.

Co se týká loděnice, italské orgány předložily informace, podle kterých následkem uvedených přírodních katastrof v období od listopadu 2002 do února 2003 byl výrobní program loděnice zpomalen z důvodu počátečního prodlení a následného zrušení mnohých smluv ze strany různých dodavatelů, kteří dodávali loděnici materiál a služby důležité (12) pro stavbu lodě C.180 (13) (dříve C.173).

| (iv) | Pozastavení prací na lodi C.180 (dříve C.173) v roce 2004

  V červenci 2005 reagujíce na zahájení řízení, italské orgány oznámily Komisi, že bylo dokončeno asi 66 % stavby lodě, ale že loděnice pozastavila stavbu a loď byla spuštěna na vodu v srpnu 2004 v očekávání, že Komise schválí prodloužení lhůty na její dodávku. Majitel lodí a loděnice se proto domnívají, že prodloužení o 10 měsíců začíná plynout od momentu rozhodnutí Komise, kterým se povolí žádané prodloužení lhůty. |
| --- | --- |

(iv)

Pozastavení prací na lodi C.180 (dříve C.173) v roce 2004

V červenci 2005 reagujíce na zahájení řízení, italské orgány oznámily Komisi, že bylo dokončeno asi 66 % stavby lodě, ale že loděnice pozastavila stavbu a loď byla spuštěna na vodu v srpnu 2004 v očekávání, že Komise schválí prodloužení lhůty na její dodávku. Majitel lodí a loděnice se proto domnívají, že prodloužení o 10 měsíců začíná plynout od momentu rozhodnutí Komise, kterým se povolí žádané prodloužení lhůty.

| (14) | Italské orgány vyvozují závěry, že uvedené důvody prodlení v předmětném případě, splňují ustanovení čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce nařízení o stavbě lodí a že prodloužení tříleté lhůty na dodávku lodě o 10 měsíců, které by plynulo od data stanovení konečného rozhodnutí Komise, je slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(14)

Italské orgány vyvozují závěry, že uvedené důvody prodlení v předmětném případě, splňují ustanovení čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce nařízení o stavbě lodí a že prodloužení tříleté lhůty na dodávku lodě o 10 měsíců, které by plynulo od data stanovení konečného rozhodnutí Komise, je slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.

| (15) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že pomoc poskytovaná členským státům nebo jakoukoli formou ze státních prostředků, která narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí jejím narušením tím, že zvýhodňuje určité podnikatele nebo výrobu určitých druhů zboží, je neslučitelná se společným trhem, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Podle jurisdikce Soudního dvora Evropských Společenství narušení obchodu nastane, pokud podnik, kterému byla poskytnuta podpora, vyvíjí hospodářskou činnost, která zahrnuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(15)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že pomoc poskytovaná členským státům nebo jakoukoli formou ze státních prostředků, která narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí jejím narušením tím, že zvýhodňuje určité podnikatele nebo výrobu určitých druhů zboží, je neslučitelná se společným trhem, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Podle jurisdikce Soudního dvora Evropských Společenství narušení obchodu nastane, pokud podnik, kterému byla poskytnuta podpora, vyvíjí hospodářskou činnost, která zahrnuje obchod mezi členskými státy.

| (16) | Čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy stanoví, že za slučitelné se společným trhem možno považovat jiné druhy podpory, jak je vymezuje rozhodnutí Rady přijaté kvalifikovanou většinou na návrh Komise. Komise zdůrazňuje, že na tomto právním základě Rada 29. června 1998 přijala nařízení o stavbě lodí. Přestože účinnost tohoto nařízení uplynula 31. prosince 2003, jeho ustanovení se i nadále uplatňují v rámci hodnocení žádostí o prodloužení lhůty na dodávku, vzhledem k tomu, že poskytnutí podpory se zakládá na tomto nařízení a že rámec státní podpory nestanoví v této oblasti žádná usměrnění (14). |
| --- | --- |

(16)

Čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy stanoví, že za slučitelné se společným trhem možno považovat jiné druhy podpory, jak je vymezuje rozhodnutí Rady přijaté kvalifikovanou většinou na návrh Komise. Komise zdůrazňuje, že na tomto právním základě Rada 29. června 1998 přijala nařízení o stavbě lodí. Přestože účinnost tohoto nařízení uplynula 31. prosince 2003, jeho ustanovení se i nadále uplatňují v rámci hodnocení žádostí o prodloužení lhůty na dodávku, vzhledem k tomu, že poskytnutí podpory se zakládá na tomto nařízení a že rámec státní podpory nestanoví v této oblasti žádná usměrnění (14).

| (17) | Komise poznamenává, že otázka prodloužení lhůty na dodávku je základní otázkou při posuzování oprávněnosti smlouvy na provozní podporu podle článku 3 nařízení o stavbě lodí. Předmětná provozní podpora spočívá ve financování části nákladů loděnice na stavbu lodě prostřednictvím státních zdrojů. Je nutné podotknout, že stavba lodí je hospodářská činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy. Předmětná podpora je tedy v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(17)

Komise poznamenává, že otázka prodloužení lhůty na dodávku je základní otázkou při posuzování oprávněnosti smlouvy na provozní podporu podle článku 3 nařízení o stavbě lodí. Předmětná provozní podpora spočívá ve financování části nákladů loděnice na stavbu lodě prostřednictvím státních zdrojů. Je nutné podotknout, že stavba lodí je hospodářská činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy. Předmětná podpora je tedy v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (18) | Připomíná se, že na základě nařízení o stavbě lodí se „stavbou lodě“ rozumí stavba komerčních plavidel na vlastní pohon vhodných na plavbu na šírém moři. Loď zhotovená v společnosti Cantieri Navali Termoli – petrochemická loď – je loď určená na plavbu na širém moři s vlastním pohonem přizpůsobená na specializované lodní služby nebo přepravu chemických produktů a ropy, a tedy podléhá ustanovení uvedeného nařízení ve smyslu čl. 1 písm. a). |
| --- | --- |

(18)

Připomíná se, že na základě nařízení o stavbě lodí se „stavbou lodě“ rozumí stavba komerčních plavidel na vlastní pohon vhodných na plavbu na šírém moři. Loď zhotovená v společnosti Cantieri Navali Termoli – petrochemická loď – je loď určená na plavbu na širém moři s vlastním pohonem přizpůsobená na specializované lodní služby nebo přepravu chemických produktů a ropy, a tedy podléhá ustanovení uvedeného nařízení ve smyslu čl. 1 písm. a).

| (19) | Čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí stanoví do 31. prosince 2000 maximální příspěvek ve výši 9 % na provozní podporu související se smlouvou. Na základě čl. 3 odst. 2 téhož nařízení maximální podpora, která se může vztahovat na smlouvu představuje maximální podporu platnou v den podpisu konečné smlouvy. Toto se však nevztahuje na lodě, jejichž dodávka byla realizována více než 3 roky po podpisu smlouvy. V těchto případech je maximální částka stejná jako částka platná 3 roky před dodávkou lodě. Lhůta poslední dodávky lodě, která může ještě využít provozní podpory, byla tedy v zásadě 31. prosince 2003. |
| --- | --- |

(19)

Čl. 3 odst. 1 nařízení o stavbě lodí stanoví do 31. prosince 2000 maximální příspěvek ve výši 9 % na provozní podporu související se smlouvou. Na základě čl. 3 odst. 2 téhož nařízení maximální podpora, která se může vztahovat na smlouvu představuje maximální podporu platnou v den podpisu konečné smlouvy. Toto se však nevztahuje na lodě, jejichž dodávka byla realizována více než 3 roky po podpisu smlouvy. V těchto případech je maximální částka stejná jako částka platná 3 roky před dodávkou lodě. Lhůta poslední dodávky lodě, která může ještě využít provozní podpory, byla tedy v zásadě 31. prosince 2003.

| (20) | Podpora na předmětnou loď by měla být poskytnuta na základe článku 3 zákona č. 88 ze 16. 3. 2001 schváleného Komisí jako státní podpora č. N 502/00. Poskytnutá částka by představovala přibližně 3,9 mil. EUR na loď C.180, tedy ne více než 9 % hodnoty smlouvy. |
| --- | --- |

(20)

Podpora na předmětnou loď by měla být poskytnuta na základe článku 3 zákona č. 88 ze 16. 3. 2001 schváleného Komisí jako státní podpora č. N 502/00. Poskytnutá částka by představovala přibližně 3,9 mil. EUR na loď C.180, tedy ne více než 9 % hodnoty smlouvy.

| (21)(22) | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec třetí věta nařízení o stavbě lodí uvádí: „Komise smí však poskytnout prodloužení tříleté dodací lhůty, pokud je to považované za oprávněné technickou složitostí příslušného individuálního projektu stavby lodí nebo prodleními vyplývajícími z neočekávaných přerušení podstatného a zdůvodnitelného charakteru v pracovním programu loděnice kvůli výjimečným okolnostem, nepředvídatelným a nacházejícím se mimo společnosti.“ Komise zdůrazňuje, že naléhavost prodloužení lhůty je způsobena faktem, že loděnice Cantieri Navali Termoli nemůže dokončit předmětnou loď z důvodu prodlení, které jsou neočekávaná a externí ve vztahu k podniku.Nařízení o stavbě lodí vyžaduje, aby prodloužení lhůty na dodávku bylo zdůvodněno okolnostmi, které jsou (a) mimořádné, (b) nepředvídatelné a (c) externí ve vztahu k podniku. Kromě toho musí být prokazatelné: (d) kauzální souvztažnost mezi těmito událostmi a neočekávanými narušeními, která zapříčinila prodlení jakož i (e) trvání těchto narušení a (f) jejich závažnost a zdůvodnitelnost. V následujících bodech je uvedena analýza důvodů italských orgánů.






  (i) | Vliv událostí z 11. září 2001

  Pokud jde o tento důvod, Komise uznává nepředvídatelnost takovýchto událostí, externích ve vztahu k loděnici. V souladu s předcházejícími rozhodnutími Komise, se však v předmětném případě tento důvod nemůže akceptovat. Na základě způsobu uvažování Komise týkajícím se rozhodnutí (15)„zpomalení hospodářského růstu nebo zhoršení tržní situace ve vztahu k nějakému typu lodě se nemůže považovat za mimořádnou událost ve smyslu článku 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí“. Je nutné připomenout, že tento důvod byl akceptován jen v případě námořních výletních turistických lodí z důvodu přímého vlivu těchto událostí na tento typ lodí, zatímco se předpokládá, že u ostatních typů lodí mají nepřímý a všeobecnější vliv.
  V rozhodnutí o zahájení řízení Komise připomíná, že podle zprávy vypracované institutem Clarksen Research v listopadu 2003 (16), „Události z 11. září 2001 bezpochyby zhoršily problémy světového hospodářství, které se už nacházelo ve fázi zpomalení“. Pokud jde o investice na petrochemické lodě s hrubou nosností nižší než 20 000 tun, jakou je i loď C.180, v téže zprávě z Clarksen Research se uvádí: „V období od roku 1998 do roku 2000 došlo k poklesu hospodářské činnosti a přes oživení začátkem roku 2001 došlo opětovně k poklesu hospodářské činnosti v posledním čtvrtletí 2001, což dosvědčuje obdobný průběh u ostatních podniků v odvětví. Objednávky zaznamenaly rychlý růst začátkem roku 2002 a od tohoto momentu úroveň růstu už zůstala vysoká“.

  Kromě toho, pokud jde o tvrzení italských orgánů, v kterém vyjadřují pochybnosti o náležitosti úsudku Komise o vlivu takovýchto událostí, který se zakládá na zprávě ex post, Komise především podotýká, že vycházela ze zprávy, kterou předložily samotné italské orgány. Taktéž zdůrazňuje, že v rámci předmětného řízení si uvedené orgány zakládají na zprávách z konce roku 2003. Nakonec Komise zdůrazňuje, že žádná z posledních zpráv, na které se italské orgány odvolávají, není v rozporu s rozhodnutím Komise.
  Komise připomíná, že toto hodnocení předmětného důvodu je v souladu s dalšími rozhodnutími v analogických případech oznámených Itálií a vztahujících se na prodloužení tříleté lhůty stanovené na dodávku petrochemických lodí a na přepravu tekutého plynu. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec třetí věta nařízení o stavbě lodí uvádí: „Komise smí však poskytnout prodloužení tříleté dodací lhůty, pokud je to považované za oprávněné technickou složitostí příslušného individuálního projektu stavby lodí nebo prodleními vyplývajícími z neočekávaných přerušení podstatného a zdůvodnitelného charakteru v pracovním programu loděnice kvůli výjimečným okolnostem, nepředvídatelným a nacházejícím se mimo společnosti.“ Komise zdůrazňuje, že naléhavost prodloužení lhůty je způsobena faktem, že loděnice Cantieri Navali Termoli nemůže dokončit předmětnou loď z důvodu prodlení, které jsou neočekávaná a externí ve vztahu k podniku.Nařízení o stavbě lodí vyžaduje, aby prodloužení lhůty na dodávku bylo zdůvodněno okolnostmi, které jsou (a) mimořádné, (b) nepředvídatelné a (c) externí ve vztahu k podniku. Kromě toho musí být prokazatelné: (d) kauzální souvztažnost mezi těmito událostmi a neočekávanými narušeními, která zapříčinila prodlení jakož i (e) trvání těchto narušení a (f) jejich závažnost a zdůvodnitelnost. V následujících bodech je uvedena analýza důvodů italských orgánů.

(i)

Vliv událostí z 11. září 2001

Pokud jde o tento důvod, Komise uznává nepředvídatelnost takovýchto událostí, externích ve vztahu k loděnici. V souladu s předcházejícími rozhodnutími Komise, se však v předmětném případě tento důvod nemůže akceptovat. Na základě způsobu uvažování Komise týkajícím se rozhodnutí (15)„zpomalení hospodářského růstu nebo zhoršení tržní situace ve vztahu k nějakému typu lodě se nemůže považovat za mimořádnou událost ve smyslu článku 3 odst. 2 nařízení o stavbě lodí“. Je nutné připomenout, že tento důvod byl akceptován jen v případě námořních výletních turistických lodí z důvodu přímého vlivu těchto událostí na tento typ lodí, zatímco se předpokládá, že u ostatních typů lodí mají nepřímý a všeobecnější vliv.

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise připomíná, že podle zprávy vypracované institutem Clarksen Research v listopadu 2003 (16), „Události z 11. září 2001 bezpochyby zhoršily problémy světového hospodářství, které se už nacházelo ve fázi zpomalení“. Pokud jde o investice na petrochemické lodě s hrubou nosností nižší než 20 000 tun, jakou je i loď C.180, v téže zprávě z Clarksen Research se uvádí: „V období od roku 1998 do roku 2000 došlo k poklesu hospodářské činnosti a přes oživení začátkem roku 2001 došlo opětovně k poklesu hospodářské činnosti v posledním čtvrtletí 2001, což dosvědčuje obdobný průběh u ostatních podniků v odvětví. Objednávky zaznamenaly rychlý růst začátkem roku 2002 a od tohoto momentu úroveň růstu už zůstala vysoká“.

Kromě toho, pokud jde o tvrzení italských orgánů, v kterém vyjadřují pochybnosti o náležitosti úsudku Komise o vlivu takovýchto událostí, který se zakládá na zprávě ex post, Komise především podotýká, že vycházela ze zprávy, kterou předložily samotné italské orgány. Taktéž zdůrazňuje, že v rámci předmětného řízení si uvedené orgány zakládají na zprávách z konce roku 2003. Nakonec Komise zdůrazňuje, že žádná z posledních zpráv, na které se italské orgány odvolávají, není v rozporu s rozhodnutím Komise.

Komise připomíná, že toto hodnocení předmětného důvodu je v souladu s dalšími rozhodnutími v analogických případech oznámených Itálií a vztahujících se na prodloužení tříleté lhůty stanovené na dodávku petrochemických lodí a na přepravu tekutého plynu.

| (ii) | Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

  Pokud jde o tento druhý důvod, především se zdůrazňuje, že technické úpravy byly realizovány na žádost majitele lodí, na její přizpůsobení měnícím se technicko-obchodním požadavkům. Na základe ustanovení v doložce z 10. prosince 2003 k původní smlouvě o stavbě lodě, loděnice měla v úmyslu požádat majitele lodí o prodloužení lhůty na dodávku lodě C.180 přičemž se zavázala nést všechny výdaje a rizika spojená s eventuálním poskytnutím státní podpory v jeho prospěch.
  Komise podotýká, že majitel lodí může vždy požádat o úpravu Smlouvy o stavbě lodě. Takové úpravy jsou v odvětví stavby lodí častým jevem a patří do běžné obchodní činnosti loděnice. Tento důvod se proto nemůže v předmětném případe akceptovat.
  Pro úplné doplnění, Komise rovněž zdůrazňuje, že v průběhu řízení v předmětném případe italské orgány vysvětlily, že takové úpravy – týkající se jak lodě C.173, tak C.180 –už byly oznámeny americkou společností Novamar, která je půjčuje, v dopise majitelovi lodí z února 2001 a byly odsouhlaseny mezi loděnicí a majitelem lodí ještě před pozastavením plnění smlouvy v roku 2001. Rovněž se zdůrazňuje, jak prohlásily italské orgány, že loď C.173 mohla být ve své původní konfiguraci zhotovena mnohem dříve jinou loděnicí, která se dostala do krize v 90. letech a že tato loď tedy patřila ke generaci lodí předcházejících nové generaci lodí mnohem větších co se týká velikosti i kapacity.
  Vzhledem k uvedenému je evidentní, že uvedené úpravy nebyly ani výjimečné ani neočekávané. Komise proto usoudila, že předmětný důvod, který uvádí Itálie, nemůže být akceptován. |
| --- | --- |

(ii)

Potřeba upravit loď a tak ji přizpůsobit změněným technicko-obchodním požadavkům

Pokud jde o tento druhý důvod, především se zdůrazňuje, že technické úpravy byly realizovány na žádost majitele lodí, na její přizpůsobení měnícím se technicko-obchodním požadavkům. Na základe ustanovení v doložce z 10. prosince 2003 k původní smlouvě o stavbě lodě, loděnice měla v úmyslu požádat majitele lodí o prodloužení lhůty na dodávku lodě C.180 přičemž se zavázala nést všechny výdaje a rizika spojená s eventuálním poskytnutím státní podpory v jeho prospěch.

Komise podotýká, že majitel lodí může vždy požádat o úpravu Smlouvy o stavbě lodě. Takové úpravy jsou v odvětví stavby lodí častým jevem a patří do běžné obchodní činnosti loděnice. Tento důvod se proto nemůže v předmětném případe akceptovat.

Pro úplné doplnění, Komise rovněž zdůrazňuje, že v průběhu řízení v předmětném případe italské orgány vysvětlily, že takové úpravy – týkající se jak lodě C.173, tak C.180 –už byly oznámeny americkou společností Novamar, která je půjčuje, v dopise majitelovi lodí z února 2001 a byly odsouhlaseny mezi loděnicí a majitelem lodí ještě před pozastavením plnění smlouvy v roku 2001. Rovněž se zdůrazňuje, jak prohlásily italské orgány, že loď C.173 mohla být ve své původní konfiguraci zhotovena mnohem dříve jinou loděnicí, která se dostala do krize v 90. letech a že tato loď tedy patřila ke generaci lodí předcházejících nové generaci lodí mnohem větších co se týká velikosti i kapacity.

Vzhledem k uvedenému je evidentní, že uvedené úpravy nebyly ani výjimečné ani neočekávané. Komise proto usoudila, že předmětný důvod, který uvádí Itálie, nemůže být akceptován.

| (iii) | Vliv přírodních katastrof, které postihly region Molise, kde se nachází loděnice

  Uznává se, že zemětřesení, záplavy a jiné „příčiny vyšší moci“ obecně představují oprávněné důvody. Rovněž se uznává, že tyto události měly negativní vliv na činnosti regionu Molise – jak potvrzuje krizový stav vyhlášený předsedou Rady ministrů – a potenciálně na interní činnosti loděnice.
  Přesto ve smyslu nařízení o stavbě lodí, prodloužení tříleté lhůty na dodávku představuje výjimku z běžných předpisů týkajících se poskytování provozní podpory související se smlouvou, a tím i výjimku z pravidel Společenství o státní podpoře. Následně, zásada, která říká, že pravidla týkající se výjimek, se musí vykládat omezeně, stanoví povinnost prokázat spojení mezi přímými okolnostmi, které byly důvodem prodlení a samotným prodlením při stavbě lodě. Naproti tomu, informace poskytnuté Komisi, zahrnující informace poskytnuté italskými orgány po zahájení řízení ve věci formálního šetření, mají spíše nejistý charakter a obecně se odvolávají na vlivy přírodních katastrof bez prokázání či kvantifikace přesného vlivu těchto událostí na výrobní program loděnice a na stavbu předmětné lodě.
  Komise zdůrazňuje, že přes výslovné žádosti o informace a značné prodloužení lhůt na odpověď, nedostala žádné podrobné informace týkající se vlivu těchto přírodních katastrof na výrobní program loděnice obecně, ani na úzký příčinný vztah související se specifickým výrobním programem týkajícím se lodě C.180 (dříve C.173). Italské orgány předložily kopie dopisů, kterými několik podniků dodávajících materiál a služby loděnici zrušilo smlouvy; avšak nezdokumentovaly podrobným způsobem kauzální vztah, ani přesně nekvantifikovaly následné prodlení výrobního programu loděnice a stavby lodě C.180 (dříve C.173) na účely odůvodnění žádosti na prodloužení lhůty na dodávku o 10 měsíců. |
| --- | --- |

(iii)

Vliv přírodních katastrof, které postihly region Molise, kde se nachází loděnice

Uznává se, že zemětřesení, záplavy a jiné „příčiny vyšší moci“ obecně představují oprávněné důvody. Rovněž se uznává, že tyto události měly negativní vliv na činnosti regionu Molise – jak potvrzuje krizový stav vyhlášený předsedou Rady ministrů – a potenciálně na interní činnosti loděnice.

Přesto ve smyslu nařízení o stavbě lodí, prodloužení tříleté lhůty na dodávku představuje výjimku z běžných předpisů týkajících se poskytování provozní podpory související se smlouvou, a tím i výjimku z pravidel Společenství o státní podpoře. Následně, zásada, která říká, že pravidla týkající se výjimek, se musí vykládat omezeně, stanoví povinnost prokázat spojení mezi přímými okolnostmi, které byly důvodem prodlení a samotným prodlením při stavbě lodě. Naproti tomu, informace poskytnuté Komisi, zahrnující informace poskytnuté italskými orgány po zahájení řízení ve věci formálního šetření, mají spíše nejistý charakter a obecně se odvolávají na vlivy přírodních katastrof bez prokázání či kvantifikace přesného vlivu těchto událostí na výrobní program loděnice a na stavbu předmětné lodě.

Komise zdůrazňuje, že přes výslovné žádosti o informace a značné prodloužení lhůt na odpověď, nedostala žádné podrobné informace týkající se vlivu těchto přírodních katastrof na výrobní program loděnice obecně, ani na úzký příčinný vztah související se specifickým výrobním programem týkajícím se lodě C.180 (dříve C.173). Italské orgány předložily kopie dopisů, kterými několik podniků dodávajících materiál a služby loděnici zrušilo smlouvy; avšak nezdokumentovaly podrobným způsobem kauzální vztah, ani přesně nekvantifikovaly následné prodlení výrobního programu loděnice a stavby lodě C.180 (dříve C.173) na účely odůvodnění žádosti na prodloužení lhůty na dodávku o 10 měsíců.

| (23) | Na základe uvedeného, Komise usuzuje, že uvedené mimořádné okolnosti neměly na specifický výrobní program dané lodě takový vliv, aby byla žádost o prodloužení lhůty na dodávku o 10 měsíců oprávněná. Důvody popsané v bodech (i), (ii) a (iii) tedy nemohou být akceptovány. |
| --- | --- |

(23)

Na základe uvedeného, Komise usuzuje, že uvedené mimořádné okolnosti neměly na specifický výrobní program dané lodě takový vliv, aby byla žádost o prodloužení lhůty na dodávku o 10 měsíců oprávněná. Důvody popsané v bodech (i), (ii) a (iii) tedy nemohou být akceptovány.

| (24) | Vzhledem k tomu, že nebyly dodány podstatné přesvědčivé důkazy, prodloužení nemůže být na základě uvedených důvodů schváleno.






  (iv) | Pozastavení prací na lodi C.180 (dříve C.173) v roce 2004

  Kromě jiného Komise podotýká, že italské orgány oznámily, že stavba lodě C.180 (dříve C.173) byla dokončena asi na 66 %, ale že práce byly pozastaveny a loď spuštěna na vodu v srpnu 2004. Italské orgány se tedy domnívaly, že prodloužení o 10 měsíců by mělo plynout od rozhodnutí, kterým Komise schválí požadované prodloužení lhůty.
  Žádost předložená italskými orgány, aby prodloužení o 10 měsíců začalo plynout od data rozhodnutí Komise, nemůže být považována za žádost v souladu s nařízením o stavbě lodí, protože to by způsobilo další neoprávněné prodlení. Podotýká se, že rozhodnutí pozastavit stavbu lodě bylo přijato loděnicí na vlastní zodpovědnost a že zapříčinilo další prodlení, které nemůže být odůvodněno ve smyslu nařízení o stavbě lodí.
  Komise rovněž zdůrazňuje, že jak vyplývá z oznámení, loď C.180 (dříve C.173) měla být dodána do 31. října 2004. Avšak zvažujíc žádost předloženou italskými orgány, aby prodloužení o 10 měsíců začalo plynout od přijetí rozhodnutí Komise s přihlédnutím k tomu, že loděnice spustila na vodu nedokončenou loď C.180 (dříve C.173) v srpnu 2004 je zjevné, že loděnici by se nepodařilo dodat loď ani v rámci původně žádaného prodloužení lhůty o 10 měsíců.
  Žádost italských orgánů proto musí být v každém případě zamítnuta kvůli nezdůvodnitelnosti pozastavení prací v srpnu 2004. |
| --- | --- | --- |

(24)

Vzhledem k tomu, že nebyly dodány podstatné přesvědčivé důkazy, prodloužení nemůže být na základě uvedených důvodů schváleno.

(iv)

Pozastavení prací na lodi C.180 (dříve C.173) v roce 2004

Kromě jiného Komise podotýká, že italské orgány oznámily, že stavba lodě C.180 (dříve C.173) byla dokončena asi na 66 %, ale že práce byly pozastaveny a loď spuštěna na vodu v srpnu 2004. Italské orgány se tedy domnívaly, že prodloužení o 10 měsíců by mělo plynout od rozhodnutí, kterým Komise schválí požadované prodloužení lhůty.

Žádost předložená italskými orgány, aby prodloužení o 10 měsíců začalo plynout od data rozhodnutí Komise, nemůže být považována za žádost v souladu s nařízením o stavbě lodí, protože to by způsobilo další neoprávněné prodlení. Podotýká se, že rozhodnutí pozastavit stavbu lodě bylo přijato loděnicí na vlastní zodpovědnost a že zapříčinilo další prodlení, které nemůže být odůvodněno ve smyslu nařízení o stavbě lodí.

Komise rovněž zdůrazňuje, že jak vyplývá z oznámení, loď C.180 (dříve C.173) měla být dodána do 31. října 2004. Avšak zvažujíc žádost předloženou italskými orgány, aby prodloužení o 10 měsíců začalo plynout od přijetí rozhodnutí Komise s přihlédnutím k tomu, že loděnice spustila na vodu nedokončenou loď C.180 (dříve C.173) v srpnu 2004 je zjevné, že loděnici by se nepodařilo dodat loď ani v rámci původně žádaného prodloužení lhůty o 10 měsíců.

Žádost italských orgánů proto musí být v každém případě zamítnuta kvůli nezdůvodnitelnosti pozastavení prací v srpnu 2004.

| (25) | Vzhledem k uvedenému Komise dospěla k závěru, že předmětné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Informace poskytnuté italskými orgány, i v průběhu řízení ve věci formálního šetření, potvrdily pochybnosti Komise, že důvody prodlení v předmětném případě nejsou v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce nařízení o stavbě lodí, a proto toto opatření není slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. e)
  Smlouvy, |
| --- | --- |

(25)

Vzhledem k uvedenému Komise dospěla k závěru, že předmětné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Informace poskytnuté italskými orgány, i v průběhu řízení ve věci formálního šetření, potvrdily pochybnosti Komise, že důvody prodlení v předmětném případě nejsou v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce nařízení o stavbě lodí, a proto toto opatření není slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. e)

Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tříletá lhůta na dodávku lodě stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1540/98 nemůže být pro loď C.180 (dříve C.173) zhotovenou v loděnici Cantieri Navali Termoli S.p.A. prodloužena.

Vzhledem k uvedenému provozní státní podpora související se smlouvou o uvedené lodi nemůže být poskytnuta.

Článek 2

Itálie oznámí Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, jaká opatření přijala na jeho uplatňování.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 04. července 2006

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. ES L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. EU C 42, 18.2.2005, s. 15.

2

(3)  V období let 2000 až 2004 objednávky společnosti Marnavi představovaly asi 43 % fakturace od loděnice Cantieri Navali Termoli; v předcházejícím období 1995-1999 příslušný podíl fakturace byl téměř rovný nule.

3

(4)  Loděnice je velmi malý podnik s 51 zaměstnanci.

4

(5)  Italské orgány upřesňují, že odkaz Komise na zprávu Clarksen v poznámce 11 rozhodnutí o zahájení řízení je nepřesný, protože hovoří o listopadu 2003 místo říjnu 2003.

5

(6)  Clarksen „Shipping Review & Outlook“, podzim 2003, s. 7-44 a s. 127; Clarksen „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards“, říjen 2003, s. 17-20.

6

(7)  Předmětné lodě jsou C.173 a C.180 následně analyzované.

7

(8)  Související s rozměry a počtem nádrží, jakož i s délkou a šířkou lodě.

8

(9)  Italské orgány tvrdí, že takové úpravy se vztahovaly jednak na původní loď C.173 jakož i na C.180 (dříve C.173) a že byly odsouhlasené mezi majitelem lodí a loděnicí dříve, jako byla Smlouva pozastavená v 2001 a dále dopis z Novomaru z února 2001, v kterém se oznamuje, že obě lodě mohly být podrobeny úpravám. Uvedené orgány mimo toho prohlašují, že práce na upravené lodi C.180 (dříve C.173) byly už ve stavu rozpracovanosti dříve, než byla stanovená doložka k Smlouvě v prosinci 2003.

9

(10)  Podle vysvětlení italských orgánů týkajících se rozhodnutí Komise č. 691/2003 z 9.7.2003 a č. 727/1993 z 21.12.1993, typologie lodi a předmětné úpravy by zdůvodňovaly výjimku kvůli „technické náročnosti“ přijaté Komisí.

10

(11)  Rozhodnutí Komise K(2004) 3344, konečné znění z 8. září 2004 týkající se případu N 147/2004.

11

(12)  Jde o podsystémy lodě, služby na vnitřní provedení, dodávku ocelových nerezavějících plechů, dodávku a instalaci elektrických zařízení, jakož i konzultační služby na úpravu lodě C.173 za účelem zvýšení kapacity a výkonu lodě C.173, která byla přejmenována na C.180.

12

(13)  Z důvodu zrušení těchto smluv byla loděnice nucena odvolat se na doložku o „vyšší moci“ ve vztahu k majitelovi lodí, což podle všeho vedlo majitele lodí ke zrušení stavby jedné z lodí, které si v loděnici objednal.

13

(14)  Úř. věst. EU C 317, 30.12.2003, s. 11.

14

(15)  Viz věc N 99/02 (Úř. věst. ES C 262, 29.10.2002), loděnice Odense – Prodloužení lhůty na dodávku dvou lodí o 3 roky (Dánsko).

15

(16)  „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 a onwards“, Clarksen Research, listopad 2003, s. 19-20.

16

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/61

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

o 19. července 2006

opatření, které Nizozemsko učinilo ve prospěch VAOP

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2006)3224)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/949/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany v souladu s uvedenými články k podání připomínek (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 12. června 2002, který byl zaregistrován dne 17. června 2002, obdržela Komise stížnost na čtyři údajně protiprávní podpůrná opatření pro Vereniging van Aanbieders van Oud Papier (Sdružení dodavatelů papírového odpadu), dále jen „sdružení VAOP“, a to na částečné osvobození od daně z příjmu právnických osob a daně z přidané hodnoty, na poskytnutí půjčky od Bank Nederlandse Gemeenten (Banky nizozemských obcí), dále jen „BNG“, jakož i na poskytnutí půjčky ve formě podřízeného dluhu od několika obcí. Dopisy ze dne 30. července 2002 a 6. prosince 2002 požádala Komise nizozemské orgány o doplňující informace, které jí byly poskytnuty dopisy ze dne 10. října 2002 a 10. února 2003. Dne 29. dubna 2003 se uskutečnila schůzka mezi stěžovatelem a útvary Komise. Dopisem ze dne 5. května 2003 sdělil stěžovatel Komisi, že hodlá od nizozemských orgánů získat více informací o celé věci a na jejich základě pak svou žádost upřesní na určitá opatření. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 12. června 2002, který byl zaregistrován dne 17. června 2002, obdržela Komise stížnost na čtyři údajně protiprávní podpůrná opatření pro Vereniging van Aanbieders van Oud Papier (Sdružení dodavatelů papírového odpadu), dále jen „sdružení VAOP“, a to na částečné osvobození od daně z příjmu právnických osob a daně z přidané hodnoty, na poskytnutí půjčky od Bank Nederlandse Gemeenten (Banky nizozemských obcí), dále jen „BNG“, jakož i na poskytnutí půjčky ve formě podřízeného dluhu od několika obcí. Dopisy ze dne 30. července 2002 a 6. prosince 2002 požádala Komise nizozemské orgány o doplňující informace, které jí byly poskytnuty dopisy ze dne 10. října 2002 a 10. února 2003. Dne 29. dubna 2003 se uskutečnila schůzka mezi stěžovatelem a útvary Komise. Dopisem ze dne 5. května 2003 sdělil stěžovatel Komisi, že hodlá od nizozemských orgánů získat více informací o celé věci a na jejich základě pak svou žádost upřesní na určitá opatření.

| (2) | Dopisem ze dne 13. září 2004 poskytl stěžovatel doplňující údaje a oznámil, že chce stížnost omezit na půjčku poskytnutou sdružení VAOP bankou BNG. Na základě této nové informace požádala Komise dopisem ze dne 21. října 2004 nizozemské orgány o doplňující informace, které jí byly dne 17. prosince 2004 poskytnuty. Dne 3. května 2005 sdělila Komise Nizozemsku, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy týkající se půjčky poskytnuté bankou BNG a půjčky přiznané zúčastněnými obcemi. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 13. září 2004 poskytl stěžovatel doplňující údaje a oznámil, že chce stížnost omezit na půjčku poskytnutou sdružení VAOP bankou BNG. Na základě této nové informace požádala Komise dopisem ze dne 21. října 2004 nizozemské orgány o doplňující informace, které jí byly dne 17. prosince 2004 poskytnuty. Dne 3. května 2005 sdělila Komise Nizozemsku, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy týkající se půjčky poskytnuté bankou BNG a půjčky přiznané zúčastněnými obcemi.

| (3) | Poté, co nizozemské orgány dvakrát požádaly o prodloužení lhůty, v níž měly reagovat na rozhodnutí o zahájení šetření, sdělily nakonec svou reakci dopisem ze dne 29. srpna 2005. Dne 9. listopadu požádala Komise o doplňující informace, které jí byly poskytnuty dopisem ze dne 8. prosince 2005. Elektronickou zprávou ze dne 4. května 2006 požádala Komise znovu o informace; tato zpráva byla zodpovězena dopisy ze dne 2. června 2006 a 19. června 2006. |
| --- | --- |

(3)

Poté, co nizozemské orgány dvakrát požádaly o prodloužení lhůty, v níž měly reagovat na rozhodnutí o zahájení šetření, sdělily nakonec svou reakci dopisem ze dne 29. srpna 2005. Dne 9. listopadu požádala Komise o doplňující informace, které jí byly poskytnuty dopisem ze dne 8. prosince 2005. Elektronickou zprávou ze dne 4. května 2006 požádala Komise znovu o informace; tato zpráva byla zodpovězena dopisy ze dne 2. června 2006 a 19. června 2006.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního šetření bylo zveřejněno dne 30. září 2005 v Úředním věstníku (2). Dne 28. října 2005 oznámil stěžovatel své připomínky k tomuto rozhodnutí a požádal Komisi, aby k nim připojila shora uvedené dopisy ze dne 12. června 2002 a 13. září 2004 a zprávu ze schůzky ze dne 29. dubna 2003 a považovala dopisy za nedílnou součást poznámek. Nedůvěrná verze obou dopisů byla dne 24. listopadu 2005 zaslána Nizozemsku; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 16. prosince 2005. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního šetření bylo zveřejněno dne 30. září 2005 v Úředním věstníku (2). Dne 28. října 2005 oznámil stěžovatel své připomínky k tomuto rozhodnutí a požádal Komisi, aby k nim připojila shora uvedené dopisy ze dne 12. června 2002 a 13. září 2004 a zprávu ze schůzky ze dne 29. dubna 2003 a považovala dopisy za nedílnou součást poznámek. Nedůvěrná verze obou dopisů byla dne 24. listopadu 2005 zaslána Nizozemsku; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 16. prosince 2005.

| (5) | Dopisem ze dne 28. října 2005 obdržela Komise připomínky k rozhodnutí o zahájení šetření od údajného příjemce, sdružení VAOP, které tímto také požádalo o schůzku. Tato schůzka se uskutečnila dne 31. ledna 2006. Dopisem ze dne 27. března 2006 poskytlo sdružení VAOP další informace k doplnění připomínek vyjádřených na schůzce. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 28. října 2005 obdržela Komise připomínky k rozhodnutí o zahájení šetření od údajného příjemce, sdružení VAOP, které tímto také požádalo o schůzku. Tato schůzka se uskutečnila dne 31. ledna 2006. Dopisem ze dne 27. března 2006 poskytlo sdružení VAOP další informace k doplnění připomínek vyjádřených na schůzce.

2   POPIS

2.1   Příjemce

| (6) | Sdružení VAOP bylo zřízeno počátkem devadesátých let několika nizozemskými obcemi. Jedná se o neziskové družstvo s ručením omezeným, které nabízí svým členům určité služby za co nejvýhodnějších podmínek. Cílem sdružení VAOP je konkrétně optimální sběr, prvotní zpracování (třídění/lisování) a prodej papírového odpadu pocházejícího z území zúčastněných obcí, které jsou členy tohoto družstva. Tyto činnosti se později rozšířily o sběr odpadního skla a dalšího odpadu pro recyklaci. |
| --- | --- |

(6)

Sdružení VAOP bylo zřízeno počátkem devadesátých let několika nizozemskými obcemi. Jedná se o neziskové družstvo s ručením omezeným, které nabízí svým členům určité služby za co nejvýhodnějších podmínek. Cílem sdružení VAOP je konkrétně optimální sběr, prvotní zpracování (třídění/lisování) a prodej papírového odpadu pocházejícího z území zúčastněných obcí, které jsou členy tohoto družstva. Tyto činnosti se později rozšířily o sběr odpadního skla a dalšího odpadu pro recyklaci.

| (7) | Sdružení VAOP není zcela vertikálně integrovaným podnikem. Organizuje výhradně uvedené činnosti pro své členy a zadává provozní činnosti, jako přepravu odpadu, z větší části jiným podnikům. Proto mělo sdružení v roce 2002 pouze 20 zaměstnanců a obrat 27,5 milionu EUR. Sdružení VAOP účtuje orgánům místní samosprávy náklady za sběr a prvotní zpracování papírového odpadu pro recyklaci, který pochází z území daných obcí, ale také jim odvádí příjmy z prodeje recyklovatelného odpadu výrobcům recyklovaných materiálů (například recyklovaného papíru). |
| --- | --- |

(7)

Sdružení VAOP není zcela vertikálně integrovaným podnikem. Organizuje výhradně uvedené činnosti pro své členy a zadává provozní činnosti, jako přepravu odpadu, z větší části jiným podnikům. Proto mělo sdružení v roce 2002 pouze 20 zaměstnanců a obrat 27,5 milionu EUR. Sdružení VAOP účtuje orgánům místní samosprávy náklady za sběr a prvotní zpracování papírového odpadu pro recyklaci, který pochází z území daných obcí, ale také jim odvádí příjmy z prodeje recyklovatelného odpadu výrobcům recyklovaných materiálů (například recyklovaného papíru).

| (8) | Nizozemské daňové orgány nepovažují sdružení VAOP za státní instituci. |
| --- | --- |

(8)

Nizozemské daňové orgány nepovažují sdružení VAOP za státní instituci.

| (9) | Prvním zřízeným subjektem bylo družstvo s ručením omezeným Coöperative Vereniging VAOP B.V. V průběhu let založil tento mateřský podnik různé dceřiné podniky, kam umístil provozní část svých činností. Tyto dceřiné podniky jsou společnostmi s ručením omezeným. Komise bude všechny tyto podniky vyšetřovat jako skupinu tvořící jediný hospodářský subjekt („sdružení VAOP“), protože mateřský podnik má ve všech dceřiných podnicích většinový podíl. Dceřiné podniky jsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky mateřského podniku. Navíc má BNG, největší věřitel sdružení VAOP, uzavřenou úvěrovou smlouvu pouze se skupinou, a ne s každým podnikem zvlášť, ačkoli jsou v této smlouvě stanoveny úvěrové limity také na úrovni některých dceřiných podniků. Konečně ve smlouvě se hovoří o vzájemném ručení mezi různými podniky ve skupině: každý podnik je vůči BNG odpovědný za dluhy ostatních podniků ve skupině. |
| --- | --- |

(9)

Prvním zřízeným subjektem bylo družstvo s ručením omezeným Coöperative Vereniging VAOP B.V. V průběhu let založil tento mateřský podnik různé dceřiné podniky, kam umístil provozní část svých činností. Tyto dceřiné podniky jsou společnostmi s ručením omezeným. Komise bude všechny tyto podniky vyšetřovat jako skupinu tvořící jediný hospodářský subjekt („sdružení VAOP“), protože mateřský podnik má ve všech dceřiných podnicích většinový podíl. Dceřiné podniky jsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky mateřského podniku. Navíc má BNG, největší věřitel sdružení VAOP, uzavřenou úvěrovou smlouvu pouze se skupinou, a ne s každým podnikem zvlášť, ačkoli jsou v této smlouvě stanoveny úvěrové limity také na úrovni některých dceřiných podniků. Konečně ve smlouvě se hovoří o vzájemném ručení mezi různými podniky ve skupině: každý podnik je vůči BNG odpovědný za dluhy ostatních podniků ve skupině.

2.2   Trh

| (10) | Činnosti sdružení VAOP prodělaly v devadesátých letech silný růst. Tržní podíl sdružení dosahoval v prvních letech tohoto desetiletí 25 až 30 % nizozemského trhu se sběrem starého papíru. Sdružení VAOP je vedle toho významným hráčem na trhu se zpracováním papírového odpadu (třídění/lisování). Kromě toho vstoupilo sdružení VAOP na nizozemský trh s odpadním sklem, kde se stalo jednou z předních společností na trhu. Některé podniky, které na těchto trzích působí, jsou dceřinými společnostmi zahraničních podniků. |
| --- | --- |

(10)

Činnosti sdružení VAOP prodělaly v devadesátých letech silný růst. Tržní podíl sdružení dosahoval v prvních letech tohoto desetiletí 25 až 30 % nizozemského trhu se sběrem starého papíru. Sdružení VAOP je vedle toho významným hráčem na trhu se zpracováním papírového odpadu (třídění/lisování). Kromě toho vstoupilo sdružení VAOP na nizozemský trh s odpadním sklem, kde se stalo jednou z předních společností na trhu. Některé podniky, které na těchto trzích působí, jsou dceřinými společnostmi zahraničních podniků.

| (11) | Ačkoli jsou orgány místní samosprávy v Nizozemsku povinny ze zákona provádět separovaný sběr papírového odpadu a nabízet jej k recyklaci na trhu, není způsob, jakým se mají tyto činnosti provádět, nijak upraven. Proto většina nizozemských obcí organizuje veřejná výběrová řízení, aby tyto činnosti zadala. V těchto výběrových řízeních sdružení VAOP přímo soutěžilo s podniky ze soukromého sektoru, které taktéž nabízely tyto služby (3). Sdružení VAOP se snažilo také získat nové členy tím, že oslovovalo obce a navrhovalo jim, aby se přidružily ke sdružení. V těchto případech lze sdružení VAOP považovat také za konkurenta podniků ze soukromého sektoru (4), které se snaží získat tytéž zákazníky. |
| --- | --- |

(11)

Ačkoli jsou orgány místní samosprávy v Nizozemsku povinny ze zákona provádět separovaný sběr papírového odpadu a nabízet jej k recyklaci na trhu, není způsob, jakým se mají tyto činnosti provádět, nijak upraven. Proto většina nizozemských obcí organizuje veřejná výběrová řízení, aby tyto činnosti zadala. V těchto výběrových řízeních sdružení VAOP přímo soutěžilo s podniky ze soukromého sektoru, které taktéž nabízely tyto služby (3). Sdružení VAOP se snažilo také získat nové členy tím, že oslovovalo obce a navrhovalo jim, aby se přidružily ke sdružení. V těchto případech lze sdružení VAOP považovat také za konkurenta podniků ze soukromého sektoru (4), které se snaží získat tytéž zákazníky.

2.3   Dvě opatření

| (12) | Zaprvé poskytla banka BNG v březnu 1998 sdružení VAOP úvěr ve výši 16,3 milionu NLG (7,4 milionu EUR) („první opatření“). Konsolidovaná rozvaha sdružení VAOP ze dne 31. prosince 1997 vykázala vlastní jmění ve výši 0,8 milionu NLG (0,4 milionu EUR) a celková částka rozvahy činila 17,3 milionu NLG (7,9 milionu EUR). O rok později, po poskytnutí úvěru, činila výše vlastního jmění 0,09 milionu NLG (0,04 milionu EUR) a celková částka rozvahy 29,1 milionu NLG (13,2 milionu EUR). |
| --- | --- |

(12)

Zaprvé poskytla banka BNG v březnu 1998 sdružení VAOP úvěr ve výši 16,3 milionu NLG (7,4 milionu EUR) („první opatření“). Konsolidovaná rozvaha sdružení VAOP ze dne 31. prosince 1997 vykázala vlastní jmění ve výši 0,8 milionu NLG (0,4 milionu EUR) a celková částka rozvahy činila 17,3 milionu NLG (7,9 milionu EUR). O rok později, po poskytnutí úvěru, činila výše vlastního jmění 0,09 milionu NLG (0,04 milionu EUR) a celková částka rozvahy 29,1 milionu NLG (13,2 milionu EUR).

| (13) | Za druhé souhlasily orgány místní samosprávy v průběhu roku 2001 s tím, že se část částek, které jim sdružení VAOP jako dodavatelům papírového odpadu dlužilo, převede na úvěr ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) („druhé opatření“). Sdružení VAOP utrpělo na konci roku 2000 těžké ztráty po úpadku jednoho ze svých dceřiných podniků. Dne 31. prosince 2000 vykázaly konsolidované účetní závěrky sdružení VAOP zápornou výši vlastního jmění 3,4 milionu NLG (1,5 milionu EUR). K témuž datu činila celková částka rozvahy 32,1 milionu NLG (14,5 milionu EUR). Vzhledem k tomu, že největší věřitel sdružení VAOP, banka BNG, si vyhradil zástavní práva na téměř všechna aktiva, bylo možné tento nekrytý úvěr považovat za půjčku podřízenou pohledávkám BNG. Proto se také nazvala „podřízený dluh“. |
| --- | --- |

(13)

Za druhé souhlasily orgány místní samosprávy v průběhu roku 2001 s tím, že se část částek, které jim sdružení VAOP jako dodavatelům papírového odpadu dlužilo, převede na úvěr ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) („druhé opatření“). Sdružení VAOP utrpělo na konci roku 2000 těžké ztráty po úpadku jednoho ze svých dceřiných podniků. Dne 31. prosince 2000 vykázaly konsolidované účetní závěrky sdružení VAOP zápornou výši vlastního jmění 3,4 milionu NLG (1,5 milionu EUR). K témuž datu činila celková částka rozvahy 32,1 milionu NLG (14,5 milionu EUR). Vzhledem k tomu, že největší věřitel sdružení VAOP, banka BNG, si vyhradil zástavní práva na téměř všechna aktiva, bylo možné tento nekrytý úvěr považovat za půjčku podřízenou pohledávkám BNG. Proto se také nazvala „podřízený dluh“.

