# Europeiska unionens L 328/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 328 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången24 november 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 328

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången24 november 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006 av den 24 oktober 2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006 av den 24 oktober 2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003 (
  1
  )

1

1

*

Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur

14

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 24 oktober 2006 om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet | 57 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 24 oktober 2006 om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet

57

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande | 59 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1692/2006

av den 24 oktober 2006

om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 71.1 och 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I vitboken om den gemensamma transportpolitiken från september 2001 konstaterar kommissionen att en mera omfattande intermodalitet vore ett praktiskt och effektivt sätt att få ett balanserat transportsystem, där såväl höghastighetsleder till sjöss – integrerade intermodala sjötransportalternativ av hög kvalitet – som en intensifiering av järnvägssektorn och de inre vattenvägarna bör kunna ingå som nyckelfaktorer. Vid sitt möte i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 förklarade Europeiska rådet att en trafikomställning utgör en av grundstenarna i strategin för hållbar utveckling. Europeiska rådet betonade vidare vid mötet i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 behovet av att undanröja flaskhalsar i bl.a. Alperna, Pyrenéerna och Östersjön, vilket är en indikation på att transportlinjerna längs höghastighetslederna till sjöss ingår som en viktig del i det transeuropeiska transportnätet. Ett viktigt verktyg för utbyggnaden av intermodaliteten är ett marknadsanpassat program för intermodalitetsstöd, särskilt inriktat på uppbyggnaden av höghastighetsleder till sjöss, som bland annat säkrar en bättre ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt stärker järnvägssektorn och de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

(1)

I vitboken om den gemensamma transportpolitiken från september 2001 konstaterar kommissionen att en mera omfattande intermodalitet vore ett praktiskt och effektivt sätt att få ett balanserat transportsystem, där såväl höghastighetsleder till sjöss – integrerade intermodala sjötransportalternativ av hög kvalitet – som en intensifiering av järnvägssektorn och de inre vattenvägarna bör kunna ingå som nyckelfaktorer. Vid sitt möte i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 förklarade Europeiska rådet att en trafikomställning utgör en av grundstenarna i strategin för hållbar utveckling. Europeiska rådet betonade vidare vid mötet i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 behovet av att undanröja flaskhalsar i bl.a. Alperna, Pyrenéerna och Östersjön, vilket är en indikation på att transportlinjerna längs höghastighetslederna till sjöss ingår som en viktig del i det transeuropeiska transportnätet. Ett viktigt verktyg för utbyggnaden av intermodaliteten är ett marknadsanpassat program för intermodalitetsstöd, särskilt inriktat på uppbyggnaden av höghastighetsleder till sjöss, som bland annat säkrar en bättre ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt stärker järnvägssektorn och de inre vattenvägarna.

| (2) | Om inga drastiska åtgärder vidtas kommer de sammanlagda vägtransporterna i Europa att öka med mer än 60 % fram till 2013. För unionens 25 medlemsstater motsvarar detta en ökning av den internationella godstrafiken på väg med cirka 20,5 miljarder tonkilometer om året under perioden 2007–2013. En sådan ökning åtföljs av negativa konsekvenser i form av tilläggskostnader för väginfrastrukturen, olyckor, trafikstockningar, lokala och globala föroreningar, mindre tillförlitliga leverantörs- och logistikkedjor och miljöförstöring. |
| --- | --- |

(2)

Om inga drastiska åtgärder vidtas kommer de sammanlagda vägtransporterna i Europa att öka med mer än 60 % fram till 2013. För unionens 25 medlemsstater motsvarar detta en ökning av den internationella godstrafiken på väg med cirka 20,5 miljarder tonkilometer om året under perioden 2007–2013. En sådan ökning åtföljs av negativa konsekvenser i form av tilläggskostnader för väginfrastrukturen, olyckor, trafikstockningar, lokala och globala föroreningar, mindre tillförlitliga leverantörs- och logistikkedjor och miljöförstöring.

| (3) | För att denna ökning i vägtransporterna skall kunna hanteras måste närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar utnyttjas bättre. Kraftfulla initiativ från transport- och logistikbranschen, däribland tekniska förnyelser av den rullande materielen, måste stimuleras ytterligare för att minska trafikstockningarna. |
| --- | --- |

(3)

För att denna ökning i vägtransporterna skall kunna hanteras måste närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar utnyttjas bättre. Kraftfulla initiativ från transport- och logistikbranschen, däribland tekniska förnyelser av den rullande materielen, måste stimuleras ytterligare för att minska trafikstockningarna.

| (4) | Marco Polo-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (3), bör därför förstärkas med ytterligare åtgärder inriktade på faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. Kommissionen har därför föreslagit ett utvidgat program, nedan kallat ”Marco Polo II-programmet” eller ”programmet”, i syfte att främja intermodalitet, minska vägtrafikstockningarna och förbättra transportsystemets miljöprestanda i gemenskapen. För att uppnå detta bör programmet stödja åtgärder som rör marknaderna för godstransport och logistik och andra, relevanta marknader och samtidigt beakta små och medelstora företags behov. Åtgärderna bör bidra till att den förväntade sammanlagda ökningen, och helst ännu mer, av den internationella godstrafiken på väg ställs om till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller en kombination av transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Det Marco Polo-program som upprättades genom förordning (EG) nr 1382/2003 bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(4)

Marco Polo-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (3), bör därför förstärkas med ytterligare åtgärder inriktade på faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. Kommissionen har därför föreslagit ett utvidgat program, nedan kallat ”Marco Polo II-programmet” eller ”programmet”, i syfte att främja intermodalitet, minska vägtrafikstockningarna och förbättra transportsystemets miljöprestanda i gemenskapen. För att uppnå detta bör programmet stödja åtgärder som rör marknaderna för godstransport och logistik och andra, relevanta marknader och samtidigt beakta små och medelstora företags behov. Åtgärderna bör bidra till att den förväntade sammanlagda ökningen, och helst ännu mer, av den internationella godstrafiken på väg ställs om till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller en kombination av transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Det Marco Polo-program som upprättades genom förordning (EG) nr 1382/2003 bör därför ersättas.

| (5) | Marco Polo II-programmet innehåller flera åtgärdstyper, som var och en bör bidra till en mätbar och varaktig trafikomställning och bättre samarbete på marknaden för intermodala transporter. Åtgärder inom ramen för Marco Polo II-programmet bör dessutom bidra till en faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. |
| --- | --- |

(5)

Marco Polo II-programmet innehåller flera åtgärdstyper, som var och en bör bidra till en mätbar och varaktig trafikomställning och bättre samarbete på marknaden för intermodala transporter. Åtgärder inom ramen för Marco Polo II-programmet bör dessutom bidra till en faktisk minskning av de internationella vägtransporterna.

| (6) | Marco Polo II-programmet bör bara finansiera åtgärder som sträcker sig över flera länder. För att betona åtgärdernas europeiska dimension bör projektförslag lämnas in av konsortier bestående av företag etablerade i olika länder. Offentligrättsliga enheter bör ha rätt att delta i ett sådant konsortium, om de bedriver ekonomisk verksamhet, i enlighet med den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(6)

Marco Polo II-programmet bör bara finansiera åtgärder som sträcker sig över flera länder. För att betona åtgärdernas europeiska dimension bör projektförslag lämnas in av konsortier bestående av företag etablerade i olika länder. Offentligrättsliga enheter bör ha rätt att delta i ett sådant konsortium, om de bedriver ekonomisk verksamhet, i enlighet med den nationella lagstiftningen.

| (7) | Sökandena bör kunna lägga fram förslag till nya eller, i förekommande fall, befintliga projekt, som bäst motsvarar de aktuella marknadskraven. Lämpliga projekt, särskilt sådana som beaktar små och medelstora företags behov, bör inte förkastas genom en alltför stelbent definition av vilka åtgärder som kan beviljas stöd. |
| --- | --- |

(7)

Sökandena bör kunna lägga fram förslag till nya eller, i förekommande fall, befintliga projekt, som bäst motsvarar de aktuella marknadskraven. Lämpliga projekt, särskilt sådana som beaktar små och medelstora företags behov, bör inte förkastas genom en alltför stelbent definition av vilka åtgärder som kan beviljas stöd.

| (8) | Det kan finnas fall där utvecklingen av en befintlig tjänst är minst lika fördelaktig i fråga om trafikomställning, kvalitet, miljö och lönsamhet som startandet av en ny tjänst som medför avsevärda kostnader. |
| --- | --- |

(8)

Det kan finnas fall där utvecklingen av en befintlig tjänst är minst lika fördelaktig i fråga om trafikomställning, kvalitet, miljö och lönsamhet som startandet av en ny tjänst som medför avsevärda kostnader.

| (9) | För att exempelvis startstödet till trafikomställningsåtgärder skall vara öppet, objektivt och tydligt avgränsat bör det bygga på kostnadsbesparingar för samhället genom användning av transporter via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar i stället för enbart vägtransporter. Därför bör denna förordning innehålla ett vägledande ekonomiskt stöd som grundas på tonkilometer omställd vägtransport. |
| --- | --- |

(9)

För att exempelvis startstödet till trafikomställningsåtgärder skall vara öppet, objektivt och tydligt avgränsat bör det bygga på kostnadsbesparingar för samhället genom användning av transporter via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar i stället för enbart vägtransporter. Därför bör denna förordning innehålla ett vägledande ekonomiskt stöd som grundas på tonkilometer omställd vägtransport.

| (10) | Det ekonomiska gemenskapsstödet som baserar sig på antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar eller som baserar sig på undvikandet av tonkilometer eller fordonskilometer av godstransport på väg bör kunna justeras så att högkvalitativa projekt eller projekt som uppvisar en faktisk fördel för miljön belönas. |
| --- | --- |

(10)

Det ekonomiska gemenskapsstödet som baserar sig på antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar eller som baserar sig på undvikandet av tonkilometer eller fordonskilometer av godstransport på väg bör kunna justeras så att högkvalitativa projekt eller projekt som uppvisar en faktisk fördel för miljön belönas.

| (11) | Särskild uppmärksamhet bör ges åt känsliga områden och storstadsområden inom programmets geografiska tillämpningsområde vid tilldelningen av stöd. |
| --- | --- |

(11)

Särskild uppmärksamhet bör ges åt känsliga områden och storstadsområden inom programmets geografiska tillämpningsområde vid tilldelningen av stöd.

| (12) | För att öppenhet och insyn samt utbyte av bästa metoder skall kunna garanteras bör resultaten av alla åtgärder som genomförs inom ramen för programmet spridas i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(12)

För att öppenhet och insyn samt utbyte av bästa metoder skall kunna garanteras bör resultaten av alla åtgärder som genomförs inom ramen för programmet spridas i tillräcklig utsträckning.

| (13) | Det är viktigt att under både urvalsprocess och hela åtgärdens genomförande se till att åtgärderna verkligen bidrar till den gemensamma transportpolitiken, och inte leder till någon snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen bör därför utvärdera båda programmens genomförande. Kommissionen bör lägga fram sin utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003–2006 senast den 30 juni 2007. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att under både urvalsprocess och hela åtgärdens genomförande se till att åtgärderna verkligen bidrar till den gemensamma transportpolitiken, och inte leder till någon snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen bör därför utvärdera båda programmens genomförande. Kommissionen bör lägga fram sin utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003–2006 senast den 30 juni 2007.

| (14) | Åtgärderna bör i synnerhet inte orsaka snedvridning av konkurrensen mellan andra transportsätt än vägtransport eller inom varje alternativt transportsätt på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Man bör särskilt se till att sådan snedvridning undviks, så att åtgärderna bidrar till att omställa godstransporten från vägtransport till alternativa transportsätt och inte minskar godstransporterna inom befintliga tjänster på järnvägar, i närsjöfarten eller på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

(14)

Åtgärderna bör i synnerhet inte orsaka snedvridning av konkurrensen mellan andra transportsätt än vägtransport eller inom varje alternativt transportsätt på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Man bör särskilt se till att sådan snedvridning undviks, så att åtgärderna bidrar till att omställa godstransporten från vägtransport till alternativa transportsätt och inte minskar godstransporterna inom befintliga tjänster på järnvägar, i närsjöfarten eller på de inre vattenvägarna.

| (15) | Eftersom målet för Marco Polo II-programmet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan på grund av programmets omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målet för Marco Polo II-programmet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan på grund av programmets omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (17) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5). |
| --- | --- |

(17)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5).

| (18) | För att garantera kontinuitet och öppenhet i fråga om Marco Polo-programmet bör övergångsbestämmelser antas för kontrakt och urvalsförfarande. |
| --- | --- |

(18)

För att garantera kontinuitet och öppenhet i fråga om Marco Polo-programmet bör övergångsbestämmelser antas för kontrakt och urvalsförfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas ett finansieringsinstrument, nedan kallat ”Marco Polo II-programmet” eller ”programmet”, i syfte att minska trafikstockningar och öka transportsystemets miljöprestanda samt främja intermodala transporter och på så sätt bidra till ett effektivt och hållbart transportsystem som skapar ett mervärde för EU utan negativ inverkan på den ekonomiska, sociala eller territoriella sammanhållningen. Programmet gäller perioden 1 januari 2007–31 december 2013, för att åstadkomma en trafikomställning som innebär att en avsevärd andel av den förväntade årliga sammanlagda ökningen av de internationella godstransporterna på väg, uttryckt i tonkilometer, vid programmets slut har omställts till transport via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | åtgärd: ett av företag genomfört projekt som bidrar till att minska trafikstockningarna i systemet för godstransporter på väg eller till att förbättra transportsystemets miljöprestanda inom medlemsstaternas och deltagande länders territorium. Katalysatoråtgärder, trafikomställningsåtgärder och åtgärder för gemensamt lärande kan omfatta flera samordnade projekt. |
| --- | --- |

a)

åtgärd: ett av företag genomfört projekt som bidrar till att minska trafikstockningarna i systemet för godstransporter på väg eller till att förbättra transportsystemets miljöprestanda inom medlemsstaternas och deltagande länders territorium. Katalysatoråtgärder, trafikomställningsåtgärder och åtgärder för gemensamt lärande kan omfatta flera samordnade projekt.

| b) | katalysatoråtgärd: en innovativ åtgärd inriktad på att komma till rätta med betydande strukturella hinder för gemenskapens godstransportmarknad vilka hindrar marknaderna från att fungera väl, hämmar närsjöfartens, järnvägens eller de inre vattenvägarnas konkurrenskraft, och/eller försämrar effektiviteten i transportkedjor där dessa transportsätt ingår, inbegripet modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur. Vid tillämpningen av denna definition betyder strukturella hinder faktiska hinder för godstransportkedjans funktion, dock inte lagstiftning eller tillfälliga hinder. |
| --- | --- |

b)

katalysatoråtgärd: en innovativ åtgärd inriktad på att komma till rätta med betydande strukturella hinder för gemenskapens godstransportmarknad vilka hindrar marknaderna från att fungera väl, hämmar närsjöfartens, järnvägens eller de inre vattenvägarnas konkurrenskraft, och/eller försämrar effektiviteten i transportkedjor där dessa transportsätt ingår, inbegripet modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur. Vid tillämpningen av denna definition betyder strukturella hinder faktiska hinder för godstransportkedjans funktion, dock inte lagstiftning eller tillfälliga hinder.

| c) | åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss: en innovativ åtgärd som direkt överför godstrafik från väg till närsjöfart eller till en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur som krävs för att starta en mycket storskalig intermodal sjötransporttjänst med täta förbindelser som företrädesvis inbegriper användning av de mest miljövänliga transportsätten, såsom inre vattenvägar och järnvägar för godstrafikförbindelser till inlandet och integrerade tjänster från dörr till dörr. Om möjligt skall även resurserna i de yttersta randområdena integreras. |
| --- | --- |

c)

åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss: en innovativ åtgärd som direkt överför godstrafik från väg till närsjöfart eller till en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur som krävs för att starta en mycket storskalig intermodal sjötransporttjänst med täta förbindelser som företrädesvis inbegriper användning av de mest miljövänliga transportsätten, såsom inre vattenvägar och järnvägar för godstrafikförbindelser till inlandet och integrerade tjänster från dörr till dörr. Om möjligt skall även resurserna i de yttersta randområdena integreras.

| d) | trafikomställningsåtgärd: en åtgärd som på ett direkt och mätbart sätt omedelbart överför godstrafik i betydande utsträckning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt, och som inte är en katalysatoråtgärd. Hit räknas även i tillämpliga fall den ytterligare trafikomställning som följer av utvecklingen av en befintlig tjänst. Kommissionen skall undersöka möjligheterna att främja kringliggande infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

d)

trafikomställningsåtgärd: en åtgärd som på ett direkt och mätbart sätt omedelbart överför godstrafik i betydande utsträckning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt, och som inte är en katalysatoråtgärd. Hit räknas även i tillämpliga fall den ytterligare trafikomställning som följer av utvecklingen av en befintlig tjänst. Kommissionen skall undersöka möjligheterna att främja kringliggande infrastrukturprojekt.

| e) | trafikundvikande åtgärd: en innovativ åtgärd som integrerar transport i produktionslogistik för att undvika en hög procentandel godstransporter på väg utan att påverka produktionen eller sysselsättningen negativt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur och utrustning. |
| --- | --- |

e)

trafikundvikande åtgärd: en innovativ åtgärd som integrerar transport i produktionslogistik för att undvika en hög procentandel godstransporter på väg utan att påverka produktionen eller sysselsättningen negativt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur och utrustning.

| f) | åtgärd för gemensamt lärande: en åtgärd inriktad på att förbättra samarbetet för att strukturellt optimera arbetsmetoder och förfaranden i godstransportkedjan, med beaktande av logistikens behov. |
| --- | --- |

f)

åtgärd för gemensamt lärande: en åtgärd inriktad på att förbättra samarbetet för att strukturellt optimera arbetsmetoder och förfaranden i godstransportkedjan, med beaktande av logistikens behov.

| g) | innovativ åtgärd: åtgärd innehållande moment som inte hittills förekommit på en viss marknad. |
| --- | --- |

g)

innovativ åtgärd: åtgärd innehållande moment som inte hittills förekommit på en viss marknad.

| h) | kringliggande infrastruktur: infrastruktur som är nödvändig och tillräcklig för att målen för en åtgärd skall kunna uppnås, inklusive gods- och passageraranläggningar. |
| --- | --- |

h)

kringliggande infrastruktur: infrastruktur som är nödvändig och tillräcklig för att målen för en åtgärd skall kunna uppnås, inklusive gods- och passageraranläggningar.

| i) | kompletterande åtgärd: en åtgärd som förbereder eller stöder en pågående eller kommande åtgärd, t.ex. informationsspridning, projektövervakning, utvärdering eller insamlande och analys av statistik. Åtgärder som gäller saluföring av produkter, processer eller tjänster, marknadsföring eller säljstöd räknas inte som kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

i)

kompletterande åtgärd: en åtgärd som förbereder eller stöder en pågående eller kommande åtgärd, t.ex. informationsspridning, projektövervakning, utvärdering eller insamlande och analys av statistik. Åtgärder som gäller saluföring av produkter, processer eller tjänster, marknadsföring eller säljstöd räknas inte som kompletterande åtgärder.

| j) | förberedande åtgärd: en åtgärd som förbereder en katalysatoråtgärd, en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss eller en trafikundvikande åtgärd, såsom studier av teknisk, operativ eller finansiell genomförbarhet samt tester av utrustning. |
| --- | --- |

j)

förberedande åtgärd: en åtgärd som förbereder en katalysatoråtgärd, en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss eller en trafikundvikande åtgärd, såsom studier av teknisk, operativ eller finansiell genomförbarhet samt tester av utrustning.

| k) | företag: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform. |
| --- | --- |

k)

företag: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform.

| l) | konsortium: en sammanslutning av minst två företag som ingått ett avtal om att gemensamt och med delat ansvar genomföra en åtgärd. |
| --- | --- |

l)

konsortium: en sammanslutning av minst två företag som ingått ett avtal om att gemensamt och med delat ansvar genomföra en åtgärd.

| m) | tonkilometer: transport av ett ton gods, eller dess volymekvivalent, över en sträcka av en kilometer. |
| --- | --- |

m)

tonkilometer: transport av ett ton gods, eller dess volymekvivalent, över en sträcka av en kilometer.

| n) | fordonskilometer: varje kilometer som en lastad eller olastad lastbil färdas. |
| --- | --- |

n)

fordonskilometer: varje kilometer som en lastad eller olastad lastbil färdas.

| o) | närbeläget tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen som har en gemensam gräns med Europeiska unionen eller har kust mot ett innanhav eller ett innanhav med få utlopp som gränsar till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

o)

närbeläget tredjeland: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen som har en gemensam gräns med Europeiska unionen eller har kust mot ett innanhav eller ett innanhav med få utlopp som gränsar till Europeiska unionen.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Programmet omfattar åtgärder som

| a) | inbegriper minst två medlemsstaters territorium,
  eller |
| --- | --- |

a)

inbegriper minst två medlemsstaters territorium,

eller

| b) | inbegriper minst en medlemsstats och ett närbeläget tredjelands territorium. |
| --- | --- |

b)

inbegriper minst en medlemsstats och ett närbeläget tredjelands territorium.

2.   När en åtgärd inbegriper ett tredjelands territorium skall de kostnader som uppstår i det landets territorium inte täckas av programmet, utom i de fall som anges i punkterna 3 och 4.

3.   Programmet skall vara öppet för länder som ansökt om anslutning till Europeiska unionen. Deltagandet skall ske enligt de villkor som anges i respektive lands associeringsavtal och på grundval av bestämmelserna i associeringsrådens beslut för respektive land.

4.   Programmet skall också vara öppet för Eftaländer, EES-länder och närbelägna tredjeländer på grundval av extra budgetanslag och i enlighet med förfaranden som skall överenskommas med respektive land.

KAPITEL II

SÖKANDE OCH ÅTGÄRDER SOM KAN KOMMA I FRÅGA

Artikel 4

Krav på sökande

1.   Åtgärdsförslag skall lämnas in av konsortier bestående av minst två företag etablerade i minst två olika medlemsstater eller i minst en medlemsstat och ett närbeläget tredjeland, eller får om det finns en transportförbindelse till ett närbeläget tredjeland i undantagsfall lämnas in av ett enda företag som är etablerat i en medlemsstat.

2.   Företag etablerade utanför de deltagande länder som avses i artikel 3.3 och 3.4 kan vara associerade till projektet, men får inte i något fall erhålla gemenskapsfinansiering enligt programmet.

Artikel 5

Åtgärder som kan komma i fråga och finansieringsvillkor

1.   Följande åtgärder kan finansieras genom programmet:

| a) | Katalysatoråtgärder; sådana som är inriktade på att förbättra synergierna när det gäller järnvägssektorn, inre vattenvägar och närsjöfart inbegripet höghastighetsleder till sjöss, genom bättre användning av befintlig infrastruktur förtjänar särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

a)

Katalysatoråtgärder; sådana som är inriktade på att förbättra synergierna när det gäller järnvägssektorn, inre vattenvägar och närsjöfart inbegripet höghastighetsleder till sjöss, genom bättre användning av befintlig infrastruktur förtjänar särskild uppmärksamhet.

| b) | Åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss; de skall inom Europeiska unionen avse de transeuropeiska nät som avses i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (6). |
| --- | --- |

b)

Åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss; de skall inom Europeiska unionen avse de transeuropeiska nät som avses i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (6).

| c) | Trafikomställningsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

Trafikomställningsåtgärder.

| d) | Trafikundvikande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Trafikundvikande åtgärder.

| e) | Åtgärder för gemensamt lärande. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för gemensamt lärande.

2.   Närmare finansieringsvillkor och andra krav för respektive åtgärd anges i bilaga I. Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur i den mening som avses i artikel 2 h anges i bilaga II.

3.   Gemenskapsfinansieringen skall basera sig på avtal som skall förhandlas fram av kommissionen och mottagaren. Avtalsbestämmelserna och avtalsvillkoren skall såvitt möjligt säkra att den finansiella och administrativa belastningen är så liten som möjligt, till exempel genom att främja förmånliga bankgarantier för företag, i linje med gällande regler och bestämmelser, särskilt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7), så att största möjliga administrativa effektivitet och flexibilitet uppnås.

4.   Utan att det påverkar det övergripande politiska syfte som avses i artikel 1 skall de årliga prioriteringarna i inbjudan att inkomma med ansökningar avseende katalysatoråtgärder och åtgärder för gemensamt lärande fastställas och vid behov revideras av kommissionen, biträdd av den kommitté som avses i artikel 10, i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Artikel 6

Närmare bestämmelser

Närmare bestämmelser för inlämnande och urval av förslag skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Artikel 7

Statligt stöd

Gemenskapsfinansiering till en åtgärd enligt programmet utesluter inte att samma åtgärd tilldelas offentligt stöd på nationell, regional eller lokal nivå, om stödet är förenligt med bestämmelserna om statligt stöd enligt fördraget och tilldelas inom de gränser som fastställs för varje typ av åtgärd i bilaga I. I fråga om kringliggande infrastruktur får statligt stöd och gemenskapsfinansiering sammanlagt inte överstiga 50 % av den stödberättigande kostnaden.

KAPITEL III

INLÄMNING OCH URVAL AV ÅTGÄRDSFÖRSLAG

Artikel 8

Inlämning av åtgärdsförslag

Åtgärdsförslag skall lämnas in till kommissionen på det sätt som anges i de närmare bestämmelser som utfärdas i enlighet med artikel 6. Åtgärdsförslaget skall innehålla alla de upplysningar som kommissionen behöver för att kunna göra ett urval i enlighet med artikel 9.

Artikel 9

Urval

Inlämnade åtgärdsförslag skall bedömas av kommissionen. När kommissionen väljer vilka åtgärder som skall beviljas finansiering enligt programmet skall den beakta följande:

| a) | Det syfte som avses i artikel 1. |
| --- | --- |

a)

Det syfte som avses i artikel 1.

| b) | I tillämpliga fall, de villkor som anges i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, de villkor som anges i bilagorna I och II.

| c) | Åtgärdernas bidrag till att minska vägtrafikstockningarna. |
| --- | --- |

c)

Åtgärdernas bidrag till att minska vägtrafikstockningarna.

| d) | Åtgärdernas relativa miljöfördelar, inbegripet i vilken utsträckning de minskar de negativa miljöeffekterna av närsjöfart, järnvägstransporter och transport på inre vattenvägar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas projekt som går utöver rättsligt bindande miljökrav. |
| --- | --- |

d)

Åtgärdernas relativa miljöfördelar, inbegripet i vilken utsträckning de minskar de negativa miljöeffekterna av närsjöfart, järnvägstransporter och transport på inre vattenvägar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas projekt som går utöver rättsligt bindande miljökrav.

| e) | Åtgärdernas hållbarhet som helhet. |
| --- | --- |

e)

Åtgärdernas hållbarhet som helhet.

Beslutet om beviljande av finansiering skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Kommissionen skall underrätta stödmottagarna om sitt beslut.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 10

Kommittéförfaranden

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Budget

Finansieringsramen för genomförandet av Marco Polo II-programmet under perioden 1 januari 2007–31 december 2013 skall vara 400 miljoner EUR (8).

De årliga anslagen kommer att anslås av budgetmyndigheten inom budgetramen.

Artikel 12

Reserv till kompletterande åtgärder och utvärdering av programmet

Högst 5 % av den budget som anges i denna förordning skall anslås till kompletterande åtgärder och oberoende utvärdering av tillämpningen av artikel 5.

Artikel 13

Skyddet av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall se till att Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och återkrävande av felaktigt utbetalda belopp och, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (9), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (11).

2.   För de åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning skall med begreppet oegentligheter i artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje sådan överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle kunna leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar.

3.   Kontrakt och avtal och överenskommelser med deltagande tredjeländer som ingås inom ramen för denna förordning skall särskilt innehålla bestämmelser om den övervakning och ekonomiska kontroll som skall utövas av kommissionen eller dess befullmäktigade ombud och om de revisioner som skall utföras av revisionsrätten, vid behov på plats.

Artikel 14

Utvärdering

1.   Kommissionen skall informera kommittén åtminstone två gånger per år om programmets finansiella genomförande och avlägga en lägesrapport för alla åtgärder som finansieras genom programmet.

I syfte att bedöma hur programmet har bidragit till målen för gemenskapens transportpolitik och huruvida budgetanslagen har använts effektivt skall kommissionen utföra både en halvtidsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet.

2.   Kommissionen skall senast den 30 juni 2007 lägga fram en utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003–2006 för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Om utvärderingen visar att programmet Marco Polo II måste justeras skall kommissionen lägga fram lämpliga förslag.

Artikel 15

Upphävande

Förordning (EG) nr 1382/2003 skall upphöra att gälla med verkan från den 14 december 2006.

Kontrakt som avser åtgärder inom ramen för förordning (EG) nr 1382/2003 skall emellertid fortsätta att regleras av den förordningen tills kontrakten är avslutade i både verksamhetsmässigt och ekonomiskt hänseende. Förordning (EG) nr 1382/2003 skall även tillämpas på hela bedömnings- och urvalsförfarandet för 2006, även om förfarandet skulle avslutas 2007.

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 14 december 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 24 oktober 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J.BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

P.LEHTOMÄKI

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 19.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 maj 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), och rådets beslut av den 12 oktober 2006.

2

(3)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1. Rättat i EUT L 201, 7.6.2004, s. 1).

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

(8)  Detta belopp grundar sig på siffror från 2004 och skall justeras tekniskt så att hänsyn tas till inflationen.

8

(9)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

9

(10)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

(11)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

11

---

BILAGA I

Finansieringsvillkor och krav enligt artikel 5.2

| Åtgärdstyp | A. Katalysator | B. Höghastighetsleder till sjöss | C. Trafikomställning | D. Trafikundvikande | E. Gemensamt lärande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Art. 5.1 a | Art. 5.1 b | Art. 5.1 c | Art. 5.1 d | Art. 5.1 e |
| 1. Finansieringsvillkor | a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period; |

Åtgärdstyp

A. Katalysator

B. Höghastighetsleder till sjöss

C. Trafikomställning

D. Trafikundvikande

E. Gemensamt lärande

Art. 5.1 a

Art. 5.1 b

Art. 5.1 c

Art. 5.1 d

Art. 5.1 e

1. Finansieringsvillkor

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period;

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period; |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period;

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 36 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period; |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 36 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period;

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period; |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period;

| a) | Åtgärden skall leda till att de kommersiella tjänsterna på marknaden blir bättre, särskilt att främja och/eller underlätta trafikundvikande eller trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar, genom att förbättra samarbete och kunskapsöverföring, och ha en varaktighet på högst 24 månader; |
| --- | --- |

a)

Åtgärden skall leda till att de kommersiella tjänsterna på marknaden blir bättre, särskilt att främja och/eller underlätta trafikundvikande eller trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar, genom att förbättra samarbete och kunskapsöverföring, och ha en varaktighet på högst 24 månader;

| b) | åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster; |
| --- | --- |

b)

åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster;

| b) | åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster; viktigt är också att tjänsten är av hög kvalitet, att förfaranden och inspektioner är enkla, att säkerhets- och skyddsnormer är uppfyllda, att hamnen är lättillgänglig, att förbindelserna med inlandet är goda och att hamn-tjänsterna är flexibla och effektiva; |
| --- | --- |

b)

åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster; viktigt är också att tjänsten är av hög kvalitet, att förfaranden och inspektioner är enkla, att säkerhets- och skyddsnormer är uppfyllda, att hamnen är lättillgänglig, att förbindelserna med inlandet är goda och att hamn-tjänsterna är flexibla och effektiva;

| b) | åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset; |
| --- | --- |

b)

åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset;

| b) | åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser integrering av produktionslogistik i transportlogistik; |
| --- | --- |

b)

åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser integrering av produktionslogistik i transportlogistik;

| b) | åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå; |
| --- | --- |

b)

åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå;

| c) | åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar; |
| --- | --- |

c)

åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar;

| c) | åtgärden skall främja mycket storskaliga intermodala godstransport-tjänster via närsjöfart inbegripet, i förekommande fall, kombinerad gods- och passagerartransport eller en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägsträckorna är så korta som möjligt. Åtgärden skall företrädesvis omfatta integrerade godstransport-tjänster till inlandet via järnväg och/eller inre vattenvägar; |
| --- | --- |

c)

åtgärden skall främja mycket storskaliga intermodala godstransport-tjänster via närsjöfart inbegripet, i förekommande fall, kombinerad gods- och passagerartransport eller en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägsträckorna är så korta som möjligt. Åtgärden skall företrädesvis omfatta integrerade godstransport-tjänster till inlandet via järnväg och/eller inre vattenvägar;

| c) | det skall finnas en realistisk plan för trafikomställningsåtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås; |
| --- | --- |

c)

det skall finnas en realistisk plan för trafikomställningsåtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås;

| c) | åtgärden skall främja effektivare internationella godstransporter på de europeiska marknaderna utan att bromsa den ekonomiska tillväxten genom att fokusera på att modifiera produktions- och/eller distributionsprocesser och på så sätt uppnå högre lastningsfaktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen, och på så sätt uppnå högre lastningsfaktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen; |
| --- | --- |

c)

åtgärden skall främja effektivare internationella godstransporter på de europeiska marknaderna utan att bromsa den ekonomiska tillväxten genom att fokusera på att modifiera produktions- och/eller distributionsprocesser och på så sätt uppnå högre lastningsfaktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen, och på så sätt uppnå högre lastningsfaktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen;

| c) | åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det allmänna intresset; |
| --- | --- |

c)

åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det allmänna intresset;

| d) | det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida; |
| --- | --- |

d)

det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida;

| d) | åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från vägtransport till närsjöfart, inre vattenvägar eller järnvägar som är större än den förväntade ökningen av godstransporterna på väg; |
| --- | --- |

d)

åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från vägtransport till närsjöfart, inre vattenvägar eller järnvägar som är större än den förväntade ökningen av godstransporterna på väg;

| d) | när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

d)

när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| d) | åtgärden skall förväntas leda till ett faktiskt, mätbart och hållbart trafikundvikande på minst 10 % av fraktvolymen mätt i tonkilometer eller fordonskilometer; |
| --- | --- |

d)

åtgärden skall förväntas leda till ett faktiskt, mätbart och hållbart trafikundvikande på minst 10 % av fraktvolymen mätt i tonkilometer eller fordonskilometer;

| d) | det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida. |
| --- | --- |

d)

det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida.

| e) | åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset; |
| --- | --- |

e)

åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset;

| e) | det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida; |
| --- | --- |

e)

det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida;

| e) | det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida; |
| --- | --- |

e)

det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida;

| f) | när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

f)

när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| f) | åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset; |
| --- | --- |

f)

åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset;

| f) | åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset; |
| --- | --- |

f)

åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset;

| g) | när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

g)

när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| g) | när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

g)

när en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| 2. | Stödets nivå och omfång |
| --- | --- |

2.

Stödets nivå och omfång

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskaps-stöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskaps-stöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna, kringliggande infrastruktur och utrustning. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna, kringliggande infrastruktur och utrustning. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande får uppgå till högst 50 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande får uppgå till högst 50 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet.

| b) | Gemenskapens ekonomiska stöd för trafikundvikande åtgärder får inte användas för att stödja företags- eller produktionsverksamhet som inte är direkt knuten till transport eller distribution. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapens ekonomiska stöd för trafikundvikande åtgärder får inte användas för att stödja företags- eller produktionsverksamhet som inte är direkt knuten till transport eller distribution.

| b) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| b) | Undantaget förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

b)

Undantaget förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| b) | Undantaget kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

b)

Undantaget kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| c) | Undantaget förberedande åtgärder, kringliggande infrastruktur och utrustning skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer respektive 25 fordonskilometer vägtransport som undviks. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

c)

Undantaget förberedande åtgärder, kringliggande infrastruktur och utrustning skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer till en början vara 1 EUR per 500 tonkilometer respektive 25 fordonskilometer vägtransport som undviks. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| b) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur: inte tillämpliga. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur: inte tillämpliga.

| c) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| c) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| d) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| d) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| d) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur, i den mån som de är tillämpliga, fastställs i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur, i den mån som de är tillämpliga, fastställs i bilaga II.

| e) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

e)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| 3. | Stöd-kontraktets form och varaktighet |
| --- | --- |

3.

Stöd-kontraktets form och varaktighet

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 38 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 26 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 38 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 26 månader.

| 4. | Lägsta kontraktsvärde |
| --- | --- |

4.

Lägsta kontraktsvärde

Lägsta vägledande stödbelopp för en katalysatoråtgärd skall vara 2 000 000 EUR.

Lägsta vägledande stödbelopp för en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss skall motsvara 1,25 miljarder tonkilometer eller dess volymekvivalent för genomförd trafikomställning eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 2 500 000 EUR.

Lägsta vägledande stödbelopp för en trafikomställningsåtgärd skall motsvara 250 miljoner tonkilometer eller dess volymekvivalent för genomförd trafikomställning eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 500 000 EUR.

Lägsta vägledande stödbelopp för en trafikundvikande åtgärd skall motsvara 500 miljoner tonkilometer eller 25 miljoner fordonskilometer godstransport som undviks eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 1 000 000 EUR.

Lägsta vägledande stödbelopp för en åtgärd för gemensamt lärande skall vara 250 000 EUR.

| 5. | Spridning |
| --- | --- |

5.

Spridning

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Inga spridningsåtgärder föreskrivs för trafikomställningsåtgärder.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

---

BILAGA II

FINANSIERINGSVILLKOR FÖR KRINGLIGGANDE INFRASTRUKTUR I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 h OCH ARTIKEL 5.2

| 1. | Kringliggande infrastruktur skall vara stödberättigande enligt programmet om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Åtgärden förutsätter infrastrukturarbeten för genomförandet vid en lämplig tidpunkt av en transporttjänst som överför godstrafik från eller undviker godstrafik på väg. |
| --- | --- | --- |

1.

Kringliggande infrastruktur skall vara stödberättigande enligt programmet om följande villkor är uppfyllda:

a)

Åtgärden förutsätter infrastrukturarbeten för genomförandet vid en lämplig tidpunkt av en transporttjänst som överför godstrafik från eller undviker godstrafik på väg.

| b) | Infrastrukturarbetena skall vara fullbordade senast 24 månader efter det att åtgärden inleddes. |
| --- | --- |

b)

Infrastrukturarbetena skall vara fullbordade senast 24 månader efter det att åtgärden inleddes.

| c) | Transporttjänsten eller trafikundvikandet skall börja inom tre månader från det att infrastrukturarbetet är fullbordat. I fråga om trafikundvikande åtgärder skall också det sammanlagda avtalade trafikundvikandet uppnås under stödkontraktets giltighetstid. |
| --- | --- |

c)

Transporttjänsten eller trafikundvikandet skall börja inom tre månader från det att infrastrukturarbetet är fullbordat. I fråga om trafikundvikande åtgärder skall också det sammanlagda avtalade trafikundvikandet uppnås under stödkontraktets giltighetstid.

| d) | Gemenskapslagstiftningen måste iakttas, i synnerhet miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

Gemenskapslagstiftningen måste iakttas, i synnerhet miljölagstiftningen.

| 2. | Längsta löptid för kontrakt för de åtgärder som avses i artikel 5 får förlängas med den tid som är nödvändig för att infrastrukturarbetena skall kunna fullbordas. Ett kontrakts löptid får dock aldrig överstiga 74 månader. |
| --- | --- |

2.

