# Europeiska unionens L 365/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 365 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången21 december 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 365

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången21 december 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1909/2006 av den 18 december 2006 om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1910/2006 av 19 december 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 | 7 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1911/2006 av den 19 december 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Vitryssland, Ryssland och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 26 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1912/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 50 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar | 52 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1914/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1405/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna | 64 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2006 av den 18 december 2006 om fortsatt tillämpning av gemenskapens förhandskontroll av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer | 76 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1916/2006 av den 18 december 2006 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för viss fisk och vissa fiskeriprodukter med ursprung i Albanien | 78 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1917/2006 av den 19 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris | 82 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien | 84 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1909/2006 av den 18 december 2006 om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan

1

*

Rådets förordning (EG) nr 1910/2006 av 19 december 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

7

*

Rådets förordning (EG) nr 1911/2006 av den 19 december 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Vitryssland, Ryssland och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

26

Kommissionens förordning (EG) nr 1912/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

50

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar

52

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1914/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1405/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna

64

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2006 av den 18 december 2006 om fortsatt tillämpning av gemenskapens förhandskontroll av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer

76

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1916/2006 av den 18 december 2006 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för viss fisk och vissa fiskeriprodukter med ursprung i Albanien

78

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1917/2006 av den 19 december 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris

82

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien

84

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 19 december 2006 om fortsatt beviljande efter den 1 januari 2007 av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre till Republiken El Salvador | 86 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 19 december 2006 om fortsatt beviljande efter den 1 januari 2007 av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre till Republiken El Salvador

86

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/979/GUSPBeslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik EUPM/1/2006 av den 5 december 2006 om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina | 87 |
| | * | 2006/980/GUSPBeslut EUPT/2/2006 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 12 december 2006 om förlängning av mandatet för chefen för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) för en eventuell EU-ledd krishanteringsinsats på rättsstatsområdet och eventuellt andra områden i Kosovo | 88 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

*

2006/979/GUSPBeslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik EUPM/1/2006 av den 5 december 2006 om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

87

*

2006/980/GUSPBeslut EUPT/2/2006 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 12 december 2006 om förlängning av mandatet för chefen för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) för en eventuell EU-ledd krishanteringsinsats på rättsstatsområdet och eventuellt andra områden i Kosovo

88

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna(se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna(se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna

s3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1909/2006

av den 18 december 2006

om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (”grundförordningen”),

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   TIDIGARE FÖRFARANDEN

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan.

| (2) | I september 2000 bekräftade rådet, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, genom förordning (EG) nr 2042/2000 (3), de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom förordning (EG) nr 1015/94 (i dess ändrade lydelse). |
| --- | --- |

(2)

I september 2000 bekräftade rådet, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, genom förordning (EG) nr 2042/2000 (3), de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom förordning (EG) nr 1015/94 (i dess ändrade lydelse).

| (3) | Genom artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 2042/2000 undantog rådet särskilt från antidumpningstullarna kamerasystem enligt förteckningen i bilagan till den förordningen (”bilagan”), vilka utgör avancerade kamerasystem för yrkesmässigt bruk som tekniskt sett omfattas av produktdefinitionen i artikel 1.2 i den förordningen, men som inte kan betraktas som TV-kamerasystem. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 2042/2000 undantog rådet särskilt från antidumpningstullarna kamerasystem enligt förteckningen i bilagan till den förordningen (”bilagan”), vilka utgör avancerade kamerasystem för yrkesmässigt bruk som tekniskt sett omfattas av produktdefinitionen i artikel 1.2 i den förordningen, men som inte kan betraktas som TV-kamerasystem.

| (4) | Genom ett tillkännagivande av den 29 september 2005 (4) inledde kommissionen en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen av förordning (EG) nr 2042/2000, genom vilken de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan hade införts. |
| --- | --- |

(4)

Genom ett tillkännagivande av den 29 september 2005 (4) inledde kommissionen en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen av förordning (EG) nr 2042/2000, genom vilken de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan hade införts.

| (5) | Genom ett tillkännagivande av den 18 maj 2006 inledde kommissionen enligt artikel 5 i grundförordningen ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa kamerasystem med ursprung i Japan. Eftersom produkträckvidden i detta förfarande omfattar de produkter som är föremål för åtgärder enligt förordning (EG) nr 2042/2000, inledde kommissionen också genom tillkännagivandet av den 18 maj 2006 en översyn av de gällande antidumpningsåtgärderna enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Genom ett tillkännagivande av den 18 maj 2006 inledde kommissionen enligt artikel 5 i grundförordningen ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa kamerasystem med ursprung i Japan. Eftersom produkträckvidden i detta förfarande omfattar de produkter som är föremål för åtgärder enligt förordning (EG) nr 2042/2000, inledde kommissionen också genom tillkännagivandet av den 18 maj 2006 en översyn av de gällande antidumpningsåtgärderna enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

B.   UNDERSÖKNING AVSEENDE NYA MODELLER AV KAMERASYSTEM FÖR YRKESMÄSSIGT BRUK

1.   Förfarande

| (6) | En japansk exporterande tillverkare, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (nedan kallad ”Hitachi”), underrättade kommissionen om sin avsikt att införa en ny modell av ett kamerasystem för yrkesmässigt bruk på gemenskapsmarknaden och begärde att kommissionen skulle lägga till denna nya modell av kamerasystem för yrkesmässigt bruk i bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 och därmed undanta den från antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(6)

En japansk exporterande tillverkare, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (nedan kallad ”Hitachi”), underrättade kommissionen om sin avsikt att införa en ny modell av ett kamerasystem för yrkesmässigt bruk på gemenskapsmarknaden och begärde att kommissionen skulle lägga till denna nya modell av kamerasystem för yrkesmässigt bruk i bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 och därmed undanta den från antidumpningstullarna.

| (7) | Kommissionen underrättade gemenskapsindustrin om detta och inledde en undersökning som enbart syftade till att fastställa huruvida produkten i fråga skulle omfattas av antidumpningstullarna och huruvida den normativa delen av förordning (EG) nr 2042/2000 skulle ändras i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade gemenskapsindustrin om detta och inledde en undersökning som enbart syftade till att fastställa huruvida produkten i fråga skulle omfattas av antidumpningstullarna och huruvida den normativa delen av förordning (EG) nr 2042/2000 skulle ändras i enlighet härmed.

2.   Undersökt modell

| (8) | Begäran om befrielse från antidumpningstullarna åtföljdes av de erforderliga tekniska uppgifterna och gällde den nedan angivna modellen av kamerasystem:
  Hitachi






  — | Kamerahuvud V-35W. |
| --- | --- | --- |

(8)

Begäran om befrielse från antidumpningstullarna åtföljdes av de erforderliga tekniska uppgifterna och gällde den nedan angivna modellen av kamerasystem:

Hitachi

—

Kamerahuvud V-35W.

Denna modell presenterades som en ny modell av kamerahuvud V-35, som redan befriats från antidumpningstullar.

3.   Undersökningsresultat

| (9) | Kamerahuvud V-35W omfattas av produktdefinitionen i artikel 1.2 a i rådets förordning (EG) nr 2042/2000. Såsom var fallet med den föregående modellen används denna modell huvudsakligen för yrkesmässigt bruk och säljs inte tillsammans med motsvarande triaxsystem eller triaxadapter på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(9)

Kamerahuvud V-35W omfattas av produktdefinitionen i artikel 1.2 a i rådets förordning (EG) nr 2042/2000. Såsom var fallet med den föregående modellen används denna modell huvudsakligen för yrkesmässigt bruk och säljs inte tillsammans med motsvarande triaxsystem eller triaxadapter på gemenskapsmarknaden.

| (10) | Man ansåg därför att modellen skall klassificeras som ett kamerasystem för yrkesmässigt bruk enligt definitionen i artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 2042/2000. Följaktligen bör modellen undantas från de gällande antidumpningsåtgärderna och läggas till i bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000. |
| --- | --- |

(10)

Man ansåg därför att modellen skall klassificeras som ett kamerasystem för yrkesmässigt bruk enligt definitionen i artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 2042/2000. Följaktligen bör modellen undantas från de gällande antidumpningsåtgärderna och läggas till i bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000.

| (11) | I enlighet med fast praxis vid gemenskapens institutioner bör den nya modellen befrias från antidumpningstullen från och med den dag då kommissionen tog emot den aktuella begäran om befrielse. Därför bör all import av följande kameramodell som importerats den 11 april 2006 eller senare vara befriad från antidumpningstull från och med den dagen.
  Hitachi:






  — | Kamerahuvud V-35W. |
| --- | --- | --- |

(11)

I enlighet med fast praxis vid gemenskapens institutioner bör den nya modellen befrias från antidumpningstullen från och med den dag då kommissionen tog emot den aktuella begäran om befrielse. Därför bör all import av följande kameramodell som importerats den 11 april 2006 eller senare vara befriad från antidumpningstull från och med den dagen.

Hitachi:

—

Kamerahuvud V-35W.

4.   Underrättelse till berörda parter och slutsatser

| (12) | Kommissionen underrättade den berörda gemenskapsindustrin och exportören av TV-kamerasystem om sina undersökningsresultat och gav dem tillfälle att lämna synpunkter. Ingen av parterna hade något att invända mot kommissionens bedömning. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen underrättade den berörda gemenskapsindustrin och exportören av TV-kamerasystem om sina undersökningsresultat och gav dem tillfälle att lämna synpunkter. Ingen av parterna hade något att invända mot kommissionens bedömning.

| (13) | Det föreslås därför att bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 ändras till följd av detta. |
| --- | --- |

(13)

Det föreslås därför att bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 ändras till följd av detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 2042/2000 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Denna förordning skall träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Denna förordning skall tillämpas på import av nedanstående modell som tillverkats och exporterats till gemenskapen av följande exporterande tillverkare:

Hitachi från och med den 11 april 2006

| — | Kamerahuvud V-35W. |
| --- | --- |

—

Kamerahuvud V-35W.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2006.

På rådets vägnar

J.-E. ENESTAM

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 111, 30.4.1994, s. 106. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1754/2004 (EUT L 313, 12.10.2004, s. 1).

2

(3)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 38. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 913/2006 (EUT L 169, 22.6.2006, s. 1).

3

(4)  EUT C 239, 29.9.2005, s. 9.

4

---

BILAGA

”BILAGA

Förteckning över kamerasystem för yrkesmässigt bruk som inte kan klassificeras som TV-kamerasystem (kamerasystem för sändningsändamål) och som skall undantas från åtgärderna

| Företagsnamn | Kamerahuvud | Sökare | Kamerakontrollenhet | Fjärrkontroll | Huvudkontrollenhet | Kameraadaptrar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Företagsnamn

Kamerahuvud

Sökare

Kamerakontrollenhet

Fjärrkontroll

Huvudkontrollenhet

Kameraadaptrar

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Kallas även ’master set up unit’ (MSU) eller huvudkontrollpanel (MCP).

1

(2)  Modellerna är undantagna under förutsättning att motsvarande triaxsystem eller triaxadapter inte säljs på gemenskapsmarknaden.”

2

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/7

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1910/2006

av 19 december 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1) särskilt artikel 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (”den ursprungliga undersökningen”). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (”den ursprungliga undersökningen”).

| (2) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bekräftade rådet i september 2000 genom förordning (EG) nr 2042/2000 (3) de slutgiltiga antidumpningstullarna enligt förordning (EG) nr 1015/94 (”den tidigare översynen”). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bekräftade rådet i september 2000 genom förordning (EG) nr 2042/2000 (3) de slutgiltiga antidumpningstullarna enligt förordning (EG) nr 1015/94 (”den tidigare översynen”).

1.2   Begäran om översyn

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (4), mottog kommissionen den 28 juni 2005 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (4), mottog kommissionen den 28 juni 2005 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

| (4) | Begäran ingavs av Grass Valley Nederland BV (nedan kallad ”den sökande”) som står för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Grass Valley bildades genom att Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems, förvärvade Philips Digital Video Systems. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs av Grass Valley Nederland BV (nedan kallad ”den sökande”) som står för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Grass Valley bildades genom att Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems, förvärvade Philips Digital Video Systems. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (5) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och inledde därför denna undersökning den 29 september 2005 (5). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och inledde därför denna undersökning den 29 september 2005 (5).

1.3   Parallell undersökning

| (6) | Den 18 maj 2006 inledde kommissionen ett nytt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa kamerasystem med ursprung i Japan och en interimsöversyn av antidumpningstullarna på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (6). I det nya antidumpningsförfarandet ingår TV-kamerasystem som omfattas av de gällande åtgärderna i skäl 2. Om det fastställs att åtgärder bör införas för vissa kamerasystem med ursprung i Japan, och dessa alltså omfattar de TV-kamerasystem som täcks in av åtgärderna i den här förordningen, är de åtgärder som införs genom den här förordningen inte längre ändamålsenliga och måste då ändras eller upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Den 18 maj 2006 inledde kommissionen ett nytt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa kamerasystem med ursprung i Japan och en interimsöversyn av antidumpningstullarna på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (6). I det nya antidumpningsförfarandet ingår TV-kamerasystem som omfattas av de gällande åtgärderna i skäl 2. Om det fastställs att åtgärder bör införas för vissa kamerasystem med ursprung i Japan, och dessa alltså omfattar de TV-kamerasystem som täcks in av åtgärderna i den här förordningen, är de åtgärder som införs genom den här förordningen inte längre ändamålsenliga och måste då ändras eller upphävas.

1.4   Den aktuella undersökningen

1.4.1   Förfarande

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, användare och importörer, de råvaruproducenter som den visste var berörda, företrädarna för exportlandet och gemenskapstillverkarna om att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, användare och importörer, de råvaruproducenter som den visste var berörda, företrädarna för exportlandet och gemenskapstillverkarna om att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (8) | Enkäter skickades till den sökande gemenskapstillverkaren, två andra kända gemenskapstillverkare, tjugofem användare, nio råvaruproducenter och fem kända exporterande tillverkare i Japan. Svar har inkommit från en gemenskapstillverkare, en japansk exporterande tillverkare och dess närstående företag i gemenskapen, fyra användare/importörer samt en råvaruleverantör. |
| --- | --- |

(8)

Enkäter skickades till den sökande gemenskapstillverkaren, två andra kända gemenskapstillverkare, tjugofem användare, nio råvaruproducenter och fem kända exporterande tillverkare i Japan. Svar har inkommit från en gemenskapstillverkare, en japansk exporterande tillverkare och dess närstående företag i gemenskapen, fyra användare/importörer samt en råvaruleverantör.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen och gjorde kontrollbesök hos följande företag: | Gemenskapstillverkare:






  — | Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nederländerna) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen och gjorde kontrollbesök hos följande företag:

Gemenskapstillverkare:

—

Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nederländerna)

| | Andra tillverkare i gemenskapen:






  — | Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Storbritannien) |
| --- | --- | --- |

Andra tillverkare i gemenskapen:

—

Ikegami Electronics (Europe) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Storbritannien)

| | Tillverkare i exportlandet:






  — | Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i exportlandet:

—

Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo

| (10) | I analysen fokuseras huvudsakligen på standardupplösning (SD) eftersom SDTV-kamerasystem utgör lejonparten av de produkter som berörs av åtgärderna. Det kan också konstateras att ett HDTV-kamerasystem, som i prestanda och kvalitet motsvarar ett SDTV-kamerasystem med ett signal/brusförhållande på 62 dB – och därför omfattas av de nuvarande åtgärderna – kan uppvisa ett signal/brusförhållande på mindre än 55 dB, och därmed inte omfattas av åtgärderna. Detta bekräftades också av gemenskapsindustrin. En berörd part, som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen, begärde att varudefinitionen vid denna översyn skulle sammanfalla med definitionen i den nya undersökning som avses i skäl 6. Det går dock inte att ändra varudefinitionen under pågående översyn, utan det kan bara avgöras huruvida de gällande åtgärderna bör bibehållas eller upphöra att gälla. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(10)

I analysen fokuseras huvudsakligen på standardupplösning (SD) eftersom SDTV-kamerasystem utgör lejonparten av de produkter som berörs av åtgärderna. Det kan också konstateras att ett HDTV-kamerasystem, som i prestanda och kvalitet motsvarar ett SDTV-kamerasystem med ett signal/brusförhållande på 62 dB – och därför omfattas av de nuvarande åtgärderna – kan uppvisa ett signal/brusförhållande på mindre än 55 dB, och därmed inte omfattas av åtgärderna. Detta bekräftades också av gemenskapsindustrin. En berörd part, som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen, begärde att varudefinitionen vid denna översyn skulle sammanfalla med definitionen i den nya undersökning som avses i skäl 6. Det går dock inte att ändra varudefinitionen under pågående översyn, utan det kan bara avgöras huruvida de gällande åtgärderna bör bibehållas eller upphöra att gälla. Argumentet avvisades därför.