3   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŠETŘENÍ

| (14) | Komise zahájila formální šetření, neboť pochybovala o tom, zda by běžný investor v tržní ekonomice zavedl první opatření. Komise připomněla, že sdružení VAOP v tu chvíli nemělo téměř žádné vlastní jmění. Navíc se rozsah nového úvěru zdál mimořádně velký ve srovnání s celkovou částkou rozvahy dlužníka. Zkrátka riziko tohoto úvěru by bylo pro běžného investora v tržní ekonomice příliš vysoké. |
| --- | --- |

(14)

Komise zahájila formální šetření, neboť pochybovala o tom, zda by běžný investor v tržní ekonomice zavedl první opatření. Komise připomněla, že sdružení VAOP v tu chvíli nemělo téměř žádné vlastní jmění. Navíc se rozsah nového úvěru zdál mimořádně velký ve srovnání s celkovou částkou rozvahy dlužníka. Zkrátka riziko tohoto úvěru by bylo pro běžného investora v tržní ekonomice příliš vysoké.

| (15) | Co se týče druhého opatření, pochybovala Komise o tom, zda by věřitel působící za normálních tržních podmínek souhlasil s tím, aby se jeho pohledávka převedla na takovýto podřízený dluh. Taková půjčka přeci zjevně zahrnovala veliké riziko, protože podnik byl ve špatné finanční situaci a banka BNG vytvořila k veškerým aktivům zástavní právo. Konečně Komise pochybovala o tom, zda by věřitel v tržní ekonomice nepožadoval vyšší úroky. |
| --- | --- |

(15)

Co se týče druhého opatření, pochybovala Komise o tom, zda by věřitel působící za normálních tržních podmínek souhlasil s tím, aby se jeho pohledávka převedla na takovýto podřízený dluh. Taková půjčka přeci zjevně zahrnovala veliké riziko, protože podnik byl ve špatné finanční situaci a banka BNG vytvořila k veškerým aktivům zástavní právo. Konečně Komise pochybovala o tom, zda by věřitel v tržní ekonomice nepožadoval vyšší úroky.

| (16) | V důsledku toho se Komise domnívala, že tato dvě opatření mohla představovat státní podporu ve prospěch sdružení VAOP, která je podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy zakázaná. |
| --- | --- |

(16)

V důsledku toho se Komise domnívala, že tato dvě opatření mohla představovat státní podporu ve prospěch sdružení VAOP, která je podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy zakázaná.

4   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (17) | Komise obdržela od stěžovatele následující připomínky. Co se týče prvního opatření, prohlásil, že obecnou politikou a stálou praxí BNG je nabízet finanční produkty státním institucím a institucím spojeným se státními orgány za netržních podmínek. Poté analyzoval objem vlastního jmění sdružení VAOP a vyvodil z toho závěr, že struktura rozvahy nebyla zdaleka zdravá. Byl v ní značný nedostatek vlastního jmění. Stěžovatel poukázal také na velký objem dluhů. Za těchto okolností umožnil úvěr poskytnutý BNG sdružení VAOP, aby své aktivity navzdory nedostatku vlastního jmění dále rozšiřovalo, a to za nízké náklady. Stěžovatel mínil, že tak riskantní úvěr by soukromá banka neposkytla, a že proto tento úvěr představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(17)

Komise obdržela od stěžovatele následující připomínky. Co se týče prvního opatření, prohlásil, že obecnou politikou a stálou praxí BNG je nabízet finanční produkty státním institucím a institucím spojeným se státními orgány za netržních podmínek. Poté analyzoval objem vlastního jmění sdružení VAOP a vyvodil z toho závěr, že struktura rozvahy nebyla zdaleka zdravá. Byl v ní značný nedostatek vlastního jmění. Stěžovatel poukázal také na velký objem dluhů. Za těchto okolností umožnil úvěr poskytnutý BNG sdružení VAOP, aby své aktivity navzdory nedostatku vlastního jmění dále rozšiřovalo, a to za nízké náklady. Stěžovatel mínil, že tak riskantní úvěr by soukromá banka neposkytla, a že proto tento úvěr představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (18) | Stěžovatel též výslovně prohlásil, že vzhledem k tomu, že se finanční situace sdružení VAOP v průběhu let nezlepšovala, neměla banka BNG tento podnik nadále financovat. |
| --- | --- |

(18)

Stěžovatel též výslovně prohlásil, že vzhledem k tomu, že se finanční situace sdružení VAOP v průběhu let nezlepšovala, neměla banka BNG tento podnik nadále financovat.

| (19) | Co se týče druhého opatření, poukázal stěžovatel na to, že tento podřízený dluh obsahoval velmi vysoké riziko vzhledem k velikému objemu dluhů sdružení VAOP, které by v případě úpadku byly umořovány jako první. Výnos z půjčky nedostačoval k tomu, aby toto riziko vykompenzoval. Půjčka proto taktéž představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(19)

Co se týče druhého opatření, poukázal stěžovatel na to, že tento podřízený dluh obsahoval velmi vysoké riziko vzhledem k velikému objemu dluhů sdružení VAOP, které by v případě úpadku byly umořovány jako první. Výnos z půjčky nedostačoval k tomu, aby toto riziko vykompenzoval. Půjčka proto taktéž představuje státní podporu.

| (20) | Komise obdržela od údajného příjemce, sdružení VAOP, následující připomínky. V souvislosti s prvním opatřením tvrdilo sdružení VAOP, že šlo o čistě komerční transakci, která byla v souladu se zásadami tržního investora. Sdružení VAOP připomnělo, že bylo též v kontaktu s několika soukromými bankami, které mu nabídly financování za podmínek, jež se příliš nelišily od podmínek nabízených BNG. Sdružení VAOP předložilo opis podepsané nabídky financování od [soukromé banky] (5) ze dne 7. ledna 1998. |
| --- | --- |

(20)

Komise obdržela od údajného příjemce, sdružení VAOP, následující připomínky. V souvislosti s prvním opatřením tvrdilo sdružení VAOP, že šlo o čistě komerční transakci, která byla v souladu se zásadami tržního investora. Sdružení VAOP připomnělo, že bylo též v kontaktu s několika soukromými bankami, které mu nabídly financování za podmínek, jež se příliš nelišily od podmínek nabízených BNG. Sdružení VAOP předložilo opis podepsané nabídky financování od [soukromé banky] (5) ze dne 7. ledna 1998.

| (21) | Ohledně druhého opatření sdružení VAOP prohlásilo, že s obcemi takzvaný podřízený dluh uzavírat nemuselo. Na základě stanov a dodavatelských smluv s obcemi nebylo sdružení VAOP povinno platit dodavatelům starého papíru víc, než mu dovolovalo jeho likvidní postavení. Navíc sdružení VAOP bylo oprávněno uložit svým členům povinnost formou „ročního příspěvku“, jímž mohly být kryty provozní náklady nebo mohl být považován za rizikový kapitál. Vedení sdružení VAOP rozhodlo vytvořit pohledávku zúčastněných obcí, což byla možnost, kterou zahrnovala i dohoda s obcemi. |
| --- | --- |

(21)

Ohledně druhého opatření sdružení VAOP prohlásilo, že s obcemi takzvaný podřízený dluh uzavírat nemuselo. Na základě stanov a dodavatelských smluv s obcemi nebylo sdružení VAOP povinno platit dodavatelům starého papíru víc, než mu dovolovalo jeho likvidní postavení. Navíc sdružení VAOP bylo oprávněno uložit svým členům povinnost formou „ročního příspěvku“, jímž mohly být kryty provozní náklady nebo mohl být považován za rizikový kapitál. Vedení sdružení VAOP rozhodlo vytvořit pohledávku zúčastněných obcí, což byla možnost, kterou zahrnovala i dohoda s obcemi.

5   PŘIPOMÍNKY NIZOZEMSKA

| (22) | V souvislosti s prvním opatřením prohlásilo Nizozemsko, že poskytnutí úvěru bankou BNG nelze přičítat státu. Nizozemské orgány zdůraznily, že BNG je akciovou společností. Uznaly sice, že akcie BNG jsou zcela vlastnictvím státu, provincií a místních samospráv a že někteří členové dozorčí rady jsou jmenováni těmito orgány, avšak zároveň připomněly, že tato dozorčí rada se nezabývá běžnými komerčními aktivitami banky, které spadají pod zodpovědnost vedení. Stanovy neobsahují žádná ustanovení, na jejichž základě by se vedení mělo při nabízení finančních produktů řídit vodítkem dozorčí rady. Ba co víc, neexistuje ustanovení, které by předepisovalo konzultaci nebo souhlas dozorčí rady v souvislosti s poskytnutím dotyčného úvěru; to je výhradně odpovědnost vedení. Na závěr nizozemské orgány zdůraznily, že neexistují žádné jiné prvky, z nichž by bylo možné vyvozovat, že tato konkrétní transakce má být přičtena státu. |
| --- | --- |

(22)

V souvislosti s prvním opatřením prohlásilo Nizozemsko, že poskytnutí úvěru bankou BNG nelze přičítat státu. Nizozemské orgány zdůraznily, že BNG je akciovou společností. Uznaly sice, že akcie BNG jsou zcela vlastnictvím státu, provincií a místních samospráv a že někteří členové dozorčí rady jsou jmenováni těmito orgány, avšak zároveň připomněly, že tato dozorčí rada se nezabývá běžnými komerčními aktivitami banky, které spadají pod zodpovědnost vedení. Stanovy neobsahují žádná ustanovení, na jejichž základě by se vedení mělo při nabízení finančních produktů řídit vodítkem dozorčí rady. Ba co víc, neexistuje ustanovení, které by předepisovalo konzultaci nebo souhlas dozorčí rady v souvislosti s poskytnutím dotyčného úvěru; to je výhradně odpovědnost vedení. Na závěr nizozemské orgány zdůraznily, že neexistují žádné jiné prvky, z nichž by bylo možné vyvozovat, že tato konkrétní transakce má být přičtena státu.

| (23) | Nizozemsko též výslovně prohlásilo, že i kdyby bylo úvěr možné státu připisovat, byly by jeho podmínky přijatelné pro investora v tržní ekonomice. Uznalo sice, že vyšší jmění by bylo na místě, avšak riziko ztráty bylo pro BNG díky různým zárukám omezené, zejména díky prvnímu zástavnímu právu na obchodní pohledávky sdružení VAOP, které mělo činit 100 % objemu úvěru. Dále poukázalo na to, že úvěr byl poskytnut ve chvíli, kdy podnik nebyl v potížích a skýtal příznivé vyhlídky. Tehdy se nedalo předpokládat žádné vážné zhoršení finanční situace. |
| --- | --- |

(23)

Nizozemsko též výslovně prohlásilo, že i kdyby bylo úvěr možné státu připisovat, byly by jeho podmínky přijatelné pro investora v tržní ekonomice. Uznalo sice, že vyšší jmění by bylo na místě, avšak riziko ztráty bylo pro BNG díky různým zárukám omezené, zejména díky prvnímu zástavnímu právu na obchodní pohledávky sdružení VAOP, které mělo činit 100 % objemu úvěru. Dále poukázalo na to, že úvěr byl poskytnut ve chvíli, kdy podnik nebyl v potížích a skýtal příznivé vyhlídky. Tehdy se nedalo předpokládat žádné vážné zhoršení finanční situace.

| (24) | Co se týče druhého opatření, připomnělo Nizozemsko, že sdružení VAOP je neziskovým subjektem, které čisté výnosy z prodeje recyklovatelného odpadu sebraného na území jeho členů převádí na tyto členy. Začátkem roku 2001 se sdružení VAOP rozhodlo vzhledem k povážlivé finanční situaci v důsledku úpadku jednoho z dceřiných podniků, který byl činný v oblasti recyklace skla, že malou část z příjmů z roku 2000 z prodeje odpadu nevyplatí zúčastněným obcím (6), nýbrž tuto částku převede na půjčku ve formě podřízeného dluhu na dobu pěti let. Tehdy banka BNG pohrozila, že bez doplňujícího jmění, například ve výši tohoto podřízeného dluhu, nebude pokračovat ve financování sdružení VAOP, což by vedlo k jeho úpadku. Zaprvé Nizozemsko prohlásilo, že sdružení VAOP nebylo na základě stanov ani dohod se zúčastněnými obcemi povinno tuto částku ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) zúčastněným obcím vyplácet, neboť překračovala prostředky, jimiž podnik disponoval. Přesto se sdružení VAOP rozhodlo, že na tuto částku vytvoří obcím pohledávku za podnikem formou úročené půjčky. Zadruhé Nizozemsko poznamenalo, že z hlediska orgánů místní samosprávy byl převod části jejich pohledávek na půjčku příznivější alternativou než úpadek. Vždyť orgány místní samosprávy měly v tom okamžiku za sdružením VAOP nekryté pohledávky ve výši 5,7 milionu NLG (2,59 milionu EUR). Nizozemské orgány vypočítaly, že obce by v případě úpadku vymohly zhruba 1,2 milionu NLG (0,5 milionu EUR), tudíž by utrpěly čistou ztrátu ve výši 4,5 milionu NLG (2,05 milionu EUR). Obce se proto chovaly jako věřitelé v tržní ekonomice tím, že souhlasily s převodem částky ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) pohledávek za sdružením VAOP na půjčku, díky čemuž mohlo sdružení VAOP pokračovat ve své činnosti a být si jisto, že BNG ho bude nadále financovat. |
| --- | --- |

(24)

Co se týče druhého opatření, připomnělo Nizozemsko, že sdružení VAOP je neziskovým subjektem, které čisté výnosy z prodeje recyklovatelného odpadu sebraného na území jeho členů převádí na tyto členy. Začátkem roku 2001 se sdružení VAOP rozhodlo vzhledem k povážlivé finanční situaci v důsledku úpadku jednoho z dceřiných podniků, který byl činný v oblasti recyklace skla, že malou část z příjmů z roku 2000 z prodeje odpadu nevyplatí zúčastněným obcím (6), nýbrž tuto částku převede na půjčku ve formě podřízeného dluhu na dobu pěti let. Tehdy banka BNG pohrozila, že bez doplňujícího jmění, například ve výši tohoto podřízeného dluhu, nebude pokračovat ve financování sdružení VAOP, což by vedlo k jeho úpadku. Zaprvé Nizozemsko prohlásilo, že sdružení VAOP nebylo na základě stanov ani dohod se zúčastněnými obcemi povinno tuto částku ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) zúčastněným obcím vyplácet, neboť překračovala prostředky, jimiž podnik disponoval. Přesto se sdružení VAOP rozhodlo, že na tuto částku vytvoří obcím pohledávku za podnikem formou úročené půjčky. Zadruhé Nizozemsko poznamenalo, že z hlediska orgánů místní samosprávy byl převod části jejich pohledávek na půjčku příznivější alternativou než úpadek. Vždyť orgány místní samosprávy měly v tom okamžiku za sdružením VAOP nekryté pohledávky ve výši 5,7 milionu NLG (2,59 milionu EUR). Nizozemské orgány vypočítaly, že obce by v případě úpadku vymohly zhruba 1,2 milionu NLG (0,5 milionu EUR), tudíž by utrpěly čistou ztrátu ve výši 4,5 milionu NLG (2,05 milionu EUR). Obce se proto chovaly jako věřitelé v tržní ekonomice tím, že souhlasily s převodem částky ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) pohledávek za sdružením VAOP na půjčku, díky čemuž mohlo sdružení VAOP pokračovat ve své činnosti a být si jisto, že BNG ho bude nadále financovat.

6   POSOUZENÍ

6.1   Přítomnost podpory

| (25) | Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“ |
| --- | --- |

(25)

Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“

| (26) | Podle jurisdikce Soudního dvora Evropských společenství (7)„(...) vyplývá ze zásady rovného zacházení s veřejným a soukromým sektorem to, že není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál (...). Taktéž podle ustálené jurisdikce je tedy třeba posuzovat, zda by bylo možné soukromého investora co do objemu srovnatelného s orgány spravujícími státní sektor za srovnatelných okolností přimět k tomu, aby provedl stejně velký vklad kapitálu (...), mimo jiné s přihlédnutím k informacím dostupným v době tohoto vkladu a k očekávanému vývoji.“ |
| --- | --- |

(26)

Podle jurisdikce Soudního dvora Evropských společenství (7)„(...) vyplývá ze zásady rovného zacházení s veřejným a soukromým sektorem to, že není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál (...). Taktéž podle ustálené jurisdikce je tedy třeba posuzovat, zda by bylo možné soukromého investora co do objemu srovnatelného s orgány spravujícími státní sektor za srovnatelných okolností přimět k tomu, aby provedl stejně velký vklad kapitálu (...), mimo jiné s přihlédnutím k informacím dostupným v době tohoto vkladu a k očekávanému vývoji.“

| (27) | Aby bylo možné určit, zda přiznání úvěru BNG představuje podporu, musí Komise zjistit, zda tato transakce respektuje zásadu soukromého investora v tržní ekonomice, jak ji definoval Soudní dvůr ve výše citovaném rozsudku. |
| --- | --- |

(27)

Aby bylo možné určit, zda přiznání úvěru BNG představuje podporu, musí Komise zjistit, zda tato transakce respektuje zásadu soukromého investora v tržní ekonomice, jak ji definoval Soudní dvůr ve výše citovaném rozsudku.

| (28) | Na žádost Komise poskytly nizozemské orgány vedle opisu smlouvy o finančních službách z března 1998 také kopii interních dokumentů BNG, v nichž je popsán každý krok rozhodovacího procesu, který vedl k poskytnutí úvěru sdružení VAOP: návrh účetního oddělení ze dne 21. ledna 1998, doporučení posuzovatele úvěrových rizik ze dne 22. ledna 1998 a kladné rozhodnutí úvěrové komise ze dne 26. ledna 1998. Z nich vyplynulo, že banka BNG identifikovala a analyzovala rizika spojená s dotyčným úvěrem, včetně rizika velmi malého jmění. Na základě výsledků této analýzy udělila banka BNG sdružení VAOP nízký rating („C-“). Jako protiváhu zjištěných rizik se banka BNG rozhodla uložit přísné podmínky a požadovat rozsáhlé záruky. Banka BNG mimo jiné požadovala od všech stran (sdružení VAOP a jeho dceřiných podniků), aby jednotlivě zodpovídaly za dluhy ostatních stran ve skupině („stanovení spoludlužnictví všech stran smlouvou o finančních službách“). Velmi významné je, že banka BNG si také vytvořila zástavní právo na různé obchodní pohledávky sdružení VAOP. Sdružení VAOP muselo BNG měsíčně předkládat seznam zástavních práv k obchodním pohledávkám, jejichž hodnota měla činit nejméně 100 % bankou poskytnuté částky. Úvěrová komise rozhodla, že úvěr lze poskytnout, pokud budou tyto podmínky a záruky ve prospěch BNG zahrnuty do úvěrové smlouvy. Nová úvěrová smlouva zahrnovala také stávající úvěr ve výši 5 milionů NLG (2,2 milionu EUR). Tato nová smlouva zvýšila potencionální pohledávku BNG za sdružením VAOP ze stávajícího maxima ve výši 5 milionů NLG (2,2 milionu EUR) na 16,3 milionu NLG (7,4 milionu EUR). Čistý nárůst proto činil 11,3 milionu NLG (5,1 milionu EUR). |
| --- | --- |

(28)

Na žádost Komise poskytly nizozemské orgány vedle opisu smlouvy o finančních službách z března 1998 také kopii interních dokumentů BNG, v nichž je popsán každý krok rozhodovacího procesu, který vedl k poskytnutí úvěru sdružení VAOP: návrh účetního oddělení ze dne 21. ledna 1998, doporučení posuzovatele úvěrových rizik ze dne 22. ledna 1998 a kladné rozhodnutí úvěrové komise ze dne 26. ledna 1998. Z nich vyplynulo, že banka BNG identifikovala a analyzovala rizika spojená s dotyčným úvěrem, včetně rizika velmi malého jmění. Na základě výsledků této analýzy udělila banka BNG sdružení VAOP nízký rating („C-“). Jako protiváhu zjištěných rizik se banka BNG rozhodla uložit přísné podmínky a požadovat rozsáhlé záruky. Banka BNG mimo jiné požadovala od všech stran (sdružení VAOP a jeho dceřiných podniků), aby jednotlivě zodpovídaly za dluhy ostatních stran ve skupině („stanovení spoludlužnictví všech stran smlouvou o finančních službách“). Velmi významné je, že banka BNG si také vytvořila zástavní právo na různé obchodní pohledávky sdružení VAOP. Sdružení VAOP muselo BNG měsíčně předkládat seznam zástavních práv k obchodním pohledávkám, jejichž hodnota měla činit nejméně 100 % bankou poskytnuté částky. Úvěrová komise rozhodla, že úvěr lze poskytnout, pokud budou tyto podmínky a záruky ve prospěch BNG zahrnuty do úvěrové smlouvy. Nová úvěrová smlouva zahrnovala také stávající úvěr ve výši 5 milionů NLG (2,2 milionu EUR). Tato nová smlouva zvýšila potencionální pohledávku BNG za sdružením VAOP ze stávajícího maxima ve výši 5 milionů NLG (2,2 milionu EUR) na 16,3 milionu NLG (7,4 milionu EUR). Čistý nárůst proto činil 11,3 milionu NLG (5,1 milionu EUR).

| (29) | Tyto dokumenty ukazují, že banka BNG prováděla úvěrové aktivity běžným způsobem podle svých obvyklých postupů a požadovala za poskytnutí úvěru rozsáhlé záruky. |
| --- | --- |

(29)

Tyto dokumenty ukazují, že banka BNG prováděla úvěrové aktivity běžným způsobem podle svých obvyklých postupů a požadovala za poskytnutí úvěru rozsáhlé záruky.

| (30) | Komise také konstatuje, že [...] (8) v lednu 1998 navrhla, že sdružení VAOP přizná úvěr. Ten měl být poskytnut vedle stávajícího, bankou BNG poskytnutého úvěru ve výši 5 milionů NLG. Částka financování, kterou nabídla [...] – 7,3 milionu NLG (3,3 milionu EUR) – je sice nižší než doplňující financování, které nakonec nabídla banka BNG (11,3 milionu NLG (5,1 milionu EUR)), ovšem přesto představuje jeho značnou část. Úrokové sazby (125 a 150 bazických bodů), které [...] ve svém návrhu nabízela, byly nižší než úrokové sazby platné pro podniky v potížích nebo pro pořízení vlastního jmění. Z toho vyplývá, že soukromá banka, navzdory pochybám, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení formálního šetření, by bývala souhlasila s poskytnutím rozsáhlého úvěru sdružení VAOP i přes jeho velmi malé vlastní jmění (9). |
| --- | --- |

(30)

Komise také konstatuje, že [...] (8) v lednu 1998 navrhla, že sdružení VAOP přizná úvěr. Ten měl být poskytnut vedle stávajícího, bankou BNG poskytnutého úvěru ve výši 5 milionů NLG. Částka financování, kterou nabídla [...] – 7,3 milionu NLG (3,3 milionu EUR) – je sice nižší než doplňující financování, které nakonec nabídla banka BNG (11,3 milionu NLG (5,1 milionu EUR)), ovšem přesto představuje jeho značnou část. Úrokové sazby (125 a 150 bazických bodů), které [...] ve svém návrhu nabízela, byly nižší než úrokové sazby platné pro podniky v potížích nebo pro pořízení vlastního jmění. Z toho vyplývá, že soukromá banka, navzdory pochybám, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení formálního šetření, by bývala souhlasila s poskytnutím rozsáhlého úvěru sdružení VAOP i přes jeho velmi malé vlastní jmění (9).

| (31) | Komise porovnala úrokovou sazbu úvěru BNG se sazbou, kterou navrhovala [...] (10). Úrok vypočítaný bankou BNG je o něco nižší než úrok [...]. Zaprvé Komise taktéž konstatuje, že banka BNG měla (a stále má) velmi nízké provozní náklady, mnohem nižší než [...] (11). Zadruhé byly do úvěrové smlouvy mezi BNG a sdružením VAOP zahrnuty různé provize za uzavření v případě, že by se sdružení VAOP skutečně odvolávalo na určité úvěrové možnosti. V návrhu [...] placení takovýchto provizí za uzavření výslovně nestálo. Konečně je pravděpodobné, že banku BNG návrh [...] podnítil k tomu, aby sama (v mezích svých zásad poskytování úvěru a pod podmínkou, že jí budou dány značné záruky) učinila co nejlepší návrh, aby neztratila činnosti stávajícího zákazníka, který měl šanci své aktivity rozšířit, což tehdy vypadalo rozumně. Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že banka BNG, ač poskytla prostředky za nižší úroky, než jaké nabídla soukromá banka, se chovala jako investor v tržní ekonomice, když tento úvěr v roce 1998 poskytla. Úvěr proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(31)

Komise porovnala úrokovou sazbu úvěru BNG se sazbou, kterou navrhovala [...] (10). Úrok vypočítaný bankou BNG je o něco nižší než úrok [...]. Zaprvé Komise taktéž konstatuje, že banka BNG měla (a stále má) velmi nízké provozní náklady, mnohem nižší než [...] (11). Zadruhé byly do úvěrové smlouvy mezi BNG a sdružením VAOP zahrnuty různé provize za uzavření v případě, že by se sdružení VAOP skutečně odvolávalo na určité úvěrové možnosti. V návrhu [...] placení takovýchto provizí za uzavření výslovně nestálo. Konečně je pravděpodobné, že banku BNG návrh [...] podnítil k tomu, aby sama (v mezích svých zásad poskytování úvěru a pod podmínkou, že jí budou dány značné záruky) učinila co nejlepší návrh, aby neztratila činnosti stávajícího zákazníka, který měl šanci své aktivity rozšířit, což tehdy vypadalo rozumně. Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že banka BNG, ač poskytla prostředky za nižší úroky, než jaké nabídla soukromá banka, se chovala jako investor v tržní ekonomice, když tento úvěr v roce 1998 poskytla. Úvěr proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (32) | Stěžovatel také předpokládá, že věřitel v tržní ekonomice by ve financování sdružení VAOP v následujících letech nepokračoval vzhledem ke špatné finanční situaci podniku tou dobou. Proto Komise zkoumala, jak banka BNG zacházela se zhoršením finančního postavení sdružení VAOP. |
| --- | --- |

(32)

Stěžovatel také předpokládá, že věřitel v tržní ekonomice by ve financování sdružení VAOP v následujících letech nepokračoval vzhledem ke špatné finanční situaci podniku tou dobou. Proto Komise zkoumala, jak banka BNG zacházela se zhoršením finančního postavení sdružení VAOP.

| (33) | V roce 1999, když se zhoršila finanční situace VAOP Glas B.V. a REVA, sestavila banka BNG novou smlouvu, která byla podepsána dne 9. července 1999. Zaprvé byly záruky rozšířeny o zástavní právo na inventář, zařízení a ostatní podnikové prostředky. Zadruhé bylo dohodnuto přísné prověření měsíčně sestavovaného seznamu pohledávek zatížených zástavním právem. Zatřetí nebylo možné přiznávat žádné pevné peněžní půjčky na investice do dlouhodobých aktiv. Financování mělo probíhat prostřednictvím krátkodobých úvěrů, takzvaných úvěrů k překonání pokladního schodku. Začtvrté se zvýšila cena úvěru. |
| --- | --- |

(33)

V roce 1999, když se zhoršila finanční situace VAOP Glas B.V. a REVA, sestavila banka BNG novou smlouvu, která byla podepsána dne 9. července 1999. Zaprvé byly záruky rozšířeny o zástavní právo na inventář, zařízení a ostatní podnikové prostředky. Zadruhé bylo dohodnuto přísné prověření měsíčně sestavovaného seznamu pohledávek zatížených zástavním právem. Zatřetí nebylo možné přiznávat žádné pevné peněžní půjčky na investice do dlouhodobých aktiv. Financování mělo probíhat prostřednictvím krátkodobých úvěrů, takzvaných úvěrů k překonání pokladního schodku. Začtvrté se zvýšila cena úvěru.

| (34) | Posléze byla po úpadku podniku REVA v říjnu 2000 sestavena nová smlouva, která byla podepsána dne 19. ledna 2001. Úvěr byl snížen na 13,2 milionu NLG (6 milionů EUR) (skutečná výše úvěru sdružení VAOP činila v tu chvíli 15,2 milionu NLG (6,9 milionu EUR)) a měl být dále redukován podle určitého časového rozvrhu. Na částku, o kterou by byl úvěrový limit překročen, měl být použit 3 % sankční úrok. Zároveň došlo k dalšímu rozšíření záruk. Banka BNG vypočítala na základě likvidační hodnoty aktiv sdružení VAOP, že by její ztráta mohla činit až 5,8 milionu NLG (2,6 milionu EUR) z celkové pohledávky ve výši 15,2 milionu NLG (6,9 milionu EUR). V září 2002 byla uzavřena nová smlouva, přičemž byl změněn předchozí časový rozvrh redukce rozsahu úvěru. |
| --- | --- |

(34)

Posléze byla po úpadku podniku REVA v říjnu 2000 sestavena nová smlouva, která byla podepsána dne 19. ledna 2001. Úvěr byl snížen na 13,2 milionu NLG (6 milionů EUR) (skutečná výše úvěru sdružení VAOP činila v tu chvíli 15,2 milionu NLG (6,9 milionu EUR)) a měl být dále redukován podle určitého časového rozvrhu. Na částku, o kterou by byl úvěrový limit překročen, měl být použit 3 % sankční úrok. Zároveň došlo k dalšímu rozšíření záruk. Banka BNG vypočítala na základě likvidační hodnoty aktiv sdružení VAOP, že by její ztráta mohla činit až 5,8 milionu NLG (2,6 milionu EUR) z celkové pohledávky ve výši 15,2 milionu NLG (6,9 milionu EUR). V září 2002 byla uzavřena nová smlouva, přičemž byl změněn předchozí časový rozvrh redukce rozsahu úvěru.

| (35) | Z předchozího popisu vyplývá, že banka BNG jednoduše nemohla přestat s financováním sdružení VAOP, jakož ani požadovat okamžité splacení půjčené částky. To by totiž způsobilo úpadek sdružení VAOP, který by vedl ke značným ztrátám pro BNG. Banka BNG tehdy zvažovala tuto potencionální ztrátu se šancí na ozdravení sdružení VAOP. Vzhledem ke stabilitě hlavních činností sdružení VAOP (papírový odpad) a schopnosti podniku vytvářet peněžní tok se banka BNG rozhodla, že podnik nenechá jít do úpadku a bude pokračovat v jeho financování. Komise nezjistila žádná zjevná pochybení v tomto posouzení ani v rozhodnutí, které z něho vyplynulo. Stěžovatel neuvedl žádné přesvědčivé prvky, z nichž by vyplývalo, proč by toto rozhodnutí pro soukromou banku nebylo přijatelné. |
| --- | --- |

(35)

Z předchozího popisu vyplývá, že banka BNG jednoduše nemohla přestat s financováním sdružení VAOP, jakož ani požadovat okamžité splacení půjčené částky. To by totiž způsobilo úpadek sdružení VAOP, který by vedl ke značným ztrátám pro BNG. Banka BNG tehdy zvažovala tuto potencionální ztrátu se šancí na ozdravení sdružení VAOP. Vzhledem ke stabilitě hlavních činností sdružení VAOP (papírový odpad) a schopnosti podniku vytvářet peněžní tok se banka BNG rozhodla, že podnik nenechá jít do úpadku a bude pokračovat v jeho financování. Komise nezjistila žádná zjevná pochybení v tomto posouzení ani v rozhodnutí, které z něho vyplynulo. Stěžovatel neuvedl žádné přesvědčivé prvky, z nichž by vyplývalo, proč by toto rozhodnutí pro soukromou banku nebylo přijatelné.

| (36) | Po vyvození závěrů je Komise toho názoru, že při vystupování BNG v této věci byla dodržena zásada věřitele v tržní ekonomice, a proto se nejedná o státní podporu ve prospěch sdružení VAOP. |
| --- | --- |

(36)

Po vyvození závěrů je Komise toho názoru, že při vystupování BNG v této věci byla dodržena zásada věřitele v tržní ekonomice, a proto se nejedná o státní podporu ve prospěch sdružení VAOP.

| (37) | Komise nezaujme žádné stanovisko v souvislosti s tím, zda lze úvěr poskytnutý BNG připisovat státu, vzhledem k tomu, že toto opatření, i kdyby jej bylo možné připisovat státu, by nepředstavovalo s přihlédnutím k výše uvedeným závěrům státní podporu. Dále nemůže Komise zaujmout stanovisko k otázce, zda jsou všechny úvěry BNG v ostatních věcech v souladu se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice, a proto se k této otázce nevyjádří. |
| --- | --- |

(37)

Komise nezaujme žádné stanovisko v souvislosti s tím, zda lze úvěr poskytnutý BNG připisovat státu, vzhledem k tomu, že toto opatření, i kdyby jej bylo možné připisovat státu, by nepředstavovalo s přihlédnutím k výše uvedeným závěrům státní podporu. Dále nemůže Komise zaujmout stanovisko k otázce, zda jsou všechny úvěry BNG v ostatních věcech v souladu se zásadou soukromého investora v tržní ekonomice, a proto se k této otázce nevyjádří.

| (38) | Začátkem roku 2001 nebylo sdružení VAOP ve stavu vrátit zúčastněným obcím ony 3 miliony NLG (1,3 milionu EUR), které jim jako dodavatelům papírového odpadu dlužilo. Sdružení VAOP nedisponovalo dostatkem likvidních prostředků. Navíc banka BNG od sdružení VAOP požadovala jako podmínku pokračování financování kladné záruční jmění, definované jako vlastní jmění, plus provize, plus dlouhodobé půjčky ve formě podřízeného dluhu. Vrácení této částky by proto způsobilo úpadek podniku. Komise konstatuje, že obtížná finanční situace byla způsobena zejména jednorázovou událostí, úpadkem společnosti REVA v roce 2000. Sdružení VAOP do tohoto podniku, který se zabýval zpracováním odpadního skla, investovalo. |
| --- | --- |

(38)

Začátkem roku 2001 nebylo sdružení VAOP ve stavu vrátit zúčastněným obcím ony 3 miliony NLG (1,3 milionu EUR), které jim jako dodavatelům papírového odpadu dlužilo. Sdružení VAOP nedisponovalo dostatkem likvidních prostředků. Navíc banka BNG od sdružení VAOP požadovala jako podmínku pokračování financování kladné záruční jmění, definované jako vlastní jmění, plus provize, plus dlouhodobé půjčky ve formě podřízeného dluhu. Vrácení této částky by proto způsobilo úpadek podniku. Komise konstatuje, že obtížná finanční situace byla způsobena zejména jednorázovou událostí, úpadkem společnosti REVA v roce 2000. Sdružení VAOP do tohoto podniku, který se zabýval zpracováním odpadního skla, investovalo.

| (39) | Komise poukazuje na to, že obce měly za sdružením VAOP čisté pohledávky ve výši 5,7 milionu NLG (2,6 milionu EUR) (12). Tyto pohledávky nebyly kryty zárukami, protože první zástavní právo na významná aktiva měl jiný významný věřitel (BNG). Proto by orgány místní samosprávy velkou část těchto pohledávek nemohly inkasovat, pokud by šlo sdružení VAOP do úpadku a jeho aktiva by se likvidovala. Komise přezkoumala výpočet předložený nizozemskými orgány: ten byl pro věřitele poněkud optimistický (13). Komise je proto také toho názoru, že obce by vymohly nejvýše 1,2 milionu NLG (0,5 milionu EUR) z výše uvedené celkové částky 5,7 milionu NLG (2,6 milionu EUR). Navíc by tato částka byla inkasována se značným zpožděním, které je vlastní likvidačnímu procesu. Místo aby tuto ztrátu ve výši 4,5 milionu NLG (2 miliony EUR) přijali, dali členové přednost převedení částky 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) na úročenou půjčku a zpětnému vymáhání salda. Tato druhá alternativa byla proto výhodnějším řešením. Ve svém rozhodnutí o zahájení šetření pochybovala Komise také o tom, zda by investor v tržní ekonomice, který by souhlasil s tímto převodem, nepožadoval vyšší úrok. Tyto pochybnosti zmizely. Komise totiž konstatuje, že vyjednávací pozice obcí nebyla vůči BNG taková, že by bývaly mohly požadovat vyšší úroky. Vždyť vyšší úroky by se časem dotkly schopnosti sdružení VAOP splácet svůj dluh BNG. Proto by se banka BNG mohla takovému požadavku obcí postavit tím, že by pohrozila způsobením úpadku VAOP, což by, jak již bylo zmíněno, byl pro obce méně příznivý konec. Dále, i kdyby obce měly potřebnou vyjednávací moc, nebylo by v jejich zájmu zvyšovat úrok, protože ten by jednoduše zvýšil finanční zátěž sdružení VAOP v následujících pěti letech. Vzhledem k tomu, že členové sdružení VAOP hradili náklady za provedené služby, byl by vyšší úrok, který by dostávali, kompenzován vyššími příspěvky, které by v daném období museli platit sdružení VAOP. |
| --- | --- |

(39)

Komise poukazuje na to, že obce měly za sdružením VAOP čisté pohledávky ve výši 5,7 milionu NLG (2,6 milionu EUR) (12). Tyto pohledávky nebyly kryty zárukami, protože první zástavní právo na významná aktiva měl jiný významný věřitel (BNG). Proto by orgány místní samosprávy velkou část těchto pohledávek nemohly inkasovat, pokud by šlo sdružení VAOP do úpadku a jeho aktiva by se likvidovala. Komise přezkoumala výpočet předložený nizozemskými orgány: ten byl pro věřitele poněkud optimistický (13). Komise je proto také toho názoru, že obce by vymohly nejvýše 1,2 milionu NLG (0,5 milionu EUR) z výše uvedené celkové částky 5,7 milionu NLG (2,6 milionu EUR). Navíc by tato částka byla inkasována se značným zpožděním, které je vlastní likvidačnímu procesu. Místo aby tuto ztrátu ve výši 4,5 milionu NLG (2 miliony EUR) přijali, dali členové přednost převedení částky 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) na úročenou půjčku a zpětnému vymáhání salda. Tato druhá alternativa byla proto výhodnějším řešením. Ve svém rozhodnutí o zahájení šetření pochybovala Komise také o tom, zda by investor v tržní ekonomice, který by souhlasil s tímto převodem, nepožadoval vyšší úrok. Tyto pochybnosti zmizely. Komise totiž konstatuje, že vyjednávací pozice obcí nebyla vůči BNG taková, že by bývaly mohly požadovat vyšší úroky. Vždyť vyšší úroky by se časem dotkly schopnosti sdružení VAOP splácet svůj dluh BNG. Proto by se banka BNG mohla takovému požadavku obcí postavit tím, že by pohrozila způsobením úpadku VAOP, což by, jak již bylo zmíněno, byl pro obce méně příznivý konec. Dále, i kdyby obce měly potřebnou vyjednávací moc, nebylo by v jejich zájmu zvyšovat úrok, protože ten by jednoduše zvýšil finanční zátěž sdružení VAOP v následujících pěti letech. Vzhledem k tomu, že členové sdružení VAOP hradili náklady za provedené služby, byl by vyšší úrok, který by dostávali, kompenzován vyššími příspěvky, které by v daném období museli platit sdružení VAOP.

| (40) | Lze vyvodit závěr, že převedení dlužných částek na půjčku ve formě podřízeného dluhu nebylo podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, jakou měly údajně poskytnout orgány místní samosprávy sdružení VAOP. |
| --- | --- |

(40)

Lze vyvodit závěr, že převedení dlužných částek na půjčku ve formě podřízeného dluhu nebylo podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, jakou měly údajně poskytnout orgány místní samosprávy sdružení VAOP.

7   ZÁVĚR

| (41) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že tato dvě opatření nepředstavují státní podporu, |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že tato dvě opatření nepředstavují státní podporu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření, která Nizozemsko a Bank Nederlandse Gemeenten vykonala ve prospěch Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, ve výši 3 milionů NLG (1,3 milionu EUR) respektive 16,3 milionu NLG (7,4 milionu EUR), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 19. července 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

Členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 240, 30.9.2005, s. 36.

1

(2)  Viz poznámka 1.

2

(3)  Sdružení VAOP se takového výběrového řízení zúčastnilo s úspěchem pouze jednou. V uplynulých letech se sdružení VAOP rozhodlo, že se již podobných výběrových řízení účastnit nebude.

3

(4)  Podniky ze soukromého sektoru jsou možná více vertikálně integrovaní než sdružení VAOP, to však neznamená, že VAOP nekonkurují.

4

(5)  spadá do povinnosti utajení

5

(6)  V roce 2000 zaplatilo sdružení VAOP orgánům místní samosprávy celkem 40,7 milionu NLG (18,5 milionu EUR).

6

(7)  Rozsudek ze dne 8. května 2003 ve spojených věcech C-328/99 a C-399/00, Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komise, Sb. rozh. I-4035, body 37 a 38.

7

Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komise

(8)  Důvěrné informace

8

(9)  Jak již bylo uvedeno, lze to mimo jiné vysvětlit zárukami, jimiž potencionální dlužník disponuje, a skutečností, že podnik byl tehdy považován za růstový se stabilními hlavními činnostmi, které pokryjí náklady.

9

(10)  Obě úvěrové možnosti obsahují různé druhy úvěrů. Komise provedla srovnání úvěrů s obdobnou délkou trvání a obdobnými podmínkami.

10

(11)  V bankovním sektoru se úroveň provozních nákladů často měří na základě poměru efektivity, provozních nákladů vydělených celkovými příjmy. V roce 1997 měla nizozemská divize [...] poměr efektivity 64,5 %. V letech 1998 a 1999 činil 65,2 % respektive 62,9 % (zdroj: [...]). Poměr efektivity BNG dosahuje jedné třetiny těchto čísel, což ukazuje na velmi nízkou hladinu nákladů. To lze částečně vysvětlit skutečností, že BNG nedisponuje velkou sítí kanceláří.

11

(12)  Finanční situace koncem roku 2000.

12

(13)  Výpočet nizozemských orgánů je optimistický pro obce mimo jiné i proto, že nejsou odečteny náklady na provedení likvidace. Komise připomíná, jak již bylo uvedeno dříve, že banka BNG, která má jako finanční ústav s takovými výpočty větší zkušenosti, přistupuje k otázce, do jaké míry likvidovaná aktiva kryjí pohledávky věřitelů, s větší obezřetností.

13

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/67

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. září 2006 re,

ve věci státní podpory č. C 49/2005 (ex N 233/2005) ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A.

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2006) 4214)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/950/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zainteresovaných stran, aby předložily připomínky (1) v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Plánovaná podpora ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A. (dále jen „Chemobudowa Kraków“ nebo „příjemce“), stavebního podniku ve státním vlastnictví, byla Komisi oznámena dne 29. dubna 2005 dopisem zaevidovaným dne 2. května 2005. Dne 20. června 2005 Komise požádala Polsko o zaslání chybějících dokumentů. Tyto dokumenty byly doručeny dopisem ze dne 9. srpna 2005 zaevidovaným dne 11. srpna 2005. Dne 15. září 2005 Komise zaslala dopis s žádostí o dodatečné informace, na které Polsko odpovědělo dopisem ze dne 26. října 2005 zaevidovaným dne 27. října 2005. |
| --- | --- |

(1)

Plánovaná podpora ve prospěch společnosti Chemobudowa Kraków S.A. (dále jen „Chemobudowa Kraków“ nebo „příjemce“), stavebního podniku ve státním vlastnictví, byla Komisi oznámena dne 29. dubna 2005 dopisem zaevidovaným dne 2. května 2005. Dne 20. června 2005 Komise požádala Polsko o zaslání chybějících dokumentů. Tyto dokumenty byly doručeny dopisem ze dne 9. srpna 2005 zaevidovaným dne 11. srpna 2005. Dne 15. září 2005 Komise zaslala dopis s žádostí o dodatečné informace, na které Polsko odpovědělo dopisem ze dne 26. října 2005 zaevidovaným dne 27. října 2005.

| (2) | Dne 21. prosince 2005 Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dvou oznamovaných opatření podpory a dvou neoznámených opatření podpory, které byly poskytnuty po vstupu Polska do EU, a to vzhledem k pochybnostem o jejich slučitelnosti se společným trhem. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 28. června 2006 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k opatřením podpory. Žádné připomínky nebyly vzneseny. |
| --- | --- |

(2)

Dne 21. prosince 2005 Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně dvou oznamovaných opatření podpory a dvou neoznámených opatření podpory, které byly poskytnuty po vstupu Polska do EU, a to vzhledem k pochybnostem o jejich slučitelnosti se společným trhem. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 28. června 2006 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k opatřením podpory. Žádné připomínky nebyly vzneseny.

| (3) | Polsko dopisem ze dne 25. ledna 2006 zaevidovaným následující den, informovalo Komisi o stažení oznámení. Dopisem ze dne 7. února 2006 Komise požádala Polsko o vyjádření ke dvěma opatřením státní podpory přiděleným po vstupu do EU bez předchozího oznámení Komisi. Polsko v dopise ze dne 7. března 2006, zaevidovaném 9. března 2006, vzneslo připomínky ke dvěma opatřením podpory a požádalo o opravu nesprávných údajů uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V dopise ze dne 12. září 2006, zaevidovaném následující den, poskytly polské orgány dodatečná vysvětlení k oběma výše uvedeným opatřením podpory. |
| --- | --- |

(3)

Polsko dopisem ze dne 25. ledna 2006 zaevidovaným následující den, informovalo Komisi o stažení oznámení. Dopisem ze dne 7. února 2006 Komise požádala Polsko o vyjádření ke dvěma opatřením státní podpory přiděleným po vstupu do EU bez předchozího oznámení Komisi. Polsko v dopise ze dne 7. března 2006, zaevidovaném 9. března 2006, vzneslo připomínky ke dvěma opatřením podpory a požádalo o opravu nesprávných údajů uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V dopise ze dne 12. září 2006, zaevidovaném následující den, poskytly polské orgány dodatečná vysvětlení k oběma výše uvedeným opatřením podpory.

II.   POPIS PODPORY

1.   Příjemce podpory

| (4) | Chemobudowa Kraków je velký podnikatelský subjekt, který vznikl v roce 1949 a v roce 2004 zaměstnával 919 osob, z nichž 343 pracovalo v zahraničních pobočkách společnosti (v České republice a Německu). |
| --- | --- |

(4)

Chemobudowa Kraków je velký podnikatelský subjekt, který vznikl v roce 1949 a v roce 2004 zaměstnával 919 osob, z nichž 343 pracovalo v zahraničních pobočkách společnosti (v České republice a Německu).

| (5) | Chemobudowa Kraków je mateřská společnost akciové společnosti Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), ve kterém vlastní 78 % akcií. Tento subjekt podniká v oblasti výstavby obytných budov a jejich pronájmu. Podle polských orgánů dosahuje nízkého obratu. |
| --- | --- |

(5)

Chemobudowa Kraków je mateřská společnost akciové společnosti Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), ve kterém vlastní 78 % akcií. Tento subjekt podniká v oblasti výstavby obytných budov a jejich pronájmu. Podle polských orgánů dosahuje nízkého obratu.

| (6) | Podíl příjemce podpory na stavebním trhu v Polsku představuje 0,13 %. Jeho pobočky v Německu a České republice se na jeho celkovém obratu podílejí 42 %. |
| --- | --- |

(6)

Podíl příjemce podpory na stavebním trhu v Polsku představuje 0,13 %. Jeho pobočky v Německu a České republice se na jeho celkovém obratu podílejí 42 %.