Längsta löptid för kontrakt för de åtgärder som avses i artikel 5 får förlängas med den tid som är nödvändig för att infrastrukturarbetena skall kunna fullbordas. Ett kontrakts löptid får dock aldrig överstiga 74 månader.

| 3. | Om finansiering för infrastruktur har begärts inom ramen för programmet är finansiering från andra gemenskapsprogram, särskilt enligt beslut nr 1692/96/EG, för samma infrastruktur utesluten. |
| --- | --- |

3.

Om finansiering för infrastruktur har begärts inom ramen för programmet är finansiering från andra gemenskapsprogram, särskilt enligt beslut nr 1692/96/EG, för samma infrastruktur utesluten.

---

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/14

---

RÅDETS DIREKTIV 2006/88/EG

av den 24 oktober 2006

om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Djur och produkter från vattenbruk omfattas som levande djur, fisk, blötdjur och kräftdjur av tillämpningsområdet i bilaga I till fördraget. Uppfödning, odling och utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk är en viktig inkomstkälla för personer som arbetar inom denna sektor. |
| --- | --- |

(1)

Djur och produkter från vattenbruk omfattas som levande djur, fisk, blötdjur och kräftdjur av tillämpningsområdet i bilaga I till fördraget. Uppfödning, odling och utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk är en viktig inkomstkälla för personer som arbetar inom denna sektor.

| (2) | När det gäller den inre marknaden fastställs det genom rådets direktiv 91/67/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (2) särskilda djurhälsoregler för utsläppande på marknaden och införsel från tredjeländer av sådana produkter. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller den inre marknaden fastställs det genom rådets direktiv 91/67/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (2) särskilda djurhälsoregler för utsläppande på marknaden och införsel från tredjeländer av sådana produkter.

| (3) | Om sjukdomar bryter ut bland vattenbruksdjur kan detta förorsaka allvarliga förluster för branschen. Genom rådets direktiv 93/53/EEG av den 24 juni 1993 om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjukdomar (3) och rådets direktiv 95/70/EG av den 22 december 1995 om gemenskapens minimiåtgärder för kontroll av vissa sjukdomar hos musslor (4) fastställs de minimiåtgärder som skall vidtas vid utbrott av de vanligaste sjukdomarna hos fisk och blötdjur. |
| --- | --- |

(3)

Om sjukdomar bryter ut bland vattenbruksdjur kan detta förorsaka allvarliga förluster för branschen. Genom rådets direktiv 93/53/EEG av den 24 juni 1993 om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjukdomar (3) och rådets direktiv 95/70/EG av den 22 december 1995 om gemenskapens minimiåtgärder för kontroll av vissa sjukdomar hos musslor (4) fastställs de minimiåtgärder som skall vidtas vid utbrott av de vanligaste sjukdomarna hos fisk och blötdjur.

| (4) | Gällande gemenskapsbestämmelser utarbetades främst med tanke på odlingen av lax, forell och ostron. Sedan den lagstiftningen antogs har gemenskapens vattenbruksnäring genomgått en avsevärd utveckling. Många andra fiskarter, särskilt marina arter, används nu inom vattenbruket. Nya typer av vattenbruk med andra fiskarter har också blivit allt vanligare, i synnerhet efter den senaste utvidgningen av gemenskapen. Odlingen av kräftdjur, musslor och havsöron blir också alltmer omfattande. |
| --- | --- |

(4)

Gällande gemenskapsbestämmelser utarbetades främst med tanke på odlingen av lax, forell och ostron. Sedan den lagstiftningen antogs har gemenskapens vattenbruksnäring genomgått en avsevärd utveckling. Många andra fiskarter, särskilt marina arter, används nu inom vattenbruket. Nya typer av vattenbruk med andra fiskarter har också blivit allt vanligare, i synnerhet efter den senaste utvidgningen av gemenskapen. Odlingen av kräftdjur, musslor och havsöron blir också alltmer omfattande.

| (5) | Alla sjukdomsbekämpningsåtgärder har en ekonomisk inverkan på vattenbruket. Om bekämpningen är bristfällig kan patogener spridas, vilket kan förorsaka stora förluster och äventyra hälsostatusen hos fisk, blötdjur och kräftdjur som används inom vattenbruket i gemenskapen. Å andra sidan kan en överreglering innebära onödiga hinder för den fria handeln. |
| --- | --- |

(5)

Alla sjukdomsbekämpningsåtgärder har en ekonomisk inverkan på vattenbruket. Om bekämpningen är bristfällig kan patogener spridas, vilket kan förorsaka stora förluster och äventyra hälsostatusen hos fisk, blötdjur och kräftdjur som används inom vattenbruket i gemenskapen. Å andra sidan kan en överreglering innebära onödiga hinder för den fria handeln.

| (6) | I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 19 september 2002 beskrivs en strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket. I meddelandet skisseras en rad åtgärder med målet att skapa en långsiktig sysselsättning inom vattenbruket, inklusive att främja en hög standard för djurhälsa och djurskydd, och miljöåtgärder för att garantera en sund industri. Dessa åtgärder bör beaktas. |
| --- | --- |

(6)

I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 19 september 2002 beskrivs en strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket. I meddelandet skisseras en rad åtgärder med målet att skapa en långsiktig sysselsättning inom vattenbruket, inklusive att främja en hög standard för djurhälsa och djurskydd, och miljöåtgärder för att garantera en sund industri. Dessa åtgärder bör beaktas.

| (7) | Sedan direktiv 91/67/EEG antogs har gemenskapen ratificerat Världshandelsorganisationens avtal om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-avtalet). I SPS-avtalet hänvisas det till standarderna från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE). De djurhälsokrav som ställs i direktiv 91/67/EEG för att levande djur och produkter från vattenbruk skall få släppas ut på marknaden inom gemenskapen är strängare än de som anges i de standarderna. I det här direktivet bör därför OIE:s ”Aquatic Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests for Aquatic Animals” beaktas. |
| --- | --- |

(7)

Sedan direktiv 91/67/EEG antogs har gemenskapen ratificerat Världshandelsorganisationens avtal om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS-avtalet). I SPS-avtalet hänvisas det till standarderna från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE). De djurhälsokrav som ställs i direktiv 91/67/EEG för att levande djur och produkter från vattenbruk skall få släppas ut på marknaden inom gemenskapen är strängare än de som anges i de standarderna. I det här direktivet bör därför OIE:s ”Aquatic Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests for Aquatic Animals” beaktas.

| (8) | För att säkerställa rationell utveckling av vattenbrukssektorn och öka produktiviteten bör det skapas hälsoregler på gemenskapsnivå för vattenlevande djur. Dessa regler behövs bl.a. för att bidra till förverkligandet av den inre marknaden och för att förhindra spridningen av infektionssjukdomar. Lagstiftningen bör vara flexibel så att den tar hänsyn till den kontinuerliga utvecklingen och mångfalden inom vattenbruket samt till vattenlevande djurs hälsostatus inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa rationell utveckling av vattenbrukssektorn och öka produktiviteten bör det skapas hälsoregler på gemenskapsnivå för vattenlevande djur. Dessa regler behövs bl.a. för att bidra till förverkligandet av den inre marknaden och för att förhindra spridningen av infektionssjukdomar. Lagstiftningen bör vara flexibel så att den tar hänsyn till den kontinuerliga utvecklingen och mångfalden inom vattenbruket samt till vattenlevande djurs hälsostatus inom gemenskapen.

| (9) | Detta direktiv bör omfatta vattenbruksdjur och miljöer som kan påverka dessa djurs hälsostatus. Bestämmelserna i detta direktiv bör generellt bara gälla vildlevande vattendjur om miljöbetingelserna kan påverka vattenbruksdjurs hälsostatus eller om detta är nödvändigt för att uppfylla syftet med annan gemenskapslagstiftning, till exempel rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5), eller för att skydda arter som står på den förteckning som upprättats genom konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Detta direktiv bör inte påverka antagandet av strängare regler för införande av främmande arter. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv bör omfatta vattenbruksdjur och miljöer som kan påverka dessa djurs hälsostatus. Bestämmelserna i detta direktiv bör generellt bara gälla vildlevande vattendjur om miljöbetingelserna kan påverka vattenbruksdjurs hälsostatus eller om detta är nödvändigt för att uppfylla syftet med annan gemenskapslagstiftning, till exempel rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5), eller för att skydda arter som står på den förteckning som upprättats genom konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES). Detta direktiv bör inte påverka antagandet av strängare regler för införande av främmande arter.

| (10) | De behöriga myndigheter som utsetts för genomförandet av detta direktiv bör sörja för sina funktioner och fullgöra sina skyldigheter i enlighet med de allmänna principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (7). |
| --- | --- |

(10)

De behöriga myndigheter som utsetts för genomförandet av detta direktiv bör sörja för sina funktioner och fullgöra sina skyldigheter i enlighet med de allmänna principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (7).

| (11) | För att vattenbruket skall kunna utvecklas inom gemenskapen måste medvetenheten och beredskapen öka hos behöriga myndigheter och vattenbruksföretag när det gäller förebyggande, bekämpning och utrotning av sjukdomar hos vattenlevande djur. |
| --- | --- |

(11)

För att vattenbruket skall kunna utvecklas inom gemenskapen måste medvetenheten och beredskapen öka hos behöriga myndigheter och vattenbruksföretag när det gäller förebyggande, bekämpning och utrotning av sjukdomar hos vattenlevande djur.

| (12) | Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör ha tillgång till och tillämpa moderna tekniker och det senaste kunnandet inom riskanalys och epidemiologi. Detta blir allt viktigare i och med att internationella förpliktelser nu bygger på riskanalys när hälsoåtgärder antas. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaternas behöriga myndigheter bör ha tillgång till och tillämpa moderna tekniker och det senaste kunnandet inom riskanalys och epidemiologi. Detta blir allt viktigare i och med att internationella förpliktelser nu bygger på riskanalys när hälsoåtgärder antas.

| (13) | Det bör införas ett system för godkännande av vattenbruksföretag på gemenskapsnivå. De behöriga myndigheterna skulle med ett sådant godkännande få en heltäckande överblick över vattenbruksnäringen, vilket torde underlätta arbetet med att förebygga, bekämpa och utrota sjukdomar hos vattenlevande djur. Med ett godkännande går det dessutom att lägga fast särskilda krav som vattenbruksföretaget skall uppfylla för att få driva sin verksamhet. Ett sådant godkännande bör om möjligt kombineras med ett system för godkännande eller ingå i ett sådant system som medlemsstaterna eventuellt redan har infört på något annat område, till exempel en för miljöskyddslagstiftningen. Ett sådant godkännande bör därför inte innebära något extraarbete för vattenbruksnäringen. |
| --- | --- |

(13)

Det bör införas ett system för godkännande av vattenbruksföretag på gemenskapsnivå. De behöriga myndigheterna skulle med ett sådant godkännande få en heltäckande överblick över vattenbruksnäringen, vilket torde underlätta arbetet med att förebygga, bekämpa och utrota sjukdomar hos vattenlevande djur. Med ett godkännande går det dessutom att lägga fast särskilda krav som vattenbruksföretaget skall uppfylla för att få driva sin verksamhet. Ett sådant godkännande bör om möjligt kombineras med ett system för godkännande eller ingå i ett sådant system som medlemsstaterna eventuellt redan har infört på något annat område, till exempel en för miljöskyddslagstiftningen. Ett sådant godkännande bör därför inte innebära något extraarbete för vattenbruksnäringen.

| (14) | Medlemsstaterna bör inte meddela ett godkännande om verksamheten skulle innebära oacceptabel risk för att sjukdomar sprids till andra vattenbruksdjur eller till vilda bestånd av vattenlevande djur. Innan beslut fattas om att inte meddela ett godkännande bör man överväga om riskreducerande åtgärder kan vidtas eller om verksamheten kan förläggas någon annanstans. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör inte meddela ett godkännande om verksamheten skulle innebära oacceptabel risk för att sjukdomar sprids till andra vattenbruksdjur eller till vilda bestånd av vattenlevande djur. Innan beslut fattas om att inte meddela ett godkännande bör man överväga om riskreducerande åtgärder kan vidtas eller om verksamheten kan förläggas någon annanstans.

| (15) | Uppfödning av vattenbruksdjur som skall användas som livsmedel definieras som primärproduktion i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (8). Skyldigheter som åläggs enskilda vattenbruksföretag enligt detta direktiv, till exempel registerföring och interna system som gör att vattenbruksföretaget kan visa för den behöriga myndigheten att de tillämpliga kraven i detta direktiv uppfylls, bör i den mån det är möjligt kombineras med de skyldigheter som gäller enligt förordning (EG) nr 852/2004. |
| --- | --- |

(15)

Uppfödning av vattenbruksdjur som skall användas som livsmedel definieras som primärproduktion i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (8). Skyldigheter som åläggs enskilda vattenbruksföretag enligt detta direktiv, till exempel registerföring och interna system som gör att vattenbruksföretaget kan visa för den behöriga myndigheten att de tillämpliga kraven i detta direktiv uppfylls, bör i den mån det är möjligt kombineras med de skyldigheter som gäller enligt förordning (EG) nr 852/2004.

| (16) | Det bör läggas mer kraft på att förebygga sjukdomar snarare än på att bekämpa sjukdomen när den redan har uppstått. Det bör därför fastställas minimiåtgärder för förebyggande av sjukdomar och riskreducering som bör gälla hela produktionskedjan inom vattenbruket, från befruktningen och kläckningen av ägg till bearbetningen av vattenbruksdjur för användning som livsmedel, inklusive transporter. |
| --- | --- |

(16)

Det bör läggas mer kraft på att förebygga sjukdomar snarare än på att bekämpa sjukdomen när den redan har uppstått. Det bör därför fastställas minimiåtgärder för förebyggande av sjukdomar och riskreducering som bör gälla hela produktionskedjan inom vattenbruket, från befruktningen och kläckningen av ägg till bearbetningen av vattenbruksdjur för användning som livsmedel, inklusive transporter.

| (17) | För att förbättra djurhälsan generellt och underlätta arbetet med att förebygga och bekämpa djursjukdomar genom bättre spårbarhet bör flyttningar av vattenbruksdjur registreras. När det är ändamålsenligt bör det även utfärdas djurhälsointyg vid sådana flyttningar. |
| --- | --- |

(17)

För att förbättra djurhälsan generellt och underlätta arbetet med att förebygga och bekämpa djursjukdomar genom bättre spårbarhet bör flyttningar av vattenbruksdjur registreras. När det är ändamålsenligt bör det även utfärdas djurhälsointyg vid sådana flyttningar.

| (18) | För att ha överblick över sjukdomssituationen så att det blir enklare att snabbt reagera vid misstänkt förekomst av en sjukdom och skydda anläggningar och områden för blötdjursodling med hög djurhälsostatus bör riskbaserad övervakning av djurens hälsa genomföras på alla sådana anläggningar och områden för blötdjursodling. |
| --- | --- |

(18)

För att ha överblick över sjukdomssituationen så att det blir enklare att snabbt reagera vid misstänkt förekomst av en sjukdom och skydda anläggningar och områden för blötdjursodling med hög djurhälsostatus bör riskbaserad övervakning av djurens hälsa genomföras på alla sådana anläggningar och områden för blötdjursodling.

| (19) | Det är nödvändigt att se till att de vanligaste sjukdomarna hos vattenlevande djur på gemenskapsnivå inte sprids. Harmoniserade bestämmelser om djurens hälsa bör därför fastställas för utsläppandet på marknaden, med särskilda bestämmelser för arter som är mottagliga för dessa sjukdomar. En förteckning över dessa sjukdomar och arter som är mottagliga för dem bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att se till att de vanligaste sjukdomarna hos vattenlevande djur på gemenskapsnivå inte sprids. Harmoniserade bestämmelser om djurens hälsa bör därför fastställas för utsläppandet på marknaden, med särskilda bestämmelser för arter som är mottagliga för dessa sjukdomar. En förteckning över dessa sjukdomar och arter som är mottagliga för dem bör därför fastställas.

| (20) | Prevalensen för dessa sjukdomar hos vattenlevande djur är inte densamma i hela gemenskapen. Det bör därför hänvisas till begreppet medlemsstater som har förklarats vara sjukdomsfria och, när det rör sig om delar av det berörda territoriet, till begreppet zoner eller delområden. Generella kriterier och förfaranden bör fastställas för hur denna status skall meddelas, upprätthållas, tillfälligt upphävas, återutfärdas och återkallas. |
| --- | --- |

(20)

Prevalensen för dessa sjukdomar hos vattenlevande djur är inte densamma i hela gemenskapen. Det bör därför hänvisas till begreppet medlemsstater som har förklarats vara sjukdomsfria och, när det rör sig om delar av det berörda territoriet, till begreppet zoner eller delområden. Generella kriterier och förfaranden bör fastställas för hur denna status skall meddelas, upprätthållas, tillfälligt upphävas, återutfärdas och återkallas.

| (21) | Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (9), bör medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från en eller flera av de sjukdomar som står på förteckningen för att bibehålla och förbättra den allmänna hälsostatusen hos vattenlevande djur i gemenskapen skyddas så att en sådan sjukdom inte förs in. |
| --- | --- |

(21)

Utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (9), bör medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från en eller flera av de sjukdomar som står på förteckningen för att bibehålla och förbättra den allmänna hälsostatusen hos vattenlevande djur i gemenskapen skyddas så att en sådan sjukdom inte förs in.

| (22) | Medlemsstaterna får vid behov vidta tillfälliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 10 i direktiv 90/425/EEG och artikel 18 i rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (10). |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna får vid behov vidta tillfälliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 10 i direktiv 90/425/EEG och artikel 18 i rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (10).

| (23) | För att undvika onödiga handelshinder bör det vara tillåtet att handla med vattenbruksdjur mellan medlemsstater, zoner eller delområden där en eller flera av dessa sjukdomar förekommer, förutsatt att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas, inklusive under transporten. |
| --- | --- |

(23)

För att undvika onödiga handelshinder bör det vara tillåtet att handla med vattenbruksdjur mellan medlemsstater, zoner eller delområden där en eller flera av dessa sjukdomar förekommer, förutsatt att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas, inklusive under transporten.

| (24) | När vattenbruksdjur som är föremål för sjukdomsbekämpningsåtgärder slaktas och bearbetas kan sjukdomen spridas, bl.a. genom att utloppsvatten som innehåller patogener släpps ut från bearbetningsanläggningar. Det är därför nödvändigt att det finns bearbetningsanläggningar i medlemsstaterna som har godkänts för att utföra sådan slakt och bearbetning utan att odlade och vildlevande djurs hälsostatus äventyras, även när det gäller utsläpp av utloppsvatten. |
| --- | --- |

(24)

När vattenbruksdjur som är föremål för sjukdomsbekämpningsåtgärder slaktas och bearbetas kan sjukdomen spridas, bl.a. genom att utloppsvatten som innehåller patogener släpps ut från bearbetningsanläggningar. Det är därför nödvändigt att det finns bearbetningsanläggningar i medlemsstaterna som har godkänts för att utföra sådan slakt och bearbetning utan att odlade och vildlevande djurs hälsostatus äventyras, även när det gäller utsläpp av utloppsvatten.

| (25) | Utseende av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till diagnoser som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Det målet kan uppnås genom att man bl.a. använder sig av validerade diagnostiska test och genom provningsjämförelser och utbildning av laboratoriepersonal. |
| --- | --- |

(25)

Utseende av referenslaboratorier på gemenskapsnivå och nationell nivå bör leda till diagnoser som präglas av hög kvalitet och enhetlighet. Det målet kan uppnås genom att man bl.a. använder sig av validerade diagnostiska test och genom provningsjämförelser och utbildning av laboratoriepersonal.

| (26) | Laboratorier som deltar i analysen av prover uttagna i samband med offentlig kontroll bör arbeta enligt internationellt godkända förfaranden eller kriterier som är baserade på resultatstandarder och använda diagnostiska metoder som så långt som möjligt är validerade. På många områden har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) när det gäller sådana undersökningar utarbetat europeiska standarder (EN-standarder) och internationella standarder (ISO-standarder) som är ändamålsenliga för genomförandet av detta direktiv. Dessa standarder gäller främst laboratoriers verksamhet och bedömning av dem samt ackreditering av kontrollorgan och deras verksamhet. |
| --- | --- |

(26)

Laboratorier som deltar i analysen av prover uttagna i samband med offentlig kontroll bör arbeta enligt internationellt godkända förfaranden eller kriterier som är baserade på resultatstandarder och använda diagnostiska metoder som så långt som möjligt är validerade. På många områden har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) när det gäller sådana undersökningar utarbetat europeiska standarder (EN-standarder) och internationella standarder (ISO-standarder) som är ändamålsenliga för genomförandet av detta direktiv. Dessa standarder gäller främst laboratoriers verksamhet och bedömning av dem samt ackreditering av kontrollorgan och deras verksamhet.

| (27) | För att se till att alla eventuella sjukdomsutbrott bland vattenlevande djur upptäcks tidigt är det nödvändigt att de som kommer i kontakt med mottagliga arter av vattenlevande djur åläggs att anmäla alla misstänkta sjukdomsfall till den behöriga myndigheten. Rutinkontroller bör göras i medlemsstaterna för att kontrollera att vattenbruksföretagen känner till och tillämpar de generella regler för sjukdomsbekämpning och biosäkerhet som fastställs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

För att se till att alla eventuella sjukdomsutbrott bland vattenlevande djur upptäcks tidigt är det nödvändigt att de som kommer i kontakt med mottagliga arter av vattenlevande djur åläggs att anmäla alla misstänkta sjukdomsfall till den behöriga myndigheten. Rutinkontroller bör göras i medlemsstaterna för att kontrollera att vattenbruksföretagen känner till och tillämpar de generella regler för sjukdomsbekämpning och biosäkerhet som fastställs i detta direktiv.

| (28) | Det är nödvändigt att spridningen av andra än exotiska men allvarliga sjukdomar hos vattenbruksdjur förhindras så snart ett utbrott sker genom att flyttningar av levande djur och produkter från vattenbruk samt användning av utrustning som kan vara kontaminerad övervakas noggrant. De behöriga myndigheternas åtgärder bör vara anpassade efter den epidemiologiska situationen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(28)

Det är nödvändigt att spridningen av andra än exotiska men allvarliga sjukdomar hos vattenbruksdjur förhindras så snart ett utbrott sker genom att flyttningar av levande djur och produkter från vattenbruk samt användning av utrustning som kan vara kontaminerad övervakas noggrant. De behöriga myndigheternas åtgärder bör vara anpassade efter den epidemiologiska situationen i den berörda medlemsstaten.

| (29) | För att förbättra djurhälsostatusen inom gemenskapen bör medlemsstaterna lägga fram epidemiologiskt baserade program för bekämpning och utrotning av vissa sjukdomar för godkännande på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(29)

För att förbättra djurhälsostatusen inom gemenskapen bör medlemsstaterna lägga fram epidemiologiskt baserade program för bekämpning och utrotning av vissa sjukdomar för godkännande på gemenskapsnivå.

| (30) | För sjukdomar som inte är föremål för åtgärder på gemenskapsnivå, men som är av lokal betydelse, bör vattenbruksnäringen med stöd av medlemsstaternas behöriga myndigheter ta större ansvar för att förebygga införandet av eller bekämpa dessa sjukdomar genom självreglering och utarbetande av riktlinjer för god praxis. Medlemsstaterna kan dock behöva vidta vissa nationella åtgärder. Dessa nationella bekämpningsåtgärder bör vara motiverade, nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till de eftersträvade målen. Dessutom bör de inte påverka handeln mellan medlemsstaterna såvida detta inte är nödvändigt för att förebygga införandet av eller bekämpa sjukdomen, och de bör vara godkända och regelbundet ses över på gemenskapsnivå. I avvaktan på att sådana åtgärder fastställs i detta direktiv, bör de tilläggsgarantier som lämnas i kommissionens beslut 2004/453/EG av den 29 april 2004 om genomförande av rådets direktiv 91/67/EEG om åtgärder mot vissa sjukdomar hos vattenbruksdjur (11) fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(30)

För sjukdomar som inte är föremål för åtgärder på gemenskapsnivå, men som är av lokal betydelse, bör vattenbruksnäringen med stöd av medlemsstaternas behöriga myndigheter ta större ansvar för att förebygga införandet av eller bekämpa dessa sjukdomar genom självreglering och utarbetande av riktlinjer för god praxis. Medlemsstaterna kan dock behöva vidta vissa nationella åtgärder. Dessa nationella bekämpningsåtgärder bör vara motiverade, nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till de eftersträvade målen. Dessutom bör de inte påverka handeln mellan medlemsstaterna såvida detta inte är nödvändigt för att förebygga införandet av eller bekämpa sjukdomen, och de bör vara godkända och regelbundet ses över på gemenskapsnivå. I avvaktan på att sådana åtgärder fastställs i detta direktiv, bör de tilläggsgarantier som lämnas i kommissionens beslut 2004/453/EG av den 29 april 2004 om genomförande av rådets direktiv 91/67/EEG om åtgärder mot vissa sjukdomar hos vattenbruksdjur (11) fortsätta att gälla.

| (31) | Kunskaperna om hittills okända sjukdomar hos vattenlevande djur ökar kontinuerligt. Medlemsstaterna kan därför behöva vidta bekämpningsåtgärder om en sådan ny sjukdom bryter ut. Dessa åtgärder bör vidtas snabbt och vara anpassade efter det enskilda fallet, men bör inte pågå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet. Eftersom sådana nya sjukdomar även kan påverka andra medlemsstater, bör alla medlemsstater och kommissionen informeras om förekomsten av en ny sjukdom och eventuella bekämpningsåtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

(31)

Kunskaperna om hittills okända sjukdomar hos vattenlevande djur ökar kontinuerligt. Medlemsstaterna kan därför behöva vidta bekämpningsåtgärder om en sådan ny sjukdom bryter ut. Dessa åtgärder bör vidtas snabbt och vara anpassade efter det enskilda fallet, men bör inte pågå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet. Eftersom sådana nya sjukdomar även kan påverka andra medlemsstater, bör alla medlemsstater och kommissionen informeras om förekomsten av en ny sjukdom och eventuella bekämpningsåtgärder som vidtagits.

| (32) | För att uppnå det grundläggande målet om att upprätthålla och, i händelse av ett utbrott, återgå till sjukdomsfri status i medlemsstaterna, är det nödvändigt och ändamålsenligt att fastställa bestämmelser om åtgärder för att öka sjukdomsberedskapen. Utbrott bör bekämpas så snabbt som möjligt, vid behov genom nödvaccinering, för att begränsa de negativa konsekvenserna för produktionen av och handeln med levande djur och produkter från vattenbruk. |
| --- | --- |

(32)

För att uppnå det grundläggande målet om att upprätthålla och, i händelse av ett utbrott, återgå till sjukdomsfri status i medlemsstaterna, är det nödvändigt och ändamålsenligt att fastställa bestämmelser om åtgärder för att öka sjukdomsberedskapen. Utbrott bör bekämpas så snabbt som möjligt, vid behov genom nödvaccinering, för att begränsa de negativa konsekvenserna för produktionen av och handeln med levande djur och produkter från vattenbruk.

| (33) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (13) krävs, med bara några få undantag, att alla veterinärmedicinska läkemedel som släpps ut på marknaden inom gemenskapen skall ha ett godkännande för försäljning. Alla vacciner som används inom gemenskapen bör generellt ha ett godkännande för försäljning. Medlemsstaterna får dock i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004 på vissa villkor tillåta att en produkt används utan godkännande vid en allvarlig epidemi. Ett sådant undantag kan gälla vacciner mot exotiska och nya sjukdomar hos vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

(33)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (13) krävs, med bara några få undantag, att alla veterinärmedicinska läkemedel som släpps ut på marknaden inom gemenskapen skall ha ett godkännande för försäljning. Alla vacciner som används inom gemenskapen bör generellt ha ett godkännande för försäljning. Medlemsstaterna får dock i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004 på vissa villkor tillåta att en produkt används utan godkännande vid en allvarlig epidemi. Ett sådant undantag kan gälla vacciner mot exotiska och nya sjukdomar hos vattenbruksdjur.

| (34) | I detta direktiv bör det fastställas bestämmelser för att säkra den beredskap som krävs för att effektivt kunna hantera nödsituationer i samband med ett eller flera utbrott av allvarliga exotiska eller nya sjukdomar som påverkar vattenbruket, särskilt med hjälp av beredskapsplaner för bekämpning av sådana sjukdomar. Sådana beredskapsplaner bör ses över och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(34)

I detta direktiv bör det fastställas bestämmelser för att säkra den beredskap som krävs för att effektivt kunna hantera nödsituationer i samband med ett eller flera utbrott av allvarliga exotiska eller nya sjukdomar som påverkar vattenbruket, särskilt med hjälp av beredskapsplaner för bekämpning av sådana sjukdomar. Sådana beredskapsplaner bör ses över och uppdateras regelbundet.

| (35) | Om bekämpningen av en allvarlig sjukdom hos vattenlevande djur omfattas av harmoniserade utrotningsåtgärder på gemenskapsnivå, bör medlemsstaten kunna få tillgång till ekonomiskt stöd från gemenskapen inom ramen för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (14). Alla ansökningar om stöd från gemenskapen bör granskas noggrant med avseende på om bestämmelserna om bekämpning enligt detta direktiv efterlevs. |
| --- | --- |

(35)

Om bekämpningen av en allvarlig sjukdom hos vattenlevande djur omfattas av harmoniserade utrotningsåtgärder på gemenskapsnivå, bör medlemsstaten kunna få tillgång till ekonomiskt stöd från gemenskapen inom ramen för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (14). Alla ansökningar om stöd från gemenskapen bör granskas noggrant med avseende på om bestämmelserna om bekämpning enligt detta direktiv efterlevs.

| (36) | Levande djur och produkter från vattenbruk som importeras från tredjeländer bör inte utgöra en hälsorisk för vattenlevande djur i gemenskapen. Det bör därför i detta direktiv fastställas åtgärder som syftar till att förhindra att epizootiska sjukdomar förs in. |
| --- | --- |

(36)

Levande djur och produkter från vattenbruk som importeras från tredjeländer bör inte utgöra en hälsorisk för vattenlevande djur i gemenskapen. Det bör därför i detta direktiv fastställas åtgärder som syftar till att förhindra att epizootiska sjukdomar förs in.

| (37) | För att skydda vattenlevande djurs hälsosituation i gemenskapen är det nödvändigt att se till att sändningar med levande vattenbruksdjur i transit genom gemenskapen uppfyller de tillämpliga djurhälsokraven för den berörda arten. |
| --- | --- |

(37)

För att skydda vattenlevande djurs hälsosituation i gemenskapen är det nödvändigt att se till att sändningar med levande vattenbruksdjur i transit genom gemenskapen uppfyller de tillämpliga djurhälsokraven för den berörda arten.

| (38) | En mängd olika, ofta tropiska, arter släpps ut på marknaden som vattenlevande prydnadsdjur enbart för prydnadsändamål. Dessa vattenlevande prydnadsdjur hålls normalt i privata akvarier eller dammar, handelsträdgårdar eller i utställningsakvarier och kommer inte i direkt kontakt med gemenskapens vatten. Vattenlevande prydnadsdjur som hålls under sådana förhållanden innebär alltså inte samma risk för andra sektorer av vattenbruket i gemenskapen eller för vilda bestånd. Det bör därför fastställas särskilda bestämmelser för utsläppande på marknaden, transitering och införsel av vattenlevande prydnadsdjur som hålls under sådana förhållanden. |
| --- | --- |

(38)

En mängd olika, ofta tropiska, arter släpps ut på marknaden som vattenlevande prydnadsdjur enbart för prydnadsändamål. Dessa vattenlevande prydnadsdjur hålls normalt i privata akvarier eller dammar, handelsträdgårdar eller i utställningsakvarier och kommer inte i direkt kontakt med gemenskapens vatten. Vattenlevande prydnadsdjur som hålls under sådana förhållanden innebär alltså inte samma risk för andra sektorer av vattenbruket i gemenskapen eller för vilda bestånd. Det bör därför fastställas särskilda bestämmelser för utsläppande på marknaden, transitering och införsel av vattenlevande prydnadsdjur som hålls under sådana förhållanden.

| (39) | Om vattenlevande prydnadsdjur hålls utanför slutna system eller akvarier och kommer i direkt kontakt med gemenskapens naturliga vatten kan de dock utgöra en avsevärd risk för vattenbruket eller vilda bestånd i gemenskapen. Detta gäller i synnerhet karpfiskar (Cyprinidae), eftersom populära prydnadsfiskar som koikarp är mottagliga för vissa sjukdomar som drabbar andra karparter som odlas i gemenskapen eller finns i vilt tillstånd. I dessa fall bör de allmänna bestämmelserna i detta direktiv gälla. |
| --- | --- |

(39)

Om vattenlevande prydnadsdjur hålls utanför slutna system eller akvarier och kommer i direkt kontakt med gemenskapens naturliga vatten kan de dock utgöra en avsevärd risk för vattenbruket eller vilda bestånd i gemenskapen. Detta gäller i synnerhet karpfiskar (Cyprinidae), eftersom populära prydnadsfiskar som koikarp är mottagliga för vissa sjukdomar som drabbar andra karparter som odlas i gemenskapen eller finns i vilt tillstånd. I dessa fall bör de allmänna bestämmelserna i detta direktiv gälla.

| (40) | Elektroniska hjälpmedel för informationsutbyte behöver upprättas för att det skall kunna ske en förenkling, vilket ligger i vattenbruksföretagens och de behöriga myndigheternas intresse. För att detta skall kunna realiseras behöver gemensamma kriterier införas. |
| --- | --- |

(40)

Elektroniska hjälpmedel för informationsutbyte behöver upprättas för att det skall kunna ske en förenkling, vilket ligger i vattenbruksföretagens och de behöriga myndigheternas intresse. För att detta skall kunna realiseras behöver gemensamma kriterier införas.

| (41) | Medlemsstaterna bör föreskriva sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(41)

Medlemsstaterna bör föreskriva sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (42) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (15) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (15) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (43) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att tillnärma de begrepp, principer och förfaranden som utgör gemensam grund för lagstiftningen om vattenlevande djurs hälsa i gemenskapen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av detta direktivs omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att tillnärma de begrepp, principer och förfaranden som utgör gemensam grund för lagstiftningen om vattenlevande djurs hälsa i gemenskapen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av detta direktivs omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (44) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(44)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

| (45) | Gemenskapens djurhälsolagstiftning beträffande djur och produkter från vattenbruk bör uppdateras. Direktiven 91/67/EEG, 93/53/EEG och 95/70/EG bör därför upphävas och ersättas med detta direktiv. |
| --- | --- |

(45)

Gemenskapens djurhälsolagstiftning beträffande djur och produkter från vattenbruk bör uppdateras. Direktiven 91/67/EEG, 93/53/EEG och 95/70/EG bör därför upphävas och ersättas med detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

1.   I detta direktiv fastställs

| a) | de djurhälsokrav som gäller för utsläppande på marknaden, införsel och transitering av djur och produkter från vattenbruk, |
| --- | --- |

a)

de djurhälsokrav som gäller för utsläppande på marknaden, införsel och transitering av djur och produkter från vattenbruk,

| b) | förebyggande minimiåtgärder som syftar till att öka medvetenheten om vattenbruksdjurs sjukdomar och beredskapen för sådana sjukdomar hos behöriga myndigheter, vattenbruksföretagare och andra inom denna näring, |
| --- | --- |

b)

förebyggande minimiåtgärder som syftar till att öka medvetenheten om vattenbruksdjurs sjukdomar och beredskapen för sådana sjukdomar hos behöriga myndigheter, vattenbruksföretagare och andra inom denna näring,

| c) | minimiåtgärder för sjukdomsbekämpning som skall vidtas vid misstanke om förekomst av eller vid utbrott av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur. |
| --- | --- |

c)

minimiåtgärder för sjukdomsbekämpning som skall vidtas vid misstanke om förekomst av eller vid utbrott av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur.

2.   Medlemsstaterna får vidta strängare åtgärder på det område som omfattas av kapitel II, artikel 13 och kapitel V, förutsatt att dessa åtgärder inte påverkar handeln med andra medlemsstater.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv skall inte tillämpas på

| a) | vattenlevande prydnadsdjur som hålls i icke-kommersiella akvarier, |
| --- | --- |

a)

vattenlevande prydnadsdjur som hålls i icke-kommersiella akvarier,

| b) | vildlevande vattendjur som tas upp eller fångas för att ingå direkt i livsmedelskedjan, |
| --- | --- |

b)

vildlevande vattendjur som tas upp eller fångas för att ingå direkt i livsmedelskedjan,

| c) | vattenlevande djur som fångas för framställning av fiskmjöl, fiskfoder, fiskolja och liknande produkter. |
| --- | --- |

c)

vattenlevande djur som fångas för framställning av fiskmjöl, fiskfoder, fiskolja och liknande produkter.

2.   Kapitel II, avsnitten 1–4 i kapitel III samt kapitel VII skall inte tillämpas på vattenlevande prydnadsdjur som hålls hos djurhandlare, i handelsträdgårdar, trädgårdsdammar, kommersiella akvarier eller hos grossister

| a) | utan direkt kontakt med naturliga vatten inom gemenskapen,
  eller |
| --- | --- |

a)

utan direkt kontakt med naturliga vatten inom gemenskapen,

eller

| b) | vilka är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten som minskar risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten till en godtagbar nivå. |
| --- | --- |

b)

vilka är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten som minskar risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten till en godtagbar nivå.

3.   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av bestämmelser om bevarande av arter eller införande av främmande arter.