1.4.2   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (12) | Den berörda produkten är samma produkt som i de ursprungliga undersökningar som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. TV-kamerasystem. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten är samma produkt som i de ursprungliga undersökningar som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. TV-kamerasystem.

| (13) | Som angavs i rådets förordning (EG) nr 1015/94 kan TV-kamerasystem bestå av följande delar, vilka importeras tillsammans eller separat:






  a) | Ett kamerahuvud med tre eller fler sensorer (CCD-sensorer på 12 mm eller mer) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning. Kamerahuvudet och adaptern kan vara monterade i ett och samma hölje och utgöra en enhet, men det kan också röra sig om två separata delar. |
| --- | --- | --- |

(13)

Som angavs i rådets förordning (EG) nr 1015/94 kan TV-kamerasystem bestå av följande delar, vilka importeras tillsammans eller separat:

a)

Ett kamerahuvud med tre eller fler sensorer (CCD-sensorer på 12 mm eller mer) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning. Kamerahuvudet och adaptern kan vara monterade i ett och samma hölje och utgöra en enhet, men det kan också röra sig om två separata delar.

| b) | En sökare (med en diagonal på minst 38 mm). |
| --- | --- |

b)

En sökare (med en diagonal på minst 38 mm).

| c) | En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel. |
| --- | --- |

c)

En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel.

| d) | En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera. |
| --- | --- |

d)

En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera.

| e) | En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror. |
| --- | --- |

e)

En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror.

| (14) | De produkter som berörs av denna översyn klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 och ex 8528 21 90. |
| --- | --- |

(14)

De produkter som berörs av denna översyn klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 och ex 8528 21 90.

| (15) | Produkter som inte omfattas av detta förfarande är






  a) | kameraobjektiv, |
| --- | --- | --- |

(15)

Produkter som inte omfattas av detta förfarande är

a)

kameraobjektiv,

| b) | videobandspelare, |
| --- | --- |

b)

videobandspelare,

| c) | kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje, |
| --- | --- |

c)

kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje,

| d) | kamerasystem för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål, |
| --- | --- |

d)

kamerasystem för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål,

| e) | kamerasystem för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan. |
| --- | --- |

e)

kamerasystem för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan.

2.2   Likadan produkt

| (16) | Såsom framkom vid de tidigare undersökningar som nämns i skälen 1 och 2, bekräftades vid den nu aktuella undersökningen att den berörda produkt som tillverkas av japanska exporterande tillverkare och säljs i gemenskapen och den produkt som tillverkas av den sökande gemenskapstillverkaren och säljs på gemenskapens marknad använder samma grundläggande teknik och överensstämmer båda med globalt gällande industristandarder. Produkterna har vidare samma tillämpningar och användningsområden, de har följaktligen liknande fysiska och tekniska egenskaper och de är sinsemellan utbytbara och konkurrerar med varandra. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Såsom framkom vid de tidigare undersökningar som nämns i skälen 1 och 2, bekräftades vid den nu aktuella undersökningen att den berörda produkt som tillverkas av japanska exporterande tillverkare och säljs i gemenskapen och den produkt som tillverkas av den sökande gemenskapstillverkaren och säljs på gemenskapens marknad använder samma grundläggande teknik och överensstämmer båda med globalt gällande industristandarder. Produkterna har vidare samma tillämpningar och användningsområden, de har följaktligen liknande fysiska och tekniska egenskaper och de är sinsemellan utbytbara och konkurrerar med varandra. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

3.1   Inledande anmärkningar

| (17) | Liksom vid den tidigare översynen var de japanska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja i det pågående förfarandet högst begränsad. Endast en av fem tillverkare samarbetade. Ingen av de återstående fyra tillverkare som kommissionen kände till besvarade enkäten, trots att minst tre av dem enligt tillgängliga uppgifter, bl.a. de uppgifter som kommissionen besitter i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (”artikel 14.6-databasen”), sannolikt har exporterat TV-kamerasystem till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(17)

Liksom vid den tidigare översynen var de japanska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja i det pågående förfarandet högst begränsad. Endast en av fem tillverkare samarbetade. Ingen av de återstående fyra tillverkare som kommissionen kände till besvarade enkäten, trots att minst tre av dem enligt tillgängliga uppgifter, bl.a. de uppgifter som kommissionen besitter i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (”artikel 14.6-databasen”), sannolikt har exporterat TV-kamerasystem till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (18) | Endast en exporterande tillverkare samarbetade, som dock inte exporterar den berörda produkten till gemenskapen. På grund av den bristande samarbetsviljan gick det inte att få någon tillförlitlig information om importen av produkten till gemenskapen under undersökningsperioden direkt från de exporterande tillverkarna. Vidare kunde det liksom vid tidigare tillfällen konstateras att inte heller de statistiska uppgifterna från Eurostat föreföll vara tillförlitliga eftersom de KN-nummer där den berörda produkten hör hemma också omfattar import av andra varor och att uppgifterna inte kan särskiljas. Därför kunde inte heller Eurostats uppgifter användas för att avgöra om det importerades några TV-kamerasystem från Japan och i så fall hur mycket och till vilka belopp. Därför beslutade kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen att använda tillgängliga uppgifter, dvs. de uppgifter som finns i 14.6-databasen och i begäran om inledande av översynen. Det var med hjälp av dessa uppgifter som man bäst kunde bedöma volymen och värdet av TV-kamerasystem med ursprung i Japan som importerats till gemenskapen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(18)

Endast en exporterande tillverkare samarbetade, som dock inte exporterar den berörda produkten till gemenskapen. På grund av den bristande samarbetsviljan gick det inte att få någon tillförlitlig information om importen av produkten till gemenskapen under undersökningsperioden direkt från de exporterande tillverkarna. Vidare kunde det liksom vid tidigare tillfällen konstateras att inte heller de statistiska uppgifterna från Eurostat föreföll vara tillförlitliga eftersom de KN-nummer där den berörda produkten hör hemma också omfattar import av andra varor och att uppgifterna inte kan särskiljas. Därför kunde inte heller Eurostats uppgifter användas för att avgöra om det importerades några TV-kamerasystem från Japan och i så fall hur mycket och till vilka belopp. Därför beslutade kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen att använda tillgängliga uppgifter, dvs. de uppgifter som finns i 14.6-databasen och i begäran om inledande av översynen. Det var med hjälp av dessa uppgifter som man bäst kunde bedöma volymen och värdet av TV-kamerasystem med ursprung i Japan som importerats till gemenskapen under skadeundersökningsperioden.

3.2   Dumpning av import under undersökningsperioden

| (19) | Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Japan och att den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, försökte kommissionen få information om fortsatt dumpning från andra källor, t.ex. uppgifterna från den sökande och i 14.6-databasen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Japan och att den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, försökte kommissionen få information om fortsatt dumpning från andra källor, t.ex. uppgifterna från den sökande och i 14.6-databasen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (20) | Enligt 14.6-databasen har betydande mängder av den berörda produkten importerats under undersökningsperioden, bl.a. ett tiotal TV-kamerahuvuden, som är den viktigaste och värdefullaste delen av ett system. Återigen på grund av den bristande samarbetsviljan och det faktum att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, kunde det inte göras någon formell beräkning av dumpningen för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(20)

Enligt 14.6-databasen har betydande mängder av den berörda produkten importerats under undersökningsperioden, bl.a. ett tiotal TV-kamerahuvuden, som är den viktigaste och värdefullaste delen av ett system. Återigen på grund av den bristande samarbetsviljan och det faktum att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, kunde det inte göras någon formell beräkning av dumpningen för den berörda produkten.

| (21) | Med tanke på ovanstående, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, måste kommissionen förlita sig till tillgängliga uppgifter, t.ex. de fakta som lagts fram i den sökandes begäran, där det framgår att dumpningsnivåerna för två modeller av den berörda produkten efter betald tull är betydande – för en av modellerna mer än 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på ovanstående, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, måste kommissionen förlita sig till tillgängliga uppgifter, t.ex. de fakta som lagts fram i den sökandes begäran, där det framgår att dumpningsnivåerna för två modeller av den berörda produkten efter betald tull är betydande – för en av modellerna mer än 10 %.

| (22) | Av underlaget att döma är det alltså sannolikt att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter med dumpningen. |
| --- | --- |

(22)

Av underlaget att döma är det alltså sannolikt att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter med dumpningen.

3.3   Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.3.1   Inledande anmärkningar

| (23) | Globala tillverkare av TV-kamerasystem finns endast i Japan och i EU. Försäljningen på världsmarknaden är alltså uppdelad mellan dessa tillverkare. Det finns åtminstone två gemenskapstillverkare, varav en är närstående de japanska exporterande tillverkarna, som producerar för gemenskapsmarknaden. Det finns fem kända japanska exporterande tillverkare, som tillverkar och säljer till hela världen. |
| --- | --- |

(23)

Globala tillverkare av TV-kamerasystem finns endast i Japan och i EU. Försäljningen på världsmarknaden är alltså uppdelad mellan dessa tillverkare. Det finns åtminstone två gemenskapstillverkare, varav en är närstående de japanska exporterande tillverkarna, som producerar för gemenskapsmarknaden. Det finns fem kända japanska exporterande tillverkare, som tillverkar och säljer till hela världen.

| (24) | Åtgärder har funnits sedan 1994. Dessutom drog kommissionen 1999 slutsatsen att de exporterande tillverkarna absorberade åtgärderna och beslutade därför att höja antidumpningstullarna avsevärt för de berörda exporterande tillverkarna (upp till 200,3 %). Under 2000 visade en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna att dessa borde förlängas med ytterligare fem år eftersom det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(24)

Åtgärder har funnits sedan 1994. Dessutom drog kommissionen 1999 slutsatsen att de exporterande tillverkarna absorberade åtgärderna och beslutade därför att höja antidumpningstullarna avsevärt för de berörda exporterande tillverkarna (upp till 200,3 %). Under 2000 visade en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna att dessa borde förlängas med ytterligare fem år eftersom det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma.

3.3.2   Förhållandet mellan priserna i gemenskapen och i det exporterande landet

| (25) | Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna var de enda tillgängliga källorna för japanska prisuppgifter för den berörda produkten försäljningsuppgifterna från den enda exporterande tillverkare som samarbetade (Ikegami), uppgifterna från den sökande och uppgifterna i begäran om denna undersökning. |
| --- | --- |

(25)

Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna var de enda tillgängliga källorna för japanska prisuppgifter för den berörda produkten försäljningsuppgifterna från den enda exporterande tillverkare som samarbetade (Ikegami), uppgifterna från den sökande och uppgifterna i begäran om denna undersökning.

| (26) | Såsom anges i skäl 20 ovan är TV-kamerahuvuden den viktigaste och värdefullaste delen av ett TV-kamerasystem, och det ansågs därför lämpligt att bedöma förhållandet mellan japanska priser och gemenskapspriser mot detta underlag. |
| --- | --- |

(26)

Såsom anges i skäl 20 ovan är TV-kamerahuvuden den viktigaste och värdefullaste delen av ett TV-kamerasystem, och det ansågs därför lämpligt att bedöma förhållandet mellan japanska priser och gemenskapspriser mot detta underlag.

| (27) | Av uppgifterna i begäran och de upplysningar som samlats in vid kontrollbesöken framgår det att de priser som gemenskapstillverkare begär inom gemenskapen är högre än priserna på den japanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(27)

Av uppgifterna i begäran och de upplysningar som samlats in vid kontrollbesöken framgår det att de priser som gemenskapstillverkare begär inom gemenskapen är högre än priserna på den japanska hemmamarknaden.

| (28) | Av ovanstående framgår dock att japanska företag trots detta är beredda att exportera till gemenskapen till priser som utan antidumpningstullarna är betydligt lägre än priserna i gemenskapen och på deras hemmamarknad. Detsamma gäller för deras export till tredjeland. |
| --- | --- |

(28)

Av ovanstående framgår dock att japanska företag trots detta är beredda att exportera till gemenskapen till priser som utan antidumpningstullarna är betydligt lägre än priserna i gemenskapen och på deras hemmamarknad. Detsamma gäller för deras export till tredjeland.

| (29) | Därför kan man vänta sig att om åtgärderna tillåts upphöra, är det troligt att importen till gemenskapen sker till betydligt dumpade priser som underskrider gemenskapspriserna, eftersom det inte finns någon anledning att tro att japanska exporterande tillverkare skulle ändra sin prissättning i det här fallet. Dessutom är de höga priserna på gemenskapsmarknaden ännu ett incitament för de japanska exporterande tillverkarna att dirigera om en del av försäljningen på hemmamarknaden till EU. |
| --- | --- |

(29)

Därför kan man vänta sig att om åtgärderna tillåts upphöra, är det troligt att importen till gemenskapen sker till betydligt dumpade priser som underskrider gemenskapspriserna, eftersom det inte finns någon anledning att tro att japanska exporterande tillverkare skulle ändra sin prissättning i det här fallet. Dessutom är de höga priserna på gemenskapsmarknaden ännu ett incitament för de japanska exporterande tillverkarna att dirigera om en del av försäljningen på hemmamarknaden till EU.

| (30) | Eftersom de gällande tullarna är höga (mellan 52,7 och 200,3 %), skulle de japanska exporterande tillverkarna ha ett betydande manöverutrymme i fråga om prissättningen om åtgärderna skulle upphöra att gälla och om de skulle besluta att höja sina exportpriser. Under alla omständigheter skulle eventuella prishöjningar under de befintliga åtgärderna ändå medföra att priserna låg under gemenskapspriserna. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom de gällande tullarna är höga (mellan 52,7 och 200,3 %), skulle de japanska exporterande tillverkarna ha ett betydande manöverutrymme i fråga om prissättningen om åtgärderna skulle upphöra att gälla och om de skulle besluta att höja sina exportpriser. Under alla omständigheter skulle eventuella prishöjningar under de befintliga åtgärderna ändå medföra att priserna låg under gemenskapspriserna.

3.3.3   Förhållandet mellan exportpriserna från Japan till tredjeländer och priserna i det exporterande landet

| (31) | Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna analyserades priserna genom en jämförelse mellan den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser till tredjeland och de priser till vilka produkterna såldes i Japan. På så sätt kunde den stora merparten av försäljningen till tredjeland beaktas. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna analyserades priserna genom en jämförelse mellan den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser till tredjeland och de priser till vilka produkterna såldes i Japan. På så sätt kunde den stora merparten av försäljningen till tredjeland beaktas.

| (32) | För att kunna göra en korrekt jämförelse mellan dessa priser gjordes vid behov vissa justeringar för handelsled, transport, försäkring och kreditkostnader. Samtliga beståndsdelar i systemen, alltså inte bara kamerahuvudena, ingick i jämförelsen eftersom det fanns detaljerade uppgifter. |
| --- | --- |

(32)

För att kunna göra en korrekt jämförelse mellan dessa priser gjordes vid behov vissa justeringar för handelsled, transport, försäkring och kreditkostnader. Samtliga beståndsdelar i systemen, alltså inte bara kamerahuvudena, ingick i jämförelsen eftersom det fanns detaljerade uppgifter.

| (33) | Av jämförelsen framgick att företaget sålde till betydligt lägre priser till tredjeland än till hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(33)

Av jämförelsen framgick att företaget sålde till betydligt lägre priser till tredjeland än till hemmamarknaden.

| (34) | Utifrån de tillgängliga uppgifterna kan man anta att företaget sannolikt säljer sina varor till tredjeland till dumpade priser (omkring 20 %). Att de exporterande tillverkarna dumpar sina priser avsevärt när de säljer till andra tredjeländer bekräftas av den bevisning som fanns i begäran. |
| --- | --- |

(34)

Utifrån de tillgängliga uppgifterna kan man anta att företaget sannolikt säljer sina varor till tredjeland till dumpade priser (omkring 20 %). Att de exporterande tillverkarna dumpar sina priser avsevärt när de säljer till andra tredjeländer bekräftas av den bevisning som fanns i begäran.

| (35) | Det finns inget som tyder på att andra japanska exporterande tillverkare inte skulle tillämpa samma prissättning eller att de inte skulle sälja till sannolikt dumpade priser till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(35)

Det finns inget som tyder på att andra japanska exporterande tillverkare inte skulle tillämpa samma prissättning eller att de inte skulle sälja till sannolikt dumpade priser till andra tredjeländer.

| (36) | Därför dras slutsatsen att japanska exporterande tillverkare har exporterat till priser som är betydligt lägre än priserna på hemmamarknaden och att dessa exportpriser mycket sannolikt var dumpade under undersökningsperioden, och att det inte finns något som tyder på att detta kommer att ändras. |
| --- | --- |

(36)

Därför dras slutsatsen att japanska exporterande tillverkare har exporterat till priser som är betydligt lägre än priserna på hemmamarknaden och att dessa exportpriser mycket sannolikt var dumpade under undersökningsperioden, och att det inte finns något som tyder på att detta kommer att ändras.