2.   Opatření podpory

| (7) | Polské orgány oznámily svůj záměr poskytnout dvě opatření podpory na restrukturalizaci podniku Chemobudowa Kraków. V prvním případě měl být příjemci poskytnut úvěr ve výši 10 milionů PLN (2,57 milionu EUR). Úvěr měl být zajištěn hypotékou na nemovitý majetek, jehož cena byla odhadnuta na částku 17,35 milionu PLN (cca 4,46 milionu EUR). V druhém případě měl být společnosti Chemobudowa Kraków poskytnut odklad odvodů do Státního fondu pro rehabilitaci postižených osob („Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych“ – „PFRON“) a schválen splátkový kalendář na tuto pohledávku. Odložená částka měla představovat 693 000 PLN (cca 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Polské orgány oznámily svůj záměr poskytnout dvě opatření podpory na restrukturalizaci podniku Chemobudowa Kraków. V prvním případě měl být příjemci poskytnut úvěr ve výši 10 milionů PLN (2,57 milionu EUR). Úvěr měl být zajištěn hypotékou na nemovitý majetek, jehož cena byla odhadnuta na částku 17,35 milionu PLN (cca 4,46 milionu EUR). V druhém případě měl být společnosti Chemobudowa Kraków poskytnut odklad odvodů do Státního fondu pro rehabilitaci postižených osob („Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych“ – „PFRON“) a schválen splátkový kalendář na tuto pohledávku. Odložená částka měla představovat 693 000 PLN (cca 178 000 EUR).

| (8) | Polské orgány informovaly Komisi, že kromě uvedených opatření bylo společnosti Chemobudowy Kraków poskytnuto dalších osmnáct opatřeních podpory, a to v období od prosince 2001 do května 2004. Podle polských orgánů představovala nominální hodnota těchto opatření 8,511 milionů PLN (2,19 mil. EUR). Polsko požadovalo, aby se tato opatření neposuzovala jako státní podpora, s tím, že podle jeho tvrzení, se jednalo z části o podpory de minimis, přičemž zbytek podpor splňoval podmínky, za kterých by je poskytl soukromý věřitel. Komise prohlásila, že dvě z osmnácti opatření byla poskytnuta bez souhlasu Komise po vstupu Polska do EU, a je tedy nutno je považovat za novou, protiprávně poskytnutou podporu. |
| --- | --- |

(8)

Polské orgány informovaly Komisi, že kromě uvedených opatření bylo společnosti Chemobudowy Kraków poskytnuto dalších osmnáct opatřeních podpory, a to v období od prosince 2001 do května 2004. Podle polských orgánů představovala nominální hodnota těchto opatření 8,511 milionů PLN (2,19 mil. EUR). Polsko požadovalo, aby se tato opatření neposuzovala jako státní podpora, s tím, že podle jeho tvrzení, se jednalo z části o podpory de minimis, přičemž zbytek podpor splňoval podmínky, za kterých by je poskytl soukromý věřitel. Komise prohlásila, že dvě z osmnácti opatření byla poskytnuta bez souhlasu Komise po vstupu Polska do EU, a je tedy nutno je považovat za novou, protiprávně poskytnutou podporu.

| (9) | První opatření podpory poskytnuté společnosti po vstupu Polska do EU dne 12. května 2004 se týkalo schválení splátkového kalendáře na pohledávky u úřadu sociálního zabezpečení („Zakładu Ubezpieczeń Społecznych“, dále jen „ZUS“) v celkové výši 3,164 milionu PLN (0,81 milionu EUR). Částka podpory představovala podle polských orgánů 147 322 PLN (37 874 EUR). Ještě před rozhodnutím o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES polské orgány Komisi oznámily, že tato smlouva byla zrušena, neboť Chemobudowa Kraków nesplnila stanovené podmínky. Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda příjemce splnil výše uvedené závazky a zda případné nevymáhaní pohledávky nepředstavuje dodatečnou státní podporu. |
| --- | --- |

(9)

První opatření podpory poskytnuté společnosti po vstupu Polska do EU dne 12. května 2004 se týkalo schválení splátkového kalendáře na pohledávky u úřadu sociálního zabezpečení („Zakładu Ubezpieczeń Społecznych“, dále jen „ZUS“) v celkové výši 3,164 milionu PLN (0,81 milionu EUR). Částka podpory představovala podle polských orgánů 147 322 PLN (37 874 EUR). Ještě před rozhodnutím o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES polské orgány Komisi oznámily, že tato smlouva byla zrušena, neboť Chemobudowa Kraków nesplnila stanovené podmínky. Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda příjemce splnil výše uvedené závazky a zda případné nevymáhaní pohledávky nepředstavuje dodatečnou státní podporu.

| (10) | Druhé opatření podpory přidělené po vstupu do EU poskytl dne 20. května 2004 ředitel malopolského finančního úřadu, přičemž toto spočívalo v přiznání splátkového kalendáře na pohledávku ve výši 280 000 PLN (71 979 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Druhé opatření podpory přidělené po vstupu do EU poskytl dne 20. května 2004 ředitel malopolského finančního úřadu, přičemž toto spočívalo v přiznání splátkového kalendáře na pohledávku ve výši 280 000 PLN (71 979 EUR).

3.   Důvody zahájení řízení

| (11) | Komise žádala o objasnění, zda výše uvedených 18 opatření představovalo státní podporu, jelikož k posouzení slučitelnosti opatření poskytnutých po přistoupení musí zohlednit všechny podpory poskytnuté v rámci současné restrukturalizace, zejména proto, aby mohla určit, zda podpora byla skutečně omezena na nezbytné minimum. Dvě z osmnácti opatření byla dokonce poskytnuta po vstupu Polska do EU. Komise přešetřila předmětnou podporu z hlediska pokynů k podporám na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004. |
| --- | --- |

(11)

Komise žádala o objasnění, zda výše uvedených 18 opatření představovalo státní podporu, jelikož k posouzení slučitelnosti opatření poskytnutých po přistoupení musí zohlednit všechny podpory poskytnuté v rámci současné restrukturalizace, zejména proto, aby mohla určit, zda podpora byla skutečně omezena na nezbytné minimum. Dvě z osmnácti opatření byla dokonce poskytnuta po vstupu Polska do EU. Komise přešetřila předmětnou podporu z hlediska pokynů k podporám na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004.

| (12) | Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jelikož měla pochyby o tom, zda byly splněny všechny podmínky pro schválení podpory na restrukturalizaci, zejména zda:






  — | plán restrukturalizace povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce, jelikož restrukturalizace spočívala hlavně v restrukturalizaci finanční; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jelikož měla pochyby o tom, zda byly splněny všechny podmínky pro schválení podpory na restrukturalizaci, zejména zda:

—

plán restrukturalizace povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce, jelikož restrukturalizace spočívala hlavně v restrukturalizaci finanční;

| — | byl vlastní příspěvek příjemce na krytí restrukturalizačních nákladů dostatečný, vzhledem k tomu, že Komisi chyběly potřebné informace o jejich zdroji; |
| --- | --- |

—

byl vlastní příspěvek příjemce na krytí restrukturalizačních nákladů dostatečný, vzhledem k tomu, že Komisi chyběly potřebné informace o jejich zdroji;

| — | je společnost způsobilá pro podporu na restrukturalizaci, jelikož v roce 2004 činil provozní zisk příjemce 5,4 milionu PLN (1,388 milionu EUR). |
| --- | --- |

—

je společnost způsobilá pro podporu na restrukturalizaci, jelikož v roce 2004 činil provozní zisk příjemce 5,4 milionu PLN (1,388 milionu EUR).

III.   PŘIPOMÍNKY POLSKÝCH ORGÁNŮ

| (13) | Polské orgány dopisem ze dne 25. ledna 2006 Komisi informovaly o stažení oznamovaného opatření podpory uvedeného v bodě 7. |
| --- | --- |

(13)

Polské orgány dopisem ze dne 25. ledna 2006 Komisi informovaly o stažení oznamovaného opatření podpory uvedeného v bodě 7.

| (14) | Ve věci dvou opatření podpory poskytnutých po vstupu Polska do EU bez předchozího oznámení Komisi, Polsko poskytlo následující informace: |
| --- | --- |

(14)

Ve věci dvou opatření podpory poskytnutých po vstupu Polska do EU bez předchozího oznámení Komisi, Polsko poskytlo následující informace:

| (15) | K prvnímu opatření podpory uvedenému v bodě 9 a poskytnutému po vstupu Polska do EU dne 12. května 2004 Polsko sdělilo, že předmětná smlouva byla zrušena, neboť Chemobudowa Kraków nesplnila smluvní podmínky. Společnost navíc zaplatila veškeré pohledávky i úroky. |
| --- | --- |

(15)

K prvnímu opatření podpory uvedenému v bodě 9 a poskytnutému po vstupu Polska do EU dne 12. května 2004 Polsko sdělilo, že předmětná smlouva byla zrušena, neboť Chemobudowa Kraków nesplnila smluvní podmínky. Společnost navíc zaplatila veškeré pohledávky i úroky.

| (16) | Pokud se týká druhého opatření podpory uvedeného v bodě 10, které bylo poskytnuto po vstupu Polska do EU dne 20. května 2004, Polsko prohlásilo, že toto opatření splňovalo podmínky, za kterých by je poskytnul soukromý věřitel, který se řídí zásadami tržní ekonomiky, a dodalo, že i kdyby Komise s takovýmto hodnocením nesouhlasila, toto opatření představovalo podporu de minimis. Polské orgány zdůraznily, že rozsah podpor, které byly příjemci poskytnuty během zmíněného tříletého období, totiž nepřesahoval maximální limit 100 000 EUR, a to ani při zahrnutí podpory uvedené v bodě 10, a proto se jednalo o podporu de minimis. |
| --- | --- |

(16)

Pokud se týká druhého opatření podpory uvedeného v bodě 10, které bylo poskytnuto po vstupu Polska do EU dne 20. května 2004, Polsko prohlásilo, že toto opatření splňovalo podmínky, za kterých by je poskytnul soukromý věřitel, který se řídí zásadami tržní ekonomiky, a dodalo, že i kdyby Komise s takovýmto hodnocením nesouhlasila, toto opatření představovalo podporu de minimis. Polské orgány zdůraznily, že rozsah podpor, které byly příjemci poskytnuty během zmíněného tříletého období, totiž nepřesahoval maximální limit 100 000 EUR, a to ani při zahrnutí podpory uvedené v bodě 10, a proto se jednalo o podporu de minimis.

IV.   POSOUZENÍ PODPORY

| (17) | Polsko stáhlo oznámení o dvou opatřeních státní podpory uvedených v bodě 7. Komise však za účelem ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES musí posoudit dvě neoznámená opatření uvedená v bodě 9 a 10. |
| --- | --- |

(17)

Polsko stáhlo oznámení o dvou opatřeních státní podpory uvedených v bodě 7. Komise však za účelem ukončení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES musí posoudit dvě neoznámená opatření uvedená v bodě 9 a 10.

| (18) | Pokud se týká opatření uvedeného v bodě 9, Polsko potvrdilo, že ZUS neposkytl po vstupu Polska do EU žádnou státní podporu. Komise souhlasí s tím, že s ohledem na zrušení tohoto opatření, které nikdy nevstoupilo v platnost a s ohledem na skutečnost, že veškeré pohledávky u ZUS byly uhrazeny včetně úroků, toto opatření nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(18)

Pokud se týká opatření uvedeného v bodě 9, Polsko potvrdilo, že ZUS neposkytl po vstupu Polska do EU žádnou státní podporu. Komise souhlasí s tím, že s ohledem na zrušení tohoto opatření, které nikdy nevstoupilo v platnost a s ohledem na skutečnost, že veškeré pohledávky u ZUS byly uhrazeny včetně úroků, toto opatření nepředstavuje státní podporu.

| (19) | Pokud se týká opatření uvedeného v bodě 10, Komise na základě dostupných informací a na základě potvrzení polských orgánů konstatovala, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jestliže maximální limit podpory de minimis nebyl překročen. |
| --- | --- |

(19)

Pokud se týká opatření uvedeného v bodě 10, Komise na základě dostupných informací a na základě potvrzení polských orgánů konstatovala, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, jestliže maximální limit podpory de minimis nebyl překročen.

V.   ZÁVĚR

| (20) | Komise soudí, že v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) dotčený členský stát může oznámení kdykoliv stáhnout do doby, než Komise přijme rozhodnutí ve věci podpory. V případě, že již bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, Komise toto řízení ukončí. |
| --- | --- |

(20)

Komise soudí, že v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) dotčený členský stát může oznámení kdykoliv stáhnout do doby, než Komise přijme rozhodnutí ve věci podpory. V případě, že již bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, Komise toto řízení ukončí.

| (21) | Komise proto rozhodla o ukončení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se předmětné podpory, protože Polsko své oznámení stáhlo. |
| --- | --- |

(21)

Komise proto rozhodla o ukončení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se předmětné podpory, protože Polsko své oznámení stáhlo.

| (22) | Ve věci dvou neoznámených opatření podpory Komise uznala, že tato opatření nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(22)

Ve věci dvou neoznámených opatření podpory Komise uznala, že tato opatření nepředstavují státní podporu.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření podpory, která Polsko zamýšlelo poskytnout společnosti Chemobudowa Kraków a jejichž výše činila 10 693 000 PLN, byla zrušena po té, co Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Formální vyšetřovací řízení ve věci těchto dvou opatření se tudíž stalo bezpředmětným.

Článek 2

Opatření poskytnuté dne 12. května 2004 zrušil orgán, který podporu poskytnul. Formální vyšetřovací řízení ve věci tohoto opatření se tudíž stalo bezpředmětným. Ve věci opatření poskytnutého dne 20. května 2004 došla Komise k závěru, že toto opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polsku.

V Bruselu dne 26. září 2006.

Za Komisi

Neelie KROESOVÁ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 150, 28.6.2006, str. 51.

1

(2)  Viz příloha č. 1

2

(3)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

3

---

| 28.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 383/70

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. října 2006

uplatňování daně z obchodního majetku tvořícího telekomunikační infrastrukturu ve Spojeném království (č. C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2006) 4378)

(Pouze anglické text je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/951/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co v souladu s uvedenými předpisy (1) vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek, as ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 17. února 2004 Komise zaevidovala podnět společnosti Vtesse Networks Ltd (dále jen „Vtesse“), telekomunikačního operátora ve Velké Británii, ohledně údajného preferenčního daňového zacházení ve prospěch společností BT plc (dále jen „BT“), nástupnické společností bývalého monopolního telekomunikačního provozovatele ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 17. února 2004 Komise zaevidovala podnět společnosti Vtesse Networks Ltd (dále jen „Vtesse“), telekomunikačního operátora ve Velké Británii, ohledně údajného preferenčního daňového zacházení ve prospěch společností BT plc (dále jen „BT“), nástupnické společností bývalého monopolního telekomunikačního provozovatele ve Spojeném království.

| (2) | Dopisem ze dne 19. ledna 2005 Komise orgány Spojeného království informovala, že se s ohledem na dotyčné opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 12. března 2005 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k tomuto opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 19. ledna 2005 Komise orgány Spojeného království informovala, že se s ohledem na dotyčné opatření rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 12. března 2005 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k tomuto opatření podaly připomínky.

| (3) | Po prodloužení lhůty orgány Spojeného království reagovaly dopisem ze dne 4. dubna 2005 na výzvu k předložení připomínek uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Po prodloužení lhůty orgány Spojeného království reagovaly dopisem ze dne 4. dubna 2005 na výzvu k předložení připomínek uvedenou v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (4) | Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran:






  — | AboveNetCommunications UK Ltd. („AboveNet“), dopisem ze dne 29. dubna 2005 |
| --- | --- | --- |

(4)

Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran:

—

AboveNetCommunications UK Ltd. („AboveNet“), dopisem ze dne 29. dubna 2005

| — | Altnet Task Force („Altnet“), dopisem ze dne 2. května 2005 |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force („Altnet“), dopisem ze dne 2. května 2005

| — | Broadband Stakeholders Group, dopisem ze dne 13. května 2005 |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, dopisem ze dne 13. května 2005

| — | BT, dopisem ze dne 18. května 2005 |
| --- | --- |

—

BT, dopisem ze dne 18. května 2005

| — | Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), dopisem ze dne 29. června 2005 |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), dopisem ze dne 29. června 2005

| — | Communications Management Association, dopisem ze dne 30. března 2005 |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, dopisem ze dne 30. března 2005

| — | Easynet Group Plc. („Easynet“), dopisem ze dne 3. května 2005 |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc. („Easynet“), dopisem ze dne 3. května 2005

| — | Gamma Telecom Ltd., dopisem ze dne 1. prosince 2005 |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd., dopisem ze dne 1. prosince 2005

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), dopisem ze dne 6. května 2005 |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), dopisem ze dne 6. května 2005

| — | Global Crossing Ltd., dopisem ze dne 6. května 2005 |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd., dopisem ze dne 6. května 2005

| — | GVA Grimley, dopisem ze dne 27. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, dopisem ze dne 27. dubna 2005

| — | Kingston Communications Plc, dopisem ze dne 29. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc, dopisem ze dne 29. dubna 2005

| — | NTL Group Ldt., dopisem ze dne 29. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

NTL Group Ldt., dopisem ze dne 29. dubna 2005

| — | Telewest Broadband Ltd., dopisem ze dne 28. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd., dopisem ze dne 28. dubna 2005

| — | Thus Plc., dopisem ze dne 4. května 2005 |
| --- | --- |

—

Thus Plc., dopisem ze dne 4. května 2005

| — | UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), dopisem ze dne 25. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), dopisem ze dne 25. dubna 2005

| — | Vanco Ltd, dopisem ze dne 19. dubna 2005 |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd, dopisem ze dne 19. dubna 2005

| — | Viatel (UK) Ltd., dopisem ze dne 6. července 2005 |
| --- | --- |

—

Viatel (UK) Ltd., dopisem ze dne 6. července 2005

| — | Vtesse, která podala připomínky a poskytla další informace dopisy nebo elektronickou poštou dne 28. ledna 2005, 4. února 2005, 16. února 2005, 22. února 2005, 15. března 2005, 29. března 2005, 28. dubna 2005, 28. července 2005, 17. srpna 2005, 2. září 2005, 4. listopadu 2005, 23. listopadu 2005, 30. listopadu, 1. prosince 2005, 11. ledna 2006, 19. ledna 2006, 16. března, 20. března 2006 a 8. července 2006 |
| --- | --- |

—

Vtesse, která podala připomínky a poskytla další informace dopisy nebo elektronickou poštou dne 28. ledna 2005, 4. února 2005, 16. února 2005, 22. února 2005, 15. března 2005, 29. března 2005, 28. dubna 2005, 28. července 2005, 17. srpna 2005, 2. září 2005, 4. listopadu 2005, 23. listopadu 2005, 30. listopadu, 1. prosince 2005, 11. ledna 2006, 19. ledna 2006, 16. března, 20. března 2006 a 8. července 2006

| — | anonym, dopisem ze dne 1. února 2005. |
| --- | --- |

—

anonym, dopisem ze dne 1. února 2005.

| (5) | Komise předala tyto připomínky orgánům Spojeného království dopisy ze dne 20. června 2005, 4. srpna 2005 a 9. srpna 2005, aby jim poskytla příležitost na ně reagovat. Orgány Spojeného království podaly své připomínky dopisy ze dne 10. října 2005 a 22. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komise předala tyto připomínky orgánům Spojeného království dopisy ze dne 20. června 2005, 4. srpna 2005 a 9. srpna 2005, aby jim poskytla příležitost na ně reagovat. Orgány Spojeného království podaly své připomínky dopisy ze dne 10. října 2005 a 22. listopadu 2005.

| (6) | Dopisem ze dne 26. července 2005 Komise požádala OFCOM, nezávislý úřad ve Spojeném království, který reguluje odvětví telekomunikací, aby předložil své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. OFCOM odpověděl dopisem ze dne 21. září 2005. OFCOM poskytl další informace dne 7. prosince 2005, 6. ledna 2006 a 21. března 2006. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 26. července 2005 Komise požádala OFCOM, nezávislý úřad ve Spojeném království, který reguluje odvětví telekomunikací, aby předložil své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. OFCOM odpověděl dopisem ze dne 21. září 2005. OFCOM poskytl další informace dne 7. prosince 2005, 6. ledna 2006 a 21. března 2006.

| (7) | Dne 14. července 2005 a 4. října 2005 se konaly dvě schůzky se zástupci společnosti BT, která poskytla další informace dne 23. listopadu 2005 a 23. března 2006. |
| --- | --- |

(7)

Dne 14. července 2005 a 4. října 2005 se konaly dvě schůzky se zástupci společnosti BT, která poskytla další informace dne 23. listopadu 2005 a 23. března 2006.

| (8) | Ve dnech 16. března 2005, 9. září 2005 a 4. července 2006 se uskutečnily tři schůzky s orgány Spojeného království. |
| --- | --- |

(8)

Ve dnech 16. března 2005, 9. září 2005 a 4. července 2006 se uskutečnily tři schůzky s orgány Spojeného království.

| (9) | Dopisem ze dne 26. září 2005 si Komise vyžádala další informace od orgánů Spojeného království, které odpověděly dopisem ze dne 18. listopadu 2005. Další informace poskytly dne 23. listopadu 2005, 23. ledna 2006, 21. února 2006, 13. března 2006, 21. března 2006, 27. března 2006, 20. dubna 2006, 2. května 2006, 4. července 2006 a 20. července 2006. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 26. září 2005 si Komise vyžádala další informace od orgánů Spojeného království, které odpověděly dopisem ze dne 18. listopadu 2005. Další informace poskytly dne 23. listopadu 2005, 23. ledna 2006, 21. února 2006, 13. března 2006, 21. března 2006, 27. března 2006, 20. dubna 2006, 2. května 2006, 4. července 2006 a 20. července 2006.

| (10) | Dne 23. listopadu 2005 se konala schůzka se stěžovatelem, společností Vtesse. |
| --- | --- |

(10)

Dne 23. listopadu 2005 se konala schůzka se stěžovatelem, společností Vtesse.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

A.   Popis opatření

| (11) | Obchodní poplatky jsou majetkovou daní ve Spojeném království, která je vybírána z obchodního majetku. Jejím účelem je přispět na náklady na služby poskytované místními orgány. Hlavním předpisem upravujícím zdanění obchodního majetku v Anglii a Walesu je Local Government Finance Act z roku 1988 (dále jen „LGFA 1988“). Provádění tohoto systému je dále upraveno právními předpisy a judikaturou. |
| --- | --- |

(11)

Obchodní poplatky jsou majetkovou daní ve Spojeném království, která je vybírána z obchodního majetku. Jejím účelem je přispět na náklady na služby poskytované místními orgány. Hlavním předpisem upravujícím zdanění obchodního majetku v Anglii a Walesu je Local Government Finance Act z roku 1988 (dále jen „LGFA 1988“). Provádění tohoto systému je dále upraveno právními předpisy a judikaturou.

| (12) | Jednotka majetku, která se pro účely zdanění oceňuje, se nazývá „zdanitelnou nemovitostí“ a zahrnuje pozemky, stavby a zdanitelné zařízení a vybavení. Povinnost hradit poplatky připadá osobě, která má zdanitelnou nemovitost v držbě, tj. osobě, která vykonává nad majetkem „nejvyšší kontrolu“, jež je judikaturou vymezena jako skutečná, výlučná a nejen dočasná držba nemovitosti, která držiteli přináší obchodní přínosy. |
| --- | --- |

(12)

Jednotka majetku, která se pro účely zdanění oceňuje, se nazývá „zdanitelnou nemovitostí“ a zahrnuje pozemky, stavby a zdanitelné zařízení a vybavení. Povinnost hradit poplatky připadá osobě, která má zdanitelnou nemovitost v držbě, tj. osobě, která vykonává nad majetkem „nejvyšší kontrolu“, jež je judikaturou vymezena jako skutečná, výlučná a nejen dočasná držba nemovitosti, která držiteli přináší obchodní přínosy.

| (13) | Sazb daně, která se vztahuje stejně na veškerý obchodní majetek, je stanovována každoročně ministrem a je shodná pro všechny operátory. V daňovém roce 2004/5 byla stanovena na 45,6 % v Anglii a 45,2 % ve Walesu. Základem této daně, tzv. zdanitelnou hodnotou, je hypotetické roční nájemné, o němž lze přiměřeně předpokládat, že by za ně bylo možno z roku na rok nemovitost pronajmout na otevřeném trhu, a to k určitému dni ocenění. Úplná zákonná definice je uvedena v dodatku 6 k LGFA 1988 (3). |
| --- | --- |

(13)

Sazb daně, která se vztahuje stejně na veškerý obchodní majetek, je stanovována každoročně ministrem a je shodná pro všechny operátory. V daňovém roce 2004/5 byla stanovena na 45,6 % v Anglii a 45,2 % ve Walesu. Základem této daně, tzv. zdanitelnou hodnotou, je hypotetické roční nájemné, o němž lze přiměřeně předpokládat, že by za ně bylo možno z roku na rok nemovitost pronajmout na otevřeném trhu, a to k určitému dni ocenění. Úplná zákonná definice je uvedena v dodatku 6 k LGFA 1988 (3).

| (14) | Ocenění tohoto hypotetického ročního nájemného provádí Valuation Office Agency (dále jen „VOA“), výkonná agentura daňového úřadu, součást ústřední vlády. Přeceňování se provádí každých pět let. Pro období 1995–2000 je zdanitelnou hodnotou hypotetické roční nájemné za nemovitost, pokud by byla k dispozici na trhu dne 1. dubna 1993, což je tzv. „předpokládaný den ocenění“. Pro období 2000–2005 byl předpokládaným dnem ocenění 1. duben 1998 a pro právě probíhající období 2005–2010 byl tímto dnem 1. duben 2003. Období mezi předpokládaným dnem ocenění a dnem, kdy ocenění vstupuje platnost, má VOA umožnit provést ocenění založené na skutečných důkazech k předpokládanému dni ocenění. |
| --- | --- |

(14)

Ocenění tohoto hypotetického ročního nájemného provádí Valuation Office Agency (dále jen „VOA“), výkonná agentura daňového úřadu, součást ústřední vlády. Přeceňování se provádí každých pět let. Pro období 1995–2000 je zdanitelnou hodnotou hypotetické roční nájemné za nemovitost, pokud by byla k dispozici na trhu dne 1. dubna 1993, což je tzv. „předpokládaný den ocenění“. Pro období 2000–2005 byl předpokládaným dnem ocenění 1. duben 1998 a pro právě probíhající období 2005–2010 byl tímto dnem 1. duben 2003. Období mezi předpokládaným dnem ocenění a dnem, kdy ocenění vstupuje platnost, má VOA umožnit provést ocenění založené na skutečných důkazech k předpokládanému dni ocenění.

| (15) | Pro výpočet „zdanitelné hodnoty“, tj. hypotetického ročního nájemného, nemovitosti má VOA k dispozici čtyři metody, přičemž jednotlivé metody mají podle rozhodnutí o zahájení řízení různou hierarchii:






  a) | Jsou-li k dispozici přímé a věcné důkazy o nájemném za nemovitost, je nutno použít metodu založenou na nájemném. |
| --- | --- | --- |

(15)

Pro výpočet „zdanitelné hodnoty“, tj. hypotetického ročního nájemného, nemovitosti má VOA k dispozici čtyři metody, přičemž jednotlivé metody mají podle rozhodnutí o zahájení řízení různou hierarchii:

a)

Jsou-li k dispozici přímé a věcné důkazy o nájemném za nemovitost, je nutno použít metodu založenou na nájemném.

| b) | Nejsou-li přímé důkazy o nájemném dostupné, lze provést srovnání s důkazy o nájemném u jiných srovnatelných nemovitostí. To je metoda založená na charakteru přehledu nemovitostí s uvedenou zdanitelnou hodnotou (dále jen „přehled“). Pro zjednodušení se na metodu založenou na nájemném i na charakteru přehledu, které jsou obě založeny na důkazech o tržním nájemném, bude dále v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „metodu nájemného“. |
| --- | --- |

b)

Nejsou-li přímé důkazy o nájemném dostupné, lze provést srovnání s důkazy o nájemném u jiných srovnatelných nemovitostí. To je metoda založená na charakteru přehledu nemovitostí s uvedenou zdanitelnou hodnotou (dále jen „přehled“). Pro zjednodušení se na metodu založenou na nájemném i na charakteru přehledu, které jsou obě založeny na důkazech o tržním nájemném, bude dále v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „metodu nájemného“.

| c) | Metoda založená na příjmech a výdajích se použije u nemovitostí, které se pronajímají zřídka nebo které je obtížné reprodukovat, typicky veřejné sítě. Pokouší se napodobit myšlenkový proces, který by domnělý nájemce použil při posuzování ziskovosti obchodního podniku zahrnujícího nájem nemovitosti. Ten by odhadl své budoucí příjmy a odečetl své budoucí náklady. Od toho by odečetl návratnost, kterou požaduje, zbytek by představoval maximální nájemné, jež by byl ochoten zaplatit. |
| --- | --- |

c)

Metoda založená na příjmech a výdajích se použije u nemovitostí, které se pronajímají zřídka nebo které je obtížné reprodukovat, typicky veřejné sítě. Pokouší se napodobit myšlenkový proces, který by domnělý nájemce použil při posuzování ziskovosti obchodního podniku zahrnujícího nájem nemovitosti. Ten by odhadl své budoucí příjmy a odečetl své budoucí náklady. Od toho by odečetl návratnost, kterou požaduje, zbytek by představoval maximální nájemné, jež by byl ochoten zaplatit.

| d) | Základem metody založené na úvaze podnikatele jsou reprodukční náklady na obchodní majetek: domnělý nájemce by nebyl ochoten zaplatit za nemovitost roční nájemné vyšší, než kolik by jej stála v podobě ročního úroku z kapitálu potřebného k vybudování obdobné nemovitosti. Tato metoda se obvykle používá pro nemovitosti, které nejsou pronajímány nebo nepřinášejí zisk (např. nemocnice). |
| --- | --- |

d)

Základem metody založené na úvaze podnikatele jsou reprodukční náklady na obchodní majetek: domnělý nájemce by nebyl ochoten zaplatit za nemovitost roční nájemné vyšší, než kolik by jej stála v podobě ročního úroku z kapitálu potřebného k vybudování obdobné nemovitosti. Tato metoda se obvykle používá pro nemovitosti, které nejsou pronajímány nebo nepřinášejí zisk (např. nemocnice).

| (16) | Obchodní poplatky jsou vybírány z telekomunikační infrastruktury stejně jako z jiných nemovitostí souvisejících s podnikáním. Předpisy o oceňování zařízení a vybavení (Plant and Machinery Regulations) z roku 2000 stanoví (4), že zařízení a vybavení, které je zdanitelné v případě telekomunikační infrastruktury, zahrnuje „kabely, vlákna, dráty, vodiče nebo jakýkoli systém takovýchto položek, které jsou používány nebo určeny k používání v souvislosti s přenosem komunikačních signálů“. |
| --- | --- |

(16)

Obchodní poplatky jsou vybírány z telekomunikační infrastruktury stejně jako z jiných nemovitostí souvisejících s podnikáním. Předpisy o oceňování zařízení a vybavení (Plant and Machinery Regulations) z roku 2000 stanoví (4), že zařízení a vybavení, které je zdanitelné v případě telekomunikační infrastruktury, zahrnuje „kabely, vlákna, dráty, vodiče nebo jakýkoli systém takovýchto položek, které jsou používány nebo určeny k používání v souvislosti s přenosem komunikačních signálů“.

| (17) | Telekomunikační majetek podléhá obchodním poplatkům od roku 1855. Po privatizaci společnosti BT v roce 1984 byla tato daň vybírána rovněž z její infrastruktury, stejně jako v případě společnosti Mercury Communications, což byl jediný konkurent společnosti BT v období duopolu v 80. letech. Zpočátku, pro období 1990–1995, byla výše daně určena pomocí stanoveného „standardního vzorce“. Když se počínaje rokem 1992 odvětví telekomunikací začalo postupně otevírat hospodářské soutěži, byla daň uložena na všechny telekomunikační infrastruktury. |
| --- | --- |

(17)

Telekomunikační majetek podléhá obchodním poplatkům od roku 1855. Po privatizaci společnosti BT v roce 1984 byla tato daň vybírána rovněž z její infrastruktury, stejně jako v případě společnosti Mercury Communications, což byl jediný konkurent společnosti BT v období duopolu v 80. letech. Zpočátku, pro období 1990–1995, byla výše daně určena pomocí stanoveného „standardního vzorce“. Když se počínaje rokem 1992 odvětví telekomunikací začalo postupně otevírat hospodářské soutěži, byla daň uložena na všechny telekomunikační infrastruktury.

| (18) | Pro období 1995–2000 použila VOA v případě společnosti BT metodu příjmů a výdajů. Toto ocenění bylo upraveno po sjednané dohodě se společností BT, která vypracovala vlastní ocenění podle metody založené na úvaze podnikatele a podala odvolání proti původnímu ocenění k Central London Valuation Tribunal a poté k Lands Tribunal. Společnost BT a VOA dosáhly dohody v roce 2000. Výsledkem bylo stanovení zdanitelné hodnoty síťových aktiv společnosti BT pro daňový rok 1995/1996 na 445 milionů GBP v Anglii a 25 milionů GBP ve Walesu. Při použití multiplikátoru 43,2 % činila daňová povinnost společnosti BT v tomto daňovém roce 203 milionů GBP, což představovalo 2 % příslušných ročních výnosů společnosti BT. |
| --- | --- |

(18)

Pro období 1995–2000 použila VOA v případě společnosti BT metodu příjmů a výdajů. Toto ocenění bylo upraveno po sjednané dohodě se společností BT, která vypracovala vlastní ocenění podle metody založené na úvaze podnikatele a podala odvolání proti původnímu ocenění k Central London Valuation Tribunal a poté k Lands Tribunal. Společnost BT a VOA dosáhly dohody v roce 2000. Výsledkem bylo stanovení zdanitelné hodnoty síťových aktiv společnosti BT pro daňový rok 1995/1996 na 445 milionů GBP v Anglii a 25 milionů GBP ve Walesu. Při použití multiplikátoru 43,2 % činila daňová povinnost společnosti BT v tomto daňovém roce 203 milionů GBP, což představovalo 2 % příslušných ročních výnosů společnosti BT.

| (19) | Pro období 2000–2005 stanovila VOA ocenění aktiv společnosti BT na 467 milionů GBP v Anglii a 26 milionů GBP ve Walesu. Ocenění bylo provedeno na základě metody příjmů a výdajů a zakládalo se na zásadách a hodnotách dohodnutých ve stejně době, kdy byl dojednán přehled z roku 1995. Pro období 2005–2010 použila VOA na síť společnosti BT opět metodu příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(19)

Pro období 2000–2005 stanovila VOA ocenění aktiv společnosti BT na 467 milionů GBP v Anglii a 26 milionů GBP ve Walesu. Ocenění bylo provedeno na základě metody příjmů a výdajů a zakládalo se na zásadách a hodnotách dohodnutých ve stejně době, kdy byl dojednán přehled z roku 1995. Pro období 2005–2010 použila VOA na síť společnosti BT opět metodu příjmů a výdajů.

| (20) | Přezkum ocenění se v zásadě uskutečňuje každých pět let. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení však Komise uvedla, že následné revize ocenění směrem dolů byly provedeny s cílem zohlednit úbytek podílů společnosti na trhu pevných telekomunikací ve Spojeném království vyplývající z fyzického rozvoje konkurenčních telekomunikačních sítí. V oznámení o zahájení řízení se uvádělo, že zjevně nebyla provedena žádná obdobná úprava směrem nahoru k zohlednění možného rozšíření či zdokonalení sítě. |
| --- | --- |

(20)

Přezkum ocenění se v zásadě uskutečňuje každých pět let. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení však Komise uvedla, že následné revize ocenění směrem dolů byly provedeny s cílem zohlednit úbytek podílů společnosti na trhu pevných telekomunikací ve Spojeném království vyplývající z fyzického rozvoje konkurenčních telekomunikačních sítí. V oznámení o zahájení řízení se uvádělo, že zjevně nebyla provedena žádná obdobná úprava směrem nahoru k zohlednění možného rozšíření či zdokonalení sítě.

| (21) | Společnost Kingston Communications plc. (dále jen „Kingston“) je nástupnickou společností bývalého monopolního telekomunikačního operátora a vlastníkem jediné místní přístupové sítě v oblasti Hull. Během privatizace většiny telekomunikačních sítí ve vlastnictví státu ve Spojeném království koncem 80. let zůstala společnost ve vlastnictví obce, dokud nebyl akciový kapitál v roce 1999 nabídnut veřejnosti. Městská rada v Hullu zůstává jediným významným akcionářem. Společnost Kingston byla jediným dalším telekomunikačním operátorem, jehož majetek byl oceněn pomocí metody příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Kingston Communications plc. (dále jen „Kingston“) je nástupnickou společností bývalého monopolního telekomunikačního operátora a vlastníkem jediné místní přístupové sítě v oblasti Hull. Během privatizace většiny telekomunikačních sítí ve vlastnictví státu ve Spojeném království koncem 80. let zůstala společnost ve vlastnictví obce, dokud nebyl akciový kapitál v roce 1999 nabídnut veřejnosti. Městská rada v Hullu zůstává jediným významným akcionářem. Společnost Kingston byla jediným dalším telekomunikačním operátorem, jehož majetek byl oceněn pomocí metody příjmů a výdajů.

| (22) | Společnost Kingston však vlastní rovněž dceřinou společnost, Torch Communications Ltd., která vybudovala optickou páteřní síť mimo místní přístupovou síť společnosti Kingston (tj. aglomeraci Hull) a provozuje tuto páteřní síť jako samostatná dceřiná společnost. Proto lze páteřní síť společnosti Torch ocenit zvlášť pomocí metody založené na nájemném. |
| --- | --- |

(22)

Společnost Kingston však vlastní rovněž dceřinou společnost, Torch Communications Ltd., která vybudovala optickou páteřní síť mimo místní přístupovou síť společnosti Kingston (tj. aglomeraci Hull) a provozuje tuto páteřní síť jako samostatná dceřiná společnost. Proto lze páteřní síť společnosti Torch ocenit zvlášť pomocí metody založené na nájemném.

| (23) | Společnost Vtesse je stěžovatelem. Je to poskytovatel služeb optické sítě pro podniky, který nabízí maloobchodní pronájem vysokokapacitních linek, převážně uživatelům z řad velkých společností. Přímo soutěží s nabídkami společnosti BT na pronajaté linky. K propojení svých zákazníků si společnost Vtesse pronajímá „nenasvícené“ vlákna od jiných provozovatelů páteřní sítě, což doplňuje vlastní vybudovanou infrastrukturou. Majetek pronajímaný od jiných stran je zahrnut do zdanitelného majetku společnosti Vtesse. VOA rozhodla o zdanění společnosti Vtesse na základě metody „charakteru přehledu“, která se používá pokaždé, je-li pronajato a aktivováno nové vlákno. |
| --- | --- |

(23)

Společnost Vtesse je stěžovatelem. Je to poskytovatel služeb optické sítě pro podniky, který nabízí maloobchodní pronájem vysokokapacitních linek, převážně uživatelům z řad velkých společností. Přímo soutěží s nabídkami společnosti BT na pronajaté linky. K propojení svých zákazníků si společnost Vtesse pronajímá „nenasvícené“ vlákna od jiných provozovatelů páteřní sítě, což doplňuje vlastní vybudovanou infrastrukturou. Majetek pronajímaný od jiných stran je zahrnut do zdanitelného majetku společnosti Vtesse. VOA rozhodla o zdanění společnosti Vtesse na základě metody „charakteru přehledu“, která se používá pokaždé, je-li pronajato a aktivováno nové vlákno.

| (24) | Na základě měřítek skutečně placeného nájemného stanovila VOA pro období 2000–2005 roční poplatek podle metody nájemného ve výši 1 200 GBP za km jednoho páru optických vláken v metropolitní oblasti Londýna a 1 000 GBP/km v ostatních částech Spojeného království. Kromě toho VOA v roce 2001 přiznala poskytovatelům vlákna posuzovaným pomocí metody nájemného tzv. „slevu za nadměrnou nabídku“, rovnající se slevě ze zdanitelné hodnoty ve výši 15 % s účinností od 1. dubna 2001 a 25 % s účinností od 1. dubna 2002. Tato sleva měla odrážet nadměrné investice do vláken během telekomunikačního boomu koncem 90. let a následné drastické snížení hodnoty těchto aktiv vzhledem k fyzickému nadbytku. Další sleva ve výši 10 % se používá pro sítě delší než 3 000 km. Po těchto slevách poklesla hodnota nájemného za jeden pár vláken v letech 2002–2004 na 900 GBP za km v oblasti Londýna a na 750 GBP za km v ostatních částech země. Pro období 2005-2010 byla hodnota nájemného za jeden pár vláken stanovena na 600 GBP za km v oblasti Londýna a na 500 GBP za km v ostatních částech Spojeného království (5). Podle společnosti Vtesse činila její daňová povinnost v roce 2003/04 přibližně 7 % jejích stálých výnosů. |
| --- | --- |

(24)

Na základě měřítek skutečně placeného nájemného stanovila VOA pro období 2000–2005 roční poplatek podle metody nájemného ve výši 1 200 GBP za km jednoho páru optických vláken v metropolitní oblasti Londýna a 1 000 GBP/km v ostatních částech Spojeného království. Kromě toho VOA v roce 2001 přiznala poskytovatelům vlákna posuzovaným pomocí metody nájemného tzv. „slevu za nadměrnou nabídku“, rovnající se slevě ze zdanitelné hodnoty ve výši 15 % s účinností od 1. dubna 2001 a 25 % s účinností od 1. dubna 2002. Tato sleva měla odrážet nadměrné investice do vláken během telekomunikačního boomu koncem 90. let a následné drastické snížení hodnoty těchto aktiv vzhledem k fyzickému nadbytku. Další sleva ve výši 10 % se používá pro sítě delší než 3 000 km. Po těchto slevách poklesla hodnota nájemného za jeden pár vláken v letech 2002–2004 na 900 GBP za km v oblasti Londýna a na 750 GBP za km v ostatních částech země. Pro období 2005-2010 byla hodnota nájemného za jeden pár vláken stanovena na 600 GBP za km v oblasti Londýna a na 500 GBP za km v ostatních částech Spojeného království (5). Podle společnosti Vtesse činila její daňová povinnost v roce 2003/04 přibližně 7 % jejích stálých výnosů.

| (25) | Co se týká revizí, poplatek podle „charakteru přehledu“ se používá na každé vlákno, které je pronajato a aktivováno. Společnost Vtesse je povinna VOA pravidelně informovat o rozšíření své sítě, aby bylo možno ocenění jejího majetku upravit. Společnost Vtesse uvedla, že kdykoli pořídí vlákno za účelem poskytování služeb svým zákazníkům, je povinna uhradit poplatky, které se mohou rovnat až 20-30 % výnosů z nové smlouvy. |
| --- | --- |

(25)

Co se týká revizí, poplatek podle „charakteru přehledu“ se používá na každé vlákno, které je pronajato a aktivováno. Společnost Vtesse je povinna VOA pravidelně informovat o rozšíření své sítě, aby bylo možno ocenění jejího majetku upravit. Společnost Vtesse uvedla, že kdykoli pořídí vlákno za účelem poskytování služeb svým zákazníkům, je povinna uhradit poplatky, které se mohou rovnat až 20-30 % výnosů z nové smlouvy.

| (26) | Co se týká ostatních telekomunikačních operátorů na trhu, jejich majetek se oceňuje podle metody nájemného, s výjimkou provozovatelů kabelové televize, kteří jsou oceňováni podle metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele (6). |
| --- | --- |

(26)

Co se týká ostatních telekomunikačních operátorů na trhu, jejich majetek se oceňuje podle metody nájemného, s výjimkou provozovatelů kabelové televize, kteří jsou oceňováni podle metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele (6).