Artikel 3

Definitioner

1.   I detta direktiv gäller följande definitioner:

| a) | vattenbruk: uppfödning eller odling av vattenorganismer med metoder som är avsedda att öka produktionen av dessa organismer utöver miljöns naturliga kapacitet och där organismerna förblir en eller flera fysiska eller juridiska personers egendom under uppfödningen eller odlingen och fram till och med upptagningen. |
| --- | --- |

a)

vattenbruk: uppfödning eller odling av vattenorganismer med metoder som är avsedda att öka produktionen av dessa organismer utöver miljöns naturliga kapacitet och där organismerna förblir en eller flera fysiska eller juridiska personers egendom under uppfödningen eller odlingen och fram till och med upptagningen.

| b) | vattenbruksdjur: alla vattenlevande djur i alla deras levnadsstadier, inklusive ägg och mjölke/könsceller, som föds upp på en vattenbruksanläggning eller i ett område för blötdjursodling, inklusive sådana vattenbruksdjur som tillförts anläggningen eller området för blötdjursodling efter att ha levt i vilt tillstånd. |
| --- | --- |

b)

vattenbruksdjur: alla vattenlevande djur i alla deras levnadsstadier, inklusive ägg och mjölke/könsceller, som föds upp på en vattenbruksanläggning eller i ett område för blötdjursodling, inklusive sådana vattenbruksdjur som tillförts anläggningen eller området för blötdjursodling efter att ha levt i vilt tillstånd.

| c) | vattenbruksföretag: varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med uppfödning, hållande eller odling av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

c)

vattenbruksföretag: varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med uppfödning, hållande eller odling av vattenbruksdjur.

| d) | vattenbruksföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i detta direktiv uppfylls i det vattenbruksföretag de driver. |
| --- | --- |

d)

vattenbruksföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i detta direktiv uppfylls i det vattenbruksföretag de driver.

| e) | vattenlevande djur:







  i) | fisk som tillhör överklassen Agnatha och klasserna Chondrichthyes och Osteichthyes, |
| --- | --- | --- |

e)

vattenlevande djur:

i)

fisk som tillhör överklassen Agnatha och klasserna Chondrichthyes och Osteichthyes,

| ii) | blötdjur som tillhör stammen Mollusca, |
| --- | --- |

ii)

blötdjur som tillhör stammen Mollusca,

| iii) | kräftdjur som tillhör understammen Crustacea. |
| --- | --- |

iii)

kräftdjur som tillhör understammen Crustacea.

| f) | godkänd bearbetningsanläggning: varje livsmedelsföretag som är godkänt, i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (17), för bearbetning av vattenbruksdjur till livsmedel och som är godkänt i enlighet med artiklarna 4 och 5 i detta direktiv. |
| --- | --- |

f)

godkänd bearbetningsanläggning: varje livsmedelsföretag som är godkänt, i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (17), för bearbetning av vattenbruksdjur till livsmedel och som är godkänt i enlighet med artiklarna 4 och 5 i detta direktiv.

| g) | godkänd vattenbruksföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i detta direktiv uppfylls i den godkända bearbetningsanläggning de driver. |
| --- | --- |

g)

godkänd vattenbruksföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i detta direktiv uppfylls i den godkända bearbetningsanläggning de driver.

| h) | anläggning: lokal, avgränsat område eller inrättning som drivs av ett vattenbruksföretag och där vattenbruksdjur föds upp i syfte att släppas ut på marknaden, utom sådana där vildlevande vattendjur som tas upp eller fångas för att användas som livsmedel hålls tillfälligt utan utfodring i väntan på slakt. |
| --- | --- |

h)

anläggning: lokal, avgränsat område eller inrättning som drivs av ett vattenbruksföretag och där vattenbruksdjur föds upp i syfte att släppas ut på marknaden, utom sådana där vildlevande vattendjur som tas upp eller fångas för att användas som livsmedel hålls tillfälligt utan utfodring i väntan på slakt.

| i) | odling: uppfödning av vattenbruksdjur på en anläggning eller i ett område för blötdjursodling. |
| --- | --- |

i)

odling: uppfödning av vattenbruksdjur på en anläggning eller i ett område för blötdjursodling.

| j) | område för blötdjursodling: ett upptagningsområde eller återutläggningsområde där alla vattenbruksföretag driver sin verksamhet enligt ett gemensamt system för biosäkerhet. |
| --- | --- |

j)

område för blötdjursodling: ett upptagningsområde eller återutläggningsområde där alla vattenbruksföretag driver sin verksamhet enligt ett gemensamt system för biosäkerhet.

| k) | vattenlevande prydnadsdjur: vattenlevande djur som hålls, föds upp eller släpps ut på marknaden endast för prydnadsändamål. |
| --- | --- |

k)

vattenlevande prydnadsdjur: vattenlevande djur som hålls, föds upp eller släpps ut på marknaden endast för prydnadsändamål.

| l) | utsläppande på marknaden: försäljning, även utbjudande till försäljning eller annan form av överlåtelse, oavsett om detta sker mot ersättning eller ej, samt varje form av flyttning av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

l)

utsläppande på marknaden: försäljning, även utbjudande till försäljning eller annan form av överlåtelse, oavsett om detta sker mot ersättning eller ej, samt varje form av flyttning av vattenbruksdjur.

| m) | upptagningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning, fastland eller lagun som utgör en naturlig fyndplats för blötdjur eller område som används för odling av blötdjur och från vilket blötdjur tas upp. |
| --- | --- |

m)

upptagningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning, fastland eller lagun som utgör en naturlig fyndplats för blötdjur eller område som används för odling av blötdjur och från vilket blötdjur tas upp.

| n) | put and take-vatten: dammar eller andra inrättningar där bestånden bevaras endast för sportfiskeändamål genom utsättning av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

n)

put and take-vatten: dammar eller andra inrättningar där bestånden bevaras endast för sportfiskeändamål genom utsättning av vattenbruksdjur.

| o) | återutläggningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning eller lagun med klart markerade gränser, angivna med bojar, stolpar eller annan fast anordning, och som används uteslutande för naturlig rening av levande blötdjur. |
| --- | --- |

o)

återutläggningsområde: varje område av sötvatten, hav, flodmynning eller lagun med klart markerade gränser, angivna med bojar, stolpar eller annan fast anordning, och som används uteslutande för naturlig rening av levande blötdjur.

| p) | vildlevande vattendjur: vattenlevande djur som inte är vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

p)

vildlevande vattendjur: vattenlevande djur som inte är vattenbruksdjur.

2.   I detta direktiv gäller även följande definitioner:

| a) | De tekniska definitioner som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De tekniska definitioner som anges i bilaga I.

| b) | I förekommande fall de definitioner som anges i






  i) | artiklarna 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (18), |
| --- | --- | --- |

b)

I förekommande fall de definitioner som anges i

i)

artiklarna 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (18),

| ii) | artikel 2 i förordning (EG) nr 852/2004, |
| --- | --- |

ii)

artikel 2 i förordning (EG) nr 852/2004,

| iii) | artikel 2 i förordning (EG) nr 853/2004, |
| --- | --- |

iii)

artikel 2 i förordning (EG) nr 853/2004,

| iv) | artikel 2 i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

iv)

artikel 2 i förordning (EG) nr 882/2004.

KAPITEL II

VATTENBRUKSFÖRETAG OCH GODKÄNDA BEARBETNINGSANLÄGGNINGAR

Artikel 4

Godkännande av vattenbruksföretag och bearbetningsanläggningar

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla vattenbruksföretag är godkända av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 5.

Ett sådant godkännande kan i förekommande fall omfatta flera vattenbruksföretag som odlar blötdjur i ett område för blötdjursodling.

Varje leveransanläggning, reningsanläggning och liknande företag som är beläget i ett område för blötdjursodling skall dock ha ett individuellt godkännande.

2.   Medlemsstaterna skall se till att varje bearbetningsanläggning där vattenbruksdjur slaktas, som ett led i sjukdomsbekämpning i enlighet med artikel 33 i kapitel V, är godkänd av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 5.

3.   Medlemsstaterna skall se till att varje vattenbruksföretag och varje godkänd bearbetningsanläggning har ett unikt godkännandenummer.

4.   Med avvikelse från godkännandekravet i punkt 1 får medlemsstaterna endast kräva att den behöriga myndigheten registrerar följande:

| a) | Andra inrättningar än vattenbruksföretag, där vattenlevande djur hålls utan att avsikten är att de skall släppas ut på marknaden. |
| --- | --- |

a)

Andra inrättningar än vattenbruksföretag, där vattenlevande djur hålls utan att avsikten är att de skall släppas ut på marknaden.

| b) | Put and take-vatten. |
| --- | --- |

b)

Put and take-vatten.

| c) | Vattenbruksföretag som släpper ut vattenbruksdjur på marknaden endast för användning som livsmedel i enlighet med artikel 1.3 c i förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

c)

Vattenbruksföretag som släpper ut vattenbruksdjur på marknaden endast för användning som livsmedel i enlighet med artikel 1.3 c i förordning (EG) nr 853/2004.

Bestämmelserna i detta direktiv skall i dessa fall gälla i tillämpliga delar med beaktande dels av inrättningens eller put and take-vattnens eller företagets art, egenskaper och läge, dels av risken för spridning av djursjukdomar till andra populationer av vattenlevande djur till följd av verksamheten.

5.   Vid bristande överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv skall den behöriga myndigheten vidta åtgärder i enlighet med artikel 54 i förordning (EG) nr 882/2004.

Artikel 5

Villkor för godkännande

1.   Medlemsstaterna skall se till att godkännanden enligt artikel 4.1 och 4.2 meddelas av den behöriga myndigheten endast om vattenbruksföretagaren eller den som driver en godkänd bearbetningsanläggning

| a) | uppfyller tillämpliga krav i artiklarna 8, 9 och 10, |
| --- | --- |

a)

uppfyller tillämpliga krav i artiklarna 8, 9 och 10,

| b) | har ett system som gör att vederbörande kan visa för den behöriga myndigheten att de tillämpliga kraven uppfylls,
  och |
| --- | --- |

b)

har ett system som gör att vederbörande kan visa för den behöriga myndigheten att de tillämpliga kraven uppfylls,

och

| c) | står under tillsyn av den behöriga myndigheten, som skall fullgöra de skyldigheter som avses i artikel 54.1. |
| --- | --- |

c)

står under tillsyn av den behöriga myndigheten, som skall fullgöra de skyldigheter som avses i artikel 54.1.

2.   Ett godkännande får inte meddelas om verksamheten skulle leda till oacceptabel risk för sjukdomsspridning till anläggningar, områden för blötdjursodling eller till vilda bestånd av vattenlevande djur i närheten av anläggningen eller området för blötdjursodling.

Innan ett beslut fattas om att inte meddela ett godkännande skall dock riskreducerande åtgärder övervägas, bl.a. om det är möjligt att förlägga verksamheten till annan plats.

3.   Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksföretagaren eller den som driver den godkända bearbetningsanläggningen lämnar alla relevanta uppgifter så att den behöriga myndigheten kan avgöra om villkoren för godkännande är uppfyllda, inklusive de uppgifter som krävs enligt bilaga II.

Artikel 6

Register

Medlemsstaterna skall upprätta och föra samt göra tillgängligt för allmänheten ett uppdaterat register över vattenbruksföretag och godkända bearbetningsanläggningar som skall innehålla minst de uppgifter som anges i bilaga II.

Artikel 7

Offentliga kontroller

1.   I enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 882/2004 skall den behöriga myndigheten genomföra offentliga kontroller av vattenbruksföretag och godkända bearbetningsanläggningar.

2.   De offentliga kontroller som föreskrivs i punkt 1 skall minst bestå av regelbundna inspektioner, besök, revisioner och vid behov provtagning för varje vattenbruksföretag med hänsyn till vilken risk vattenbruksföretaget och den godkända bearbetningsanläggningen utgör när det gäller att smittas av och sprida sjukdomar. Rekommendationer beträffande frekvensen av sådana kontroller, beroende på den berörda zonens eller det berörda delområdets hälsostatus, fastställs i del B i bilaga III.

3.   Detaljerade regler för tillämpningen av denna artikel får antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 8

Registreringsskyldighet – spårbarhet

1.   Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksföretag registrerar

| a) | alla flyttningar av djur och produkter från vattenbruk till och från anläggningen eller området för blötdjursodling, |
| --- | --- |

a)

alla flyttningar av djur och produkter från vattenbruk till och från anläggningen eller området för blötdjursodling,

| b) | dödligheten inom varje epidemiologisk enhet med hänsyn till vad som är relevant för typen av produktion,
  och |
| --- | --- |

b)

dödligheten inom varje epidemiologisk enhet med hänsyn till vad som är relevant för typen av produktion,

och

| c) | resultaten av den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa enligt artikel 10. |
| --- | --- |

c)

resultaten av den riskbaserade övervakningen av djurens hälsa enligt artikel 10.

2.   Medlemsstaterna skall se till att godkända bearbetningsanläggningar registrerar alla flyttningar av djur och produkter från vattenbruk till och från dessa anläggningar.

3.   Medlemsstaterna skall se till att transportörerna registrerar följande uppgifter när vattenbruksdjur transporteras, nämligen

| a) | dödlighet under transporten i den utsträckning detta är praktiskt möjligt för typen av transport och de arter som transporteras, |
| --- | --- |

a)

dödlighet under transporten i den utsträckning detta är praktiskt möjligt för typen av transport och de arter som transporteras,

| b) | de anläggningar, områden för blötdjursodling och bearbetningsanläggningar där transportmedlet har varit,
  och |
| --- | --- |

b)

de anläggningar, områden för blötdjursodling och bearbetningsanläggningar där transportmedlet har varit,

och

| c) | vattenbyte under transporten, i synnerhet uppgifter om källorna till nytt vatten och platsen för avtappning av vatten. |
| --- | --- |

c)

vattenbyte under transporten, i synnerhet uppgifter om källorna till nytt vatten och platsen för avtappning av vatten.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser om spårbarhet skall medlemsstaterna säkerställa att alla flyttningar av djur som registreras av vattenbruksföretagare enligt punkt 1 a är registrerade på ett sådant sätt att spårningen av ursprungs- och bestämmelseorten kan garanteras. Medlemsstaterna kan kräva att sådana flyttningar registreras i ett nationellt register och bevaras elektroniskt.

Artikel 9

God hygienpraxis

Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksföretag och godkända bearbetningsanläggningar tillämpar en god hygienpraxis, med beaktande av verksamheten i fråga, för att förhindra att sjukdomar förs in och sprids.

Artikel 10

Övervakning av djurens hälsa

1.   Medlemsstaterna skall se till att en riskbaserad övervakning av djurens hälsa sker på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling, med beaktande av typen av produktion.

2.   Syftet med den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som avses i punkt 1 skall vara att upptäcka

| a) | eventuellt ökad dödlighet på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling med beaktande av typen av produktion,
  och |
| --- | --- |

a)

eventuellt ökad dödlighet på alla anläggningar och i alla områden för blötdjursodling med beaktande av typen av produktion,

och

| b) | de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV på anläggningar och i områden för blötdjursodling där det finns arter som är mottagliga för dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

b)

de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV på anläggningar och i områden för blötdjursodling där det finns arter som är mottagliga för dessa sjukdomar.

3.   Rekommendationer beträffande frekvensen av sådan övervakning av djurens hälsa, beroende på den berörda zonens eller det berörda delområdets hälsostatus, fastställs i del B i bilaga III. Övervakningen skall inte påverka den provtagning och övervakning som utförs i enlighet med kapitel V eller artikel 49.3, artikel 50.4 och artikel 52.

4.   Den riskbaserade övervakning av djurens hälsa som avses i punkt 1 skall beakta de riktlinjer som skall utarbetas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

5.   Mot bakgrund av resultatet av offentliga kontroller som utförs i enlighet med artikel 7 och resultatet av gemenskapskontroller som utförs i enlighet med artikel 58 samt annan relevant information skall kommissionen förelägga rådet en rapport om hur riskbaserad övervakning av djurens hälsa fungerar generellt i medlemsstaterna. Denna rapport kan vid behov åtföljas av ett lämpligt förslag i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 med detaljerade regler för tillämpningen av denna artikel.

KAPITEL III

DJURHÄLSOKRAV FÖR UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN AV DJUR OCH PRODUKTER FRÅN VATTENBRUK

AVSNITT 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 11

Tillämpningsområde

1.   Om inget annat föreskrivs skall detta kapitel endast tillämpas på de sjukdomar och mottagliga arter som förtecknas i del II i bilaga IV.

2.   Medlemsstaterna får tillåta att sådana djur och produkter från vattenbruk som inte uppfyller kraven i detta kapitel släpps ut på marknaden för vetenskapliga ändamål under sträng tillsyn av den behöriga myndigheten.

Den behöriga myndigheten skall se till att ett sådant utsläppande på marknaden inte äventyrar vattenlevande djurs hälsostatus på bestämmelseorten eller transitplatser med avseende på de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV.

Sådana flyttningar mellan medlemsstaterna får inte ske utan att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna underrättas på förhand.

Artikel 12

Allmänna krav för utsläppande på marknaden av vattenbruksdjur

1.   Medlemsstaterna skall se till att vattenlevande djurs hälsostatus på bestämmelseorten inte äventyras med avseende på de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV till följd av att djur och produkter från vattenbruk släpps ut på marknaden.

2.   I detta kapitel fastställs detaljerade regler för flyttning av vattenbruksdjur, särskilt för flyttningar mellan medlemsstater, zoner och delområden med olika hälsostatus enligt vad som avses i del A i bilaga III.

Artikel 13

Krav på sjukdomsförebyggande åtgärder vid transport

1.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | nödvändiga sjukdomsförebyggande åtgärder vidtas vid transport av vattenbruksdjur för att inte ändra djurens hälsostatus under transporten och för att minska risken för sjukdomsspridning,
  och |
| --- | --- |

a)

nödvändiga sjukdomsförebyggande åtgärder vidtas vid transport av vattenbruksdjur för att inte ändra djurens hälsostatus under transporten och för att minska risken för sjukdomsspridning,

och

| b) | vattenbruksdjur transporteras under förhållanden som varken ändrar deras hälsostatus eller äventyrar den hälsostatus som föreligger på bestämmelseorten och eventuella transitplatser. |
| --- | --- |

b)

vattenbruksdjur transporteras under förhållanden som varken ändrar deras hälsostatus eller äventyrar den hälsostatus som föreligger på bestämmelseorten och eventuella transitplatser.

Denna punkt gäller även sjukdomar och mottagliga arter som inte förtecknas i del II i bilaga IV.

2.   Medlemsstaterna skall se till att eventuella vattenbyten under transport utförs på platser och under förhållanden som inte äventyrar hälsostatusen hos

| a) | de vattenbruksdjur som transporteras, |
| --- | --- |

a)

de vattenbruksdjur som transporteras,

| b) | vattenlevande djur på den plats där vattenbytet sker,
  och |
| --- | --- |

b)

vattenlevande djur på den plats där vattenbytet sker,

och

| c) | vattenlevande djur på bestämmelseorten. |
| --- | --- |

c)

vattenlevande djur på bestämmelseorten.

Artikel 14

Djurhälsointyg

1.   Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksdjur som släpps ut på marknaden har ett djurhälsointyg när djuren förs in i en medlemsstat, en zon eller ett delområde som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artiklarna 49 och 50 eller omfattas av övervaknings- eller utrotningsprogram i enlighet med artikel 44.1 eller 44.2 för

| a) | odling och utsättning,
  eller |
| --- | --- |

a)

odling och utsättning,

eller

| b) | ytterligare bearbetning före användning som livsmedel, om inte följande villkor är uppfyllda:






  i) | När det gäller fisk: att den är slaktad och rensad innan den avsänds. |
| --- | --- | --- |

b)

ytterligare bearbetning före användning som livsmedel, om inte följande villkor är uppfyllda:

i)

När det gäller fisk: att den är slaktad och rensad innan den avsänds.

| ii) | När det gäller blötdjur och kräftdjur: att de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter. |
| --- | --- |

ii)

När det gäller blötdjur och kräftdjur: att de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter.

2.   Medlemsstaterna skall också se till att vattenbruksdjur som släpps ut på marknaden har ett djurhälsointyg när djuren tillåts att lämna ett område som omfattas av de bestämmelser om bekämpning som fastställs i avsnitten 3, 4, 5 och 6 i kapitel V.

Denna punkt gäller även sjukdomar och mottagliga arter som inte förtecknas i del II i bilaga IV.

3.   Följande flyttningar skall anmälas via det datoriserade system som avses i artikel 20.1 i direktiv 90/425/EEG, nämligen

| a) | flyttningar av vattenbruksdjur mellan medlemsstater där djurhälsointyg krävs i enlighet med punkt 1 eller 2 i den här artikeln,
  och |
| --- | --- |

a)

flyttningar av vattenbruksdjur mellan medlemsstater där djurhälsointyg krävs i enlighet med punkt 1 eller 2 i den här artikeln,

och

| b) | alla andra flyttningar av levande vattenbruksdjur för odling eller utsättning mellan medlemsstater där inget djurhälsointyg krävs enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

alla andra flyttningar av levande vattenbruksdjur för odling eller utsättning mellan medlemsstater där inget djurhälsointyg krävs enligt detta direktiv.

4.   Medlemsstaterna får besluta att använda det datoriserade systemet enligt punkt 3 för att spåra flyttningar som sker helt och hållet inom deras territorium.

AVSNITT 2

Vattenbruksdjur som är avsedda för odling och utsättning

Artikel 15

Allmänna krav för utsläppande på marknaden av vattenbruksdjur för odling och utsättning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i kapitel V skall medlemsstaterna se till att vattenbruksdjur som släpps ut på marknaden för odling är

| a) | kliniskt friska,
  och |
| --- | --- |

a)

kliniskt friska,

och

| b) | inte kommer från en anläggning eller ett område för blötdjursodling där det förekommer ökad dödlighet som inte kunnat förklaras. |
| --- | --- |

b)

inte kommer från en anläggning eller ett område för blötdjursodling där det förekommer ökad dödlighet som inte kunnat förklaras.

Denna punkt gäller även i samband med sjukdomar och mottagliga arter som inte förtecknas i del II i bilaga IV.

2.   Med avvikelse från punkt 1 b får medlemsstaterna tillåta sådant utsläppande på marknaden, grundat på en riskbedömning, förutsatt att djuren kommer från en del av anläggningen eller en del av området för blötdjursodling som är avskild från den epidemiologiska enhet där den ökade dödligheten har förekommit.

3.   Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksdjur som är avsedda för destruering eller slakt enligt de sjukdomsbekämpningsåtgärder som anges i kapitel V inte släpps ut på marknaden för odling och utsättning.

4.   Vattenbruksdjur får sättas ut i naturen eller i put and take-vatten bara om de

| a) | uppfyller kraven i punkt 1,
  och |
| --- | --- |

a)

uppfyller kraven i punkt 1,

och

| b) | kommer från en anläggning eller ett område för blötdjursodling med en hälsostatus enligt del A i bilaga III som minst motsvarar hälsostatusen i det vatten där de skall sättas ut. |
| --- | --- |

b)

kommer från en anläggning eller ett område för blötdjursodling med en hälsostatus enligt del A i bilaga III som minst motsvarar hälsostatusen i det vatten där de skall sättas ut.

Medlemsstaterna får dock fatta beslut om att vattenbruksdjuren skall komma från zoner eller delområden som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artiklarna 49 och 50. Medlemsstaterna får även besluta att tillämpa denna punkt på program som utarbetas och tillämpas i enlighet med artikel 43.

Artikel 16

Införsel av sådana arter av vattenbruksdjur som är mottagliga för en viss sjukdom till områden som är fria från den sjukdomen

1.   För att sådana arter av vattenbruksdjur som är mottagliga för en viss sjukdom skall få föras in för odling eller utsättning i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från den sjukdomen i enlighet med artikel 49 eller 50, skall de komma från andra medlemsstater, zoner eller delområden som också förklarats fria från den sjukdomen.

2.   Om det finns vetenskapliga belägg för att arter som är mottagliga för en viss sjukdom i vissa levnadsstadier inte överför den sjukdomen skall punkt 1 inte gälla dessa levnadsstadier.

En förteckning över arter och levnadsstadier som första stycket kan vara tillämpligt på skall antas, och om nödvändigt ändras för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 17

Införsel av levande smittbärande arter av vattenbruksdjur till sjukdomsfria områden

1.   Om vetenskapliga data eller praktisk erfarenhet visar att andra arter än de som anges i del II i bilaga IV kan förorsaka överföring av en viss sjukdom genom att agera som smittbärande arter och om dessa smittbärande arter förs in i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från denna sjukdom i enlighet med artikel 49 eller 50 för odling och utsättning, skall medlemsstaterna säkerställa att sådana smittbärande arter

| a) | kommer från andra medlemsstater, zoner eller delområden som har förklarats fria från den sjukdomen,
  eller |
| --- | --- |

a)

kommer från andra medlemsstater, zoner eller delområden som har förklarats fria från den sjukdomen,

eller

| b) | hålls i anordningar för karantän i vatten som är fritt från patogenen i fråga under en lämplig tidsperiod, om detta mot bakgrund av vetenskapliga data eller praktisk erfarenhet visar sig vara tillräckligt för att risken för överföring av sjukdomen skall minska till en acceptabel nivå för att förhindra överföring av sjukdomen i fråga. |
| --- | --- |

b)

hålls i anordningar för karantän i vatten som är fritt från patogenen i fråga under en lämplig tidsperiod, om detta mot bakgrund av vetenskapliga data eller praktisk erfarenhet visar sig vara tillräckligt för att risken för överföring av sjukdomen skall minska till en acceptabel nivå för att förhindra överföring av sjukdomen i fråga.

2.   En förteckning över smittbärande arter och levnadsstadier av sådana arter som denna artikel är tillämplig på, och vid behov de förhållanden under vilka dessa arter kan överföra en sjukdom, skall antas, och om nödvändigt ändras för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

3.   I avvaktan på att en art eventuellt tas upp på den förteckning som avses i punkt 2 kan kommissionen besluta i enlighet med förfarandet i artikel 62.3 att medlemsstaterna får tillämpa bestämmelserna i punkt 1.

AVSNITT 3

Djur och produkter från vattenbruk som är avsedda att användas som livsmedel

Artikel 18

Djur och produkter från vattenbruk som släpps ut på marknaden för vidarebearbetning innan de används som livsmedel

1.   Medlemsstaterna skall se till att vattenbruksdjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV, samt sådana produkter, får släppas ut på marknaden för vidarebearbetning i en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som förklarats fri/fritt från dessa sjukdomar i enlighet med artikel 49 eller 50 endast om de uppfyller något av följande villkor:

| a) | De kommer från en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga. |
| --- | --- |

a)

De kommer från en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga.

| b) | De är bearbetade i en godkänd bearbetningsanläggning under förhållanden som förhindrar spridning av sjukdomar. |
| --- | --- |

b)

De är bearbetade i en godkänd bearbetningsanläggning under förhållanden som förhindrar spridning av sjukdomar.

| c) | När det gäller fisk: den är slaktad och rensad innan den avsänds.
  eller |
| --- | --- |

c)

När det gäller fisk: den är slaktad och rensad innan den avsänds.

eller

| d) | När det gäller blötdjur och kräftdjur: de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter. |
| --- | --- |

d)

När det gäller blötdjur och kräftdjur: de avsänds som obearbetade eller bearbetade produkter.

2.   Medlemsstaterna skall se till att levande vattenbruksdjur av arter vilka är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV och vilka släpps ut på marknaden för vidarebearbetning i en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som förklarats fri/fritt från dessa sjukdomar i enlighet med artikel 49 eller 50, får lagras tillfälligt vid platsen för bearbetningen endast om de

| a) | kommer från en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga,
  eller |
| --- | --- |

a)

kommer från en annan medlemsstat, en annan zon eller ett annat delområde som har förklarats fri/fritt från sjukdomen i fråga,

eller

| b) | hålls tillfälligt i leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag som är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten varigenom patogenerna i fråga inaktiveras, eller där utloppsvattnet renas på annat sätt som minskar risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

b)

hålls tillfälligt i leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag som är utrustade med ett system för rening av utloppsvatten varigenom patogenerna i fråga inaktiveras, eller där utloppsvattnet renas på annat sätt som minskar risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten till en acceptabel nivå.

Artikel 19

Djur och produkter från vattenbruk som släpps ut på marknaden utan vidarebearbetning för att användas som livsmedel

1.   Detta avsnitt gäller inte om vattenbruksdjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i del II till bilaga IV, eller sådana produkter, släpps ut på marknaden utan vidarebearbetning för att användas som livsmedel, förutsatt att de är förpackade i detaljhandelsförpackningar som stämmer överens med bestämmelserna om förpackning och märkning enligt förordning (EG) nr 853/2004.

2.   Levande blötdjur och kräftdjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV, och som sätts ut tillfälligt i gemenskapens vatten eller förs in på leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag, skall uppfylla bestämmelserna i artikel 18.2.

AVSNITT 4

Vildlevande vattendjur

Artikel 20

Utsättning av vildlevande vattendjur i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats sjukdomsfria

1.   Vildlevande vattendjur av arter som är mottagliga för en eller flera av de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV, och som fångas i medlemsstater, zoner eller delområden som inte förklarats sjukdomsfria i enlighet med artikel 49 eller 50, skall placeras i karantän under den behöriga myndighetens tillsyn i lämpliga anordningar och under tillräckligt lång tid för att risken för överföring av sjukdomen i fråga skall minska till en acceptabel nivå, innan de kan sättas ut på en anläggning eller i ett område för blötdjursodling i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från den sjukdomen i enlighet med artikel 49 eller 50.

2.   Medlemsstaterna får tillåta traditionellt extensivt vattenbruk i laguner utan den karantän som föreskrivs i punkt 1, förutsatt att en riskbedömning görs och att risken inte bedöms vara högre än vad som förväntas genom tillämpningen av punkt 1.

AVSNITT 5

Vattenlevande prydnadsdjur

Artikel 21

Utsläppande på marknaden av vattenlevande prydnadsdjur

1.   Medlemsstaterna skall se till att utsläppande på marknaden av vattenlevande prydnadsdjur inte äventyrar hälsostatusen hos vattenlevande djur med avseende på de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV.

2.   Denna artikel gäller även i samband med sjukdomar som inte förtecknas i del II i bilaga IV.

KAPITEL IV

INFÖRSEL FRÅN TREDJELÄNDER TILL GEMENSKAPEN AV DJUR OCH PRODUKTER FRÅN VATTENBRUK

Artikel 22

Allmänna krav för införsel från tredjeländer av djur och produkter från vattenbruk

Medlemsstaterna skall se till att djur och produkter från vattenbruk förs in i gemenskapen endast från tredjeländer eller delar av tredjeländer som finns uppförda på en förteckning som upprättats och uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 23

Förteckningar över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka införsel av djur och produkter från vattenbruk är tillåten

1.   Ett tredjeland eller en del av ett tredjeland får föras upp på den förteckning som avses i artikel 22 endast om en bedömning från gemenskapens sida av det landet eller av den delen av ett tredjeland har visat att den behöriga myndigheten ger adekvata garantier för att de tillämpliga djurhälsokraven i gemenskapens lagstiftning är uppfyllda.

2.   Kommissionen får fatta beslut om huruvida ett kontrollbesök enligt artikel 58.2 är nödvändigt för att komplettera den bedömning som avses i punkt 1 av det berörda tredjelandet eller den berörda delen av ett tredjeland.

3.   När sådana förteckningar som avses i artikel 22 upprättas och uppdateras skall särskilt följande beaktas, nämligen

| a) | tredjelandets lagstiftning, |
| --- | --- |

a)

tredjelandets lagstiftning,

| b) | organisationen av den behöriga myndigheten och dess kontrollorgan i tredjelandet, deras befogenheter, hur de kontrolleras och vilka möjligheter de har, bl.a. vilka personalresurser som står till deras förfogande, för att effektivt tillämpa gällande lagstiftning, |
| --- | --- |

b)

organisationen av den behöriga myndigheten och dess kontrollorgan i tredjelandet, deras befogenheter, hur de kontrolleras och vilka möjligheter de har, bl.a. vilka personalresurser som står till deras förfogande, för att effektivt tillämpa gällande lagstiftning,

| c) | de hälsokrav för vattenlevande djur som gäller för produktion, framställning, hantering, lagring och avsändning av levande vattenbruksdjur som är avsedda för gemenskapen, |
| --- | --- |

c)

de hälsokrav för vattenlevande djur som gäller för produktion, framställning, hantering, lagring och avsändning av levande vattenbruksdjur som är avsedda för gemenskapen,

| d) | de garantier som den behöriga myndigheten i tredjelandet kan ge när det gäller överensstämmelse och likvärdighet med tillämpliga djurhälsobestämmelser för vattenlevande djur, |
| --- | --- |

d)

de garantier som den behöriga myndigheten i tredjelandet kan ge när det gäller överensstämmelse och likvärdighet med tillämpliga djurhälsobestämmelser för vattenlevande djur,

| e) | eventuella erfarenheter från saluföring av levande vattenbruksdjur från tredjelandet och resultaten av eventuella införselkontroller som genomförts, |
| --- | --- |

e)

eventuella erfarenheter från saluföring av levande vattenbruksdjur från tredjelandet och resultaten av eventuella införselkontroller som genomförts,

| f) | resultaten av gemenskapens bedömning, i synnerhet resultaten av bedömningen av de behöriga myndigheterna i tredjelandet eller, om kommissionen begär detta, den rapport som de behöriga myndigheterna i tredjelandet har lagt fram om kontrollbesök som har gjorts, |
| --- | --- |

f)

resultaten av gemenskapens bedömning, i synnerhet resultaten av bedömningen av de behöriga myndigheterna i tredjelandet eller, om kommissionen begär detta, den rapport som de behöriga myndigheterna i tredjelandet har lagt fram om kontrollbesök som har gjorts,

| g) | odlade och vildlevande vattendjurs hälsostatus i tredjelandet, särskilt när det gäller exotiska djursjukdomar och sådana eventuella aspekter av vattenlevande djurs allmänna hälsosituation i landet som kan utgöra en risk för hälsan hos vattenlevande djur i gemenskapen, |
| --- | --- |

g)

odlade och vildlevande vattendjurs hälsostatus i tredjelandet, särskilt när det gäller exotiska djursjukdomar och sådana eventuella aspekter av vattenlevande djurs allmänna hälsosituation i landet som kan utgöra en risk för hälsan hos vattenlevande djur i gemenskapen,

| h) | med vilken regelbundenhet, snabbhet och exakthet som tredjelandet lämnar information om förekomsten av infektiösa eller smittsamma djursjukdomar hos vattenlevande djur inom dess territorium, i synnerhet anmälningspliktiga sjukdomar som förtecknas av Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE),
  och |
| --- | --- |

h)

med vilken regelbundenhet, snabbhet och exakthet som tredjelandet lämnar information om förekomsten av infektiösa eller smittsamma djursjukdomar hos vattenlevande djur inom dess territorium, i synnerhet anmälningspliktiga sjukdomar som förtecknas av Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE),

och

| i) | tredjelandets gällande regler om förebyggande och bekämpning av sjukdomar hos vattenlevande djur, inklusive reglerna för införsel från andra länder, samt tillämpningen av dessa regler. |
| --- | --- |

i)

tredjelandets gällande regler om förebyggande och bekämpning av sjukdomar hos vattenlevande djur, inklusive reglerna för införsel från andra länder, samt tillämpningen av dessa regler.

4.   Kommissionen skall se till att alla förteckningar som upprättas eller uppdateras i enlighet med artikel 22 offentliggörs.

5.   Förteckningar som upprättas i enlighet med artikel 22 kan kombineras med andra förteckningar som upprättas av djurhälso- och folkhälsoskäl.

Artikel 24

Dokument

1.   Alla sändningar av djur och produkter från vattenbruk skall vid införsel till gemenskapen åtföljas av ett dokument som innehåller ett djurhälsointyg.

2.   I djurhälsointyget skall det intygas att sändningen uppfyller

| a) | de krav som ställs upp enligt detta direktiv för sådana varor,
  och |
| --- | --- |

a)

de krav som ställs upp enligt detta direktiv för sådana varor,

och

| b) | eventuella särskilda införselvillkor som fastställts i enlighet med artikel 25 a. |
| --- | --- |

b)

eventuella särskilda införselvillkor som fastställts i enlighet med artikel 25 a.

3.   Dokumentet kan även innehålla uppgifter som krävs enligt andra bestämmelser i gemenskapens lagstiftning om djurhälsa och folkhälsa.

Artikel 25

Genomförandebestämmelser

Bestämmelser som krävs för genomförandet av detta kapitel får antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2. Dessa bestämmelser skall särskilt avse

| a) | särskilda införselvillkor för enskilda tredjeländer, delar av tredjeländer eller grupper av tredjeländer, |
| --- | --- |

a)

särskilda införselvillkor för enskilda tredjeländer, delar av tredjeländer eller grupper av tredjeländer,

| b) | kriterier för klassificering av tredjeländer och delar därav med avseende på sjukdomar hos vattenlevande djur, |
| --- | --- |

b)

kriterier för klassificering av tredjeländer och delar därav med avseende på sjukdomar hos vattenlevande djur,

| c) | användningen av dokument i elektroniskt format, |
| --- | --- |

c)

användningen av dokument i elektroniskt format,

| d) | mallar för djurhälsointyg och andra dokument,
  och |
| --- | --- |

d)

mallar för djurhälsointyg och andra dokument,

och

| e) | förfaranden och intyg i samband med transitering. |
| --- | --- |

e)

förfaranden och intyg i samband med transitering.

KAPITEL V

ANMÄLAN OCH MINIMIÅTGÄRDER FÖR BEKÄMPNING AV SJUKDOMAR HOS VATTENLEVANDE DJUR

AVSNITT 1

Anmälan av sjukdomar

Artikel 26

Anmälan på nationell nivå

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa följande:

| a) | Om det finns skäl för misstanke om förekomst av en sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV, eller om förekomsten av en sådan sjukdom hos vattenlevande djur har bekräftats, skall denna misstanke och/eller bekräftelse omedelbart anmälas till den behöriga myndigheten.
  och |
| --- | --- |

a)

Om det finns skäl för misstanke om förekomst av en sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV, eller om förekomsten av en sådan sjukdom hos vattenlevande djur har bekräftats, skall denna misstanke och/eller bekräftelse omedelbart anmälas till den behöriga myndigheten.

och

| b) | Om ökad dödlighet förekommer hos vattenbruksdjur skall detta omedelbart anmälas till den behöriga myndigheten eller en privat veterinär för vidare utredning. |
| --- | --- |

b)

Om ökad dödlighet förekommer hos vattenbruksdjur skall detta omedelbart anmälas till den behöriga myndigheten eller en privat veterinär för vidare utredning.

2.   Medlemsstaterna skall se till att anmälningsplikten enligt punkt 1 gäller

| a) | ägaren och alla personer som sköter vattenlevande djur, |
| --- | --- |

a)

ägaren och alla personer som sköter vattenlevande djur,

| b) | alla personer som följer med vattenbruksdjur under transport, |
| --- | --- |

b)

alla personer som följer med vattenbruksdjur under transport,

| c) | veterinärer och andra yrkesutövare som utför tjänster som rör vattenlevande djurs hälsa, |
| --- | --- |

c)

veterinärer och andra yrkesutövare som utför tjänster som rör vattenlevande djurs hälsa,

| d) | officiella veterinärer, personer i ledande ställning vid veterinärmedicinska och andra officiella eller privata laboratorier,
  och |
| --- | --- |

d)

officiella veterinärer, personer i ledande ställning vid veterinärmedicinska och andra officiella eller privata laboratorier,

och

| e) | alla andra personer som i sitt arbete kommer i kontakt med vattenlevande djur av mottagliga arter eller med produkter från sådana djur. |
| --- | --- |

e)

alla andra personer som i sitt arbete kommer i kontakt med vattenlevande djur av mottagliga arter eller med produkter från sådana djur.