3.3.4   Förhållandet mellan exportpriserna från Japan till tredjeländer och priserna i gemenskapen

| (37) | Enligt de tillgängliga uppgifterna, dvs. begäran och de uppgifter som inkommit från den enda exporterande tillverkare som samarbetat, är de exporterande tillverkarnas priser på den berörda produkten till tredjeland mycket lägre än priserna i gemenskapen. Det kan röra sig om en skillnad på 220 % beroende på marknad. Om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra skulle det alltså vara ett starkt motiv för de japanska exporterande tillverkarna att omdirigera delar av sin export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(37)

Enligt de tillgängliga uppgifterna, dvs. begäran och de uppgifter som inkommit från den enda exporterande tillverkare som samarbetat, är de exporterande tillverkarnas priser på den berörda produkten till tredjeland mycket lägre än priserna i gemenskapen. Det kan röra sig om en skillnad på 220 % beroende på marknad. Om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra skulle det alltså vara ett starkt motiv för de japanska exporterande tillverkarna att omdirigera delar av sin export till gemenskapen.

| (38) | Noteras bör också att det bara är i gemenskapen som det finns antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten. Det finns inget som tyder på att tillverkarna skulle tillämpa någon annan prissättning än den som gäller för export till tredjeland om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(38)

Noteras bör också att det bara är i gemenskapen som det finns antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten. Det finns inget som tyder på att tillverkarna skulle tillämpa någon annan prissättning än den som gäller för export till tredjeland om åtgärderna tillåts upphöra.

3.3.5   Outnyttjad kapacitet och lager

| (39) | Den sökande hävdade att med tanke på produktens art är kapaciteten flexibel, och att de japanska exporterande tillverkarna mycket snabbt kunde bygga ut sin kapacitet. Detta bekräftades vid kontrollbesöket hos den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade. |
| --- | --- |

(39)

Den sökande hävdade att med tanke på produktens art är kapaciteten flexibel, och att de japanska exporterande tillverkarna mycket snabbt kunde bygga ut sin kapacitet. Detta bekräftades vid kontrollbesöket hos den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade.

| (40) | Vid produktionen behövs visserligen arbetskraft, men där finns inga flaskhalsar i form av särskilda produktionsprocesser eller maskiner. Eftersom produktionen i första hand är manuell räcker det att öka antalet skift och anställda för att öka kapaciteten. Den främsta flaskhalsen som kan stå i vägen för en kapacitetsökning är den tid det tar att lära upp ny personal att montera och tillverka TV-kamerasystemen. Den enda eventuella mekaniska flaskhalsen för vilken det skulle behövas stora investeringar för att öka produktionen är en maskin som tillverkar den optiska enheten. Med tanke på dagens produktionsnivåer finns det dock inget som tyder på att detta skulle vara något som sannolikt skulle förhindra en eventuell kapacitetsökning. Eftersom företaget inte utnyttjade samtliga möjligheter till skiftarbete kan man dessutom sluta sig till att produktionskapaciteten skulle kunna ökas betydligt och på kort tid. Inte heller finns det något som talar för att kostnaderna för en sådan ökning skulle bli stora med tanke på de tillverkade produkternas värde. |
| --- | --- |

(40)

Vid produktionen behövs visserligen arbetskraft, men där finns inga flaskhalsar i form av särskilda produktionsprocesser eller maskiner. Eftersom produktionen i första hand är manuell räcker det att öka antalet skift och anställda för att öka kapaciteten. Den främsta flaskhalsen som kan stå i vägen för en kapacitetsökning är den tid det tar att lära upp ny personal att montera och tillverka TV-kamerasystemen. Den enda eventuella mekaniska flaskhalsen för vilken det skulle behövas stora investeringar för att öka produktionen är en maskin som tillverkar den optiska enheten. Med tanke på dagens produktionsnivåer finns det dock inget som tyder på att detta skulle vara något som sannolikt skulle förhindra en eventuell kapacitetsökning. Eftersom företaget inte utnyttjade samtliga möjligheter till skiftarbete kan man dessutom sluta sig till att produktionskapaciteten skulle kunna ökas betydligt och på kort tid. Inte heller finns det något som talar för att kostnaderna för en sådan ökning skulle bli stora med tanke på de tillverkade produkternas värde.

| (41) | Ökningen kan bli avsevärd eftersom det inte skulle kosta de japanska exporterande tillverkarna så mycket att sälja de ökade kvantiteterna i gemenskapen, då distributionskanalerna redan finns och det inte krävs några större investeringar för att öka kapaciteten. |
| --- | --- |

(41)

Ökningen kan bli avsevärd eftersom det inte skulle kosta de japanska exporterande tillverkarna så mycket att sälja de ökade kvantiteterna i gemenskapen, då distributionskanalerna redan finns och det inte krävs några större investeringar för att öka kapaciteten.

| (42) | Därför, och med tanke på att det inte finns något som tyder på att det inte skulle vara detsamma för alla andra exporterande tillverkare, kan det antas vara sannolikt att de japanska tillverkarna skulle kunna öka sin produktionskapacitet avsevärt på kort tid om så skulle behövas. |
| --- | --- |

(42)

Därför, och med tanke på att det inte finns något som tyder på att det inte skulle vara detsamma för alla andra exporterande tillverkare, kan det antas vara sannolikt att de japanska tillverkarna skulle kunna öka sin produktionskapacitet avsevärt på kort tid om så skulle behövas.

| (43) | Av ovanstående kan man sluta sig till att det är sannolikt att importen till EU kommer att öka om åtgärderna tillåts upphöra. Detta måste ses mot bakgrund av de nämnda attraktiva priserna i gemenskapen i förhållande till tredjeland, redan befintliga distributionskanaler och att kapaciteten kan ökas till en relativt låg kostnad (utbildning av nyanställda). |
| --- | --- |

(43)

Av ovanstående kan man sluta sig till att det är sannolikt att importen till EU kommer att öka om åtgärderna tillåts upphöra. Detta måste ses mot bakgrund av de nämnda attraktiva priserna i gemenskapen i förhållande till tredjeland, redan befintliga distributionskanaler och att kapaciteten kan ökas till en relativt låg kostnad (utbildning av nyanställda).

3.4   Slutsats

| (44) | Av marknadsskäl, dvs. att priserna i EU är högre än i tredjeland och på den japanska hemmamarknaden, finns det starka skäl att omdirigera delar av försäljningen till gemenskapsmarknaden, sannolikt till låga priser för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar. Dessutom kan produktionskapaciteten snabbt byggas ut, vilket gör det sannolikt att importen av den berörda produkten skulle återupptas i betydande kvantiteter. Eftersom det inte finns något som talar för att de japanska exporterande tillverkarna skulle ändra sin prissättning om åtgärderna tillåts upphöra, är det också högst sannolikt att också den ökade importen kommer att ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(44)

Av marknadsskäl, dvs. att priserna i EU är högre än i tredjeland och på den japanska hemmamarknaden, finns det starka skäl att omdirigera delar av försäljningen till gemenskapsmarknaden, sannolikt till låga priser för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar. Dessutom kan produktionskapaciteten snabbt byggas ut, vilket gör det sannolikt att importen av den berörda produkten skulle återupptas i betydande kvantiteter. Eftersom det inte finns något som talar för att de japanska exporterande tillverkarna skulle ändra sin prissättning om åtgärderna tillåts upphöra, är det också högst sannolikt att också den ökade importen kommer att ske till dumpade priser.

| (45) | Därför drar kommissionen slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra och att de nu gällande åtgärderna därför bör bibehållas. |
| --- | --- |

(45)

Därför drar kommissionen slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra och att de nu gällande åtgärderna därför bör bibehållas.

4.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (46) | År 2001 togs Philips Digital Video Systems (”Philips DVS”) över av Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems (”TBS”), en annan gemenskapstillverkare av TV-kamerasystem, och denna fusion mellan Philips DVS och TBS blev till Grass Valley Nederland B.V., den sökande. |
| --- | --- |

(46)

År 2001 togs Philips Digital Video Systems (”Philips DVS”) över av Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems (”TBS”), en annan gemenskapstillverkare av TV-kamerasystem, och denna fusion mellan Philips DVS och TBS blev till Grass Valley Nederland B.V., den sökande.

| (47) | En exporterande tillverkare hävdade att praktiskt taget alla TV-kamerasystem som såldes av dess närstående företag i gemenskapen sedan fem år tillbaka också tillverkades av detta gemenskapsföretag. Vidare poängterades att eftersom denna tillverkare inte bara levererade sina produkter till gemenskapsmarknaden utan till hela världen, skulle eventuella beslut rörande de gällande antidumpningstullarna knappast påverka det. |
| --- | --- |

(47)

En exporterande tillverkare hävdade att praktiskt taget alla TV-kamerasystem som såldes av dess närstående företag i gemenskapen sedan fem år tillbaka också tillverkades av detta gemenskapsföretag. Vidare poängterades att eftersom denna tillverkare inte bara levererade sina produkter till gemenskapsmarknaden utan till hela världen, skulle eventuella beslut rörande de gällande antidumpningstullarna knappast påverka det.

| (48) | Eftersom den exporterande tillverkaren inte gav några närmare upplysningar, t.ex. genom att svara på de enkäter som skickades till andra tillverkare i gemenskapen, kunde man inte granska dess verksamhet i bl.a. gemenskapen närmare. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom den exporterande tillverkaren inte gav några närmare upplysningar, t.ex. genom att svara på de enkäter som skickades till andra tillverkare i gemenskapen, kunde man inte granska dess verksamhet i bl.a. gemenskapen närmare.

| (49) | En annan ekonomisk aktör som tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare samarbetade vid undersökningen och motsatte sig de gällande åtgärderna. Denna ekonomiska aktör hävdade att importen av TV-kamerasystem från Japan var sporadisk och endast för att komplettera verksamheten i EU. Vid kontrollbesöket framkom det att det endast var en viss modell som monterades vid anläggningar i gemenskapen med delar från Japan och gemenskapen, men då kontrollen gjordes skedde ingen tillverkning av CCD-sensorer (Charge Coupled Device), som är den viktigaste delen på ett kamerahuvud. Undersökningen visade dessutom att det inte fanns någon annan anledning att tillverka denna modell i gemenskapen än att det finns antidumpningsåtgärder för TV-kamerasystemen. |
| --- | --- |

(49)

En annan ekonomisk aktör som tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare samarbetade vid undersökningen och motsatte sig de gällande åtgärderna. Denna ekonomiska aktör hävdade att importen av TV-kamerasystem från Japan var sporadisk och endast för att komplettera verksamheten i EU. Vid kontrollbesöket framkom det att det endast var en viss modell som monterades vid anläggningar i gemenskapen med delar från Japan och gemenskapen, men då kontrollen gjordes skedde ingen tillverkning av CCD-sensorer (Charge Coupled Device), som är den viktigaste delen på ett kamerahuvud. Undersökningen visade dessutom att det inte fanns någon annan anledning att tillverka denna modell i gemenskapen än att det finns antidumpningsåtgärder för TV-kamerasystemen.

| (50) | Under alla omständigheter bekräftades vid denna undersökning att den sökande stod för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Den anses därför utgöra gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(50)

Under alla omständigheter bekräftades vid denna undersökning att den sökande stod för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Den anses därför utgöra gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

5.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

5.1   Inledande anmärkningar

| (51) | Av de orsaker som ges i skälen 19 till 20 ovan, grundades analysen av läget på gemenskapsmarknaden på insamlade uppgifter om TV-kamerahuvuden. |
| --- | --- |

(51)

Av de orsaker som ges i skälen 19 till 20 ovan, grundades analysen av läget på gemenskapsmarknaden på insamlade uppgifter om TV-kamerahuvuden.

| (52) | Som redan nämnts gick det inte att få några uppgifter från en japansk exporterande tillverkare som lär ha produktionsanläggningar på gemenskapsmarknaden. De japanska aktörer som faktiskt exporterade den berörda produkten till gemenskapen var inte samarbetsvilliga. Därför använde sig kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen av tillgängliga uppgifter, särskilt när det gäller förbrukning. |
| --- | --- |

(52)

Som redan nämnts gick det inte att få några uppgifter från en japansk exporterande tillverkare som lär ha produktionsanläggningar på gemenskapsmarknaden. De japanska aktörer som faktiskt exporterade den berörda produkten till gemenskapen var inte samarbetsvilliga. Därför använde sig kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen av tillgängliga uppgifter, särskilt när det gäller förbrukning.

| (53) | Eftersom uppgifter om försäljning och tillverkning endast gick att få från ett par berörda parter och sådana uppgifter är affärsmässigt känsliga, är det lämpligt att inte avslöja några exakta siffror. De har därför ersatts med tecknet ”—”, och anges med ett index. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom uppgifter om försäljning och tillverkning endast gick att få från ett par berörda parter och sådana uppgifter är affärsmässigt känsliga, är det lämpligt att inte avslöja några exakta siffror. De har därför ersatts med tecknet ”—”, och anges med ett index.

5.1.1   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (54) | En uppskattning av förbrukningen av TV-kamerahuvuden på gemenskapsmarknaden gjordes utifrån försäljningssiffrorna i gemenskapen enligt gemenskapsindustrin, försäljningssiffror från Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik över import av TV-kamerahuvuden från Japan från 14.6-databasen, samt uppgifter om inköp från en användare av TV-kamerasystem. Eftersom en japansk exporterande tillverkare som också lär tillverka TV-kamerasystem i gemenskapen inte var samarbetsvillig är gemenskapsförbrukningen sannolikt något underskattad, även om utvecklingen och slutsatserna på det hela taget inte skulle ändras avsevärt.
  Tabell 1
  Förbrukning av TV-kamerahuvuden i gemenskapen | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter | — | — | — | — |
| Index | 100 | 104 | 123 | 103 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen |

(54)

En uppskattning av förbrukningen av TV-kamerahuvuden på gemenskapsmarknaden gjordes utifrån försäljningssiffrorna i gemenskapen enligt gemenskapsindustrin, försäljningssiffror från Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik över import av TV-kamerahuvuden från Japan från 14.6-databasen, samt uppgifter om inköp från en användare av TV-kamerasystem. Eftersom en japansk exporterande tillverkare som också lär tillverka TV-kamerasystem i gemenskapen inte var samarbetsvillig är gemenskapsförbrukningen sannolikt något underskattad, även om utvecklingen och slutsatserna på det hela taget inte skulle ändras avsevärt.

Tabell 1

Förbrukning av TV-kamerahuvuden i gemenskapen

2002

2003

2004

UP

Enheter

—

—

—

—

Index

100

104

123

103

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen

| (55) | Förbrukningen i gemenskapen ökade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Dock skedde en betydande ökning 2004 då importen var som högst. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med ca 15 %, jämfört med 2004. |
| --- | --- |

(55)

Förbrukningen i gemenskapen ökade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Dock skedde en betydande ökning 2004 då importen var som högst. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med ca 15 %, jämfört med 2004.