B.   Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (27) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise za to, že uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston by mohlo těmto dvěma společnostem poskytnout výhodu. Zdá se, že měly prospěch ze snížení svého daňového základu v porovnání s ostatními konkurenty. To se projevilo ve skutečnosti, že společnost BT platila daň v rozmezí přibližně 2 % příslušných výnosů, zatímco společnost Vtesse a ostatní konkurenti mohli platit daň v rozmezí přibližně 7 % a mezní daň až do výše 20–30 % výnosů. |
| --- | --- |

(27)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise za to, že uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston by mohlo těmto dvěma společnostem poskytnout výhodu. Zdá se, že měly prospěch ze snížení svého daňového základu v porovnání s ostatními konkurenty. To se projevilo ve skutečnosti, že společnost BT platila daň v rozmezí přibližně 2 % příslušných výnosů, zatímco společnost Vtesse a ostatní konkurenti mohli platit daň v rozmezí přibližně 7 % a mezní daň až do výše 20–30 % výnosů.

| (28) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyjádřen názor, že toto zjevně diskriminační zdanění by mohlo být výsledkem použití zvláštní metody oceňování aktiv v případě společností BT a Kingston, zatímco ostatní telekomunikační operátoři byli oceňováni pomocí metody nájemného, opět s výjimkou provozovatelů kabelové televize, kteří jsou oceňováni podle metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele. Nejednotnost systému a rozhodovací pravomoci udělené VOA s ohledem na uplatňování obecných předpisů na konkrétní operátory, které byly použity v rámci dohody vyjednané se společností BT, mohly vést ke zvláštní výhodě pro společnosti BT a Kingston. |
| --- | --- |

(28)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyjádřen názor, že toto zjevně diskriminační zdanění by mohlo být výsledkem použití zvláštní metody oceňování aktiv v případě společností BT a Kingston, zatímco ostatní telekomunikační operátoři byli oceňováni pomocí metody nájemného, opět s výjimkou provozovatelů kabelové televize, kteří jsou oceňováni podle metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele. Nejednotnost systému a rozhodovací pravomoci udělené VOA s ohledem na uplatňování obecných předpisů na konkrétní operátory, které byly použity v rámci dohody vyjednané se společností BT, mohly vést ke zvláštní výhodě pro společnosti BT a Kingston.

| (29) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl zpochybněn názor, že na majetek společností BT a Kingston mohla být použita metoda nájemného. Uvádělo se v něm, že jako vodítko pro stanovení hodnoty sítě mohlo sloužit nájemné, které společnost BT obdržela za pronájem své vlastní infrastruktury. Kromě toho si maloobchodní divize společnosti BT úspěšně pronajímají infrastrukturu a nakupují síťové služby od společnosti BT Wholesale Ltd. („BT Wholesale“), což je divize, která spravuje infrastrukturu společnosti BT: vnitropodnikové ceny mezi maloobchodní divizí a velkoobchodní divizí společnosti BT by mohly poskytnout základ pro odhad hodnoty nájemného. Kromě toho liberalizace a zpřístupnění sítí vedly k široké paletě velkoobchodních produktů, které mohou sloužit jako měřítko pro stanovení hodnoty nájemného pro různé prvky infrastruktury sítí společností BT a Kingston. Pokud jde o tvrzení, že neexistuje žádná síť, která by byla tak velká nebo tak rozmanitá, jako je síť společnosti BT, jejíž hodnota nájemného by mohla sloužit jako srovnávací měřítko, se v rozhodnutí o zahájení řízení navrhovalo, že jako srovnávací měřítko by mohlo sloužit zdanění společností provozujících kabelovou televizi, které rovněž působí na telekomunikačním trhu. |
| --- | --- |

(29)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl zpochybněn názor, že na majetek společností BT a Kingston mohla být použita metoda nájemného. Uvádělo se v něm, že jako vodítko pro stanovení hodnoty sítě mohlo sloužit nájemné, které společnost BT obdržela za pronájem své vlastní infrastruktury. Kromě toho si maloobchodní divize společnosti BT úspěšně pronajímají infrastrukturu a nakupují síťové služby od společnosti BT Wholesale Ltd. („BT Wholesale“), což je divize, která spravuje infrastrukturu společnosti BT: vnitropodnikové ceny mezi maloobchodní divizí a velkoobchodní divizí společnosti BT by mohly poskytnout základ pro odhad hodnoty nájemného. Kromě toho liberalizace a zpřístupnění sítí vedly k široké paletě velkoobchodních produktů, které mohou sloužit jako měřítko pro stanovení hodnoty nájemného pro různé prvky infrastruktury sítí společností BT a Kingston. Pokud jde o tvrzení, že neexistuje žádná síť, která by byla tak velká nebo tak rozmanitá, jako je síť společnosti BT, jejíž hodnota nájemného by mohla sloužit jako srovnávací měřítko, se v rozhodnutí o zahájení řízení navrhovalo, že jako srovnávací měřítko by mohlo sloužit zdanění společností provozujících kabelovou televizi, které rovněž působí na telekomunikačním trhu.

| (30) | Co se týká používání metody příjmů a výdajů, Komise zjistila, že tato metoda odhaduje hodnotu nájemného aktiv na základě výnosů odvozených z užívání těchto aktiv. Výsledek by proto závisel na míře ziskovosti, jíž je při užívání těchto aktiv dosaženo, což by mohlo vést k výsledku, který penalizuje operátory, jejichž aktiva jsou oceňována jinou metodou. Komise se dotazovala, zda byly při použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston provedeny potřebné úpravy s cílem předpokládat, že jejich aktiva jsou používána při plném vytížení a se ziskem. Komise se rovněž dotazovala, jak jsou v oceňování společnosti BT zohledněny povinnosti univerzální služby. |
| --- | --- |

(30)

Co se týká používání metody příjmů a výdajů, Komise zjistila, že tato metoda odhaduje hodnotu nájemného aktiv na základě výnosů odvozených z užívání těchto aktiv. Výsledek by proto závisel na míře ziskovosti, jíž je při užívání těchto aktiv dosaženo, což by mohlo vést k výsledku, který penalizuje operátory, jejichž aktiva jsou oceňována jinou metodou. Komise se dotazovala, zda byly při použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston provedeny potřebné úpravy s cílem předpokládat, že jejich aktiva jsou používána při plném vytížení a se ziskem. Komise se rovněž dotazovala, jak jsou v oceňování společnosti BT zohledněny povinnosti univerzální služby.

| (31) | V rozhodnutí o zahájení řízení byla dále zpochybněna metoda používaná při revizích zdanitelné hodnoty. Uvádělo se v něm, že se zdá, že společnost BT má prospěch z mechanismu revizí směrem dolů, přičemž se nezdá, že by se u ostatních konkurentů prováděl obdobný pravidelný přezkum tržních podmínek, jimž tito čelí. Zjevné nepřihlížení ke zvýšení hodnoty infrastruktury společnosti BT mezi dvěma pětiletými obdobími přezkumu při současném ukládání vyšších poplatků konkurentům na základě zvyšování hodnoty jejich sítě se zdá být výhodou pro společnost BT. |
| --- | --- |

(31)

V rozhodnutí o zahájení řízení byla dále zpochybněna metoda používaná při revizích zdanitelné hodnoty. Uvádělo se v něm, že se zdá, že společnost BT má prospěch z mechanismu revizí směrem dolů, přičemž se nezdá, že by se u ostatních konkurentů prováděl obdobný pravidelný přezkum tržních podmínek, jimž tito čelí. Zjevné nepřihlížení ke zvýšení hodnoty infrastruktury společnosti BT mezi dvěma pětiletými obdobími přezkumu při současném ukládání vyšších poplatků konkurentům na základě zvyšování hodnoty jejich sítě se zdá být výhodou pro společnost BT.

| (32) | V rozhodnutí o zahájení řízení byla konečně vyzdvižena skutečnost, že VOA má zjevně široké rozhodovací pravomoci, které ji umožňují vyjednat dohody. Bylo zdůrazněno, že dohoda, jíž bylo dosaženo se společností BT, by měla respektovat zásadu nediskriminace a neměla by jednotlivé operátory nepatřičně diskriminovat. |
| --- | --- |

(32)

V rozhodnutí o zahájení řízení byla konečně vyzdvižena skutečnost, že VOA má zjevně široké rozhodovací pravomoci, které ji umožňují vyjednat dohody. Bylo zdůrazněno, že dohoda, jíž bylo dosaženo se společností BT, by měla respektovat zásadu nediskriminace a neměla by jednotlivé operátory nepatřičně diskriminovat.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

A.   Připomínky zúčastněných stran vyjma společnosti BT a Kingston

| (33) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami vyjma společností BT a Kingston obecně podporují názor, že uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston jim mohlo poskytnout výhodu. |
| --- | --- |

(33)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami vyjma společností BT a Kingston obecně podporují názor, že uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston jim mohlo poskytnout výhodu.

| (34) | Společnost Vtesse nejprve zdůraznila, že po rozhodnutí, které přijal v březnu 1998 Valuation Tribunal a které potvrdilo, že na síť společnosti BT měla být použita metoda příjmů a výdajů a že její zdanitelná hodnota činila v Anglii a ve Walesu 553 000 000 GBP, společnost BT podala proti tomuto rozhodnutí odvolání u Lands Tribunal. Společnosti BT a VOA se před projednáním odvolání dohodly na ocenění ve výši 470 000 000 GBP, což oproti původnímu ocenění představuje snížení ve výši 15 %. Společnost Vtesse předpokládá, že se společnost BT a VOA dohodly na konečné částce a že VOA upravila čísla tak, aby odpovídala dohodnutému výsledku. |
| --- | --- |

(34)

Společnost Vtesse nejprve zdůraznila, že po rozhodnutí, které přijal v březnu 1998 Valuation Tribunal a které potvrdilo, že na síť společnosti BT měla být použita metoda příjmů a výdajů a že její zdanitelná hodnota činila v Anglii a ve Walesu 553 000 000 GBP, společnost BT podala proti tomuto rozhodnutí odvolání u Lands Tribunal. Společnosti BT a VOA se před projednáním odvolání dohodly na ocenění ve výši 470 000 000 GBP, což oproti původnímu ocenění představuje snížení ve výši 15 %. Společnost Vtesse předpokládá, že se společnost BT a VOA dohodly na konečné částce a že VOA upravila čísla tak, aby odpovídala dohodnutému výsledku.

| (35) | Společnost Vtesse předložila nové informace, které se přiklánějí k tomu, že majetek společnosti BT byl podle metody příjmů a výdajů podhodnocen. Tedy při předpokladu, že zdanitelná hodnota celé sítě společnosti BT (7) byla přičtena její optické síti (7 300 000 km v roce 2005), roční zdanitelná hodnota jednoho km vlákna by činila 74 GBP. Podle společnosti Vtesse je nutno porovnat tento údaj s ročními zdanitelnými hodnotami ve výši 1 000 GBP a 1 200 GBP za km páru optických vláken pro telekomunikační operátory, kteří jsou posuzováni pomocí metody nájemného. Obdobně, při stanovení hodnoty optického vlákna společnosti BT na nulu a s ohledem na skutečnost, že společnost BT má 29 milionů koncových přípojek, roční nájemné za linku by činilo 18,57 GBP. Tento údaj je nutno porovnat s ročním nájemným ve výši 122 GBP, které platí telekomunikační operátoři za přístup k zpřístupněným účastnickým vedením společnosti BT (8). |
| --- | --- |

(35)

Společnost Vtesse předložila nové informace, které se přiklánějí k tomu, že majetek společnosti BT byl podle metody příjmů a výdajů podhodnocen. Tedy při předpokladu, že zdanitelná hodnota celé sítě společnosti BT (7) byla přičtena její optické síti (7 300 000 km v roce 2005), roční zdanitelná hodnota jednoho km vlákna by činila 74 GBP. Podle společnosti Vtesse je nutno porovnat tento údaj s ročními zdanitelnými hodnotami ve výši 1 000 GBP a 1 200 GBP za km páru optických vláken pro telekomunikační operátory, kteří jsou posuzováni pomocí metody nájemného. Obdobně, při stanovení hodnoty optického vlákna společnosti BT na nulu a s ohledem na skutečnost, že společnost BT má 29 milionů koncových přípojek, roční nájemné za linku by činilo 18,57 GBP. Tento údaj je nutno porovnat s ročním nájemným ve výši 122 GBP, které platí telekomunikační operátoři za přístup k zpřístupněným účastnickým vedením společnosti BT (8).

| (36) | Společnost Vtesse rovněž uvádí, že v roce 2001 společnost BT převedla většinu najatých nemovitostí i vlastní nemovitý majetek ze svého majetkového portfolia na společnost „Telereal“, společný podnik Land Securities a Williams Pears Group za 2,4 miliardy GBP. Obchod se týkal celkem 5,5 milionů m2. Po této transakci společnost BT v roce 2001 zaplatila 190 milionů GBP jako roční nájemné za nemovitý majetek ve vlastnictví a 90 milionů GBP za najaté nemovitosti. Na základě této transakce společnost Vtesse vyvozuje závěr, že společnost BT platí za své stavby nájem ve výši 35 GBP za m2, zatímco u ostatních telekomunikačních operátorů to podle společnosti Vtesse je v průměru 115 GBP za m2 jejich obchodního majetku. Společnost Vtesse tvrdí, že skutečné nájemné, které společnost BT v roce 2001 zaplatila za své stavby společnosti Telereal, tj. 280 milionů GBP, představovalo více než 50 % její zdanitelné hodnoty v tomto roce, a to navzdory skutečnosti, že by se většina této zdanitelné hodnoty měla přičíst hlavně její síti, a ne stavbám. Společnosti Vtesse se zdá, že to je důkazem toho, že síť společnosti BT je při použití metody příjmů a výdajů podhodnocena. |
| --- | --- |

(36)

Společnost Vtesse rovněž uvádí, že v roce 2001 společnost BT převedla většinu najatých nemovitostí i vlastní nemovitý majetek ze svého majetkového portfolia na společnost „Telereal“, společný podnik Land Securities a Williams Pears Group za 2,4 miliardy GBP. Obchod se týkal celkem 5,5 milionů m2. Po této transakci společnost BT v roce 2001 zaplatila 190 milionů GBP jako roční nájemné za nemovitý majetek ve vlastnictví a 90 milionů GBP za najaté nemovitosti. Na základě této transakce společnost Vtesse vyvozuje závěr, že společnost BT platí za své stavby nájem ve výši 35 GBP za m2, zatímco u ostatních telekomunikačních operátorů to podle společnosti Vtesse je v průměru 115 GBP za m2 jejich obchodního majetku. Společnost Vtesse tvrdí, že skutečné nájemné, které společnost BT v roce 2001 zaplatila za své stavby společnosti Telereal, tj. 280 milionů GBP, představovalo více než 50 % její zdanitelné hodnoty v tomto roce, a to navzdory skutečnosti, že by se většina této zdanitelné hodnoty měla přičíst hlavně její síti, a ne stavbám. Společnosti Vtesse se zdá, že to je důkazem toho, že síť společnosti BT je při použití metody příjmů a výdajů podhodnocena.

| (37) | Podle vyjádření společnosti Vtesse rozpor mezi zdanitelnou hodnotou různých komponentů sítě společnosti BT a zdanitelnými hodnotami sítí ostatních telekomunikačních operátorů prokazuje, že metoda příjmů a výdajů vedla k nižšímu ocenění majetku společnosti BT, než jakého by bylo dosaženo při použití metody nájemného. |
| --- | --- |

(37)

Podle vyjádření společnosti Vtesse rozpor mezi zdanitelnou hodnotou různých komponentů sítě společnosti BT a zdanitelnými hodnotami sítí ostatních telekomunikačních operátorů prokazuje, že metoda příjmů a výdajů vedla k nižšímu ocenění majetku společnosti BT, než jakého by bylo dosaženo při použití metody nájemného.

| (38) | Společnost Vtesse poskytla další údaje k porovnání příslušného zatížení obchodními poplatky u společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů. Společnost Vtesse obhajuje poměr mezi poplatky a příjmy, který v jejím případě v roce 2004 údajně činil 13,46 %. Společnost tvrdí, že tento poměr je nutno upravit, aby bylo možno provést přímé srovnání se společností BT. Podle společnosti Vtesse by se vzhledem k tomu, že většina operátorů hradí významné poplatky za přenos a předání provozu a že tyto propojovací poplatky nesouvisejí se zdanitelnými aktivy tohoto operátora, měly při výpočtu poměru poplatků a příjmů tyto odečíst od jeho příjmů. Tento názor podporuje společnost Gamma Telecom, která ze stejných důvodů tvrdí, že nejvhodnějším poměrem k porovnání příslušného zatížení obchodními poplatky by měl být poměr mezi poplatky a přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

(38)

Společnost Vtesse poskytla další údaje k porovnání příslušného zatížení obchodními poplatky u společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů. Společnost Vtesse obhajuje poměr mezi poplatky a příjmy, který v jejím případě v roce 2004 údajně činil 13,46 %. Společnost tvrdí, že tento poměr je nutno upravit, aby bylo možno provést přímé srovnání se společností BT. Podle společnosti Vtesse by se vzhledem k tomu, že většina operátorů hradí významné poplatky za přenos a předání provozu a že tyto propojovací poplatky nesouvisejí se zdanitelnými aktivy tohoto operátora, měly při výpočtu poměru poplatků a příjmů tyto odečíst od jeho příjmů. Tento názor podporuje společnost Gamma Telecom, která ze stejných důvodů tvrdí, že nejvhodnějším poměrem k porovnání příslušného zatížení obchodními poplatky by měl být poměr mezi poplatky a přidanou hodnotou.

| (39) | Společnost Vtesse dále porovnala ceny společnosti BT za velkoobchodní služby poskytování okruhů (Wholesale Extension Services (dále jen „WES“)) s poplatky, které by operátor, jenž je oceněn pomocí metody nájemného, musel platit, pokud by se jednalo o optická vlákna za účelem poskytování stejné služby. V závislosti na kapacitě a vzdálenostech WES společnost Vtesse tvrdí, že takovýto operátor by možná musel platit poplatky ve výši až 87 % ceny účtované společností BT. Společnost Vtesse se domnívá, že to je dalším důkazem dokládajícím skutečnost, že optická síť společnosti BT je podhodnocena: pokud by její síť byla oceněna stejným způsobem, BT by musela účtovat za své WES více, aby pokryla skutečné náklady na obchodní poplatky. |
| --- | --- |

(39)

Společnost Vtesse dále porovnala ceny společnosti BT za velkoobchodní služby poskytování okruhů (Wholesale Extension Services (dále jen „WES“)) s poplatky, které by operátor, jenž je oceněn pomocí metody nájemného, musel platit, pokud by se jednalo o optická vlákna za účelem poskytování stejné služby. V závislosti na kapacitě a vzdálenostech WES společnost Vtesse tvrdí, že takovýto operátor by možná musel platit poplatky ve výši až 87 % ceny účtované společností BT. Společnost Vtesse se domnívá, že to je dalším důkazem dokládajícím skutečnost, že optická síť společnosti BT je podhodnocena: pokud by její síť byla oceněna stejným způsobem, BT by musela účtovat za své WES více, aby pokryla skutečné náklady na obchodní poplatky.

| (40) | Společnost Vtesse rovněž uvedla, že poměr mezi poplatky a příjmy je zvlášť vysoký u společností přicházejících na trh, např. Vtesse. Zavedenější společnosti mohou zatěžovat vlákna provozem pokud možno co nejvíce, aby umořily náklady na nájem a daně prostřednictvím co možná nejvíce zákazníků. Společnost BT tomuto omezení nepodléhá, jelikož údajně není zdaňována v mezní oblasti. To znamená, že se pro zavedenější společnosti bude v dlouhodobém horizontu poměr mezi poplatky a příjmy snižovat. |
| --- | --- |

(40)

Společnost Vtesse rovněž uvedla, že poměr mezi poplatky a příjmy je zvlášť vysoký u společností přicházejících na trh, např. Vtesse. Zavedenější společnosti mohou zatěžovat vlákna provozem pokud možno co nejvíce, aby umořily náklady na nájem a daně prostřednictvím co možná nejvíce zákazníků. Společnost BT tomuto omezení nepodléhá, jelikož údajně není zdaňována v mezní oblasti. To znamená, že se pro zavedenější společnosti bude v dlouhodobém horizontu poměr mezi poplatky a příjmy snižovat.

| (41) | Co se týká mezního zdanění, společnost Vtesse zdůrazňuje, že nevýhoda, kterou trpí, pramení ze skutečnosti, že BT je zdaňována jako nedělitelná síť, zatímco společnost Vtesse je zdaňována z každého metru optického kabelu, který aktivuje. Domnívá se, že jednotkou analýzy by měla být jednotlivá smlouva na trhu, na němž společnosti Vtesse a BT soutěží. Společnost Vtesse uvádí přesnější číselné údaje o dopadu těchto rozdílů v mezním zdanění smluv: pokud se použije jako příklad nabídka pro společnost Kent MAN na poskytování páteřních a přístupových vedení, společnost Vtesse uvádí, že její daňová povinnost u této nabídky představovala 16 % výnosů. Co se týká stejné nabídky, společnost Vtesse tvrdí, že společnost BT nebyla v mezní oblasti zdaněna nebo byla zdaněna v průměru nejvýše 2 % výnosů, které BT údajně platí jako poplatky. Tento rozdíl by vysvětloval, proč společnost Vtesse neuspěla s nabídkou a zakázku získalo konsorcium, do něhož patří společnost BT. |
| --- | --- |

(41)

Co se týká mezního zdanění, společnost Vtesse zdůrazňuje, že nevýhoda, kterou trpí, pramení ze skutečnosti, že BT je zdaňována jako nedělitelná síť, zatímco společnost Vtesse je zdaňována z každého metru optického kabelu, který aktivuje. Domnívá se, že jednotkou analýzy by měla být jednotlivá smlouva na trhu, na němž společnosti Vtesse a BT soutěží. Společnost Vtesse uvádí přesnější číselné údaje o dopadu těchto rozdílů v mezním zdanění smluv: pokud se použije jako příklad nabídka pro společnost Kent MAN na poskytování páteřních a přístupových vedení, společnost Vtesse uvádí, že její daňová povinnost u této nabídky představovala 16 % výnosů. Co se týká stejné nabídky, společnost Vtesse tvrdí, že společnost BT nebyla v mezní oblasti zdaněna nebo byla zdaněna v průměru nejvýše 2 % výnosů, které BT údajně platí jako poplatky. Tento rozdíl by vysvětloval, proč společnost Vtesse neuspěla s nabídkou a zakázku získalo konsorcium, do něhož patří společnost BT.

| (42) | Společnost Vtesse rovněž uvádí, že společnost BT si nedávno pronajala přibližně 2 000 km tras s optickými vlákny v síti Geo, jednoho z dodavatelů společnosti Vtesse, pravděpodobně za stejných obchodních podmínek jako společnost Vtesse. Podle názoru společnosti Vtesse by se mělo mít za to, že společnost BT je držitelem těchto vláken. Společnost Vtesse se ptá, zda toto rozšíření sítě společnosti BT bylo vzato v úvahu při jejím oceňování, a navrhuje, že by se mělo posuzovat za stejných podmínek jako v případě společnosti Vtesse, když si tato pronajímá vlákna u stejného operátora. |
| --- | --- |

(42)

Společnost Vtesse rovněž uvádí, že společnost BT si nedávno pronajala přibližně 2 000 km tras s optickými vlákny v síti Geo, jednoho z dodavatelů společnosti Vtesse, pravděpodobně za stejných obchodních podmínek jako společnost Vtesse. Podle názoru společnosti Vtesse by se mělo mít za to, že společnost BT je držitelem těchto vláken. Společnost Vtesse se ptá, zda toto rozšíření sítě společnosti BT bylo vzato v úvahu při jejím oceňování, a navrhuje, že by se mělo posuzovat za stejných podmínek jako v případě společnosti Vtesse, když si tato pronajímá vlákna u stejného operátora.

| (43) | Altnet Task Force, která zastupuje řadu alternativních operátorů v oblasti pevných telekomunikací, uvádí, že by se metoda příjmů a výdajů měla používat pouze na regulované monopoly, pro něž je k dispozici málo srovnatelných důkazů o nájemném. Domnívá se, že VOA má dostatečné důkazy o hodnotě nájemného, aby mohla ocenit společnost BT pomocí metody nájemného, např. tarify společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek nebo její zveřejněné ceny za produkty v oblasti zpřístupnění účastnických vedení (Local Loop Unbundling), které by mohly být použity ke stanovení hodnoty nájemného u měděných kabelů. Domnívá se rovněž, že metoda nájemného má vliv na zvýšení daňové povinnosti operátorů. V případě metody příjmů a výdajů k takovémuto účinku nedochází, jelikož hodnota infrastruktury je stanovena předem, a proto rozhodnutí společnosti BT o aktivování nenasvícených vláken je z hlediska daní neutrální. Podle skupiny Altnet účinky tohoto narušení ještě zhoršila skutečnost, že dohoda, jíž bylo dosaženo mezi společností BT a VOA, byla zachována po dvě oceňovací období, což nástupnické společnosti bývalého monopolu poskytlo podstatnou výhodu s ohledem na větší jistotu, zatímco společnosti, které jsou součástí skupiny Altnet, čelí nákladným a dosud nevyřízeným odvoláním a jednáním. Altnet uvádí, že na společnost BT připadá 74 % celkového daňového zatížení, zatímco její podíl na trhu je téměř 80 %. |
| --- | --- |

(43)

Altnet Task Force, která zastupuje řadu alternativních operátorů v oblasti pevných telekomunikací, uvádí, že by se metoda příjmů a výdajů měla používat pouze na regulované monopoly, pro něž je k dispozici málo srovnatelných důkazů o nájemném. Domnívá se, že VOA má dostatečné důkazy o hodnotě nájemného, aby mohla ocenit společnost BT pomocí metody nájemného, např. tarify společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek nebo její zveřejněné ceny za produkty v oblasti zpřístupnění účastnických vedení (Local Loop Unbundling), které by mohly být použity ke stanovení hodnoty nájemného u měděných kabelů. Domnívá se rovněž, že metoda nájemného má vliv na zvýšení daňové povinnosti operátorů. V případě metody příjmů a výdajů k takovémuto účinku nedochází, jelikož hodnota infrastruktury je stanovena předem, a proto rozhodnutí společnosti BT o aktivování nenasvícených vláken je z hlediska daní neutrální. Podle skupiny Altnet účinky tohoto narušení ještě zhoršila skutečnost, že dohoda, jíž bylo dosaženo mezi společností BT a VOA, byla zachována po dvě oceňovací období, což nástupnické společnosti bývalého monopolu poskytlo podstatnou výhodu s ohledem na větší jistotu, zatímco společnosti, které jsou součástí skupiny Altnet, čelí nákladným a dosud nevyřízeným odvoláním a jednáním. Altnet uvádí, že na společnost BT připadá 74 % celkového daňového zatížení, zatímco její podíl na trhu je téměř 80 %.

| (44) | Společnost Global Crossing potvrzuje, že mezní zdanění (tj. u nově aktivovaných vláken) přináší prospěch společnosti BT, jelikož v případě, že společnost Global Crossing aktivuje nové vlákno, dojde k vyšší daňové povinnosti s ohledem na celou délku okruhu od místa zákazníka až uzlům její páteřní sítě. Společnost Global Crossing tvrdí, že kvůli nepříznivému daňovému zatížení utrpěla při podnikání ztrátu ve prospěch společnosti BT. |
| --- | --- |

(44)

Společnost Global Crossing potvrzuje, že mezní zdanění (tj. u nově aktivovaných vláken) přináší prospěch společnosti BT, jelikož v případě, že společnost Global Crossing aktivuje nové vlákno, dojde k vyšší daňové povinnosti s ohledem na celou délku okruhu od místa zákazníka až uzlům její páteřní sítě. Společnost Global Crossing tvrdí, že kvůli nepříznivému daňovému zatížení utrpěla při podnikání ztrátu ve prospěch společnosti BT.

| (45) | Společnosti Thus plc. a Viatel (UK) Ltd. rovněž uvádějí, že čelí vyšší daňové povinnosti v důsledku připojování nových zákazníků na své sítě, zatímco společnost BT, jejich hlavní konkurent, takovouto zvyšující se daňovou povinnost nemá. Společnost Above Net tvrdí totéž a uvádí, že utrpěla při podnikání ztrátu ve prospěch společnosti BT, možná kvůli údajnému nižšímu zdanění společnosti BT. |
| --- | --- |

(45)

Společnosti Thus plc. a Viatel (UK) Ltd. rovněž uvádějí, že čelí vyšší daňové povinnosti v důsledku připojování nových zákazníků na své sítě, zatímco společnost BT, jejich hlavní konkurent, takovouto zvyšující se daňovou povinnost nemá. Společnost Above Net tvrdí totéž a uvádí, že utrpěla při podnikání ztrátu ve prospěch společnosti BT, možná kvůli údajnému nižšímu zdanění společnosti BT.

| (46) | UKCTA, sdružení obchodních společností zastupujících zájmy provozovatelů pevných telekomunikačních linek soutěžících se společností BT v oblasti hlasových a datových služeb, vyjádřilo názor, že systém majetkových daní je neprůhledný, jelikož je charakterizován důvěrnými dvoustrannými dohodami mezi provozovateli sítí a daňovými úřady. UKCTA se domnívá, že dohoda, jíž společnost BT dosáhla, jí poskytla deset let jistoty a stability, zatímco ostatní operátoři neměli možnost využít obdobné míry předvídatelnosti. Uvádí, že systém majetkových daní upevnil dominantní postavení společnosti BT, jelikož zdanění bylo příznivější pro společnost BT a zhoršilo schopnost nově příchozích na trh soutěžit za stejných podmínek a jelikož společnost BT na rozdíl od ostatních konkurentů nečelí přímému nárůstu daňové povinnosti v případě aktivace více vláken. Na žádost Komise však sdružení UKCTA uvedlo, že není možné poskytnout údaje o tom, jaké poplatky by provozovatelé ze skupiny Altnet museli platit, kdyby byli posuzováni na stejném základě jako společnost BT. |
| --- | --- |

(46)

UKCTA, sdružení obchodních společností zastupujících zájmy provozovatelů pevných telekomunikačních linek soutěžících se společností BT v oblasti hlasových a datových služeb, vyjádřilo názor, že systém majetkových daní je neprůhledný, jelikož je charakterizován důvěrnými dvoustrannými dohodami mezi provozovateli sítí a daňovými úřady. UKCTA se domnívá, že dohoda, jíž společnost BT dosáhla, jí poskytla deset let jistoty a stability, zatímco ostatní operátoři neměli možnost využít obdobné míry předvídatelnosti. Uvádí, že systém majetkových daní upevnil dominantní postavení společnosti BT, jelikož zdanění bylo příznivější pro společnost BT a zhoršilo schopnost nově příchozích na trh soutěžit za stejných podmínek a jelikož společnost BT na rozdíl od ostatních konkurentů nečelí přímému nárůstu daňové povinnosti v případě aktivace více vláken. Na žádost Komise však sdružení UKCTA uvedlo, že není možné poskytnout údaje o tom, jaké poplatky by provozovatelé ze skupiny Altnet museli platit, kdyby byli posuzováni na stejném základě jako společnost BT.

| (47) | GVA Grimley, poradci v oblasti obchodních poplatků pro telekomunikační společnosti, kritizují použití mechanismu úprav u společnosti BT, který odráží změnu jejích podílů na trhu a jehož používání je neprůhledné. GVA Grimley tvrdí, že u všech ostatních nemovitostí oceňovaných podle metody příjmů a výdajů je běžné přecenění po pěti letech bez mechanismu úprav na základě tržních podílů. Proto zpochybňují způsob, jakým se tento mechanismus úprav podle podílu na trhu uplatňuje na společnost BT, a uvádějí, že je obtížné pochopit, proč by se zdanitelná hodnota společnosti BT měla v období od roku 1995 do roku 1999 snížit vzhledem ke zvýšení obratu a zisku. Dále uvedli, že VOA prohlásila, že pár zpřístupněných měděných drátů má zdanitelnou hodnotu přibližně 50 GBP, zatímco účastnické vedení společnosti BT je oceněno na přibližně 16 GBP (při vydělení celkové zdanitelné hodnoty společnosti BT počtem účastnických vedení). Rozdíl svědčí o tom, že síť společnosti BT je podhodnocena. |
| --- | --- |

(47)

GVA Grimley, poradci v oblasti obchodních poplatků pro telekomunikační společnosti, kritizují použití mechanismu úprav u společnosti BT, který odráží změnu jejích podílů na trhu a jehož používání je neprůhledné. GVA Grimley tvrdí, že u všech ostatních nemovitostí oceňovaných podle metody příjmů a výdajů je běžné přecenění po pěti letech bez mechanismu úprav na základě tržních podílů. Proto zpochybňují způsob, jakým se tento mechanismus úprav podle podílu na trhu uplatňuje na společnost BT, a uvádějí, že je obtížné pochopit, proč by se zdanitelná hodnota společnosti BT měla v období od roku 1995 do roku 1999 snížit vzhledem ke zvýšení obratu a zisku. Dále uvedli, že VOA prohlásila, že pár zpřístupněných měděných drátů má zdanitelnou hodnotu přibližně 50 GBP, zatímco účastnické vedení společnosti BT je oceněno na přibližně 16 GBP (při vydělení celkové zdanitelné hodnoty společnosti BT počtem účastnických vedení). Rozdíl svědčí o tom, že síť společnosti BT je podhodnocena.

| (48) | Některé z výše zmíněných zúčastněných osob, které zaslaly odpověď, a jiné osoby, např. Telewest Broadband, Cable and Wireless nebo Easynet, předložily jiné záležitosti, které se týkají obchodních poplatků, nezdá se však, že by přímo souvisely se skutečnostmi popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení. Některé z těchto společností se například zabývají možným uplatňováním majetkových daní v rámci zpřístupnění účastnického vedení. Rovněž si stěžují na skutečnost, že obchodní poplatky jsou stanoveny na příliš vysoké úrovni (9), což představuje překážku pro investice, a že období pěti let je neslučitelné se strukturou a rychlostí technologické změny v odvětví telekomunikací (10). Jedna společnost rovněž uvedla, že někteří konkurenti nejsou zdaněni (11). |
| --- | --- |

(48)

Některé z výše zmíněných zúčastněných osob, které zaslaly odpověď, a jiné osoby, např. Telewest Broadband, Cable and Wireless nebo Easynet, předložily jiné záležitosti, které se týkají obchodních poplatků, nezdá se však, že by přímo souvisely se skutečnostmi popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení. Některé z těchto společností se například zabývají možným uplatňováním majetkových daní v rámci zpřístupnění účastnického vedení. Rovněž si stěžují na skutečnost, že obchodní poplatky jsou stanoveny na příliš vysoké úrovni (9), což představuje překážku pro investice, a že období pěti let je neslučitelné se strukturou a rychlostí technologické změny v odvětví telekomunikací (10). Jedna společnost rovněž uvedla, že někteří konkurenti nejsou zdaněni (11).

B.   Připomínky společností BT a Kingston

| (49) | Společnost BT nejprve vysvětlila, že v rozporu s tím, co se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, neexistuje žádná uznávaná hierarchie jednotlivých metod oceňování a zásada, že nejvhodnější metodou v případě, že jsou k dispozici údaje o nájemném, je metoda nájemného. Metoda, kterou používá VOA, je vyžadována povahou majetku, který je oceňován, a dostupnými důkazy. VOA proto nemá pravomoc zvolit určitou metodu. |
| --- | --- |

(49)

Společnost BT nejprve vysvětlila, že v rozporu s tím, co se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, neexistuje žádná uznávaná hierarchie jednotlivých metod oceňování a zásada, že nejvhodnější metodou v případě, že jsou k dispozici údaje o nájemném, je metoda nájemného. Metoda, kterou používá VOA, je vyžadována povahou majetku, který je oceňován, a dostupnými důkazy. VOA proto nemá pravomoc zvolit určitou metodu.

| (50) | Ačkoliv je společnost BT oceňována jinou metodou, nedochází k diskriminačnímu zacházení mezi společností BT a jinými poplatníky: zákonné kritérium je stejné a účelem všech metod je posoudit hypotetické nájemné, o němž se přiměřeně předpokládá, že by za něj bylo možno dotyčný obchodní majetek pronajmout z roku na rok. |
| --- | --- |

(50)

Ačkoliv je společnost BT oceňována jinou metodou, nedochází k diskriminačnímu zacházení mezi společností BT a jinými poplatníky: zákonné kritérium je stejné a účelem všech metod je posoudit hypotetické nájemné, o němž se přiměřeně předpokládá, že by za něj bylo možno dotyčný obchodní majetek pronajmout z roku na rok.

| (51) | Společnost BT uvádí, že neexistují důkazy, že by zdanitelná hodnota stanovená pro majetek společnosti BT poskytla této společnosti v porovnání s jejími konkurenty výhodu v podobě sníženého daňového základu. Jediným důkazem, který Komise poskytla na podporu tohoto tvrzení, je srovnání zdanitelných hodnot s ohledem na obrat. |
| --- | --- |

(51)

Společnost BT uvádí, že neexistují důkazy, že by zdanitelná hodnota stanovená pro majetek společnosti BT poskytla této společnosti v porovnání s jejími konkurenty výhodu v podobě sníženého daňového základu. Jediným důkazem, který Komise poskytla na podporu tohoto tvrzení, je srovnání zdanitelných hodnot s ohledem na obrat.

| (52) | Společnost BT dále uvádí, že VOA správně dospěla k závěru, že metoda příjmů a výdajů je jedinou vhodnou metodou pro ocenění sítě společnosti BT, především kvůli nedostatečným důkazům o nájemném, aby bylo možno odhadnout zdanitelnou hodnotu majetku společnosti BT jako celku. Při oceňování v roce 1995 a 2000 nebyly k dispozici důkazy o nájemném s ohledem na účastnické vedení (12) ani velkoobchodní pronájem linek (13). |
| --- | --- |

(52)

Společnost BT dále uvádí, že VOA správně dospěla k závěru, že metoda příjmů a výdajů je jedinou vhodnou metodou pro ocenění sítě společnosti BT, především kvůli nedostatečným důkazům o nájemném, aby bylo možno odhadnout zdanitelnou hodnotu majetku společnosti BT jako celku. Při oceňování v roce 1995 a 2000 nebyly k dispozici důkazy o nájemném s ohledem na účastnické vedení (12) ani velkoobchodní pronájem linek (13).

| (53) | Společnost BT popírá, že by existovala nějaká jednostrannost v systému odvolání nebo v jeho uplatňování na společnost BT. Právo podat odvolání a možnost dosáhnout dohody má každý. Ocenění sítě společnosti BT bylo předmětem odvolání v roce 1995. Urovnání před Valuation Court nebylo neobvyklé a neznamená rozhodovací pravomoc na straně VOA: možnost dosáhnout dohody nezprošťuje VOA její zákonné povinnosti určit roční hodnotu nájemného u nemovitosti v hypotetickém nájmu. Podle společnosti BT rovněž nelze říci, že ocenění z roku 1995 sloužilo jako základ pro stanovení hodnot v roce 2000 a pro společnost BT znamenalo období jistoty v délce deseti let: k dohodě týkající se ocenění z roku 1995 došlo kvůli prodlevám v právních řízeních teprve v roce 2000. Co se týká ocenění z roku 1995, společnost BT byla vystavena pětiletému období nejistoty. Ve stejné době byl dohodnut přehled z roku 2000. |
| --- | --- |

(53)

Společnost BT popírá, že by existovala nějaká jednostrannost v systému odvolání nebo v jeho uplatňování na společnost BT. Právo podat odvolání a možnost dosáhnout dohody má každý. Ocenění sítě společnosti BT bylo předmětem odvolání v roce 1995. Urovnání před Valuation Court nebylo neobvyklé a neznamená rozhodovací pravomoc na straně VOA: možnost dosáhnout dohody nezprošťuje VOA její zákonné povinnosti určit roční hodnotu nájemného u nemovitosti v hypotetickém nájmu. Podle společnosti BT rovněž nelze říci, že ocenění z roku 1995 sloužilo jako základ pro stanovení hodnot v roce 2000 a pro společnost BT znamenalo období jistoty v délce deseti let: k dohodě týkající se ocenění z roku 1995 došlo kvůli prodlevám v právních řízeních teprve v roce 2000. Co se týká ocenění z roku 1995, společnost BT byla vystavena pětiletému období nejistoty. Ve stejné době byl dohodnut přehled z roku 2000.

| (54) | Společnost BT vysvětlila, že v průběhu pětiletého období může dojít k revizi ocenění v případech „významných změn okolností“. Mechanismus úpravy podle podílů na trhu se považoval za účinný prostředek, který může každoročně zohlednit čistý účinek těchto významných změn okolností (14). |
| --- | --- |

(54)

Společnost BT vysvětlila, že v průběhu pětiletého období může dojít k revizi ocenění v případech „významných změn okolností“. Mechanismus úpravy podle podílů na trhu se považoval za účinný prostředek, který může každoročně zohlednit čistý účinek těchto významných změn okolností (14).

| (55) | Společnost BT vysvětlila, že se v rozhodnutí Komise o zahájení řízení nesprávně tvrdilo, že se nebere v úvahu případný nárůst hodnoty infrastruktury BT: ve skutečnosti BT podléhala revizím směrem dolů i nahoru v závislosti na tom, zda činitele zvyšující hodnotu společnosti BT převážily nad činiteli tuto hodnotu snižujícími (15). |
| --- | --- |

(55)

Společnost BT vysvětlila, že se v rozhodnutí Komise o zahájení řízení nesprávně tvrdilo, že se nebere v úvahu případný nárůst hodnoty infrastruktury BT: ve skutečnosti BT podléhala revizím směrem dolů i nahoru v závislosti na tom, zda činitele zvyšující hodnotu společnosti BT převážily nad činiteli tuto hodnotu snižujícími (15).

| (56) | Podle společnosti BT se zdá, že systém revizí použitelný pro společnost Vtesse je založen na stejných zásadách, ačkoliv odlišným způsobem: nově užívaná vlákna se stávají dodatečnou součástí jejího majetku a jsou oceňována jako jeho součást. V případě společnosti Vtesse není podíl na trhu vhodným prostředkem k posouzení změn zdanitelné hodnoty, jelikož jakékoli změny pravděpodobně nebudou patrné vzhledem k malým podílům této společnosti na trhu. |
| --- | --- |

(56)

Podle společnosti BT se zdá, že systém revizí použitelný pro společnost Vtesse je založen na stejných zásadách, ačkoliv odlišným způsobem: nově užívaná vlákna se stávají dodatečnou součástí jejího majetku a jsou oceňována jako jeho součást. V případě společnosti Vtesse není podíl na trhu vhodným prostředkem k posouzení změn zdanitelné hodnoty, jelikož jakékoli změny pravděpodobně nebudou patrné vzhledem k malým podílům této společnosti na trhu.

| (57) | Konečně, pokud by Komise rozhodla, že společnost BT obdržela státní podporu, společnost BT uvádí, že Komise by nemohla nařídit její navrácení vzhledem k oprávněnému očekávání BT, že takováto podpora byla zákonná, nebo že představuje stávající podporu. |
| --- | --- |

(57)

Konečně, pokud by Komise rozhodla, že společnost BT obdržela státní podporu, společnost BT uvádí, že Komise by nemohla nařídit její navrácení vzhledem k oprávněnému očekávání BT, že takováto podpora byla zákonná, nebo že představuje stávající podporu.

| (58) | Společnost Kingston uvedla, že Komise nezjistila existenci žádné výhody tím, že by prokázala, že společnosti BT a Kingston měly výhodu plynoucí ze selektivního snížení daňového zatížení, nebo tím, že by prokázala, že ostatní operátoři čelí mimořádnému nárůstu. Poznamenává, že v případě společnosti Kingston Komise neměla žádnou představu o tom, jak byla zdaňována. |
| --- | --- |

(58)

Společnost Kingston uvedla, že Komise nezjistila existenci žádné výhody tím, že by prokázala, že společnosti BT a Kingston měly výhodu plynoucí ze selektivního snížení daňového zatížení, nebo tím, že by prokázala, že ostatní operátoři čelí mimořádnému nárůstu. Poznamenává, že v případě společnosti Kingston Komise neměla žádnou představu o tom, jak byla zdaňována.

| (59) | Společnost Kingston se domnívá, že jediným důkazem, že společnosti BT mohla být udělena výhoda, je rozdíl v poměru mezi poplatky a výnosy mezi společností BT a společností Vtesse. Tento poměr však není důležitý v případě majetkové daně, která není daní z příjmu. Aby měl takovýto poměr význam, musely by být společnosti Vtesse, Kingston nebo BT přímo srovnatelné, avšak vzhledem k rozdílům ve velikosti, obratu a hospodářským činnostem tomu tak není. Společnost odhaduje tento poměr u společnosti Vtesse na 0,39 %, zatímco její poměr mezi poplatkem a výnosy činí údajně 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

Společnost Kingston se domnívá, že jediným důkazem, že společnosti BT mohla být udělena výhoda, je rozdíl v poměru mezi poplatky a výnosy mezi společností BT a společností Vtesse. Tento poměr však není důležitý v případě majetkové daně, která není daní z příjmu. Aby měl takovýto poměr význam, musely by být společnosti Vtesse, Kingston nebo BT přímo srovnatelné, avšak vzhledem k rozdílům ve velikosti, obratu a hospodářským činnostem tomu tak není. Společnost odhaduje tento poměr u společnosti Vtesse na 0,39 %, zatímco její poměr mezi poplatkem a výnosy činí údajně 4,5 % (16).

| (60) | Popírá, že by existence několika metod poskytla společnosti Kingston selektivní výhodu. VOA má podle jejího názoru v procesu oceňování určitou volnost rozhodování, nejedná se však o naprostou volnost: povaha majetku a povaha důkazů určují výběr metody, který je dále omezen značným souborem judikatury. Není možné prokázat, že metoda příjmů a výdajů zvýhodňuje společnost Kingston nebo BT, jelikož metodu založenou na nájemném na ně nelze použít, zatímco metodu příjmů a výdajů nelze naopak použít na společnost Vtesse, jelikož ta není zisková. |
| --- | --- |

(60)

Popírá, že by existence několika metod poskytla společnosti Kingston selektivní výhodu. VOA má podle jejího názoru v procesu oceňování určitou volnost rozhodování, nejedná se však o naprostou volnost: povaha majetku a povaha důkazů určují výběr metody, který je dále omezen značným souborem judikatury. Není možné prokázat, že metoda příjmů a výdajů zvýhodňuje společnost Kingston nebo BT, jelikož metodu založenou na nájemném na ně nelze použít, zatímco metodu příjmů a výdajů nelze naopak použít na společnost Vtesse, jelikož ta není zisková.

| (61) | Dále uvádí, že neexistuje žádný důkaz o narušení hospodářské soutěže, jelikož neexistuje žádný odkaz na jiné operátory, kteří se společností Kingston soutěží. Jako vedlejší právní podání navrhuje, že by se případná podpora poskytnutá prostřednictvím uplatňování systému zdanění ve Spojeném království měla považovat za stávající podporu. |
| --- | --- |

(61)

Dále uvádí, že neexistuje žádný důkaz o narušení hospodářské soutěže, jelikož neexistuje žádný odkaz na jiné operátory, kteří se společností Kingston soutěží. Jako vedlejší právní podání navrhuje, že by se případná podpora poskytnutá prostřednictvím uplatňování systému zdanění ve Spojeném království měla považovat za stávající podporu.

IV.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

| (62) | Orgány Spojeného království uvedly, že systém poplatků je jednotným zákonným systémem, který se vztahuje na veškeré nemovitosti související s podnikáním v Anglii a Walesu, jehož cílem je stanovit společné srovnávací měřítko, pomocí něhož se stanoví hodnota obchodních prostor. Tímto měřítkem je nájemné, o němž se předpokládá, že by za něj bylo možno nemovitost pronajmout z roku na roku za určitých zákonných předpokladů týkajících se stavu údržby nemovitosti a podmínek hypotetického nájmu. |
| --- | --- |

(62)

Orgány Spojeného království uvedly, že systém poplatků je jednotným zákonným systémem, který se vztahuje na veškeré nemovitosti související s podnikáním v Anglii a Walesu, jehož cílem je stanovit společné srovnávací měřítko, pomocí něhož se stanoví hodnota obchodních prostor. Tímto měřítkem je nájemné, o němž se předpokládá, že by za něj bylo možno nemovitost pronajmout z roku na roku za určitých zákonných předpokladů týkajících se stavu údržby nemovitosti a podmínek hypotetického nájmu.

| (63) | Tuto hodnotu stanoví VOA, která zaměstnává odborně kvalifikované autorizované odhadce a od níž se zákonem vyžaduje, aby vykonávala své odborné posouzení nezávisle. Její rozhodnutí podléhají nezávislému přezkoumání u Valuation Tribunal a poté u Lands Tribunal a odvolacího soudu. |
| --- | --- |

(63)

Tuto hodnotu stanoví VOA, která zaměstnává odborně kvalifikované autorizované odhadce a od níž se zákonem vyžaduje, aby vykonávala své odborné posouzení nezávisle. Její rozhodnutí podléhají nezávislému přezkoumání u Valuation Tribunal a poté u Lands Tribunal a odvolacího soudu.

| (64) | Orgány Spojeného království dále vysvětlily, že k ocenění tohoto hypotetického nájemného používá VOA několik metod. Tyto metody oceňování mají stejný cíl, a to zjištění hypotetického nájmu, a v případě, že jsou správně použity, přinášejí stejný výsledek. Důvodem existence několika metod je snaha postihnout širokou škálu okolností, na něž se poplatky vztahují. Výběr vhodné metody ocenění není rozhodnutím ponechaným na volném uvážení: závisí na povaze majetku a povaze dostupných důkazů. Např. v případě držby, jejímž důvodem není zisk (nemocnice, školy), není metoda příjmů a výdajů použitelná a VOA pravděpodobně usoudí, že nejvhodnější metodou je metoda založená na úvaze podnikatele. |
| --- | --- |

(64)

Orgány Spojeného království dále vysvětlily, že k ocenění tohoto hypotetického nájemného používá VOA několik metod. Tyto metody oceňování mají stejný cíl, a to zjištění hypotetického nájmu, a v případě, že jsou správně použity, přinášejí stejný výsledek. Důvodem existence několika metod je snaha postihnout širokou škálu okolností, na něž se poplatky vztahují. Výběr vhodné metody ocenění není rozhodnutím ponechaným na volném uvážení: závisí na povaze majetku a povaze dostupných důkazů. Např. v případě držby, jejímž důvodem není zisk (nemocnice, školy), není metoda příjmů a výdajů použitelná a VOA pravděpodobně usoudí, že nejvhodnější metodou je metoda založená na úvaze podnikatele.