Artikel 27

Anmälan till övriga medlemsstater, kommissionen och Eftaländerna

Medlemsstaterna skall inom 24 timmar underrätta övriga medlemsstater, kommissionen och Eftaländerna vid bekräftad förekomst av

| a) | en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV, |
| --- | --- |

a)

en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV,

| b) | en annan än exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV, om medlemsstaterna, zonerna eller delområdena i fråga har förklarats fria från den sjukdomen. |
| --- | --- |

b)

en annan än exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV, om medlemsstaterna, zonerna eller delområdena i fråga har förklarats fria från den sjukdomen.

AVSNITT 2

Misstanke om förekomst av en sjukdom som står på förteckningarna – epizootiologisk undersökning

Artikel 28

Inledande bekämpningsåtgärder

Medlemsstaterna skall säkerställa följande vid misstanke om förekomst av en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV eller en sjukdom som inte är exotisk och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden med en hälsostatus av antingen kategori I eller III, enligt del A i bilaga III, för den sjukdomen:

| a) | Lämpliga prover skall tas och analyseras i ett laboratorium som utsetts i enlighet med artikel 57. |
| --- | --- |

a)

Lämpliga prover skall tas och analyseras i ett laboratorium som utsetts i enlighet med artikel 57.

| b) | I avvaktan på resultaten av den analys som avses i a






  i) | skall den anläggning eller det område för blötdjursodling där sjukdomen misstänks förekomma ställas under officiell övervakning, och relevanta bekämpningsåtgärder skall vidtas för att förhindra att sjukdomen sprids till andra vattenlevande djur, |
| --- | --- | --- |

b)

I avvaktan på resultaten av den analys som avses i a

i)

skall den anläggning eller det område för blötdjursodling där sjukdomen misstänks förekomma ställas under officiell övervakning, och relevanta bekämpningsåtgärder skall vidtas för att förhindra att sjukdomen sprids till andra vattenlevande djur,

| ii) | inga vattenbruksdjur får lämna eller föras in på den anläggning eller det område för blötdjursodling där sjukdomen misstänks förekomma, såvida inte den behöriga myndigheten tillåter detta, |
| --- | --- |

ii)

inga vattenbruksdjur får lämna eller föras in på den anläggning eller det område för blötdjursodling där sjukdomen misstänks förekomma, såvida inte den behöriga myndigheten tillåter detta,

| iii) | den epizootiologiska undersökning som avses i artikel 29 skall påbörjas. |
| --- | --- |

iii)

den epizootiologiska undersökning som avses i artikel 29 skall påbörjas.

Artikel 29

Epizootiologisk undersökning

1.   Medlemsstaterna skall se till att den epizootiologiska undersökning som påbörjats i enlighet med artikel 28 b iii genomförs om den analys som avses i artikel 28 a påvisar förekomsten av

| a) | en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV i en medlemsstat,
  och |
| --- | --- |

a)

en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV i en medlemsstat,

och

| b) | en sjukdom som inte är exotisk och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden med en hälsostatus av antingen kategori I eller III, enligt del A i bilaga III, för sjukdomen i fråga. |
| --- | --- |

b)

en sjukdom som inte är exotisk och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden med en hälsostatus av antingen kategori I eller III, enligt del A i bilaga III, för sjukdomen i fråga.

2.   Syftet med den epizootiologiska undersökningen enligt punkt 1 skall vara att

| a) | fastställa möjligt ursprung till smittan och möjliga smittvägar, |
| --- | --- |

a)

fastställa möjligt ursprung till smittan och möjliga smittvägar,

| b) | kontrollera om vattenbruksdjur har lämnat anläggningen eller området för blötdjursodling under den relevanta period som föregår anmälan om den misstänkta förekomsten enligt artikel 26.1, |
| --- | --- |

b)

kontrollera om vattenbruksdjur har lämnat anläggningen eller området för blötdjursodling under den relevanta period som föregår anmälan om den misstänkta förekomsten enligt artikel 26.1,

| c) | undersöka om andra anläggningar har smittats. |
| --- | --- |

c)

undersöka om andra anläggningar har smittats.

3.   Om den epizootiologiska undersökningen enligt punkt 1 visar att sjukdomen kan ha förts in i en eller flera anläggningar eller ett eller flera områden för blötdjursodling eller vattenområden utan fysisk avgränsning skall den berörda medlemsstaten se till att de åtgärder som anges i artikel 28 vidtas på dessa anläggningar, i dessa områden för blötdjursodling eller i dessa vattenområden utan fysisk avgränsning.

Om avrinningsområdena eller kustområdena är vidsträckta får den behöriga myndigheten fatta beslut om att artikel 28 skall gälla ett mindre område i närheten av den anläggning eller det område för blötdjursodling som är misstänkt för smitta, om den anser att detta mindre område är tillräckligt stort för att sjukdomen inte skall spridas.

4.   Vid behov skall den behöriga myndigheten i angränsande medlemsstater eller tredjeländer informeras om det misstänkta sjukdomsfallet.

I så fall skall de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna göra vad som är lämpligt för att tillämpa de åtgärder som anges i denna artikel inom sitt territorium.

Artikel 30

Hävande av restriktioner

Den behöriga myndigheten skall häva de restriktioner som anges i artikel 28 b om den analys som avses i artikel 28 a inte påvisar förekomst av sjukdomen.

AVSNITT 3

Minimibekämpningsåtgärder vid bekräftad förekomst av exotiska sjukdomar hos vattenbruksdjur

Artikel 31

Inledande bestämmelse

Detta avsnitt gäller vid bekräftad förekomst av en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV hos vattenbruksdjur.

Artikel 32

Allmänna åtgärder

Medlemsstaterna skall se till

| a) | att anläggningen eller området för blötdjursodling officiellt förklaras smittat, |
| --- | --- |

a)

att anläggningen eller området för blötdjursodling officiellt förklaras smittat,

| b) | att ett kontrollområde som är adekvat för sjukdomen i fråga fastställs, med bl.a. en skyddszon och övervakningszon, omkring den anläggning, eller det område för blötdjursodling, som förklarats smittat, |
| --- | --- |

b)

att ett kontrollområde som är adekvat för sjukdomen i fråga fastställs, med bl.a. en skyddszon och övervakningszon, omkring den anläggning, eller det område för blötdjursodling, som förklarats smittat,

| c) | att ingen utsättning sker och inga vattenbruksdjur flyttas till, inom eller från det kontrollområdet utan den behöriga myndighetens tillstånd,
  och |
| --- | --- |

c)

att ingen utsättning sker och inga vattenbruksdjur flyttas till, inom eller från det kontrollområdet utan den behöriga myndighetens tillstånd,

och

| d) | att ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att förhindra ytterligare spridning av sjukdomen vidtas. |
| --- | --- |

d)

att ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att förhindra ytterligare spridning av sjukdomen vidtas.

Artikel 33

Upptagning och vidarebearbetning

1.   Vattenbruksdjur som har nått försäljningsstorlek och inte uppvisar några kliniska sjukdomstecken får tas upp under den behöriga myndighetens tillsyn för att användas som livsmedel eller för att vidarebearbetas.

2.   Upptagning, införande i leveransanläggningar eller reningsanläggningar, vidarebearbetning och andra därmed sammanhängande åtgärder som vidtas innan vattenbruksdjuren kan ingå i livsmedelskedjan, skall ske under förhållanden som förhindrar spridning av den patogen som förorsakar sjukdomen.

3.   Leveransanläggningar, reningsanläggningar eller liknande företag skall vara utrustade med ett system för rening av utloppsvatten varigenom den patogen som förorsakat sjukdomen inaktiveras; utloppsvattnet skall annars renas på annat sätt som innebär att risken för överföring av sjukdomar till naturliga vatten minskas till en acceptabel nivå.

4.   Vidarebearbetning skall ske i godkända bearbetningsanläggningar.

Artikel 34

Avlägsnande och bortskaffande

1.   Medlemsstaterna skall se till att död fisk och döda kräftdjur liksom levande fisk och levande kräftdjur som visar kliniska sjukdomstecken avlägsnas och bortskaffas under den behöriga myndighetens tillsyn i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att använda som livsmedel (19), så snart som möjligt i enlighet med den beredskapsplan som avses i artikel 47 i detta direktiv.

2.   Vattenbruksdjur som inte har nått försäljningsstorlek och inte uppvisar några kliniska sjukdomstecken skall, inom en rimlig tidsrymd med beaktande av typen av produktion och den risk som dessa djur utgör för vidare spridning av sjukdomen, avlägsnas och bortskaffas under den behöriga myndighetens tillsyn i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002 och den beredskapsplan som avses i artikel 47 i detta direktiv.

Artikel 35

Driftuppehåll

En smittad anläggning eller ett smittat område för blötdjursodling skall under en lämplig tid om möjligt göra ett driftuppehåll efter det att anläggningen eller området för blötdjursodling har tömts och, vid behov, rengjorts och desinficerats.

Beslut om driftuppehåll för anläggningar eller områden för blötdjursodling som föder upp vattenbruksdjur som inte är mottagliga för sjukdomen i fråga skall grundas på en riskbedömning.

Artikel 36

Skydd för vattenlevande djur

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att sjukdomar sprids till andra vattenlevande djur.

Artikel 37

Upphävande av åtgärder

De åtgärder som föreskrivs i detta avsnitt skall gälla fram till dess att

| a) | de utrotningsåtgärder som anges i detta avsnitt har vidtagits, |
| --- | --- |

a)

de utrotningsåtgärder som anges i detta avsnitt har vidtagits,

| b) | den provtagning och övervakning som är adekvat för sjukdomen i fråga och för de typer av vattenbruksföretag som berörs har genomförts i kontrollområdet och visat negativa resultat. |
| --- | --- |

b)

den provtagning och övervakning som är adekvat för sjukdomen i fråga och för de typer av vattenbruksföretag som berörs har genomförts i kontrollområdet och visat negativa resultat.

AVSNITT 4

Minimibekämpningsåtgärder vid bekräftad förekomst av andra än exotiska sjukdomar hos vattenbruksdjur

Artikel 38

Allmänna bestämmelser

1.   Vid bekräftad förekomst av en sjukdom som inte är exotisk och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från den sjukdomen skall den berörda medlemsstaten

| a) | för att återfå sjukdomsfri status vidta de åtgärder som anges i avsnitt 3,
  och |
| --- | --- |

a)

för att återfå sjukdomsfri status vidta de åtgärder som anges i avsnitt 3,

och

| b) | utarbeta ett utrotningsprogram i enlighet med artikel 44.2. |
| --- | --- |

b)

utarbeta ett utrotningsprogram i enlighet med artikel 44.2.

2.   Om en medlemsstat beslutar att tillämpa de åtgärder som avses i avsnitt 3, får den, genom undantag från artikel 34.2, tillåta att kliniskt friska djur föds upp till försäljningsstorlek innan de slaktas för användning som livsmedel eller att de flyttas till andra smittade zoner eller delområden. I sådana fall skall åtgärder vidtas för att minska och i möjligaste mån förhindra ytterligare spridning av sjukdomen.

3.   Om den berörda medlemsstaten inte vill återfå sjukdomsfri status gäller artikel 39.

Artikel 39

Åtgärder för att motverka sjukdomsspridning

Vid bekräftad förekomst av en sjukdom som inte är exotisk och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden som inte förklarats fria från den sjukdomen skall den berörda medlemsstaten vidta åtgärder för att motverka spridningen av sjukdomen.

Dessa åtgärder skall minst omfatta följande:

| a) | Anläggningen eller området för blötdjursodling skall förklaras smittat. |
| --- | --- |

a)

Anläggningen eller området för blötdjursodling skall förklaras smittat.

| b) | Ett kontrollområde som är adekvat för sjukdomen i fråga skall fastställas, med en skyddszon och en övervakningszon runt omkring den anläggning, eller det område för blötdjursodling, som förklarats smittat. |
| --- | --- |

b)

Ett kontrollområde som är adekvat för sjukdomen i fråga skall fastställas, med en skyddszon och en övervakningszon runt omkring den anläggning, eller det område för blötdjursodling, som förklarats smittat.

| c) | Flyttning av vattenbruksdjur från kontrollområdet skall begränsas på ett sådant sätt att djuren endast får






  i) | föras in i anläggningar eller områden för blötdjursodling i enlighet med artikel 12.2,
  eller |
| --- | --- | --- |

c)

Flyttning av vattenbruksdjur från kontrollområdet skall begränsas på ett sådant sätt att djuren endast får

i)

föras in i anläggningar eller områden för blötdjursodling i enlighet med artikel 12.2,

eller

| ii) | tas upp och slaktas för att användas som livsmedel i enlighet med artikel 33.1. |
| --- | --- |

ii)

tas upp och slaktas för att användas som livsmedel i enlighet med artikel 33.1.

| d) | Död fisk och döda kräftdjur skall avlägsnas och bortskaffas under den behöriga myndighetens tillsyn i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002 och inom en tidsrymd som är rimlig med beaktande av typen av produktion och risken för att sjukdomen skall spridas vidare på grund av dessa döda djur. |
| --- | --- |

d)

Död fisk och döda kräftdjur skall avlägsnas och bortskaffas under den behöriga myndighetens tillsyn i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002 och inom en tidsrymd som är rimlig med beaktande av typen av produktion och risken för att sjukdomen skall spridas vidare på grund av dessa döda djur.

AVSNITT 5

Minimibekämpningsåtgärder vid bekräftad förekomst av sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV hos vildlevande vattendjur

Artikel 40

Bekämpning av sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV hos vildlevande vattendjur

1.   Om vildlevande vattendjur smittats eller misstänks vara smittade med sådana exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV, skall den berörda medlemsstaten övervaka situationen och vidta åtgärder för att minska och i möjligaste mån förhindra en vidare spridning av sjukdomen.

2.   Om vildlevande vattendjur smittats eller misstänks vara smittade med sådana sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV i medlemsstater, zoner eller delområden som förklarats fria från den sjukdomen, skall den berörda medlemsstaten också övervaka situationen och vidta åtgärder för att minska och i möjligaste mån förhindra en vidare spridning av sjukdomen.

3.   Medlemsstaterna skall inom den kommitté som avses i artikel 62.1 underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de åtgärder man har vidtagit i enlighet med punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

AVSNITT 6

Bekämpningsåtgärder vid nya sjukdomar

Artikel 41

Nya sjukdomar

1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa utbrott av en ny sjukdom och hindra den sjukdomen från att spridas, om den nya sjukdomen kan äventyra vattenbruksdjurs hälsosituation.

2.   Om en ny sjukdom bryter ut skall den berörda medlemsstaten snarast underrätta medlemsstaterna, kommissionen och Eftaländerna om dessa upplysningar är av epidemiologisk betydelse för en annan medlemsstat.

3.   Den kommitté som avses i artikel 62.1 skall underrättas om saken inom fyra veckor efter det att de övriga medlemsstaterna, kommissionen och Eftaländerna informerats enligt punkt 2 i den här artikeln. Den berörda medlemsstatens åtgärder enligt punkt 1 får utvidgas, ändras eller upphävas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

4.   Vid behov skall den förteckning som återfinns i del II i bilaga IV ändras i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 på så sätt att den nya sjukdomen i fråga eller en ny mottaglig värdart för en sjukdom som redan förtecknas i den bilagan inkluderas.

AVSNITT 7

Alternativa åtgärder och nationella bestämmelser

Artikel 42

Förfarande för vidtagande av tillfälliga epidemiologiska åtgärder för sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV

Ett beslut får antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 i syfte att godkänna tillfälliga åtgärder under en begränsad tid på villkor som är adekvata för den epidemiologiska situationen om

| a) | de åtgärder som avses i detta kapitel inte visar sig vara adekvata för den epidemiologiska situationen,
  eller |
| --- | --- |

a)

de åtgärder som avses i detta kapitel inte visar sig vara adekvata för den epidemiologiska situationen,

eller

| b) | sjukdomen tycks sprida sig trots de åtgärder som vidtagits enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

b)

sjukdomen tycks sprida sig trots de åtgärder som vidtagits enligt detta kapitel.

Artikel 43

Bestämmelser för att begränsa följderna av sjukdomar som inte förtecknas i del II i bilaga IV

1.   Om en sjukdom som inte förtecknas i del II i bilaga IV utgör en avsevärd risk för vattenbruksdjurs eller vilda vattenlevande djurs hälsosituation i en medlemsstat, får denna medlemsstat vidta åtgärder för att förebygga införandet av sjukdomen eller för att bekämpa sjukdomen.

Medlemsstaterna skall se till att dessa bekämpningsåtgärder inte går utöver vad som är adekvat och nödvändigt för att förebygga införandet av sjukdomen eller för att bekämpa sjukdomen.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla sådana åtgärder enligt punkt 1 som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Dessa åtgärder skall godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

3.   Ett godkännande enligt punkt 2 skall endast ges om det är nödvändigt att införa handelshinder inom gemenskapen för att förebygga införandet av sjukdomen eller för att bekämpa sjukdomen, med beaktande av bestämmelserna i kapitlen II, III, IV och V.

KAPITEL VI

BEKÄMPNINGSPROGRAM OCH VACCINERING

AVSNITT 1

Övervaknings- och utrotningsprogram

Artikel 44

Upprättande och godkännande av övervaknings- och utrotningsprogram

1.   Om en medlemsstat som inte med säkerhet är smittad men inte har förklarats fri (kategori III enligt del A i bilaga III) från en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV upprättar ett övervakningsprogram för att uppnå sjukdomsfri status avseende en eller flera av dessa sjukdomar, skall medlemsstaten lägga fram det programmet för godkännande i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Sådana program kan även ändras eller upphävas i enlighet med det förfarandet.

De särskilda kraven för övervakning, provtagning och diagnostik skall vara de krav som anges i artikel 49.3.

Om ett sådant program som avses i denna punkt skall omfatta enskilda delområden eller zoner som täcker mindre än 75 % av medlemsstatens territorium, och zonen eller delområdet består av ett avrinningsområde som inte delas med någon annan medlemsstat eller med tredjeland, skall förfarandet i artikel 50.2 gälla för godkännande, ändring eller upphävande av detta program.

2.   Om en medlemsstat som med säkerhet är smittad (kategori V enligt del A i bilaga III) av en eller flera sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV upprättar ett utrotningsprogram för en eller flera av dessa sjukdomar, skall medlemsstaten lägga fram det programmet för godkännande i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Sådana program kan även ändras eller upphävas i enlighet med det förfarandet.

3.   En sammanställning av de program som godkänts enligt punkterna 1 och 2 skall ställas till förfogande på gemenskapsnivå i enlighet med förfarandena i artikel 51.

4.   Från och med dagen för godkännandet av de program som avses i den här artikeln skall de krav och åtgärder som avses i artikel 14, avsnitten 2, 3, 4 och 5 i kapitel III, avsnitt 2 i kapitel V och artikel 38.1 avseende områden som förklarats sjukdomsfria gälla för de områden som omfattas av programmen.

Artikel 45

Programinnehåll

Program får godkännas endast om de innehåller minst följande:

| a) | En beskrivning av hur den epidemiologiska situationen med avseende på sjukdomen såg ut före programmet. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av hur den epidemiologiska situationen med avseende på sjukdomen såg ut före programmet.

| b) | En analys av de uppskattade kostnaderna för programmet samt det förväntade utbytet. |
| --- | --- |

b)

En analys av de uppskattade kostnaderna för programmet samt det förväntade utbytet.

| c) | Programmets förväntade längd och det mål som skall vara uppnått när det har genomförts.
  och |
| --- | --- |

c)

Programmets förväntade längd och det mål som skall vara uppnått när det har genomförts.

och

| d) | En beskrivning och avgränsning av det geografiska och administrativa område där programmet skall genomföras. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning och avgränsning av det geografiska och administrativa område där programmet skall genomföras.

Artikel 46

Tid för genomförande av program

1.   Programmen skall löpa fram till dess att

| a) | kraven enligt bilaga V har uppfyllts och medlemsstaten, zonen eller delområdet har förklarats fri/fritt från sjukdomen,
  eller |
| --- | --- |

a)

kraven enligt bilaga V har uppfyllts och medlemsstaten, zonen eller delområdet har förklarats fri/fritt från sjukdomen,

eller

| b) | programmet upphävs, det vill säga om det inte längre fyller sitt syfte, av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet eller av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

programmet upphävs, det vill säga om det inte längre fyller sitt syfte, av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet eller av kommissionen.

2.   Om programmet upphävs enligt punkt 1 b skall den berörda medlemsstaten från och med den dag då programmet upphävs vidta de åtgärder för att motverka sjukdomsspridning som anges i artikel 39.

AVSNITT 2

Beredskapsplan för nya och exotiska sjukdomar

Artikel 47

Beredskapsplan för nya och exotiska sjukdomar

1.   Varje medlemsstat skall upprätta en beredskapsplan där det anges vilka nationella åtgärder som krävs dels för att upprätthålla en hög nivå av medvetenhet om sjukdomen och sjukdomsberedskap, dels för att säkra miljöskyddet.

2.   Beredskapsplanen skall

| a) | ge den behöriga myndigheten befogenhet och tillgång till lokaler, utrustning, personal och annat relevant material som krävs för att snabbt bekämpa ett utbrott på ett effektivt sätt, |
| --- | --- |

a)

ge den behöriga myndigheten befogenhet och tillgång till lokaler, utrustning, personal och annat relevant material som krävs för att snabbt bekämpa ett utbrott på ett effektivt sätt,

| b) | säkerställa samordning och överensstämmelse med angränsande medlemsstater och uppmuntra samarbete med angränsande tredjeländer,
  och |
| --- | --- |

b)

säkerställa samordning och överensstämmelse med angränsande medlemsstater och uppmuntra samarbete med angränsande tredjeländer,

och

| c) | innehålla exakta uppgifter om behovet av vaccin samt vaccinationsvillkor i händelse av en nödvaccinering, om tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

innehålla exakta uppgifter om behovet av vaccin samt vaccinationsvillkor i händelse av en nödvaccinering, om tillämpligt.

3.   Medlemsstaterna skall uppfylla de kriterier och krav som anges i bilaga VII när de upprättar beredskapsplaner.

4.   Medlemsstaterna skall lägga fram beredskapsplanerna för godkännande i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Varje medlemsstat skall uppdatera sin beredskapsplan vart femte år och lägga fram den uppdaterade planen för godkännande i enlighet med nämnda förfarande.

5.   Beredskapsplanen skall tillämpas vid utbrott av nya sjukdomar eller exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV.

AVSNITT 3

Vaccinering

Artikel 48

Vaccinering

1.   Medlemsstaterna skall se till att vaccinering mot exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV är förbjuden, såvida inte sådan vaccinering godkänns enligt artikel 41, 42 eller 47.

2.   Medlemsstaterna skall se till att vaccinering mot sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV är förbjuden på alla delar av deras territorium som förklarats fria från sjukdomen i fråga i enlighet med artikel 49 eller 50, eller att sådan vaccinering ingår i ett övervakningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.1.

Medlemsstaterna får tillåta sådan vaccinering på delar av deras territorium som inte förklarats fria från sjukdomen i fråga, eller om vaccineringen ingår i ett utrotningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.2.

3.   Medlemsstaterna skall se till att de vacciner som används är godkända enligt direktiv 2001/82/EG och förordning (EG) nr 726/2004.

4.   Punkterna 1 och 2 gäller inte vetenskapliga studier som har till syfte att ta fram och testa vacciner under kontrollerade former.

När sådana studier pågår skall medlemsstaterna se till att det vidtas nödvändiga åtgärder för att skydda andra vattenlevande djur från negativa effekter av den vaccinering som utförs som ett led i studierna.

KAPITEL VII

SJUKDOMSFRI STATUS

Artikel 49

Sjukdomsfri medlemsstat

1.   En medlemsstat skall förklaras fri från en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV i enlighet med förfarandet i artikel 62.2, om punkt 2 i den här artikeln efterlevs och

| a) | ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna ifråga finns på medlemsstatens territorium,
  eller |
| --- | --- |

a)

ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna ifråga finns på medlemsstatens territorium,

eller

| b) | man vet att patogenen inte kan överleva i medlemsstaten eller i dess vattenkälla,
  eller |
| --- | --- |

b)

man vet att patogenen inte kan överleva i medlemsstaten eller i dess vattenkälla,

eller

| c) | medlemsstaten uppfyller villkoren i del I i bilaga V. |
| --- | --- |

c)

medlemsstaten uppfyller villkoren i del I i bilaga V.

2.   Om angränsande medlemsstater eller avrinningsområden som delas med angränsande medlemsstater inte förklarats sjukdomsfria skall medlemsstaten upprätta lämpliga buffertzoner på sitt territorium. Buffertzonernas gränser skall vara sådana att de skyddar den sjukdomsfria medlemsstaten från passivt införande av sjukdomen.

3.   De särskilda krav för övervakning, buffertzoner, provtagning och diagnostiska metoder som skall tillämpas av medlemsstaterna för beviljande av sjukdomsfri status i enlighet med denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 50

Sjukdomsfri zon eller sjukdomsfritt delområde

1.   En medlemsstat får förklara att en zon eller ett delområde inom medlemsstatens territorium har sjukdomsfri status med avseende på en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV, om

| a) | ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga finns i zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i vattenkällan,
  eller |
| --- | --- |

a)

ingen av de arter som är mottagliga för sjukdomen eller sjukdomarna i fråga finns i zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i vattenkällan,

eller

| b) | man vet att patogenen inte kan överleva i zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i vattenkällan,
  eller |
| --- | --- |

b)

man vet att patogenen inte kan överleva i zonen eller delområdet eller, om tillämpligt, i vattenkällan,

eller

| c) | zonen eller delområdet uppfyller de villkor som anges i del II i bilaga V. |
| --- | --- |

c)

zonen eller delområdet uppfyller de villkor som anges i del II i bilaga V.

2.   En medlemsstat skall lämna den förklaring som avses i punkt 1 till ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa i enlighet med följande förfarande:

| a) | Förklaringen skall åtföljas av styrkande uppgifter i en form som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 och vara tillgänglig elektroniskt för kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med kraven i artikel 59. |
| --- | --- |

a)

Förklaringen skall åtföljas av styrkande uppgifter i en form som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 och vara tillgänglig elektroniskt för kommissionen och medlemsstaterna i enlighet med kraven i artikel 59.

| b) | Kommissionen skall lägga till anmälan om förklaringen på dagordningen för nästa möte i den kommitté som avses i artikel 62.1 som en informerande punkt. Förklaringen får verkan 60 dagar efter mötesdatumet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen skall lägga till anmälan om förklaringen på dagordningen för nästa möte i den kommitté som avses i artikel 62.1 som en informerande punkt. Förklaringen får verkan 60 dagar efter mötesdatumet.

| c) | Inom denna period får kommissionen eller medlemsstaterna begära ett klargörande eller ytterligare information om de styrkande uppgifterna från den medlemsstat som lämnar förklaringen. |
| --- | --- |

c)

Inom denna period får kommissionen eller medlemsstaterna begära ett klargörande eller ytterligare information om de styrkande uppgifterna från den medlemsstat som lämnar förklaringen.

| d) | Om minst en medlemsstat eller kommissionen lämnar skriftliga kommentarer inom den period som avses i b, där betydande objektiva betänkligheter framförs beträffande de styrkande uppgifterna, skall kommissionen och de berörda medlemsstaterna tillsammans granska de styrkande uppgifterna för att lösa betänkligheterna. I detta fall kan den period som avses i b förlängas med 30 dagar. Sådana kommentarer skall läggas fram för den förklarande medlemsstaten och kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Om minst en medlemsstat eller kommissionen lämnar skriftliga kommentarer inom den period som avses i b, där betydande objektiva betänkligheter framförs beträffande de styrkande uppgifterna, skall kommissionen och de berörda medlemsstaterna tillsammans granska de styrkande uppgifterna för att lösa betänkligheterna. I detta fall kan den period som avses i b förlängas med 30 dagar. Sådana kommentarer skall läggas fram för den förklarande medlemsstaten och kommissionen.

| e) | Om den medling som avses i punkt 2 d misslyckas, får kommissionen besluta att göra ett kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 58 för att kontrollera om den förklaring som lämnats uppfyller de kriterier som fastställs i punkt 1, såvida den förklarande medlemsstaten inte drar tillbaka sin förklaring. |
| --- | --- |

e)

Om den medling som avses i punkt 2 d misslyckas, får kommissionen besluta att göra ett kontrollbesök på plats i enlighet med artikel 58 för att kontrollera om den förklaring som lämnats uppfyller de kriterier som fastställs i punkt 1, såvida den förklarande medlemsstaten inte drar tillbaka sin förklaring.

| f) | Om de är nödvändigt mot bakgrund av de uppnådda resultaten, skall ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 fattas om att upphäva förklaringen om den berörda zonens eller det berörda delområdets sjukdomsfria status. |
| --- | --- |

f)

Om de är nödvändigt mot bakgrund av de uppnådda resultaten, skall ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 fattas om att upphäva förklaringen om den berörda zonens eller det berörda delområdets sjukdomsfria status.

3.   Om sådana zoner eller delområden som avses i punkt 1 omfattar mer än 75 % av medlemsstatens territorium, eller om zonen eller delområdet utgörs av ett avrinningsområde som delas med en annan medlemsstat eller ett tredjeland, skall förfarandet i punkt 2 ersättas med förfarandet i artikel 62.2.

4.   De särskilda krav för övervakning, provtagning och diagnostiska metoder som tillämpas av medlemsstaterna för erhållande av sjukdomsfri status i enlighet med denna artikel skall fastställas i enlighet med förfarandet i 62.2.

Artikel 51

Förteckningar över sjukdomsfria medlemsstater, zoner eller delområden

1.   Varje medlemsstat skall upprätta och föra en uppdaterad förteckning över zoner och delområden som förklarats vara sjukdomsfria enligt artikel 50.2. Dessa förteckningar skall vara allmänt tillgängliga.

2.   Kommissionen skall upprätta och uppdatera en förteckning över medlemsstater, zoner och delområden som förklarats vara sjukdomsfria enligt artikel 49 eller artikel 50.3 och göra denna förteckning allmänt tillgänglig.

Artikel 52

Upprätthållande av sjukdomsfri status

En medlemsstat som enligt artikel 49 förklarats vara fri från en eller flera av de sjukdomar som inte är exotiska och som förtecknas i del II i bilaga IV får avbryta riktad övervakning och behålla sin sjukdomsfria status, förutsatt att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig och de tillämpliga bestämmelserna i detta direktiv genomförs.

När det gäller sjukdomsfria zoner eller delområden i medlemsstater som inte förklarats vara sjukdomsfria samt alltid när förhållandena inte varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, skall dock riktad övervakning fortsätta enligt de metoder som avses i artikel 49.3 eller 50.4, beroende på vilken som är tillämplig, men på en nivå som motsvarar riskens omfattning.

Artikel 53

Tillfälligt upphävande och återutfärdande av sjukdomsfri status

1.   Om en medlemsstat har skäl att anta att något av de krav som ställs för att man skall få behålla sin status som sjukdomsfri medlemsstat, zon eller delområde inte uppfylls, skall den medlemsstaten omedelbart och tills vidare avbryta handeln med mottagliga arter och smittbärande arter med andra medlemsstater, zoner eller delområden med en högre hälsostatus för sjukdomen i fråga enligt del A i bilaga III samt tillämpa bestämmelserna i avsnitten 2 och 4 i kapitel V.

2.   Om den epizootiologiska undersökning som avses i artikel 29.1 visar att kraven uppfylls skall medlemsstatens, zonens eller delområdets sjukdomsfria status återutfärdas.

3.   Om den epizootiologiska undersökningen visar att det med stor sannolikhet förekommer en infektion, skall medlemsstatens, zonens eller delområdets sjukdomsfria status återkallas med tillämpning av det förfarande genom vilket denna status förklarades. De krav som fastställs i bilaga V skall uppfyllas innan sjukdomsfri status återutfärdas.

KAPITEL VIII

BEHÖRIGA MYNDIGHETER OCH LABORATORIER

Artikel 54

Allmänna skyldigheter

1.   Varje medlemsstat skall utse sina behöriga myndigheter som skall ansvara för genomförandet av detta direktiv och skall underrätta kommissionen om detta.

De behöriga myndigheterna skall agera och fullgöra sina skyldigheter i enlighet med förordning (EG) nr 882/2004.

2.   Varje medlemsstat skall se till att det etableras ett effektivt och kontinuerligt samarbete med fritt utbyte av information om genomförandet av detta direktiv mellan de behöriga myndigheter som de utser för genomförandet av direktivet och medlemsstatens övriga myndigheter som arbetar med att reglera vattenbruk, vattenbruksdjur samt livsmedel och foder som härrör från vattenbruk.

De olika medlemsstaternas behöriga myndigheter skall också utbyta information i den utsträckning som krävs.

3.   Varje medlemsstat skall se till att de behöriga myndigheterna har tillgång till adekvata laboratorietjänster och de senaste kunskaperna om riskanalys och epidemiologi, och att det sker ett fritt utbyte av information som är relevant för genomförandet av detta direktiv mellan de behöriga myndigheterna och laboratorierna.

Artikel 55

Gemenskapens referenslaboratorier

1.   Gemenskapens referenslaboratorier för de sjukdomar hos vattenlevande djur som är relevanta för detta direktiv skall utses i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 för en period som skall läggas fast i enlighet med det förfarandet.

2.   Gemenskapens referenslaboratorier för sjukdomar hos vattenlevande djur skall sörja för de funktioner och utföra de uppgifter som anges i del I i bilaga VI.

3.   Kommissionen skall se över utseendet av gemenskapens referenslaboratorier senast vid utgången av den period som avses i punkt 1, med beaktande av huruvida de sörjer för de funktioner och utför de uppgifter som avses i punkt 2.

Artikel 56

Nationella referenslaboratorier

1.   Medlemsstaterna skall se till att ett nationellt referenslaboratorium utses för vart och ett av gemenskapens referenslaboratorier enligt artikel 55.

Medlemsstaterna får utse ett laboratorium som ligger i en annan medlemsstat eller i ett Eftaland, och ett och samma laboratorium kan vara nationellt referenslaboratorium för fler än en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen, gemenskapens relevanta referenslaboratorium och övriga medlemsstater om namn på och adress till alla nationella referenslaboratorier som utsetts, vilket även gäller eventuella senare ändringar.

3.   Det nationella referenslaboratoriet skall hålla kontakt med gemenskapens relevanta referenslaboratorium enligt artikel 55.

4.   För att säkra effektiv diagnostisering inom en medlemsstats hela territorium i enlighet med kraven i detta direktiv skall det nationella referenslaboratoriet samarbeta med alla laboratorier som utsetts enligt artikel 57 på medlemsstatens territorium.

5.   Medlemsstaterna skall se till att alla nationella referenslaboratorier inom deras territorium är adekvat utrustade och har tillräckligt med utbildad personal för att kunna utföra de laboratorieundersökningar som krävs enligt detta direktiv och sörja för de funktioner och utföra de uppgifter som fastställs i del II i bilaga VI.

Artikel 57

Diagnostisering – tjänster och metoder

Medlemsstaterna skall se till att

| a) | laboratorieanalyser som krävs enligt detta direktiv utförs i laboratorier som den behöriga myndigheten har utsett för detta, |
| --- | --- |

a)

laboratorieanalyser som krävs enligt detta direktiv utförs i laboratorier som den behöriga myndigheten har utsett för detta,

| b) | laboratorieanalyser vid misstanke om förekomst av sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV och för bekräftelse av förekomsten av sådana sjukdomar utförs med diagnostiska metoder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2,
  och |
| --- | --- |

b)

laboratorieanalyser vid misstanke om förekomst av sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV och för bekräftelse av förekomsten av sådana sjukdomar utförs med diagnostiska metoder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2,

och

| c) | de laboratorier som utsetts för diagnostisering enligt denna artikel skall sörja för de funktioner och utföra de uppgifter som fastställs i del III i bilaga VI. |
| --- | --- |

c)

de laboratorier som utsetts för diagnostisering enligt denna artikel skall sörja för de funktioner och utföra de uppgifter som fastställs i del III i bilaga VI.

KAPITEL IX

KONTROLLBESÖK, ELEKTRONISK FÖRVALTNING OCH PÅFÖLJDER

Artikel 58

Gemenskapens kontrollbesök och revisioner

1.   Experter från kommissionen får göra kontrollbesök och revisioner i samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter och i den utsträckning som krävs för ett enhetligt genomförande av detta direktiv.

De medlemsstater på vars territorium sådana kontrollbesök och revisioner görs skall ge all nödvändig hjälp till dessa experter så att de kan utföra sina uppgifter.

Kommissionen skall underrätta den behöriga myndigheten om resultaten av sådana kontrollbesök och revisioner.

2.   Experter från kommissionen får också göra kontrollbesök och revisioner i tredjeländer, i samarbete med det berörda tredjelandets behöriga myndigheter, för att kontrollera efterlevnaden av eller överensstämmelsen med gemenskapens bestämmelser om vattenlevande djurs hälsa.

3.   Om en allvarlig risk för djurs hälsa konstateras under ett kontrollbesök från kommissionens sida skall den berörda medlemsstaten omedelbart vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda djurhälsan.

Om sådana åtgärder inte vidtas eller om de anses vara otillräckliga skall åtgärder som är nödvändiga för att skydda djurens hälsa vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 62.3, varvid den berörda medlemsstaten skall informeras om detta.

Artikel 59

Elektronisk förvaltning

1.   Medlemsstaterna skall senast den 1 augusti 2008 se till att det finns förfaranden och formaliteter så att de uppgifter som avses i artikel 6 samt artiklarna 50.2, 51.1 och 56.2 kan ställas till förfogande elektroniskt.

2.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 62.2, anta genomförandebestämmelser för punkt 1 för att främja informationssystemens driftskompatibilitet och användningen av elektroniska förfaranden mellan medlemsstaterna.

Artikel 60

Sanktioner

Medlemsstaterna skall bestämma de sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och skall vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den dag som anges i artikel 65.1 och skall utan dröjsmål meddela eventuella ändringar som påverkar bestämmelserna.

KAPITEL X

ÄNDRINGAR, GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER OCH KOMMITTÉFÖRFARANDE

Artikel 61

Ändringar och genomförandebestämmelser

1.   Artikel 50.2 får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

2.   Bilagorna till detta direktiv får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

3.   De föreskrifter som krävs för genomförandet av detta direktiv får antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

Artikel 62

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara 15 dagar.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

KAPITEL XI

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 63

Upphävande

1.   Direktiven 91/67/EEG, 93/53/EEG och 95/70/EG skall upphöra att gälla från och med den 1 augusti 2008.

2.   Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till det här direktivet och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VIII.