5.1.2   Dagens import från det berörda landet

i)   Importvolym och den berörda importens marknadsandel under skadeundersökningsperioden

| (56) | Under skadeundersökningsperioden var importvolymen av TV-kamerahuvuden från Japan relativt begränsad. Men den nästan tiodubblades mellan 2002 och 2004, då den uppgick till ca 30 enheter. Under undersökningsperioden minskade importen i förhållande till 2004, men låg betydligt över 2002 års nivå. Totalt sett nästan tredubblades importen under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin hävdade att importvolymen var underskattad eftersom de japanska tillverkarnas leveranser till gemenskapen, enligt den marknadsinformation industrin hade, låg betydligt över vad dessa företag påstods kunna tillverka i gemenskapen. Vidare gjorde man gällande att åtgärderna förmodligen kringgicks genom import av kameradelar. Dessa uppgifter stämde emellertid inte med resultaten från undersökningen, dvs. kontrollbesöken och uppgifterna från oberoende användare. Syftet med den här översynen är inte heller att avgöra huruvida åtgärderna kringgås, även om kringgående av åtgärder förvisso kan påverka gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(56)

Under skadeundersökningsperioden var importvolymen av TV-kamerahuvuden från Japan relativt begränsad. Men den nästan tiodubblades mellan 2002 och 2004, då den uppgick till ca 30 enheter. Under undersökningsperioden minskade importen i förhållande till 2004, men låg betydligt över 2002 års nivå. Totalt sett nästan tredubblades importen under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin hävdade att importvolymen var underskattad eftersom de japanska tillverkarnas leveranser till gemenskapen, enligt den marknadsinformation industrin hade, låg betydligt över vad dessa företag påstods kunna tillverka i gemenskapen. Vidare gjorde man gällande att åtgärderna förmodligen kringgicks genom import av kameradelar. Dessa uppgifter stämde emellertid inte med resultaten från undersökningen, dvs. kontrollbesöken och uppgifterna från oberoende användare. Syftet med den här översynen är inte heller att avgöra huruvida åtgärderna kringgås, även om kringgående av åtgärder förvisso kan påverka gemenskapsindustrins situation.

| (57) | Importens marknadsandel ökade stadigt fram till 2004, då den nådde sin topp. Trots att importen minskade avsevärt under undersökningsperioden, till under hälften av 2004 års nivå, har den ändå ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 2
  Import av TV-kamerahuvuden från Japan och marknadsandel | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | — | — | — | — |
| Index | 100 | 167 | 1 000 | 300 |
| Marknadsandel | — | — | — | — |
| Index | 100 | 161 | 816 | 291 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen |

(57)

Importens marknadsandel ökade stadigt fram till 2004, då den nådde sin topp. Trots att importen minskade avsevärt under undersökningsperioden, till under hälften av 2004 års nivå, har den ändå ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2

Import av TV-kamerahuvuden från Japan och marknadsandel

2002

2003

2004

UP

Importvolym

—

—

—

—

Index

100

167

1 000

300

Marknadsandel

—

—

—

—

Index

100

161

816

291

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen

ii)   Prisutveckling och prisbeteende för importen av den berörda produkten

| (58) | På grund av den bristande samarbetsviljan finns det inga tillförlitliga uppgifter om priserna på importerade TV-kamerahuvuden. De japanska exporterande tillverkarna säljer den berörda produkten uteslutande till närstående importörer i gemenskapen. De priser som finns i 14.6-databasen är således priser mellan närstående parter och kan därför inte anses tillförlitliga, i synnerhet eftersom företagen på grund av de gällande åtgärderna kan besluta att överföra vinsten till anläggningarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(58)

På grund av den bristande samarbetsviljan finns det inga tillförlitliga uppgifter om priserna på importerade TV-kamerahuvuden. De japanska exporterande tillverkarna säljer den berörda produkten uteslutande till närstående importörer i gemenskapen. De priser som finns i 14.6-databasen är således priser mellan närstående parter och kan därför inte anses tillförlitliga, i synnerhet eftersom företagen på grund av de gällande åtgärderna kan besluta att överföra vinsten till anläggningarna i gemenskapen.

| (59) | Några slutsatser kunde därför inte dras i fråga om prisutvecklingen och prisbeteendet för den importerade berörda produkten. |
| --- | --- |

(59)

Några slutsatser kunde därför inte dras i fråga om prisutvecklingen och prisbeteendet för den importerade berörda produkten.

5.1.3   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (60) | Det bör klargöras att gemenskapsindustrin i sitt enkätsvar har lämnat uppgifter om TV-kamerasystem snarare än enbart TV-kamerahuvuden. Detta sågs inte som något problem eftersom varje TV-kamerasystem normalt sett har ett TV-kamerahuvud. Eftersom det inte fanns några mer detaljerade uppgifter om de japanska exporterande tillverkarnas verksamhet i gemenskapen bedömdes utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation med uppgifter om TV-kamerasystem som underlag. |
| --- | --- |

(60)

Det bör klargöras att gemenskapsindustrin i sitt enkätsvar har lämnat uppgifter om TV-kamerasystem snarare än enbart TV-kamerahuvuden. Detta sågs inte som något problem eftersom varje TV-kamerasystem normalt sett har ett TV-kamerahuvud. Eftersom det inte fanns några mer detaljerade uppgifter om de japanska exporterande tillverkarnas verksamhet i gemenskapen bedömdes utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation med uppgifter om TV-kamerasystem som underlag.

i)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (61) | Gemenskapsindustrins sammanlagda produktion av TV-kamerasystem ökade något under skadeundersökningsperioden. Efter att ha sjunkit med 8 % under 2003 ökade produktionen avsevärt under 2004, närmare bestämt med ca 35 %. Under undersökningsperioden minskade produktionen emellertid med ca 16 % jämfört med 2004, men till en nivå som fortfarande var en ökning med 5 % i förhållande till 2002.
  Tabell 4
  Produktionsvolym | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | — | — | — | — |
| Index | 100 | 92 | 124 | 105 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(61)

Gemenskapsindustrins sammanlagda produktion av TV-kamerasystem ökade något under skadeundersökningsperioden. Efter att ha sjunkit med 8 % under 2003 ökade produktionen avsevärt under 2004, närmare bestämt med ca 35 %. Under undersökningsperioden minskade produktionen emellertid med ca 16 % jämfört med 2004, men till en nivå som fortfarande var en ökning med 5 % i förhållande till 2002.

Tabell 4

Produktionsvolym

2002

2003

2004

UP

Produktion

—

—

—

—

Index

100

92

124

105

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

| (62) | Gemenskapsindustrins produktionskapacitet var stabil fram till 2004. Under undersökningsperioden sjönk emellertid produktionskapaciteten med 14 % till följd av en omorganisation på företaget vilken gjorde det möjligt för företaget att anpassa produktionskapaciteten till efterfrågan. Denna kapacitetsminskning följdes åt av ett stabilt kapacitetsutnyttjande mellan 2004 och undersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående. |
| --- | --- |

(62)

Gemenskapsindustrins produktionskapacitet var stabil fram till 2004. Under undersökningsperioden sjönk emellertid produktionskapaciteten med 14 % till följd av en omorganisation på företaget vilken gjorde det möjligt för företaget att anpassa produktionskapaciteten till efterfrågan. Denna kapacitetsminskning följdes åt av ett stabilt kapacitetsutnyttjande mellan 2004 och undersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående.

| (63) | I och med den ökade produktionen och den anpassade produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet har på det hela taget följt en liknande utveckling som produktionen, med en ökning mellan 2002 och 2004, och ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden låg kapacitetsutnyttjandet kvar på samma nivå som 2004 vilket ändå var 20 % över 2002 års nivå.
  Tabell 5
  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | — | — | — | — |
| Index | 100 | 100 | 100 | 86 |
| Kapacitetsutnyttjande | — | — | — | — |
| Index | 100 | 92 | 124 | 122 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(63)

I och med den ökade produktionen och den anpassade produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet har på det hela taget följt en liknande utveckling som produktionen, med en ökning mellan 2002 och 2004, och ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden låg kapacitetsutnyttjandet kvar på samma nivå som 2004 vilket ändå var 20 % över 2002 års nivå.

Tabell 5

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2002

2003

2004

UP

Produktionskapacitet

—

—

—

—

Index

100

100

100

86

Kapacitetsutnyttjande

—

—

—

—

Index

100

92

124

122

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

ii)   Lager

| (64) | Lagren minskade betydligt under 2003 (-17 %), ökade sedan under året därpå, men låg då trots detta 11 % under 2002 års nivåer. Den onormala lagerökningen under undersökningsperioden kan förklaras med att undersökningsperioden slutade före räkenskapsårets slut då många order ännu inte levererats.
  Tabell 6
  Lagervolym | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager | — | — | — | — |
| Index | 100 | 83 | 89 | 172 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(64)

Lagren minskade betydligt under 2003 (-17 %), ökade sedan under året därpå, men låg då trots detta 11 % under 2002 års nivåer. Den onormala lagerökningen under undersökningsperioden kan förklaras med att undersökningsperioden slutade före räkenskapsårets slut då många order ännu inte levererats.

Tabell 6

Lagervolym

2002

2003

2004

UP

Lager

—

—

—

—

Index

100

83

89

172

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

iii)   Försäljningsvolym, priser och marknadsandel

| (65) | Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade med 10 % mellan 2002 och 2004, vilket dock inte motsvarade den starka ökningen av förbrukningen i gemenskapen under samma period (23 %). Detta medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt med mer än 20 procentenheter under skadeundersökningsperioden, till förmån för import från Japan och andra operatörer i gemenskapen. Under undersökningsperioden minskade försäljningen avsevärt i förhållande till 2004 års nivåer, vilket medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade ytterligare. |
| --- | --- |

(65)

Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade med 10 % mellan 2002 och 2004, vilket dock inte motsvarade den starka ökningen av förbrukningen i gemenskapen under samma period (23 %). Detta medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt med mer än 20 procentenheter under skadeundersökningsperioden, till förmån för import från Japan och andra operatörer i gemenskapen. Under undersökningsperioden minskade försäljningen avsevärt i förhållande till 2004 års nivåer, vilket medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade ytterligare.

| (66) | Noteras bör dock att man varit tvungen att använda tillgängliga uppgifter som underlag för siffrorna för och utvecklingen av gemenskapsindustrins marknadsandel eftersom den enda andra tillverkaren i gemenskapen inte lämnade några försäljnings- eller tillverkningssiffror. |
| --- | --- |

(66)

Noteras bör dock att man varit tvungen att använda tillgängliga uppgifter som underlag för siffrorna för och utvecklingen av gemenskapsindustrins marknadsandel eftersom den enda andra tillverkaren i gemenskapen inte lämnade några försäljnings- eller tillverkningssiffror.

| (67) | Det genomsnittliga försäljningspriset minskade under skadeundersökningsperioden med 3 %, även om det mellan 2002 och 2003 ökade med 7 %. I den relativt blygsamma prissänkningen under skadeundersökningsperioden döljer sig att det skett en förändring i sammansättningen av produkterna, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden.
  Tabell 7
  Försäljningsvolym, priser och marknadsandel | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (enheter) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 103 | 110 | 79 |
| Genomsnittligt pris (euro/enhet) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 107 | 98 | 97 |
| Marknadsandel | — | — | — | — |
| Index | 100 | 99 | 89 | 76 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(67)

Det genomsnittliga försäljningspriset minskade under skadeundersökningsperioden med 3 %, även om det mellan 2002 och 2003 ökade med 7 %. I den relativt blygsamma prissänkningen under skadeundersökningsperioden döljer sig att det skett en förändring i sammansättningen av produkterna, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden.

Tabell 7

Försäljningsvolym, priser och marknadsandel

2002

2003

2004

UP

Försäljningsvolym (enheter)

—

—

—

—

Index

100

103

110

79

Genomsnittligt pris (euro/enhet)

—

—

—

—

Index

100

107

98

97

Marknadsandel

—

—

—

—

Index

100

99

89

76

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

iv)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (68) | Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen (med över 24 %) vilket tillsammans med produktionsökningen innebar en avsevärd produktivitetsökning (37 %). Sysselsättningsminskningen följdes åt av en allt större andel anställda med tidsbegränsade kontrakt och flexibla anställningsformer, vilket minskade företagets fasta kostnader. |
| --- | --- |

(68)

Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen (med över 24 %) vilket tillsammans med produktionsökningen innebar en avsevärd produktivitetsökning (37 %). Sysselsättningsminskningen följdes åt av en allt större andel anställda med tidsbegränsade kontrakt och flexibla anställningsformer, vilket minskade företagets fasta kostnader.

| (69) | Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin avsevärt minska sina arbetskostnader (– 14 %). På så sätt kunde gemenskapsindustrin reducera arbetskostnadernas andel av de totala produktionskostnaderna med flera procentenheter. Detta visar att gemenskapsindustrin gjorde ett tydligt försök att anpassa sin produktionsstruktur och minska sina fasta kostnader.
  Tabell 8
  Sysselsättning, produktivitet och löner | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | — | — | — | — |
| Index | 100 | 102 | 87 | 76 |
| Produktivitet (i enheter per sysselsatt) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 90 | 142 | 137 |
| Arbetskostnader (i tusen euro) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 97 | 103 | 86 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(69)

Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin avsevärt minska sina arbetskostnader (– 14 %). På så sätt kunde gemenskapsindustrin reducera arbetskostnadernas andel av de totala produktionskostnaderna med flera procentenheter. Detta visar att gemenskapsindustrin gjorde ett tydligt försök att anpassa sin produktionsstruktur och minska sina fasta kostnader.

Tabell 8

Sysselsättning, produktivitet och löner

2002

2003

2004

UP

Sysselsättning

—

—

—

—

Index

100

102

87

76

Produktivitet (i enheter per sysselsatt)

—

—

—

—

Index

100

90

142

137

Arbetskostnader (i tusen euro)

—

—

—

—

Index

100

97

103

86

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

v)   Vinster

| (70) | Gemenskapsindustrins lönsamhet var fortfarande negativ under undersökningsperioden för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, vilket ledde till att de då gällande antidumpningsåtgärderna förlängdes. Utvecklingen har nu vänt, och mellan 2002 och 2004 var gemenskapsindustrins lönsamhet positiv. |
| --- | --- |

(70)

Gemenskapsindustrins lönsamhet var fortfarande negativ under undersökningsperioden för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, vilket ledde till att de då gällande antidumpningsåtgärderna förlängdes. Utvecklingen har nu vänt, och mellan 2002 och 2004 var gemenskapsindustrins lönsamhet positiv.

| (71) | Gemenskapsindustrins lönsamhet ökade förvisso fram till 2004, även om det normalt sett skulle behövas större vinst (över 10 %) för att industrin skall kunna hålla jämna steg med de krav som ställs av den tekniska utvecklingen. Även under 2003 och 2004, de år då vinstmarginalerna var som störst, var de därför inte tillräckligt höga för att gemenskapsindustrin säkert skulle kunna fortsätta att göra betydande investeringar i ny teknik, så som förväntas inom den här branschen. |
| --- | --- |

(71)

Gemenskapsindustrins lönsamhet ökade förvisso fram till 2004, även om det normalt sett skulle behövas större vinst (över 10 %) för att industrin skall kunna hålla jämna steg med de krav som ställs av den tekniska utvecklingen. Även under 2003 och 2004, de år då vinstmarginalerna var som störst, var de därför inte tillräckligt höga för att gemenskapsindustrin säkert skulle kunna fortsätta att göra betydande investeringar i ny teknik, så som förväntas inom den här branschen.

| (72) | Under undersökningsperioden försämrades lönsamheten avsevärt, vilket ledde till stora förluster. Detta har två förklaringar: dels gjorde den kraftigt minskade försäljningen i gemenskapen under undersökningsperioden att de genomsnittliga fasta kostnaderna ökade, vilket resulterade i att lönsamheten sjönk; dels lyckades gemenskapsindustrin inte uppväga ökade kostnader för vissa råvaror och ytterligare FoU- och försäljningskostnader från ett större nätverk av försäljningskontor, som skulle ge bättre service åt kunderna. Det kan också poängteras att, såsom beskrivs i skäl 67, i den blygsamma sänkningen av de genomsnittliga försäljningspriserna mellan 2004 och undersökningsperioden döljer sig en förändrad produktsammansättning, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden, men utan att kunna höja priserna i samma utsträckning.
  Tabell 9
  Lönsamhet | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet (i %) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 176 | 251 | – 321 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(72)

Under undersökningsperioden försämrades lönsamheten avsevärt, vilket ledde till stora förluster. Detta har två förklaringar: dels gjorde den kraftigt minskade försäljningen i gemenskapen under undersökningsperioden att de genomsnittliga fasta kostnaderna ökade, vilket resulterade i att lönsamheten sjönk; dels lyckades gemenskapsindustrin inte uppväga ökade kostnader för vissa råvaror och ytterligare FoU- och försäljningskostnader från ett större nätverk av försäljningskontor, som skulle ge bättre service åt kunderna. Det kan också poängteras att, såsom beskrivs i skäl 67, i den blygsamma sänkningen av de genomsnittliga försäljningspriserna mellan 2004 och undersökningsperioden döljer sig en förändrad produktsammansättning, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden, men utan att kunna höja priserna i samma utsträckning.