4.1   Výběr metody použité na společnosti BT a Kingston

| (65) | Orgány Spojeného království vysvětlily, že metoda příjmů a výdajů byla jedinou metodou, která byla k ocenění majetku společností BT a Kingston k dispozici. Uvedly, že tým nezávislých odborníků VOA (17), který pracoval na ocenění jejich majetku, dospěl pro všechna oceňovací období, včetně 2005-2010, k závěru, že nebyl dostupný dostatek důkazů pro stanovení zdanitelné hodnoty sítí společností BT a Kingston na základě metody nájemného. Toto zjištění potvrdil v daném případě Valuation Tribunal (18). Dále uvedly, že tato metoda je jedinou metodou, která mohla zohlednit jedinečnou výhodu všudypřítomnosti, kterou společnost BT má. |
| --- | --- |

(65)

Orgány Spojeného království vysvětlily, že metoda příjmů a výdajů byla jedinou metodou, která byla k ocenění majetku společností BT a Kingston k dispozici. Uvedly, že tým nezávislých odborníků VOA (17), který pracoval na ocenění jejich majetku, dospěl pro všechna oceňovací období, včetně 2005-2010, k závěru, že nebyl dostupný dostatek důkazů pro stanovení zdanitelné hodnoty sítí společností BT a Kingston na základě metody nájemného. Toto zjištění potvrdil v daném případě Valuation Tribunal (18). Dále uvedly, že tato metoda je jedinou metodou, která mohla zohlednit jedinečnou výhodu všudypřítomnosti, kterou společnost BT má.

| (66) | Orgány Spojeného království uvedly, že na společnosti BT a Kingston nebylo možno použít metodu založenou na nájemném. V této záležitosti nejprve zdůraznily, že otázku dostupnosti důkazů o nájemném je nutno posoudit v době, kdy se oceňování provádělo. Např. možnost použít metodu nájemného pro období 1995-2000 lze uvážit pouze na základě informací, které byly k dispozici k „předpokládanému dni ocenění“, tj. 1. dubna 1993. Proto orgány Spojeného království tvrdí, že třetí strany a Komise nesprávně předpokládají, že tržní důkazy, které jsou nyní dostupné, jsou relevantní pro otázku, zda mohly být přehledy z roku 1995 a 2000 sestaveny na základě metody nájemného. |
| --- | --- |

(66)

Orgány Spojeného království uvedly, že na společnosti BT a Kingston nebylo možno použít metodu založenou na nájemném. V této záležitosti nejprve zdůraznily, že otázku dostupnosti důkazů o nájemném je nutno posoudit v době, kdy se oceňování provádělo. Např. možnost použít metodu nájemného pro období 1995-2000 lze uvážit pouze na základě informací, které byly k dispozici k „předpokládanému dni ocenění“, tj. 1. dubna 1993. Proto orgány Spojeného království tvrdí, že třetí strany a Komise nesprávně předpokládají, že tržní důkazy, které jsou nyní dostupné, jsou relevantní pro otázku, zda mohly být přehledy z roku 1995 a 2000 sestaveny na základě metody nájemného.

| (67) | Proto co se týká přehledů z roku 1995, mohly být vzaty v úvahu pouze informace dostupné v roce 1993. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise navrhla dva možné zdroje důkazů o nájemném: nájemné, které obdržela společnost BT, když pronajímala svou vlastní infrastrukturu, nebo vnitropodnikové ceny mezi maloobchodní a velkoobchodní divizí společnosti BT. Orgány Spojeného království tvrdí, že žádný z těchto přístupů neměla VOA v roce 1993 k dispozici. V roce 1993 společnost BT nepronajímala žádnou významnou část své infrastruktury a nebyla strukturována tak, že by bylo odděleno její maloobchodní a velkoobchodní podnikání. |
| --- | --- |

(67)

Proto co se týká přehledů z roku 1995, mohly být vzaty v úvahu pouze informace dostupné v roce 1993. Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise navrhla dva možné zdroje důkazů o nájemném: nájemné, které obdržela společnost BT, když pronajímala svou vlastní infrastrukturu, nebo vnitropodnikové ceny mezi maloobchodní a velkoobchodní divizí společnosti BT. Orgány Spojeného království tvrdí, že žádný z těchto přístupů neměla VOA v roce 1993 k dispozici. V roce 1993 společnost BT nepronajímala žádnou významnou část své infrastruktury a nebyla strukturována tak, že by bylo odděleno její maloobchodní a velkoobchodní podnikání.

| (68) | Pokud jde o přehled z roku 2000 na základě informací dostupných v roce 1998, orgány Spojeného království přiznávají, že k tomuto datu existovaly omezené důkazy o nájemném pro optické sítě, které začaly být poskytovány operátorům v rámci tzv. smluv o nezcizitelných právech na užívání. Avšak tyto důkazy byly omezené a vztahovaly se pouze na optické sítě používané pro služby vysokokapacitního přenosu, a proto byly relevantní pouze pro mimořádně omezenou část majetku společnosti BT. Přiznávají rovněž, že v roce 1998 existovaly samostatné maloobchodní a velkoobchodní divize, avšak podnikání v oblasti přístupu, které je základní součástí činností společnosti BT, bylo provozováno bez účasti jednotlivých divizí. Proto k ocenění celé sítě společnosti BT nemohly být použity vnitropodnikové platby. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o přehled z roku 2000 na základě informací dostupných v roce 1998, orgány Spojeného království přiznávají, že k tomuto datu existovaly omezené důkazy o nájemném pro optické sítě, které začaly být poskytovány operátorům v rámci tzv. smluv o nezcizitelných právech na užívání. Avšak tyto důkazy byly omezené a vztahovaly se pouze na optické sítě používané pro služby vysokokapacitního přenosu, a proto byly relevantní pouze pro mimořádně omezenou část majetku společnosti BT. Přiznávají rovněž, že v roce 1998 existovaly samostatné maloobchodní a velkoobchodní divize, avšak podnikání v oblasti přístupu, které je základní součástí činností společnosti BT, bylo provozováno bez účasti jednotlivých divizí. Proto k ocenění celé sítě společnosti BT nemohly být použity vnitropodnikové platby.

| (69) | Co se týká přehledu z roku 2005, platí stejné poznámky, jak byly uvedeny výše. Orgány Spojeného království rovněž v rozporu s připomínkou vznesenou skupinou Altnet popírají, že by tarify za zpřístupnění účastnického vedení poskytovaly jakékoli důkazy o nájemném, na jejichž základě by bylo možno ocenit majetek společnosti BT. Např. tarif za velkoobchodní pronájem linek byl k dispozici od srpna 2002. Jedná se o produkt, který je společnost BT povinna poskytovat ostatním telekomunikačním operátorům a který jim umožňuje nabízet zákazníkům pronájem linek a volání prostřednictvím místní sítě společnosti BT. Avšak platba hrazená telekomunikačním operátorem společnosti BT není rovnocenná nájemnému hrazenému za místní síť. Je to platba za službu, jelikož společnost BT musí zajišťovat mimo jiné údržbu vedení, přizpůsobení ústředny, fakturaci a výzkum a vývoj, opravu poruch, zařízení pro vícenásobné využití účastnických vedení a energii. Proto orgány Spojeného království tvrdí, že v rozporu s předpokladem společnosti Vtesse a Altnet tuto platbu nelze klást na roveň s nájemným za linku u účastnického vedení. Ke stejnému závěru dospěly s ohledem na tarif za volání a přístup, což byl předchůdce velkoobchodního pronájmu linek, který byl k dispozici od roku 1998 a týkal se stejných služeb jako je velkoobchodní pronájem linek. Tarif společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek a poplatek za zpřístupnění účastnického vedení jsou regulovány OFCOM. Nejedná se o nájemné na otevřeném trhu, a jako takovým je možno těmto tarifům přikládat jen malou váhu jakožto důkazu o hodnotě nájemného (19). Proto VOA tvrdí, že nemá žádné důkazy o nájemném u podstatných částí sítí společnosti BT a Kingston, tj. jejich místních přístupových sítí. |
| --- | --- |

(69)

Co se týká přehledu z roku 2005, platí stejné poznámky, jak byly uvedeny výše. Orgány Spojeného království rovněž v rozporu s připomínkou vznesenou skupinou Altnet popírají, že by tarify za zpřístupnění účastnického vedení poskytovaly jakékoli důkazy o nájemném, na jejichž základě by bylo možno ocenit majetek společnosti BT. Např. tarif za velkoobchodní pronájem linek byl k dispozici od srpna 2002. Jedná se o produkt, který je společnost BT povinna poskytovat ostatním telekomunikačním operátorům a který jim umožňuje nabízet zákazníkům pronájem linek a volání prostřednictvím místní sítě společnosti BT. Avšak platba hrazená telekomunikačním operátorem společnosti BT není rovnocenná nájemnému hrazenému za místní síť. Je to platba za službu, jelikož společnost BT musí zajišťovat mimo jiné údržbu vedení, přizpůsobení ústředny, fakturaci a výzkum a vývoj, opravu poruch, zařízení pro vícenásobné využití účastnických vedení a energii. Proto orgány Spojeného království tvrdí, že v rozporu s předpokladem společnosti Vtesse a Altnet tuto platbu nelze klást na roveň s nájemným za linku u účastnického vedení. Ke stejnému závěru dospěly s ohledem na tarif za volání a přístup, což byl předchůdce velkoobchodního pronájmu linek, který byl k dispozici od roku 1998 a týkal se stejných služeb jako je velkoobchodní pronájem linek. Tarif společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek a poplatek za zpřístupnění účastnického vedení jsou regulovány OFCOM. Nejedná se o nájemné na otevřeném trhu, a jako takovým je možno těmto tarifům přikládat jen malou váhu jakožto důkazu o hodnotě nájemného (19). Proto VOA tvrdí, že nemá žádné důkazy o nájemném u podstatných částí sítí společnosti BT a Kingston, tj. jejich místních přístupových sítí.

| (70) | Orgány Spojeného království dále vysvětlily, že použité důkazy o nájemném při použití metody nájemného na jiné telekomunikační operátory vyjma společnosti BT a Kingston nelze použít k ocenění majetku těchto dvou společností. Společnosti BT a Kingston na straně jedné a ostatní telekomunikační operátoři na straně druhé nejsou ani zdaleka srovnatelní. Sítě společností BT a Kingston jsou především místními přístupovými sítěmi, které v případě společnosti BT obsluhují miliony jednotlivců, zatímco sítě většiny ostatních telekomunikačních operátorů jsou především páteřními sítěmi, které obsluhují malý počet zákazníků s velkým objemem a hodnotou. Hodnota majetku je ovlivněna řadou činitelů včetně jeho funkce, fyzického rozmístění, rozsahu a regulačního prostředí, v jehož rámci funguje. Tudíž vzhledem k rozdílům v majetku a nedostatečné srovnatelnosti nelze důkazy o nájemném od telekomunikačních operátorů, např. s ohledem na jejich optickou síť, použít přímo na společnosti BT nebo Kingston. Ze stejného důvodu orgány Spojeného království tvrdí, že v rozporu s tvrzením Komise v rozhodnutí o zahájení řízení nelze na společnosti BT nebo Kingston použít důkazy o nájemném od provozovatelů kabelové televize. |
| --- | --- |

(70)

Orgány Spojeného království dále vysvětlily, že použité důkazy o nájemném při použití metody nájemného na jiné telekomunikační operátory vyjma společnosti BT a Kingston nelze použít k ocenění majetku těchto dvou společností. Společnosti BT a Kingston na straně jedné a ostatní telekomunikační operátoři na straně druhé nejsou ani zdaleka srovnatelní. Sítě společností BT a Kingston jsou především místními přístupovými sítěmi, které v případě společnosti BT obsluhují miliony jednotlivců, zatímco sítě většiny ostatních telekomunikačních operátorů jsou především páteřními sítěmi, které obsluhují malý počet zákazníků s velkým objemem a hodnotou. Hodnota majetku je ovlivněna řadou činitelů včetně jeho funkce, fyzického rozmístění, rozsahu a regulačního prostředí, v jehož rámci funguje. Tudíž vzhledem k rozdílům v majetku a nedostatečné srovnatelnosti nelze důkazy o nájemném od telekomunikačních operátorů, např. s ohledem na jejich optickou síť, použít přímo na společnosti BT nebo Kingston. Ze stejného důvodu orgány Spojeného království tvrdí, že v rozporu s tvrzením Komise v rozhodnutí o zahájení řízení nelze na společnosti BT nebo Kingston použít důkazy o nájemném od provozovatelů kabelové televize.

| (71) | Co se týká návrhu, že by části majetku společnosti BT mohly být oceněny odkazem na důkazy o nájemném odvozené z jiných sítí a zbytek pomocí metody příjmů a výdajů, orgány Spojeného království tvrdí, že takovýto přístup není možný. Tento přístup by předpokládal existenci rozdílných fyzických částí sítě společnosti BT s různou oblastí podnikání, v níž tato společnost působí. Orgány Spojeného království však uvádějí, že podle britské judikatury o uplatňování obchodních poplatků (20) musí být souvislý majetek ve stejném držení, např. sítě společností BT a Kingston, oceněn jako jediný majetek. Rozdělení majetku v jednom držení by oceňování narušilo, jelikož součet hodnoty jednotlivých částí majetku se zřídkakdy rovná hodnotě celého majetku. |
| --- | --- |

(71)

Co se týká návrhu, že by části majetku společnosti BT mohly být oceněny odkazem na důkazy o nájemném odvozené z jiných sítí a zbytek pomocí metody příjmů a výdajů, orgány Spojeného království tvrdí, že takovýto přístup není možný. Tento přístup by předpokládal existenci rozdílných fyzických částí sítě společnosti BT s různou oblastí podnikání, v níž tato společnost působí. Orgány Spojeného království však uvádějí, že podle britské judikatury o uplatňování obchodních poplatků (20) musí být souvislý majetek ve stejném držení, např. sítě společností BT a Kingston, oceněn jako jediný majetek. Rozdělení majetku v jednom držení by oceňování narušilo, jelikož součet hodnoty jednotlivých částí majetku se zřídkakdy rovná hodnotě celého majetku.

| (72) | Konkrétně, není možné oddělit páteřní vysokokapacitní optickou síť společnosti BT, která konkuruje s podnikáním společnosti Vtesse, a posoudit její zdanitelnou hodnotu odkazem na nájemné hrazené konkurenčními telekomunikačními operátory. Důvodem je to, že stejná infrastruktura se používá rovněž pro nízkokapacitní služby, které společnost poskytuje 29 milionům zákazníků z řad domácností. Sítě společností BT a Kingston nelze fyzicky rozdělit do samostatných částí, jež by bylo možno pronajímat nebo užívat samostatně, a to z důvodu jejich fyzické a funkční integrace. |
| --- | --- |

(72)

Konkrétně, není možné oddělit páteřní vysokokapacitní optickou síť společnosti BT, která konkuruje s podnikáním společnosti Vtesse, a posoudit její zdanitelnou hodnotu odkazem na nájemné hrazené konkurenčními telekomunikačními operátory. Důvodem je to, že stejná infrastruktura se používá rovněž pro nízkokapacitní služby, které společnost poskytuje 29 milionům zákazníků z řad domácností. Sítě společností BT a Kingston nelze fyzicky rozdělit do samostatných částí, jež by bylo možno pronajímat nebo užívat samostatně, a to z důvodu jejich fyzické a funkční integrace.

| (73) | V každém případě, i kdyby bylo možno ocenit samostatné části majetku společností BT a Kingston a ocenit je pomocí jiné metody než metody příjmů a výdajů, zůstal by problém, jak ocenit zbytek, jelikož metodu příjmů a výdajů lze použít pouze na celé sítě těchto podniků. |
| --- | --- |

(73)

V každém případě, i kdyby bylo možno ocenit samostatné části majetku společností BT a Kingston a ocenit je pomocí jiné metody než metody příjmů a výdajů, zůstal by problém, jak ocenit zbytek, jelikož metodu příjmů a výdajů lze použít pouze na celé sítě těchto podniků.

4.2   Použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston

| (74) | Orgány Spojeného království poskytly podrobné vysvětlení způsobu, jak se metoda příjmů a výdajů uplatňuje na společnosti BT a Kingston. |
| --- | --- |

(74)

Orgány Spojeného království poskytly podrobné vysvětlení způsobu, jak se metoda příjmů a výdajů uplatňuje na společnosti BT a Kingston.

| (75) | Oceňování provádějí nezávislí odborníci podle všeobecných pravidel pro použití metody příjmů a výdajů (21). Ačkoliv modelování a výsledné výpočty jsou složité, v níže uvedených odstavcích je uveden stručný přehled, jak se toto ocenění provedlo pro období 1995–2000. |
| --- | --- |

(75)

Oceňování provádějí nezávislí odborníci podle všeobecných pravidel pro použití metody příjmů a výdajů (21). Ačkoliv modelování a výsledné výpočty jsou složité, v níže uvedených odstavcích je uveden stručný přehled, jak se toto ocenění provedlo pro období 1995–2000.

| (76) | K ocenění příjmů a výdajů se používají očekávané příjmy, které jsou relevantní pro zdanitelnou držbu majetku společnosti BT, a odpočítávají se příslušné výdaje. VOA pověřila specializované konzultanty (National Economic Research Associates – NERA), aby vypracovali model za účelem provedení odhadu budoucích výnosů a provozních nákladů v období pěti let plynoucích z držby nemovitostí společnosti BT uvedených v ústředním přehledu nemovitostí v Anglii a Walesu spolu se zbytkem sítě ve Skotsku a Severním Irsku. Orgány Spojeného království předložily souhrnný popis modelu NERA a základních kalkulačních tabulek pro ocenění v letech 1995, 2000 a 2005. |
| --- | --- |

(76)

K ocenění příjmů a výdajů se používají očekávané příjmy, které jsou relevantní pro zdanitelnou držbu majetku společnosti BT, a odpočítávají se příslušné výdaje. VOA pověřila specializované konzultanty (National Economic Research Associates – NERA), aby vypracovali model za účelem provedení odhadu budoucích výnosů a provozních nákladů v období pěti let plynoucích z držby nemovitostí společnosti BT uvedených v ústředním přehledu nemovitostí v Anglii a Walesu spolu se zbytkem sítě ve Skotsku a Severním Irsku. Orgány Spojeného království předložily souhrnný popis modelu NERA a základních kalkulačních tabulek pro ocenění v letech 1995, 2000 a 2005.

| (77) | Cílem modelu NERA bylo předpovědět výnosy a provozní náklady, které pravděpodobně vzniknou v souvislosti se sítí společnosti BT ve Spojeném království v rámci hypotézy zdanění v pětiletém období. Tato hypotéza předpokládá pronájem zdanitelné části sítě společnosti BT k 1. dubnu 1993, ale s ohledem na její fyzický stav a stav konkurenčních sítí a zbytek fyzického prostředí k 1. dubnu 1995. Model NERA vychází ze základu skutečných výnosů a provozních nákladů vzniklých v roce, který předchází předpokládanému dni ocenění, jelikož tyto údaje by byly známy zájemcům o hypotetický nájem. Byla použita pozorování z dlouhé řady minulých statistických údajů k odvození elasticit, které byly použity k prognóze pohybů na celkovém telekomunikačním trhu a podílu společnosti BT na něm v pětiletém období. |
| --- | --- |

(77)

Cílem modelu NERA bylo předpovědět výnosy a provozní náklady, které pravděpodobně vzniknou v souvislosti se sítí společnosti BT ve Spojeném království v rámci hypotézy zdanění v pětiletém období. Tato hypotéza předpokládá pronájem zdanitelné části sítě společnosti BT k 1. dubnu 1993, ale s ohledem na její fyzický stav a stav konkurenčních sítí a zbytek fyzického prostředí k 1. dubnu 1995. Model NERA vychází ze základu skutečných výnosů a provozních nákladů vzniklých v roce, který předchází předpokládanému dni ocenění, jelikož tyto údaje by byly známy zájemcům o hypotetický nájem. Byla použita pozorování z dlouhé řady minulých statistických údajů k odvození elasticit, které byly použity k prognóze pohybů na celkovém telekomunikačním trhu a podílu společnosti BT na něm v pětiletém období.

| (78) | V případě společnosti BT rozhodla VOA o použití předpokládaných nákladů a výnosů za pětileté období místo obvyklého jednoročního období. Orgány Spojeného království vysvětlily, že v určitých případech může použití metody příjmů a výdajů zahrnovat zvážení míry ziskovosti během několika příštích let, není-li pravděpodobné, že výkonnost v jednom roce bude typická i v budoucnu. V případě společnosti BT VOA předpokládala, že z hlediska předpokládaného dne ocenění by model budoucí ziskovosti byl ovlivněn vyhlídkou rostoucí konkurence, cenovou regulací, významným nárůstem sítí konkurentů a změnami v druzích nabízených služeb. Z těchto důvodů byl nutný přístup založený na předpokládané ziskovosti v pětiletém období, aby bylo možno ocenit nájemné, které by hypotetický nájemce byl s ohledem na předpokládaný den ocenění ochoten zaplatit za síť společnosti BT v tomto období (22). |
| --- | --- |

(78)

V případě společnosti BT rozhodla VOA o použití předpokládaných nákladů a výnosů za pětileté období místo obvyklého jednoročního období. Orgány Spojeného království vysvětlily, že v určitých případech může použití metody příjmů a výdajů zahrnovat zvážení míry ziskovosti během několika příštích let, není-li pravděpodobné, že výkonnost v jednom roce bude typická i v budoucnu. V případě společnosti BT VOA předpokládala, že z hlediska předpokládaného dne ocenění by model budoucí ziskovosti byl ovlivněn vyhlídkou rostoucí konkurence, cenovou regulací, významným nárůstem sítí konkurentů a změnami v druzích nabízených služeb. Z těchto důvodů byl nutný přístup založený na předpokládané ziskovosti v pětiletém období, aby bylo možno ocenit nájemné, které by hypotetický nájemce byl s ohledem na předpokládaný den ocenění ochoten zaplatit za síť společnosti BT v tomto období (22).

| (79) | Po odhadu příjmů a provozních nákladů v období pěti let je dalším krokem v ocenění příjmů a výdajů odpočet kapitálových výdajů hypotetického nájemce v pětiletém období u položek, které nejsou součástí majetku, které jsou však nutné k získání předpokládaných příjmů. Tyto položky patří do dvou kategorií: a) nezdanitelné zařízení a vybavení, které je nutno pořídit během pětiletého období, ať už jako náhradu stávajícího zařízení či jinak, a b) nová připojení k síti, která neexistovala ke dni 1. dubna 1995, předpokládá se však, že budou realizována v pětiletém období. |
| --- | --- |

(79)

Po odhadu příjmů a provozních nákladů v období pěti let je dalším krokem v ocenění příjmů a výdajů odpočet kapitálových výdajů hypotetického nájemce v pětiletém období u položek, které nejsou součástí majetku, které jsou však nutné k získání předpokládaných příjmů. Tyto položky patří do dvou kategorií: a) nezdanitelné zařízení a vybavení, které je nutno pořídit během pětiletého období, ať už jako náhradu stávajícího zařízení či jinak, a b) nová připojení k síti, která neexistovala ke dni 1. dubna 1995, předpokládá se však, že budou realizována v pětiletém období.

| (80) | Dalším krokem je předvídaná změna provozního kapitálu v jednotlivých letech pětiletého období prognózy. Roční změna se odečte od příjmů očištěných o náklady a kapitálové výdaje, jak bylo popsáno výše. Tím se získá rozdělitelný zůstatek, který představuje celkové nájemné a potřebný peněžní tok nájemce. Dalším krokem je odhad potřebného peněžního toku nájemce. |
| --- | --- |

(80)

Dalším krokem je předvídaná změna provozního kapitálu v jednotlivých letech pětiletého období prognózy. Roční změna se odečte od příjmů očištěných o náklady a kapitálové výdaje, jak bylo popsáno výše. Tím se získá rozdělitelný zůstatek, který představuje celkové nájemné a potřebný peněžní tok nájemce. Dalším krokem je odhad potřebného peněžního toku nájemce.

| (81) | Tím je požadovaná návratnost kapitálu nájemce na počátku roku opravená o změnu tohoto kapitálu v průběhu roku. Kapitál nájemce na počátku jeho hypotetického nájmu se skládá z provozního kapitálu a hmotných aktiv, a to nezdanitelného zařízení a vybavení. Změna celkového kapitálu nájemce se odhaduje pro každý rok. Ke změnám hodnoty hmotných aktiv bude docházet každý rok v důsledku změn v nákladech na nahrazení aktiv, odpisů stávajících aktiv a pořizovaní nových nebo náhradních aktiv a tyto změny se předvídají na pětileté období. |
| --- | --- |

(81)

Tím je požadovaná návratnost kapitálu nájemce na počátku roku opravená o změnu tohoto kapitálu v průběhu roku. Kapitál nájemce na počátku jeho hypotetického nájmu se skládá z provozního kapitálu a hmotných aktiv, a to nezdanitelného zařízení a vybavení. Změna celkového kapitálu nájemce se odhaduje pro každý rok. Ke změnám hodnoty hmotných aktiv bude docházet každý rok v důsledku změn v nákladech na nahrazení aktiv, odpisů stávajících aktiv a pořizovaní nových nebo náhradních aktiv a tyto změny se předvídají na pětileté období.

| (82) | Mělo se za to, že požadovaná návratnost kapitálu nájemce činila 16,2 % v nominálních hodnotách (23). To je odhad vážených průměrných nákladů kapitálu společnosti BT v nominálních hodnotách před zdaněním ke dni 1. dubna 1993 – příslušnému předpokládanému dni ocenění. Takto se vypočítá potřebný peněžní tok u nájemce na konci roku. Jelikož k příjmům, výdajům a kapitálovým výdajům dochází v průběhu celého roku, stejně jako nájemné je splatné v průběhu celého roku, potřebný peněžní tok na konci roku je vyjádřen v hodnotách k polovině roku s použitím odúročitele pro období šesti měsíců pro 16,2 %. |
| --- | --- |

(82)

Mělo se za to, že požadovaná návratnost kapitálu nájemce činila 16,2 % v nominálních hodnotách (23). To je odhad vážených průměrných nákladů kapitálu společnosti BT v nominálních hodnotách před zdaněním ke dni 1. dubna 1993 – příslušnému předpokládanému dni ocenění. Takto se vypočítá potřebný peněžní tok u nájemce na konci roku. Jelikož k příjmům, výdajům a kapitálovým výdajům dochází v průběhu celého roku, stejně jako nájemné je splatné v průběhu celého roku, potřebný peněžní tok na konci roku je vyjádřen v hodnotách k polovině roku s použitím odúročitele pro období šesti měsíců pro 16,2 %.

| (83) | Potřebný peněžní tok nájemce se odečte od rozdělitelného zůstatku, přičemž zbude zůstatkový peněžní tok pro každý rok, jelikož tento peněžní tok vyplývá z operací, k nimž dochází v průběhu roku. Současná hodnota peněžního toku v každém roce (při návratnosti 16,2 %) se poté sečte a vydělí součtem odúročitelů (rovnající se pořízení během 5 let při návratnosti 16,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Potřebný peněžní tok nájemce se odečte od rozdělitelného zůstatku, přičemž zbude zůstatkový peněžní tok pro každý rok, jelikož tento peněžní tok vyplývá z operací, k nimž dochází v průběhu roku. Současná hodnota peněžního toku v každém roce (při návratnosti 16,2 %) se poté sečte a vydělí součtem odúročitelů (rovnající se pořízení během 5 let při návratnosti 16,2 %).

| (84) | Výsledek, 700 636 855 GBP, představuje odhadovanou nabídku nájemného, kterou by si hypotetický nájemce mohl dovolit předložit, aby udržel míru návratnosti ve výši 16,2 % u kapitálových investic, které by musel vynaložit, aby získal příjmy, na nichž byla jeho nabídka založena. Předposlední krok oceňování zahrnuje rozdělení hodnoty pro celé Spojené království ve výši více než 700 milionů GBP mezi Anglii a Wales. Při neexistenci jakýchkoliv přímých důkazů o telekomunikačním provozu v jednotlivých zemích Spojeného království se předpokládalo, že pokud možno co nejpřesnější rozdělení by mělo zohlednit rozložení hospodářské činnosti mezi jednotlivé části Spojeného království. Na základě toho bylo 84,8 % celkové hodnoty pro Spojené království přiděleno Anglii a 4,2 % Walesu. |
| --- | --- |

(84)

Výsledek, 700 636 855 GBP, představuje odhadovanou nabídku nájemného, kterou by si hypotetický nájemce mohl dovolit předložit, aby udržel míru návratnosti ve výši 16,2 % u kapitálových investic, které by musel vynaložit, aby získal příjmy, na nichž byla jeho nabídka založena. Předposlední krok oceňování zahrnuje rozdělení hodnoty pro celé Spojené království ve výši více než 700 milionů GBP mezi Anglii a Wales. Při neexistenci jakýchkoliv přímých důkazů o telekomunikačním provozu v jednotlivých zemích Spojeného království se předpokládalo, že pokud možno co nejpřesnější rozdělení by mělo zohlednit rozložení hospodářské činnosti mezi jednotlivé části Spojeného království. Na základě toho bylo 84,8 % celkové hodnoty pro Spojené království přiděleno Anglii a 4,2 % Walesu.

| (85) | Výsledné údaje zahrnují řadu nemovitostí, které společnost BT vlastní a užívá, ale které nejsou zahrnuty do majetku uvedeného v centrálním přehledu. Tyto nemovitosti bylo možno ocenit přímo pomocí metody nájemného a samostatně ohodnotit na 149 167 870 GBP v Anglii a 3 822 485 GBP ve Walesu. Poslední krok oceňování zahrnuje odečtení těchto samostatně oceněných zdanitelných hodnot, aby byla získána konečná zdanitelná hodnota pro nemovitosti uvedené v centrálním přehledu, která činila 445 milionů GBP v Anglii a 25 milionů GBP ve Walesu. |
| --- | --- |

(85)

Výsledné údaje zahrnují řadu nemovitostí, které společnost BT vlastní a užívá, ale které nejsou zahrnuty do majetku uvedeného v centrálním přehledu. Tyto nemovitosti bylo možno ocenit přímo pomocí metody nájemného a samostatně ohodnotit na 149 167 870 GBP v Anglii a 3 822 485 GBP ve Walesu. Poslední krok oceňování zahrnuje odečtení těchto samostatně oceněných zdanitelných hodnot, aby byla získána konečná zdanitelná hodnota pro nemovitosti uvedené v centrálním přehledu, která činila 445 milionů GBP v Anglii a 25 milionů GBP ve Walesu.

| (86) | Stejná metoda se použila pro následující dvě oceňovací období, přičemž jako základ se použily účetní závěrky společnosti BT za rok 1997/98 pro období 2000-2005 a za rok 2002/03 pro období 2005-2010. VOA použila potřebnou návratnost kapitálových investic nájemce ve výši 14,25 % pro období 2000-2005 a ve výši 12,25 % pro období 2005-2010, přičemž tento pokles vyjadřuje vývoj inflace. |
| --- | --- |

(86)

Stejná metoda se použila pro následující dvě oceňovací období, přičemž jako základ se použily účetní závěrky společnosti BT za rok 1997/98 pro období 2000-2005 a za rok 2002/03 pro období 2005-2010. VOA použila potřebnou návratnost kapitálových investic nájemce ve výši 14,25 % pro období 2000-2005 a ve výši 12,25 % pro období 2005-2010, přičemž tento pokles vyjadřuje vývoj inflace.

| (87) | Použití metody příjmů a výdajů pro společnost BT vedlo k níže uvedeným zdanitelným hodnotám od roku 1995:







  Přehled | Anglie | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995–2000 | 445 milionů GBP | 25 milionů GBP |
| 2000–2005 | 467 milionů GBP | 26 milionů GBP |
| 2005–2010 | 530 milionů GBP | 24 milionů GBP |

(87)

Použití metody příjmů a výdajů pro společnost BT vedlo k níže uvedeným zdanitelným hodnotám od roku 1995:

Přehled

Anglie

Wales

1995–2000

445 milionů GBP

25 milionů GBP

2000–2005

467 milionů GBP

26 milionů GBP

2005–2010

530 milionů GBP

24 milionů GBP

| (88) | Co se týká specifické otázky ocenění pro období 1995-2000, orgány Spojeného království potvrzují, že použití metody příjmů a výdajů na společnost BT pro toto období bylo předmětem dohody po více než pět let trvajícím soudním sporu a následných jednáních. VOA je oprávněna k vyjednání dohody, což je běžnou praxí při uplatňování majetkové daně (24). Nemůže dosáhnout dohody na základě, který nepředstavuje správnou zdanitelnou hodnotu dotčeného majetku. Orgány Spojeného království zdůrazňují, že dohoda uzavřená se společností BT potvrdila, že její majetek bylo nutno ocenit na základě metody příjmů a výdajů místo pomocí metody založené na úvaze podnikatele, kterou společnost BT upřednostňovala, a že výsledkem byla zdanitelná hodnota, která byla významně vyšší než hodnota, o kterou společnost BT usilovala. |
| --- | --- |

(88)

Co se týká specifické otázky ocenění pro období 1995-2000, orgány Spojeného království potvrzují, že použití metody příjmů a výdajů na společnost BT pro toto období bylo předmětem dohody po více než pět let trvajícím soudním sporu a následných jednáních. VOA je oprávněna k vyjednání dohody, což je běžnou praxí při uplatňování majetkové daně (24). Nemůže dosáhnout dohody na základě, který nepředstavuje správnou zdanitelnou hodnotu dotčeného majetku. Orgány Spojeného království zdůrazňují, že dohoda uzavřená se společností BT potvrdila, že její majetek bylo nutno ocenit na základě metody příjmů a výdajů místo pomocí metody založené na úvaze podnikatele, kterou společnost BT upřednostňovala, a že výsledkem byla zdanitelná hodnota, která byla významně vyšší než hodnota, o kterou společnost BT usilovala.

| (89) | Pokud jde o tvrzení společnosti Vtesse, že po rozhodnutí Valuation Tribunal (25) se VOA a společnost BT dohodly na zdanitelné hodnotě sítě společnosti BT, která byla o 15 % nižší než původní ocenění provedené VOA, orgány Spojeného království vysvětlily, že rozdíl je možno přičítat skutečnosti, že ocenění, které bylo provedeno po rozhodnutí Valuation Tribunal, bylo výsledkem důkladnější analýzy. Při vypracovávání prvního ocenění, které bylo předloženo Valuation Tribunal, VOA a její ekonomický poradce NERA nemohli získat úplné podrobné údaje o historických výnosech, cenách, objemech a nákladech společnosti BT, zejména neměly nástroje, jak si zveřejnění těchto informací u společnosti BT vynutit. Společnost BT podala proti tomuto rozhodnutí odvolání k Lands Tribunal. Jednání u Lands Tribunal je novým jednáním (26). V této fázi řízení mohla VOA dále vydat příkazy k poskytnutí informací a dosáhnout zveřejnění příslušných informací ze strany společnosti BT. Konkrétně, pro ocenění v roce 2000 byly VOA a NERA schopny získat významné údaje, které v roce 1997 neměly k dispozici, např. úplné rozčlenění výnosů a nákladů společnosti BT pro rok 1992/3, pětiletý plán společnosti BT vypracovaný před předpokládaným dnem ocenění a historické údaje o počtu linek a volání a cenách a o počtu a ceně pronajatých linek. Tyto nové informace ovlivnily všechny hlavní části ocenění, včetně prognózy výnosů a provozních nákladů, budoucích kapitálových výdajů a potřebné návratnosti u hypotetického nájemce. |
| --- | --- |

(89)

Pokud jde o tvrzení společnosti Vtesse, že po rozhodnutí Valuation Tribunal (25) se VOA a společnost BT dohodly na zdanitelné hodnotě sítě společnosti BT, která byla o 15 % nižší než původní ocenění provedené VOA, orgány Spojeného království vysvětlily, že rozdíl je možno přičítat skutečnosti, že ocenění, které bylo provedeno po rozhodnutí Valuation Tribunal, bylo výsledkem důkladnější analýzy. Při vypracovávání prvního ocenění, které bylo předloženo Valuation Tribunal, VOA a její ekonomický poradce NERA nemohli získat úplné podrobné údaje o historických výnosech, cenách, objemech a nákladech společnosti BT, zejména neměly nástroje, jak si zveřejnění těchto informací u společnosti BT vynutit. Společnost BT podala proti tomuto rozhodnutí odvolání k Lands Tribunal. Jednání u Lands Tribunal je novým jednáním (26). V této fázi řízení mohla VOA dále vydat příkazy k poskytnutí informací a dosáhnout zveřejnění příslušných informací ze strany společnosti BT. Konkrétně, pro ocenění v roce 2000 byly VOA a NERA schopny získat významné údaje, které v roce 1997 neměly k dispozici, např. úplné rozčlenění výnosů a nákladů společnosti BT pro rok 1992/3, pětiletý plán společnosti BT vypracovaný před předpokládaným dnem ocenění a historické údaje o počtu linek a volání a cenách a o počtu a ceně pronajatých linek. Tyto nové informace ovlivnily všechny hlavní části ocenění, včetně prognózy výnosů a provozních nákladů, budoucích kapitálových výdajů a potřebné návratnosti u hypotetického nájemce.

| (90) | Některé tyto změny vedly ke zvýšení zdanitelné hodnoty. To byl případ těchto činitelů:






  — | VOA nakonec použila potřebnou návratnost u nájemce ve výši 12,27 % v reálných hodnotách místo 12,5 %, jak původně schválil Valuation Tribunal. |
| --- | --- | --- |

(90)

Některé tyto změny vedly ke zvýšení zdanitelné hodnoty. To byl případ těchto činitelů:

—

VOA nakonec použila potřebnou návratnost u nájemce ve výši 12,27 % v reálných hodnotách místo 12,5 %, jak původně schválil Valuation Tribunal.

| — | Kapitálové výdaje u nezdanitelných aktiv nájemce byly významně revidovány směrem dolů, a to zejména na základě informací z obchodního plánu společnosti BT z roku 1993, který v roce 1997 nebyl k dispozici. |
| --- | --- |

—

Kapitálové výdaje u nezdanitelných aktiv nájemce byly významně revidovány směrem dolů, a to zejména na základě informací z obchodního plánu společnosti BT z roku 1993, který v roce 1997 nebyl k dispozici.

| — | Náklady na nadbytečnost se snížily z 50 000 GBP na 33 900 GBP v roce 1992/3. |
| --- | --- |

—

Náklady na nadbytečnost se snížily z 50 000 GBP na 33 900 GBP v roce 1992/3.

| (91) | Činitelem, který měl hlavní vliv na snížení zdanitelné hodnoty, byla změna v prognóze budoucích příjmů a nákladů. Revidovaná verze v porovnání s prognózami použitými při ocenění v roce 1997 předvídala vyšší zisky v prvním roce, avšak nižší v letech následujících. Přesněji, tyto změny lze přičíst níže uvedeným prvkům:






  — | Faktor X v horním cenovém rozsahu (27) se v roce 1997/8 změnil z -4,5 % na -7,5 %, jelikož posun na -4,5 %, ke kterému došlo v roce 1997 a který se použil při ocenění v roce 1997, nemohl být k předpokládanému dni ocenění přiměřeně předvídán. |
| --- | --- | --- |

(91)

Činitelem, který měl hlavní vliv na snížení zdanitelné hodnoty, byla změna v prognóze budoucích příjmů a nákladů. Revidovaná verze v porovnání s prognózami použitými při ocenění v roce 1997 předvídala vyšší zisky v prvním roce, avšak nižší v letech následujících. Přesněji, tyto změny lze přičíst níže uvedeným prvkům:

—

Faktor X v horním cenovém rozsahu (27) se v roce 1997/8 změnil z -4,5 % na -7,5 %, jelikož posun na -4,5 %, ke kterému došlo v roce 1997 a který se použil při ocenění v roce 1997, nemohl být k předpokládanému dni ocenění přiměřeně předvídán.

| — | Prognóza ročního snížení příspěvku na přístupový deficit za minutu (28) se zvýšila z - 3 % na - 12 %, poněvadž prognóza z roku 1997 dostatečně nezohlednila snížení velikosti přístupového deficitu, jelikož ceny přípojných vedení rostly rychleji než náklady. |
| --- | --- |

—

Prognóza ročního snížení příspěvku na přístupový deficit za minutu (28) se zvýšila z - 3 % na - 12 %, poněvadž prognóza z roku 1997 dostatečně nezohlednila snížení velikosti přístupového deficitu, jelikož ceny přípojných vedení rostly rychleji než náklady.

| — | V ocenění z roku 1997 VOA a NERA předpokládaly, že ceny tuzemských pronajatých linek porostou spolu s inflací. Tento předpoklad nebyl podpořen údaji o historických cenách pronajatých linek, které poté společnost BT zveřejnila, a předpokládalo se, že tyto ceny budou v rámci ocenění v roce 2000 stálé. |
| --- | --- |

—

V ocenění z roku 1997 VOA a NERA předpokládaly, že ceny tuzemských pronajatých linek porostou spolu s inflací. Tento předpoklad nebyl podpořen údaji o historických cenách pronajatých linek, které poté společnost BT zveřejnila, a předpokládalo se, že tyto ceny budou v rámci ocenění v roce 2000 stálé.

| — | Při ocenění v roce 2000 byla poskytnuta sleva za dodatečné náklady na outsourcing. |
| --- | --- |

—

Při ocenění v roce 2000 byla poskytnuta sleva za dodatečné náklady na outsourcing.

| (92) | Společný účinek těchto činitelů znamenal, že konečné ocenění bylo nižší, než jaké VOA původně vypočítala v roce 1997. |
| --- | --- |

(92)

Společný účinek těchto činitelů znamenal, že konečné ocenění bylo nižší, než jaké VOA původně vypočítala v roce 1997.

| (93) | Pokud jde o bod, který Komise předložila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, a to zda metoda příjmů a výdajů správně zohledňuje možnou neefektivnost a nižší ziskovost společností, u nichž se metoda příjmů a výdajů uplatňuje, orgány Spojeného království odpověděly, že oceňování vychází z předpokladu průměrné míry účinnosti. Pokud existují důkazy o nižší než průměrné účinnosti, musí oceňovatel používající metodu příjmů a výdajů provést úpravy s ohledem na odhadované příjmy a výdaje. Orgány Spojeného království tvrdí, že existují důkazy, že společnost BT dosahuje průměrné míry účinnosti (29) a k provedení správného ocenění jejího majetku se úprava nepovažovala za nutnou. Na otázku týkající se povinností univerzální služby a způsobu, jakým se k nim přihlíželo při ocenění společnosti BT, orgány Spojeného království vysvětlily, že s ohledem na takovéto povinnosti univerzální služby se neposkytuje žádná zvláštní sleva. Náklady na povinnosti univerzální služby jsou zahrnuty v celkových odhadovaných kapitálových výdajích na rozšíření sítě a v celkových provozních nákladech. Vyšší výnosy plynoucí ze služby zákazníkům v rámci povinností univerzální služby a ze zlepšení značky v souvislosti s povinnostmi univerzální služby (pokud existuje), jsou zahrnuty v očekávaných příjmech. |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o bod, který Komise předložila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, a to zda metoda příjmů a výdajů správně zohledňuje možnou neefektivnost a nižší ziskovost společností, u nichž se metoda příjmů a výdajů uplatňuje, orgány Spojeného království odpověděly, že oceňování vychází z předpokladu průměrné míry účinnosti. Pokud existují důkazy o nižší než průměrné účinnosti, musí oceňovatel používající metodu příjmů a výdajů provést úpravy s ohledem na odhadované příjmy a výdaje. Orgány Spojeného království tvrdí, že existují důkazy, že společnost BT dosahuje průměrné míry účinnosti (29) a k provedení správného ocenění jejího majetku se úprava nepovažovala za nutnou. Na otázku týkající se povinností univerzální služby a způsobu, jakým se k nim přihlíželo při ocenění společnosti BT, orgány Spojeného království vysvětlily, že s ohledem na takovéto povinnosti univerzální služby se neposkytuje žádná zvláštní sleva. Náklady na povinnosti univerzální služby jsou zahrnuty v celkových odhadovaných kapitálových výdajích na rozšíření sítě a v celkových provozních nákladech. Vyšší výnosy plynoucí ze služby zákazníkům v rámci povinností univerzální služby a ze zlepšení značky v souvislosti s povinnostmi univerzální služby (pokud existuje), jsou zahrnuty v očekávaných příjmech.

| (94) | V případě společnosti Kingston se použil obdobný, ale mnohem jednodušší odstupňovaný přístup k metodě příjmů a výdajů. Nebyl vypracován žádný model předvídající obrat, který by bylo možno odvodit z držby majetku v období pěti let. Důvodem je to, že v oblasti aglomerace Hull se nenacházejí žádné sítě obsluhující zákazníky z řad domácností, které by soutěžily se společností Kingston, žádná kabelová televize a jen malá konkurence ze strany komerčních linek. Vzhledem ke stabilnější situaci na trhu v oblasti Hullu v případě společnosti Kingston bylo rozhodnuto, že pětiletý odhad není nutný. |
| --- | --- |

(94)

V případě společnosti Kingston se použil obdobný, ale mnohem jednodušší odstupňovaný přístup k metodě příjmů a výdajů. Nebyl vypracován žádný model předvídající obrat, který by bylo možno odvodit z držby majetku v období pěti let. Důvodem je to, že v oblasti aglomerace Hull se nenacházejí žádné sítě obsluhující zákazníky z řad domácností, které by soutěžily se společností Kingston, žádná kabelová televize a jen malá konkurence ze strany komerčních linek. Vzhledem ke stabilnější situaci na trhu v oblasti Hullu v případě společnosti Kingston bylo rozhodnuto, že pětiletý odhad není nutný.

| (95) | Místo toho se pro období 1995-2000 přihlédlo ke skutečnému obratu a provozním nákladům v období 3 let předcházejících předpokládanému dni ocenění a na základě toho se předpokládalo, že by hypotetický nájemce mohl přiměřeně předvídat čistý příjem ve výši přibližně 9,5 milionů GBP ročně před uhrazením nájemného. Potřebná návratnost u nájemce byla stanovena na 12,5 % hodnoty nezdanitelných aktiv (předpoklad, že činí 64 milionů GBP), z čehož vyplynula návratnost ve výši 8 milionů GBP, která se odečetla od čistého příjmu. Zbývající částka ve výši 1,5 milionu GBP je k dispozici na nájemné a byla stanovena jako zdanitelná hodnota společnosti Kingston pro toto období. Stejná metoda při použití údajů dostupných v roce 1998 a 2003 dává zdanitelnou hodnotu ve výši 5,1 milionů GBP pro období 2000-2005 a 7 milionů GBP pro období 2005-2010. |
| --- | --- |

(95)

Místo toho se pro období 1995-2000 přihlédlo ke skutečnému obratu a provozním nákladům v období 3 let předcházejících předpokládanému dni ocenění a na základě toho se předpokládalo, že by hypotetický nájemce mohl přiměřeně předvídat čistý příjem ve výši přibližně 9,5 milionů GBP ročně před uhrazením nájemného. Potřebná návratnost u nájemce byla stanovena na 12,5 % hodnoty nezdanitelných aktiv (předpoklad, že činí 64 milionů GBP), z čehož vyplynula návratnost ve výši 8 milionů GBP, která se odečetla od čistého příjmu. Zbývající částka ve výši 1,5 milionu GBP je k dispozici na nájemné a byla stanovena jako zdanitelná hodnota společnosti Kingston pro toto období. Stejná metoda při použití údajů dostupných v roce 1998 a 2003 dává zdanitelnou hodnotu ve výši 5,1 milionů GBP pro období 2000-2005 a 7 milionů GBP pro období 2005-2010.