3.   Kommissionens beslut 2004/453/EG skall dock fortsätta att gälla vid tillämpning av det här direktivet, i avvaktan på att de nödvändiga bestämmelserna antas i enlighet med artikel 43 i det här direktivet, vilka skall antas senast tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

Artikel 64

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser kan antas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2 för en period på fyra år från och med 14 december 2006.

Artikel 65

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall senast den 1 maj 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 14 december 2008. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 augusti 2008.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 66

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 67

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 24 oktober 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 13.

1

(2)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 175, 19.7.1993, s. 23. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  EGT L 332, 30.12.1995, s. 33. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

4

(5)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 83. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2076/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 83).

6

(7)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 776/2006 (EUT L 136, 24.5.2006, s. 3).

7

(8)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 3.

8

(9)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

9

(10)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

10

(11)  EUT L 156, 30.4.2004, s. 5. Rättad i EUT L 202, 7.6.2004, s. 4. Beslutet senast ändrat genom kommissionens beslut 2006/272/EG (EUT L 99, 7.4.2006, s. 31).

11

(12)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

12

(13)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

13

(14)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

14

(15)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1. Rättad i EUT C 4, 8.1.2004, s. 7.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

16

(17)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 3.

17

(18)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

18

(19)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 208/2006 (EUT L 36, 8.2.2006, s. 25).

19

---

BILAGA I

DEFINITIONER

Utöver definitionerna i artikel 3 gäller följande tekniska definitioner:

| a) | delområde: en eller fler anläggningar med ett gemensamt system för biosäkerhet och med en vattenlevande djurpopulation som har en bestämd hälsostatus i fråga om en viss sjukdom. |
| --- | --- |

a)

delområde: en eller fler anläggningar med ett gemensamt system för biosäkerhet och med en vattenlevande djurpopulation som har en bestämd hälsostatus i fråga om en viss sjukdom.

| b) | gemensamt system för biosäkerhet: tillämpning av samma åtgärder för övervakning av vattenlevande djurs hälsa samt för förebyggande och bekämpning av sjukdomar. |
| --- | --- |

b)

gemensamt system för biosäkerhet: tillämpning av samma åtgärder för övervakning av vattenlevande djurs hälsa samt för förebyggande och bekämpning av sjukdomar.

| c) | kontrollområde: område kring en smittad anläggning eller ett smittat område för blötdjursodling där åtgärder vidtas för att bekämpa sjukdomen och förhindra dess spridning. |
| --- | --- |

c)

kontrollområde: område kring en smittad anläggning eller ett smittat område för blötdjursodling där åtgärder vidtas för att bekämpa sjukdomen och förhindra dess spridning.

| d) | sjukdom: en klinisk eller icke-klinisk infektion hos vattenlevande djur med ett eller flera etiologiska agens. |
| --- | --- |

d)

sjukdom: en klinisk eller icke-klinisk infektion hos vattenlevande djur med ett eller flera etiologiska agens.

| e) | sjukdomsfria zoner eller delområden: zoner eller delområden som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artikel 49 eller 50. |
| --- | --- |

e)

sjukdomsfria zoner eller delområden: zoner eller delområden som förklarats sjukdomsfria i enlighet med artikel 49 eller 50.

| f) | ny sjukdom: en nyligen identifierad allvarlig sjukdom, vars orsak eventuellt inte har klarlagts, vilken potentiellt kan spridas inom och mellan populationer, till exempel via handel med vattenlevande djur eller produkter från vattenlevande djur. Kan också avse en förtecknad sjukdom som identifierats hos en ny värdart som ännu inte förts in i del II i bilaga IV som en mottaglig art. |
| --- | --- |

f)

ny sjukdom: en nyligen identifierad allvarlig sjukdom, vars orsak eventuellt inte har klarlagts, vilken potentiellt kan spridas inom och mellan populationer, till exempel via handel med vattenlevande djur eller produkter från vattenlevande djur. Kan också avse en förtecknad sjukdom som identifierats hos en ny värdart som ännu inte förts in i del II i bilaga IV som en mottaglig art.

| g) | epidemiologisk enhet: en grupp vattenlevande djur som löper ungefär lika stor risk att exponeras för ett smittämne inom en och samma plats. Denna risk kan bero på att djuren delar en gemensam vattenmiljö eller på att hanteringen är sådan att det är sannolikt att ett smittämne i en grupp djur snabbt skulle spridas till en annan grupp djur. |
| --- | --- |

g)

epidemiologisk enhet: en grupp vattenlevande djur som löper ungefär lika stor risk att exponeras för ett smittämne inom en och samma plats. Denna risk kan bero på att djuren delar en gemensam vattenmiljö eller på att hanteringen är sådan att det är sannolikt att ett smittämne i en grupp djur snabbt skulle spridas till en annan grupp djur.

| h) | driftuppehåll: i samband med sjukdomskontroll ett förfarande där anläggningen töms på sådana vattenbruksdjur som är mottagliga för sjukdomen i fråga eller som man vet kan överföra smittämnet, och om det är möjligt, på det smittbärande vattnet. |
| --- | --- |

h)

driftuppehåll: i samband med sjukdomskontroll ett förfarande där anläggningen töms på sådana vattenbruksdjur som är mottagliga för sjukdomen i fråga eller som man vet kan överföra smittämnet, och om det är möjligt, på det smittbärande vattnet.

| i) | vidarebearbetning: bearbetning av vattenbruksdjur innan de används som livsmedel, genom åtgärder eller metoder som påverkar den anatomiska helheten, till exempel avblodning, rensning/urtagning, huvudskärning, skivning och fileing, som ger upphov till avfall eller biprodukter och som kan utgöra en risk för sjukdomsspridning. |
| --- | --- |

i)

vidarebearbetning: bearbetning av vattenbruksdjur innan de används som livsmedel, genom åtgärder eller metoder som påverkar den anatomiska helheten, till exempel avblodning, rensning/urtagning, huvudskärning, skivning och fileing, som ger upphov till avfall eller biprodukter och som kan utgöra en risk för sjukdomsspridning.

| j) | ökad dödlighet: oförklarlig dödlighet som är betydligt högre än vad som under rådande förhållanden anses vara normalt för anläggningen eller området för blötdjursodling i fråga. Vad som skall betraktas som ökad dödlighet skall bestämmas i samarbete mellan odlaren och den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

j)

ökad dödlighet: oförklarlig dödlighet som är betydligt högre än vad som under rådande förhållanden anses vara normalt för anläggningen eller området för blötdjursodling i fråga. Vad som skall betraktas som ökad dödlighet skall bestämmas i samarbete mellan odlaren och den behöriga myndigheten.

| k) | infektion: förekomsten av ett smittämne som förökar sig, utvecklas på annat sätt eller är latent i eller på en värd. |
| --- | --- |

k)

infektion: förekomsten av ett smittämne som förökar sig, utvecklas på annat sätt eller är latent i eller på en värd.

| l) | smittad zon eller smittat delområde: zoner eller delområden där man vet att infektionen förekommer. |
| --- | --- |

l)

smittad zon eller smittat delområde: zoner eller delområden där man vet att infektionen förekommer.

| m) | karantän: isolering av en grupp vattenlevande djur utan direkt eller indirekt kontakt med andra vattenlevande djur så att man kan observera dem under en fastställd tidsperiod och vid behov ta prover och behandla dem, inklusive lämplig behandling av utloppsvatten. |
| --- | --- |

m)

karantän: isolering av en grupp vattenlevande djur utan direkt eller indirekt kontakt med andra vattenlevande djur så att man kan observera dem under en fastställd tidsperiod och vid behov ta prover och behandla dem, inklusive lämplig behandling av utloppsvatten.

| n) | mottaglig art: varje art inom vilken infektion genom ett smittämne har påvisats genom naturliga fall eller genom experimentell infektion där de naturliga vägarna imiteras. |
| --- | --- |

n)

mottaglig art: varje art inom vilken infektion genom ett smittämne har påvisats genom naturliga fall eller genom experimentell infektion där de naturliga vägarna imiteras.

| o) | smittbärare: en art som inte är mottaglig för en sjukdom men som kan sprida smitta genom att överföra patogener från en värd till en annan. |
| --- | --- |

o)

smittbärare: en art som inte är mottaglig för en sjukdom men som kan sprida smitta genom att överföra patogener från en värd till en annan.

| p) | zon: ett exakt avgränsat geografiskt område med ett enhetligt hydrologiskt system som omfattar delar av ett avrinningsområde från källan till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet, ett helt avrinningsområde från källan till mynningen, eller fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen. |
| --- | --- |

p)

zon: ett exakt avgränsat geografiskt område med ett enhetligt hydrologiskt system som omfattar delar av ett avrinningsområde från källan till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet, ett helt avrinningsområde från källan till mynningen, eller fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen.

---

BILAGA II

Obligatorisk information i det officiella registret över vattenbruksföretag och godkända bearbetningsanläggningar

DEL I

Godkända vattenbruksföretag

| 1. | Den behöriga myndigheten skall i enlighet med artikel 6 föra in följande minimiuppgifter om varje vattenbruksföretag i ett register:






  a) | Vattenbruksföretagets namn och adress samt övriga kontaktuppgifter (telefonnummer, faxnummer, e-postadress). |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten skall i enlighet med artikel 6 föra in följande minimiuppgifter om varje vattenbruksföretag i ett register:

a)

Vattenbruksföretagets namn och adress samt övriga kontaktuppgifter (telefonnummer, faxnummer, e-postadress).

| b) | Registreringsnummer och närmare uppgifter om godkännandet (dvs. datum när specifika godkännanden utfärdats, identifieringskoder eller identifieringsnummer, definierade produktionsvillkor och andra uppgifter av betydelse för godkännandet eller godkännandena). |
| --- | --- |

b)

Registreringsnummer och närmare uppgifter om godkännandet (dvs. datum när specifika godkännanden utfärdats, identifieringskoder eller identifieringsnummer, definierade produktionsvillkor och andra uppgifter av betydelse för godkännandet eller godkännandena).

| c) | Anläggningens geografiska läge fastställt genom ett lämpligt koordinatsystem för alla anläggningar (om möjligt GIS-koordinater). |
| --- | --- |

c)

Anläggningens geografiska läge fastställt genom ett lämpligt koordinatsystem för alla anläggningar (om möjligt GIS-koordinater).

| d) | Produktionens syfte, typ (dvs. odlingsform eller typ av anläggning, som landbaserade anläggningar, kassar, jorddammar) och maximala volym om detta är reglerat. |
| --- | --- |

d)

Produktionens syfte, typ (dvs. odlingsform eller typ av anläggning, som landbaserade anläggningar, kassar, jorddammar) och maximala volym om detta är reglerat.

| e) | För fastlandsanläggningar, leveransanläggningar och reningsanläggningar anges uppgifter om anläggningens vattenförsörjning och utsläpp. |
| --- | --- |

e)

För fastlandsanläggningar, leveransanläggningar och reningsanläggningar anges uppgifter om anläggningens vattenförsörjning och utsläpp.

| f) | Vilka arter av vattenlevande djur som odlas vid anläggningen (för anläggningar med flera arter eller med akvariefiskar skall det åtminstone anges huruvida man vet att någon av arterna i fråga är mottagliga för de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV eller om de är kända bärare av sådana sjukdomar). |
| --- | --- |

f)

Vilka arter av vattenlevande djur som odlas vid anläggningen (för anläggningar med flera arter eller med akvariefiskar skall det åtminstone anges huruvida man vet att någon av arterna i fråga är mottagliga för de sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV eller om de är kända bärare av sådana sjukdomar).

| g) | Aktuell information om hälsostatus (dvs. om anläggningen är sjukdomsfri [belägen i en medlemsstat, zon eller ett delområde], om anläggningen omfattas av ett program med sikte på att få sådan status, eller om anläggningen förklarats smittad av en sjukdom som anges i bilaga IV). |
| --- | --- |

g)

Aktuell information om hälsostatus (dvs. om anläggningen är sjukdomsfri [belägen i en medlemsstat, zon eller ett delområde], om anläggningen omfattas av ett program med sikte på att få sådan status, eller om anläggningen förklarats smittad av en sjukdom som anges i bilaga IV).

| 2. | Om ett godkännande meddelas ett område för blötdjursodling i enlighet med artikel 4.1 andra stycket skall de uppgifter som krävs enligt punkt 1 a i denna del registreras för samtliga vattenbruksföretag som verkar inom området. De uppgifter som krävs enligt punkt 1 b–g i denna del skall registreras för varje område för blötdjursodling. |
| --- | --- |

2.

Om ett godkännande meddelas ett område för blötdjursodling i enlighet med artikel 4.1 andra stycket skall de uppgifter som krävs enligt punkt 1 a i denna del registreras för samtliga vattenbruksföretag som verkar inom området. De uppgifter som krävs enligt punkt 1 b–g i denna del skall registreras för varje område för blötdjursodling.

DEL II

Godkända bearbetningsanläggningar

Den behöriga myndigheten skall i enlighet med artikel 6 föra in följande minimiuppgifter om varje godkänd bearbetningsanläggning i ett register:

| a) | Den godkända bearbetningsanläggningens namn och adress samt övriga kontaktuppgifter (telefonnummer, faxnummer, e-postadress). |
| --- | --- |

a)

Den godkända bearbetningsanläggningens namn och adress samt övriga kontaktuppgifter (telefonnummer, faxnummer, e-postadress).

| b) | Registreringsnummer och närmare uppgifter om godkännandet (dvs. datum när specifika godkännanden utfärdats, identifieringskoder eller identifieringsnummer, definierade produktionsvillkor och andra uppgifter av betydelse för godkännandet eller godkännandena). |
| --- | --- |

b)

Registreringsnummer och närmare uppgifter om godkännandet (dvs. datum när specifika godkännanden utfärdats, identifieringskoder eller identifieringsnummer, definierade produktionsvillkor och andra uppgifter av betydelse för godkännandet eller godkännandena).

| c) | Bearbetningsanläggningens geografiska läge fastställt genom ett lämpligt koordinatsystem (om möjligt GIS-koordinater). |
| --- | --- |

c)

Bearbetningsanläggningens geografiska läge fastställt genom ett lämpligt koordinatsystem (om möjligt GIS-koordinater).

| d) | Uppgifter om den godkända bearbetningsanläggningens system för rening av utloppsvatten. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om den godkända bearbetningsanläggningens system för rening av utloppsvatten.

| e) | Vilka arter av vattenbruksdjur som hanteras i den godkända bearbetningsanläggningen. |
| --- | --- |

e)

Vilka arter av vattenbruksdjur som hanteras i den godkända bearbetningsanläggningen.

---

BILAGA III

DEL A

Hälsostatus för vattenbrukszoner eller -delområden som skall beaktas för tillämpning av artikel 12

Vattenbruksdjur för odling och utsättning

| Kategori | Hälsostatus | Får införa djur från | Hälsointyg | Får avsända djur till |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Införande | Avsändande |
| I | Sjukdomsfria
  (art. 49 eller art. 50) | Endast kategori I | JA | NEJ vid avsändande till kategori III eller V | Alla kategorier |
| JA vid avsändande till kategori I, II eller IV |
| II | Övervakningsprogram
  (art. 44.1) | Endast kategori I | JA | NEJ | Kategorierna III och V |
| III | Ej fastställda
  (inte med säkerhet smittade men omfattas inte av ett program för att uppnå sjukdomsfri status) | Kategori I, II eller III | NEJ | NEJ | Kategorierna III och V |
| IV | Utrotningsprogram
  (art. 44.2) | Endast kategori I | JA | JA | Endast kategori V |
| V | Smittade
  (art. 39) | Alla kategorier | NEJ | JA | Endast kategori V |

Kategori

Hälsostatus

Får införa djur från

Hälsointyg

Får avsända djur till

Införande

Avsändande

I

Sjukdomsfria

(art. 49 eller art. 50)

Endast kategori I

JA

NEJ vid avsändande till kategori III eller V

Alla kategorier

JA vid avsändande till kategori I, II eller IV

II

Övervakningsprogram

(art. 44.1)

Endast kategori I

JA

NEJ

Kategorierna III och V

III

Ej fastställda

(inte med säkerhet smittade men omfattas inte av ett program för att uppnå sjukdomsfri status)

Kategori I, II eller III

NEJ

NEJ

Kategorierna III och V

IV

Utrotningsprogram

(art. 44.2)

Endast kategori I

JA

JA

Endast kategori V

V

Smittade

(art. 39)

Alla kategorier

NEJ

JA

Endast kategori V

DEL B

Rekommenderad övervakning och rekommenderade kontrollbesök vid anläggningar och områden för blötdjursodling

| Arter på odlingen | Hälsostatus enligt del A | Risknivå | Övervakning | Rekommenderad frekvens för kontrollbesök av den behöriga myndigheten (artikel 7) | Rekommenderad frekvens för kontrollbesök av kompetenta hälsoskyddsmyndigheter för vattenlevande djur (artikel 10) | Särskilda krav för de kontrollbesök, den provtagning och den övervakning som krävs för att upprätthålla hälsostatusen | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inga arter som är mottagliga för de sjukdomar som anges i bilaga IV | Kategori I
  Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b | Låg | Passiv | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vart fjärde år | Särskilda krav för sjukdomsfri status enligt artikel 52 | Den rekommenderade frekvensen för kontrollbesök skall inte påverka de särskilda krav som anges för varje hälsostatus
  Om möjligt bör sådana kontrollbesök och provtagningar dock kombineras med sådana kontrollbesök som krävs enligt artiklarna 7 och 10
  Syftet med den behöriga myndighetens kontrollbesök är att kontrollera efterlevnaden av direktivet och att övervaka enligt artikel 7
  Syftet med kontrollbesök av kompetenta djurhälsoskyddsmyndigheter för vattenlevande djur är att kontrollera djurens hälsostatus, ge vattenbruksföretagaren råd om frågor som rör vattenlevande djurs hälsa och vid behov vidta nödvändiga veterinära åtgärder |
| Arter som är mottagliga för en eller fler av de sjukdomar som anges i bilaga IV | Kategori I
  Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 c eller artikel 50.1 c | Hög | Aktiv, riktad eller passiv | 1 gång per år | 1 gång per år |
| Medelhög | 1 gång vartannat år | 1 gång vartannat år |
| Låg | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vartannat år |
| Kategori II
  Har inte förklarats sjukdomsfri men omfattas av ett övervakningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.1 | Hög | Riktad | 1 gång per år | 1 gång per år | Särskilda krav enligt artikel 44.1 |
| Medelhög | 1 gång vartannat år | 1 gång vartannat år |
| Låg | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vartannat år |
| Kategori III
  Inte med säkerhet smittad men omfattas inte av ett övervakningsprogram i syfte att få sjukdomsfri status | Hög | Aktiv | 1 gång per år | 3 gånger om året | |
| Medelhög | 1 gång per år | 2 gånger om året |
| Låg | 1 gång vartannat år | 1 gång per år |
| Kategori IV
  Med säkerhet smittad men omfattas av ett utrotningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.2 | Hög | Riktad | 1 gång per år | 1 gång per år | Särskilda krav enligt artikel 44.2 |
| Medelhög | 1 gång vartannat år | 1 gång vartannat år |
| Låg | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vartannat år |
| Kategori V
  Med säkerhet smittad Omfattas av minimibekämpningsåtgärder enligt kapitel V | Hög | Passiv | 1 gång vart fjärde år | 1 gång per år | Särskilda krav enligt kapitel V |
| Medelhög | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vartannat år |
| Låg | 1 gång vart fjärde år | 1 gång vart fjärde år |

Arter på odlingen

Hälsostatus enligt del A

Risknivå

Övervakning

Rekommenderad frekvens för kontrollbesök av den behöriga myndigheten (artikel 7)

Rekommenderad frekvens för kontrollbesök av kompetenta hälsoskyddsmyndigheter för vattenlevande djur (artikel 10)

Särskilda krav för de kontrollbesök, den provtagning och den övervakning som krävs för att upprätthålla hälsostatusen

Anmärkningar

Inga arter som är mottagliga för de sjukdomar som anges i bilaga IV

Kategori I

Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 a eller 49.1 b eller artikel 50.1 a eller 50.1 b

Låg

Passiv

1 gång vart fjärde år

1 gång vart fjärde år

Särskilda krav för sjukdomsfri status enligt artikel 52

Den rekommenderade frekvensen för kontrollbesök skall inte påverka de särskilda krav som anges för varje hälsostatus

Om möjligt bör sådana kontrollbesök och provtagningar dock kombineras med sådana kontrollbesök som krävs enligt artiklarna 7 och 10

Syftet med den behöriga myndighetens kontrollbesök är att kontrollera efterlevnaden av direktivet och att övervaka enligt artikel 7

Syftet med kontrollbesök av kompetenta djurhälsoskyddsmyndigheter för vattenlevande djur är att kontrollera djurens hälsostatus, ge vattenbruksföretagaren råd om frågor som rör vattenlevande djurs hälsa och vid behov vidta nödvändiga veterinära åtgärder

Arter som är mottagliga för en eller fler av de sjukdomar som anges i bilaga IV

Kategori I

Förklarad sjukdomsfri i enlighet med artikel 49.1 c eller artikel 50.1 c

Hög

Aktiv, riktad eller passiv

1 gång per år

1 gång per år

Medelhög

1 gång vartannat år

1 gång vartannat år

Låg

1 gång vart fjärde år

1 gång vartannat år

Kategori II

Har inte förklarats sjukdomsfri men omfattas av ett övervakningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.1

Hög

Riktad

1 gång per år

1 gång per år

Särskilda krav enligt artikel 44.1

Medelhög

1 gång vartannat år

1 gång vartannat år

Låg

1 gång vart fjärde år

1 gång vartannat år

Kategori III

Inte med säkerhet smittad men omfattas inte av ett övervakningsprogram i syfte att få sjukdomsfri status

Hög

Aktiv

1 gång per år

3 gånger om året

Medelhög

1 gång per år

2 gånger om året

Låg

1 gång vartannat år

1 gång per år

Kategori IV

Med säkerhet smittad men omfattas av ett utrotningsprogram som godkänts i enlighet med artikel 44.2

Hög

Riktad

1 gång per år

1 gång per år

Särskilda krav enligt artikel 44.2

Medelhög

1 gång vartannat år

1 gång vartannat år

Låg

1 gång vart fjärde år

1 gång vartannat år

Kategori V

Med säkerhet smittad Omfattas av minimibekämpningsåtgärder enligt kapitel V

Hög

Passiv

1 gång vart fjärde år

1 gång per år

Särskilda krav enligt kapitel V

Medelhög

1 gång vart fjärde år

1 gång vartannat år

Låg

1 gång vart fjärde år

1 gång vart fjärde år

Risknivåer

En anläggning eller ett område för blötdjursodling med hög risk är en anläggning eller ett område för blötdjursodling där

| a) | risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är hög, |
| --- | --- |

a)

risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är hög,

| b) | odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott ökar (hög biomassa, låg vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas, |
| --- | --- |

b)

odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott ökar (hög biomassa, låg vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas,

| c) | levande vattendjur säljs för vidare odling eller utsättning. |
| --- | --- |

c)

levande vattendjur säljs för vidare odling eller utsättning.

En anläggning eller ett område för blötdjursodling med medelhög risk är en anläggning eller ett område för blötdjursodling där

| a) | risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är medelhög, |
| --- | --- |

a)

risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är medelhög,

| b) | odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott inte nödvändigtvis ökar (medelhög biomassa och medelgod vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas, |
| --- | --- |

b)

odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott inte nödvändigtvis ökar (medelhög biomassa och medelgod vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas,

| c) | levande vattendjur huvudsakligen säljs för att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

levande vattendjur huvudsakligen säljs för att användas som livsmedel.

En anläggning eller ett område för blötdjursodling med låg risk är en anläggning eller ett område för blötdjursodling där

| a) | risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är låg, |
| --- | --- |

a)

risken för att sprida sjukdomar till eller smittas av sjukdomar från andra anläggningar eller vilda bestånd är låg,

| b) | odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott inte ökar (låg biomassa, god vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas, |
| --- | --- |

b)

odlingsförhållandena är sådana att risken för sjukdomsutbrott inte ökar (låg biomassa, god vattenkvalitet), med hänsyn till de arter som odlas,

| c) | levande vattendjur endast säljs för att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

levande vattendjur endast säljs för att användas som livsmedel.

Typ av hälsoövervakning

Passiv övervakning skall inbegripa skyldighet att omedelbart anmäla förekomst av eller misstanke om förekomst av de angivna sjukdomarna eller ökad dödlighet. I sådana fall krävs undersökning i enlighet med avsnitt 2 i kapitel V.

Aktiv övervakning skall omfatta följande:

| a) | Rutinkontroller utförda av den behöriga myndigheten eller av andra kompetenta hälsoskyddsmyndigheter på de behöriga myndigheternas vägnar. |
| --- | --- |

a)

Rutinkontroller utförda av den behöriga myndigheten eller av andra kompetenta hälsoskyddsmyndigheter på de behöriga myndigheternas vägnar.

| b) | Undersökning av populationen av vattenbruksdjur på anläggningen eller i området för blötdjursodling för påvisande av klinisk sjukdom. |
| --- | --- |

b)

Undersökning av populationen av vattenbruksdjur på anläggningen eller i området för blötdjursodling för påvisande av klinisk sjukdom.

| c) | Diagnostiska prov skall tas vid misstanke om förekomst av någon av sjukdomarna i förteckningen eller ökad dödlighet som upptäckts under besöket. |
| --- | --- |

c)

Diagnostiska prov skall tas vid misstanke om förekomst av någon av sjukdomarna i förteckningen eller ökad dödlighet som upptäckts under besöket.

| d) | Skyldighet att omedelbart anmäla förekomst av eller misstanke om förekomst av de angivna sjukdomarna eller ökad dödlighet. |
| --- | --- |

d)

Skyldighet att omedelbart anmäla förekomst av eller misstanke om förekomst av de angivna sjukdomarna eller ökad dödlighet.

Riktad övervakning skall omfatta följande:

| a) | Rutinkontroller utförda av den behöriga myndigheten eller av andra kompetenta hälsoskyddsmyndigheter på de behöriga myndigheternas vägnar. |
| --- | --- |

a)

Rutinkontroller utförda av den behöriga myndigheten eller av andra kompetenta hälsoskyddsmyndigheter på de behöriga myndigheternas vägnar.

| b) | Angivna prover av vattenbruksdjur skall tas och testas med avseende på bestämda patogener med fastställda metoder. |
| --- | --- |

b)

Angivna prover av vattenbruksdjur skall tas och testas med avseende på bestämda patogener med fastställda metoder.

| c) | Skyldighet att omedelbart anmäla förekomst av eller misstanke om förekomst av de angivna sjukdomarna eller ökad dödlighet. |
| --- | --- |

c)

Skyldighet att omedelbart anmäla förekomst av eller misstanke om förekomst av de angivna sjukdomarna eller ökad dödlighet.

---

BILAGA IV

Upprättande av en sjukdomsförteckning

DEL I

Kriterier för upptagande av sjukdomar på förteckningen

| A. | Exotiska sjukdomar skall uppfylla de kriterier som anges i punkt 1 och antingen punkt 2 eller 3 nedan:






  1. | Sjukdomen är exotisk i gemenskapen, dvs. den förekommer inte i vattenbruket i gemenskapen och patogenen så vitt man vet förekommer inte i gemenskapens vatten. |
| --- | --- | --- |

A.

Exotiska sjukdomar skall uppfylla de kriterier som anges i punkt 1 och antingen punkt 2 eller 3 nedan:

1.

Sjukdomen är exotisk i gemenskapen, dvs. den förekommer inte i vattenbruket i gemenskapen och patogenen så vitt man vet förekommer inte i gemenskapens vatten.

| 2. | Den kan potentiellt ha betydande ekonomiska konsekvenser om den förs in i gemenskapen, antingen i form av produktionsförluster för vattenbruket i gemenskapen eller i form av begränsade möjligheter till handel med djur och produkter från vattenbruk. |
| --- | --- |

2.

Den kan potentiellt ha betydande ekonomiska konsekvenser om den förs in i gemenskapen, antingen i form av produktionsförluster för vattenbruket i gemenskapen eller i form av begränsade möjligheter till handel med djur och produkter från vattenbruk.

| 3. | Den kan om den förs in i gemenskapen potentiellt ha negativa miljökonsekvenser för populationer av vildlevande vattendjursarter som är resurser värda att bevaras genom gemenskapens lagstiftning eller internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Den kan om den förs in i gemenskapen potentiellt ha negativa miljökonsekvenser för populationer av vildlevande vattendjursarter som är resurser värda att bevaras genom gemenskapens lagstiftning eller internationella bestämmelser.

| B. | Andra än exotiska sjukdomar skall uppfylla de kriterier som anges i punkterna 1, 4, 5, 6 och 7 samt punkt 2 eller 3 nedan:






  1. | Flera medlemsstater, eller regioner i flera medlemsstater, är fria från den särskilda sjukdomen. |
| --- | --- | --- |

B.

Andra än exotiska sjukdomar skall uppfylla de kriterier som anges i punkterna 1, 4, 5, 6 och 7 samt punkt 2 eller 3 nedan:

1.

Flera medlemsstater, eller regioner i flera medlemsstater, är fria från den särskilda sjukdomen.

| 2. | Den kan potentiellt ha betydande ekonomiska konsekvenser om den förs in i en medlemsstat där den inte redan förekommer, antingen i form av produktionsförluster och årliga kostnader orsakade av sjukdomen och dess bekämpning motsvarande mer än 5 % av värdet på produktionen av den mottagliga vattenbruksdjurarten i regionen, eller i form av begränsade möjligheter till internationell handel med djur och produkter från vattenbruk. |
| --- | --- |

2.

Den kan potentiellt ha betydande ekonomiska konsekvenser om den förs in i en medlemsstat där den inte redan förekommer, antingen i form av produktionsförluster och årliga kostnader orsakade av sjukdomen och dess bekämpning motsvarande mer än 5 % av värdet på produktionen av den mottagliga vattenbruksdjurarten i regionen, eller i form av begränsade möjligheter till internationell handel med djur och produkter från vattenbruk.

| 3. | Där sjukdomen förekommer har det visat sig att den, om den förs in i en sjukdomsfri medlemsstat, kan ha potentiellt negativa miljökonsekvenser för populationer av vildlevande vattendjursarter som är resurser värda att bevaras genom gemenskapens lagstiftning eller internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Där sjukdomen förekommer har det visat sig att den, om den förs in i en sjukdomsfri medlemsstat, kan ha potentiellt negativa miljökonsekvenser för populationer av vildlevande vattendjursarter som är resurser värda att bevaras genom gemenskapens lagstiftning eller internationella bestämmelser.

| 4. | Det är svårt att på nivån för anläggningar eller områden för blötdjursodling bekämpa sjukdomen och hindra den från att spridas utan stränga bekämpningsåtgärder och handelsrestriktioner. |
| --- | --- |

4.

Det är svårt att på nivån för anläggningar eller områden för blötdjursodling bekämpa sjukdomen och hindra den från att spridas utan stränga bekämpningsåtgärder och handelsrestriktioner.

| 5. | Sjukdomen kan bekämpas av medlemsstaterna, och erfarenheterna har visat att sjukdomsfria zoner eller delområden kan etableras och upprätthållas på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

5.

Sjukdomen kan bekämpas av medlemsstaterna, och erfarenheterna har visat att sjukdomsfria zoner eller delområden kan etableras och upprätthållas på ett kostnadseffektivt sätt.

| 6. | Vid utsläppandet på marknaden av vattenbruksdjur finns det en sannolik risk för att sjukdomen kommer att spridas till ett tidigare smittfritt område. |
| --- | --- |

6.

Vid utsläppandet på marknaden av vattenbruksdjur finns det en sannolik risk för att sjukdomen kommer att spridas till ett tidigare smittfritt område.

| 7. | Enkla och tillförlitliga test för smittade vattenlevande djur finns att tillgå. Testen skall vara specifika och känsliga och testmetoderna harmoniserade i gemenskapen. |
| --- | --- |

7.

Enkla och tillförlitliga test för smittade vattenlevande djur finns att tillgå. Testen skall vara specifika och känsliga och testmetoderna harmoniserade i gemenskapen.

DEL II

Förteckning över sjukdomar

| EXOTISKA SJUKDOMAR |
| --- |
| | SJUKDOM | MOTTAGLIGA ARTER |
| FISK | Epizootisk hematopoietisk nekros | Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) och abborre (Perca fluviatilis) |
| Epizootiskt ulcerativt syndrom | Släktena Catla, Channa, Labeo, Mastacembelus, Mugil, Puntius och Trichogaster |
| BLÖTDJUR | Infektion orsakad av Bonamia exitiosa | Australiska ostron (Ostrea angasi) och chilenska ostron (O. chilensis) |
| Infektion orsakad av Perkinsus marinus | Japanska jätteostron (Crassostrea gigas) och amerikanska ostron (C. virginica) |
| Infektion orsakad av Microcytos mackini | Japanska jätteostron (Crassostrea gigas), amerikanska ostron (C. virginica), Ostrea conchaphil och vanliga ostron (O. edulis) |
| KRÄFTDJUR | Taura syndrome | Räkor av arterna Penaeus setiferus, P. stylirostris och P. vannamei |
| Yellowhead disease | Räkor av arterna Penaeus aztecus, P. duorarum, P. japonicus, P. monodon P. setiferus, P. stylirostris, och P. vannamei |

EXOTISKA SJUKDOMAR

SJUKDOM

MOTTAGLIGA ARTER

FISK

Epizootisk hematopoietisk nekros

Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) och abborre (Perca fluviatilis)

Epizootiskt ulcerativt syndrom

Släktena Catla, Channa, Labeo, Mastacembelus, Mugil, Puntius och Trichogaster

BLÖTDJUR

Infektion orsakad av Bonamia exitiosa

Australiska ostron (Ostrea angasi) och chilenska ostron (O. chilensis)

Infektion orsakad av Perkinsus marinus

Japanska jätteostron (Crassostrea gigas) och amerikanska ostron (C. virginica)

Infektion orsakad av Microcytos mackini

Japanska jätteostron (Crassostrea gigas), amerikanska ostron (C. virginica), Ostrea conchaphil och vanliga ostron (O. edulis)

KRÄFTDJUR

Taura syndrome

Räkor av arterna Penaeus setiferus, P. stylirostris och P. vannamei

Yellowhead disease

Räkor av arterna Penaeus aztecus, P. duorarum, P. japonicus, P. monodon P. setiferus, P. stylirostris, och P. vannamei

| ANDRA ÄN EXOTISKA SJUKDOMAR |
| --- |
| | SJUKDOM | MOTTAGLIGA ARTER |
| FISK | Vårviremi hos karp (SVC) | Marmorkarp (Aristichthys nobilis), guldfisk (Carassius auratus), ruda (C. carassius), gräskarp (Ctenopharyngodon idellus), vanlig karp och koikarp (Cyprinus carpio), silverkarp (Hypophthalmichthys molitrix), mal (Silurus glanis) och sutare (Tinca tinca) |
| Viral hemorragisk septikemi (VHS) | Sill (Clupea spp.), vitfisk (Coregonus spp.), gädda (Esox lucius), kolja (Gadus aeglefinus), stillahavstorsk (G. macrocephalus), atlanttorsk (G. morhua), stillahavslax (Oncorhynchus spp.), regnbåge (O. mykiss), femtömmad skärlånga (Onos mustelus), öring (Salmo trutta), piggvar (Scophthalmus maximus) skarpsill (Sprattus sprattus) och harr (Thymallus thymallus) |
| Infektiös hematopoetisk nekros (IHN) | Hundlax (Oncorhynchus keta), coho (O. kisutch), masulax (O. masou), regnbåge (O. mykiss), indianlax (O. nerka), Biwa-lax (O. rhodurus), kungslax (O. tshawytscha) och atlantlax (Salmo salar) |
| Koiherpesvirus (KHV) | Vanlig karp och koikarp (Cyprinus carpio) |
| Infektiös laxanemi (ISA) | Regnbåge (Oncorhynchus mykiss), atlantlax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) |
| BLÖTDJUR | Infektion orsakad av Marteilia refringens | Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), vanliga ostron (O. edulis), argentinska ostron (O. puelchana), blåmusslor (Mytilus edulis) och medelhavsblåmusslor (M. galloprovincialis) |
| Infektion orsakad av Bonamia ostreae | Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), O. conchaphila, O. denselammellosa, vanliga ostron (O. edulis) och argentinska ostron (O. puelchana) |
| KRÄFTDJUR | White spot disease | Alla kräftdjur av ordningen Decapoda |

ANDRA ÄN EXOTISKA SJUKDOMAR

SJUKDOM

MOTTAGLIGA ARTER

FISK

Vårviremi hos karp (SVC)

Marmorkarp (Aristichthys nobilis), guldfisk (Carassius auratus), ruda (C. carassius), gräskarp (Ctenopharyngodon idellus), vanlig karp och koikarp (Cyprinus carpio), silverkarp (Hypophthalmichthys molitrix), mal (Silurus glanis) och sutare (Tinca tinca)

Viral hemorragisk septikemi (VHS)

Sill (Clupea spp.), vitfisk (Coregonus spp.), gädda (Esox lucius), kolja (Gadus aeglefinus), stillahavstorsk (G. macrocephalus), atlanttorsk (G. morhua), stillahavslax (Oncorhynchus spp.), regnbåge (O. mykiss), femtömmad skärlånga (Onos mustelus), öring (Salmo trutta), piggvar (Scophthalmus maximus) skarpsill (Sprattus sprattus) och harr (Thymallus thymallus)

Infektiös hematopoetisk nekros (IHN)

Hundlax (Oncorhynchus keta), coho (O. kisutch), masulax (O. masou), regnbåge (O. mykiss), indianlax (O. nerka), Biwa-lax (O. rhodurus), kungslax (O. tshawytscha) och atlantlax (Salmo salar)

Koiherpesvirus (KHV)

Vanlig karp och koikarp (Cyprinus carpio)

Infektiös laxanemi (ISA)

Regnbåge (Oncorhynchus mykiss), atlantlax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta)

BLÖTDJUR

Infektion orsakad av Marteilia refringens

Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), vanliga ostron (O. edulis), argentinska ostron (O. puelchana), blåmusslor (Mytilus edulis) och medelhavsblåmusslor (M. galloprovincialis)

Infektion orsakad av Bonamia ostreae

Australiska ostron (Ostrea angasi), chilenska ostron (O. chilensis), O. conchaphila, O. denselammellosa, vanliga ostron (O. edulis) och argentinska ostron (O. puelchana)

KRÄFTDJUR

White spot disease

Alla kräftdjur av ordningen Decapoda

---

BILAGA V

Krav för att medlemsstater, zoner eller delområden skall förklaras sjukdomsfria

DEL I

Sjukdomsfri medlemsstat

| 1. | På grundval av tidigare förhållanden






  1.1 | En medlemsstat där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan betraktas som sjukdomsfri i följande fall:






  a) | Grundläggande förutsättningar för biosäkerhetsåtgärder har funnits utan avbrott under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

På grundval av tidigare förhållanden

1.1

En medlemsstat där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan betraktas som sjukdomsfri i följande fall:

a)

Grundläggande förutsättningar för biosäkerhetsåtgärder har funnits utan avbrott under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen.

| b) | Det finns inga kända infektioner i vildlevande bestånd. |
| --- | --- |

b)

Det finns inga kända infektioner i vildlevande bestånd.

| c) | Strikta handels- och importkrav tillämpas i syfte att hindra sjukdomen från att föras in i medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Strikta handels- och importkrav tillämpas i syfte att hindra sjukdomen från att föras in i medlemsstaten.