Tabell 9

Lönsamhet

2002

2003

2004

UP

Lönsamhet (i %)

—

—

—

—

Index

100

176

251

– 321

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

vi)   Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (73) | Investeringarna håller sig på en hög nivå, även om de minskade med 13 % under 2003. Året därpå skedde emellertid en återhämtning, i och med att investeringarna nästan tredubblades med anledning av gemenskapsindustrins omstrukturering och rationalisering av produktionen, samt de fortsatta stora investeringarna i FoU som krävs i den här branschen. |
| --- | --- |

(73)

Investeringarna håller sig på en hög nivå, även om de minskade med 13 % under 2003. Året därpå skedde emellertid en återhämtning, i och med att investeringarna nästan tredubblades med anledning av gemenskapsindustrins omstrukturering och rationalisering av produktionen, samt de fortsatta stora investeringarna i FoU som krävs i den här branschen.

| (74) | Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen.
  Tabell 10
  Investeringar och avkastning på investeringar | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen euro) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 87 | 237 | 148 |
| Avkastn. på invest. | — | — | — | — |
| Index | 100 | 143 | 182 | – 116 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(74)

Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen.

Tabell 10

Investeringar och avkastning på investeringar

2002

2003

2004

UP

Investeringar (i tusen euro)

—

—

—

—

Index

100

87

237

148

Avkastn. på invest.

—

—

—

—

Index

100

143

182

– 116

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

| (75) | Gemenskapsindustrin konstaterades inte ha några svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Gemenskapsindustrin konstaterades inte ha några svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.

vii)   Kassaflöde

| (76) | Kassaflödet ökade avsevärt fram till 2004 (39 %). Denna positiva utveckling visar att det skedde en återhämtning inom industrin. Det kan påpekas att kassaflödet under 2004 endast utgjorde 10 % av den totala försäljningen i gemenskapen, vilket knappast kan anses för högt. Under undersökningsperioden påverkades emellertid kassaflödet av den negativa lönsamheten.
  Tabell 11
  Kassaflöde | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i tusen euro) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 99 | 139 | –70 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(76)

Kassaflödet ökade avsevärt fram till 2004 (39 %). Denna positiva utveckling visar att det skedde en återhämtning inom industrin. Det kan påpekas att kassaflödet under 2004 endast utgjorde 10 % av den totala försäljningen i gemenskapen, vilket knappast kan anses för högt. Under undersökningsperioden påverkades emellertid kassaflödet av den negativa lönsamheten.

Tabell 11

Kassaflöde

2002

2003

2004

UP

Kassaflöde (i tusen euro)

—

—

—

—

Index

100

99

139

–70

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

viii)   Tillväxt

| (77) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 3 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade med 21 %. Gemenskapsindustrin förlorade över 20 procentenheter av sin marknadsandel, medan dumpad import och andra tillverkare i gemenskapen ökade sina andelar. |
| --- | --- |

(77)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 3 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade med 21 %. Gemenskapsindustrin förlorade över 20 procentenheter av sin marknadsandel, medan dumpad import och andra tillverkare i gemenskapen ökade sina andelar.

| (78) | På senare år har man på marknaden för TV-kamerasystem kunnat konstatera en tydlig övergång från TV-kamerasystem med standardupplösning till högupplösning. Denna utveckling kommer troligtvis att förstärkas. Eftersom sändningar i högupplöst format ännu inte är regel, köper många TV-bolag, särskilt de mindre och regionala bolagen, fortfarande TV-kamerasystem med standardupplösning eftersom priserna relativt sett är lägre. Gemenskapsindustrin kunde inte dra någon fördel av marknadstillväxten, vilket tydliggörs av dess förlorade marknadsandelar. |
| --- | --- |

(78)

På senare år har man på marknaden för TV-kamerasystem kunnat konstatera en tydlig övergång från TV-kamerasystem med standardupplösning till högupplösning. Denna utveckling kommer troligtvis att förstärkas. Eftersom sändningar i högupplöst format ännu inte är regel, köper många TV-bolag, särskilt de mindre och regionala bolagen, fortfarande TV-kamerasystem med standardupplösning eftersom priserna relativt sett är lägre. Gemenskapsindustrin kunde inte dra någon fördel av marknadstillväxten, vilket tydliggörs av dess förlorade marknadsandelar.

| (79) | Dessutom utgör tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning fortfarande ett viktigt inslag i tillverkningen, inte minst eftersom de fasta kostnaderna tenderar att vara naturligt höga med anledning av branschens kapitalintensiva karaktär. Därför är det fortfarande viktigt att gemenskapsindustrin drar fördel av de större försäljningsvolymer som försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning erbjuder för att kunna sprida de fasta kostnaderna. |
| --- | --- |

(79)

Dessutom utgör tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning fortfarande ett viktigt inslag i tillverkningen, inte minst eftersom de fasta kostnaderna tenderar att vara naturligt höga med anledning av branschens kapitalintensiva karaktär. Därför är det fortfarande viktigt att gemenskapsindustrin drar fördel av de större försäljningsvolymer som försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning erbjuder för att kunna sprida de fasta kostnaderna.

ix)   Dumpningsmarginalens storlek

| (80) | Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns åtgärder som är till för att undanröja den skadevållande dumpningen. Såsom anges i skäl 22 ovan, framgår det av tillgängliga uppgifter att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter att sälja till gemenskapen till dumpade priser. Dumpningsmarginalen är betydande och dess inverkan på situationen för gemenskapsindustrin kan inte förbises, i synnerhet inte med tanke på de stora volymer som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

(80)

Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns åtgärder som är till för att undanröja den skadevållande dumpningen. Såsom anges i skäl 22 ovan, framgår det av tillgängliga uppgifter att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter att sälja till gemenskapen till dumpade priser. Dumpningsmarginalen är betydande och dess inverkan på situationen för gemenskapsindustrin kan inte förbises, i synnerhet inte med tanke på de stora volymer som kan komma i fråga.

x)   Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning

| (81) | Situationen för gemenskapsindustrin förbättrades i viss mån under skadeundersökningsperioden, sedan åtgärderna förlängts 2000 efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Av det ovannämnda framgår dock också att gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i ett utsatt och sårbart läge. |
| --- | --- |

(81)

Situationen för gemenskapsindustrin förbättrades i viss mån under skadeundersökningsperioden, sedan åtgärderna förlängts 2000 efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Av det ovannämnda framgår dock också att gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i ett utsatt och sårbart läge.

5.1.4   Andra faktorers inverkan på gemenskapsindustrins situation

i)   Gemenskapsindustrins exportverksamhet

| (82) | Undersökningen visade att gemenskapsindustrins exportverksamhet utvecklades på följande sätt:
  Tabell 12
  Gemenskapsindustrins export | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mängd (enhet) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 117 | 193 | 148 |
| Värde (i tusen euro) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 126 | 146 | 93 |
| Genomsnittligt pris (euro/enhet) | — | — | — | — |
| Index | 100 | 107 | 75 | 63 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren |

(82)

Undersökningen visade att gemenskapsindustrins exportverksamhet utvecklades på följande sätt:

Tabell 12

Gemenskapsindustrins export

2002

2003

2004

UP

Mängd (enhet)

—

—

—

—

Index

100

117

193

148

Värde (i tusen euro)

—

—

—

—

Index

100

126

146

93

Genomsnittligt pris (euro/enhet)

—

—

—

—

Index

100

107

75

63

Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren

| (83) | Gemenskapsindustrins exporterade mängd ökade avsevärt från 2002 till 2004, men minskade med mer än 20 % under undersökningsperioden. Försäljningen under undersökningsperioden utgör emellertid fortfarande nästan 50 % mer än försäljningen vid skadeundersökningsperiodens början. Denna överlag positiva utveckling sammanföll med en allt kraftigare sänkning av genomsnittspriset, vilket har sin förklaring i den hårda konkurrensen med extremt låga priser på marknaderna i tredjeland (se skäl 35). |
| --- | --- |

(83)

Gemenskapsindustrins exporterade mängd ökade avsevärt från 2002 till 2004, men minskade med mer än 20 % under undersökningsperioden. Försäljningen under undersökningsperioden utgör emellertid fortfarande nästan 50 % mer än försäljningen vid skadeundersökningsperiodens början. Denna överlag positiva utveckling sammanföll med en allt kraftigare sänkning av genomsnittspriset, vilket har sin förklaring i den hårda konkurrensen med extremt låga priser på marknaderna i tredjeland (se skäl 35).

| (84) | Det framgick också av undersökningen att gemenskapsindustrin stod inför konkurrens till extremt låga priser i tredjeland, särskilt på nya marknader som Brasilien och Kina, och att den tvingats sänka sina priser till tredjeland avsevärt för att kunna bibehålla sin produktion och försäljning. Detta påverkade givetvis lönsamheten överlag negativt. |
| --- | --- |

(84)

Det framgick också av undersökningen att gemenskapsindustrin stod inför konkurrens till extremt låga priser i tredjeland, särskilt på nya marknader som Brasilien och Kina, och att den tvingats sänka sina priser till tredjeland avsevärt för att kunna bibehålla sin produktion och försäljning. Detta påverkade givetvis lönsamheten överlag negativt.

ii)   Andra tillverkare i gemenskapen

| (85) | En faktor som skulle kunna förklara att gemenskapsindustrin ännu inte helt har återhämtat sig ekonomiskt med tanke på bl.a. förlorade marknadsandelar och den negativa lönsamheten under undersökningsperioden, är att vissa japanska exporterande tillverkare startat verksamhet i gemenskapen, där de lär tillverka TV-kamerasystem för gemenskapsmarknaden. Det är visserligen sant att andra tillverkare i gemenskapen har ökat sin marknadsandel avsevärt under skadeundersökningsperioden (se skäl 65 ovan). Men med tanke på att en japansk tillverkare som påstås ha tillverkning i gemenskapen inte samarbetade kan det inte uteslutas att det företagets eventuella ökning av marknadsandelar inte beror på bättre konkurrensmetoder utan på att dumpningen till gemenskapen nu istället sker genom att produkten monteras i gemenskapen och att åtgärdernas effekter på så sätt undergrävs. |
| --- | --- |

(85)

En faktor som skulle kunna förklara att gemenskapsindustrin ännu inte helt har återhämtat sig ekonomiskt med tanke på bl.a. förlorade marknadsandelar och den negativa lönsamheten under undersökningsperioden, är att vissa japanska exporterande tillverkare startat verksamhet i gemenskapen, där de lär tillverka TV-kamerasystem för gemenskapsmarknaden. Det är visserligen sant att andra tillverkare i gemenskapen har ökat sin marknadsandel avsevärt under skadeundersökningsperioden (se skäl 65 ovan). Men med tanke på att en japansk tillverkare som påstås ha tillverkning i gemenskapen inte samarbetade kan det inte uteslutas att det företagets eventuella ökning av marknadsandelar inte beror på bättre konkurrensmetoder utan på att dumpningen till gemenskapen nu istället sker genom att produkten monteras i gemenskapen och att åtgärdernas effekter på så sätt undergrävs.

| (86) | I åtminstone ett fall fann man vid undersökningen ingen annan förklaring till att verksamheten förlagts i gemenskapen än att det finns åtgärder som företagen försöker undvika (se skäl 49). |
| --- | --- |

(86)

I åtminstone ett fall fann man vid undersökningen ingen annan förklaring till att verksamheten förlagts i gemenskapen än att det finns åtgärder som företagen försöker undvika (se skäl 49).

5.1.5   Slutsats om gemenskapsindustrins situation

| (87) | Den rådande situationen för gemenskapsindustrin bör ses mot bakgrund av att det finns gällande åtgärder. |
| --- | --- |

(87)

Den rådande situationen för gemenskapsindustrin bör ses mot bakgrund av att det finns gällande åtgärder.

| (88) | Försäljningen på gemenskapsmarknaden, produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet ökade avsevärt fram till 2004. Lönsamheten och produktiviteten förbättrades också fram till 2004, samtidigt som arbetskostnaderna minskat. Kassaflödet, avkastningen på investeringar och lagren har också utvecklats positivt till 2004. |
| --- | --- |

(88)

Försäljningen på gemenskapsmarknaden, produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet ökade avsevärt fram till 2004. Lönsamheten och produktiviteten förbättrades också fram till 2004, samtidigt som arbetskostnaderna minskat. Kassaflödet, avkastningen på investeringar och lagren har också utvecklats positivt till 2004.

| (89) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades dock gemenskapsindustrins marknadsandel negativt och minskade med mer än 20 procentenheter. Sedan 2000 har andra ekonomiska aktörer i gemenskapen som enligt uppgift också tillverkar TV-kamerasystem expanderat sin verksamhet. Detta har, tillsammans med importen från Japan till dumpade priser, gjort att gemenskapsindustrin inte kunnat låta försäljningspriserna återspegla de ökade kostnaderna för FoU och i samband med tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystemen, vilket lett till negativ lönsamhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades dock gemenskapsindustrins marknadsandel negativt och minskade med mer än 20 procentenheter. Sedan 2000 har andra ekonomiska aktörer i gemenskapen som enligt uppgift också tillverkar TV-kamerasystem expanderat sin verksamhet. Detta har, tillsammans med importen från Japan till dumpade priser, gjort att gemenskapsindustrin inte kunnat låta försäljningspriserna återspegla de ökade kostnaderna för FoU och i samband med tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystemen, vilket lett till negativ lönsamhet under undersökningsperioden.

| (90) | Gemenskapsindustrins export påverkades också av de dumpade priserna på dessa marknader, och man tvingades sänka sina genomsnittliga priser till tredjeland betydligt (med mer än 30 %), med negativa följder för industrins lönsamhet överlag. Detta visar tydligt hur gemenskapsmarknaden för TV-kamerasystem skulle kunna utvecklas om det inte fanns några åtgärder. |
| --- | --- |

(90)

Gemenskapsindustrins export påverkades också av de dumpade priserna på dessa marknader, och man tvingades sänka sina genomsnittliga priser till tredjeland betydligt (med mer än 30 %), med negativa följder för industrins lönsamhet överlag. Detta visar tydligt hur gemenskapsmarknaden för TV-kamerasystem skulle kunna utvecklas om det inte fanns några åtgärder.

| (91) | På det hela taget förbättrades situationen för industrin överlag fram till 2004 men det finns vissa indikatorer (t.ex. försäljningsvolym i gemenskapen, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde) där den positiva utvecklingen har vänt under undersökningsperioden. Situationen för gemenskapsindustrin är bättre än vid den tidigare översynen, och industrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig eftersom den har sänkt sina fasta kostnader avsevärt och förbättrat produktiviteten. Emellertid har industrin ändå inte kunnat återhämta sig helt, utan befinner sig fortfarande i ett mycket utsatt och sårbart läge, vilket framgår av utvecklingen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

På det hela taget förbättrades situationen för industrin överlag fram till 2004 men det finns vissa indikatorer (t.ex. försäljningsvolym i gemenskapen, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde) där den positiva utvecklingen har vänt under undersökningsperioden. Situationen för gemenskapsindustrin är bättre än vid den tidigare översynen, och industrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig eftersom den har sänkt sina fasta kostnader avsevärt och förbättrat produktiviteten. Emellertid har industrin ändå inte kunnat återhämta sig helt, utan befinner sig fortfarande i ett mycket utsatt och sårbart läge, vilket framgår av utvecklingen under undersökningsperioden.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

6.1   De prognostiserade exportvolymernas inverkan på gemenskapsindustrin och prisverkningarna vid ett upphävande av åtgärderna

| (92) | I skäl 43 konstaterades att den dumpade exporten från Japan till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(92)

I skäl 43 konstaterades att den dumpade exporten från Japan till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla.

| (93) | Vid en granskning av vilka effekter ytterligare import till låga priser skulle få för gemenskapsindustrins situation framgår det att stora mängder dumpade importvaror omedelbart skulle förorsaka en kraftig prisnedgång på gemenskapsmarknaden, eftersom gemenskapsindustrin i första hand skulle försöka behålla sin marknadsandel och sin produktionsnivå, vilket också kunnat konstateras under skadeundersökningsperioden i fråga om försäljningen till tredjeland. Om så sker skulle gemenskapsindustrins lönsamhet minska avsevärt och dess ekonomiska situation försämras. |
| --- | --- |

(93)

Vid en granskning av vilka effekter ytterligare import till låga priser skulle få för gemenskapsindustrins situation framgår det att stora mängder dumpade importvaror omedelbart skulle förorsaka en kraftig prisnedgång på gemenskapsmarknaden, eftersom gemenskapsindustrin i första hand skulle försöka behålla sin marknadsandel och sin produktionsnivå, vilket också kunnat konstateras under skadeundersökningsperioden i fråga om försäljningen till tredjeland. Om så sker skulle gemenskapsindustrins lönsamhet minska avsevärt och dess ekonomiska situation försämras.