4.3   Mechanismus revizí

| (96) | Orgány Spojeného království rovněž poskytly vysvětlení k mechanismu revizí, který se v případě společnosti BT používal. Vysvětlily, že podle dodatku 6 k LGFA z roku 1988, společnost BT, stejně jako ostatní poplatníci, má nárok na to, aby se její zdanitelná hodnota změnila, dojde-li v průběhu pětiletého oceňovacího období k významné změně okolností. K významné změně okolností se přihlédne, jako kdyby k ní došlo k předpokládanému dni ocenění. V případě společnosti BT dochází k významné změně okolností každý den, a to buď kvůli rozšíření její sítě (účinek zvyšující hodnotu) nebo kvůli rozvoji konkurenčních sítí (účinky snižující hodnotu) (30). Teoreticky by ocenění pomocí metody příjmů a výdajů mělo být prováděno každý rok s přihlédnutím k tomu, jak tyto významné změny okolností mohly změnit pětiletý plán společnosti BT k předpokládanému dni ocenění. Místo upřednostnění této složité metody se orgány Spojeného království a společnost BT dohodly na náhradní metodě úprav na základě vývoje podílů společnosti BT na trhu v porovnání s jejím podílem na trhu v roce, který předchází počátku platnosti přehledu, a pomocí údajů zveřejněných OFCOM. |
| --- | --- |

(96)

Orgány Spojeného království rovněž poskytly vysvětlení k mechanismu revizí, který se v případě společnosti BT používal. Vysvětlily, že podle dodatku 6 k LGFA z roku 1988, společnost BT, stejně jako ostatní poplatníci, má nárok na to, aby se její zdanitelná hodnota změnila, dojde-li v průběhu pětiletého oceňovacího období k významné změně okolností. K významné změně okolností se přihlédne, jako kdyby k ní došlo k předpokládanému dni ocenění. V případě společnosti BT dochází k významné změně okolností každý den, a to buď kvůli rozšíření její sítě (účinek zvyšující hodnotu) nebo kvůli rozvoji konkurenčních sítí (účinky snižující hodnotu) (30). Teoreticky by ocenění pomocí metody příjmů a výdajů mělo být prováděno každý rok s přihlédnutím k tomu, jak tyto významné změny okolností mohly změnit pětiletý plán společnosti BT k předpokládanému dni ocenění. Místo upřednostnění této složité metody se orgány Spojeného království a společnost BT dohodly na náhradní metodě úprav na základě vývoje podílů společnosti BT na trhu v porovnání s jejím podílem na trhu v roce, který předchází počátku platnosti přehledu, a pomocí údajů zveřejněných OFCOM.

| (97) | Podíl na trhu se vypočetl vydělením celkového součtu všech kategorií příslušných výnosů společnosti BT celkovým součtem všech příslušných kategorií výnosů na trhu pevné telefonie ve Spojeném království. Těmito příslušnými kategoriemi jsou: a) místní volání; b) vnitrostátní volání, c) mezinárodní volání, d) volání do mobilních sítí; e) ostatní volání, f) přípojky telefonních linek, g) pronájem telefonních linek, h) pronájem tuzemských soukromých najatých linek (tato kategorie zahrnuje trh, na němž soutěží společnosti BT a Vtesse), i) tuzemské soukromé pronajaté přípojky, j) mezinárodní soukromé pronajaté okruhy, k) propojení a l) telex (přehled z roku 1995). |
| --- | --- |

(97)

Podíl na trhu se vypočetl vydělením celkového součtu všech kategorií příslušných výnosů společnosti BT celkovým součtem všech příslušných kategorií výnosů na trhu pevné telefonie ve Spojeném království. Těmito příslušnými kategoriemi jsou: a) místní volání; b) vnitrostátní volání, c) mezinárodní volání, d) volání do mobilních sítí; e) ostatní volání, f) přípojky telefonních linek, g) pronájem telefonních linek, h) pronájem tuzemských soukromých najatých linek (tato kategorie zahrnuje trh, na němž soutěží společnosti BT a Vtesse), i) tuzemské soukromé pronajaté přípojky, j) mezinárodní soukromé pronajaté okruhy, k) propojení a l) telex (přehled z roku 1995).

| (98) | Použijeme-li jako příklad přehled na období 2000-2005, takto vypočtený podíl společnosti BT na trhu v roce 2000 činil 68,47 %. Zdanitelná hodnota jejího majetku v roce 2000 činila 467 milionů GBP v Anglii a 26 milionů GBP ve Walesu. Pro následující rok poklesl podíl společnosti BT na trhu na 65,03 %. Zdanitelná hodnota pro rok 2001 byla proto stanovena na 467 milionů GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 milionů GBP pro Anglii a 26 milionů GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milionů GBP pro Wales. V následujícím roce údaje OFCOM nasvědčovaly o malém snížení jejího podílu na trhu, což však nevedlo k žádnému snížení zdanitelné hodnoty společnosti BT. V letech 2003/4 a 2004/5 se podíl společnosti BT na trhu zvýšil na 67,6 % resp. 68,0 %. V porovnání s podílem na trhu v roce 2000 (31), který sloužil jako srovnávací měřítko, to vedlo ke zdanitelným hodnotám 447,5 milionů GBP resp. 450,6 milionů GBP (32). |
| --- | --- |

(98)

Použijeme-li jako příklad přehled na období 2000-2005, takto vypočtený podíl společnosti BT na trhu v roce 2000 činil 68,47 %. Zdanitelná hodnota jejího majetku v roce 2000 činila 467 milionů GBP v Anglii a 26 milionů GBP ve Walesu. Pro následující rok poklesl podíl společnosti BT na trhu na 65,03 %. Zdanitelná hodnota pro rok 2001 byla proto stanovena na 467 milionů GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 milionů GBP pro Anglii a 26 milionů GBP x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milionů GBP pro Wales. V následujícím roce údaje OFCOM nasvědčovaly o malém snížení jejího podílu na trhu, což však nevedlo k žádnému snížení zdanitelné hodnoty společnosti BT. V letech 2003/4 a 2004/5 se podíl společnosti BT na trhu zvýšil na 67,6 % resp. 68,0 %. V porovnání s podílem na trhu v roce 2000 (31), který sloužil jako srovnávací měřítko, to vedlo ke zdanitelným hodnotám 447,5 milionů GBP resp. 450,6 milionů GBP (32).

| (99) | Z této metody vyplývají pro období 1995-2000 a 2000-2005 níže uvedené výsledky:








  Společnost BT | Přehled | Anglie | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.1995 | 1995 | 445 milionů GBP | 25 milionů GBP |
| 1.4.1996 | 1995 | 412 milionů GBP | 23 milionů GBP |
| 1.4.1997 | 1995 | 392 milionů GBP | 22 milionů GBP |
| 1.4.1998 | 1995 | 366 milionů GBP | 20 milionů GBP |
| 1.4.1999 | 1995 | 347 milionů GBP | 19 milionů GBP |
| 1.4.2000 | 2000 | 467 milionů GBP | 26 milionů GBP |
| 1.4.2001 | 2000 | 443,5 milionů GBP | 24,7 milionů GBP |
| 1.4.2002 | 2000 | 443,5 milionů GBP | 24,7 milionů GBP |
| 1.4.2003 | 2000 | 447,5 milionů GBP | 24,9 milionů GBP |
| 1.4.2004 | 2000 | 450,6 milionů GBP | 25,1 milionů GBP |

(99)

Z této metody vyplývají pro období 1995-2000 a 2000-2005 níže uvedené výsledky:

Společnost BT

Přehled

Anglie

Wales

1.4.1995

1995

445 milionů GBP

25 milionů GBP

1.4.1996

1995

412 milionů GBP

23 milionů GBP

1.4.1997

1995

392 milionů GBP

22 milionů GBP

1.4.1998

1995

366 milionů GBP

20 milionů GBP

1.4.1999

1995

347 milionů GBP

19 milionů GBP

1.4.2000

2000

467 milionů GBP

26 milionů GBP

1.4.2001

2000

443,5 milionů GBP

24,7 milionů GBP

1.4.2002

2000

443,5 milionů GBP

24,7 milionů GBP

1.4.2003

2000

447,5 milionů GBP

24,9 milionů GBP

1.4.2004

2000

450,6 milionů GBP

25,1 milionů GBP

| (100) | Pro období 2005-2010 orgány Spojeného království uvedly, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů od OFCOM bude zrušen mechanismus revizí, který se používal pro první dvě období (33). Namísto původního systému hodlají orgány Spojeného království používat úplnou metodu příjmů a výdajů každoročně, což bude odrážet veškeré fyzické změny, včetně nových aktivovaných vláken, avšak v rámci hospodářských podmínek, které existovaly k předpokládanému dni ocenění (34). Podoba tohoto systému se ještě dokončuje. |
| --- | --- |

(100)

Pro období 2005-2010 orgány Spojeného království uvedly, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů od OFCOM bude zrušen mechanismus revizí, který se používal pro první dvě období (33). Namísto původního systému hodlají orgány Spojeného království používat úplnou metodu příjmů a výdajů každoročně, což bude odrážet veškeré fyzické změny, včetně nových aktivovaných vláken, avšak v rámci hospodářských podmínek, které existovaly k předpokládanému dni ocenění (34). Podoba tohoto systému se ještě dokončuje.

| (101) | V případě společnosti Kingston se nepoužíval žádný mechanismus revizí. Podle orgánů Spojeného království se u přehledů nemovitostí z roku 1995 a 2000 neprovedly žádné úpravy, jelikož v aglomeraci Kingston upon Hull nevybudovali konkurenti žádné nové sítě a síť společnosti Kingston pokrývala téměř 100 % této oblasti, takže síť nebylo možno dále rozšiřovat. |
| --- | --- |

(101)

V případě společnosti Kingston se nepoužíval žádný mechanismus revizí. Podle orgánů Spojeného království se u přehledů nemovitostí z roku 1995 a 2000 neprovedly žádné úpravy, jelikož v aglomeraci Kingston upon Hull nevybudovali konkurenti žádné nové sítě a síť společnosti Kingston pokrývala téměř 100 % této oblasti, takže síť nebylo možno dále rozšiřovat.

4.4   Existence výhody

| (102) | Orgány Spojeného království nejprve zdůraznily, že všechny metody oceňování by měly vést ke stejnému výsledku: hypotetickému nájemnému, které by bylo placeno za nemovitost. Proto skutečnost, že v případě společností BT a Kingston byla použita jedna metoda ocenění a na ostatní telekomunikační operátory jiná, nenaznačuje, že prvně uvedeným společnostem mohla být poskytnuta výhoda. |
| --- | --- |

(102)

Orgány Spojeného království nejprve zdůraznily, že všechny metody oceňování by měly vést ke stejnému výsledku: hypotetickému nájemnému, které by bylo placeno za nemovitost. Proto skutečnost, že v případě společností BT a Kingston byla použita jedna metoda ocenění a na ostatní telekomunikační operátory jiná, nenaznačuje, že prvně uvedeným společnostem mohla být poskytnuta výhoda.

| (103) | Zastávají názor, že existují dva způsoby, jimiž by bylo možno prokázat existenci selektivní výhody:






  a) | buď prokázáním toho, ocenění příjmů a výdajů telekomunikačních operátorů vyjma společnosti BT a Kingston by vedlo k nižší zdanitelné hodnotě, než jaká byla stanovena pomocí metody založené na nájemném, aby se prokázalo, že metoda příjmů a výdajů je chybná nebo soustavně majetek podhodnocuje; |
| --- | --- | --- |

(103)

Zastávají názor, že existují dva způsoby, jimiž by bylo možno prokázat existenci selektivní výhody:

a)

buď prokázáním toho, ocenění příjmů a výdajů telekomunikačních operátorů vyjma společnosti BT a Kingston by vedlo k nižší zdanitelné hodnotě, než jaká byla stanovena pomocí metody založené na nájemném, aby se prokázalo, že metoda příjmů a výdajů je chybná nebo soustavně majetek podhodnocuje;

| b) | nebo prokázáním, že při použití správných a relevantních srovnání měli ostatní telekomunikační operátoři nepřiměřeně vysokou zdanitelnou hodnotu v porovnání se společnostmi BT a Kingston. |
| --- | --- |

b)

nebo prokázáním, že při použití správných a relevantních srovnání měli ostatní telekomunikační operátoři nepřiměřeně vysokou zdanitelnou hodnotu v porovnání se společnostmi BT a Kingston.

| (104) | K prokázání písmena a) by bylo nutné provést ocenění příjmů a výdajů ostatních telekomunikačních operátorů, aby se zjistilo, zda byly pomocí metody příjmů a výdajů a metody založené na nájemném získány srovnatelné výsledky. Žádný telekomunikační operátor toto neprovedl a orgány Spojeného království předpokládají, že pokud by ocenění jejich sítě pomocí metody příjmů a výdajů bylo nižší, členové skupiny Altnet a společnost Vtesse by toto uvedli (35). Co se týká VOA, ta nemá k dispozici obchodní plány těchto telekomunikačních operátorů. Proto není schopna posoudit jejich očekávané příjmy a výdaje odvozené z držby jejich sítě a stanovit nájemné, které by byli ochotni platit podle metody příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(104)

K prokázání písmena a) by bylo nutné provést ocenění příjmů a výdajů ostatních telekomunikačních operátorů, aby se zjistilo, zda byly pomocí metody příjmů a výdajů a metody založené na nájemném získány srovnatelné výsledky. Žádný telekomunikační operátor toto neprovedl a orgány Spojeného království předpokládají, že pokud by ocenění jejich sítě pomocí metody příjmů a výdajů bylo nižší, členové skupiny Altnet a společnost Vtesse by toto uvedli (35). Co se týká VOA, ta nemá k dispozici obchodní plány těchto telekomunikačních operátorů. Proto není schopna posoudit jejich očekávané příjmy a výdaje odvozené z držby jejich sítě a stanovit nájemné, které by byli ochotni platit podle metody příjmů a výdajů.

| (105) | Co se týká písmene b), orgány Spojeného království uvádějí, že společnost Vtesse a Komise navrhly, aby se porovnal procentní podíl příjmů hrazený společností Vtesse v poplatcích v porovnání s procentem příjmů, které platí společnosti BT a Kingston. Orgány Spojeného království za prvé uvádějí, že tento poměr není důležitý. Uvádějí, že poplatky jsou daní z hodnoty majetku, a ne daní z příjmu, zisku nebo výnosů z kapitálu. Hodnota majetku nezávisí na obratu konkrétního držitele: dva podniky mohou držet totožné nemovitosti, přesto by se jejich obrat mohl velmi lišit v závislosti na povaze a úspěšnosti jejich podnikáni. I nájemci ve stejné oblasti podnikání mohou mít výrazně odlišné obraty v závislosti na své efektivnosti. Proto výnosy nejsou žádným důkazem, pokud jde o to nájemné, jehož by bylo dosaženo při „smlouvání na trhu“, a přikládat jakoukoli váhu údajnému nepoměru mezi procentem příjmů vydaných na úhradu poplatků není správné. |
| --- | --- |

(105)

Co se týká písmene b), orgány Spojeného království uvádějí, že společnost Vtesse a Komise navrhly, aby se porovnal procentní podíl příjmů hrazený společností Vtesse v poplatcích v porovnání s procentem příjmů, které platí společnosti BT a Kingston. Orgány Spojeného království za prvé uvádějí, že tento poměr není důležitý. Uvádějí, že poplatky jsou daní z hodnoty majetku, a ne daní z příjmu, zisku nebo výnosů z kapitálu. Hodnota majetku nezávisí na obratu konkrétního držitele: dva podniky mohou držet totožné nemovitosti, přesto by se jejich obrat mohl velmi lišit v závislosti na povaze a úspěšnosti jejich podnikáni. I nájemci ve stejné oblasti podnikání mohou mít výrazně odlišné obraty v závislosti na své efektivnosti. Proto výnosy nejsou žádným důkazem, pokud jde o to nájemné, jehož by bylo dosaženo při „smlouvání na trhu“, a přikládat jakoukoli váhu údajnému nepoměru mezi procentem příjmů vydaných na úhradu poplatků není správné.

| (106) | V každém případě orgány Spojeného království uvádějí, že správný poměr poplatků/příjmů (36) pro společnosti BT a Kingston ve Spojeném království by byl tento: | 1995/96 | 2000/01 | 2005/06 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

V každém případě orgány Spojeného království uvádějí, že správný poměr poplatků/příjmů (36) pro společnosti BT a Kingston ve Spojeném království by byl tento:

1995/96

2000/01

2005/06

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | Orgány Spojeného království vysvětlily, že rozdíl mezi poměrem, k němuž došly u společnosti BT, a poměrem vypočteným pro zmíněnou společnost společností Vtesse (2 %) lze vysvětlit tím, že společnost Vtesse porovnávala příjmy společnosti BT ve Spojeném království se zdanitelnou hodnotou její sítě v Anglii a Walesu. Společnost Vtesse nepřihlédla k samostatně posuzovaným nemovitostem a zdanitelné hodnotě majetku společnosti BT ve Skotsku a Severním Irsku. Rozdíl mezi poměry uvedenými společností Vtesse a orgány Spojeného království lze dále vysvětlit skutečností, že orgány Spojeného království vypočetly poměr poplatků a příjmů pomocí revidovaných výnosů pro společnosti BT a Kingston, které byly upraveny, aby se zohlednily nerelevantní příjmy a přihlédlo k odhadovaným budoucím trendům. |
| --- | --- |

(107)

Orgány Spojeného království vysvětlily, že rozdíl mezi poměrem, k němuž došly u společnosti BT, a poměrem vypočteným pro zmíněnou společnost společností Vtesse (2 %) lze vysvětlit tím, že společnost Vtesse porovnávala příjmy společnosti BT ve Spojeném království se zdanitelnou hodnotou její sítě v Anglii a Walesu. Společnost Vtesse nepřihlédla k samostatně posuzovaným nemovitostem a zdanitelné hodnotě majetku společnosti BT ve Skotsku a Severním Irsku. Rozdíl mezi poměry uvedenými společností Vtesse a orgány Spojeného království lze dále vysvětlit skutečností, že orgány Spojeného království vypočetly poměr poplatků a příjmů pomocí revidovaných výnosů pro společnosti BT a Kingston, které byly upraveny, aby se zohlednily nerelevantní příjmy a přihlédlo k odhadovaným budoucím trendům.

| (108) | V každém případě, i kdyby přístup využívající procenta příjmů byl oprávněný, orgány Spojeného království tvrdí, že údaje, které poskytla společnost Vtesse a které Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení, neprokazují existenci jakékoliv výhody pro společnost BT. Naopak, uvádějí, že když se se společností BT porovnají všichni telekomunikační operátoři skupiny Altnet jako celek, procento příjmů ukazuje, že společnost BT neplatila méně než operátoři skupiny Altnet. V posledním roce platnosti přehledu z roku 2000 připadlo na společnost BT přibližně 70 % celkové zdanitelné hodnoty pevných telekomunikací a přibližně 71,6 % příjmů za volání a přístup a menší procento ostatních příjmů z trhu pevných telekomunikací. Podle orgánů Spojeného království tyto údaje prokazují, že v přehledech z roku 1995 a 2000 neexistuje žádný systémový problém, pokud jde o ocenění. |
| --- | --- |

(108)

V každém případě, i kdyby přístup využívající procenta příjmů byl oprávněný, orgány Spojeného království tvrdí, že údaje, které poskytla společnost Vtesse a které Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení, neprokazují existenci jakékoliv výhody pro společnost BT. Naopak, uvádějí, že když se se společností BT porovnají všichni telekomunikační operátoři skupiny Altnet jako celek, procento příjmů ukazuje, že společnost BT neplatila méně než operátoři skupiny Altnet. V posledním roce platnosti přehledu z roku 2000 připadlo na společnost BT přibližně 70 % celkové zdanitelné hodnoty pevných telekomunikací a přibližně 71,6 % příjmů za volání a přístup a menší procento ostatních příjmů z trhu pevných telekomunikací. Podle orgánů Spojeného království tyto údaje prokazují, že v přehledech z roku 1995 a 2000 neexistuje žádný systémový problém, pokud jde o ocenění.

| (109) | Pokud jde o otázku mezního zdanění, orgány Spojeného království popírají, že rozdílný způsob zdanění dodatečných vláken přináší nějakou výhodu společnostem BT nebo Kingston. Spouštěcím impulzem pro zdanitelnost vláken telekomunikačních operátorů podle metody nájemného je aktivace těchto vláken. Tak tomu však není v případě nových vláken společností BT a Kingston při použití metody příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o otázku mezního zdanění, orgány Spojeného království popírají, že rozdílný způsob zdanění dodatečných vláken přináší nějakou výhodu společnostem BT nebo Kingston. Spouštěcím impulzem pro zdanitelnost vláken telekomunikačních operátorů podle metody nájemného je aktivace těchto vláken. Tak tomu však není v případě nových vláken společností BT a Kingston při použití metody příjmů a výdajů.

| (110) | Metoda příjmů a výdajů předvídá příjmy a výdaje v období příštích pěti let. Vlákna potřebná pro podnikání společnosti BT během pětileté doby platnosti přehledu jsou zohledněna při posouzení zdanitelné hodnoty, jelikož příjmy z těchto vláken jsou zahrnuty do ocenění příjmů a výdajů. Obchodní poplatky jsou proto splatné s ohledem na optická vlákna ode dne počátku platnosti přehledu, nejen ode dne, kdy jsou aktivována. Fyzické rozšíření majetku společnosti BT je dále zohledněno mechanismem ročních revizí, který je založen na vývoji podílů společnosti BT na trhu, jak bylo popsáno v bodech 96 až 100. |
| --- | --- |

(110)

Metoda příjmů a výdajů předvídá příjmy a výdaje v období příštích pěti let. Vlákna potřebná pro podnikání společnosti BT během pětileté doby platnosti přehledu jsou zohledněna při posouzení zdanitelné hodnoty, jelikož příjmy z těchto vláken jsou zahrnuty do ocenění příjmů a výdajů. Obchodní poplatky jsou proto splatné s ohledem na optická vlákna ode dne počátku platnosti přehledu, nejen ode dne, kdy jsou aktivována. Fyzické rozšíření majetku společnosti BT je dále zohledněno mechanismem ročních revizí, který je založen na vývoji podílů společnosti BT na trhu, jak bylo popsáno v bodech 96 až 100.

| (111) | Orgány Spojeného království uznávají, že metody oceňování nutně vyžadují rozdílný přístup, pokud jde o ošetření aktivace dodatečných vláken, zdůrazňují však, že konečný výsledek ocenění je v obou případech ten, že hodnota vláken pro držitele je v zdanitelné hodnotě zohledněna. |
| --- | --- |

(111)

Orgány Spojeného království uznávají, že metody oceňování nutně vyžadují rozdílný přístup, pokud jde o ošetření aktivace dodatečných vláken, zdůrazňují však, že konečný výsledek ocenění je v obou případech ten, že hodnota vláken pro držitele je v zdanitelné hodnotě zohledněna.

V.   PŘIPOMÍNKY OFCOM

| (112) | OFCOM je nezávislým regulátorem a orgánem pro hospodářskou soutěž pro odvětví komunikací ve Spojeném království. Připomínky orgánů Spojeného království poskytla ústřední vláda Spojeného království a nepředstavují názory OFCOM. Proto Komise dopisem ze dne 26. července 2005 OFCOM požádala, aby podal své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Tyto připomínky OFCOM poskytl dopisem ze dne 21. září 2005. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM je nezávislým regulátorem a orgánem pro hospodářskou soutěž pro odvětví komunikací ve Spojeném království. Připomínky orgánů Spojeného království poskytla ústřední vláda Spojeného království a nepředstavují názory OFCOM. Proto Komise dopisem ze dne 26. července 2005 OFCOM požádala, aby podal své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Tyto připomínky OFCOM poskytl dopisem ze dne 21. září 2005.

| (113) | OFCOM posoudil rozsah, nakolik mohou mít rozdíly v metodice a v postupech vliv na podmínky hospodářské soutěže. Jeho obecný závěr byl ten, že systém obchodních poplatků v současnosti nemá nepříznivý účinek na podmínky hospodářské soutěže na telekomunikačním trhu. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM posoudil rozsah, nakolik mohou mít rozdíly v metodice a v postupech vliv na podmínky hospodářské soutěže. Jeho obecný závěr byl ten, že systém obchodních poplatků v současnosti nemá nepříznivý účinek na podmínky hospodářské soutěže na telekomunikačním trhu.

| (114) | Co se týká poměru poplatků a příjmů, OFCOM zastává názor, že tento poměr není vhodný pro posouzení spravedlnosti systému obchodních poplatků. Zdůrazňuje, že poplatky souvisejí s očekávaným tržním nájemným, které bude pravděpodobně odrážet účinné užívání majetku. Pokud společnost majetek nevyužívá efektivně, poplatky mohou činit významnou část jejích příjmů. Např. poměr poplatků a příjmů pro optickou síť může záviset na množství dat, pro něž se používá. Rozdíly v poměru poplatků a příjmů různých společností mohou proto jednoduše odrážet rozdíl v hodnotě služeb, které poskytují zákazníkům prostřednictvím obdobného zdanitelného majetku. |
| --- | --- |

(114)

Co se týká poměru poplatků a příjmů, OFCOM zastává názor, že tento poměr není vhodný pro posouzení spravedlnosti systému obchodních poplatků. Zdůrazňuje, že poplatky souvisejí s očekávaným tržním nájemným, které bude pravděpodobně odrážet účinné užívání majetku. Pokud společnost majetek nevyužívá efektivně, poplatky mohou činit významnou část jejích příjmů. Např. poměr poplatků a příjmů pro optickou síť může záviset na množství dat, pro něž se používá. Rozdíly v poměru poplatků a příjmů různých společností mohou proto jednoduše odrážet rozdíl v hodnotě služeb, které poskytují zákazníkům prostřednictvím obdobného zdanitelného majetku.

| (115) | OFCOM dále vypočetl poměr poplatků a příjmů pro určitý počet telekomunikačních operátorů ve Spojeném království: | Daňová povinnost v roce 2005 (v milionech GBP) | Příjmy za rok 2005
  (v milionech GBP) | Poplatky/příjmy
  (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

OFCOM dále vypočetl poměr poplatků a příjmů pro určitý počet telekomunikačních operátorů ve Spojeném království:

Daňová povinnost v roce 2005 (v milionech GBP)

Příjmy za rok 2005

(v milionech GBP)

Poplatky/příjmy

(v %)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM vypočetl rovněž poměr společnosti Vtesse pro rok 2003, což byl jediný rok, pro nějž měl k dispozici údaje. Tento poměr činil 2,1 %. Tyto údaje prokazují, že se poměr mezi poplatky a příjmy značně liší a že neexistuje jednoznačný vzorec s ohledem na objem výnosů. OFCOM dospěl k závěru, že tento poměr je nejenže chybnou metodikou pro posouzení spravedlnosti systému obchodních poplatků, ale tvrzení, že společnost BT obecně platí v poplatcích menší část v porovnání se svými příjmy než její konkurenti, se zdá být nesprávný. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM vypočetl rovněž poměr společnosti Vtesse pro rok 2003, což byl jediný rok, pro nějž měl k dispozici údaje. Tento poměr činil 2,1 %. Tyto údaje prokazují, že se poměr mezi poplatky a příjmy značně liší a že neexistuje jednoznačný vzorec s ohledem na objem výnosů. OFCOM dospěl k závěru, že tento poměr je nejenže chybnou metodikou pro posouzení spravedlnosti systému obchodních poplatků, ale tvrzení, že společnost BT obecně platí v poplatcích menší část v porovnání se svými příjmy než její konkurenti, se zdá být nesprávný.

| (117) | OFCOM vyzdvihuje obtížnost provedení vhodných srovnání mezi velmi odlišnými telekomunikačními operátory (např. průměrná zdanitelná hodnota kilometru trasy u optické sítě se může velmi lišit podle charakteristik sítě, k níž patří, a počtu aktivovaných vláken na této trase). Nicméně navrhl některé alternativní způsoby porovnání zdanění společnosti BT se zdaněním jejích konkurentů. Např. vypočetl poměr zdanitelné hodnoty a přípojky pro společnost BT a tři společnosti, které se jí nejvíce podobají, pokud jde o místní přístupovou síť, tj. společnosti Kingston, NTL a Telewest. Všechny čtyři společnosti jsou především místními poskytovateli přístupu. Společnosti BT a Kingston jsou oceňovány na základě příjmů a výdajů a společnosti NTL a Telewest jsou oceňovány pomocí metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele. Výsledky výpočtů OFCOM jsou uvedeny v tabulce níže. OFCOM zastává názor, že tyto zdanitelné hodnoty za přípojky se u jednotlivých operátorů příliš neliší. | Zdanitelná hodnota/přípojka |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

OFCOM vyzdvihuje obtížnost provedení vhodných srovnání mezi velmi odlišnými telekomunikačními operátory (např. průměrná zdanitelná hodnota kilometru trasy u optické sítě se může velmi lišit podle charakteristik sítě, k níž patří, a počtu aktivovaných vláken na této trase). Nicméně navrhl některé alternativní způsoby porovnání zdanění společnosti BT se zdaněním jejích konkurentů. Např. vypočetl poměr zdanitelné hodnoty a přípojky pro společnost BT a tři společnosti, které se jí nejvíce podobají, pokud jde o místní přístupovou síť, tj. společnosti Kingston, NTL a Telewest. Všechny čtyři společnosti jsou především místními poskytovateli přístupu. Společnosti BT a Kingston jsou oceňovány na základě příjmů a výdajů a společnosti NTL a Telewest jsou oceňovány pomocí metody odvozené od metody založené na úvaze podnikatele. Výsledky výpočtů OFCOM jsou uvedeny v tabulce níže. OFCOM zastává názor, že tyto zdanitelné hodnoty za přípojky se u jednotlivých operátorů příliš neliší.

Zdanitelná hodnota/přípojka

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | OFCOM proto vyvozuje obecný závěr, že existuje jen málo důkazů na podporu tvrzení, že společnost BT platí podstatně méně než provozovatele optických páteřních sítí. |
| --- | --- |

(118)

OFCOM proto vyvozuje obecný závěr, že existuje jen málo důkazů na podporu tvrzení, že společnost BT platí podstatně méně než provozovatele optických páteřních sítí.

| (119) | OFCOM rovněž analyzoval, zda systém poplatků zavádí nepatřičnou asymetrii, pokud jde o mezní zdanění. K tomuto bodu OFCOM uvádí, že metoda příjmů a výdajů používá odhadované údaje pro výnosy a náklady, a proto zahrnuje případné vybudování sítě, aby byly tyto obchodní plány splněny. Základ příjmů a výdajů není omezen na stav sítě společnosti BT na počátku pětiletého období, ale vyjadřuje potřebné změny, které budou provedeny v průběhu příštích pěti let, s každoročním novým posouzením s cílem postihnout a zdanit významné změny majetku společnosti BT. OFCOM zastává názor, že ačkoli je dodatečný poplatek zjevnější u menších operátorů, jelikož každé aktivované vlákno vede k účtování zvláštního dodatečného poplatku, neznamená to, že zdanitelná hodnota společnosti BT nezahrnuje částky za obdobné změny. OFCOM dospěl k závěru, že nemá žádné důkazy, které by naznačovaly, že na rozdíl od telekomunikačních operátorů hodnocených podle metody nájemného neplatí společnost BT dodatečné poplatky, když aktivuje nové vlákno. Zdá se, že systém v každém případě poskytuje z dlouhodobého hlediska v podstatě symetrický výsledek, ačkoli různými způsoby a méně transparentně. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM rovněž analyzoval, zda systém poplatků zavádí nepatřičnou asymetrii, pokud jde o mezní zdanění. K tomuto bodu OFCOM uvádí, že metoda příjmů a výdajů používá odhadované údaje pro výnosy a náklady, a proto zahrnuje případné vybudování sítě, aby byly tyto obchodní plány splněny. Základ příjmů a výdajů není omezen na stav sítě společnosti BT na počátku pětiletého období, ale vyjadřuje potřebné změny, které budou provedeny v průběhu příštích pěti let, s každoročním novým posouzením s cílem postihnout a zdanit významné změny majetku společnosti BT. OFCOM zastává názor, že ačkoli je dodatečný poplatek zjevnější u menších operátorů, jelikož každé aktivované vlákno vede k účtování zvláštního dodatečného poplatku, neznamená to, že zdanitelná hodnota společnosti BT nezahrnuje částky za obdobné změny. OFCOM dospěl k závěru, že nemá žádné důkazy, které by naznačovaly, že na rozdíl od telekomunikačních operátorů hodnocených podle metody nájemného neplatí společnost BT dodatečné poplatky, když aktivuje nové vlákno. Zdá se, že systém v každém případě poskytuje z dlouhodobého hlediska v podstatě symetrický výsledek, ačkoli různými způsoby a méně transparentně.

VI.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ

| (120) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES „jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. Opatření proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, pokud splňuje tato čtyři kritéria:






  — | poskytuje příjemci (příjemcům) selektivní výhodu |
| --- | --- | --- |

(120)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES „jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. Opatření proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, pokud splňuje tato čtyři kritéria:

—

poskytuje příjemci (příjemcům) selektivní výhodu

| — | je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků |
| --- | --- |

—

je poskytnuto státem nebo ze státních prostředků

| — | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž |
| --- | --- |

—

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž

| — | pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.

| (121) | Aby bylo možno zjistit, zda uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston vedlo k hospodářské výhodě pro tyto dva podniky, musí být analýza Komise dvojí:






  — | Nejprve musí určit, zda byly předpisy týkající se majetkové daně správně uplatněny na společnosti BT a Kingston, a zejména zda bylo oprávněné použití metody příjmů a výdajů a zda bylo uplatněno správně. |
| --- | --- | --- |

(121)

Aby bylo možno zjistit, zda uplatňování majetkové daně na společnosti BT a Kingston vedlo k hospodářské výhodě pro tyto dva podniky, musí být analýza Komise dvojí:

—

Nejprve musí určit, zda byly předpisy týkající se majetkové daně správně uplatněny na společnosti BT a Kingston, a zejména zda bylo oprávněné použití metody příjmů a výdajů a zda bylo uplatněno správně.

| — | Musí rovněž posoudit, zda použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston přináší těmto společnostem výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří jsou oceňování pomocí metody nájemného. |
| --- | --- |

—

Musí rovněž posoudit, zda použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston přináší těmto společnostem výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří jsou oceňování pomocí metody nájemného.

6.1   Správné uplatňování předpisů o majetkové dani na společnosti BT a Kingston

6.1.1   Výběr metody použité na společnosti BT a Kingston

| (122) | Prvním posuzovaným bodembylo, zda orgány Spojeného království měly použít na společnosti BT a Kingston metodu příjmů a výdajů místo metody nájemného, která se jeví jako obecně používaná metoda v odvětví telekomunikací. Otázkou je, zda byl k dispozici dostatek důkazů o nájemném, aby bylo možno posoudit sítě společností BT a Kingston s přihlédnutím k důkazům o nájemném pro období 1995-2000, 2000-2005 a 2005-2010. |
| --- | --- |

(122)

Prvním posuzovaným bodembylo, zda orgány Spojeného království měly použít na společnosti BT a Kingston metodu příjmů a výdajů místo metody nájemného, která se jeví jako obecně používaná metoda v odvětví telekomunikací. Otázkou je, zda byl k dispozici dostatek důkazů o nájemném, aby bylo možno posoudit sítě společností BT a Kingston s přihlédnutím k důkazům o nájemném pro období 1995-2000, 2000-2005 a 2005-2010.

| (123) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise navrhla, že základ pro použití metody nájemného by mohly poskytnout vnitropodnikové ceny mezi maloobchodními divizemi a velkoobchodní divizí společnosti BT, jakož i výnos z nájemného, které společnost BT dostává při pronajímání vlastní infrastruktury. Pokud jde o třetí strany, které podaly připomínky k tomuto rozhodnutí, Altnet Task Force navrhla specifické zdroje informací o nájemném, např. tarify společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek nebo její zveřejněné ceny za zpřístupněná účastnická vedení, které by se mohly použít k určení hodnoty nájemného pro měděné kabely. |
| --- | --- |

(123)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise navrhla, že základ pro použití metody nájemného by mohly poskytnout vnitropodnikové ceny mezi maloobchodními divizemi a velkoobchodní divizí společnosti BT, jakož i výnos z nájemného, které společnost BT dostává při pronajímání vlastní infrastruktury. Pokud jde o třetí strany, které podaly připomínky k tomuto rozhodnutí, Altnet Task Force navrhla specifické zdroje informací o nájemném, např. tarify společnosti BT za velkoobchodní pronájem linek nebo její zveřejněné ceny za zpřístupněná účastnická vedení, které by se mohly použít k určení hodnoty nájemného pro měděné kabely.

| (124) | K těmto bodům společnost BT a orgány Spojeného království vysvětlily, že k ocenění majetku společností BT a Kingston nemohla být použita metoda nájemného. Za prvé, důkazy, které Komise nebo Altnet navrhly použít, nebyly k dispozici pro první dvě oceňovací období (tj. 1995-2000 a 2000-2005). Tak je tomu u tarifů za pronájem LLU, které se používaly od 31. května 2001, nebo u souboru regulačních účtů, který zohledňoval poplatky za převody za služby přístupu společnosti BT. Dále, i pokud by tyto informace byly k dispozici, např. pro poslední oceňovací období 2005-2010, nebyly by relevantní a nebylo by je možno použít pro ocenění velmi specifických sítí společností BT a Kingston. Orgány Spojeného království vysvětlily, že tarif za velkoobchodní pronájem linek a tarif LLU jsou platbami za služby a podle stávající judikatury o majetkové dani nemohou být považovány za důkazy o nájemném k ocenění příslušné části sítě společnosti BT. Jedná se dále o tarify regulované OFCOM a jako takové tedy nejsou „nájemným na otevřeném trhu“. Proto lze těmto poplatkům přikládat jen malou váhu jakožto důkazu o zdanitelné hodnotě. Z těchto důvodů nejsou v případě společnosti BT nebo Kingston k dispozici žádné tržní důkazy k posouzení části sítě související s přístupem, což je jedinečná vlastnost jejich sítí. |
| --- | --- |

(124)

K těmto bodům společnost BT a orgány Spojeného království vysvětlily, že k ocenění majetku společností BT a Kingston nemohla být použita metoda nájemného. Za prvé, důkazy, které Komise nebo Altnet navrhly použít, nebyly k dispozici pro první dvě oceňovací období (tj. 1995-2000 a 2000-2005). Tak je tomu u tarifů za pronájem LLU, které se používaly od 31. května 2001, nebo u souboru regulačních účtů, který zohledňoval poplatky za převody za služby přístupu společnosti BT. Dále, i pokud by tyto informace byly k dispozici, např. pro poslední oceňovací období 2005-2010, nebyly by relevantní a nebylo by je možno použít pro ocenění velmi specifických sítí společností BT a Kingston. Orgány Spojeného království vysvětlily, že tarif za velkoobchodní pronájem linek a tarif LLU jsou platbami za služby a podle stávající judikatury o majetkové dani nemohou být považovány za důkazy o nájemném k ocenění příslušné části sítě společnosti BT. Jedná se dále o tarify regulované OFCOM a jako takové tedy nejsou „nájemným na otevřeném trhu“. Proto lze těmto poplatkům přikládat jen malou váhu jakožto důkazu o zdanitelné hodnotě. Z těchto důvodů nejsou v případě společnosti BT nebo Kingston k dispozici žádné tržní důkazy k posouzení části sítě související s přístupem, což je jedinečná vlastnost jejich sítí.

| (125) | Zdá se rovněž, že i kdyby existovaly důkazy o nájemném odvozené od jiných telekomunikačních operátorů, např. pro optická vlákna, rozdíly mezi používáním optických vláken těmito operátory a používáním ze strany společností BT a Kingston znamenají, že tyto důkazy o nájemném by nebyly zcela relevantní pro ocenění majetku posledně jmenovaných společností. Nájemné za vlákno uváděné společností Vtesse se zakládá na tržních důkazech pro optické dálkové sítě, které obsluhují malý počet zákazníků s vysokým objemem a hodnotou. Sítě společnosti BT a Kingston jsou převážně místními přístupovými sítěmi, které v případě společnosti BT obsluhují miliony jednotlivců. Úlohou jejich optické sítě je hlavně úloha páteřní sítě, která propojuje jejich účastnická vedení. Z tohoto důvodu jsou jejich sítě jedinečné a nelze je srovnávat s žádnými jinými sítěmi ve Spojeném království, včetně takových velkých sítí, jako v případě společnosti Cable & Wireless. Je pravdou, že části sítě BT může tato společnost používat k poskytování služeb, které konkurují společnosti Vtesse, ale nelze je fyzicky a funkčně oddělit od celé sítě společnosti BT. Proto celkově vzato neplní tyto dva druhy sítě stejnou funkci a není pravděpodobné, že by měly stejnou hodnotu nájemného. Tento názor potvrzuje zejména OFCOM, který zdůrazňuje, že se průměrná cena kilometru trasy v případě optické sítě může velmi lišit podle vlastností sítě, k níž patří, a že typologie páteřní sítě společnosti BT je pravděpodobně velmi odlišná od typologie provozovatele páteřní sítě obsluhujícího trh společností. |
| --- | --- |

(125)

Zdá se rovněž, že i kdyby existovaly důkazy o nájemném odvozené od jiných telekomunikačních operátorů, např. pro optická vlákna, rozdíly mezi používáním optických vláken těmito operátory a používáním ze strany společností BT a Kingston znamenají, že tyto důkazy o nájemném by nebyly zcela relevantní pro ocenění majetku posledně jmenovaných společností. Nájemné za vlákno uváděné společností Vtesse se zakládá na tržních důkazech pro optické dálkové sítě, které obsluhují malý počet zákazníků s vysokým objemem a hodnotou. Sítě společnosti BT a Kingston jsou převážně místními přístupovými sítěmi, které v případě společnosti BT obsluhují miliony jednotlivců. Úlohou jejich optické sítě je hlavně úloha páteřní sítě, která propojuje jejich účastnická vedení. Z tohoto důvodu jsou jejich sítě jedinečné a nelze je srovnávat s žádnými jinými sítěmi ve Spojeném království, včetně takových velkých sítí, jako v případě společnosti Cable & Wireless. Je pravdou, že části sítě BT může tato společnost používat k poskytování služeb, které konkurují společnosti Vtesse, ale nelze je fyzicky a funkčně oddělit od celé sítě společnosti BT. Proto celkově vzato neplní tyto dva druhy sítě stejnou funkci a není pravděpodobné, že by měly stejnou hodnotu nájemného. Tento názor potvrzuje zejména OFCOM, který zdůrazňuje, že se průměrná cena kilometru trasy v případě optické sítě může velmi lišit podle vlastností sítě, k níž patří, a že typologie páteřní sítě společnosti BT je pravděpodobně velmi odlišná od typologie provozovatele páteřní sítě obsluhujícího trh společností.

| (126) | Co se týká možnosti použití metody nájemného na části majetku společností BT nebo Kingston, pro něž mohou být dostupné informace o nájemném, a metody příjmů a výdajů na zbytek, toto vyloučila rovněž VOA. Důvodem je to, že metodu příjmů a výdajů lze použít pouze na celý majetek a není možné oddělovat části majetku těchto společností, např. jejich optické sítě, poněvadž majetek je podle britské judikatury nutno posuzovat jako celek, jelikož tyto části jsou plně začleněny do zbytku sítě (37). |
| --- | --- |

(126)

Co se týká možnosti použití metody nájemného na části majetku společností BT nebo Kingston, pro něž mohou být dostupné informace o nájemném, a metody příjmů a výdajů na zbytek, toto vyloučila rovněž VOA. Důvodem je to, že metodu příjmů a výdajů lze použít pouze na celý majetek a není možné oddělovat části majetku těchto společností, např. jejich optické sítě, poněvadž majetek je podle britské judikatury nutno posuzovat jako celek, jelikož tyto části jsou plně začleněny do zbytku sítě (37).

| (127) | Nezávislí odborníci VOA proto usoudili, že metodu nájemného nelze v případě společností BT a Kingston použít. Tento závěr, že metoda příjmů a výdajů byla správná, potvrdil Valuation Tribunal (38). Komise se domnívá, že neexistují žádné průkazné důkazy svědčící o opaku. Proto Komise činí závěr, že nebyl k dispozici dostatek důkazů o nájemném, aby bylo možno v uvažovaných obdobích na jejich základě ocenit sítě společností BT a Kingston a že použití metody příjmů a výdajů ke stanovení zdanitelné hodnoty jejich sítí je proto odůvodněné. |
| --- | --- |

(127)

Nezávislí odborníci VOA proto usoudili, že metodu nájemného nelze v případě společností BT a Kingston použít. Tento závěr, že metoda příjmů a výdajů byla správná, potvrdil Valuation Tribunal (38). Komise se domnívá, že neexistují žádné průkazné důkazy svědčící o opaku. Proto Komise činí závěr, že nebyl k dispozici dostatek důkazů o nájemném, aby bylo možno v uvažovaných obdobích na jejich základě ocenit sítě společností BT a Kingston a že použití metody příjmů a výdajů ke stanovení zdanitelné hodnoty jejich sítí je proto odůvodněné.

6.1.2   Správné uplatnění metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston

| (128) | Další otázkou je, zda byla metoda příjmů a výdajů použita na společnosti BT a Kingston správně. Na základě rozšířeného vysvětlení, které poskytly orgány Spojeného království a které bylo popsáno v bodech 74 až 93, se Komisi zdá, že metoda byla použita v souladu s všeobecnými pravidly pro metodu příjmů a výdajů, jak jsou stanovena v návodu RICS k postupu uplatňování metody oceňování založené na příjmech a výdajích při stanovování obchodních poplatků (39). Použití očekávaných výnosů a nákladů v pětiletém období v případě BT není v návodu RICS k postupu výslovně předpokládáno. Tento návod k postupu však odkazuje na předpokládanou budoucí ziskovost při posuzování nabídky hypotetického nájemce ve světle cyklických hospodářských změn, které jsou předvídatelné k předpokládanému dni ocenění. Metoda založená na očekávaných příjmech a nákladech v průběhu určitého počtu let byla mimoto použita při posouzení zdanitelných hodnot majetku plynárenských a elektrárenských společností, netýká se tedy jen společnosti BT. V případě společnosti BT je vzhledem k perspektivě rostoucí konkurence a významného nárůstu sítí konkurentů, který je typický pro odvětví telekomunikací, použití předvídaných výnosů a nákladů v období pěti let přiměřenou metodikou k posouzení hypotetického nájemného, které by byl ochoten zaplatit nájemce za síť společnosti BT s přiměřenou vyhlídkou na pokračující držbu. Naopak, stabilita trhu, na němž působí společnost Kingston, pro nějž je typická omezená hospodářská soutěž, odůvodňuje, proč se pětiletý odhad nepovažoval za nezbytný. |
| --- | --- |

(128)

Další otázkou je, zda byla metoda příjmů a výdajů použita na společnosti BT a Kingston správně. Na základě rozšířeného vysvětlení, které poskytly orgány Spojeného království a které bylo popsáno v bodech 74 až 93, se Komisi zdá, že metoda byla použita v souladu s všeobecnými pravidly pro metodu příjmů a výdajů, jak jsou stanovena v návodu RICS k postupu uplatňování metody oceňování založené na příjmech a výdajích při stanovování obchodních poplatků (39). Použití očekávaných výnosů a nákladů v pětiletém období v případě BT není v návodu RICS k postupu výslovně předpokládáno. Tento návod k postupu však odkazuje na předpokládanou budoucí ziskovost při posuzování nabídky hypotetického nájemce ve světle cyklických hospodářských změn, které jsou předvídatelné k předpokládanému dni ocenění. Metoda založená na očekávaných příjmech a nákladech v průběhu určitého počtu let byla mimoto použita při posouzení zdanitelných hodnot majetku plynárenských a elektrárenských společností, netýká se tedy jen společnosti BT. V případě společnosti BT je vzhledem k perspektivě rostoucí konkurence a významného nárůstu sítí konkurentů, který je typický pro odvětví telekomunikací, použití předvídaných výnosů a nákladů v období pěti let přiměřenou metodikou k posouzení hypotetického nájemného, které by byl ochoten zaplatit nájemce za síť společnosti BT s přiměřenou vyhlídkou na pokračující držbu. Naopak, stabilita trhu, na němž působí společnost Kingston, pro nějž je typická omezená hospodářská soutěž, odůvodňuje, proč se pětiletý odhad nepovažoval za nezbytný.

| (129) | Pokud jde o specifickou otázku dohody, jíž bylo dosaženo ohledně období 1995-2000, orgány Spojeného království poskytly podrobné vysvětlení důvodů, proč konečná zdanitelná hodnota (445 milionů GBP v Anglii, 25 milionů GBP ve Walesu) byla nižší než zdanitelná hodnota, kterou původně stanovil Valuation Tribunal ve svém rozhodnutí ze dne 19. března 1998 (523 milionů GBP pro Anglii a 30 milionů GBP pro Wales). Toto vysvětlení, které je shrnuto v bodech 88 až 92, ukazuje, že nižší konečná zdanitelná hodnota sítě BT nebyla mezi VOA a společností BT vyjednána, jak tvrdila společnost Vtesse, ale bylo jí dosaženo použitím revidovaných a přesnějších údajů, které společnost BT zveřejnila po rozhodnutí Valuation Tribunal a které nebyly k dispozici při oceňování v roce 1997, a použitím přesnějších metod oceňování vyplývajících z rozhodnutí Valuation Tribunal. |
| --- | --- |

(129)

Pokud jde o specifickou otázku dohody, jíž bylo dosaženo ohledně období 1995-2000, orgány Spojeného království poskytly podrobné vysvětlení důvodů, proč konečná zdanitelná hodnota (445 milionů GBP v Anglii, 25 milionů GBP ve Walesu) byla nižší než zdanitelná hodnota, kterou původně stanovil Valuation Tribunal ve svém rozhodnutí ze dne 19. března 1998 (523 milionů GBP pro Anglii a 30 milionů GBP pro Wales). Toto vysvětlení, které je shrnuto v bodech 88 až 92, ukazuje, že nižší konečná zdanitelná hodnota sítě BT nebyla mezi VOA a společností BT vyjednána, jak tvrdila společnost Vtesse, ale bylo jí dosaženo použitím revidovaných a přesnějších údajů, které společnost BT zveřejnila po rozhodnutí Valuation Tribunal a které nebyly k dispozici při oceňování v roce 1997, a použitím přesnějších metod oceňování vyplývajících z rozhodnutí Valuation Tribunal.

| (130) | V souvislosti s bodem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení je rovněž třeba vzít v úvahu, že při použití metody příjmů a výdajů orgány Spojeného království zvažují míru ziskovosti společnosti BT. Jak již bylo vysvětleno v bodě 93, ocenění na základě metody příjmů a výdajů musí vycházet z předpokladu průměrné míry účinnosti, a orgány Spojeného království zjistily, že společnost BT toto kritérium splňuje. Komise rovněž uvádí, že jsou správně vzaty v úvahu povinnosti univerzální služby, jelikož v celkovém ocenění jsou zahrnuty náklady a výnosy odvozené z těchto povinností. |
| --- | --- |

(130)

V souvislosti s bodem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení je rovněž třeba vzít v úvahu, že při použití metody příjmů a výdajů orgány Spojeného království zvažují míru ziskovosti společnosti BT. Jak již bylo vysvětleno v bodě 93, ocenění na základě metody příjmů a výdajů musí vycházet z předpokladu průměrné míry účinnosti, a orgány Spojeného království zjistily, že společnost BT toto kritérium splňuje. Komise rovněž uvádí, že jsou správně vzaty v úvahu povinnosti univerzální služby, jelikož v celkovém ocenění jsou zahrnuty náklady a výnosy odvozené z těchto povinností.