En medlemsstat som önskar få sjukdomsfri status i enlighet med denna punkt skall lämna in en ansökan i enlighet med artikel 49 före den 1 november 2008. Efter denna dag kan sjukdomsfri status endast beviljas i enlighet med del I.2.

| 1.2 | De grundläggande förutsättningarna för biosäkerhetsåtgärder enligt punkt 1.1 a skall minst inbegripa följande:






  a) | Det skall vara obligatoriskt att anmäla sjukdomen, och även misstanke om sjukdomen, till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- | --- |

1.2

De grundläggande förutsättningarna för biosäkerhetsåtgärder enligt punkt 1.1 a skall minst inbegripa följande:

a)

Det skall vara obligatoriskt att anmäla sjukdomen, och även misstanke om sjukdomen, till den behöriga myndigheten.

| b) | Ett system för tidig upptäckt skall finnas i hela medlemsstaten, så att den behöriga myndigheten effektivt kan göra undersökningar och rapportera om sjukdomar, i synnerhet när det gäller följande:






  i) | Att snabbt känna igen sådana kliniska tecken som stöder misstanken om en sjukdom, ny sjukdom eller oförklarlig dödlighet på anläggningar eller i områden för blötdjursodling samt i naturen. |
| --- | --- | --- |

b)

Ett system för tidig upptäckt skall finnas i hela medlemsstaten, så att den behöriga myndigheten effektivt kan göra undersökningar och rapportera om sjukdomar, i synnerhet när det gäller följande:

i)

Att snabbt känna igen sådana kliniska tecken som stöder misstanken om en sjukdom, ny sjukdom eller oförklarlig dödlighet på anläggningar eller i områden för blötdjursodling samt i naturen.

| ii) | Att snabbt meddela den behöriga myndigheten om upptäckten så att en diagnostisk undersökning kan inledas så fort som möjligt. |
| --- | --- |

ii)

Att snabbt meddela den behöriga myndigheten om upptäckten så att en diagnostisk undersökning kan inledas så fort som möjligt.

| 1.3 | Det system för tidig upptäckt som avses i punkt 1.2 b skall inbegripa åtminstone följande:






  a) | Anställda på vattenbruksföretag och personer som arbetar med bearbetning av vattenbruksdjur skall ha goda kunskaper om tecken som kan tyda på förekomsten av en sjukdom, och veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa skall ges utbildning i att upptäcka och rapportera ovanliga sjukdomsfall. |
| --- | --- | --- |

1.3

Det system för tidig upptäckt som avses i punkt 1.2 b skall inbegripa åtminstone följande:

a)

Anställda på vattenbruksföretag och personer som arbetar med bearbetning av vattenbruksdjur skall ha goda kunskaper om tecken som kan tyda på förekomsten av en sjukdom, och veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa skall ges utbildning i att upptäcka och rapportera ovanliga sjukdomsfall.

| b) | Veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa skall ha utbildning i att känna igen och rapportera misstänkta sjukdomsfall. |
| --- | --- |

b)

Veterinärer eller specialister på vattenlevande djurs hälsa skall ha utbildning i att känna igen och rapportera misstänkta sjukdomsfall.

| c) | Den behöriga myndigheten skall ha tillgång till laboratorier där man kan identifiera och skilja mellan förtecknade och nya sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten skall ha tillgång till laboratorier där man kan identifiera och skilja mellan förtecknade och nya sjukdomar.

| 2. | På grundval av riktad övervakning
  En medlemsstat där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan betraktas som sjukdomsfri om följande båda villkor är uppfyllda:






  a) | Medlemsstaten uppfyller de grundläggande kraven på sjukdomsbekämpning enligt punkt 1.2. |
| --- | --- | --- |

2.

På grundval av riktad övervakning

En medlemsstat där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan betraktas som sjukdomsfri om följande båda villkor är uppfyllda:

a)

Medlemsstaten uppfyller de grundläggande kraven på sjukdomsbekämpning enligt punkt 1.2.

| b) | Riktad övervakning i enlighet med metoder som antagits enligt artikel 49.3 har funnits i minst två år och smittämnet har inte påvisats på anläggningar eller i områden för blötdjursodling som odlar någon av de mottagliga arterna. |
| --- | --- |

b)

Riktad övervakning i enlighet med metoder som antagits enligt artikel 49.3 har funnits i minst två år och smittämnet har inte påvisats på anläggningar eller i områden för blötdjursodling som odlar någon av de mottagliga arterna.

Om det i någon del av medlemsstaten finns så få anläggningar eller områden för blötdjursodling att riktad övervakning i denna del inte ger tillräckliga epidemiologiska uppgifter, men det i denna del finns vilda populationer av någon av de mottagliga arterna, skall dessa vilda populationer omfattas av den riktade övervakningen.

DEL II

Sjukdomsfri zon eller sjukdomsfritt delområde

| 1. | Zoner






  1.1 | En zon kan bestå av följande, nämligen






  a) | ett helt avrinningsområde från källan till mynningen,
  eller |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Zoner

1.1

En zon kan bestå av följande, nämligen

a)

ett helt avrinningsområde från källan till mynningen,

eller

| b) | del av ett avrinningsområde från källan till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet,
  eller |
| --- | --- |

b)

del av ett avrinningsområde från källan till en naturlig eller konstgjord barriär som hindrar vattenlevande djur från att ta sig uppströms från de nedre delarna av avrinningsområdet,

eller

| c) | fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen. |
| --- | --- |

c)

fler än ett avrinningsområde, inklusive mynningar, på grund av den epidemiologiska kontakten mellan avrinningsområdena genom mynningen.

Zonens geografiska gränser skall tydligt utmärkas på en karta.

| 1.2 | Om en zon sträcker sig över fler än en medlemsstat kan den förklaras som sjukdomsfri endast om de förhållanden som anges i punkterna 1.3, 1.4 och 1.5 gäller alla delar av den zonen. I detta fall skall båda de berörda medlemsstaterna ansöka om godkännande för den del av zonen som befinner sig på deras territorium. |
| --- | --- |

1.2

Om en zon sträcker sig över fler än en medlemsstat kan den förklaras som sjukdomsfri endast om de förhållanden som anges i punkterna 1.3, 1.4 och 1.5 gäller alla delar av den zonen. I detta fall skall båda de berörda medlemsstaterna ansöka om godkännande för den del av zonen som befinner sig på deras territorium.

| 1.3 | En zon där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan anses vara sjukdomsfri om kraven i del I.1 uppfylls i tillämpliga delar.
  En medlemsstat som önskar få sjukdomsfri status skall lämna in en ansökan i enlighet med artikel 50.2 före den 1 november 2008. Efter denna kan sjukdomsfri status endast beviljas i enlighet med del I.2. |
| --- | --- |

1.3

En zon där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan anses vara sjukdomsfri om kraven i del I.1 uppfylls i tillämpliga delar.

En medlemsstat som önskar få sjukdomsfri status skall lämna in en ansökan i enlighet med artikel 50.2 före den 1 november 2008. Efter denna kan sjukdomsfri status endast beviljas i enlighet med del I.2.

| 1.4 | En zon där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan anses vara sjukdomsfri om kraven i del I.2 uppfylls i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

1.4

En zon där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan anses vara sjukdomsfri om kraven i del I.2 uppfylls i tillämpliga delar.

| 1.5 | Vid behov skall det inrättas en buffertzon där ett övervakningsprogram genomförs. Buffertzonernas gränser skall vara sådana att de skyddar den sjukdomsfria zonen från passivt införande av sjukdomen. |
| --- | --- |

1.5

Vid behov skall det inrättas en buffertzon där ett övervakningsprogram genomförs. Buffertzonernas gränser skall vara sådana att de skyddar den sjukdomsfria zonen från passivt införande av sjukdomen.

| 2. | Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar eller ett eller fler områden för blötdjursodling där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom är beroende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten






  2.1 | Ett delområde kan omfatta en eller fler anläggningar, en grupp anläggningar eller ett område för blötdjursodling som kan betraktas som en epidemiologisk enhet på grund av det geografiska läget och avståndet till andra grupper av anläggningar eller områden för blötdjursodling, förutsatt att alla anläggningar som ingår i delområdet har ett gemensamt system för biosäkerhet. Delområdets geografiska gränser skall tydligt utmärkas på en karta. |
| --- | --- | --- |

2.

Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar eller ett eller fler områden för blötdjursodling där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom är beroende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten

2.1

Ett delområde kan omfatta en eller fler anläggningar, en grupp anläggningar eller ett område för blötdjursodling som kan betraktas som en epidemiologisk enhet på grund av det geografiska läget och avståndet till andra grupper av anläggningar eller områden för blötdjursodling, förutsatt att alla anläggningar som ingår i delområdet har ett gemensamt system för biosäkerhet. Delområdets geografiska gränser skall tydligt utmärkas på en karta.

| 2.2 | Ett delområde där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan anses vara sjukdomsfritt om kraven i del I.1 i denna bilaga uppfylls i tillämpliga delar.
  Medlemsstater som önskar utnyttja denna bestämmelse skall anmäla detta i enlighet med artikel 50.2 före den 1 november 2008. Efter denna dag kan sjukdomsfri status endast beviljas i enlighet med del I.2. |
| --- | --- |

2.2

Ett delområde där det finns mottagliga arter, men där förekomst av sjukdomen inte har konstaterats under minst de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen, trots att förhållandena varit sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen kunnat visa sig, kan anses vara sjukdomsfritt om kraven i del I.1 i denna bilaga uppfylls i tillämpliga delar.

Medlemsstater som önskar utnyttja denna bestämmelse skall anmäla detta i enlighet med artikel 50.2 före den 1 november 2008. Efter denna dag kan sjukdomsfri status endast beviljas i enlighet med del I.2.

| 2.3 | Ett delområde där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus i delområdet eller de vatten som omger delområdet före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan anses vara sjukdomsfritt om kraven i del I.2 uppfylls i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

2.3

Ett delområde där den senast kända kliniska förekomsten har konstaterats inom de tio år som närmast föregår tillämpningen av den sjukdomsfria statusen eller där infektionsstatus i delområdet eller de vatten som omger delområdet före den riktade övervakningen var okänd, till exempel därför att förhållandena var sådana att de kliniska tecknen på sjukdomen inte visade sig, kan anses vara sjukdomsfritt om kraven i del I.2 uppfylls i tillämpliga delar.

| 2.4 | Varje anläggning eller område för blötdjursodling i ett delområde skall vara föremål för ytterligare åtgärder som fastställts av den behöriga myndigheten, när detta anses nödvändigt för att förhindra att sjukdomar förs in. Dessa åtgärder kan omfatta inrättandet av en buffertzon runt det delområde där ett övervakningsprogram genomförs, och upprättandet av ytterligare skydd mot eventuella bärare av patogener. |
| --- | --- |

2.4

Varje anläggning eller område för blötdjursodling i ett delområde skall vara föremål för ytterligare åtgärder som fastställts av den behöriga myndigheten, när detta anses nödvändigt för att förhindra att sjukdomar förs in. Dessa åtgärder kan omfatta inrättandet av en buffertzon runt det delområde där ett övervakningsprogram genomförs, och upprättandet av ytterligare skydd mot eventuella bärare av patogener.

| 3. | Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom inte är beroende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten






  3.1 | Ett delområde kan bestå av följande, nämligen






  a) | en enskild anläggning som kan betraktas som en enda epidemiologisk enhet eftersom den inte påverkas av djurhälsostatusen i de omgivande vattnen,
  eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Delområden som inbegriper en eller fler anläggningar där hälsostatusen beträffande en viss sjukdom inte är beroende av hälsostatusen beträffande den sjukdomen i omgivande naturliga vatten

3.1

Ett delområde kan bestå av följande, nämligen

a)

en enskild anläggning som kan betraktas som en enda epidemiologisk enhet eftersom den inte påverkas av djurhälsostatusen i de omgivande vattnen,

eller

| b) | fler än en anläggning där varje anläggning i delområdet uppfyller kriterierna i punkt 3.1 a och punkterna 3.2–3.6, men som på grund av omfattande flyttning av djur mellan anläggningarna, skall betraktas som en enda epidemiologisk enhet och där samtliga anläggningar har ett gemensamt system för biosäkerhet. |
| --- | --- |

b)

fler än en anläggning där varje anläggning i delområdet uppfyller kriterierna i punkt 3.1 a och punkterna 3.2–3.6, men som på grund av omfattande flyttning av djur mellan anläggningarna, skall betraktas som en enda epidemiologisk enhet och där samtliga anläggningar har ett gemensamt system för biosäkerhet.

| 3.2 | Vattenförsörjningen till ett delområde skall ske på följande sätt, nämligen






  a) | genom ett vattenreningsverk där relevanta patogener inaktiveras, i syfte att minska risken för att sjukdomen införs till en godtagbar nivå,
  eller |
| --- | --- | --- |

3.2

Vattenförsörjningen till ett delområde skall ske på följande sätt, nämligen

a)

genom ett vattenreningsverk där relevanta patogener inaktiveras, i syfte att minska risken för att sjukdomen införs till en godtagbar nivå,

eller

| b) | direkt från en brunn, ett borrhål eller en naturlig källa. Om vattentäkten befinner sig utanför anläggningen skall vattnet ledas direkt dit genom en vattenledning. |
| --- | --- |

b)

direkt från en brunn, ett borrhål eller en naturlig källa. Om vattentäkten befinner sig utanför anläggningen skall vattnet ledas direkt dit genom en vattenledning.

| 3.3 | Det skall finnas naturliga eller konstgjorda barriärer som hindrar vattenlevande djur från att ta sig in från de omgivande vattendragen till de enskilda anläggningarna i ett delområde. |
| --- | --- |

3.3

Det skall finnas naturliga eller konstgjorda barriärer som hindrar vattenlevande djur från att ta sig in från de omgivande vattendragen till de enskilda anläggningarna i ett delområde.

| 3.4 | Delområdet skall i tillämpliga fall skyddas mot översvämning och vatten som tränger in från omgivande vattendrag. |
| --- | --- |

3.4

Delområdet skall i tillämpliga fall skyddas mot översvämning och vatten som tränger in från omgivande vattendrag.

| 3.5 | Delområdet skall uppfylla kraven i del I.2 i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

3.5

Delområdet skall uppfylla kraven i del I.2 i tillämpliga delar.

| 3.6 | Ett delområde skall vara föremål för ytterligare åtgärder som den behöriga myndigheten kan fastställa om det är nödvändigt för att förhindra att sjukdomar förs in. Dessa åtgärder kan omfatta inrättandet av ytterligare skydd mot införande av eventuella bärare av patogener. |
| --- | --- |

3.6

Ett delområde skall vara föremål för ytterligare åtgärder som den behöriga myndigheten kan fastställa om det är nödvändigt för att förhindra att sjukdomar förs in. Dessa åtgärder kan omfatta inrättandet av ytterligare skydd mot införande av eventuella bärare av patogener.

| 3.7 | Genomförandeåtgärder för punkt 3.2 a skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2. |
| --- | --- |

3.7

Genomförandeåtgärder för punkt 3.2 a skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 62.2.

| 4. | Särskilda bestämmelser för enskilda anläggningar som inleder eller återupptar verksamheten






  4.1 | En ny anläggning, som uppfyller kraven i punkterna 3.1 a och 3.2–3.6, men som inleder sin verksamhet med vattenbruksdjur från ett delområde som förklarats sjukdomsfritt kan anses sjukdomsfri utan att den provtagning görs som normalt krävs för godkännande. |
| --- | --- | --- |

4.

Särskilda bestämmelser för enskilda anläggningar som inleder eller återupptar verksamheten

4.1

En ny anläggning, som uppfyller kraven i punkterna 3.1 a och 3.2–3.6, men som inleder sin verksamhet med vattenbruksdjur från ett delområde som förklarats sjukdomsfritt kan anses sjukdomsfri utan att den provtagning görs som normalt krävs för godkännande.

| 4.2 | En ny anläggning som efter ett uppehåll återupptar sin verksamhet med vattenbruksdjur från ett delområde som förklarats sjukdomsfritt, och som uppfyller kraven i punkterna 3.1 a och 3.2–3.6, kan anses sjukdomsfri utan att den provtagning görs som normalt krävs för godkännande, under följande förutsättningar:






  a) | Den behöriga myndigheten känner till anläggningens hälsobakgrund under dess fyra senaste verksamhetsår. Om anläggningen i fråga varit i bruk kortare tid än fyra år skall dock den faktiska verksamhetstiden beaktas. |
| --- | --- | --- |

4.2

En ny anläggning som efter ett uppehåll återupptar sin verksamhet med vattenbruksdjur från ett delområde som förklarats sjukdomsfritt, och som uppfyller kraven i punkterna 3.1 a och 3.2–3.6, kan anses sjukdomsfri utan att den provtagning görs som normalt krävs för godkännande, under följande förutsättningar:

a)

Den behöriga myndigheten känner till anläggningens hälsobakgrund under dess fyra senaste verksamhetsår. Om anläggningen i fråga varit i bruk kortare tid än fyra år skall dock den faktiska verksamhetstiden beaktas.

| b) | Anläggningen har inte varit föremål för sanitära åtgärder med avseende på de sjukdomar som anges i del II i bilaga IV, och några sådana sjukdomar har inte tidigare förekommit inom anläggningen. |
| --- | --- |

b)

Anläggningen har inte varit föremål för sanitära åtgärder med avseende på de sjukdomar som anges i del II i bilaga IV, och några sådana sjukdomar har inte tidigare förekommit inom anläggningen.

| c) | Innan vattenbruksdjur, ägg eller könsceller förs in till anläggningen skall denna rengöras och desinficeras och vid behov därefter ha ett driftuppehåll. |
| --- | --- |

c)

Innan vattenbruksdjur, ägg eller könsceller förs in till anläggningen skall denna rengöras och desinficeras och vid behov därefter ha ett driftuppehåll.

---

BILAGA VI

Laboratoriernas funktioner och uppgifter

DEL I

Gemenskapens referenslaboratorier

| 1. | För att utses till gemenskapens referenslaboratorium i enlighet med artikel 55 skall laboratorierna uppfylla kraven nedan. De skall






  a) | ha kompetent personal med tillräcklig utbildning i de diagnostiska metoder och analysmetoder som tillämpas inom deras behörighetsområde samt utbildad personal att tillgå i krissituationer som kan uppstå i gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

1.

För att utses till gemenskapens referenslaboratorium i enlighet med artikel 55 skall laboratorierna uppfylla kraven nedan. De skall

a)

ha kompetent personal med tillräcklig utbildning i de diagnostiska metoder och analysmetoder som tillämpas inom deras behörighetsområde samt utbildad personal att tillgå i krissituationer som kan uppstå i gemenskapen,

| b) | förfoga över den utrustning och de produkter som krävs för att utföra de ålagda uppgifterna, |
| --- | --- |

b)

förfoga över den utrustning och de produkter som krävs för att utföra de ålagda uppgifterna,

| c) | ha lämplig administrativ uppbyggnad, |
| --- | --- |

c)

ha lämplig administrativ uppbyggnad,

| d) | se till att deras personal respekterar vissa ämnens, resultats eller meddelandens konfidentiella karaktär, |
| --- | --- |

d)

se till att deras personal respekterar vissa ämnens, resultats eller meddelandens konfidentiella karaktär,

| e) | ha tillräckliga kunskaper om internationella standarder och internationell praxis, |
| --- | --- |

e)

ha tillräckliga kunskaper om internationella standarder och internationell praxis,

| f) | i tillämpliga fall förfoga över en aktualiserad förteckning över tillgängliga referenssubstanser och reagenser samt en aktualiserad förteckning över tillverkare och leverantörer av dessa substanser och reagenser, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall förfoga över en aktualiserad förteckning över tillgängliga referenssubstanser och reagenser samt en aktualiserad förteckning över tillverkare och leverantörer av dessa substanser och reagenser,

| g) | ta i beaktande den forskning som bedrivs i medlemsstaterna och i gemenskapen. |
| --- | --- |

g)

ta i beaktande den forskning som bedrivs i medlemsstaterna och i gemenskapen.

| 2. | Kommissionen kan dock endast utse laboratorier som arbetar och som bedöms och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:






  a) | EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”. |
| --- | --- | --- |

2.

Kommissionen kan dock endast utse laboratorier som arbetar och som bedöms och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:

a)

EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”.

| b) | EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”. |
| --- | --- |

b)

EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”.

| c) | EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”. |
| --- | --- |

c)

EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”.

| 3. | Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 2 kan gälla enskilda test eller grupper av test. |
| --- | --- |

3.

Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 2 kan gälla enskilda test eller grupper av test.

| 4. | För en eller fler av de sjukdomar som faller under deras behörighet kan gemenskapens referenslaboratorier använda sig av den kompetens och kapacitet som finns vid laboratorier i andra medlemsstater eller i Eftaländerna, förutsatt att de berörda laboratorierna uppfyller kraven i punkterna 1–3 i denna bilaga. Om man vill använda sig av ett sådant samarbete skall detta anmälas i samband med den information som skall lämnas som grund för utseendet av laboratorierna i enlighet med artikel 55.1. Gemenskapens referenslaboratorium skall dock förbli kontaktpunkt för de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna och för kommissionen. |
| --- | --- |

4.

För en eller fler av de sjukdomar som faller under deras behörighet kan gemenskapens referenslaboratorier använda sig av den kompetens och kapacitet som finns vid laboratorier i andra medlemsstater eller i Eftaländerna, förutsatt att de berörda laboratorierna uppfyller kraven i punkterna 1–3 i denna bilaga. Om man vill använda sig av ett sådant samarbete skall detta anmälas i samband med den information som skall lämnas som grund för utseendet av laboratorierna i enlighet med artikel 55.1. Gemenskapens referenslaboratorium skall dock förbli kontaktpunkt för de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna och för kommissionen.

| 5. | Gemenskapens referenslaboratorier skall ha följande uppgifter:






  a) | De skall i samråd med kommissionen samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de berörda sjukdomarna, särskilt genom att






  i) | bestämma, lagra och i tillämpliga fall leverera stammar av den berörda sjukdomens patogen för att främja de diagnostiska tjänsterna i gemenskapen, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Gemenskapens referenslaboratorier skall ha följande uppgifter:

a)

De skall i samråd med kommissionen samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de berörda sjukdomarna, särskilt genom att

i)

bestämma, lagra och i tillämpliga fall leverera stammar av den berörda sjukdomens patogen för att främja de diagnostiska tjänsterna i gemenskapen,

| ii) | förse de nationella referenslaboratorierna med standardserum och andra referensreagenser för att standardisera de test och reagenser som används i de enskilda medlemsstaterna, i de fall där det krävs serologiska test, |
| --- | --- |

ii)

förse de nationella referenslaboratorierna med standardserum och andra referensreagenser för att standardisera de test och reagenser som används i de enskilda medlemsstaterna, i de fall där det krävs serologiska test,

| iii) | anordna regelbundna provningsjämförelser (ringtest) på gemenskapsnivå av diagnostiska metoder med de nationella referenslaboratorier som utsetts av medlemsstaterna, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i gemenskapen, och |
| --- | --- |

iii)

anordna regelbundna provningsjämförelser (ringtest) på gemenskapsnivå av diagnostiska metoder med de nationella referenslaboratorier som utsetts av medlemsstaterna, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i gemenskapen, och

| iv) | besitta sakkunskap i fråga om sjukdomens patogen och eventuellt andra patogener för att snabbt kunna ställa en differentialdiagnos. |
| --- | --- |

iv)

besitta sakkunskap i fråga om sjukdomens patogen och eventuellt andra patogener för att snabbt kunna ställa en differentialdiagnos.

| b) | De skall aktivt bidra till att sjukdomar som bryter ut i medlemsstaterna identifieras, genom att ta emot isolat av patogenen för bekräftelse av diagnosen samt för karakterisering och epizootiologiska undersökningar. |
| --- | --- |

b)

De skall aktivt bidra till att sjukdomar som bryter ut i medlemsstaterna identifieras, genom att ta emot isolat av patogenen för bekräftelse av diagnosen samt för karakterisering och epizootiologiska undersökningar.

| c) | De skall underlätta utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik för att harmonisera de diagnostiska metoderna i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

De skall underlätta utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik för att harmonisera de diagnostiska metoderna i hela gemenskapen.

| d) | De skall samarbeta i fråga om metoder för diagnostisering av djursjukdomar som ingår i deras behörighetsområde med behöriga laboratorier i tredjeländer där dessa sjukdomar är utbredda. |
| --- | --- |

d)

De skall samarbeta i fråga om metoder för diagnostisering av djursjukdomar som ingår i deras behörighetsområde med behöriga laboratorier i tredjeländer där dessa sjukdomar är utbredda.

| e) | De skall samarbeta med OIE:s referenslaboratorier när det gäller exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV och som de är ansvariga för. |
| --- | --- |

e)

De skall samarbeta med OIE:s referenslaboratorier när det gäller exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV och som de är ansvariga för.

| f) | De skall sammanställa och tillhandahålla information om exotiska och endemiska sjukdomar som potentiellt kan spridas till gemenskapens vattenbruk. |
| --- | --- |

f)

De skall sammanställa och tillhandahålla information om exotiska och endemiska sjukdomar som potentiellt kan spridas till gemenskapens vattenbruk.

DEL II

Nationella referenslaboratorier

| 1. | De nationella referenslaboratorier som utsetts i enlighet med artikel 56 skall ansvara för samordningen av de diagnostiska normerna och metoderna inom sina ansvarsområden i medlemsstaten i fråga. Dessa nationella referenslaboratorier skall ha följande uppgifter:






  a) | De skall åta sig att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten om de känner till att det finns misstanke om någon av de sjukdomar som anges i bilaga IV. |
| --- | --- | --- |

1.

De nationella referenslaboratorier som utsetts i enlighet med artikel 56 skall ansvara för samordningen av de diagnostiska normerna och metoderna inom sina ansvarsområden i medlemsstaten i fråga. Dessa nationella referenslaboratorier skall ha följande uppgifter:

a)

De skall åta sig att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten om de känner till att det finns misstanke om någon av de sjukdomar som anges i bilaga IV.

| b) | De skall i samråd med berört gemenskapens referenslaboratorium samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de sjukdomar som omfattas av laboratoriets ansvarsområde. |
| --- | --- |

b)

De skall i samråd med berört gemenskapens referenslaboratorium samordna de metoder som används i medlemsstaterna för att identifiera de sjukdomar som omfattas av laboratoriets ansvarsområde.

| c) | De skall aktivt bidra till att sjukdomar som bryter ut identifieras, genom att ta emot isolat av patogenen för bekräftelse av diagnosen samt för karakterisering och epizootiologiska undersökningar. |
| --- | --- |

c)

De skall aktivt bidra till att sjukdomar som bryter ut identifieras, genom att ta emot isolat av patogenen för bekräftelse av diagnosen samt för karakterisering och epizootiologiska undersökningar.

| d) | De skall underlätta utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik för att harmonisera de diagnostiska metoderna i medlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

De skall underlätta utbildning och vidareutbildning av experter på laboratoriediagnostik för att harmonisera de diagnostiska metoderna i medlemsstaten.

| e) | De skall se till att samtliga positiva resultat vid samtliga utbrott av sådana exotiska sjukdomar som anges i del II av bilaga IV bekräftas, liksom primära utbrott av andra än exotiska sjukdomar enligt den bilagan. |
| --- | --- |

e)

De skall se till att samtliga positiva resultat vid samtliga utbrott av sådana exotiska sjukdomar som anges i del II av bilaga IV bekräftas, liksom primära utbrott av andra än exotiska sjukdomar enligt den bilagan.

| f) | De skall anordna regelbundna provningsjämförelser (ringtest) på nationell nivå av diagnostiska förfaranden med de laboratorier som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 57, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i medlemsstaten. |
| --- | --- |

f)

De skall anordna regelbundna provningsjämförelser (ringtest) på nationell nivå av diagnostiska förfaranden med de laboratorier som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 57, i syfte att tillhandahålla information om de diagnostiska metoder som används och om resultaten av de analyser som utförts i medlemsstaten.

| g) | De skall samarbeta med det gemenskapens referenslaboratorium som avses i artikel 55 och delta i de provningsjämförelser som anordnas av gemenskapens referenslaboratorier. |
| --- | --- |

g)

De skall samarbeta med det gemenskapens referenslaboratorium som avses i artikel 55 och delta i de provningsjämförelser som anordnas av gemenskapens referenslaboratorier.

| h) | De skall se till att dialogen med de nationella behöriga myndigheterna är regelbunden och öppen. |
| --- | --- |

h)

De skall se till att dialogen med de nationella behöriga myndigheterna är regelbunden och öppen.

| i) | De skall arbeta samt bedömas och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:






  i) | EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”. |
| --- | --- | --- |

i)

De skall arbeta samt bedömas och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:

i)

EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”.

| ii) | EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”. |
| --- | --- |

ii)

EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”.

| iii) | EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”. |
| --- | --- |

iii)

EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”.

| 2. | Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 1 i kan gälla enskilda test eller grupper av test. |
| --- | --- |

2.

Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 1 i kan gälla enskilda test eller grupper av test.

| 3. | Medlemsstaterna får utse nationella referenslaboratorier som inte uppfyller kraven i punkt 1 ii i denna del, om det är praktiskt svårt att arbeta enligt EN ISO/IEC 17025, förutsatt att laboratoriets kvalitetsledningssystem stämmer överens med riktlinjerna i ISO 9001. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får utse nationella referenslaboratorier som inte uppfyller kraven i punkt 1 ii i denna del, om det är praktiskt svårt att arbeta enligt EN ISO/IEC 17025, förutsatt att laboratoriets kvalitetsledningssystem stämmer överens med riktlinjerna i ISO 9001.

| 4. | Medlemsstaterna får ge ett nationellt referenslaboratorium på sitt territorium tillstånd att använda sig av den kompetens och kapacitet som finns vid andra laboratorier som utsetts i enlighet med artikel 57 när det gäller en eller fler av de sjukdomar som de har ansvar för, förutsatt att dessa laboratorier uppfyller de relevanta kraven i denna del. Det nationella referenslaboratoriet skall dock förbli kontaktpunkt för den behöriga centrala myndigheten i medlemsstaten och för gemenskapens referenslaboratorium. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna får ge ett nationellt referenslaboratorium på sitt territorium tillstånd att använda sig av den kompetens och kapacitet som finns vid andra laboratorier som utsetts i enlighet med artikel 57 när det gäller en eller fler av de sjukdomar som de har ansvar för, förutsatt att dessa laboratorier uppfyller de relevanta kraven i denna del. Det nationella referenslaboratoriet skall dock förbli kontaktpunkt för den behöriga centrala myndigheten i medlemsstaten och för gemenskapens referenslaboratorium.

DEL III

Utsedda laboratorier i medlemsstaterna

| 1. | Den behöriga myndigheten i en medlemsstat skall utse laboratorier för diagnostiska tjänster enligt artikel 57 endast om de uppfyller kraven nedan. Laboratorierna skall göra följande:






  a) | Åta sig att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten om de känner till att det finns misstanke om någon av de sjukdomar som anges i bilaga IV. |
| --- | --- | --- |

1.

Den behöriga myndigheten i en medlemsstat skall utse laboratorier för diagnostiska tjänster enligt artikel 57 endast om de uppfyller kraven nedan. Laboratorierna skall göra följande:

a)

Åta sig att utan dröjsmål meddela den behöriga myndigheten om de känner till att det finns misstanke om någon av de sjukdomar som anges i bilaga IV.

| b) | Åta sig att delta i de provningsjämförelser (ringtest) av diagnostiska förfaranden som anordnas av det nationella referenslaboratoriet. |
| --- | --- |

b)

Åta sig att delta i de provningsjämförelser (ringtest) av diagnostiska förfaranden som anordnas av det nationella referenslaboratoriet.

| c) | Arbeta samt bedömas och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:






  i) | EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”. |
| --- | --- | --- |

c)

Arbeta samt bedömas och ackrediteras i enlighet med följande europeiska standarder, med beaktande av de kriterier för olika testmetoder som fastställs i detta direktiv:

i)

EN ISO/IEC 17025 ”Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier”.

| ii) | EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”. |
| --- | --- |

ii)

EN 45002 ”Provningslaboratorier – Allmänna krav för bedömning”.

| iii) | EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”. |
| --- | --- |

iii)

EN 45003 ”Calibration and testing laboratory accreditation system – General requirements for operation and recognition”.

| 2. | Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 1 c kan gälla enskilda test eller grupper av test. |
| --- | --- |

2.

Den ackreditering och bedömning av laboratorier som avses i punkt 1 c kan gälla enskilda test eller grupper av test.

| 3. | Medlemsstaterna får utse laboratorier som inte uppfyller kraven i punkt 1 c i i denna del, om det är praktiskt svårt att arbeta enligt EN ISO/IEC 17025, förutsatt att laboratoriets kvalitetsledningssystem stämmer överens med riktlinjerna i ISO 9001. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får utse laboratorier som inte uppfyller kraven i punkt 1 c i i denna del, om det är praktiskt svårt att arbeta enligt EN ISO/IEC 17025, förutsatt att laboratoriets kvalitetsledningssystem stämmer överens med riktlinjerna i ISO 9001.

| 4. | Den behöriga myndigheten skall återkalla utseendet om villkoren i denna bilaga inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

4.

Den behöriga myndigheten skall återkalla utseendet om villkoren i denna bilaga inte längre uppfylls.

---

BILAGA VII

KRITERIER OCH KRAV FÖR BEREDSKAPSPLANER

Medlemsstaterna skall se till att beredskapsplanerna uppfyller minst följande krav:

| 1. | Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att det finns rättsligt underlag för att genomföra beredskapsplanerna och sätta snabba och framgångsrika utrotningsåtgärder i verket. |
| --- | --- |

1.

Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att det finns rättsligt underlag för att genomföra beredskapsplanerna och sätta snabba och framgångsrika utrotningsåtgärder i verket.

| 2. | Åtgärder måste vidtas för att säkerställa tillgång till krisfonder, budgetmedel och ekonomiska resurser för att täcka alla aspekter av kampen mot de exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder måste vidtas för att säkerställa tillgång till krisfonder, budgetmedel och ekonomiska resurser för att täcka alla aspekter av kampen mot de exotiska sjukdomar som förtecknas i del II i bilaga IV.

| 3. | En ledningsstruktur skall upprättas för att garantera en snabb och effektiv beslutsprocess för hantering av exotiska sjukdomar enligt bilaga IV eller av nya sjukdomar. Det övergripande ansvaret för bekämpningsstrategierna måste handhas av ett centralt beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

3.

En ledningsstruktur skall upprättas för att garantera en snabb och effektiv beslutsprocess för hantering av exotiska sjukdomar enligt bilaga IV eller av nya sjukdomar. Det övergripande ansvaret för bekämpningsstrategierna måste handhas av ett centralt beslutsfattande organ.

| 4. | Detaljerade planer måste finnas tillgängliga så att medlemsstaterna har beredskap att omedelbart inrätta lokala centra för sjukdomsbekämpning i händelse av ett utbrott av en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV eller av en ny sjukdom, och att lokalt vidta åtgärder för att bekämpa sjukdomen och skydda miljön. |
| --- | --- |

4.

Detaljerade planer måste finnas tillgängliga så att medlemsstaterna har beredskap att omedelbart inrätta lokala centra för sjukdomsbekämpning i händelse av ett utbrott av en exotisk sjukdom som förtecknas i del II i bilaga IV eller av en ny sjukdom, och att lokalt vidta åtgärder för att bekämpa sjukdomen och skydda miljön.

| 5. | Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter samarbetar med behöriga miljöskyddsmyndigheter och miljöskyddsorgan så att veterinära åtgärder och miljöskyddsåtgärder kan samordnas. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter samarbetar med behöriga miljöskyddsmyndigheter och miljöskyddsorgan så att veterinära åtgärder och miljöskyddsåtgärder kan samordnas.

| 6. | Det skall finnas tillräckliga resurser för att kunna vidta snabba och effektiva åtgärder, vilket skall innefatta personal, utrustning och laboratoriekapacitet. |
| --- | --- |

6.

Det skall finnas tillräckliga resurser för att kunna vidta snabba och effektiva åtgärder, vilket skall innefatta personal, utrustning och laboratoriekapacitet.

| 7. | En aktuell handbok skall finnas att tillgå med detaljerade, omfattande och praktiska beskrivningar av samtliga insatser, förfaranden, instruktioner och bekämpningsåtgärder som skall ingå i kontrollen av exotiska sjukdomar enligt del II i bilaga IV eller av nya sjukdomar. |
| --- | --- |

7.

En aktuell handbok skall finnas att tillgå med detaljerade, omfattande och praktiska beskrivningar av samtliga insatser, förfaranden, instruktioner och bekämpningsåtgärder som skall ingå i kontrollen av exotiska sjukdomar enligt del II i bilaga IV eller av nya sjukdomar.

| 8. | Detaljerade planer vad gäller nödvaccinering måste i tillämpliga fall finnas att tillgå. |
| --- | --- |

8.

Detaljerade planer vad gäller nödvaccinering måste i tillämpliga fall finnas att tillgå.

| 9. | Personalen måste ges tillfälle att regelbundet delta i utbildning om kliniska tecken på epidemiologisk undersökning och bekämpning av epizootiska sjukdomar i beredskapsövningar i realtid samt i kommunikationsutbildning så att de kan anordna fortlöpande informationskampanjer om sjukdomarna för myndigheter, odlare och veterinärer. |
| --- | --- |

9.

Personalen måste ges tillfälle att regelbundet delta i utbildning om kliniska tecken på epidemiologisk undersökning och bekämpning av epizootiska sjukdomar i beredskapsövningar i realtid samt i kommunikationsutbildning så att de kan anordna fortlöpande informationskampanjer om sjukdomarna för myndigheter, odlare och veterinärer.

| 10. | Beredskapsplanerna måste utarbetas med beaktande av de resurser som är nödvändiga för bekämpning av ett stort antal utbrott inom en kort tid. |
| --- | --- |

10.

Beredskapsplanerna måste utarbetas med beaktande av de resurser som är nödvändiga för bekämpning av ett stort antal utbrott inom en kort tid.

| 11. | Utan att det påverkar de veterinärmedicinska kraven i förordning (EG) nr 1774/2002 skall beredskapsplanerna utarbetas på ett sådant sätt att man i händelse av ett sjukdomsutbrott kan bortskaffa stora mängder djurkroppar och animaliskt avfall från vattenlevande djur utan fara för människors och djurs hälsa, med användning av processer eller metoder som förhindrar miljöskador och som i synnerhet innebär






  i) | minsta möjliga risk för mark, luft, yt- och grundvatten eller för växter och djur, |
| --- | --- | --- |

11.