| (94) | På marknaden för TV-kamerasystem hänger en tillverkares fortsatta existens också på dess förmåga att hålla jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen och därmed att göra omfattande investeringar i FoU, moderna produktionsanläggningar och personalutbildning. Därför är det av yttersta vikt att gemenskapsindustrin når en viss lönsamhetsnivå som också måste uppnås genom att försäljningspriserna hålls på en nivå där de kan täcka dessa kostnader. Vid en prisnedgång orsakad av sannolikt dumpad import från Japan är det uppenbart att den enda återstående gemenskapstillverkaren som inte är närstående några japanska exporterande tillverkare vållas skada av den dumpade importen och, med tanke på de mycket låga priser som tillämpas av de japanska exporterande tillverkarna vid försäljning till tredjeland, med största sannolikhet inte skulle överleva. |
| --- | --- |

(94)

På marknaden för TV-kamerasystem hänger en tillverkares fortsatta existens också på dess förmåga att hålla jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen och därmed att göra omfattande investeringar i FoU, moderna produktionsanläggningar och personalutbildning. Därför är det av yttersta vikt att gemenskapsindustrin når en viss lönsamhetsnivå som också måste uppnås genom att försäljningspriserna hålls på en nivå där de kan täcka dessa kostnader. Vid en prisnedgång orsakad av sannolikt dumpad import från Japan är det uppenbart att den enda återstående gemenskapstillverkaren som inte är närstående några japanska exporterande tillverkare vållas skada av den dumpade importen och, med tanke på de mycket låga priser som tillämpas av de japanska exporterande tillverkarna vid försäljning till tredjeland, med största sannolikhet inte skulle överleva.

| (95) | Enligt uppgifterna i 14.6-databasen mer än tredubblades den dumpade importen fram till 2004, och den ökade med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Såsom påpekats ovan är det sannolikt att ännu större importvolymer till mycket låga priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser skulle sändas till gemenskapsmarknaden om det inte fanns några antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(95)

Enligt uppgifterna i 14.6-databasen mer än tredubblades den dumpade importen fram till 2004, och den ökade med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Såsom påpekats ovan är det sannolikt att ännu större importvolymer till mycket låga priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser skulle sändas till gemenskapsmarknaden om det inte fanns några antidumpningsåtgärder.

| (96) | Faktum är att om de japanska exporterande tillverkarna tillämpade samma exportpriser till gemenskapen som de gör till tredjeland, vilket vore rimligt att anta, skulle gemenskapsindustrins priser underskridas med ungefär 30 %. Ett sådant prisbeteende i förening med den kapacitet som de japanska exporterande tillverkarna i de berörda länderna har att leverera betydande kvantiteter till gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet få negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomi som följd. |
| --- | --- |

(96)

Faktum är att om de japanska exporterande tillverkarna tillämpade samma exportpriser till gemenskapen som de gör till tredjeland, vilket vore rimligt att anta, skulle gemenskapsindustrins priser underskridas med ungefär 30 %. Ett sådant prisbeteende i förening med den kapacitet som de japanska exporterande tillverkarna i de berörda länderna har att leverera betydande kvantiteter till gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet få negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomi som följd.

6.2   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (97) | Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(97)

Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävdes.

7.   GEMENSKAPENS INTRESSE

7.1   Inledning

| (98) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins och andra gemenskapstillverkares intresse, samt intresset hos användarna och råvaruleverantörerna av produkten i fråga. |
| --- | --- |

(98)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins och andra gemenskapstillverkares intresse, samt intresset hos användarna och råvaruleverantörerna av produkten i fråga.

| (99) | Det har i tidigare undersökningar genomgående ansetts att det inte skulle strida mot gemenskapens intresse att införa och förlänga åtgärderna. Den här undersökningen är dessutom en andra översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder varit i kraft ända sedan 1994. |
| --- | --- |

(99)

Det har i tidigare undersökningar genomgående ansetts att det inte skulle strida mot gemenskapens intresse att införa och förlänga åtgärderna. Den här undersökningen är dessutom en andra översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder varit i kraft ända sedan 1994.

| (100) | Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen att det fanns sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(100)

Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen att det fanns sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

7.2   Gemenskapsindustrins intresse

| (101) | Gemenskapsindustrin är den enda tillverkaren av TV-kamerasystem som inte är de japanska exporterande tillverkarna närstående. Den har visat sig vara en livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades av dess satsningar på att rationalisera produktionen, sänka kostnaderna och öka produktiviteten, samt av dess fortsatta investeringar i tillverkningen av tekniskt mer avancerade produkter. |
| --- | --- |

(101)

Gemenskapsindustrin är den enda tillverkaren av TV-kamerasystem som inte är de japanska exporterande tillverkarna närstående. Den har visat sig vara en livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades av dess satsningar på att rationalisera produktionen, sänka kostnaderna och öka produktiviteten, samt av dess fortsatta investeringar i tillverkningen av tekniskt mer avancerade produkter.

| (102) | Att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrats under skadeundersökningsperioden visar att den har klarat av att dra nytta av de fortsatta åtgärderna och att verklig konkurrens har återupprättats. Trots förbättrad lönsamhet har den ännu inte nått upp till en lönsamhetsnivå som kan väntas för den här typen av teknisk produkt. Såsom beskrivits ovan kan man dra slutsatsen att om antidumpningsåtgärderna inte fick fortsätta att gälla, skulle gemenskapsindustrins situation med största sannolikhet försämras, med en uppenbar nedläggningsrisk såsom framgår av skäl 93. Detta skulle medföra att över hundra arbetstillfällen direkt knutna till den berörda produkten äventyrades. |
| --- | --- |

(102)

Att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrats under skadeundersökningsperioden visar att den har klarat av att dra nytta av de fortsatta åtgärderna och att verklig konkurrens har återupprättats. Trots förbättrad lönsamhet har den ännu inte nått upp till en lönsamhetsnivå som kan väntas för den här typen av teknisk produkt. Såsom beskrivits ovan kan man dra slutsatsen att om antidumpningsåtgärderna inte fick fortsätta att gälla, skulle gemenskapsindustrins situation med största sannolikhet försämras, med en uppenbar nedläggningsrisk såsom framgår av skäl 93. Detta skulle medföra att över hundra arbetstillfällen direkt knutna till den berörda produkten äventyrades.

| (103) | Dessutom har tillverkningen i gemenskapen av högteknologiska produkter som TV-kamerasystem, och särskilt den forskning och utveckling som hänger samman med tillverkningen, betydande spridningseffekter. Detta gäller särskilt tillverkningen av CCD-sensorn, eftersom dess komponenter också har andra tillämpningar, t.ex. i säkerhetssystem samt inom medicin, industri och telekommunikation. Förekomsten av en industri i gemenskapen som tillverkar TV-kamerasystem har dessutom konsekvenser för hela TV-industrin, alltifrån utveckling och tillverkning av sändningsutrustning till tillverkning av TV-apparater och inspelningsapparater, och kan också påverka fastställandet av normer för TV-sektorn i gemenskapen. Det måste alltså också beaktas att det allmänt skulle få negativa verkningar för TV-industrin om denna högteknologiska industri försvann. |
| --- | --- |

(103)

Dessutom har tillverkningen i gemenskapen av högteknologiska produkter som TV-kamerasystem, och särskilt den forskning och utveckling som hänger samman med tillverkningen, betydande spridningseffekter. Detta gäller särskilt tillverkningen av CCD-sensorn, eftersom dess komponenter också har andra tillämpningar, t.ex. i säkerhetssystem samt inom medicin, industri och telekommunikation. Förekomsten av en industri i gemenskapen som tillverkar TV-kamerasystem har dessutom konsekvenser för hela TV-industrin, alltifrån utveckling och tillverkning av sändningsutrustning till tillverkning av TV-apparater och inspelningsapparater, och kan också påverka fastställandet av normer för TV-sektorn i gemenskapen. Det måste alltså också beaktas att det allmänt skulle få negativa verkningar för TV-industrin om denna högteknologiska industri försvann.

| (104) | Med hänsyn till ovanstående drogs slutsatsen att giltighetstiden för de befintliga åtgärderna måste förlängas i syfte att avvärja de negativa verkningarna av dumpad import som skulle kunna äventyra denna gemenskapsindustris existens och därmed också ett antal arbetstillfällen för kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

(104)

Med hänsyn till ovanstående drogs slutsatsen att giltighetstiden för de befintliga åtgärderna måste förlängas i syfte att avvärja de negativa verkningarna av dumpad import som skulle kunna äventyra denna gemenskapsindustris existens och därmed också ett antal arbetstillfällen för kvalificerad arbetskraft.

7.3   De övriga gemenskapstillverkarnas intressen

| (105) | När det gäller intressena hos andra tillverkare av TV-kamerasystem i gemenskapen bör noteras att endast en samarbetade vid undersökningen. Denna tillverkare, som är närstående en japansk exporterande tillverkare, motsatte sig en förlängning av åtgärderna, men hävdade att åtgärderna gav konkurrensfördelar gentemot andra japanska exporterande tillverkare som den inte gärna ville ge upp. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller intressena hos andra tillverkare av TV-kamerasystem i gemenskapen bör noteras att endast en samarbetade vid undersökningen. Denna tillverkare, som är närstående en japansk exporterande tillverkare, motsatte sig en förlängning av åtgärderna, men hävdade att åtgärderna gav konkurrensfördelar gentemot andra japanska exporterande tillverkare som den inte gärna ville ge upp.

| (106) | Eftersom den andra påstådda tillverkaren i gemenskapen inte samarbetade, måste man sluta sig till att den samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren inte kommer att påverkas negativt av att åtgärderna fortsätter att gälla. Liksom då åtgärdernas giltighet förlängdes år 2000 gynnas tillverkarens investeringar i gemenskapen om de nuvarande åtgärderna fortsätter att gälla. |
| --- | --- |

(106)

Eftersom den andra påstådda tillverkaren i gemenskapen inte samarbetade, måste man sluta sig till att den samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren inte kommer att påverkas negativt av att åtgärderna fortsätter att gälla. Liksom då åtgärdernas giltighet förlängdes år 2000 gynnas tillverkarens investeringar i gemenskapen om de nuvarande åtgärderna fortsätter att gälla.

7.4   Användarnas intresse

| (107) | Kommissionen skickade även ut enkäter till tjugofem användare av TV-kamerasystem. Endast fyra användare samarbetade med undersökningen. Dessa användare är huvudsakligen erkända TV-bolag som sänder egna program med egen utrustning. De köper TV-kamerasystemen direkt från tillverkarna, oberoende av om systemen tillverkas i gemenskapen eller i det exporterande landet, och de är representativa för de flesta användare av TV-kamerasystem. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen skickade även ut enkäter till tjugofem användare av TV-kamerasystem. Endast fyra användare samarbetade med undersökningen. Dessa användare är huvudsakligen erkända TV-bolag som sänder egna program med egen utrustning. De köper TV-kamerasystemen direkt från tillverkarna, oberoende av om systemen tillverkas i gemenskapen eller i det exporterande landet, och de är representativa för de flesta användare av TV-kamerasystem.

| (108) | En användare sade sig inte ha några planer på att köpa någon större mängd TV-kamerasystem under de närmaste fem åren och att dess verksamhet därför inte borde påverkas om åtgärderna fortsatte att gälla. |
| --- | --- |

(108)

En användare sade sig inte ha några planer på att köpa någon större mängd TV-kamerasystem under de närmaste fem åren och att dess verksamhet därför inte borde påverkas om åtgärderna fortsatte att gälla.

| (109) | En annan användare sade sig ha planer på att övergå till produkter med hög upplösning och att om åtgärderna upphörde att gälla skulle det öka antalet leverantörer i gemenskapen och medföra prisförändringar och produktinnovation. Det poängterades också att det inte vore realistiskt att byta kameraleverantör eftersom TV-kamerasystem inte är någon generisk produkt eller vanlig handelsvara. |
| --- | --- |

(109)

En annan användare sade sig ha planer på att övergå till produkter med hög upplösning och att om åtgärderna upphörde att gälla skulle det öka antalet leverantörer i gemenskapen och medföra prisförändringar och produktinnovation. Det poängterades också att det inte vore realistiskt att byta kameraleverantör eftersom TV-kamerasystem inte är någon generisk produkt eller vanlig handelsvara.

| (110) | En tredje användare sade sig vara emot att antidumpningsåtgärderna förnyades eftersom det skulle medföra mindre konkurrens och färre olika modeller att välja mellan. Man tillade dessutom att det inte finns något större utrymme att på kort sikt byta från en tillverkare till en annan. |
| --- | --- |

(110)

En tredje användare sade sig vara emot att antidumpningsåtgärderna förnyades eftersom det skulle medföra mindre konkurrens och färre olika modeller att välja mellan. Man tillade dessutom att det inte finns något större utrymme att på kort sikt byta från en tillverkare till en annan.

| (111) | En fjärde användare kunde inte förutse vilka effekter det skulle få om åtgärderna fick fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(111)

En fjärde användare kunde inte förutse vilka effekter det skulle få om åtgärderna fick fortsätta att gälla.

| (112) | Åtminstone två japanska tillverkare än nu etablerade i gemenskapen och konkurrerar fortfarande med gemenskapsindustrin. Vissa användare har fortsatt att köpa japanska TV-kamerasystem som antingen är importerade eller tillverkade i gemenskapen. Därför kan man inte påstå att antidumpningsåtgärderna helt har undanröjt konkurrensen mellan olika leverantörer av TV-kamerasystem. Det stämmer att importen av TV-kamerasystem från Japan har minskat sedan antidumpningsåtgärderna infördes, men detta beror på att de japanska exporterande tillverkarna inte förmår att sälja till gemenskapen till icke-dumpade priser. |
| --- | --- |

(112)

Åtminstone två japanska tillverkare än nu etablerade i gemenskapen och konkurrerar fortfarande med gemenskapsindustrin. Vissa användare har fortsatt att köpa japanska TV-kamerasystem som antingen är importerade eller tillverkade i gemenskapen. Därför kan man inte påstå att antidumpningsåtgärderna helt har undanröjt konkurrensen mellan olika leverantörer av TV-kamerasystem. Det stämmer att importen av TV-kamerasystem från Japan har minskat sedan antidumpningsåtgärderna infördes, men detta beror på att de japanska exporterande tillverkarna inte förmår att sälja till gemenskapen till icke-dumpade priser.

| (113) | När det gäller möjligheten att byta leverantör av TV-kamerasystem bör noteras att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att tvinga någon att byta till en annan leverantör av TV-kamerasystem, utan att skapa rättvisa konkurrensvillkor och undanröja illojal konkurrens. Om gemenskapsindustrin för TV-kamerasystem försvann till följd av att gällande antidumpningsåtgärder togs bort skulle det dessutom tveklöst leda till minskad konkurrens och till att användarna av TV-kamerasystem i gemenskapen skulle bli beroende av japansk teknik. Det sistnämnda är särskilt viktigt att motverka eftersom tillverkarna av TV-kamerasystem kan ha stort inflytande när det gäller att slå fast framtida sändningsstandarder. Gemenskapen skulle tveklöst hamna i underläge om den inte har någon tillräckligt stark tillverkare av produkten. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller möjligheten att byta leverantör av TV-kamerasystem bör noteras att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att tvinga någon att byta till en annan leverantör av TV-kamerasystem, utan att skapa rättvisa konkurrensvillkor och undanröja illojal konkurrens. Om gemenskapsindustrin för TV-kamerasystem försvann till följd av att gällande antidumpningsåtgärder togs bort skulle det dessutom tveklöst leda till minskad konkurrens och till att användarna av TV-kamerasystem i gemenskapen skulle bli beroende av japansk teknik. Det sistnämnda är särskilt viktigt att motverka eftersom tillverkarna av TV-kamerasystem kan ha stort inflytande när det gäller att slå fast framtida sändningsstandarder. Gemenskapen skulle tveklöst hamna i underläge om den inte har någon tillräckligt stark tillverkare av produkten.

| (114) | I enlighet med slutsatserna från tidigare undersökningar konstaterades det att TV-kamerasystem inte var någon avgörande kostnadsfaktor för användarna, eftersom kostnaderna för dessa system endast utgör en liten del av de totala kostnaderna vid produktionen av TV-program. De kamerasystem som omfattas av antidumpningsåtgärderna utgör ju bara en del av all den utrustning som ett TV-bolag behöver. Om man dessutom ser till ett TV-bolags totala kostnader, och inte enbart till kostnaderna för utrustning, utgör kostnaden för de TV-kamerasystem som omfattas av antidumpningstullar en ännu mindre del, eftersom det finns andra mera betydande kostnader, som kostnader för programproduktion, personalkostnader, indirekta kostnader m.m., som ligger långt ovanför kostnaden för ett TV-kamerasystem. |
| --- | --- |