| (131) | Pokud jde o používání mechanismu revizí založeného na vývoji podílů na trhu, jak byl popsán v bodech 96 až 99, který byl v roce 2005 zrušen, poskytnuté informace naznačují, že se jednalo o mechanismus úprav ad hoc. Komise má za to, že podle dodatku 6 k LGFA z roku 1988 má VOA zákonem stanovenou povinnost změnit zdanitelnou hodnotu podniku, pokud došlo k významným změnám okolností, a zohlednit tyto významné změny okolností, jako kdyby nastaly k předpokládanému dni ocenění. Vzhledem k velikosti sítě společnosti BT a podmínkám na telekomunikačním trhu s rostoucím rozvojem konkurenčních sítí se uznává, že k významným změnám okolností dochází každý den a že je proto obtížné je vzít v úvahu, zejména v případě použití metody příjmů a výdajů. Tento mechanismus založený na podílech na trhu má zohlednit fyzické rozšíření sítě společnosti BT (které může vést k nárůstu jejích podílů na trhu) a rozvoj sítí jejich konkurentů (který by měl vést ke snížení podílů společnosti BT na trhu). Zdá se proto, že tento mechanismus revizí je přiměřeným způsobem, jak významné změny okolností zohlednit, a může být oprávněný vzhledem k charakteristice sítě společnosti BT a telekomunikačního trhu. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o používání mechanismu revizí založeného na vývoji podílů na trhu, jak byl popsán v bodech 96 až 99, který byl v roce 2005 zrušen, poskytnuté informace naznačují, že se jednalo o mechanismus úprav ad hoc. Komise má za to, že podle dodatku 6 k LGFA z roku 1988 má VOA zákonem stanovenou povinnost změnit zdanitelnou hodnotu podniku, pokud došlo k významným změnám okolností, a zohlednit tyto významné změny okolností, jako kdyby nastaly k předpokládanému dni ocenění. Vzhledem k velikosti sítě společnosti BT a podmínkám na telekomunikačním trhu s rostoucím rozvojem konkurenčních sítí se uznává, že k významným změnám okolností dochází každý den a že je proto obtížné je vzít v úvahu, zejména v případě použití metody příjmů a výdajů. Tento mechanismus založený na podílech na trhu má zohlednit fyzické rozšíření sítě společnosti BT (které může vést k nárůstu jejích podílů na trhu) a rozvoj sítí jejich konkurentů (který by měl vést ke snížení podílů společnosti BT na trhu). Zdá se proto, že tento mechanismus revizí je přiměřeným způsobem, jak významné změny okolností zohlednit, a může být oprávněný vzhledem k charakteristice sítě společnosti BT a telekomunikačního trhu.

| (132) | Výsledkem použití mechanismu revizí byly výkyvy ve vývoji zdanitelných hodnot společnosti BT. Např. v roce 1999, posledním roce období 1995-2000, činila zdanitelná hodnota společnosti BT v Anglii a Walesu 366 milionů GBP. V roce 2000, prvním roce období 2000-2005, byla její zdanitelná hodnota stanovena na 493 milionů GBP. Tyto výkyvy lze vysvětlit charakterem majetkové daně a hospodářskou situací odvětví telekomunikací ve Spojeném království (40). |
| --- | --- |

(132)

Výsledkem použití mechanismu revizí byly výkyvy ve vývoji zdanitelných hodnot společnosti BT. Např. v roce 1999, posledním roce období 1995-2000, činila zdanitelná hodnota společnosti BT v Anglii a Walesu 366 milionů GBP. V roce 2000, prvním roce období 2000-2005, byla její zdanitelná hodnota stanovena na 493 milionů GBP. Tyto výkyvy lze vysvětlit charakterem majetkové daně a hospodářskou situací odvětví telekomunikací ve Spojeném království (40).

| (133) | Nejprve je nutno připomenout, že podle zákonných požadavků byla při oceňování v roce 1995 síť společnosti BT oceněna tak, jak fyzicky existovala ke dni 1. dubna 1995, avšak za předpokladu, že existovala v tomto stavu v hospodářských podmínkách ke dni 1. dubna 1993. Významné změny okolností byly rovněž ošetřeny, jako kdyby k nim došlo ke dni 1. dubna 1993. Při oceňování v roce 2000 se provedlo totéž, ale s předpokladem, že nemovitost byla pronajata v hospodářských podmínkách ke dni 1. dubna 1998. Totéž platí pro společnost Kingston. |
| --- | --- |

(133)

Nejprve je nutno připomenout, že podle zákonných požadavků byla při oceňování v roce 1995 síť společnosti BT oceněna tak, jak fyzicky existovala ke dni 1. dubna 1995, avšak za předpokladu, že existovala v tomto stavu v hospodářských podmínkách ke dni 1. dubna 1993. Významné změny okolností byly rovněž ošetřeny, jako kdyby k nim došlo ke dni 1. dubna 1993. Při oceňování v roce 2000 se provedlo totéž, ale s předpokladem, že nemovitost byla pronajata v hospodářských podmínkách ke dni 1. dubna 1998. Totéž platí pro společnost Kingston.

| (134) | To znamená, že zdanitelná hodnota v roce 1999 je hodnotou majetku, jak fyzicky existoval v roce 1999, avšak v hospodářských podmínkách roku 1993, tj. v cenách roku 1993 a při velikosti telekomunikačního trhu v roce 1993. Zdanitelná hodnota však v následujícím roce, tj. v roce 2000, byla vypočtena s ohledem na hospodářské podmínky, na úrovni cen a s velikostí trhu v roce 1998. Obdobně, zdanitelná hodnota v roce 2004 byla stanovena s ohledem na hospodářské podmínky trhu v roce 1998, zatímco ocenění v roce 2005 vychází z tržních podmínek roku 2003 (41). |
| --- | --- |

(134)

To znamená, že zdanitelná hodnota v roce 1999 je hodnotou majetku, jak fyzicky existoval v roce 1999, avšak v hospodářských podmínkách roku 1993, tj. v cenách roku 1993 a při velikosti telekomunikačního trhu v roce 1993. Zdanitelná hodnota však v následujícím roce, tj. v roce 2000, byla vypočtena s ohledem na hospodářské podmínky, na úrovni cen a s velikostí trhu v roce 1998. Obdobně, zdanitelná hodnota v roce 2004 byla stanovena s ohledem na hospodářské podmínky trhu v roce 1998, zatímco ocenění v roce 2005 vychází z tržních podmínek roku 2003 (41).

| (135) | Orgány Spojeného království zdůraznily, že hospodářské podmínky v odvětví telekomunikací byly v letech 1993, 1998 a 2003 značně odlišné. Za prvé, telekomunikační trh v období 1993 a 1998 a v období mezi roky 1998 a 2003 významně vzrostl. Tedy fyzická síť společnosti BT v roce 2000 byla posuzována na základě trhu, který byl větší než trh, na němž byla fyzická síť této společnosti posuzována v roce 1999. To nutně znamenalo, že zdanitelná hodnota v roce 2000 byla pravděpodobně podstatně vyšší než v roce 1999. V roce 1993 se odvětví telekomunikací začalo otevírat nebývalé hospodářské soutěži a účinek na obchodní postavení společnosti BT musel být pravděpodobně značný. To potvrzuje skutečnost, že podíly společnosti BT na trhu poklesly v tomto období z 87 % na méně než 70 %. Tento předpoklad vedl ke snížení zdanitelné hodnoty společnosti BT pro každý rok tohoto období. Naopak, v roce 1998 bylo možno předvídat menší konkurenci, což opět potvrzují poměrně stálé podíly společnosti BT na trhu ve výši přibližně 70 % v období 2000-2005. Tento předpoklad pravděpodobně vedl ke zvýšení ocenění společnosti BT v tomto období. |
| --- | --- |

(135)

Orgány Spojeného království zdůraznily, že hospodářské podmínky v odvětví telekomunikací byly v letech 1993, 1998 a 2003 značně odlišné. Za prvé, telekomunikační trh v období 1993 a 1998 a v období mezi roky 1998 a 2003 významně vzrostl. Tedy fyzická síť společnosti BT v roce 2000 byla posuzována na základě trhu, který byl větší než trh, na němž byla fyzická síť této společnosti posuzována v roce 1999. To nutně znamenalo, že zdanitelná hodnota v roce 2000 byla pravděpodobně podstatně vyšší než v roce 1999. V roce 1993 se odvětví telekomunikací začalo otevírat nebývalé hospodářské soutěži a účinek na obchodní postavení společnosti BT musel být pravděpodobně značný. To potvrzuje skutečnost, že podíly společnosti BT na trhu poklesly v tomto období z 87 % na méně než 70 %. Tento předpoklad vedl ke snížení zdanitelné hodnoty společnosti BT pro každý rok tohoto období. Naopak, v roce 1998 bylo možno předvídat menší konkurenci, což opět potvrzují poměrně stálé podíly společnosti BT na trhu ve výši přibližně 70 % v období 2000-2005. Tento předpoklad pravděpodobně vedl ke zvýšení ocenění společnosti BT v tomto období.

| (136) | Nejcennějšími součástmi sítí společností BT a Kingston jsou jejich místní přístupové sítě, jejichž hodnota se významně zvýšila s využíváním širokopásmové technologie DSL. Tento vývoj, který nebylo možno v roce 1993 zcela předvídat, měl účinek na zvýšení ocenění sítí společností BT a Kingston a může vysvětlovat, proč se jejich hodnota v roce 2000 a 2005 významně zvýšila. |
| --- | --- |

(136)

Nejcennějšími součástmi sítí společností BT a Kingston jsou jejich místní přístupové sítě, jejichž hodnota se významně zvýšila s využíváním širokopásmové technologie DSL. Tento vývoj, který nebylo možno v roce 1993 zcela předvídat, měl účinek na zvýšení ocenění sítí společností BT a Kingston a může vysvětlovat, proč se jejich hodnota v roce 2000 a 2005 významně zvýšila.

| (137) | Komise rovněž poznamenává, že skutečnost, že v hospodářském kontextu předpokládaného dne ocenění lze vzít v úvahu pouze fyzické změny, může vysvětlovat, proč zdanitelná hodnota společnosti BT v době platnosti přehledů na období 1995-2000 a 2000-2005 poklesla navzdory skutečnosti, že její příjmy nebo zisky byly stálé či se zvýšily. Ve skutečnosti VOA při provádění každoroční revize přehledu nemůže vzít v úvahu takové prvky jako růst trhu, zvýšení cenových úrovní, technologické změny, nebo změny poptávky, což jsou činitele, které mohou mít kladný účinek na výsledky společnosti BT. |
| --- | --- |

(137)

Komise rovněž poznamenává, že skutečnost, že v hospodářském kontextu předpokládaného dne ocenění lze vzít v úvahu pouze fyzické změny, může vysvětlovat, proč zdanitelná hodnota společnosti BT v době platnosti přehledů na období 1995-2000 a 2000-2005 poklesla navzdory skutečnosti, že její příjmy nebo zisky byly stálé či se zvýšily. Ve skutečnosti VOA při provádění každoroční revize přehledu nemůže vzít v úvahu takové prvky jako růst trhu, zvýšení cenových úrovní, technologické změny, nebo změny poptávky, což jsou činitele, které mohou mít kladný účinek na výsledky společnosti BT.

| (138) | Závěrem Komise uvádí, že nový systém každoročních revizí, který se bude používat v období 2005–2010, již nebude založen na vývoji podílů na trhu, ale bude spočívat v použití plného ročního ocenění příjmů a výdajů. Orgány Spojeného království uvedly, že tento systém plně zohlední všechny fyzické změny, včetně nově aktivovaných vláken. Jelikož však tento systém revizí nebyl dosud dokončen, Komise nemá možnost jej analyzovat, a proto se konečný závěr uvedený v článcích tohoto rozhodnutí omezí na období 1995–2005. |
| --- | --- |

(138)

Závěrem Komise uvádí, že nový systém každoročních revizí, který se bude používat v období 2005–2010, již nebude založen na vývoji podílů na trhu, ale bude spočívat v použití plného ročního ocenění příjmů a výdajů. Orgány Spojeného království uvedly, že tento systém plně zohlední všechny fyzické změny, včetně nově aktivovaných vláken. Jelikož však tento systém revizí nebyl dosud dokončen, Komise nemá možnost jej analyzovat, a proto se konečný závěr uvedený v článcích tohoto rozhodnutí omezí na období 1995–2005.

| (139) | Komise vyvozuje závěr, že orgány Spojeného království použily na společnosti BT a Kingston vhodnou metodu ocenění a že při uplatňování této metody na zmíněné společnosti dodržely obecné zásady týkající se uplatňování metody příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(139)

Komise vyvozuje závěr, že orgány Spojeného království použily na společnosti BT a Kingston vhodnou metodu ocenění a že při uplatňování této metody na zmíněné společnosti dodržely obecné zásady týkající se uplatňování metody příjmů a výdajů.

6.2   Poskytuje metoda příjmů a výdajů výhodu v porovnání s metodou nájemného?

6.2.1   Vede metoda příjmů a výdajů k celkovému podhodnocení sítí společností BT a Kingston?

| (140) | Dalším bodem, který je nutno uvážit, je to, zda použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston poskytlo těmto podnikům výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří jsou oceňování pomocí metody nájemného. Otázkou je, zda toto odlišné zacházení může vést k jinému výsledku, než kdyby se ocenění těchto společností provedlo pomocí stejné metodiky. V souladu s připomínkami orgánů Spojeného království Komise zastává názor, že existenci výhody pro společnosti BT a Kingston by bylo možno prokázat těmito způsoby:






  a) | prokázáním toho, že použití metody nájemného na společnosti BT a Kingston by bylo možné a vedlo by k vyšší zdanitelné hodnotě než metoda příjmů a výdajů, nebo |
| --- | --- | --- |

(140)

Dalším bodem, který je nutno uvážit, je to, zda použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston poskytlo těmto podnikům výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří jsou oceňování pomocí metody nájemného. Otázkou je, zda toto odlišné zacházení může vést k jinému výsledku, než kdyby se ocenění těchto společností provedlo pomocí stejné metodiky. V souladu s připomínkami orgánů Spojeného království Komise zastává názor, že existenci výhody pro společnosti BT a Kingston by bylo možno prokázat těmito způsoby:

a)

prokázáním toho, že použití metody nájemného na společnosti BT a Kingston by bylo možné a vedlo by k vyšší zdanitelné hodnotě než metoda příjmů a výdajů, nebo

| b) | prokázáním toho, že použití metody příjmů a výdajů na ostatní telekomunikační operátory by bylo možné a vedlo by systematicky k nižší zdanitelné hodnotě, než je hodnota odvozená pomocí metody nájemného, nebo |
| --- | --- |

b)

prokázáním toho, že použití metody příjmů a výdajů na ostatní telekomunikační operátory by bylo možné a vedlo by systematicky k nižší zdanitelné hodnotě, než je hodnota odvozená pomocí metody nájemného, nebo

| c) | prokázáním toho, že při použití jiných správných a relevantních porovnání by telekomunikační operátoři, kteří jsou oceňováni podle metody nájemného, podléhali většímu daňovému zatížení v porovnání se společnostmi BT a Kingston. |
| --- | --- |

c)

prokázáním toho, že při použití jiných správných a relevantních porovnání by telekomunikační operátoři, kteří jsou oceňováni podle metody nájemného, podléhali většímu daňovému zatížení v porovnání se společnostmi BT a Kingston.

| (141) | Prokázání existence možné výhody pro společnosti BT a Kingston podle odůvodnění podle písmene a) předpokládá, že na společnosti BT a Kingston lze použít metodu nájemného. Z důvodů uvedených v bodech 124 až 127 neexistuje dostatek důkazů o nájemném k posouzení zdanitelné hodnoty jejich majetku. Proto Komise vyvozuje závěr, že není možné zjistit, že by zdanitelné hodnoty těchto dvou společností byly vyšší, kdyby se v jejich případě použila metoda nájemného. |
| --- | --- |

(141)

Prokázání existence možné výhody pro společnosti BT a Kingston podle odůvodnění podle písmene a) předpokládá, že na společnosti BT a Kingston lze použít metodu nájemného. Z důvodů uvedených v bodech 124 až 127 neexistuje dostatek důkazů o nájemném k posouzení zdanitelné hodnoty jejich majetku. Proto Komise vyvozuje závěr, že není možné zjistit, že by zdanitelné hodnoty těchto dvou společností byly vyšší, kdyby se v jejich případě použila metoda nájemného.

| (142) | Prokázání existence výhody pro společnosti BT a Kingston podle odůvodnění podle písmene b) by zahrnovalo použití metody příjmů a výdajů na reprezentativní vzorek telekomunikačních operátorů, kteří byli oceněni pomocí metody nájemného. Komise není schopna provést toto ocenění sama. VOA rovněž vysvětlila, že bez obchodních plánů těchto společností nemůže provést ocenění pomocí metody příjmů a výdajů. Je rovněž třeba uvést, že žádná z třetích stran nepředložila důkazy, že by použití metody příjmů a výdajů vedlo k nižšímu ocenění jejich majetku: ve svých připomínkách sdružení UKCTA uvedlo, že nemohlo vypočítat, jakou částku by jeho členové platili podle metody příjmů a výdajů. |
| --- | --- |

(142)

Prokázání existence výhody pro společnosti BT a Kingston podle odůvodnění podle písmene b) by zahrnovalo použití metody příjmů a výdajů na reprezentativní vzorek telekomunikačních operátorů, kteří byli oceněni pomocí metody nájemného. Komise není schopna provést toto ocenění sama. VOA rovněž vysvětlila, že bez obchodních plánů těchto společností nemůže provést ocenění pomocí metody příjmů a výdajů. Je rovněž třeba uvést, že žádná z třetích stran nepředložila důkazy, že by použití metody příjmů a výdajů vedlo k nižšímu ocenění jejich majetku: ve svých připomínkách sdružení UKCTA uvedlo, že nemohlo vypočítat, jakou částku by jeho členové platili podle metody příjmů a výdajů.

| (143) | Na základě těchto úvah proto musí Komise učinit závěr, že metodu v písmenu b) nelze použít k prokázání existence možné výhody pro společnosti BT a Kingston. |
| --- | --- |

(143)

Na základě těchto úvah proto musí Komise učinit závěr, že metodu v písmenu b) nelze použít k prokázání existence možné výhody pro společnosti BT a Kingston.

| (144) | Metodou navrženou v písmenu c) by bylo použití relevantních srovnání ke zjištění, že společnosti BT a Kingston jsou podle metody příjmů a výdajů zdaněny nedostatečně. Tato metoda byla navržena Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení: podle informací, které byly v té době k dispozici, společnost BT platila majetkovou daň ve výši 2 % svých příjmů, zatímco společnost Vtesse platila dva až třikrát více. |
| --- | --- |

(144)

Metodou navrženou v písmenu c) by bylo použití relevantních srovnání ke zjištění, že společnosti BT a Kingston jsou podle metody příjmů a výdajů zdaněny nedostatečně. Tato metoda byla navržena Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení: podle informací, které byly v té době k dispozici, společnost BT platila majetkovou daň ve výši 2 % svých příjmů, zatímco společnost Vtesse platila dva až třikrát více.

| (145) | Jako úvodní poznámku k používání a uplatňování poměru poplatků a příjmů Komise uvádí, že podle připomínek společnosti Vtesse by se výnosy telekomunikačních operátorů měly upravit, aby bylo možno provést přímé srovnání poměru poplatků a příjmů u společnosti BT s tímto poměrem u ostatních telekomunikačních operátorů. Společnost Vtesse tvrdí, že většina operátorů hradí společnosti BT značné poplatky za přenos a předání provozu a že tyto poplatky nesouvisejí se zdanitelnými aktivy těchto operátorů, a proto je nelze použít k srovnání daňového zatížení. |
| --- | --- |

(145)

Jako úvodní poznámku k používání a uplatňování poměru poplatků a příjmů Komise uvádí, že podle připomínek společnosti Vtesse by se výnosy telekomunikačních operátorů měly upravit, aby bylo možno provést přímé srovnání poměru poplatků a příjmů u společnosti BT s tímto poměrem u ostatních telekomunikačních operátorů. Společnost Vtesse tvrdí, že většina operátorů hradí společnosti BT značné poplatky za přenos a předání provozu a že tyto poplatky nesouvisejí se zdanitelnými aktivy těchto operátorů, a proto je nelze použít k srovnání daňového zatížení.

| (146) | Tento argument nelze uznat. Buď se porovná poměr mezi poplatky a hrubými příjmy nebo čistými příjmy. „Polovičatý“ přístup, který společnost Vtesse navrhla a který spočívá v odečtení určitých specifických nákladů, např. propojovacích poplatků, a ostatních nákladů ne, se nezdá být správný. Za prvé, není správné prohlašovat (jak to činí společnost Vtesse), že se poplatky za přenos a předání provozu netýkají zdanitelných aktiv uvažovaného operátora: tyto poplatky jsou naopak nezbytné pro některá příchozí a odchozí volání uskutečňovaná prostřednictvím jejich sítí, a proto přímo souvisejí s jejich provozem. Za druhé, tyto poplatky mají přímý dopad na hypotetické nájemné, které by byl domnělý nájemce ochoten za uvažovanou síť zaplatit, jelikož jsou součástí nákladů, které je nutno hradit za používání dané sítě. Konečně, tyto propojovací poplatky jsou rovněž důležitou součástí příjmu společnosti BT, a v důsledku toho mají jasný účinek na zvýšení zdanitelné hodnoty společnosti BT. Jelikož tyto poplatky mají vliv na hypotetické nájemné a zdanitelnou hodnotu všech dotčených telekomunikačních operátorů, není při provádění patřičného porovnání poměru poplatků a příjmů odůvodněné odečíst je od výnosů získaných telekomunikačními operátory. |
| --- | --- |

(146)

Tento argument nelze uznat. Buď se porovná poměr mezi poplatky a hrubými příjmy nebo čistými příjmy. „Polovičatý“ přístup, který společnost Vtesse navrhla a který spočívá v odečtení určitých specifických nákladů, např. propojovacích poplatků, a ostatních nákladů ne, se nezdá být správný. Za prvé, není správné prohlašovat (jak to činí společnost Vtesse), že se poplatky za přenos a předání provozu netýkají zdanitelných aktiv uvažovaného operátora: tyto poplatky jsou naopak nezbytné pro některá příchozí a odchozí volání uskutečňovaná prostřednictvím jejich sítí, a proto přímo souvisejí s jejich provozem. Za druhé, tyto poplatky mají přímý dopad na hypotetické nájemné, které by byl domnělý nájemce ochoten za uvažovanou síť zaplatit, jelikož jsou součástí nákladů, které je nutno hradit za používání dané sítě. Konečně, tyto propojovací poplatky jsou rovněž důležitou součástí příjmu společnosti BT, a v důsledku toho mají jasný účinek na zvýšení zdanitelné hodnoty společnosti BT. Jelikož tyto poplatky mají vliv na hypotetické nájemné a zdanitelnou hodnotu všech dotčených telekomunikačních operátorů, není při provádění patřičného porovnání poměru poplatků a příjmů odůvodněné odečíst je od výnosů získaných telekomunikačními operátory.

| (147) | K otázce významu poměru poplatků a příjmů Komise poznamenává, že podle názoru VOA a OFCOM není poměr poplatků a příjmů vhodný k posouzení poplatků uložených různým operátorům. Na základě jejich připomínek a námitek může Komise souhlasit s tím, že tento poměr není správným nástrojem pro posouzení spravedlnosti systému poplatků, což je daň z hodnoty majetku, a ne daň z příjmu nebo z přidané hodnoty (42). Jak tvrdil zejména OFCOM, zdá se, že se tento poměr bude lišit podle hodnoty služeb, které operátoři zákazníkům poskytují prostřednictvím obdobných zdanitelných aktiv, a podle toho, jak účinně svá aktiva využívají. Komise proto může učinit závěr, že tento poměr je v nejlepším případě pouze orientační a že na jeho základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr. |
| --- | --- |

(147)

K otázce významu poměru poplatků a příjmů Komise poznamenává, že podle názoru VOA a OFCOM není poměr poplatků a příjmů vhodný k posouzení poplatků uložených různým operátorům. Na základě jejich připomínek a námitek může Komise souhlasit s tím, že tento poměr není správným nástrojem pro posouzení spravedlnosti systému poplatků, což je daň z hodnoty majetku, a ne daň z příjmu nebo z přidané hodnoty (42). Jak tvrdil zejména OFCOM, zdá se, že se tento poměr bude lišit podle hodnoty služeb, které operátoři zákazníkům poskytují prostřednictvím obdobných zdanitelných aktiv, a podle toho, jak účinně svá aktiva využívají. Komise proto může učinit závěr, že tento poměr je v nejlepším případě pouze orientační a že na jeho základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr.

| (148) | I kdyby se měl navíc tento poměr vzít v úvahu, neumožňuje dojít k žádnému užitečnému závěru. Podle údajů poskytnutých OFCOM pro dvanáct telekomunikačních operátorů činí poměr poplatků a výnosů od 0,59 % pro Your Communication po 2,32 % pro Fibernet, přičemž poměr pro společnost BT činí 1,28 % a pro společnost Kingston 0,92 %. Zdá se, že společnost BT ani společnost Kingston neplatí v obchodních poplatcích významně nižší podíl svých výnosů než většina ostatních telekomunikačních operátorů. K této otázce je třeba dále uvést, že existuje určitá neshoda, pokud jde o výpočet poměru poplatků a příjmů v případě společnosti Vtesse. Pro rok 2004 společnost Vtesse tvrdí, že tento poměr činil 13,46 %. Tento údaj byl založen na zdanitelné hodnotě ve výši 429 000 GBP (z čehož vyplývaly poplatky ve výši 195 624 GBP) a „stálých výnosech“ ve výši 1 453 146 GBP. Podle orgánů Spojeného království však zdanitelná hodnota Vtesse pro rok 2004 byla následně snížena na 145 000 GBP (z čehož vyplývaly poplatky ve výši 66 120 GBP), jelikož se zdálo, že ve skutečnosti neužívala nemovitost v Hounslow oceněnou na 284 000 GBP. Ze zprávy společnosti Vtesse a jejích finančních výkazů pro rok končící dnem 31. prosince 2004 se dále zdá, že její celkový obrat v roce 2004 činil 4 744 228 GBP. Na základě tohoto celkového obratu, což je údaj, který OFCOM použil ke srovnání v případě ostatních telekomunikačních operátorů, poklesl poměr poplatků a příjmů společnosti Vtesse v roce 2004 na 1,4 %, nebo 2,2 %, pokud zahrneme poplatky, které společnost Vtesse platila za své kanceláře, jež jsou oceňovány zvlášť. Tyto údaje odpovídají více závěrům OFCOM, který zjistil, že společnost Vtesse v roce 2003 zaplatila v poplatcích 2,1 % svých výnosů. Na základě těchto údajů neexistuje v daňovém zatížení společností BT a Vtesse žádný zjevný rozdíl. |
| --- | --- |

(148)

I kdyby se měl navíc tento poměr vzít v úvahu, neumožňuje dojít k žádnému užitečnému závěru. Podle údajů poskytnutých OFCOM pro dvanáct telekomunikačních operátorů činí poměr poplatků a výnosů od 0,59 % pro Your Communication po 2,32 % pro Fibernet, přičemž poměr pro společnost BT činí 1,28 % a pro společnost Kingston 0,92 %. Zdá se, že společnost BT ani společnost Kingston neplatí v obchodních poplatcích významně nižší podíl svých výnosů než většina ostatních telekomunikačních operátorů. K této otázce je třeba dále uvést, že existuje určitá neshoda, pokud jde o výpočet poměru poplatků a příjmů v případě společnosti Vtesse. Pro rok 2004 společnost Vtesse tvrdí, že tento poměr činil 13,46 %. Tento údaj byl založen na zdanitelné hodnotě ve výši 429 000 GBP (z čehož vyplývaly poplatky ve výši 195 624 GBP) a „stálých výnosech“ ve výši 1 453 146 GBP. Podle orgánů Spojeného království však zdanitelná hodnota Vtesse pro rok 2004 byla následně snížena na 145 000 GBP (z čehož vyplývaly poplatky ve výši 66 120 GBP), jelikož se zdálo, že ve skutečnosti neužívala nemovitost v Hounslow oceněnou na 284 000 GBP. Ze zprávy společnosti Vtesse a jejích finančních výkazů pro rok končící dnem 31. prosince 2004 se dále zdá, že její celkový obrat v roce 2004 činil 4 744 228 GBP. Na základě tohoto celkového obratu, což je údaj, který OFCOM použil ke srovnání v případě ostatních telekomunikačních operátorů, poklesl poměr poplatků a příjmů společnosti Vtesse v roce 2004 na 1,4 %, nebo 2,2 %, pokud zahrneme poplatky, které společnost Vtesse platila za své kanceláře, jež jsou oceňovány zvlášť. Tyto údaje odpovídají více závěrům OFCOM, který zjistil, že společnost Vtesse v roce 2003 zaplatila v poplatcích 2,1 % svých výnosů. Na základě těchto údajů neexistuje v daňovém zatížení společností BT a Vtesse žádný zjevný rozdíl.

| (149) | OFCOM a orgány Spojeného království navrhly jiné způsoby porovnání daňového zatížení uloženého na různé telekomunikační operátory. OFCOM navrhl, že by se měl porovnat poměr mezi zdanitelnou hodnotou a přípojkou u společností BT, Kingston, NTL a Telewest. Pro tyto čtyři společnosti je uvedený poměr velmi podobný. Ve skutečnosti je společnost Kingston oceněna na mírně vyšší úrovni než ostatní operátoři, což lze vysvětlit tím, že je podstatně menší než ostatní a nemusí mít stejné úspory z rozsahu. Toto porovnání navržené OFCOM je relevantnější vzhledem k podobnostem těchto čtyř společností, jelikož hlavní součástí jejich celkového podnikání je poskytování služeb přístupu. Je však pravdou, že společnosti NTL a Telewest byly oceněny metodou odvozenou z metody založené na úvaze podnikatele. Tento poměr proto není přímo vhodný k posouzení údajných nesrovnalostí mezi oceněním provedeným podle metody nájemného a podle metody příjmů a výdajů. Nicméně ukazuje, že použití různých metodik a porovnání společností BT a Kingston se společnostmi, které jsou s nimi více přímo srovnatelné než společnost Vtesse, vede k obdobným výsledkům, které spíše potvrzují tvrzení VOA, že všechny metody ocenění by v zásadě měly vést ke stejnému výsledku. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM a orgány Spojeného království navrhly jiné způsoby porovnání daňového zatížení uloženého na různé telekomunikační operátory. OFCOM navrhl, že by se měl porovnat poměr mezi zdanitelnou hodnotou a přípojkou u společností BT, Kingston, NTL a Telewest. Pro tyto čtyři společnosti je uvedený poměr velmi podobný. Ve skutečnosti je společnost Kingston oceněna na mírně vyšší úrovni než ostatní operátoři, což lze vysvětlit tím, že je podstatně menší než ostatní a nemusí mít stejné úspory z rozsahu. Toto porovnání navržené OFCOM je relevantnější vzhledem k podobnostem těchto čtyř společností, jelikož hlavní součástí jejich celkového podnikání je poskytování služeb přístupu. Je však pravdou, že společnosti NTL a Telewest byly oceněny metodou odvozenou z metody založené na úvaze podnikatele. Tento poměr proto není přímo vhodný k posouzení údajných nesrovnalostí mezi oceněním provedeným podle metody nájemného a podle metody příjmů a výdajů. Nicméně ukazuje, že použití různých metodik a porovnání společností BT a Kingston se společnostmi, které jsou s nimi více přímo srovnatelné než společnost Vtesse, vede k obdobným výsledkům, které spíše potvrzují tvrzení VOA, že všechny metody ocenění by v zásadě měly vést ke stejnému výsledku.

| (150) | Co se týká orgánů Spojeného království, ty uvedly, že v posledním roce platnosti seznamu z roku 2000 podle údajů OFCOM na společnost BT připadalo přibližně 70 % celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací a přibližně 71,6 % výnosů z volání z pevných linek a z přístupu (43). Komise může souhlasit s tím, že porovnání společnosti BT se všemi členy skupiny Altnet dohromady může poskytnout vhodnější závěry než porovnávání společnosti BT individuálně s malými operátory, jako je společnost Vtesse. Na tomto základě se zdá, že společnost BT platí podíl celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací, který se velmi blíží jejímu podílu na trhu pevných telekomunikací. Je však nutno připomenout, že to je opět porovnání poplatků a výnosů, jehož relevantnost je omezena a v nejlepším případě pouze orientační. |
| --- | --- |

(150)

Co se týká orgánů Spojeného království, ty uvedly, že v posledním roce platnosti seznamu z roku 2000 podle údajů OFCOM na společnost BT připadalo přibližně 70 % celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací a přibližně 71,6 % výnosů z volání z pevných linek a z přístupu (43). Komise může souhlasit s tím, že porovnání společnosti BT se všemi členy skupiny Altnet dohromady může poskytnout vhodnější závěry než porovnávání společnosti BT individuálně s malými operátory, jako je společnost Vtesse. Na tomto základě se zdá, že společnost BT platí podíl celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací, který se velmi blíží jejímu podílu na trhu pevných telekomunikací. Je však nutno připomenout, že to je opět porovnání poplatků a výnosů, jehož relevantnost je omezena a v nejlepším případě pouze orientační.

| (151) | Je nutno poznamenat, že místo podílů společnosti BT na trhu v případě celkových výnosů z volání a přístupu společnost Vtesse doporučuje, aby se bral v úvahu podíl společnosti BT na trhu s ohledem na výnosy z přístupu. Na tomto trhu společnost BT ovládá podíl větší než 80 %. Podle názoru společnosti Vtesse je to další důkaz, že je majetek BT podhodnocen, jelikož BT představuje pouze 70 % celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací. Komise s tímto tvrzením nemůže souhlasit. Za prvé, podíl společnosti BT na celkových výnosech z přístupu a volání se zdá být pro účely posouzení zatížení obchodními poplatky vhodnějším srovnávacím měřítkem: výnosy z volání představují větší podíl celkových výnosů společnosti BT než výnosy z přístupu (44). Výnosy z volání mají proto na hypotetické nájemné a zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT velmi významný dopad a měly by se vzít v úvahu při srovnávání výnosů a zdanitelných hodnot. Za druhé, i kdyby se použil pouze podíl společnosti BT na výnosech z přístupu, rozdíl mezi tímto podílem (80 %) a podílem společnosti BT na celkové zdanitelné hodnotě v odvětví pevných telekomunikací (70 %) v konkrétním okamžiku není takový, aby zpochybnil výši zdanitelné hodnoty společnosti BT, zejména s ohledem na omezenou hodnotu srovnání poplatků a výnosů. |
| --- | --- |

(151)

Je nutno poznamenat, že místo podílů společnosti BT na trhu v případě celkových výnosů z volání a přístupu společnost Vtesse doporučuje, aby se bral v úvahu podíl společnosti BT na trhu s ohledem na výnosy z přístupu. Na tomto trhu společnost BT ovládá podíl větší než 80 %. Podle názoru společnosti Vtesse je to další důkaz, že je majetek BT podhodnocen, jelikož BT představuje pouze 70 % celkové zdanitelné hodnoty v odvětví pevných telekomunikací. Komise s tímto tvrzením nemůže souhlasit. Za prvé, podíl společnosti BT na celkových výnosech z přístupu a volání se zdá být pro účely posouzení zatížení obchodními poplatky vhodnějším srovnávacím měřítkem: výnosy z volání představují větší podíl celkových výnosů společnosti BT než výnosy z přístupu (44). Výnosy z volání mají proto na hypotetické nájemné a zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT velmi významný dopad a měly by se vzít v úvahu při srovnávání výnosů a zdanitelných hodnot. Za druhé, i kdyby se použil pouze podíl společnosti BT na výnosech z přístupu, rozdíl mezi tímto podílem (80 %) a podílem společnosti BT na celkové zdanitelné hodnotě v odvětví pevných telekomunikací (70 %) v konkrétním okamžiku není takový, aby zpochybnil výši zdanitelné hodnoty společnosti BT, zejména s ohledem na omezenou hodnotu srovnání poplatků a výnosů.

| (152) | Společnost Vtesse navrhuje k prokázání existence výhody pro společnost BT jinou metodu. Ta spočívá ve vyzdvižení údajného nesouladu mezi zdanitelnými hodnotami za jednotku různých komponentů (např. optická vlákna, přípojky, stavby) sítě společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů. Na tomto základě společnost Vtesse dospěla k závěru, že metoda příjmů a výdajů vedla k nižšímu ocenění majetku společnosti BT, než jakého by bylo dosaženo pomocí metody nájemného. Společnost Vtesse poukazuje např. na to, že společnost BT je u staveb oceňována 34 GBP za m2 v porovnání s 115 GBP za m2 v případě ostatních telekomunikačních operátorů, 74 GBP za km optického vlákna v porovnání s 1 000/1 200 GBP za pár optických vláken v případě ostatních operátorů a 19 GBP za přípojku a rok oproti ročnímu poplatku ve výši 122 GBP, který skutečně platí operátoři za zpřístupněná účastnická vedení. |
| --- | --- |

(152)

Společnost Vtesse navrhuje k prokázání existence výhody pro společnost BT jinou metodu. Ta spočívá ve vyzdvižení údajného nesouladu mezi zdanitelnými hodnotami za jednotku různých komponentů (např. optická vlákna, přípojky, stavby) sítě společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů. Na tomto základě společnost Vtesse dospěla k závěru, že metoda příjmů a výdajů vedla k nižšímu ocenění majetku společnosti BT, než jakého by bylo dosaženo pomocí metody nájemného. Společnost Vtesse poukazuje např. na to, že společnost BT je u staveb oceňována 34 GBP za m2 v porovnání s 115 GBP za m2 v případě ostatních telekomunikačních operátorů, 74 GBP za km optického vlákna v porovnání s 1 000/1 200 GBP za pár optických vláken v případě ostatních operátorů a 19 GBP za přípojku a rok oproti ročnímu poplatku ve výši 122 GBP, který skutečně platí operátoři za zpřístupněná účastnická vedení.

| (153) | Tento přístup není přijatelný z řady důvodů. Za prvé, orgány Spojeného království přesvědčivě tvrdily, že tyto údaje, i kdyby byly správné, nejsou přímo srovnatelné. Z důvodů uvedených v bodě 125 mají optické sítě společností BT a Kingston a sítě ostatních operátorů odlišnou povahu a nelze je porovnávat. Není proto možné použít na společnosti BT a Kingston důkazy o nájemném odvozené z optických sítí ostatních provozovatelů. V každém případě, výpočty a porovnání, která provedla společnost Vtesse, jsou chybné. |
| --- | --- |

(153)

Tento přístup není přijatelný z řady důvodů. Za prvé, orgány Spojeného království přesvědčivě tvrdily, že tyto údaje, i kdyby byly správné, nejsou přímo srovnatelné. Z důvodů uvedených v bodě 125 mají optické sítě společností BT a Kingston a sítě ostatních operátorů odlišnou povahu a nelze je porovnávat. Není proto možné použít na společnosti BT a Kingston důkazy o nájemném odvozené z optických sítí ostatních provozovatelů. V každém případě, výpočty a porovnání, která provedla společnost Vtesse, jsou chybné.

| (154) | Za prvé, pro odpovídající srovnání by bylo nutné vzít v úvahu pouze aktivovaná vlákna společnosti BT, jelikož pouze tato vlákna jsou zdaňována. Co je důležitější, společnost Vtesse porovnávala průměrnou zdanitelnou hodnotu km optického vlákna společnosti BT s hodnotou nájemného za pár vláken na trase. Ve skutečnosti se hodnota nájemného za optické vlákno, jak ji používá VOA, bude lišit podle počtu optických vláken na trasách. Čím více optických vláken na trase je, tím nižší bude jejich hodnota nájemného (45). Proto při použití celkového charakteru nájemného za aktivovaná vlákna uplatňovaného od roku 2005 se zdá, že hodnota nájemného dvou optických vláken (tj. jednoho páru) za km trasy pro sítě delší než 3 000 km (46) bude činit 450 GBP (47). Hodnota nájemného tří optických vláken na km trasy bude činit 540 GBP, tj. 180 GBP za jedno optické vlákno (48). Na dolním konci tabulky bude hodnota nájemného za 48 optických vláken na km trasy 1 728 GBP, tj. 36 GBP za optické vlákno (49). VOA tvrdí, že jsou tyto hodnoty založené na tržních údajích (50). |
| --- | --- |

(154)

Za prvé, pro odpovídající srovnání by bylo nutné vzít v úvahu pouze aktivovaná vlákna společnosti BT, jelikož pouze tato vlákna jsou zdaňována. Co je důležitější, společnost Vtesse porovnávala průměrnou zdanitelnou hodnotu km optického vlákna společnosti BT s hodnotou nájemného za pár vláken na trase. Ve skutečnosti se hodnota nájemného za optické vlákno, jak ji používá VOA, bude lišit podle počtu optických vláken na trasách. Čím více optických vláken na trase je, tím nižší bude jejich hodnota nájemného (45). Proto při použití celkového charakteru nájemného za aktivovaná vlákna uplatňovaného od roku 2005 se zdá, že hodnota nájemného dvou optických vláken (tj. jednoho páru) za km trasy pro sítě delší než 3 000 km (46) bude činit 450 GBP (47). Hodnota nájemného tří optických vláken na km trasy bude činit 540 GBP, tj. 180 GBP za jedno optické vlákno (48). Na dolním konci tabulky bude hodnota nájemného za 48 optických vláken na km trasy 1 728 GBP, tj. 36 GBP za optické vlákno (49). VOA tvrdí, že jsou tyto hodnoty založené na tržních údajích (50).

| (155) | Je zřejmé, že páteřní síť společnosti BT má na trase v průměru desítky aktivovaných vláken. To znamená, že zdanitelná hodnota km optického vlákna společnosti BT by se měla srovnat se spodním koncem přehledu používaného VOA. Na tomto základě se zdá, že v rozporu s tím, co tvrdí společnost Vtesse, porovnání mezi zdanitelnou hodnotou za km optického vlákna společnosti BT a hodnotami nájemného, které používá VOA, nevykazuje žádnou významnou nesrovnalost, ani nenaznačuje podhodnocení sítě společnosti BT. |
| --- | --- |

(155)

Je zřejmé, že páteřní síť společnosti BT má na trase v průměru desítky aktivovaných vláken. To znamená, že zdanitelná hodnota km optického vlákna společnosti BT by se měla srovnat se spodním koncem přehledu používaného VOA. Na tomto základě se zdá, že v rozporu s tím, co tvrdí společnost Vtesse, porovnání mezi zdanitelnou hodnotou za km optického vlákna společnosti BT a hodnotami nájemného, které používá VOA, nevykazuje žádnou významnou nesrovnalost, ani nenaznačuje podhodnocení sítě společnosti BT.

| (156) | Pokud jde o porovnání mezi tarifem LLU a zdanitelnou hodnotou za přípojku v případě společnosti BT, je třeba uvést, že podle orgánů Spojeného království, není tarif LLU stejný jako nájemné za zdanitelný majetek, jelikož významný podíl tarifu se vztahuje na náklady na systém a údržbu, fakturaci a náklady na používání nezdanitelných zařízení a vybavení společnosti BT. Proto není přímo srovnatelný s právní definicí zdanitelné hodnoty. Za druhé, orgány Spojeného království uvedly, že některá účastnická vedení budou mít ve skutečnosti vysokou hodnotu, některá nízkou hodnotu a některá mohou mít dokonce hodnotu zápornou. Na druhé straně, podle OFCOM má poskytování služeb LLU podněcovat hospodářskou soutěž u širokopásmových služeb (51). Zpřístupnění účastnického vedení je proto ovlivněno rovněž poptávkou po širokopásmových službách a u velkého počtu účastnických vedení společnosti BT neexistuje po těchto službách žádná poptávka, tato jsou potřebná pouze pro telefonii. Proto tarif LLU neodráží průměrnou hodnotu všech přípojek společnosti BT a nelze vyvodit žádný závěr ze srovnání zdanitelné hodnoty za přípojky v případě společnosti BT a tarifu LLU. Jak uvedl OFCOM ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení, tento poměr je pro společnosti BT, NTL a Telewest téměř totožný, navzdory skutečnosti, že na poslední dvě společnosti byly použita jiná metoda ocenění. Z výše uvedených důvodů se zdá být poměr pro společnosti NTL a Telewest vhodnějším srovnávacím měřítkem než tarify LLU uvedené společností Vtesse a srovnání těchto poměrů nevykazuje žádné rozdíly mezi jednotlivými operátory. Dále je nutno poznamenat, že podle tohoto posouzení VOA uvažuje použít zdanitelnou hodnotu v rozmezí 15-20 GBP za zpřístupněné účastnické vedení (52), což je opět v souladu s oceněním zdanitelné hodnoty společnosti BT za přípojku. |
| --- | --- |

(156)

Pokud jde o porovnání mezi tarifem LLU a zdanitelnou hodnotou za přípojku v případě společnosti BT, je třeba uvést, že podle orgánů Spojeného království, není tarif LLU stejný jako nájemné za zdanitelný majetek, jelikož významný podíl tarifu se vztahuje na náklady na systém a údržbu, fakturaci a náklady na používání nezdanitelných zařízení a vybavení společnosti BT. Proto není přímo srovnatelný s právní definicí zdanitelné hodnoty. Za druhé, orgány Spojeného království uvedly, že některá účastnická vedení budou mít ve skutečnosti vysokou hodnotu, některá nízkou hodnotu a některá mohou mít dokonce hodnotu zápornou. Na druhé straně, podle OFCOM má poskytování služeb LLU podněcovat hospodářskou soutěž u širokopásmových služeb (51). Zpřístupnění účastnického vedení je proto ovlivněno rovněž poptávkou po širokopásmových službách a u velkého počtu účastnických vedení společnosti BT neexistuje po těchto službách žádná poptávka, tato jsou potřebná pouze pro telefonii. Proto tarif LLU neodráží průměrnou hodnotu všech přípojek společnosti BT a nelze vyvodit žádný závěr ze srovnání zdanitelné hodnoty za přípojky v případě společnosti BT a tarifu LLU. Jak uvedl OFCOM ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení, tento poměr je pro společnosti BT, NTL a Telewest téměř totožný, navzdory skutečnosti, že na poslední dvě společnosti byly použita jiná metoda ocenění. Z výše uvedených důvodů se zdá být poměr pro společnosti NTL a Telewest vhodnějším srovnávacím měřítkem než tarify LLU uvedené společností Vtesse a srovnání těchto poměrů nevykazuje žádné rozdíly mezi jednotlivými operátory. Dále je nutno poznamenat, že podle tohoto posouzení VOA uvažuje použít zdanitelnou hodnotu v rozmezí 15-20 GBP za zpřístupněné účastnické vedení (52), což je opět v souladu s oceněním zdanitelné hodnoty společnosti BT za přípojku.

| (157) | Co se týká údajného rozdílu ve zdanitelné hodnotě za m2 u staveb, Komise nejprve uvádí, že správný údaj odvozený z transakce společnosti Telereal (53) není 35 GBP za metr čtvereční, jak tvrdila společnost Vtesse, ale při použití výpočtu obdobného výpočtu společnosti Vtesse činí 51 GBP za metr čtvereční. Tento údaj společnost Vtesse dále porovnává s údajnou hodnotou 115 GBP za metr čtvereční u ostatních telekomunikačních operátorů. Základ a srovnatelnost tohoto údaje nejsou jasné, neodráží výkyvy, jež by pravděpodobně existovaly zejména podle příslušné zeměpisné polohy telekomunikačních operátorů. Orgány Spojeného království zdůraznily, že majetkové portfolio společnosti BT zahrnuje území celého Spojeného království, včetně jeho nejzaostalejších a nejizolovanějších oblastí, což má účinek na snížení průměrné hodnoty nájemného u jejích nemovitostí. |
| --- | --- |

(157)

Co se týká údajného rozdílu ve zdanitelné hodnotě za m2 u staveb, Komise nejprve uvádí, že správný údaj odvozený z transakce společnosti Telereal (53) není 35 GBP za metr čtvereční, jak tvrdila společnost Vtesse, ale při použití výpočtu obdobného výpočtu společnosti Vtesse činí 51 GBP za metr čtvereční. Tento údaj společnost Vtesse dále porovnává s údajnou hodnotou 115 GBP za metr čtvereční u ostatních telekomunikačních operátorů. Základ a srovnatelnost tohoto údaje nejsou jasné, neodráží výkyvy, jež by pravděpodobně existovaly zejména podle příslušné zeměpisné polohy telekomunikačních operátorů. Orgány Spojeného království zdůraznily, že majetkové portfolio společnosti BT zahrnuje území celého Spojeného království, včetně jeho nejzaostalejších a nejizolovanějších oblastí, což má účinek na snížení průměrné hodnoty nájemného u jejích nemovitostí.

| (158) | Co je důležitější, je nutno připomenout, že víceúčelové stavby společnosti BT, např. kanceláře nebo sklady, které nesouvisí se sítí, jsou oceňovány místně a samostatně na základě metody nájemného. V roce 2000 činila jejich zdanitelná hodnota 180 milionů GBP. Provozní a specializované stavby, např. telefonní ústředny, se považují za součást sítě společnosti BT a VOA je oceňuje centrálně pomocí metody příjmů a výdajů. Nájemné, které platí společnost BT společnosti Telereal po transakci, činilo 280 milionů GBP. Celková zdanitelná hodnota staveb společnosti BT zahrnuje jak zdanitelnou hodnotu samostatně posuzovaných staveb společnosti BT, která v roce 2000 činila přibližně 180 milionů GBP, tak zdanitelnou hodnotu staveb zahrnutých do celkového ocenění její sítě, které nelze konkrétně identifikovat, ale které představují významný podíl na zdanitelné hodnotě sítě společnosti BT ve Spojeném království ve výši 560 milionů GBP. Tyto údaje neprokazují, že existuje významný nesoulad mezi skutečnou tržní hodnotou staveb společnosti BT, vyjádřenou transakcí společnosti Telereal (54), a jejich zdanitelnou hodnotou, jak ji vypočetla VOA (55). Tyto údaje proto neposkytují důkaz, že tato zdanitelná hodnota je podhodnocena. |
| --- | --- |

(158)

Co je důležitější, je nutno připomenout, že víceúčelové stavby společnosti BT, např. kanceláře nebo sklady, které nesouvisí se sítí, jsou oceňovány místně a samostatně na základě metody nájemného. V roce 2000 činila jejich zdanitelná hodnota 180 milionů GBP. Provozní a specializované stavby, např. telefonní ústředny, se považují za součást sítě společnosti BT a VOA je oceňuje centrálně pomocí metody příjmů a výdajů. Nájemné, které platí společnost BT společnosti Telereal po transakci, činilo 280 milionů GBP. Celková zdanitelná hodnota staveb společnosti BT zahrnuje jak zdanitelnou hodnotu samostatně posuzovaných staveb společnosti BT, která v roce 2000 činila přibližně 180 milionů GBP, tak zdanitelnou hodnotu staveb zahrnutých do celkového ocenění její sítě, které nelze konkrétně identifikovat, ale které představují významný podíl na zdanitelné hodnotě sítě společnosti BT ve Spojeném království ve výši 560 milionů GBP. Tyto údaje neprokazují, že existuje významný nesoulad mezi skutečnou tržní hodnotou staveb společnosti BT, vyjádřenou transakcí společnosti Telereal (54), a jejich zdanitelnou hodnotou, jak ji vypočetla VOA (55). Tyto údaje proto neposkytují důkaz, že tato zdanitelná hodnota je podhodnocena.

| (159) | Společnost Vtesse uvedla další druhotný argument na základě tvrzení společnosti Telereal. Společnost Vtesse udává, že nájemné hrazené společností BT společnosti Telereal za její stavby představuje zhruba 50 % zdanitelné hodnoty v roce 2001, navzdory skutečnosti, že většina této zdanitelné hodnoty by se měla přičíst její síti, a ne jejím stavbám. Zdá se, že společnost Vtesse z toho vyvozuje závěr, že síť společnosti BT je zjevně podhodnocena. Toto tvrzení je však založeno na nesprávných předpokladech, jelikož součástí majetku zahrnutého v transakci společnosti Telereal jsou stavby, které byly oceněny samostatně v hodnotě 180 milionů GBP. Celková zdanitelná hodnota společnosti BT za celé Spojené království v době transakce proto činila 560 milionů GBP za síť a související nemovitosti plus 180 milionů GBP za samostatně oceněné stavby, což dohromady činí 740 milionů GBP. Nájemné ve výši 280 milionů GBP, které společnost BT platí společnosti Telereal, činí 38 % její celkové zdanitelné hodnoty. Z tohoto údaje nelze vyvodit žádný užitečný závěr. |
| --- | --- |

(159)

Společnost Vtesse uvedla další druhotný argument na základě tvrzení společnosti Telereal. Společnost Vtesse udává, že nájemné hrazené společností BT společnosti Telereal za její stavby představuje zhruba 50 % zdanitelné hodnoty v roce 2001, navzdory skutečnosti, že většina této zdanitelné hodnoty by se měla přičíst její síti, a ne jejím stavbám. Zdá se, že společnost Vtesse z toho vyvozuje závěr, že síť společnosti BT je zjevně podhodnocena. Toto tvrzení je však založeno na nesprávných předpokladech, jelikož součástí majetku zahrnutého v transakci společnosti Telereal jsou stavby, které byly oceněny samostatně v hodnotě 180 milionů GBP. Celková zdanitelná hodnota společnosti BT za celé Spojené království v době transakce proto činila 560 milionů GBP za síť a související nemovitosti plus 180 milionů GBP za samostatně oceněné stavby, což dohromady činí 740 milionů GBP. Nájemné ve výši 280 milionů GBP, které společnost BT platí společnosti Telereal, činí 38 % její celkové zdanitelné hodnoty. Z tohoto údaje nelze vyvodit žádný užitečný závěr.

| (160) | V každém případě metodika, která spočívá v oddělení částí majetku společnosti BT a jejich samostatném ocenění, se zdá být sporná. Jak potvrzuje britská judikatura, VOA musí oceňovat majetek telekomunikačních operátorů jako celek. Toto pravidlo se vztahuje bez výjimky na všechny operátory. Je typickým znakem jakéhokoli druhu oceňování majetku, že tržní nájemné celého majetku se obvykle liší od součtu tržních nájemných za jednotlivé součástí tohoto majetku: často je nižší (56), v určitých případech však může být vyšší. Je proto pravděpodobné, že se tržní nájemné majetkového portfolia společnosti BT bráno samostatně bude lišit od jeho hodnoty v případě zahrnutí do majetku společnosti BT. |
| --- | --- |

(160)

V každém případě metodika, která spočívá v oddělení částí majetku společnosti BT a jejich samostatném ocenění, se zdá být sporná. Jak potvrzuje britská judikatura, VOA musí oceňovat majetek telekomunikačních operátorů jako celek. Toto pravidlo se vztahuje bez výjimky na všechny operátory. Je typickým znakem jakéhokoli druhu oceňování majetku, že tržní nájemné celého majetku se obvykle liší od součtu tržních nájemných za jednotlivé součástí tohoto majetku: často je nižší (56), v určitých případech však může být vyšší. Je proto pravděpodobné, že se tržní nájemné majetkového portfolia společnosti BT bráno samostatně bude lišit od jeho hodnoty v případě zahrnutí do majetku společnosti BT.

| (161) | Neexistují však jednoznačné důkazy, že by metoda příjmů a výdajů obecně vedla k nižší zdanitelné hodnotě než metoda nájemného, nebo že by VOA při použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston chybovala a zdanitelnou hodnotu jejich majetku podhodnotila. |
| --- | --- |

(161)

Neexistují však jednoznačné důkazy, že by metoda příjmů a výdajů obecně vedla k nižší zdanitelné hodnotě než metoda nájemného, nebo že by VOA při použití metody příjmů a výdajů na společnosti BT a Kingston chybovala a zdanitelnou hodnotu jejich majetku podhodnotila.