Utan att det påverkar de veterinärmedicinska kraven i förordning (EG) nr 1774/2002 skall beredskapsplanerna utarbetas på ett sådant sätt att man i händelse av ett sjukdomsutbrott kan bortskaffa stora mängder djurkroppar och animaliskt avfall från vattenlevande djur utan fara för människors och djurs hälsa, med användning av processer eller metoder som förhindrar miljöskador och som i synnerhet innebär

i)

minsta möjliga risk för mark, luft, yt- och grundvatten eller för växter och djur,

| ii) | minsta möjliga olägenhet genom buller eller lukt, |
| --- | --- |

ii)

minsta möjliga olägenhet genom buller eller lukt,

| iii) | minsta möjliga negativa effekter på naturen eller områden av särskilt intresse. |
| --- | --- |

iii)

minsta möjliga negativa effekter på naturen eller områden av särskilt intresse.

| 12. | Dessa planer måste inbegripa identifiering av lämpliga platser samt åtaganden för behandling eller bortskaffande av djurkroppar och animaliskt avfall i händelse av ett utbrott i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

12.

Dessa planer måste inbegripa identifiering av lämpliga platser samt åtaganden för behandling eller bortskaffande av djurkroppar och animaliskt avfall i händelse av ett utbrott i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002.

---

BILAGA VIII

JÄMFÖRELSETABELL

| Detta direktiv | Upphävda direktiv |
| --- | --- |
| | 91/67/EEG | 93/53/EEG | 95/70/EG |
| Artikel 1.1 a | Artikel 1
  första stycket | — | — |
| Artikel 1.1 b | — | — | — |
| Artikel 1.1 c | — | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 1.2 | — | Artikel 20.2 | Artikel 12.2 |
| Artikel 2.1 | — | — | — |
| Artikel 2.2 | — | — | — |
| Artikel 2.3 | Artikel 1
  andra stycket | — | — |
| Artikel 3 | Artikel 2 | Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 4 | — | — | — |
| Artikel 5 | — | — | — |
| Artikel 6 | — | — | — |
| Artikel 7 | — | — | — |
| Artikel 8.1 | — | Artikel 3.2 | Artikel 3.2 |
| Artikel 8.2 | — | — | — |
| Artikel 8.3 | — | — | — |
| Artikel 8.4 | — | — | — |
| Artikel 9 | — | — | — |
| Artikel 10 | — | — | Artikel 4 |
| Artikel 11 | — | — | — |
| Artikel 12 | — | — | — |
| Artikel 13.1 | Artikel 4 första stycket | — | — |
| Artikel 13.2 | Artikel 4 andra stycket | — | — |
| Artikel 14.1 a | Artikel 7.1
  Artikel 8.1 | — | — |
| Artikel 14.1 b | — | — | — |
| Artikel 14.2 | Artikel 16.1 | — | — |
| Artikel 14.3 | Artikel 16.1 | — | — |
| Artikel 14.4 | — | — | — |
| Artikel 15.1 | Artikel 3.1 a och 3.2 | — | — |
| Artikel 15.2 | — | — | — |
| Artikel 15.3 | Artikel 3.1 b och 3.2 | — | — |
| Artikel 15.4 | — | — | — |
| Artikel 16.1 | Artikel 7.1 a första meningen
  Artikel 7.1 b
  Artikel 8.1 a
  Artikel 8.1 b | — | — |
| Artikel 16.2 | — | — | — |
| Artikel 17 | — | — | — |
| Artikel 18.1 | Artikel 9 | — | — |
| Artikel 18.2 | — | — | — |
| Artikel 19.1 | — | — | — |
| Artikel 19.2 | Artikel 9.2 | — | — |
| Artikel 20 | Artikel 14.3 | — | — |
| Artikel 21 | — | — | — |
| Artikel 22 | Artikel 19.1 | — | — |
| Artikel 23.1 | — | — | — |
| Artikel 23.2 | Artikel 22 | — | — |
| Artikel 23.3 | Artikel 19.2 | — | — |
| Artikel 23.4 | Artikel 19.3 | — | — |
| Artikel 23.5 | — | — | — |
| Artikel 24 | Artikel 21 | — | — |
| Artikel 25 a | Artikel 20 | — | — |
| Artikel 25 b | — | — | — |
| Artikel 25 c | — | — | — |
| Artikel 25 d | Artikel 21.2 | — | — |
| Artikel 25 e | — | — | — |
| Artikel 26 | — | Artikel 4 | Artikel 5.1 |
| Artikel 27 | — | — | Artikel 5.5 |
| Artikel 28 a | — | Artikel 5.1
  Artikel 10.1 a | Artikel 5.2 a |
| Artikel 28 b | — | Artikel 5.2 b
  Artikel 10.1 c | Artikel 5.2 b |
| Artikel 29.1 | — | Artikel 5.2 h
  Artikel 6 a sjunde strecksatsen
  Artikel 8.1
  Artikel 9.1 första meningen
  Artikel 10.1 b | Artikel 4.1 tredje stycket tredje strecksatsen
  Artikel 5.4 första och fjärde styckena |
| Artikel 29.2 | — | Artikel 5.2 i | Artikel 5.4 andra och fjärde styckena |
| Artikel 29.3 | — | Artikel 6 b
  Artikel 6 d
  Artikel 8.2
  Artikel 8.3
  Artikel 9.2 | — |
| Artikel 29.4 | — | Artikel 5.2 i andra stycket | — |
| Artikel 30 | — | Artikel 5.4 | Artikel 5.3 |
| Artikel 31 | — | — | — |
| Artikel 32 | — | Artikel 5.2 Artikel 6 | Artikel 4.1 tredje stycketandra strecksatsen, artikel 5.2 b, artikel 5.4 tredje och fjärde styckena |
| Artikel 33.1 | Artikel 3.3 | Artikel 6 a fjärde strecksatsen | — |
| Artikel 33.2 | — | Artikel 6 a fjärde strecksatsen | — |
| Artikel 33.3 | — | — | — |
| Artikel 33.4 | — | — | — |
| Artikel 34.1 | — | Artikel 5.2 c
  Artikel 6 a första och tredje strecksatserna | — |
| Artikel 34.2 | — | Artikel 6 a fjärde strecksatsen | — |
| Artikel 35 | — | Artikel 6 a andra, femte och sjätte strecksatserna | — |
| Artikel 36 | — | — | — |
| Artikel 37 a | — | — | — |
| Artikel 37 b | — | — | Artikel 5.3 |
| Artikel 38.1 | — | Artikel 9.1 andra meningen | — |
| Artikel 38.2 | — | Artikel 9.3 | — |
| Artikel 38.3 | — | — | — |
| Artikel 39 a | — | Artikel 10.1 c | Artikel 4.1 tredje stycket första strecksatsen |
| Artikel 39 b | — | — | — |
| Artikel 39 c | — | Artikel 10.1 c | — |
| Artikel 39 d | — | — | — |
| Artikel 40 | — | Artikel 7 | — |
| Artikel 41 | — | — | — |
| Artikel 42 | — | — | — |
| Artikel 43 | — | — | — |
| Artikel 44.1 | Artikel 10 | Artikel 10.2 | — |
| Artikel 44.2 | Artikel 10 | Artikel 10.2 | — |
| Artikel 45 | Artikel 10.1 | — | — |
| Artikel 46 | — | — | — |
| Artikel 47 | — | Artikel 6 a första strecksatsen
  Artikel 15 | — |
| Artikel 48.1 | — | Artikel 14.1 | — |
| Artikel 48.2 | — | Artikel 14.1 | — |
| Artikel 48.3 | — | — | — |
| Artikel 48.4 | — | — | — |
| Artikel 49.1 | Artikel 5.1 | — | — |
| Artikel 49.2 | — | — | — |
| Artikel 49.3 | Artikel 15 | — | — |
| Artikel 50.1 | Artikel 5.1
  Artikel 6.1 | — | — |
| Artikel 50.2 | — | — | — |
| Artikel 50.3 | Artikel 5.1 | — | — |
| Artikel 50.4 | Artikel 15 | — | — |
| Artikel 51.1 | — | — | — |
| Artikel 51.2 | Artikel 5.2 | — | — |
| Artikel 52 | — | — | — |
| Artikel 53.1 | — | — | — |
| Artikel 53.2 | — | — | — |
| Artikel 53.3 | — | Artikel 9.1 andra meningen | — |
| Artikel 54.1 | — | — | — |
| Artikel 54.2 | — | Artikel 6 d
  Artikel 8.3 | — |
| Artikel 54.3 | — | — | — |
| Artikel 55.1 | — | Artikel 13.1 | Artikel 7.1 |
| Artikel 55.2 | — | Artikel 13.2 | Artikel 7.2 |
| Artikel 55.3 | — | — | — |
| Artikel 56.1 | — | Artikel 12.1
  Artikel 12.4 | Artikel 6.2
  Artikel 6.3 |
| Artikel 56.2 | — | — | — |
| Artikel 56.3 | — | Artikel 12.6 | Artikel 6.5 |
| Artikel 56.4 | — | — | — |
| Artikel 56.5 | — | Artikel 12.1
  Artikel 12.3 | Artikel 6.2 |
| Artikel 57 a | — | Artikel 11.2 | — |
| Artikel 57 b | — | Artikel 11.1 | Artikel 6.1 |
| Artikel 57 c | — | — | — |
| Artikel 58.1 | Artikel 17 | Artikel 16 | Artikel 8 |
| Artikel 58.2 | Artikel 22 | — | — |
| Artikel 58.3 | Artikel 17 | — | — |
| Artikel 59 | — | — | — |
| Artikel 60 | — | — | — |
| Artikel 61.1 | — | — | — |
| Artikel 61.2 | Artikel 25 | Artikel 18 | Artikel 9 |
| Artikel 61.3 | Artikel 9.3
  Artikel 17.2 | Artikel 18 a | Artikel 4.2
  Artikel 5.4 fjärde stycket
  Artikel 8.4 |
| Artikel 62 | Artikel 26
  Artikel 27 | Artikel 19 | Artikel 10 |
| Artikel 63 | — | — | — |
| Artikel 64 | — | — | — |
| Artikel 65 | Artikel 29 | Artikel 20 | Artikel 12 |
| Artikel 66 | — | — | Artikel 13 |
| Artikel 67 | Artikel 30 | Artikel 21 | Artikel 14 |

Detta direktiv

Upphävda direktiv

91/67/EEG

93/53/EEG

95/70/EG

Artikel 1.1 a

Artikel 1

första stycket

—

—

Artikel 1.1 b

—

—

—

Artikel 1.1 c

—

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1.2

—

Artikel 20.2

Artikel 12.2

Artikel 2.1

—

—

—

Artikel 2.2

—

—

—

Artikel 2.3

Artikel 1

andra stycket

—

—

Artikel 3

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 4

—

—

—

Artikel 5

—

—

—

Artikel 6

—

—

—

Artikel 7

—

—

—

Artikel 8.1

—

Artikel 3.2

Artikel 3.2

Artikel 8.2

—

—

—

Artikel 8.3

—

—

—

Artikel 8.4

—

—

—

Artikel 9

—

—

—

Artikel 10

—

—

Artikel 4

Artikel 11

—

—

—

Artikel 12

—

—

—

Artikel 13.1

Artikel 4 första stycket

—

—

Artikel 13.2

Artikel 4 andra stycket

—

—

Artikel 14.1 a

Artikel 7.1

Artikel 8.1

—

—

Artikel 14.1 b

—

—

—

Artikel 14.2

Artikel 16.1

—

—

Artikel 14.3

Artikel 16.1

—

—

Artikel 14.4

—

—

—

Artikel 15.1

Artikel 3.1 a och 3.2

—

—

Artikel 15.2

—

—

—

Artikel 15.3

Artikel 3.1 b och 3.2

—

—

Artikel 15.4

—

—

—

Artikel 16.1

Artikel 7.1 a första meningen

Artikel 7.1 b

Artikel 8.1 a

Artikel 8.1 b

—

—

Artikel 16.2

—

—

—

Artikel 17

—

—

—

Artikel 18.1

Artikel 9

—

—

Artikel 18.2

—

—

—

Artikel 19.1

—

—

—

Artikel 19.2

Artikel 9.2

—

—

Artikel 20

Artikel 14.3

—

—

Artikel 21

—

—

—

Artikel 22

Artikel 19.1

—

—

Artikel 23.1

—

—

—

Artikel 23.2

Artikel 22

—

—

Artikel 23.3

Artikel 19.2

—

—

Artikel 23.4

Artikel 19.3

—

—

Artikel 23.5

—

—

—

Artikel 24

Artikel 21

—

—

Artikel 25 a

Artikel 20

—

—

Artikel 25 b

—

—

—

Artikel 25 c

—

—

—

Artikel 25 d

Artikel 21.2

—

—

Artikel 25 e

—

—

—

Artikel 26

—

Artikel 4

Artikel 5.1

Artikel 27

—

—

Artikel 5.5

Artikel 28 a

—

Artikel 5.1

Artikel 10.1 a

Artikel 5.2 a

Artikel 28 b

—

Artikel 5.2 b

Artikel 10.1 c

Artikel 5.2 b

Artikel 29.1

—

Artikel 5.2 h

Artikel 6 a sjunde strecksatsen

Artikel 8.1

Artikel 9.1 första meningen

Artikel 10.1 b

Artikel 4.1 tredje stycket tredje strecksatsen

Artikel 5.4 första och fjärde styckena

Artikel 29.2

—

Artikel 5.2 i

Artikel 5.4 andra och fjärde styckena

Artikel 29.3

—

Artikel 6 b

Artikel 6 d

Artikel 8.2

Artikel 8.3

Artikel 9.2

—

Artikel 29.4

—

Artikel 5.2 i andra stycket

—

Artikel 30

—

Artikel 5.4

Artikel 5.3

Artikel 31

—

—

—

Artikel 32

—

Artikel 5.2 Artikel 6

Artikel 4.1 tredje stycketandra strecksatsen, artikel 5.2 b, artikel 5.4 tredje och fjärde styckena

Artikel 33.1

Artikel 3.3

Artikel 6 a fjärde strecksatsen

—

Artikel 33.2

—

Artikel 6 a fjärde strecksatsen

—

Artikel 33.3

—

—

—

Artikel 33.4

—

—

—

Artikel 34.1

—

Artikel 5.2 c

Artikel 6 a första och tredje strecksatserna

—

Artikel 34.2

—

Artikel 6 a fjärde strecksatsen

—

Artikel 35

—

Artikel 6 a andra, femte och sjätte strecksatserna

—

Artikel 36

—

—

—

Artikel 37 a

—

—

—

Artikel 37 b

—

—

Artikel 5.3

Artikel 38.1

—

Artikel 9.1 andra meningen

—

Artikel 38.2

—

Artikel 9.3

—

Artikel 38.3

—

—

—

Artikel 39 a

—

Artikel 10.1 c

Artikel 4.1 tredje stycket första strecksatsen

Artikel 39 b

—

—

—

Artikel 39 c

—

Artikel 10.1 c

—

Artikel 39 d

—

—

—

Artikel 40

—

Artikel 7

—

Artikel 41

—

—

—

Artikel 42

—

—

—

Artikel 43

—

—

—

Artikel 44.1

Artikel 10

Artikel 10.2

—

Artikel 44.2

Artikel 10

Artikel 10.2

—

Artikel 45

Artikel 10.1

—

—

Artikel 46

—

—

—

Artikel 47

—

Artikel 6 a första strecksatsen

Artikel 15

—

Artikel 48.1

—

Artikel 14.1

—

Artikel 48.2

—

Artikel 14.1

—

Artikel 48.3

—

—

—

Artikel 48.4

—

—

—

Artikel 49.1

Artikel 5.1

—

—

Artikel 49.2

—

—

—

Artikel 49.3

Artikel 15

—

—

Artikel 50.1

Artikel 5.1

Artikel 6.1

—

—

Artikel 50.2

—

—

—

Artikel 50.3

Artikel 5.1

—

—

Artikel 50.4

Artikel 15

—

—

Artikel 51.1

—

—

—

Artikel 51.2

Artikel 5.2

—

—

Artikel 52

—

—

—

Artikel 53.1

—

—

—

Artikel 53.2

—

—

—

Artikel 53.3

—

Artikel 9.1 andra meningen

—

Artikel 54.1

—

—

—

Artikel 54.2

—

Artikel 6 d

Artikel 8.3

—

Artikel 54.3

—

—

—

Artikel 55.1

—

Artikel 13.1

Artikel 7.1

Artikel 55.2

—

Artikel 13.2

Artikel 7.2

Artikel 55.3

—

—

—

Artikel 56.1

—

Artikel 12.1

Artikel 12.4

Artikel 6.2

Artikel 6.3

Artikel 56.2

—

—

—

Artikel 56.3

—

Artikel 12.6

Artikel 6.5

Artikel 56.4

—

—

—

Artikel 56.5

—

Artikel 12.1

Artikel 12.3

Artikel 6.2

Artikel 57 a

—

Artikel 11.2

—

Artikel 57 b

—

Artikel 11.1

Artikel 6.1

Artikel 57 c

—

—

—

Artikel 58.1

Artikel 17

Artikel 16

Artikel 8

Artikel 58.2

Artikel 22

—

—

Artikel 58.3

Artikel 17

—

—

Artikel 59

—

—

—

Artikel 60

—

—

—

Artikel 61.1

—

—

—

Artikel 61.2

Artikel 25

Artikel 18

Artikel 9

Artikel 61.3

Artikel 9.3

Artikel 17.2

Artikel 18 a

Artikel 4.2

Artikel 5.4 fjärde stycket

Artikel 8.4

Artikel 62

Artikel 26

Artikel 27

Artikel 19

Artikel 10

Artikel 63

—

—

—

Artikel 64

—

—

—

Artikel 65

Artikel 29

Artikel 20

Artikel 12

Artikel 66

—

—

Artikel 13

Artikel 67

Artikel 30

Artikel 21

Artikel 14

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/57

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 oktober 2006

om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet

(2006/782/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (3) har gemenskapen möjlighet att bevilja medlemsstaterna finansiellt stöd till bekämpning av vissa djursjukdomar. För närvarande är det enligt det beslutet också möjligt att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen till bekämpning av infektiös laxanemi (ILA) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN), sjukdomar som båda drabbar laxfiskar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (3) har gemenskapen möjlighet att bevilja medlemsstaterna finansiellt stöd till bekämpning av vissa djursjukdomar. För närvarande är det enligt det beslutet också möjligt att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen till bekämpning av infektiös laxanemi (ILA) och infektiös hematopoietisk nekros (IHN), sjukdomar som båda drabbar laxfiskar.

| (2) | När det gäller åtgärder för att bekämpa sjukdomar som infektiös laxanemi och infektiös hematopoietisk nekros kan finansiellt stöd från gemenskapen endast beviljas enligt rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4). |
| --- | --- |

(2)

När det gäller åtgärder för att bekämpa sjukdomar som infektiös laxanemi och infektiös hematopoietisk nekros kan finansiellt stöd från gemenskapen endast beviljas enligt rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4).

| (3) | Mot bakgrund av antagandet av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (5) bör beslut 90/424/EEG ändras så att gemenskapens finansiella stöd också kan beviljas för bekämpningsåtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bekämpa andra sjukdomar hos vattenbruksdjur, om inte annat följer av gemenskapens bestämmelser om bekämpning. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av antagandet av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (5) bör beslut 90/424/EEG ändras så att gemenskapens finansiella stöd också kan beviljas för bekämpningsåtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bekämpa andra sjukdomar hos vattenbruksdjur, om inte annat följer av gemenskapens bestämmelser om bekämpning.

| (4) | Medlemsstater kan få finansiellt stöd för att främja sin nationella fiskeri- och vattenbruksnäring i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6). Genom artikel 32 i den förordningen tillåts medlemsstaterna att anslå medel för bekämpning av sjukdomar inom vattenbruket enligt villkoren i beslut 90/424/EEG. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstater kan få finansiellt stöd för att främja sin nationella fiskeri- och vattenbruksnäring i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6). Genom artikel 32 i den förordningen tillåts medlemsstaterna att anslå medel för bekämpning av sjukdomar inom vattenbruket enligt villkoren i beslut 90/424/EEG.

| (5) | Medlen för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur bör anslås inom de operativa program som inrättas enligt förordning (EG) nr 1198/2006, vilkas budget fastställs i början av programperioden. |
| --- | --- |

(5)

Medlen för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur bör anslås inom de operativa program som inrättas enligt förordning (EG) nr 1198/2006, vilkas budget fastställs i början av programperioden.

| (6) | Finansiellt stöd från gemenskapen för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur bör granskas vad gäller överensstämmelsen med de bestämmelser om bekämpning som fastställs i direktiv 2006/88/EG, i enlighet med samma förfaranden som tillämpas på sådan granskning och bekämpning för vissa sjukdomar hos landlevande djur. |
| --- | --- |

(6)

Finansiellt stöd från gemenskapen för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur bör granskas vad gäller överensstämmelsen med de bestämmelser om bekämpning som fastställs i direktiv 2006/88/EG, i enlighet med samma förfaranden som tillämpas på sådan granskning och bekämpning för vissa sjukdomar hos landlevande djur.

| (7) | De förfaranden för finansiellt stöd som fastställs i beslut 90/424/EEG bör därför tillämpas även på finansiellt stöd för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur enligt förordning (EG) nr 1198/2006. |
| --- | --- |

(7)

De förfaranden för finansiellt stöd som fastställs i beslut 90/424/EEG bör därför tillämpas även på finansiellt stöd för bekämpning av sjukdomar hos vattenbruksdjur enligt förordning (EG) nr 1198/2006.

| (8) | Detta beslut bör bli tillämpligt samtidigt med direktiv 2006/88/EG. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut bör bli tillämpligt samtidigt med direktiv 2006/88/EG.

| (9) | Beslut 90/424/EEG bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 90/424/EEG bör därför ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 90/424/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3.1 skall följande strecksatser läggas till:






  — | ”epizootisk hematopoietisk nekros hos fisk (EHN), |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3.1 skall följande strecksatser läggas till:

—

”epizootisk hematopoietisk nekros hos fisk (EHN),

| — | epizootiskt ulcerativt syndrom hos fisk (EUS), |
| --- | --- |

—

epizootiskt ulcerativt syndrom hos fisk (EUS),

| — | infektion orsakad av Bonamia exitiosa, |
| --- | --- |

—

infektion orsakad av Bonamia exitiosa,

| — | infektion orsakad av Perkinsus marinus, |
| --- | --- |

—

infektion orsakad av Perkinsus marinus,

| — | infektion orsakad av Microcytos mackini, |
| --- | --- |

—

infektion orsakad av Microcytos mackini,

| — | Taura-syndrom hos kräftdjur, |
| --- | --- |

—

Taura-syndrom hos kräftdjur,

| — | Yellowhead disease hos kräftdjur.” |
| --- | --- |

—

Yellowhead disease hos kräftdjur.”

| 2. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 3b
  Medlemsstaterna får inom de operativa program som inrättas i enlighet med artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (7) anslå medel för bekämpning av de exotiska sjukdomar hos vattenbruksdjur som avses i artikel 3.1 i detta beslut, i enlighet med förfarandena i artikel 3.3, 3.4 och 3.5 i detta beslut, under förutsättning att de minimiåtgärder för bekämpning som fastställs i kapitel V avsnitt 3 i direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (8) efterlevs. |
| --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 3b

Medlemsstaterna får inom de operativa program som inrättas i enlighet med artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (7) anslå medel för bekämpning av de exotiska sjukdomar hos vattenbruksdjur som avses i artikel 3.1 i detta beslut, i enlighet med förfarandena i artikel 3.3, 3.4 och 3.5 i detta beslut, under förutsättning att de minimiåtgärder för bekämpning som fastställs i kapitel V avsnitt 3 i direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (8) efterlevs.

| 3. | Artikel 5.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   I enlighet med det förfarande som avses i artikel 41 får förteckningen i artikel 3.1, vartefter situationen förändras, kompletteras med sådana sjukdomar som skall anmälas i enlighet med rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (9) och sjukdomar som kan överföras till vattenbruksdjur. Förteckningen får också ändras eller förkortas för att beakta resultaten av de åtgärder som man beslutat om på gemenskapsnivå för att bekämpa vissa sjukdomar. |
| --- | --- |

3.

Artikel 5.2 skall ersättas med följande:

”2.   I enlighet med det förfarande som avses i artikel 41 får förteckningen i artikel 3.1, vartefter situationen förändras, kompletteras med sådana sjukdomar som skall anmälas i enlighet med rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (9) och sjukdomar som kan överföras till vattenbruksdjur. Förteckningen får också ändras eller förkortas för att beakta resultaten av de åtgärder som man beslutat om på gemenskapsnivå för att bekämpa vissa sjukdomar.

| 4. | Följande punkt skall läggas till i artikel 24:
  ”13.   Medlemsstaterna får inom de operativa program som inrättas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1198/2006 anslå medel för bekämpning av de sjukdomar hos vattenbruksdjur som anges i bilagan.
  Medlen skall anslås i enlighet med förfarandena i denna artikel, med följande justeringar:






  a) | Stödnivån skall överensstämma med nivån enligt förordning (EG) nr 1198/2006. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande punkt skall läggas till i artikel 24:

”13.   Medlemsstaterna får inom de operativa program som inrättas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1198/2006 anslå medel för bekämpning av de sjukdomar hos vattenbruksdjur som anges i bilagan.

Medlen skall anslås i enlighet med förfarandena i denna artikel, med följande justeringar:

a)

Stödnivån skall överensstämma med nivån enligt förordning (EG) nr 1198/2006.

| b) | Punkterna 8 och 9 i denna artikel skall inte tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 8 och 9 i denna artikel skall inte tillämpas.

Bekämpningen skall ske i enlighet med artikel 38.1 i direktiv 2006/88/EG eller inom ramen för ett bekämpningsprogram som inrättas, godkänns och genomförs i enlighet med artikel 44 i det direktivet.”

| 5. | Följande strecksatser skall läggas till i bilagan, Grupp 1:






  — | ”Vårviremi hos karp (SVC). |
| --- | --- | --- |

5.

Följande strecksatser skall läggas till i bilagan, Grupp 1:

—

”Vårviremi hos karp (SVC).

| — | Viral hemorragisk septikemi (VHS). |
| --- | --- |

—

Viral hemorragisk septikemi (VHS).

| — | Infektion orsakad av koiherpesvirus (KHV). |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av koiherpesvirus (KHV).

| — | Infektion orsakad av Bonamia ostreae. |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av Bonamia ostreae.

| — | Infektion orsakad av Marteilia refringens. |
| --- | --- |

—

Infektion orsakad av Marteilia refringens.

| — | White spot disease hos kräftdjur.” |
| --- | --- |

—

White spot disease hos kräftdjur.”

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 augusti 2008.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 24 oktober 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 27 april 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 13. Yttrande avgivet efter icke-obligatoriskt samråd.

2

(3)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/53/EG (EUT L 29, 2.2.2006, s. 37).

3

(4)  EGT L 337, 30.12.1999, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 485/2005 (EUT L 81, 30.3.2005, s. 1).

4

(5)  Se sidan 14 i detta nummer av EUT.

5

(6)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

7

(8)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14.”

8

(9)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 58. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/216/EG (EUT L 67, 5.3.2004, s. 27).”

9

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen

| 24.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 328/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 328/59

---

RÅDETS RAMBESLUT 2006/783/RIF

av den 6 oktober 2006

om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA RAMBESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 31.1 a och 34.2 b,

med beaktande av Konungariket Danmarks initiativ (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet i Tammerfors den15 och 16 oktober 1999 betonade att principen om ömsesidigt erkännande bör utgöra hörnstenen i det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och det straffrättsliga området inom unionen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet i Tammerfors den15 och 16 oktober 1999 betonade att principen om ömsesidigt erkännande bör utgöra hörnstenen i det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och det straffrättsliga området inom unionen.

| (2) | I punkt 51 i slutsatserna från Europeiska rådet i Tammerfors framfördes att penningtvätt är en central del i den organiserade brottsligheten, att den bör utrotas varhelst den förekommer och att Europeiska rådet är fast beslutet att se till att det vidtas konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott. Europeiska rådet uppmanade i detta sammanhang, i punkt 55 i slutsatserna, till tillnärmning av straffrätten och de straffrättsliga förfarandena vid penningtvätt (t.ex. spårande, spärrande och förverkande av medel). |
| --- | --- |

(2)

I punkt 51 i slutsatserna från Europeiska rådet i Tammerfors framfördes att penningtvätt är en central del i den organiserade brottsligheten, att den bör utrotas varhelst den förekommer och att Europeiska rådet är fast beslutet att se till att det vidtas konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott. Europeiska rådet uppmanade i detta sammanhang, i punkt 55 i slutsatserna, till tillnärmning av straffrätten och de straffrättsliga förfarandena vid penningtvätt (t.ex. spårande, spärrande och förverkande av medel).

| (3) | Samtliga medlemsstater har ratificerat Europarådets konvention av den 8 november 1990 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott (nedan kallad ”1990 års konvention”). Konventionen ålägger de parter som har undertecknat den att erkänna och verkställa beslut om förverkande från en annan part eller att inlämna en framställan till sina egna behöriga myndigheter för att erhålla ett beslut om förverkande samt att, om ett sådant beslut erhålls, verkställa detta. Parterna kan avvisa framställningar om förverkande, bl.a. när det brott som framställan gäller inte är något brott enligt den anmodade partens nationella lagstiftning eller om det brott som framställan gäller inte kan utgöra underlag för förverkande enligt den anmodade partens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(3)

Samtliga medlemsstater har ratificerat Europarådets konvention av den 8 november 1990 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott (nedan kallad ”1990 års konvention”). Konventionen ålägger de parter som har undertecknat den att erkänna och verkställa beslut om förverkande från en annan part eller att inlämna en framställan till sina egna behöriga myndigheter för att erhålla ett beslut om förverkande samt att, om ett sådant beslut erhålls, verkställa detta. Parterna kan avvisa framställningar om förverkande, bl.a. när det brott som framställan gäller inte är något brott enligt den anmodade partens nationella lagstiftning eller om det brott som framställan gäller inte kan utgöra underlag för förverkande enligt den anmodade partens nationella lagstiftning.

| (4) | Rådet antog den 30 november 2000 ett åtgärdsprogram för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål, i vilket högsta prioritet (åtgärderna 6 och 7) gavs till antagande av ett instrument om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på frysning av bevismaterial och egendom. Dessutom framgår det av punkt 3.3 i programmet att syftet är att, i enlighet med principen om ömsesidigt erkännande, förbättra verkställigheten i en medlemsstat av ett beslut om förverkande som avkunnats i en annan medlemsstat, bland annat när det gäller återställande till offret för en straffbar gärning, med beaktande av 1990 års konvention. För att uppnå detta syfte minskas genom detta rambeslut, inom dess tillämpningsområde, skälen till vägran av verkställighet och upphävs, bland medlemsstaterna, eventuella system för att omvandla beslutet om förverkande till ett inhemskt beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådet antog den 30 november 2000 ett åtgärdsprogram för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål, i vilket högsta prioritet (åtgärderna 6 och 7) gavs till antagande av ett instrument om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på frysning av bevismaterial och egendom. Dessutom framgår det av punkt 3.3 i programmet att syftet är att, i enlighet med principen om ömsesidigt erkännande, förbättra verkställigheten i en medlemsstat av ett beslut om förverkande som avkunnats i en annan medlemsstat, bland annat när det gäller återställande till offret för en straffbar gärning, med beaktande av 1990 års konvention. För att uppnå detta syfte minskas genom detta rambeslut, inom dess tillämpningsområde, skälen till vägran av verkställighet och upphävs, bland medlemsstaterna, eventuella system för att omvandla beslutet om förverkande till ett inhemskt beslut.

| (5) | I rådets rambeslut 2001/500/RIF (3) fastställs bestämmelser om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott. Enligt det rambeslutet får medlemsstaterna inte heller göra eller vidhålla några reservationer i fråga om artikel 2 i 1990 års konvention, om brottet bestraffas med frihetsberövande eller frihetsberövande åtgärd där högsta straffet är mer än ett år. |
| --- | --- |

(5)

I rådets rambeslut 2001/500/RIF (3) fastställs bestämmelser om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott. Enligt det rambeslutet får medlemsstaterna inte heller göra eller vidhålla några reservationer i fråga om artikel 2 i 1990 års konvention, om brottet bestraffas med frihetsberövande eller frihetsberövande åtgärd där högsta straffet är mer än ett år.

| (6) | Slutligen antog rådet den 22 juli 2003 rambeslut 2003/577/RIF om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (4). |
| --- | --- |

(6)

Slutligen antog rådet den 22 juli 2003 rambeslut 2003/577/RIF om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (4).

| (7) | Huvudsyftet för den organiserade brottsligheten är ekonomisk vinning. Effektivt förebyggande och effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten bör därför inriktas på spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott. Det räcker dock inte med att garantera ömsesidigt erkännande inom Europeiska unionen av preliminära rättsliga åtgärder såsom spärrande och beslag, eftersom effektiv bekämpning av ekonomisk brottslighet dessutom kräver ömsesidigt erkännande av beslut om förverkande av vinning av brott. |
| --- | --- |

(7)

Huvudsyftet för den organiserade brottsligheten är ekonomisk vinning. Effektivt förebyggande och effektiv bekämpning av den organiserade brottsligheten bör därför inriktas på spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott. Det räcker dock inte med att garantera ömsesidigt erkännande inom Europeiska unionen av preliminära rättsliga åtgärder såsom spärrande och beslag, eftersom effektiv bekämpning av ekonomisk brottslighet dessutom kräver ömsesidigt erkännande av beslut om förverkande av vinning av brott.

| (8) | Syftet med detta rambeslut är att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna om ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om förverkande av egendom, så att en medlemsstat på sitt territorium skall erkänna och verkställa beslut om förverkande som har utfärdats av en annan medlemsstats domstol som är behörig i brottmål. Detta rambeslut hänger samman med rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (5). Syftet med det rambeslutet är att säkerställa att alla medlemsstater har effektiva regler för förverkande av vinning av brott, bland annat när det gäller bevisbördan i fråga om ursprung för tillgångar vilka innehas av en person som är dömd för ett brott som har samband med organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

(8)

Syftet med detta rambeslut är att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna om ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om förverkande av egendom, så att en medlemsstat på sitt territorium skall erkänna och verkställa beslut om förverkande som har utfärdats av en annan medlemsstats domstol som är behörig i brottmål. Detta rambeslut hänger samman med rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (5). Syftet med det rambeslutet är att säkerställa att alla medlemsstater har effektiva regler för förverkande av vinning av brott, bland annat när det gäller bevisbördan i fråga om ursprung för tillgångar vilka innehas av en person som är dömd för ett brott som har samband med organiserad brottslighet.

| (9) | Samarbete mellan medlemsstaterna på grundval av principen om ömsesidigt erkännande och omedelbar verkställighet av rättsliga avgöranden förutsätter förtroende för att de beslut som skall erkännas och verkställas alltid kommer att fattas i enlighet med principerna om laglighet, subsidiaritet och proportionalitet. Det förutsätter också att de rättigheter som beviljas parterna eller berörda tredje parter i god tro kommer att bibehållas. I detta sammanhang bör lämplig hänsyn tas till att förhindra att orättmätiga anspråk från juridiska eller fysiska personer tillgodoses. |
| --- | --- |

(9)

Samarbete mellan medlemsstaterna på grundval av principen om ömsesidigt erkännande och omedelbar verkställighet av rättsliga avgöranden förutsätter förtroende för att de beslut som skall erkännas och verkställas alltid kommer att fattas i enlighet med principerna om laglighet, subsidiaritet och proportionalitet. Det förutsätter också att de rättigheter som beviljas parterna eller berörda tredje parter i god tro kommer att bibehållas. I detta sammanhang bör lämplig hänsyn tas till att förhindra att orättmätiga anspråk från juridiska eller fysiska personer tillgodoses.

| (10) | En korrekt tillämpning av detta rambeslut förutsätter nära förbindelser mellan de berörda ansvariga nationella myndigheterna, i synnerhet när det gäller samtidig verkställighet av ett beslut om förverkande i fler än en medlemsstat. |
| --- | --- |

(10)

En korrekt tillämpning av detta rambeslut förutsätter nära förbindelser mellan de berörda ansvariga nationella myndigheterna, i synnerhet när det gäller samtidig verkställighet av ett beslut om förverkande i fler än en medlemsstat.

| (11) | Termerna ”vinning” och ”hjälpmedel” som används i detta rambeslut har en tillräckligt vid definition för att i förekommande fall innefatta föremål för brottet. |
| --- | --- |

(11)

Termerna ”vinning” och ”hjälpmedel” som används i detta rambeslut har en tillräckligt vid definition för att i förekommande fall innefatta föremål för brottet.

| (12) | Om det råder tveksamhet om var den egendom som är föremål för beslut om förverkande är belägen, bör medlemsstaterna använda alla tillgängliga medel för att korrekt kunna fastställa var egendomen finns, också med användning av alla tillgängliga informationssystem. |
| --- | --- |

(12)

Om det råder tveksamhet om var den egendom som är föremål för beslut om förverkande är belägen, bör medlemsstaterna använda alla tillgängliga medel för att korrekt kunna fastställa var egendomen finns, också med användning av alla tillgängliga informationssystem.

| (13) | Detta rambeslut respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut får tolkas som ett förbud mot att vägra att förverka egendom om vilken ett beslut om förverkande har utfärdats, om det finns objektiva skäl att tro att beslutet har utfärdats för att lagföra eller straffa en person på grund av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl. |
| --- | --- |

(13)

Detta rambeslut respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut får tolkas som ett förbud mot att vägra att förverka egendom om vilken ett beslut om förverkande har utfärdats, om det finns objektiva skäl att tro att beslutet har utfärdats för att lagföra eller straffa en person på grund av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl.

| (14) | Detta rambeslut hindrar inte en medlemsstat från att tillämpa sina konstitutionella regler om prövning i laga ordning, föreningsfrihet, tryckfrihet och yttrandefrihet i andra medier. |
| --- | --- |

(14)

Detta rambeslut hindrar inte en medlemsstat från att tillämpa sina konstitutionella regler om prövning i laga ordning, föreningsfrihet, tryckfrihet och yttrandefrihet i andra medier.

| (15) | Detta rambeslut tar inte upp återställande av egendom till dess rättmätiga ägare. |
| --- | --- |

(15)

Detta rambeslut tar inte upp återställande av egendom till dess rättmätiga ägare.

| (16) | Detta rambeslut påverkar inte det ändamål för vilket medlemsstaterna använder de summor som erhålls till följd av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(16)

Detta rambeslut påverkar inte det ändamål för vilket medlemsstaterna använder de summor som erhålls till följd av dess tillämpning.

| (17) | Detta rambeslut påverkar inte medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(17)

Detta rambeslut påverkar inte medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten enligt artikel 33 i fördraget om Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Syftet med detta rambeslut är att fastställa de regler enligt vilka en medlemsstat skall erkänna och på sitt territorium verkställa ett beslut om förverkande som har utfärdats av en domstol som är behörig i brottmål i en annan medlemsstat.