(114)

I enlighet med slutsatserna från tidigare undersökningar konstaterades det att TV-kamerasystem inte var någon avgörande kostnadsfaktor för användarna, eftersom kostnaderna för dessa system endast utgör en liten del av de totala kostnaderna vid produktionen av TV-program. De kamerasystem som omfattas av antidumpningsåtgärderna utgör ju bara en del av all den utrustning som ett TV-bolag behöver. Om man dessutom ser till ett TV-bolags totala kostnader, och inte enbart till kostnaderna för utrustning, utgör kostnaden för de TV-kamerasystem som omfattas av antidumpningstullar en ännu mindre del, eftersom det finns andra mera betydande kostnader, som kostnader för programproduktion, personalkostnader, indirekta kostnader m.m., som ligger långt ovanför kostnaden för ett TV-kamerasystem.

| (115) | På det hela taget kom man vid undersökningen fram till att effekterna för användarna är begränsade i förhållande till TV-bolagens totala omsättning, i och med att förvärvet av ett TV-kamerasystem motsvarar mindre än 0,2 % av ett TV-bolags totala omsättning. Den genomsnittliga livslängden för ett TV-kamerasystem har vidare uppskattats till cirka sju år, och ibland upp till tio år, vilket betyder att TV-kamerasystemen är långt ifrån någon återkommande kostnadsfaktor för användarna. |
| --- | --- |

(115)

På det hela taget kom man vid undersökningen fram till att effekterna för användarna är begränsade i förhållande till TV-bolagens totala omsättning, i och med att förvärvet av ett TV-kamerasystem motsvarar mindre än 0,2 % av ett TV-bolags totala omsättning. Den genomsnittliga livslängden för ett TV-kamerasystem har vidare uppskattats till cirka sju år, och ibland upp till tio år, vilket betyder att TV-kamerasystemen är långt ifrån någon återkommande kostnadsfaktor för användarna.

| (116) | Eftersom åtgärderna varit i kraft under en viss tid och skulle bibehållas på samma nivå dras slutsatsen att deras bibehållande inte skulle försämra situationen för användarna, som även fortsättningsvis kommer att ha tillgång till andra TV-kamerasystem än dem som tillverkas av gemenskapsindustrin. Under alla omständigheter fanns det ingenting som tydde på att användarna skulle utsättas för några effekter som var större än behovet att undanröja den skadevållande dumpningens snedvridning av handeln och behovet av att återskapa verklig konkurrens. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom åtgärderna varit i kraft under en viss tid och skulle bibehållas på samma nivå dras slutsatsen att deras bibehållande inte skulle försämra situationen för användarna, som även fortsättningsvis kommer att ha tillgång till andra TV-kamerasystem än dem som tillverkas av gemenskapsindustrin. Under alla omständigheter fanns det ingenting som tydde på att användarna skulle utsättas för några effekter som var större än behovet att undanröja den skadevållande dumpningens snedvridning av handeln och behovet av att återskapa verklig konkurrens.

| (117) | Vidare kommer man vid den parallella undersökning som avses i skäl 6 att se över gällande åtgärder och anpassa deras nivå, om det beslutas att åtgärder bör vidtas. |
| --- | --- |

(117)

Vidare kommer man vid den parallella undersökning som avses i skäl 6 att se över gällande åtgärder och anpassa deras nivå, om det beslutas att åtgärder bör vidtas.

7.5   Tidigare produktionsleds intresse

| (118) | Av de nio råvaruleverantörerna som kontaktats var det bara en som förklarade sig samarbetsvillig i översynen och besvarade enkäten. Företaget levererar en betydande del till TV-kamerasystemen, vilket tyder på att dess verksamhet kan anses representativ för leverantörerna av denna produkt. |
| --- | --- |

(118)

Av de nio råvaruleverantörerna som kontaktats var det bara en som förklarade sig samarbetsvillig i översynen och besvarade enkäten. Företaget levererar en betydande del till TV-kamerasystemen, vilket tyder på att dess verksamhet kan anses representativ för leverantörerna av denna produkt.

| (119) | Leverantörens försäljning till gemenskapsindustrin utgör en stor del av företagets totala omsättning för den produkten. Företaget hävdade att om åtgärderna fortsatte gälla skulle råvaruproduktionen bibehållas. Om åtgärderna upphörde att gälla, däremot, skulle företagets monteringskapacitet äventyras eftersom det inte kan sänka sina priser. |
| --- | --- |

(119)

Leverantörens försäljning till gemenskapsindustrin utgör en stor del av företagets totala omsättning för den produkten. Företaget hävdade att om åtgärderna fortsatte gälla skulle råvaruproduktionen bibehållas. Om åtgärderna upphörde att gälla, däremot, skulle företagets monteringskapacitet äventyras eftersom det inte kan sänka sina priser.

| (120) | Slutsatsen dras därför att det får positiva effekter för industrins tidigare led om åtgärderna fortsätter gälla. |
| --- | --- |

(120)

Slutsatsen dras därför att det får positiva effekter för industrins tidigare led om åtgärderna fortsätter gälla.

7.6   Konkurrens och snedvridning av handeln

| (121) | En importör, som också tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare, poängterade att vare sig åtgärderna fortsatte att gälla eller ej hade man inte för avsikt att dra ner på tillverkningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(121)

En importör, som också tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare, poängterade att vare sig åtgärderna fortsatte att gälla eller ej hade man inte för avsikt att dra ner på tillverkningen i gemenskapen.

| (122) | Därför måste det antas att även om de gällande åtgärdernas giltighet förlängs så kommer det att finnas andra aktörer i gemenskapen som fortsätter att tillverka och sälja TV-kamerasystem och konkurrera med gemenskapsindustrin. Användarna kommer alltså även fortsättningsvis att kunna köpa japanska TV-kamerasystem. |
| --- | --- |

(122)

Därför måste det antas att även om de gällande åtgärdernas giltighet förlängs så kommer det att finnas andra aktörer i gemenskapen som fortsätter att tillverka och sälja TV-kamerasystem och konkurrera med gemenskapsindustrin. Användarna kommer alltså även fortsättningsvis att kunna köpa japanska TV-kamerasystem.

| (123) | Av undersökningen framgick det dessutom att gemenskapsindustrins fortsatta existens kan vara i fara om åtgärderna skulle upphöra att gälla (se skäl 94 ovan). I sådana fall skulle TV-kamerasystemen tillverkas av endast japanska tillverkare (eller deras närstående företag), vilket skulle innebära att gemenskapen blev beroende av ett ännu mindre antal tillverkare. |
| --- | --- |

(123)

Av undersökningen framgick det dessutom att gemenskapsindustrins fortsatta existens kan vara i fara om åtgärderna skulle upphöra att gälla (se skäl 94 ovan). I sådana fall skulle TV-kamerasystemen tillverkas av endast japanska tillverkare (eller deras närstående företag), vilket skulle innebära att gemenskapen blev beroende av ett ännu mindre antal tillverkare.

| (124) | Fortsatt giltighet för åtgärderna skulle alltså få positiva effekter för att bibehålla konkurrensen och undanröja snedvridning av handeln. |
| --- | --- |

(124)

Fortsatt giltighet för åtgärderna skulle alltså få positiva effekter för att bibehålla konkurrensen och undanröja snedvridning av handeln.

7.7   Slutsats om gemenskapens intresse

| (125) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl med hänsyn till gemenskapens intresse för att inte bibehålla antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(125)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl med hänsyn till gemenskapens intresse för att inte bibehålla antidumpningsåtgärderna.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (126) | Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på denna underrättelse. |
| --- | --- |

(126)

Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på denna underrättelse.

| (127) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(127)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av TV-kamerasystem och delar till dessa enligt KN-nummer ex 8525 30 90 (TARIC-nummer 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-nummer 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-nummer 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-nummer 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-nummer 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-nummer 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-nummer 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-nummer 8528211610) och ex 8528 21 90 (TARIC-nummer 8528219010), med ursprung i Japan.

2.   TV-kamerasystem kan bestå av en kombination av följande delar, importerade tillsammans eller separat:

| a) | Ett kamerahuvud med tre eller flera sensorer (CCD-sensorer på minst 12 mm) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning, antingen i ett stycke med kamerahuvudet och adaptern i ett och samma hölje eller separat. |
| --- | --- |

a)

Ett kamerahuvud med tre eller flera sensorer (CCD-sensorer på minst 12 mm) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning, antingen i ett stycke med kamerahuvudet och adaptern i ett och samma hölje eller separat.

| b) | En sökare (med en diagonal på minst 38 mm). |
| --- | --- |

b)

En sökare (med en diagonal på minst 38 mm).

| c) | En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel. |
| --- | --- |

c)

En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel.

| d) | En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera. |
| --- | --- |

d)

En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera.

| e) | En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror. |
| --- | --- |

e)

En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror.

3.   Tullen skall inte tillämpas på

| a) | kameraobjektiv (TARIC-tilläggsnummer A727), |
| --- | --- |

a)

kameraobjektiv (TARIC-tilläggsnummer A727),

| b) | videobandspelare (TARIC-tilläggsnummer A727), |
| --- | --- |

b)

videobandspelare (TARIC-tilläggsnummer A727),

| c) | kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje (TARIC-tilläggsnummer A727), |
| --- | --- |

c)

kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje (TARIC-tilläggsnummer A727),

| d) | kameror för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål (TARIC-tilläggsnummer A727), |
| --- | --- |

d)

kameror för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål (TARIC-tilläggsnummer A727),

| e) | kameror för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan (TARIC-tilläggsnummer 8786 och 8969). |
| --- | --- |

e)

kameror för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan (TARIC-tilläggsnummer 8786 och 8969).

4.   Om TV-kamerasystemet importeras med kameraobjektiv, skall det värde fritt gemenskapens gräns på vilket antidumpningstullen skall tillämpas vara värdet av TV-kamerasystemet utan objektivet. Om detta värde inte finns angivet på fakturan, skall importören ange objektivets värde i samband med att produkten övergår till fri omsättning och i anslutning därtill överlämna relevanta underlag och uppgifter.

5.   Antidumpningstullsatsen skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, och skall vara 96,8 % (TARIC-tilläggsnummer 8744), utom för produkter som tillverkats av nedanstående företag för vilka följande satser skall gälla:

| — | Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8741), |
| --- | --- |

—

Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8741),

| — | Sony Corporation: 108,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8742), |
| --- | --- |

—

Sony Corporation: 108,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8742),

| — | Hitachi Denshi, Ltd: 52,7 % (TARIC-tilläggsnummer: 8743). |
| --- | --- |

—

Hitachi Denshi, Ltd: 52,7 % (TARIC-tilläggsnummer: 8743).

6.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 111, 30.4.1994, s. 106. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1754/2004 (EUT L 313, 12.10.2004, s. 1).

2

(3)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 38. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1909/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUT C 309, 15.12.2004, s. 2.

4

(5)  EUT C 239, 29.9.2005, s. 9.

5

(6)  EUT C 117, 18.5.2006, s. 8.

6

---

BILAGA

Förteckning över kamerasystem för yrkesmässigt bruk som inte kan klassificeras som TV-kamerasystem (kamerasystem för sändningsändamål) och som skall undantas från åtgärderna

| Företagsnamn | Kamerahuvud | Sökare | Kamerakontrollenhet | Fjärrkontroll | Huvudkontrollenhet | Kameraadaptrar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Företagsnamn

Kamerahuvud

Sökare

Kamerakontrollenhet

Fjärrkontroll

Huvudkontrollenhet

Kameraadaptrar

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Kamera OTV-SX

---

(1)  Kallas även ’master set up unit’ (MSU) eller huvudkontrollpanel (MCP).

(2)  Modellerna är undantagna under förutsättning att motsvarande triaxsystem eller triaxadapter inte säljs på gemenskapsmarknaden.

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/26

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1911/2006

av den 19 december 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Vitryssland, Ryssland och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1995/2000 (2) införde rådet den 23 september 2000 slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Litauen, Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Åtgärderna beträffande import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Litauen upphörde att gälla vid Europeiska unionens utvidgning den 1 maj 2004. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1995/2000 (2) införde rådet den 23 september 2000 slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Litauen, Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Åtgärderna beträffande import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Litauen upphörde att gälla vid Europeiska unionens utvidgning den 1 maj 2004. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.

| (2) | Åtgärderna utgjordes av specifika tullar utom när det gällde import från en algerisk exporterande tillverkare. Från den tillverkaren godtogs ett åtagande. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna utgjordes av specifika tullar utom när det gällde import från en algerisk exporterande tillverkare. Från den tillverkaren godtogs ett åtagande.

2.   Begäran om översyn

| (3) | Efter ett tillkännagivande den 17 december 2004 om att giltighetstiden för åtgärderna snart skulle löpa ut lämnades det den 20 juni 2005 in en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (3). Begäran ingavs av European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) (nedan kallad ”den sökande”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av karbamidammoniumnitratlösningar. |
| --- | --- |

(3)

Efter ett tillkännagivande den 17 december 2004 om att giltighetstiden för åtgärderna snart skulle löpa ut lämnades det den 20 juni 2005 in en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (3). Begäran ingavs av European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) (nedan kallad ”den sökande”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av karbamidammoniumnitratlösningar.

| (4) | Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland (nedan kallade ”de berörda länderna”). |
| --- | --- |

(4)

Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland (nedan kallade ”de berörda länderna”).

| (5) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 22 september 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 22 september 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

3.1   Undersökningsperiod

| (6) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2004 till och med den 30 juni 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

3.2   Parter som berörs av undersökningen

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna, den klagande och gemenskapstillverkarna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportländerna, den klagande och gemenskapstillverkarna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (8) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (9) | Med tanke på det stora antalet gemenskapstillverkare och importörer i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare i de berörda länderna ansågs det, i överensstämmelse med artikel 17 grundförordningen, lämpligt att undersöka om ett stickprovsförfarande skulle användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på det stora antalet gemenskapstillverkare och importörer i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare i de berörda länderna ansågs det, i överensstämmelse med artikel 17 grundförordningen, lämpligt att undersöka om ett stickprovsförfarande skulle användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till det stora antal gemenskapstillverkare som visat samarbetsvilja beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde gemenskapstillverkarna. För importörerna beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt, eftersom endast en importör hade lämnat de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande av översynen och sagt sig vara villig att fortsätta att samarbeta med kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till det stora antal gemenskapstillverkare som visat samarbetsvilja beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde gemenskapstillverkarna. För importörerna beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt, eftersom endast en importör hade lämnat de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande av översynen och sagt sig vara villig att fortsätta att samarbeta med kommissionen.

| (11) | Frågeformulär skickades till de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och till alla kända exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(11)

Frågeformulär skickades till de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och till alla kända exporterande tillverkare.

| (12) | Det kom in svar på frågeformulären från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, från sex exporterande tillverkare i de berörda länderna och från handlare som var närstående de tillverkarna. |
| --- | --- |

(12)

Det kom in svar på frågeformulären från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, från sex exporterande tillverkare i de berörda länderna och från handlare som var närstående de tillverkarna.

| (13) | En tillverkare i det jämförbara landet lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(13)

En tillverkare i det jämförbara landet lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Ryssland






  — | JSC Mineral and Chemical Company (”Eurochem”), Moskva, Ryssland, och dess två närstående företag






  — | PJSC Azot (”NAK Azot”), Novomoskovsk, Ryssland, och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Ryssland

—

JSC Mineral and Chemical Company (”Eurochem”), Moskva, Ryssland, och dess två närstående företag

—

PJSC Azot (”NAK Azot”), Novomoskovsk, Ryssland, och

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (”Nevinka Azot”), Nevinnomyssk, Ryssland. |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (”Nevinka Azot”), Nevinnomyssk, Ryssland.

| b) | Handlare närstående Eurochem






  — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Schweiz – (”Eurochem Trading”). |
| --- | --- | --- |

b)

Handlare närstående Eurochem

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Schweiz – (”Eurochem Trading”).

| c) | Handlare närstående den ukrainska tillverkaren Stirol






  — | IBE Trading, New York, New York, Förenta staterna. |
| --- | --- | --- |

c)

Handlare närstående den ukrainska tillverkaren Stirol

—

IBE Trading, New York, New York, Förenta staterna.

| d) | Tillverkare i det jämförbara landet






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa, Förenta staterna. |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa, Förenta staterna.

| e) | Gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet






  — | Achema AB, Jonava, Litauen, |
| --- | --- | --- |

e)

Gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet

—

Achema AB, Jonava, Litauen,

| — | Grande Paroisse SA, Paris, Frankirke, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Paris, Frankirke,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Tyskland, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Tyskland,

| — | Yara SA, Bryssel, Belgien och dess närstående tillverkare Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bryssel, Belgien och dess närstående tillverkare Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna.