6.2.2   Poskytuje metoda příjmů a výdajů výhodu v případě mezního zdanění?

| (162) | Na úvod je třeba zdůraznit, že otázka mezního zdanění, tj. zdanění nově aktivovaných vláken, je relevantní, pouze co se týká posouzení zdanění společnosti BT, ne však společnosti Kingston. Jak bylo uvedeno v bodu 22, společnost Kingston vlastní dceřinou společnost Torch Communications Ltd., která provozuje optickou páteřní síť mimo místní přístupovou síť společnosti Kingston a která je oceněna pomocí metody nájemného. V důsledku toho je společnost Torch Communications Ltd. plně zdaněna, pokud jde o nově aktivovaná vlákna. Metoda příjmů a výdajů se používá pouze na část sítě společnosti Kingston, která je v podstatě místní přístupovou sítí. Jak již bylo vysvětleno (57), její majetek nepodléhá mechanismu revizí. Podle orgánů Spojeného království to vyjadřuje skutečnost, že žádný konkurent nevybudoval v aglomeraci Kingston upon Hull novou síť a že síť společnosti Kingston již pokrývá téměř 100 % této oblasti, takže společnost nemohla svou síť rozšiřovat. Proto nedošlo k žádným významným změnám okolností, které by mohly podstatně změnit zdanitelnou hodnotu sítě společnosti Kingston. Komise toto tvrzení uznává a poznamenává, že žádná třetí strana neuvedla, že by společnost Kingston měla nějakou výhodu, pokud jde o mezní zdanění. |
| --- | --- |

(162)

Na úvod je třeba zdůraznit, že otázka mezního zdanění, tj. zdanění nově aktivovaných vláken, je relevantní, pouze co se týká posouzení zdanění společnosti BT, ne však společnosti Kingston. Jak bylo uvedeno v bodu 22, společnost Kingston vlastní dceřinou společnost Torch Communications Ltd., která provozuje optickou páteřní síť mimo místní přístupovou síť společnosti Kingston a která je oceněna pomocí metody nájemného. V důsledku toho je společnost Torch Communications Ltd. plně zdaněna, pokud jde o nově aktivovaná vlákna. Metoda příjmů a výdajů se používá pouze na část sítě společnosti Kingston, která je v podstatě místní přístupovou sítí. Jak již bylo vysvětleno (57), její majetek nepodléhá mechanismu revizí. Podle orgánů Spojeného království to vyjadřuje skutečnost, že žádný konkurent nevybudoval v aglomeraci Kingston upon Hull novou síť a že síť společnosti Kingston již pokrývá téměř 100 % této oblasti, takže společnost nemohla svou síť rozšiřovat. Proto nedošlo k žádným významným změnám okolností, které by mohly podstatně změnit zdanitelnou hodnotu sítě společnosti Kingston. Komise toto tvrzení uznává a poznamenává, že žádná třetí strana neuvedla, že by společnost Kingston měla nějakou výhodu, pokud jde o mezní zdanění.

| (163) | V případě společnosti BT však skutečnost, že neexistují žádné důkazy o existenci výhody na úrovni celkového ocenění jejího majetku, nutně nevylučuje možnost, že mezní zdanění, tj. zdanění nově aktivovaných vláken, neposkytuje této společnosti výhodu. Ve skutečnosti připomínky podané několika třetími stranami naznačují, že odlišný způsob zdanění společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů v případě aktivace nového vlákna může vést k narušení hospodářské soutěže v případě, že společnosti soutěží o stejnou zakázku. Tento problém vyvolává obecnější otázku revizí zdanitelných hodnot, které každoročně provádí VOA. |
| --- | --- |

(163)

V případě společnosti BT však skutečnost, že neexistují žádné důkazy o existenci výhody na úrovni celkového ocenění jejího majetku, nutně nevylučuje možnost, že mezní zdanění, tj. zdanění nově aktivovaných vláken, neposkytuje této společnosti výhodu. Ve skutečnosti připomínky podané několika třetími stranami naznačují, že odlišný způsob zdanění společnosti BT a ostatních telekomunikačních operátorů v případě aktivace nového vlákna může vést k narušení hospodářské soutěže v případě, že společnosti soutěží o stejnou zakázku. Tento problém vyvolává obecnější otázku revizí zdanitelných hodnot, které každoročně provádí VOA.

| (164) | Jak bylo vysvětleno výše, pokud telekomunikační operátor, u něhož se používá metoda nájemného, připojí a aktivuje nové vlákno, jeho zdanitelná hodnota se zvýší o zdanitelnou hodnotu tohoto nového vlákna. K opaku dojde, pokud vlákno vypne a odpojí: zdanitelná hodnota těchto vláken se poté odečte. Telekomunikační operátoři, kteří jsou oceňování podle metody příjmů a výdajů, nepodléhají tomuto druhu přesných úprav. V případě společnosti BT jsou každoroční revize založeny na mechanismu úprav podle trhu: předpokládá se, že změny tržních podílů společnosti BT na trhu odrážejí změny v hodnotě její sítě. Otázkou proto je, zda rozdílný způsob zohlednění změn v sítích, např. aktivování nových vláken, může poskytnout společnosti BT výhodu. |
| --- | --- |

(164)

Jak bylo vysvětleno výše, pokud telekomunikační operátor, u něhož se používá metoda nájemného, připojí a aktivuje nové vlákno, jeho zdanitelná hodnota se zvýší o zdanitelnou hodnotu tohoto nového vlákna. K opaku dojde, pokud vlákno vypne a odpojí: zdanitelná hodnota těchto vláken se poté odečte. Telekomunikační operátoři, kteří jsou oceňování podle metody příjmů a výdajů, nepodléhají tomuto druhu přesných úprav. V případě společnosti BT jsou každoroční revize založeny na mechanismu úprav podle trhu: předpokládá se, že změny tržních podílů společnosti BT na trhu odrážejí změny v hodnotě její sítě. Otázkou proto je, zda rozdílný způsob zohlednění změn v sítích, např. aktivování nových vláken, může poskytnout společnosti BT výhodu.

| (165) | Komise má za to, že na základě obchodních plánů předložených společností BT VOA posuzuje hypotetické nájemné, jež by bylo možno očekávat u majetku společnosti BT na základě očekávaných příjmů a výdajů odvozených z držby tohoto majetku. Ocenění proto bude zahrnovat jakékoli rozšíření sítě, včetně aktivování nových vláken, které bude nutné k uspokojení očekávané poptávky. VOA proto předvídá a bere v úvahu aktivování nových optických vláken, ať si je společnost BT pronajímá, nebo skutečně vlastní (58). Ve skutečnosti je vzhledem k této metodě ocenění a na rozdíl od telekomunikačních operátorů, kteří jsou posuzováni podle metody nájemného, BT zdaňována rovněž s ohledem na nenasvícená vlákna, na základě předpokladu, že některá z těchto nenasvícených vláken budou v průběhu příštího pětiletého oceňovacího období aktivována. Každoroční nové posouzení na základě vyhodnocení podílů společnosti BT na trhu má postihnout významné změny týkající se sítě společnosti BT (59). |
| --- | --- |

(165)

Komise má za to, že na základě obchodních plánů předložených společností BT VOA posuzuje hypotetické nájemné, jež by bylo možno očekávat u majetku společnosti BT na základě očekávaných příjmů a výdajů odvozených z držby tohoto majetku. Ocenění proto bude zahrnovat jakékoli rozšíření sítě, včetně aktivování nových vláken, které bude nutné k uspokojení očekávané poptávky. VOA proto předvídá a bere v úvahu aktivování nových optických vláken, ať si je společnost BT pronajímá, nebo skutečně vlastní (58). Ve skutečnosti je vzhledem k této metodě ocenění a na rozdíl od telekomunikačních operátorů, kteří jsou posuzováni podle metody nájemného, BT zdaňována rovněž s ohledem na nenasvícená vlákna, na základě předpokladu, že některá z těchto nenasvícených vláken budou v průběhu příštího pětiletého oceňovacího období aktivována. Každoroční nové posouzení na základě vyhodnocení podílů společnosti BT na trhu má postihnout významné změny týkající se sítě společnosti BT (59).

| (166) | Proto nelze říci, že společnost BT nečelí žádnému dodatečnému zdanění, jak uvádí stěžovatel nebo třetí strany, např. skupina Altnet. Samozřejmě v případě sítě v Anglii, která má v současnosti jako celek zdanitelnou hodnotu ve výši 530 000 000 GBP, nebude mít malá dodatečná změna, např. dodatečné osvětlení vlákna, pravděpodobně takový rozpoznatelný dopad na BT, jako u malého operátora, např. společnosti Vtesse. Zvýšení hodnoty sítě společnosti BT je vyrovnáváno činiteli vedoucími ke snížení této hodnoty, např. rozvojem konkurenčních sítí. To činí dopad aktivace nových vláken společností BT ještě méně viditelným. Neznamená to však, že tato nově aktivována vlákna nejsou zdaněna. |
| --- | --- |

(166)

Proto nelze říci, že společnost BT nečelí žádnému dodatečnému zdanění, jak uvádí stěžovatel nebo třetí strany, např. skupina Altnet. Samozřejmě v případě sítě v Anglii, která má v současnosti jako celek zdanitelnou hodnotu ve výši 530 000 000 GBP, nebude mít malá dodatečná změna, např. dodatečné osvětlení vlákna, pravděpodobně takový rozpoznatelný dopad na BT, jako u malého operátora, např. společnosti Vtesse. Zvýšení hodnoty sítě společnosti BT je vyrovnáváno činiteli vedoucími ke snížení této hodnoty, např. rozvojem konkurenčních sítí. To činí dopad aktivace nových vláken společností BT ještě méně viditelným. Neznamená to však, že tato nově aktivována vlákna nejsou zdaněna.

| (167) | Společnost Vtesse rovněž tvrdila, že v typické nabídce, např. na poskytování páteřních a přístupových vedení společnosti Kent MAN (60), její daňová povinnost představovala 16 % očekávaných stálých výnosů. Ohledně stejné nabídky tvrdí, že společnost BT byla zdaněna nejvýše 2 %, což je údajný poměr mezi průměrnými poplatky a příjmy společnosti BT. Společnost Vtesse vyvozuje závěr, že u srovnatelné a v tomto případě totožné transakce je společnost BT mnohem méně zdaněna a že proto získává jednoznačnou výhodu. |
| --- | --- |

(167)

Společnost Vtesse rovněž tvrdila, že v typické nabídce, např. na poskytování páteřních a přístupových vedení společnosti Kent MAN (60), její daňová povinnost představovala 16 % očekávaných stálých výnosů. Ohledně stejné nabídky tvrdí, že společnost BT byla zdaněna nejvýše 2 %, což je údajný poměr mezi průměrnými poplatky a příjmy společnosti BT. Společnost Vtesse vyvozuje závěr, že u srovnatelné a v tomto případě totožné transakce je společnost BT mnohem méně zdaněna a že proto získává jednoznačnou výhodu.

| (168) | Tohoto přístupu se nelze držet. Za prvé, nelze předpokládat, že jelikož společnost BT má průměrný poměr mezi poplatky a příjmy ve výši 2 % (61), byla v případě této nabídky zdaněna ve výši 2 %. Tento poměr je vypočten na základě celkové zdanitelné hodnoty společnosti BT, k níž byla připočtena hodnota vláken aktivovaných společností BT po uzavření smlouvy se společností Kent MAN, buď na základě očekávání, nebo mechanismu revizí založeného na podílech na trhu. Aby bylo možno provést přiměřené a správné srovnání s daňovou povinností společnosti Vtesse v případě této nabídky, bylo by nutné určit, o kolik tato zakázka zvýšila zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT, a to buď na základě očekávání, nebo prostřednictvím mechanismu každoročních revizí. Očekávané ocenění představuje celkové posouzení, z něhož není možné zjistit jednotlivé zakázky. Proto nelze určit, o kolik zakázka pro společnost Kent Man zvýšila zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT. V žádném případě by to však nevedlo ke konečným závěrům ohledně možné existence výhody, a tedy existence státní podpory. Daňovou povinnost společnosti Vtesse v případě této nabídky nelze považovat za srovnávací měřítko, na jehož základě je možné posoudit existenci výhody pro společnost BT ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Tato daňová povinnost se může ve skutečnosti změnit podle zvoleného technického řešení, nákladové struktury společností předkládajících nabídku, délky optické sítě, kterou operátoři budou používat k poskytování služeb, a co je nejdůležitější, bude záviset na rozsahu, v jakém budou muset aktivovat nová vlákna (62). Podle metody nájemného by tudíž telekomunikační operátor, který poskytoval služby pomoci již aktivovaného vlákna, nečelil žádnému zvýšení poplatků (63). |
| --- | --- |

(168)

Tohoto přístupu se nelze držet. Za prvé, nelze předpokládat, že jelikož společnost BT má průměrný poměr mezi poplatky a příjmy ve výši 2 % (61), byla v případě této nabídky zdaněna ve výši 2 %. Tento poměr je vypočten na základě celkové zdanitelné hodnoty společnosti BT, k níž byla připočtena hodnota vláken aktivovaných společností BT po uzavření smlouvy se společností Kent MAN, buď na základě očekávání, nebo mechanismu revizí založeného na podílech na trhu. Aby bylo možno provést přiměřené a správné srovnání s daňovou povinností společnosti Vtesse v případě této nabídky, bylo by nutné určit, o kolik tato zakázka zvýšila zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT, a to buď na základě očekávání, nebo prostřednictvím mechanismu každoročních revizí. Očekávané ocenění představuje celkové posouzení, z něhož není možné zjistit jednotlivé zakázky. Proto nelze určit, o kolik zakázka pro společnost Kent Man zvýšila zdanitelnou hodnotu sítě společnosti BT. V žádném případě by to však nevedlo ke konečným závěrům ohledně možné existence výhody, a tedy existence státní podpory. Daňovou povinnost společnosti Vtesse v případě této nabídky nelze považovat za srovnávací měřítko, na jehož základě je možné posoudit existenci výhody pro společnost BT ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Tato daňová povinnost se může ve skutečnosti změnit podle zvoleného technického řešení, nákladové struktury společností předkládajících nabídku, délky optické sítě, kterou operátoři budou používat k poskytování služeb, a co je nejdůležitější, bude záviset na rozsahu, v jakém budou muset aktivovat nová vlákna (62). Podle metody nájemného by tudíž telekomunikační operátor, který poskytoval služby pomoci již aktivovaného vlákna, nečelil žádnému zvýšení poplatků (63).

| (169) | Stejné odůvodnění lze použít u tvrzení společnosti Vtesse založeném na srovnání tarifů společnosti BT za WES a poplatků, které by musel hradit operátor, který je oceněn pomocí metody nájemného, pokud by aktivoval optická vlákna za účelem poskytování stejné služby. V závislosti na kapacitě a vzdálenostech WES společnost Vtesse tvrdí, že takovýto operátor by mohl platit poplatky dosahující až 87 % ceny účtované společností BT, a pokládá to za další důkaz toho, že optická síť společnosti BT je podhodnocena nebo nesprávně zdaněna v mezní oblasti. Toto tvrzení se však zakládá na předpokladu, že tento hypotetický operátor by měl jeden pár aktivovaných vláken na stejné trase, jako je trasa zvolená společností BT. Pokud však tento operátor k poskytování WES použije již aktivované vlákno, budou dodatečné náklady s ohledem na poplatky v případě metody nájemného nulové. Pokud aktivuje nová vlákna na trase, na niž již má několik aktivovaných optických vláken, pak budou mezní náklady operace mnohem nižší, jelikož čím více optických vláken se na trase nachází, tím nižší jsou poplatky za tato vlákna. Z tohoto tvrzení nelze opět vyvodit žádný závěr. |
| --- | --- |

(169)

Stejné odůvodnění lze použít u tvrzení společnosti Vtesse založeném na srovnání tarifů společnosti BT za WES a poplatků, které by musel hradit operátor, který je oceněn pomocí metody nájemného, pokud by aktivoval optická vlákna za účelem poskytování stejné služby. V závislosti na kapacitě a vzdálenostech WES společnost Vtesse tvrdí, že takovýto operátor by mohl platit poplatky dosahující až 87 % ceny účtované společností BT, a pokládá to za další důkaz toho, že optická síť společnosti BT je podhodnocena nebo nesprávně zdaněna v mezní oblasti. Toto tvrzení se však zakládá na předpokladu, že tento hypotetický operátor by měl jeden pár aktivovaných vláken na stejné trase, jako je trasa zvolená společností BT. Pokud však tento operátor k poskytování WES použije již aktivované vlákno, budou dodatečné náklady s ohledem na poplatky v případě metody nájemného nulové. Pokud aktivuje nová vlákna na trase, na niž již má několik aktivovaných optických vláken, pak budou mezní náklady operace mnohem nižší, jelikož čím více optických vláken se na trase nachází, tím nižší jsou poplatky za tato vlákna. Z tohoto tvrzení nelze opět vyvodit žádný závěr.

| (170) | Na základě výše uvedených skutečností není tvrzení, že společnost BT není zdaněna v mezní oblasti, správné. I kdyby bylo (jak navrhuje společnost Vtesse) jednotkou analýzy zdanění zakázek, o něž společnosti Vtesse a BT soutěží, zdá se, že neexistuje zjevná výhoda pro společnost BT: ta je zdaněna s ohledem na nově aktivovaná vlákna, ačkoli jinak a méně transparentně. Komise rovněž uvádí, že vzhledem k tomu, že metoda příjmů a výdajů je založena na očekávaných výnosech, společnost BT je zdaněna s ohledem na nenasvícená vlákna na základě předpokladu, že tato vlákna bude muset aktivovat, aby uspokojila očekávanou poptávku. Proto na rozdíl od ostatních operátorů, kteří jsou zdaněni pouze tehdy, když vlákno aktivují, je společnost BT zdaněna rovněž s ohledem na nenasvícená vlákna. |
| --- | --- |

(170)

Na základě výše uvedených skutečností není tvrzení, že společnost BT není zdaněna v mezní oblasti, správné. I kdyby bylo (jak navrhuje společnost Vtesse) jednotkou analýzy zdanění zakázek, o něž společnosti Vtesse a BT soutěží, zdá se, že neexistuje zjevná výhoda pro společnost BT: ta je zdaněna s ohledem na nově aktivovaná vlákna, ačkoli jinak a méně transparentně. Komise rovněž uvádí, že vzhledem k tomu, že metoda příjmů a výdajů je založena na očekávaných výnosech, společnost BT je zdaněna s ohledem na nenasvícená vlákna na základě předpokladu, že tato vlákna bude muset aktivovat, aby uspokojila očekávanou poptávku. Proto na rozdíl od ostatních operátorů, kteří jsou zdaněni pouze tehdy, když vlákno aktivují, je společnost BT zdaněna rovněž s ohledem na nenasvícená vlákna.

| (171) | Komise proto může být zajedno s OFCOM, když tento říká, že „se zdá, že systém [revizí] v každém případě poskytuje z dlouhodobého hlediska v podstatně symetrický výsledek, i když jinými cestami a málo transparentně“. |
| --- | --- |

(171)

Komise proto může být zajedno s OFCOM, když tento říká, že „se zdá, že systém [revizí] v každém případě poskytuje z dlouhodobého hlediska v podstatně symetrický výsledek, i když jinými cestami a málo transparentně“.

| (172) | Neexistence jakéhokoli zjevného problému v oblasti hospodářské soutěže je dále potvrzena, pokud se posoudí podíly na trhu poskytování širokopásmových služeb pro zákazníky z řad společností, kde společnost BT přímo konkuruje společnosti Vtesse (64). Podle údajů poskytnutých společností BT je její podíl na tomto trhu 12 %, a je pouze čtvrtým největším hráčem. Podle údajů OFCOM má společnost BT [10-15] (65) % podíl na trhu poskytování tradičních pronajatých linek 622 Mbit/s a více (66). Navzdory skutečnosti, že je nástupnickou společností bývalého monopolu v odvětví telekomunikací, se zdá, že společnost BT má na tomto specifickém trhu poměrně malý podíl. Předpokládalo by se, že pokud by se společnost BT skutečně těšila takovéto podstatné výhodě v podobě osvobození od mezního zdanění nových vláken, její podíl na trhu by byl podstatně vyšší. Proto údaje, které má Komise k dispozici, nepotvrzují tvrzení, že společnost BT využívá konkurenční výhody, která pro ostatní telekomunikační operátory znamená, že je velmi obtížné konkurovat této společnosti na tomto specifickém trhu (67). |
| --- | --- |

(172)

Neexistence jakéhokoli zjevného problému v oblasti hospodářské soutěže je dále potvrzena, pokud se posoudí podíly na trhu poskytování širokopásmových služeb pro zákazníky z řad společností, kde společnost BT přímo konkuruje společnosti Vtesse (64). Podle údajů poskytnutých společností BT je její podíl na tomto trhu 12 %, a je pouze čtvrtým největším hráčem. Podle údajů OFCOM má společnost BT [10-15] (65) % podíl na trhu poskytování tradičních pronajatých linek 622 Mbit/s a více (66). Navzdory skutečnosti, že je nástupnickou společností bývalého monopolu v odvětví telekomunikací, se zdá, že společnost BT má na tomto specifickém trhu poměrně malý podíl. Předpokládalo by se, že pokud by se společnost BT skutečně těšila takovéto podstatné výhodě v podobě osvobození od mezního zdanění nových vláken, její podíl na trhu by byl podstatně vyšší. Proto údaje, které má Komise k dispozici, nepotvrzují tvrzení, že společnost BT využívá konkurenční výhody, která pro ostatní telekomunikační operátory znamená, že je velmi obtížné konkurovat této společnosti na tomto specifickém trhu (67).

| (173) | Jako poslední bod k otázce revizí Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila obavu, že „ačkoli společnost BT má prospěch z mechanismu revizí směrem dolů, nezdá se, že by ostatní konkurenti měli k dispozici obdobný pravidelný přezkum tržních podmínek“. Na základě vysvětlení poskytnutého orgány Spojeného království a společností BT se Komise přesvědčila, že tato obava je neopodstatněná. Společnost BT nepodléhá pouze mechanismu revizí směrem dolů: jak již bylo vysvětleno, mechanismus revizí, který se v případě této společnosti používá, je založen na vývoji jejích podílů na trhu. Je pravdou, že po určitý počet let se její podíly na trhu (a tedy zdanitelná hodnota) snižovaly, což se projevilo ztrátou hodnoty vzhledem k rostoucí konkurenci. V letech 2003 a 2004 se však její zdanitelná hodnota zvýšila o 4 miliony GBP, resp. 7,1 milionů GBP. Co se týká konkurentů, mohou využít (a skutečně využili) revize směrem dolů: např. obdrželi slevu ze zdanitelné hodnoty optických sítí ve výši ve výši 15 % s účinností ode dne 1. dubna 2001 a ve výši 25 % ode dne 1. dubna 2002 k zohlednění nadměrné nabídky v tomto odvětví. V důsledku toho poklesla zdanitelná hodnota páru vláken z 1 000 GBP za km mimo oblast Londýna v roce 2000 na 850 GBP za km v roce 2001 a na 750 GBP v období mezi roky 2002 a 2004. Podle přehledu pro období 2005-2010 zdanitelná hodnota km páru vláken dále poklesla na 500 GBP. To znamená, že operátor, jehož optická síť byla v tomto období stabilní, by měl prospěch ze snížení její zdanitelné hodnoty ve výši 50 %. |
| --- | --- |

(173)

Jako poslední bod k otázce revizí Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila obavu, že „ačkoli společnost BT má prospěch z mechanismu revizí směrem dolů, nezdá se, že by ostatní konkurenti měli k dispozici obdobný pravidelný přezkum tržních podmínek“. Na základě vysvětlení poskytnutého orgány Spojeného království a společností BT se Komise přesvědčila, že tato obava je neopodstatněná. Společnost BT nepodléhá pouze mechanismu revizí směrem dolů: jak již bylo vysvětleno, mechanismus revizí, který se v případě této společnosti používá, je založen na vývoji jejích podílů na trhu. Je pravdou, že po určitý počet let se její podíly na trhu (a tedy zdanitelná hodnota) snižovaly, což se projevilo ztrátou hodnoty vzhledem k rostoucí konkurenci. V letech 2003 a 2004 se však její zdanitelná hodnota zvýšila o 4 miliony GBP, resp. 7,1 milionů GBP. Co se týká konkurentů, mohou využít (a skutečně využili) revize směrem dolů: např. obdrželi slevu ze zdanitelné hodnoty optických sítí ve výši ve výši 15 % s účinností ode dne 1. dubna 2001 a ve výši 25 % ode dne 1. dubna 2002 k zohlednění nadměrné nabídky v tomto odvětví. V důsledku toho poklesla zdanitelná hodnota páru vláken z 1 000 GBP za km mimo oblast Londýna v roce 2000 na 850 GBP za km v roce 2001 a na 750 GBP v období mezi roky 2002 a 2004. Podle přehledu pro období 2005-2010 zdanitelná hodnota km páru vláken dále poklesla na 500 GBP. To znamená, že operátor, jehož optická síť byla v tomto období stabilní, by měl prospěch ze snížení její zdanitelné hodnoty ve výši 50 %.

| (174) | Závěrem je třeba uvést, že obchodní poplatky jsou daní z hodnoty příslušného majetku. Nejedná se proto o daň ze zisku nebo z příjmu. Běžně se používá na všechny nemovitosti související s podnikáním, tedy rovněž na všechny telekomunikační sítě. Podle judikatury Spojeného království se všechny telekomunikační sítě oceňují jako celek. Ke stanovení hodnoty těchto nemovitostí je k dispozici několik metod. Pokud jsou použitelné rovnocenně, měly by vést ke stejnému ocenění. Použití konkrétní metody ocenění závisí na okolnostech daného případu. |
| --- | --- |

(174)

Závěrem je třeba uvést, že obchodní poplatky jsou daní z hodnoty příslušného majetku. Nejedná se proto o daň ze zisku nebo z příjmu. Běžně se používá na všechny nemovitosti související s podnikáním, tedy rovněž na všechny telekomunikační sítě. Podle judikatury Spojeného království se všechny telekomunikační sítě oceňují jako celek. Ke stanovení hodnoty těchto nemovitostí je k dispozici několik metod. Pokud jsou použitelné rovnocenně, měly by vést ke stejnému ocenění. Použití konkrétní metody ocenění závisí na okolnostech daného případu.

| (175) | Zdá se, že VOA použila na společnosti BT a Kingston všeobecná pravidla týkající se obchodních poplatků, jak jsou stanovena v právních předpisech a judikatuře. Je zřejmé, že ocenění majetku společností BT a Kingston, jakož i revize těchto zdanitelných hodnot se provádí na základě jiné metody než v případě jejich konkurentů. Komise však může vyvodit závěr, že neexistují žádné důkazy, že by použití této jiné metody nebylo odůvodněno objektivními rozdíly mezi těmito společnostmi a jejich konkurenty a důkazy, které má VOA k dispozici. |
| --- | --- |

(175)

Zdá se, že VOA použila na společnosti BT a Kingston všeobecná pravidla týkající se obchodních poplatků, jak jsou stanovena v právních předpisech a judikatuře. Je zřejmé, že ocenění majetku společností BT a Kingston, jakož i revize těchto zdanitelných hodnot se provádí na základě jiné metody než v případě jejich konkurentů. Komise však může vyvodit závěr, že neexistují žádné důkazy, že by použití této jiné metody nebylo odůvodněno objektivními rozdíly mezi těmito společnostmi a jejich konkurenty a důkazy, které má VOA k dispozici.

| (176) | Nejsou k dispozici žádné důkazy, že by použití jiné metody ocenění v případě společností BT a Kingston vedlo k výhodě pro tyto společnosti v porovnání s jejich konkurenty. Jelikož nejsou k dispozici žádné důkazy o existenci takovéto výhody, Komise může učinit závěr, že systém obchodních poplatků neposkytl v období, které Komise posuzovala, tj. 1995-2005, společnostem BT nebo Kingston státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, |
| --- | --- |

(176)

Nejsou k dispozici žádné důkazy, že by použití jiné metody ocenění v případě společností BT a Kingston vedlo k výhodě pro tyto společnosti v porovnání s jejich konkurenty. Jelikož nejsou k dispozici žádné důkazy o existenci takovéto výhody, Komise může učinit závěr, že systém obchodních poplatků neposkytl v období, které Komise posuzovala, tj. 1995-2005, společnostem BT nebo Kingston státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Uplatnění daně Spojeného království z obchodního majetku na společnosti BT plc. a Kingston Communication plc. od roku 1995 do konce roku 2005 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 12. října 2006.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 62, 12.3.2005, s. 10.

1

(2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

2

(3)  K dispozici na adrese http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm

3

(4)  S.I.2000/540.

4

(5)  Hodnota nájemného za optické vlákno stanovená VOA na období 2005–2010 je předmětem odvolání a mohla by se snížit, pokud by toto bylo úspěšné.

5

(6)  Ve skutečnosti se oceňují na základě zdanitelné hodnoty za připojenou domácnost. Tato metoda je založena na ocenění podnikatele zahrnující dekapitalizované náklady a konečné slevy ke zohlednění míry proniknutí.

6

(7)  V roce 2005 554 100 000 GBP pro Anglii a Wales.

7

(8)  Účastnickým vedením je tzv. úsek poslední míle spojující konečného zákazníka s místní telefonní ústřednou. Společnost BT musí poskytovat přístup k těmto účastnickým vedením svým konkurentům za regulovaných podmínek.

8

(9)  Připomínky společností Cable and Wireless, Telewest a Viatel.

9

(10)  Připomínky společnosti Telewest.

10

(11)  Připomínky společnosti Easynet.

11

(12)  První tarif za pronájem zpřístupněných účastnických vedení platil od 31. května 2001, tedy značně později po příslušných předpokládaných dnech ocenění 1. dubna 1993 a 1. dubna 1998.

12

(13)  První soubor regulačních účtů, který odrážel poplatky za převody za služby přístupu společnosti BT, byl vypracován pro rok 2001/02.

13

(14)  Podrobnosti týkající se tohoto mechanismu založeného na podílech na trhu jsou vysvětleny v připomínkách orgánů Spojeného království.

14

(15)  V roce 2003 se zdanitelná hodnota společnosti BT v Anglii zvýšila z 443,5 milionů GBP na 447,5 milionů GBP. V roce 2004 se v Anglii zvýšila na 450,6 milionů GBP.

15

(16)  Majetek společnosti Kingston v aglomeraci Hull, který byl posouzen pomocí metody příjmů a výdajů, byl v přehledu z roku 2000 oceněn na 5,1 milionů GBP. Společnost Kingston tvrdí, že obrat odvozený od této oblasti činil přibližně 50 milionů GBP. Při použití příslušného multiplikátoru ve výši 44 % by to vedlo k poměru výnosů a poplatků ve výši přibližně 4,5 %.

16

(17)  K těm patří specializovaní konzultanti z National Economic Research Associates (NERA), kteří byli VOA pověření, aby vypracovali model poskytující odhad budoucích výnosů a provozních nákladů společnosti BT.

17

(18)  British Telecommunications plc. v. hlavní oceňovatel, 19. března 1998.

18

British Telecommunications plc

hlavní oceňovatel

(19)  Orgány Spojeného království uvádějí Poplar Union Assessment Committee v. Roberts [1922] 2 AC 93.

19

Poplar Union Assessment Committee

Roberts

(20)  Viz např. Brewin (VO) v. Railway Executive (1952) 45 R&IT 553.

20

Brewin (VO) v. Railway Executive

(21)  Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note – červenec 1997. Zveřejněno Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS).

21

(22)  Je však třeba vzít do úvahy, že ačkoliv hypotetický nájem musí být z roku na rok, nelze předpokládat, že bude trvat pouze rok. Naopak, je nutno předpokládat, že existuje přiměřená vyhlídka na jeho pokračování. Viz R v. South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD359, 370.

22

R v. South Staffordshire Waterworks Co

(23)  12,27 % v reálných hodnotách.

23

(24)  Např. pokud jde o ocenění přehledů na období 2000-2005, bylo podáno více než 1,17 milionů odvolání, z toho přibližně 845 000 bylo staženo nebo došlo k dohodě.

24

(25)  Viz poznámka pod čarou 18.

25

(26)  Odvolání u Lands Tribunal zahrnuje úplné nové jednání v období 13 týdnů před porotou složenou ze dvou odhadců a QC. Naproti tomu Valuation Tribunal má pouze laickou porotu a trvá pouhé čtyři týdny.

26

(27)  Hlavní maloobchodní telekomunikační služby společnosti BT podléhaly cenové regulaci. V daném roce nebylo přípustné, aby změna ceny za regulované maloobchodní služby společnosti BT překročila RPI-X, kde RPI je roční procentní změna indexu maloobchodních cen v celém hospodářství. Koeficient X stanovil OFCOM. V roce 1992 OFCOM stanovil, že hodnota koeficientu X bude činit 7,5 % pro každý rok v období od roku 1993/4 do roku 1996/7.

27

(28)  Přístupový deficit společnosti BT je ztráta, kterou zaznamenala při poskytování přípojných vedení.

28

(29)  Orgány Spojeného království přihlédly k důkazům ze studií, které naznačují, že společnost BT je efektivní. Např. v porovnání s americkými provozovateli místních sítí, kteří se obecně považují za přiměřeně efektivní a pro něž jsou dostupné podrobné údaje o nákladech a o objemech, je společnost BT v horním decilu nebo se mu blíží, pokud jde o efektivnost.

29

(30)  Záležitosti, které lze považovat za významné změny okolností, jsou popsány v § 2 odst. 7 dodatku 6. K těmto záležitostem patří zejména „záležitostí ovlivňující fyzický stav nebo fyzické užívání majetku“ a „záležitosti ovlivňující fyzický stav lokality, v níž se majetek nachází“.

30

(31)  S použitím revidovaného podílu společnosti BT na trhu v roce 2001, po poskytnutí čerstvých údajů OFCOM. Tento podíl na trhu činil 70,5 %.

31

(32)  [...]. VOA tvrdí, že ztráta provozu v důsledku mobilní telefonie není v případě přehledu z roku 2000 závažnou změnou.

32

(33)  Jelikož se postavení společnosti BT na trhu změnilo, OFCOM již nemá stejné pravomoci jako dříve, aby mohl shromažďovat údaje o relevantním trhu.

33

(34)  To znamená, že prognózou bude to, co by bylo předvídáno při očekávání od 1. dubna 2003, avšak za předpokladu, že fyzické prostředí (včetně fyzického rozsahu sítě jak společnosti BT, tak i ostatních operátorů) bylo ve stejném stavu, v jakém se nacházelo na počátku roku, v němž se revize uskutečnila.

34

(35)  Orgány Spojeného království uvádějí, že ve svých připomínkách skupina Altnet uvedla, že by ocenění příjmů a výdajů u jejích sítí pro přehled z roku 2000 vedlo k nulovému ocenění. Orgány Spojeného království na to odpověděly, že to není v souladu se skutečně placenými nájmy a s obchodními plány, na jejichž základě musí být toto skutečné nájemné odůvodněno.

35

(36)  Výše příjmů použitá v těchto oceněních je upravena pro Spojené království, přičemž jsou vyloučeny nerelevantní výnosy.

36

(37)  Viz vysvětlení poskytnuté orgány Spojeného království, které je popsáno v bodech 70 až 72.

37

(38)  British Telecommunications PLC v. hlavní oceňovatel, 19. března 1998.

38

British Telecommunications PLC

hlavní oceňovatel

(39)  Viz pozn. pod čarou č. 21.

39

(40)  Zdanitelné hodnoty telekomunikačních operátorů, kteří jsou oceňováni pomocí metody nájemného, stejné výkyvy nevykazují. Je však třeba uvést, že jakékoli srovnání je pravděpodobně zavádějící, jelikož jejich sítě se rychle rozšiřují, zatímco sítě společností BT a Kingston jsou poměrně stabilní. V každém případě tito telekomunikační operátoři měli rovněž prospěch z významného snížení zdanitelných hodnot, jak je vysvětleno v bodě 173.

40

(41)  To vysvětluje, proč v rozporu s tvrzením společnosti BT VOA neakceptovala, že by zdanitelná hodnota společnosti BT v roce 2003 a 2004 měla být ovlivněna rostoucí popularitou mobilní telefonie. VOA se domnívá, že to je hospodářská změna, která nastala v období platnosti přehledu na období 2000-2005, a nelze ji považovat za významnou změnu okolností, k níž je nutno přihlédnout, jako kdyby k ní došlo v hospodářském prostředí roku 1998. Stejně tak se VOA domnívá, že by nebylo správné přihlédnout k opačnému účinku zvyšujícímu hodnotu plynoucímu z následné dodatečné poptávky po internetovém přístupu, který nebyl v roce 1998 předvídán. Oba hospodářské jevy by bylo možno vzít v úvahu pouze v kontextu vypracovávání přehledu na období 2005-2010.

41

(42)  Tento bod postačuje k vyvrácení návrhu, který uvedla společnost Gamma Telecom ve svých připomínkách, že by se příslušné zatížení obchodními poplatky mělo posoudit na základě porovnání mezi poměrem poplatků a přidané hodnoty společnosti BT a jejích konkurentů.

42

(43)  K dispozici na adrese://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  V roce 2004 představovaly výnosy z volání 59,5 % výnosů společnosti BT z volání a přístupu.

44

(45)  To vyjadřuje obecnou zásadu, že nájemné za metr čtvereční v případě nájmu velké stavby jako celku bude nižší než v případě malé stavby. OFCOM ve svých připomínkách potvrdil, že podle dostupných informací jsou ceny za nájem vláken nižší, je-li pronajato více vláken.

45

(46)  Jak bylo vysvětleno výše, sítě delší než 3 000 km využívají snížení ve výši 10 %, které je založeno na tržních důkazech. To je správným měřítkem pro porovnání se sítí společnosti BT vzhledem k její velikosti.

46

(47)  500 GBP v oblasti Londýna.

47

(48)  720 resp. 240 GBP v oblasti Londýna.

48

(49)  2 256 resp. 47 GBP v oblasti Londýna.

49

(50)  Komise má za to, že VOA nemá přímé důkazy pro více než 12 vláken, a proto je horní část stupnice založena na dekapitalizovaných nákladech, tj. na předpokladu, že by operátor nestanovil svou maximální nabídku nájemného pro síť s 13 a více vlákny výše, než jsou dekapitalizované náklady na vybudování samotné sítě.

50

(51)  Konzultační dokument OFCOM, „Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions“, 7. září 2005.

51

(52)  Ve svých připomínkách společnost GVA Grimley uvedla, že VOA zastává názor, že pár zpřístupněných měděných drátů měl zdanitelnou hodnotu přibližně 50 GBP. Ve skutečnosti v té době a na samém počátku předběžné analýzy VOA navrhla, že by tato zdanitelná hodnota mohla být v rozmezí 12 až 50 GBP.

52

(53)  Viz bod 36.

53

(54)  Transakce společnosti Telereal se týkala téměř celého portfolia společnosti BT: ve vlastnictví společnosti BT zůstalo pouze 220 nemovitostí z celkového počtu 6 700.

54

(55)  Je nutno přihlédnout rovněž ke skutečnosti, že by skutečná hodnota nájemného u dané nemovitosti neměla být nutně kladena na roveň jeho hypotetické zdanitelné hodnotě.

55

(56)  Tržní důkazy obvykle vyjadřují skutečnost, že čím větší je nemovitost, tím nižší je jednotková cena. Tuto zásadu bere VOA v úvahu, když v případě optických sítí delších než 3 000 km poskytuje na základě tržních důkazů slevu ve výši 10 %.

56

(57)  Viz bod 98.

57

(58)  Společnost Vtesse uvedla, že společnost BT si údajně pronajala přibližně 2 000 km optických vláken od společnosti GEO, jednoho z dodavatelů společnosti Vtesse, a ptala se, zda toto rozšíření její sítě bylo patřičně posouzeno. Společnost GEO VOA potvrdila, že společnosti BT pronajala 1 717 km vláken. V této fázi není jasné, zda byla vlákna pronajatá společností BT aktivována, jestli se jedná o nahrazení zastaralých vláken společnosti BT, nebo zda jde o novou trasu. Co se týká způsobu, jakým tato vlákna budou zohledněna při přezkumu zdanitelné hodnoty společnosti BT, VOA vysvětlila, že existující ocenění příjmů a výdajů je založeno na modelu, který předvídá budoucí toky příjmů, a jako součást přezkumu bude brát v úvahu příjem, jenž se očekává u vláken, která si společnost BT pronajala od společnosti GEO. Tento přezkum bude proveden na základě nového mechanismu revizí, který se dosud dokončuje.

58

(59)  Orgány Spojeného království potvrdily, že v metodě každoroční revize použité v případě společnosti BT a založené na podílech na trhu byly zohledněny výnosy ze širokopásmových služeb.

59

(60)  Viz bod 41.

60

(61)  Jak již bylo vysvětleno, přesný poměr pro společnost BT se liší podle jednotlivých posouzení a sahá od 1,28 % (OFCOM) po 2 % (Vtesse) a 3 % (orgány Spojeného království). Nesrovnalost mezi údaji poskytnutými společností Vtesse a orgány Spojeného království je vysvětlena v bodě 107. Nižší údaj, k němuž dospěl OFCOM, lze vysvětlit tím, že použil celkový obrat skupiny BT, včetně obratu u jejích činností mimo Spojené království.

61

(62)  Je technicky možné použít k poskytování širokopásmových služeb pro zákazníky z řad společností již aktivovaná vlákna. V tomto případě nedojde podle metody ocenění založené na nájemném ke zvýšení zdanitelné hodnoty sítě telekomunikačního operátora.

62

(63)  Operátor bude možná muset platit poplatky z odboček vedení spojujících vlákno s prostory zákazníka.

63

(64)  Společnost Vtesse sama sebe popisuje jako operátora poskytujícího inovační vysokokapacitní služby (až do 66 gigabitů za sekundu).

64

(65)  Důvěrné informace

65

(66)  Co se týká spodního segmentu širokopásmových služeb, je důležité zdůraznit rovněž to, že OFCOM se domnívá, že společnost BT nemá významnou tržní sílu na maloobchodním trhu pronajatých linek 8 Mbit/s a více. Viz http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  Společnost Vtesse získala v roce 2004 na úkor společnosti BT velkou zakázku na poskytování širokopásmových služeb pro společnost Lloyds TSB.

67

---