2.   Detta rambeslut innebär ingen ändring av skyldigheten att iaktta de grundläggande rättigheterna och de grundläggande rättsprinciperna enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, och inga skyldigheter som åligger rättsliga myndigheter i detta avseende skall påverkas.

Artikel 2

Definitioner

I detta rambeslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | utfärdande stat: den medlemsstat där en domstol har utfärdat ett beslut om förverkande i samband med ett straffrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

a)

utfärdande stat: den medlemsstat där en domstol har utfärdat ett beslut om förverkande i samband med ett straffrättsligt förfarande.

| b) | verkställande stat: den medlemsstat till vilken ett beslut om förverkande har överförts för verkställighet. |
| --- | --- |

b)

verkställande stat: den medlemsstat till vilken ett beslut om förverkande har överförts för verkställighet.

| c) | beslut om förverkande: sådant slutligt straff eller sådan slutlig åtgärd som beslutas av domstol efter rättegång på grund av en eller flera brottsliga handlingar som innebär slutligt berövande av egendom. |
| --- | --- |

c)

beslut om förverkande: sådant slutligt straff eller sådan slutlig åtgärd som beslutas av domstol efter rättegång på grund av en eller flera brottsliga handlingar som innebär slutligt berövande av egendom.

| d) | egendom: varje form av egendom, materiell eller immateriell, lös eller fast, samt juridiska handlingar eller urkunder som styrker äganderätt eller annan rätt till sådan egendom, som enligt beslut av domstolen i den utfärdande staten






  i) | utgör vinning av ett brott eller motsvarande som helt eller delvis uppgår till värdet av denna vinning, |
| --- | --- | --- |

d)

egendom: varje form av egendom, materiell eller immateriell, lös eller fast, samt juridiska handlingar eller urkunder som styrker äganderätt eller annan rätt till sådan egendom, som enligt beslut av domstolen i den utfärdande staten

i)

utgör vinning av ett brott eller motsvarande som helt eller delvis uppgår till värdet av denna vinning,

| ii) | utgör hjälpmedel för ett sådant brott, vinning, |
| --- | --- |

ii)

utgör hjälpmedel för ett sådant brott, vinning,

| iii) | kan förklaras förverkade till följd av tillämpningen i den utfärdande staten av någon av de utökade möjligheterna till förverkande som anges i artikel 3.1 och 3.2 i rambeslut 2005/212/RIF,
  eller |
| --- | --- |

iii)

kan förklaras förverkade till följd av tillämpningen i den utfärdande staten av någon av de utökade möjligheterna till förverkande som anges i artikel 3.1 och 3.2 i rambeslut 2005/212/RIF,

eller

| iv) | kan förklaras förverkade enligt någon annan bestämmelse om utökade möjligheter till förverkande enligt den utfärdande statens lagstiftning. |
| --- | --- |

iv)

kan förklaras förverkade enligt någon annan bestämmelse om utökade möjligheter till förverkande enligt den utfärdande statens lagstiftning.

| e) | vinning: varje ekonomisk fördel av brott. Den kan bestå av alla former av egendom. |
| --- | --- |

e)

vinning: varje ekonomisk fördel av brott. Den kan bestå av alla former av egendom.

| f) | hjälpmedel: all slags egendom som på något sätt, helt eller delvis, använts eller varit avsedd att användas för att begå ett eller flera brott. |
| --- | --- |

f)

hjälpmedel: all slags egendom som på något sätt, helt eller delvis, använts eller varit avsedd att användas för att begå ett eller flera brott.

| g) | kulturföremål som ingår i det nationella kulturarvet skall definieras i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 93/7/EEG av den 15 mars 1993 om återlämnande av kulturföremål som olagligt förts bort från en medlemsstats territorium (6). |
| --- | --- |

g)

kulturföremål som ingår i det nationella kulturarvet skall definieras i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 93/7/EEG av den 15 mars 1993 om återlämnande av kulturföremål som olagligt förts bort från en medlemsstats territorium (6).

| h) | om de straffrättsliga förfaranden som leder fram till ett beslut om förverkande omfattar ett förbrott, inbegripet penningtvätt, skall med ”brott” enligt artikel 8.2 f avses ett förbrott. |
| --- | --- |

h)

om de straffrättsliga förfaranden som leder fram till ett beslut om förverkande omfattar ett förbrott, inbegripet penningtvätt, skall med ”brott” enligt artikel 8.2 f avses ett förbrott.

Artikel 3

Fastställande av behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat skall underrätta rådets generalsekretariat om vilken eller vilka myndigheter som enligt nationell lag är behöriga enligt detta rambeslut, när medlemsstaten är

| — | utfärdande stat,
  eller |
| --- | --- |

—

utfärdande stat,

eller

| — | verkställande stat. |
| --- | --- |

—

verkställande stat.

2.   Utan hinder av bestämmelserna i artikel 4.1 och 4.2 får varje medlemsstat, om organisationen av dess interna system gör det nödvändigt, utse en eller flera centrala myndigheter till att ansvara för administrativ översändning och mottagning av beslut om förverkande och bistå de behöriga myndigheterna.

3.   Rådets generalsekretariat skall hålla de erhållna underrättelserna tillgängliga för alla medlemsstater och för kommissionen.

Artikel 4

Översändande av beslut om förverkande

1.   Ett beslut om förverkande får, om beslutet om förverkande avser ett penningbelopp, översändas, tillsammans med det intyg som avses i punkt 2, till den behöriga myndigheten i en medlemsstat i vilken den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att den fysiska eller juridiska person mot vilken ett beslut om förverkande har utfärdats har egendom eller inkomster.

Om beslutet om förverkande avser specifik egendom får beslutet om förverkande och intyget översändas till den behöriga myndigheten i en medlemsstat i vilken den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att egendom som omfattas av beslutet om förverkande är belägen.

Om det saknas tillräckliga skäl för att den utfärdande staten skall kunna fastställa till vilken medlemsstat beslutet om förverkande skall översändas, kan detta överföras till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den fysiska eller juridiska person för vilken beslutet om förverkande har utfärdats normalt är bosatt respektive har sitt registrerade säte.

2.   Beslutet om förverkande eller en bestyrkt avskrift av detta, skall tillsammans med intyget översändas av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten direkt till den behöriga myndigheten i den verkställande staten, på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning, så att den verkställande staten kan fastställa äktheten. Beslutet om förverkande i original, eller en bestyrkt avskrift av detta, och intyget i original skall översändas till den verkställande staten, om den kräver detta. Allt informationsutbyte skall också ske direkt mellan de berörda myndigheterna.

3.   Intyget skall undertecknas och riktigheten i dess innehåll intygas av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten.

4.   Om den myndighet som är behörig att verkställa beslutet om förverkande inte är känd av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten, skall denna vidta alla nödvändiga efterforskningar, inklusive via kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverket, för att erhålla informationen från den verkställande staten.

5.   Om en myndighet i den verkställande staten tar emot ett beslut om förverkande och inte är behörig att erkänna det och vidta de åtgärder som krävs för att det skall verkställas, skall den ex officio översända beslutet till den behöriga myndigheten och därefter underrätta den behöriga myndigheten i den utfärdande staten.

Artikel 5

Översändande av ett beslut om förverkande till en eller flera verkställande stater

1.   Med förbehåll för punkterna 2 och 3 får ett beslut om förverkande endast översändas i enlighet med artikel 4 till en verkställande stat åt gången.

2.   Ett beslut om förverkande som avser specifik egendom får översändas till flera än en verkställande stat åt gången om

| — | den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att olika delar av den egendom som omfattas av beslutet om förverkande är belägna i olika verkställande stater,
  eller |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att olika delar av den egendom som omfattas av beslutet om förverkande är belägna i olika verkställande stater,

eller

| — | förverkandet av en specifik egendom som omfattas av beslutet om förverkande medför åtgärder i mer än en verkställande stat,
  eller |
| --- | --- |

—

förverkandet av en specifik egendom som omfattas av beslutet om förverkande medför åtgärder i mer än en verkställande stat,

eller

| — | den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att en specifik egendom som omfattas av beslutet om förverkande är belägen i en av två eller fler angivna verkställande stater. |
| --- | --- |

—

den behöriga myndigheten i den utfärdande staten har tillräckliga skäl att anta att en specifik egendom som omfattas av beslutet om förverkande är belägen i en av två eller fler angivna verkställande stater.

3.   Ett beslut om förverkande som avser ett penningbelopp får översändas till flera än en verkställande stat åt gången om den behöriga myndigheten i den utfärdande staten bedömer att det finns ett specifikt behov att göra det, till exempel om

| — | egendomen i fråga inte har frysts i enlighet med rådets rambeslut 2003/577/RIF,
  eller |
| --- | --- |

—

egendomen i fråga inte har frysts i enlighet med rådets rambeslut 2003/577/RIF,

eller

| — | värdet på den egendom som får förverkas i den utfärdande staten och ytterligare en verkställande stat förmodligen inte räcker för att driva in hela det belopp som omfattas av beslutet om förverkande. |
| --- | --- |

—

värdet på den egendom som får förverkas i den utfärdande staten och ytterligare en verkställande stat förmodligen inte räcker för att driva in hela det belopp som omfattas av beslutet om förverkande.

Artikel 6

Brott

1.   Om de gärningar som föranleder beslutet om förverkande utgör ett eller flera av följande brott, enligt den utfärdande statens lagstiftning, och de i den utfärdande staten medför ett högsta frihetsstraff på minst 3 år, skall ett beslut om förverkande verkställas utan kontroll av dubbel straffbarhet:

| — | Deltagande i en kriminell organisation. |
| --- | --- |

—

Deltagande i en kriminell organisation.

| — | Terrorism. |
| --- | --- |

—

Terrorism.

| — | Människohandel. |
| --- | --- |

—

Människohandel.

| — | Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. |
| --- | --- |

—

Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi.

| — | Olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen.

| — | Olaglig handel med vapen, ammunition och sprängmedel. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med vapen, ammunition och sprängmedel.

| — | Korruption. |
| --- | --- |

—

Korruption.

| — | Bedrägeri, inbegripet bedrägeri som skadar Europeiska gemenskapernas finansiella intressen enligt konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen. |
| --- | --- |

—

Bedrägeri, inbegripet bedrägeri som skadar Europeiska gemenskapernas finansiella intressen enligt konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen.

| — | Tvätt av vinning av brott. |
| --- | --- |

—

Tvätt av vinning av brott.

| — | Penningförfalskning, inklusive förfalskning av euron. |
| --- | --- |

—

Penningförfalskning, inklusive förfalskning av euron.

| — | IT-brottslighet. |
| --- | --- |

—

IT-brottslighet.

| — | Miljöbrott, inbegripet olaglig handel med hotade djurarter och hotade växtarter och växtsorter. |
| --- | --- |

—

Miljöbrott, inbegripet olaglig handel med hotade djurarter och hotade växtarter och växtsorter.

| — | Hjälp till olovlig inresa och olovlig vistelse. |
| --- | --- |

—

Hjälp till olovlig inresa och olovlig vistelse.

| — | Mord, grov misshandel. |
| --- | --- |

—

Mord, grov misshandel.

| — | Olaglig handel med mänskliga organ och vävnader. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med mänskliga organ och vävnader.

| — | Människorov, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan. |
| --- | --- |

—

Människorov, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan.

| — | Rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

—

Rasism och främlingsfientlighet.

| — | Organiserad stöld och väpnat rån. |
| --- | --- |

—

Organiserad stöld och väpnat rån.

| — | Olaglig handel med kulturföremål, inbegripet antikviteter och konstverk. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med kulturföremål, inbegripet antikviteter och konstverk.

| — | Svindleri. |
| --- | --- |

—

Svindleri.

| — | Beskyddarverksamhet och utpressning. |
| --- | --- |

—

Beskyddarverksamhet och utpressning.

| — | Förfalskning och piratkopiering. |
| --- | --- |

—

Förfalskning och piratkopiering.

| — | Förfalskning av administrativa dokument och handel med sådana förfalskningar. |
| --- | --- |

—

Förfalskning av administrativa dokument och handel med sådana förfalskningar.

| — | Förfalskning av betalningsmedel. |
| --- | --- |

—

Förfalskning av betalningsmedel.

| — | Olaglig handel med hormonpreparat och andra tillväxtsubstanser. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med hormonpreparat och andra tillväxtsubstanser.

| — | Olaglig handel med nukleära och radioaktiva ämnen. |
| --- | --- |

—

Olaglig handel med nukleära och radioaktiva ämnen.

| — | Handel med stulna fordon. |
| --- | --- |

—

Handel med stulna fordon.

| — | Våldtäkt. |
| --- | --- |

—

Våldtäkt.

| — | Mordbrand. |
| --- | --- |

—

Mordbrand.

| — | Brott som omfattas av den internationella brottmålsdomstolens behörighet. |
| --- | --- |

—

Brott som omfattas av den internationella brottmålsdomstolens behörighet.

| — | Kapning av flygplan eller fartyg. |
| --- | --- |

—

Kapning av flygplan eller fartyg.

| — | Sabotage. |
| --- | --- |

—

Sabotage.

2.   Rådet kan när som helst med enhällighet, och efter att ha hört Europaparlamentet enligt villkoren i artikel 39.1 i EU-fördraget, besluta att lägga till andra kategorier av brott i förteckningen i punkt 1. Rådet skall på grundval av den rapport som kommissionen lägger fram i enlighet med artikel 22 överväga om förteckningen skall utvidgas eller ändras.

3.   I andra fall än de som anges i punkt 1 får den verkställande staten låta erkännande och verkställighet av ett beslut om förverkande bero på om de gärningar som föranleder beslutet om förverkande utgör ett brott som ger möjlighet till förverkande enligt den verkställande statens lagstiftning, oavsett brottets beskaffenhet eller brottsrubriceringen enligt den utfärdande statens lagstiftning.

Artikel 7

Erkännande och verkställighet

1.   De behöriga myndigheterna i den verkställande staten skall utan ytterligare formaliteter erkänna ett beslut om förverkande som har översänts i enlighet med artiklarna 4 och 5 och skyndsamt vidta alla de åtgärder som krävs för att verkställa det, såvida inte de behöriga myndigheterna beslutar att åberopa något av de skäl för att vägra erkännande eller verkställighet som anges i artikel 8 eller något av de skäl till uppskov av verkställigheten som anges i artikel 10.

2.   Om en framställan om förverkande rör en viss specifik egendom, får de behöriga myndigheterna i den utfärdande och den verkställande medlemsstaten, om det föreskrivs i dessa staters lagstiftning, träffa överenskommelse om att den verkställande staten kan verkställa förverkandet i form av ett krav om inbetalning av ett penningbelopp som motsvarar värdet av denna egendom.

3.   Om ett beslut om förverkande avser ett penningbelopp skall de behöriga myndigheterna i den verkställande staten, om betalning inte erhålls, verkställa beslutet om förverkande i enlighet med punkt 1 på all egendom som finns att tillgå för detta.

4.   Om ett beslut om förverkande avser ett penningbelopp, skall de behöriga myndigheterna i den verkställande staten om nödvändigt räkna om det förverkade beloppet till den verkställande statens valuta till den växelkurs som rådde när beslutet om förverkande utfärdades.

5.   Varje medlemsstat får genom en förklaring som deponeras vid rådets generalsekretariat förklara att dess behöriga myndigheter inte kommer att erkänna och verkställa beslut om förverkande, om beslutet utfärdades under omständigheter som medförde att egendomen skulle förverkas i enlighet med de utökade möjligheter till förverkande som avses i artikel 2 d iv. Alla sådana förklaringar får dras tillbaka vid vilken tidpunkt som helst.

Artikel 8

Skäl för att vägra erkännande eller verkställighet

1.   Den behöriga myndigheten i den verkställande staten får vägra att erkänna och verkställa beslutet, om det intyg som avses i artikel 4 saknas, är ofullständigt eller uppenbarligen inte motsvarar beslutet.

2.   Den behöriga rättsliga myndigheten i den verkställande staten, så som den definieras i den statens lagstiftning, får dessutom vägra att erkänna och verkställa beslutet om förverkande, om det fastställs att

| a) | verkställande av beslutet om förverkande skulle stå i strid med ne bis in idem-principen, |
| --- | --- |

a)

verkställande av beslutet om förverkande skulle stå i strid med ne bis in idem-principen,

| b) | i något av de fall som anges i artikel 6.3, den gärning som ligger till grund för beslutet om förverkande inte utgör ett brott som ger möjlighet till förverkande enligt lagen i den verkställande staten; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får emellertid verkställigheten av ett beslut om förverkande inte vägras av det skälet att den verkställande statens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller andra avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande statens lagstiftning, |
| --- | --- |

b)

i något av de fall som anges i artikel 6.3, den gärning som ligger till grund för beslutet om förverkande inte utgör ett brott som ger möjlighet till förverkande enligt lagen i den verkställande staten; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får emellertid verkställigheten av ett beslut om förverkande inte vägras av det skälet att den verkställande statens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller andra avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande statens lagstiftning,

| c) | det enligt den verkställande statens lagstiftning föreligger immunitet eller privilegier som skulle förhindra verkställigheten av ett nationellt beslut om förverkande av egendomen i fråga, |
| --- | --- |

c)

det enligt den verkställande statens lagstiftning föreligger immunitet eller privilegier som skulle förhindra verkställigheten av ett nationellt beslut om förverkande av egendomen i fråga,

| d) | de rättigheter som innehas av berörda parter, inklusive tredje part i god tro, enligt den verkställande statens lagstiftning gör det omöjligt att verkställa beslutet om förverkande, inklusive när detta är en konsekvens av tillämpningen av rättsmedel i enlighet med artikel 9, |
| --- | --- |

d)

de rättigheter som innehas av berörda parter, inklusive tredje part i god tro, enligt den verkställande statens lagstiftning gör det omöjligt att verkställa beslutet om förverkande, inklusive när detta är en konsekvens av tillämpningen av rättsmedel i enlighet med artikel 9,

| e) | den berörda personen, enligt det intyg som avses i artikel 4.2, inte inställde sig personligen och inte heller företräddes av ett ombud vid det förfarande som ledde till beslutet om förverkande, såvida inte intyget fastställer att personen personligen eller genom sin enligt nationell lagstiftning behörige företrädare informerades om förfarandet enligt den utfärdande statens lagstiftning, eller att personen har meddelat att han/hon inte bestrider beslutet om förverkande, |
| --- | --- |

e)

den berörda personen, enligt det intyg som avses i artikel 4.2, inte inställde sig personligen och inte heller företräddes av ett ombud vid det förfarande som ledde till beslutet om förverkande, såvida inte intyget fastställer att personen personligen eller genom sin enligt nationell lagstiftning behörige företrädare informerades om förfarandet enligt den utfärdande statens lagstiftning, eller att personen har meddelat att han/hon inte bestrider beslutet om förverkande,

| f) | beslutet om förverkande är grundat på straffrättsliga förfaranden med avseende på brott som






  — | enligt den verkställande statens lagstiftning helt eller delvis anses ha begåtts inom dess territorium eller på en plats som är likvärdig med dess territorium,
  eller |
| --- | --- | --- |

f)

beslutet om förverkande är grundat på straffrättsliga förfaranden med avseende på brott som

—

enligt den verkställande statens lagstiftning helt eller delvis anses ha begåtts inom dess territorium eller på en plats som är likvärdig med dess territorium,

eller

| — | begicks utanför den utfärdande statens territorium och det enligt den verkställande statens lagstiftning inte är möjligt att inleda rättsliga förfaranden med avseende på sådana brott om de begås utanför dess territorium, |
| --- | --- |

—

begicks utanför den utfärdande statens territorium och det enligt den verkställande statens lagstiftning inte är möjligt att inleda rättsliga förfaranden med avseende på sådana brott om de begås utanför dess territorium,

| g) | beslutet om förverkande, i enlighet med vad denna myndighet har funnit, utfärdades under omständigheter som medförde att egendomen skulle förverkas i enlighet med de utökade möjligheter till förverkande som avses i artikel 2 d iv, |
| --- | --- |

g)

beslutet om förverkande, i enlighet med vad denna myndighet har funnit, utfärdades under omständigheter som medförde att egendomen skulle förverkas i enlighet med de utökade möjligheter till förverkande som avses i artikel 2 d iv,

| h) | verkställigheten av beslutet har preskriberats enligt lagen i den verkställande staten, under förutsättning att gärningarna omfattas av den statens behörighet enligt dess egen strafflagstiftning. |
| --- | --- |

h)

verkställigheten av beslutet har preskriberats enligt lagen i den verkställande staten, under förutsättning att gärningarna omfattas av den statens behörighet enligt dess egen strafflagstiftning.

3.   Om den behöriga myndigheten i den verkställande staten har funnit att

| — | beslutet om förverkande utfärdades under omständigheter som medförde att egendomen skulle förverkas i enlighet med de utökade möjligheter till förverkande som avses i artikel 2 d iii
  och |
| --- | --- |

—

beslutet om förverkande utfärdades under omständigheter som medförde att egendomen skulle förverkas i enlighet med de utökade möjligheter till förverkande som avses i artikel 2 d iii

och

| — | beslutet om förverkande faller utanför räckvidden av det alternativ som den verkställande staten har antagit enligt artikel 3.2 i rambeslut 2005/212/RIF. |
| --- | --- |

—

beslutet om förverkande faller utanför räckvidden av det alternativ som den verkställande staten har antagit enligt artikel 3.2 i rambeslut 2005/212/RIF.

skall den verkställa beslutet om förverkande åtminstone i den omfattning som föreskrivs i liknande fall enligt den nationella lagstiftningen.

4.   De behöriga myndigheterna i den verkställande staten skall särskilt överväga att på lämpligt sätt samråda med de behöriga myndigheterna i den utfärdande staten innan de beslutar att inte erkänna och verkställa ett beslut om förverkande enligt punkt 2 eller att begränsa verkställigheten enligt punkt 3. Samråd är obligatoriskt då beslutet sannolikt kommer att grunda sig på

| — | punkt 1, |
| --- | --- |

—

punkt 1,

| — | punkt 2 a, 2 e, 2 f eller 2 g, |
| --- | --- |

—

punkt 2 a, 2 e, 2 f eller 2 g,

| — | punkt 2 d och det inte ges någon information enligt artikel 9.3,
  eller |
| --- | --- |

—

punkt 2 d och det inte ges någon information enligt artikel 9.3,

eller

| — | punkt 3. |
| --- | --- |

—

punkt 3.

5.   Om det är omöjligt att verkställa beslutet om förverkande, på grund av att den egendom som skall förverkas redan har förverkats, försvunnit, förstörts, inte kan återfinnas på den plats som anges i intyget eller platsen där egendomen finns inte har angetts tillräckligt exakt, trots att den utfärdande staten konsulterats, skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten underrättas utan dröjsmål.

Artikel 9

Rättsmedel i den verkställande staten mot erkännande och verkställighet

1.   Varje medlemsstat skall införa nödvändiga bestämmelser för att se till att alla berörda parter, inbegripet tredje part i god tro, har tillgång till rättsmedel mot erkännande och verkställighet av ett beslut om förverkande i enlighet med artikel 7 i syfte att bevara hans eller hennes rättigheter. Talan skall väckas vid en domstol i den verkställande staten i enlighet med den statens nationella lagstiftning. Talan får ha suspensiv effekt enligt lagen i den verkställande staten.

2.   Grunden för utfärdande av beslutet om förverkande får inte prövas vid en domstol i den verkställande staten.

3.   Om talan väcks vid en domstol i den verkställande staten skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten underrättas om detta.

Artikel 10

Uppskov av verkställigheten

1.   Den behöriga myndigheten i den verkställande staten får uppskjuta verkställigheten av ett beslut om förverkande som har överlämnats i enlighet med artiklarna 4 och 5

| a) | om den när det gäller ett beslut om förverkande avseende ett penningbelopp anser att det finns risk för att det sammanlagda värdet av verkställigheten kommer att överstiga det belopp som anges i beslutet om förverkande på grund av samtidig verkställighet av beslutet om förverkande i fler än en medlemsstat,
  eller |
| --- | --- |

a)

om den när det gäller ett beslut om förverkande avseende ett penningbelopp anser att det finns risk för att det sammanlagda värdet av verkställigheten kommer att överstiga det belopp som anges i beslutet om förverkande på grund av samtidig verkställighet av beslutet om förverkande i fler än en medlemsstat,

eller

| b) | i fråga om de rättsmedel som avses i artikel 9,
  eller |
| --- | --- |

b)

i fråga om de rättsmedel som avses i artikel 9,

eller

| c) | om verkställigheten kan skada en pågående brottsutredning eller ett förfarande, fram till en tidpunkt som anses lämplig,
  eller |
| --- | --- |

c)

om verkställigheten kan skada en pågående brottsutredning eller ett förfarande, fram till en tidpunkt som anses lämplig,

eller

| d) | i fall där det anses nödvändigt att helt eller delvis översätta beslutet om förverkande, under den tid som är nödvändig för översättningen på den verkställande statens bekostnad,
  eller |
| --- | --- |

d)

i fall där det anses nödvändigt att helt eller delvis översätta beslutet om förverkande, under den tid som är nödvändig för översättningen på den verkställande statens bekostnad,

eller

| e) | i fall där egendomen redan omfattas av förfaranden om förverkande i den verkställande staten. |
| --- | --- |

e)

i fall där egendomen redan omfattas av förfaranden om förverkande i den verkställande staten.

2.   Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall under uppskovet vidta alla åtgärder som den skulle vidta i ett liknande inhemskt fall för att undvika att egendomen inte längre står till förfogande för verkställighet av beslutet om förverkande.

3.   Vid uppskov enligt punkt 1 a skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten omedelbart underrätta den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om detta, på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning, och den behöriga myndigheten i den utfärdande staten skall fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 14.3.

4.   När det gäller de fall som anges i punkterna 1 b, 1 c, 1 d och 1 e skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten omgående lämna rapport till den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om uppskovet av verkställigheten, inklusive skälen för uppskovet och om möjligt uppgift om hur långt uppskovet väntas bli, på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning.

Så snart det inte längre finns något skäl för uppskovet, skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten omgående vidta de åtgärder som är nödvändiga för att verkställa beslutet om förverkande och underrätta den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om detta på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning.

Artikel 11

Flera beslut om förverkande

Om de behöriga myndigheterna i den verkställande staten handlägger

| — | två eller flera beslut om förverkande avseende ett penningbelopp mot samma fysiska eller juridiska person och den berörda personen inte har tillräckligt med resurser i den verkställande staten för att alla beslut skall kunna verkställas,
  eller |
| --- | --- |

—

två eller flera beslut om förverkande avseende ett penningbelopp mot samma fysiska eller juridiska person och den berörda personen inte har tillräckligt med resurser i den verkställande staten för att alla beslut skall kunna verkställas,

eller

| — | två eller flera beslut om förverkande avseende samma specifika egendom, |
| --- | --- |

—

två eller flera beslut om förverkande avseende samma specifika egendom,

skall beslutet om vilken eller vilka av framställningarna som skall verkställas fattas av den behöriga myndigheten i den verkställande staten i enlighet med lagstiftningen i den verkställande staten, med vederbörlig hänsyn till alla omständigheter, vilka kan omfatta förekomsten av frysta tillgångar, brottets relativa svårighetsgrad och platsen för dess förövande samt datum för respektive beslut och tidpunkt då respektive beslut översändes.

Artikel 12

Tillämplig lag för verkställighet

1.   Om inte annat föreskrivs i punkt 3 skall verkställigheten av beslutet om förverkande regleras av lagen i den verkställande staten, och dess myndigheter skall ha exklusiv behörighet att besluta om verkställighetsförfarandena och om alla åtgärder i samband härmed.

2.   Om den berörda personen kan lämna bevis på att förverkande helt eller delvis skett i någon stat, skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten samråda med den behöriga myndigheten i den utfärdande staten på lämpligt sätt. Vid förverkande av vinning skall varje del av beloppet som drivits in enligt beslutet om förverkande i en annan stat än den verkställande staten i sin helhet dras av från det belopp som skall drivas in i den verkställande staten.

3.   Ett beslut om förverkande mot en juridisk person skall verkställas, även om den verkställande staten inte erkänner principen om juridiska personers straffrättsliga ansvar.

4.   Den verkställande staten får inte föreskriva åtgärder som alternativ till beslutet om förverkande, inklusive frihetsstraff eller någon annan åtgärd som begränsar en persons frihet till följd av översändande enligt artiklarna 4 och 5, såvida inte den utfärdande staten har samtyckt till detta.

Artikel 13

Amnesti, nåd, omprövning av beslut om förverkande

1.   Amnesti och nåd får beviljas av både den utfärdande staten och den verkställande staten.

2.   Endast den utfärdande staten får fatta beslut om en ansökan om omprövning av beslutet om förverkande.

Artikel 14

Följder av översändande av beslut om förverkande

1.   Översändandet av ett beslut om förverkande till en eller flera verkställande stater i enlighet med artiklarna 4 och 5 begränsar inte den utfärdande statens rätt att själv verkställa beslutet om förverkande.

2.   Om ett beslut om förverkande avseende ett penningbelopp översänds till en eller flera verkställande stater får det sammanlagda värde som härrör från verkställigheten inte överstiga det högsta belopp som anges i beslutet om förverkande.

3.   Den behöriga myndigheten i den utfärdande staten skall därför omedelbart underrätta den behöriga myndigheten i varje berörd verkställande stat på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning

| a) | om den anser att det finns risk för att verkställighet utöver det högsta beloppet kan äga rum, till exempel på grundval av information som den erhållit från en verkställande stat i enlighet med artikel 10.3. Om artikel 10.1 a tillämpas skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten så snart som möjligt underrätta den behöriga myndigheten i den verkställande staten om risken har upphört, |
| --- | --- |

a)

om den anser att det finns risk för att verkställighet utöver det högsta beloppet kan äga rum, till exempel på grundval av information som den erhållit från en verkställande stat i enlighet med artikel 10.3. Om artikel 10.1 a tillämpas skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten så snart som möjligt underrätta den behöriga myndigheten i den verkställande staten om risken har upphört,

| b) | om beslutet om förverkande helt eller delvis har verkställts i den utfärdande staten eller i en annan verkställande stat. Det belopp beträffande vilket beslutet om förverkande ännu inte har verkställts skall specificeras, |
| --- | --- |

b)

om beslutet om förverkande helt eller delvis har verkställts i den utfärdande staten eller i en annan verkställande stat. Det belopp beträffande vilket beslutet om förverkande ännu inte har verkställts skall specificeras,

| c) | om en myndighet i den utfärdande staten, efter det att ett beslut om förverkande har översänts i enlighet med artiklarna 4 och 5, tar emot ett penningbelopp som den berörda personen har betalat frivilligt med avseende på beslutet om förverkande. Artikel 12.2 skall tillämpas. |
| --- | --- |

c)

om en myndighet i den utfärdande staten, efter det att ett beslut om förverkande har översänts i enlighet med artiklarna 4 och 5, tar emot ett penningbelopp som den berörda personen har betalat frivilligt med avseende på beslutet om förverkande. Artikel 12.2 skall tillämpas.

Artikel 15

Inställande av verkställighet

Den behöriga myndigheten i den utfärdande staten skall genast informera den behöriga myndigheten i den verkställande staten, på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning, om varje beslut eller åtgärd som innebär att beslutet inte längre är verkställbart eller av någon annan anledning skall dras tillbaka från den verkställande staten. Den verkställande staten skall inställa verkställigheten av beslutet, så snart som den erhåller information från den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om ett sådant beslut eller en sådan åtgärd.

Artikel 16

Förfogande över förverkad egendom

1.   Den verkställande staten skall fördela de penningbelopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande enligt följande:

| a) | Om det belopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande understiger 10 000 EUR eller motsvarande belopp skall detta tillfalla den verkställande staten. |
| --- | --- |

a)

Om det belopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande understiger 10 000 EUR eller motsvarande belopp skall detta tillfalla den verkställande staten.

| b) | I samtliga övriga fall skall 50 % av det belopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande överföras av den verkställande staten till den utfärdande staten. |
| --- | --- |

b)

I samtliga övriga fall skall 50 % av det belopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande överföras av den verkställande staten till den utfärdande staten.

2.   Annan egendom än penningbelopp som erhålls vid verkställigheten av beslutet om förverkande skall förfogas över på ett av följande sätt som den verkställande staten själv bestämmer:

| a) | Egendomen får säljas. I detta fall skall intäkterna från försäljningen fördelas i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

a)

Egendomen får säljas. I detta fall skall intäkterna från försäljningen fördelas i enlighet med punkt 1.

| b) | Egendomen får överföras till den utfärdande staten. Om beslutet om förverkande omfattar ett penningbelopp får egendomen endast överföras till den utfärdande staten när denna stat har gett sitt samtycke. |
| --- | --- |

b)

Egendomen får överföras till den utfärdande staten. Om beslutet om förverkande omfattar ett penningbelopp får egendomen endast överföras till den utfärdande staten när denna stat har gett sitt samtycke.

| c) | Om det inte är möjligt att tillämpa led a eller b, får egendomen förfogas över på något annat sätt i enlighet med den verkställande statens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Om det inte är möjligt att tillämpa led a eller b, får egendomen förfogas över på något annat sätt i enlighet med den verkställande statens nationella lagstiftning.

3.   Trots vad som sägs i punkt 2 behöver den verkställande staten inte sälja eller återlämna specifika föremål som omfattas av beslutet om förverkande vilka utgörs av kulturföremål som ingår i den statens nationella kulturarv.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall tillämpas om inget annat överenskommits mellan den utfärdande staten och den verkställande staten.

Artikel 17

Information om resultatet av verkställigheten

Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall utan dröjsmål informera den behöriga myndigheten i den utfärdande staten, på ett sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning,

| a) | om översändande av beslutet om förverkande till den behöriga myndigheten enligt artikel 4.5, |
| --- | --- |

a)

om översändande av beslutet om förverkande till den behöriga myndigheten enligt artikel 4.5,

| b) | om varje beslut om att inte erkänna beslutet om förverkande samt skälen till beslutet, |
| --- | --- |

b)

om varje beslut om att inte erkänna beslutet om förverkande samt skälen till beslutet,

| c) | om att beslutet helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i artikel 10, artikel 12.1 och 12.2 eller artikel 13.1, |
| --- | --- |

c)

om att beslutet helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i artikel 10, artikel 12.1 och 12.2 eller artikel 13.1,

| d) | så snart som beslutet har verkställts, |
| --- | --- |

d)

så snart som beslutet har verkställts,

| e) | om tillämpning av alternativa åtgärder enligt artikel 12.4. |
| --- | --- |

e)

om tillämpning av alternativa åtgärder enligt artikel 12.4.

Artikel 18

Ersättning

1.   Om den verkställande staten enligt sin lagstiftning är ansvarig för skada, som orsakats någon av de parter som avses i artikel 9 på grund av verkställighet av ett beslut om förverkande som översänts till denna enligt artiklarna 4 och 5 skall den utfärdande staten, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.2, ersätta den verkställande staten eventuella skadeståndsbelopp som betalats ut i enlighet med detta ansvar till nämnda part, såvida inte skadan eller någon del av den uteslutande beror på den verkställande statens agerande.

2.   Punkt 1 påverkar inte tillämpningen av medlemsstaternas lagstiftning om fysiska eller juridiska personers anspråk på skadeersättning.

Artikel 19

Språk

1.   Intyget skall översättas till det officiella språket eller något av de officiella språken i den verkställande staten.

2.   Varje medlemsstat får vid antagandet av detta rambeslut eller vid en senare tidpunkt, genom en förklaring som deponeras hos rådets generalsekretariat, förklara att den kommer att godta en översättning till ett eller flera av de övriga officiella språken vid Europeiska gemenskapernas institutioner.

Artikel 20

Kostnader

1.   Om inte annat föreskrivs i artikel 16, får medlemsstaterna inte avkräva varandra ersättning för kostnader i samband med tillämpningen av detta rambeslut.

2.   Om den verkställande staten har haft kostnader som den anser vara stora eller exceptionella, får den lägga fram ett förslag för den utfärdande staten om att dessa kostnader skall delas. Den utfärdande staten skall beakta varje sådant förslag på grundval av detaljerade specifikationer från den verkställande staten.

Artikel 21

Förhållandet till andra avtal och överenskommelser

Detta rambeslut påverkar inte tillämpningen av bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser mellan medlemsstaterna i den mån som sådana avtal och överenskommelser bidrar till att ytterligare förenkla eller underlätta förfaranden för att verkställa beslut om förverkande.

Artikel 22

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut senast den 24 november 2008.

2.   Medlemsstaterna skall till rådets generalsekretariat och kommissionen överlämna texten till de bestämmelser genom vilka skyldigheterna enligt detta rambeslut införlivas med deras nationella lagstiftning. På grundval av en rapport som kommissionen utarbetar med hjälp av denna information skall rådet senast den 24 november 2009 bedöma i vilken utsträckning medlemsstaterna har följt bestämmelserna i detta rambeslut.

3.   Rådets generalsekretariat skall underrätta medlemsstaterna och kommissionen om de förklaringar som görs i enlighet med artiklarna 7.5 och 19.2.

4.   En medlemsstat som erfarit upprepade svårigheter eller bristande verksamhet från en annan medlemsstats sida när det gäller ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om förverkande, utan att detta har lösts genom bilaterala samråd, får underrätta rådet för en utvärdering av detta rambesluts genomförande på medlemsstatsnivå.

5.   Medlemsstaterna skall, som verkställande stater, i början av varje kalenderår informera rådet och kommissionen om antalet fall i vilka artikel 17 b har tillämpats och en sammanfattning av skälen till detta.

Senast den 24 november 2013 skall kommissionen upprätta en rapport på grundval av mottagen information tillsammans med eventuella initiativ som den anser lämpliga.

Artikel 23

Ikraftträdande

Detta rambeslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 6 oktober 2006.

På rådets vägnar

K. RAJAMÄKI

Ordförande

---

(1)  EGT C 184, 2.8.2002, s. 8.

1

(2)  Yttrandet avgivet den 20 november 2002 (EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 205).

2

(3)  EGT L 182, 5.7.2001, s. 1.

3

(4)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

4

(5)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 49.

5

(6)  EGT L 74, 27.3.1993, s. 74. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/38/EG (EGT L 187, 10.7.2001, s. 43).

6

---

BILAGA

INTYG

enligt artikel 4 i rådets rambeslut 2006/783/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---