3.3   Stickprovsförfarande

| (15) | Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att fortsätta att samarbeta med kommissionen i undersökningen. För dessa tio gemenskapstillverkare gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym för karbamidammoniumnitratlösningar i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet stod för 63 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden och de ovannämnda tio gemenskapstillverkarna för 75 %. |
| --- | --- |

(15)

Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att fortsätta att samarbeta med kommissionen i undersökningen. För dessa tio gemenskapstillverkare gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym för karbamidammoniumnitratlösningar i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet stod för 63 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden och de ovannämnda tio gemenskapstillverkarna för 75 %.

| (16) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna om urvalet. De hade inte något att invända. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna om urvalet. De hade inte något att invända.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (17) | Den produkt som är föremål för översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, dvs. karbamidammoniumnitratlösningar, ett gödselmedel i flytande form som används allmänt inom jordbruket, med ursprung i de berörda länderna. Produkten består av en blandning av karbamid, ammoniumnitrat och vatten. Innehållet av kväve (N) är produktens viktigaste kännetecken, och kvävehalten kan variera mellan 28 % och 32 %. Denna variation kan uppnås genom att man tillsätter olika mängder vatten i lösningen. Merparten av de importerade karbamidammoniumnitratlösningarna hade en kvävehalt av 32 %, vilket innebär att produkten är mera koncentrerad och därför billigare att frakta. Oberoende av kvävehalten anses dock alla karbamidammoniumnitratlösningar ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och de betraktas därför som en enda produkt i denna undersökning. Den berörda produkten omfattas av KN-nummer 3102 80 00. |
| --- | --- |

(17)

Den produkt som är föremål för översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, dvs. karbamidammoniumnitratlösningar, ett gödselmedel i flytande form som används allmänt inom jordbruket, med ursprung i de berörda länderna. Produkten består av en blandning av karbamid, ammoniumnitrat och vatten. Innehållet av kväve (N) är produktens viktigaste kännetecken, och kvävehalten kan variera mellan 28 % och 32 %. Denna variation kan uppnås genom att man tillsätter olika mängder vatten i lösningen. Merparten av de importerade karbamidammoniumnitratlösningarna hade en kvävehalt av 32 %, vilket innebär att produkten är mera koncentrerad och därför billigare att frakta. Oberoende av kvävehalten anses dock alla karbamidammoniumnitratlösningar ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och de betraktas därför som en enda produkt i denna undersökning. Den berörda produkten omfattas av KN-nummer 3102 80 00.

2.   Likadan produkt

| (18) | I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att karbamidammoniumnitratlösningar är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i de berörda länderna, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på hemmamarknaden i det landet har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att karbamidammoniumnitratlösningar är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i de berörda länderna, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på hemmamarknaden i det landet har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT OCH ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Dumpning av import under undersökningsperioden

| (19) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (20) | Export till gemenskapen av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i de berörda länderna förekom under undersökningsperioden bara från Algeriet. En dumpningsberäkning för att pröva om det var sannolikt att dumpningen hade fortsatt gjordes därför för de två samarbetsvilliga algeriska exporterande tillverkarna. För de andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna – i Ryssland, Ukraina och Vitryssland – koncentrerades undersökningen till att pröva om att var sannolikt att dumpningen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(20)

Export till gemenskapen av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i de berörda länderna förekom under undersökningsperioden bara från Algeriet. En dumpningsberäkning för att pröva om det var sannolikt att dumpningen hade fortsatt gjordes därför för de två samarbetsvilliga algeriska exporterande tillverkarna. För de andra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna – i Ryssland, Ukraina och Vitryssland – koncentrerades undersökningen till att pröva om att var sannolikt att dumpningen skulle återkomma.

| (21) | De enda två tillverkarna av karbamidammoniumnitratlösningar i Algeriet, Fertalge och Fertial, samarbetade med kommissionen i undersökningen. De stod för hela exporten av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet till gemenskapen under undersökningsperioden (177 383 ton). Importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i Algeriet motsvarade 4,8 % av förbrukningen i gemenskapen, som uppgick till 3 694 531 ton under undersökningsperioden. Importen från Algeriet hade därmed ökat med 52 % från de 116 461 ton som importerades under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(21)

De enda två tillverkarna av karbamidammoniumnitratlösningar i Algeriet, Fertalge och Fertial, samarbetade med kommissionen i undersökningen. De stod för hela exporten av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet till gemenskapen under undersökningsperioden (177 383 ton). Importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i Algeriet motsvarade 4,8 % av förbrukningen i gemenskapen, som uppgick till 3 694 531 ton under undersökningsperioden. Importen från Algeriet hade därmed ökat med 52 % från de 116 461 ton som importerades under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (22) | Den undersökning av dumpning som gjordes på basis av uppgifterna från dessa två samarbetsvilliga exporterande tillverkare ansågs därför vara representativ för landet som helhet. |
| --- | --- |

(22)

Den undersökning av dumpning som gjordes på basis av uppgifterna från dessa två samarbetsvilliga exporterande tillverkare ansågs därför vara representativ för landet som helhet.

| (23) | Först fastställdes det för var och en av de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om deras försäljning på hemmamarknaden var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten. Undersökningen visade att båda företagen bara sålde en typ av karbamidammoniumnitratlösningar till gemenskapen och att denna typ inte såldes i representativa mängder på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(23)

Först fastställdes det för var och en av de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om deras försäljning på hemmamarknaden var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten. Undersökningen visade att båda företagen bara sålde en typ av karbamidammoniumnitratlösningar till gemenskapen och att denna typ inte såldes i representativa mängder på hemmamarknaden.

| (24) | Normalvärdet kunde därför inte för någon av de båda exporterande tillverkarna fastställas på grundval av försäljningen på hemmamarknaden utan måste konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att till exportörens tillverkningskostnad för den produkt som exporterades till gemenskapen lägga ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(24)

Normalvärdet kunde därför inte för någon av de båda exporterande tillverkarna fastställas på grundval av försäljningen på hemmamarknaden utan måste konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att till exportörens tillverkningskostnad för den produkt som exporterades till gemenskapen lägga ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

| (25) | Det bör påpekas att energikostnader, t.ex. kostnaden för el och gas, utgör merparten av tillverkningskostnaden och en väsentlig del av den totala produktionskostnaden. I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen undersökte man därför om kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den undersökta produkten på ett rimligt sätt avspeglades i de berörda parternas bokföring. |
| --- | --- |

(25)

Det bör påpekas att energikostnader, t.ex. kostnaden för el och gas, utgör merparten av tillverkningskostnaden och en väsentlig del av den totala produktionskostnaden. I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen undersökte man därför om kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den undersökta produkten på ett rimligt sätt avspeglades i de berörda parternas bokföring.

| (26) | Det framkom inget i undersökningen som tydde på att elkostnaderna inte avspeglades på ett rimligt sätt i de exporterande tillverkarnas bokföring. Det kan bland annat noteras att de elpriser som de algeriska tillverkarna betalade under undersökningsperioden låg i nivå med internationella marknadspriser, om man jämför med andra länder, t.ex. Kanada och Norge. Detsamma kunde emellertid inte sägas om gaspriserna. |
| --- | --- |

(26)

Det framkom inget i undersökningen som tydde på att elkostnaderna inte avspeglades på ett rimligt sätt i de exporterande tillverkarnas bokföring. Det kan bland annat noteras att de elpriser som de algeriska tillverkarna betalade under undersökningsperioden låg i nivå med internationella marknadspriser, om man jämför med andra länder, t.ex. Kanada och Norge. Detsamma kunde emellertid inte sägas om gaspriserna.

| (27) | Beträffande gasleveranser fastställdes faktiskt, på grundval av uppgifter från internationellt erkända informationskällor som specialiserat sig på energimarknader, att det pris som den algeriska tillverkaren betalade var mindre än en femtedel av exportpriset på naturgas från Algeriet. Alla tillgängliga uppgifter tydde vidare på att gaspriserna på hemmamarknaden i Algeriet var reglerade och låg långt under marknadspriset för naturgas i t.ex. Förenta staterna, Kanada, Japan och EU. Dessa fyra marknader svarar för sammanlagt 46 % av gasförbrukningen i världen, och de inhemska priserna på dessa marknader förefaller avspegla kostnaderna på ett rimligt sätt. Dessutom var det gaspris som de båda tillverkarna betalade betydligt lägre än det pris som gemenskapstillverkarna betalade. |
| --- | --- |

(27)

Beträffande gasleveranser fastställdes faktiskt, på grundval av uppgifter från internationellt erkända informationskällor som specialiserat sig på energimarknader, att det pris som den algeriska tillverkaren betalade var mindre än en femtedel av exportpriset på naturgas från Algeriet. Alla tillgängliga uppgifter tydde vidare på att gaspriserna på hemmamarknaden i Algeriet var reglerade och låg långt under marknadspriset för naturgas i t.ex. Förenta staterna, Kanada, Japan och EU. Dessa fyra marknader svarar för sammanlagt 46 % av gasförbrukningen i världen, och de inhemska priserna på dessa marknader förefaller avspegla kostnaderna på ett rimligt sätt. Dessutom var det gaspris som de båda tillverkarna betalade betydligt lägre än det pris som gemenskapstillverkarna betalade.

| (28) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de gaspriser som betalades i Algeriet under undersökningsperioden inte rimligtvis kunde återspegla kostnaderna för produktion och distribution av gas. Därför justerades de gaskostnader som bars av en samarbetsvillig exporterande tillverkare, Fertial, på grundval av uppgifterna från andra representativa marknader, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen. Det justerade gaspriset baserades på det genomsnittliga priset under undersökningsperioden på exporten av flytande gas (LNG) från Algeriet till Frankrike, vid den franska gränsen efter avdrag av kostnader för sjöfrakt och gasförvätskning,. Detta ansågs vara den mest lämpliga grundvalen, eftersom uppgifter kunde hämtas från offentligt tillgängligt material som uteslutande avsåg gas av algeriskt ursprung. Frankrike är den största avnämaren av algerisk gas och priserna där avspeglar på ett rimligt sätt kostnaderna. Frankrike kan därför anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen. Det andra samarbetsvilliga företaget, Fertalge, använde inte naturgas som råvara utan baserade sin tillverkning av karbamidammoniumnitratlösningar på lokalt framställt ammoniumnitrat samt karbamid. Eftersom kostnaden för lokalt framställt ammoniumnitrat avspeglar det gaspris på den inhemska marknaden i Algeriet som omnämns i skäl 27, justerades företagets kostnader för ammoniumnitrat i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de gaspriser som betalades i Algeriet under undersökningsperioden inte rimligtvis kunde återspegla kostnaderna för produktion och distribution av gas. Därför justerades de gaskostnader som bars av en samarbetsvillig exporterande tillverkare, Fertial, på grundval av uppgifterna från andra representativa marknader, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen. Det justerade gaspriset baserades på det genomsnittliga priset under undersökningsperioden på exporten av flytande gas (LNG) från Algeriet till Frankrike, vid den franska gränsen efter avdrag av kostnader för sjöfrakt och gasförvätskning,. Detta ansågs vara den mest lämpliga grundvalen, eftersom uppgifter kunde hämtas från offentligt tillgängligt material som uteslutande avsåg gas av algeriskt ursprung. Frankrike är den största avnämaren av algerisk gas och priserna där avspeglar på ett rimligt sätt kostnaderna. Frankrike kan därför anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen. Det andra samarbetsvilliga företaget, Fertalge, använde inte naturgas som råvara utan baserade sin tillverkning av karbamidammoniumnitratlösningar på lokalt framställt ammoniumnitrat samt karbamid. Eftersom kostnaden för lokalt framställt ammoniumnitrat avspeglar det gaspris på den inhemska marknaden i Algeriet som omnämns i skäl 27, justerades företagets kostnader för ammoniumnitrat i enlighet med detta.

| (29) | Uppgifterna om tillverkningskostnader från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omräknades därför med hänsyn till de justerade gaspriserna, även med hjälp av gaspriserna vid försäljning vid den franska gränsen efter avdrag av kostnader för sjöfrakt och gasförvätskning. Till den omräknade tillverkningskostnaden lades sedan ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Uppgifterna om tillverkningskostnader från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omräknades därför med hänsyn till de justerade gaspriserna, även med hjälp av gaspriserna vid försäljning vid den franska gränsen efter avdrag av kostnader för sjöfrakt och gasförvätskning. Till den omräknade tillverkningskostnaden lades sedan ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (30) | Försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten kunde inte fastställas på grundval av den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen, eftersom de båda samarbetsvilliga företagen inte hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten vid normal handel. Artikel 2.6 a i grundförordningen kunde inte tillämpas, eftersom de båda företagen är de enda tillverkarna av karbamidammoniumnitratlösningar i Algeriet. Inte heller artikel 2.6 b var tillämplig, eftersom tillverkningskostnaden för produkter i samma generella produktkategori också skulle ha behövt justeras med hänsyn till gaskostnaden, av de orsaker som anges i skäl 28 ovan. Eftersom det befanns vara omöjligt att fastställa omfattningen av de nödvändiga justeringarna för alla produkter i samma allmänna produktkategorier som säljs på hemmamarknaden, var det också omöjligt att fastställa vinstmarginalen efter en sådan justering. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten kunde inte fastställas på grundval av den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen, eftersom de båda samarbetsvilliga företagen inte hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten vid normal handel. Artikel 2.6 a i grundförordningen kunde inte tillämpas, eftersom de båda företagen är de enda tillverkarna av karbamidammoniumnitratlösningar i Algeriet. Inte heller artikel 2.6 b var tillämplig, eftersom tillverkningskostnaden för produkter i samma generella produktkategori också skulle ha behövt justeras med hänsyn till gaskostnaden, av de orsaker som anges i skäl 28 ovan. Eftersom det befanns vara omöjligt att fastställa omfattningen av de nödvändiga justeringarna för alla produkter i samma allmänna produktkategorier som säljs på hemmamarknaden, var det också omöjligt att fastställa vinstmarginalen efter en sådan justering. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.6 c i grundförordningen.

| (31) | I enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av en rimlig metod. Den inhemska marknaden i Algeriet för produkter inom samma generella produktkategori är obetydlig. Därför måste uppgifter inhämtas från andra representativa marknader. Härvid användes offentligt tillgängliga uppgifter om större företag som är verksamma inom kvävegödselmedelssektorn. Man fann att motsvarande uppgifter från nordamerikanska (Förenta staterna och Kanada) tillverkare torde vara de mest lämpliga för undersökningens ändamål, eftersom det är lätt att få tag på pålitliga och fullständiga offentliga uppgifter om den finansiella situationen för börsnoterade företag i den delen av världen. För den nordamerikanska marknaden kunde man också konstatera att företagen avsatte stora volymer på hemmamarknaden och att det förekom en betydande konkurrens från både inhemska och utländska företag. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten på grundval av vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst för tre nordamerikanska producenter, som hörde till de största företagen i gödselmedelssektorn när det gällde försäljning i Nordamerika av samma generella produktkategori (kvävehaltiga gödselmedel). Dessa tre tillverkare ansågs vara representativa för kvävegödselmedelssektorn (cirka 80 % av omsättningen inom denna sektor föll på dessa företag). Likaså ansågs deras försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst vara representativa för vad framgångsrika företag i den sektorn normalt hade. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna motsvarade 6,9 % av omsättningen. Den beräknade genomsnittliga vinstmarginalen uppgick till 9,1 % av omsättningen. Det finns inget som tyder på att den vinstmarginalen skulle vara högre än den vinstmarginal som de algeriska tillverkarna normalt hade på sin försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på den algeriska marknaden. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av en rimlig metod. Den inhemska marknaden i Algeriet för produkter inom samma generella produktkategori är obetydlig. Därför måste uppgifter inhämtas från andra representativa marknader. Härvid användes offentligt tillgängliga uppgifter om större företag som är verksamma inom kvävegödselmedelssektorn. Man fann att motsvarande uppgifter från nordamerikanska (Förenta staterna och Kanada) tillverkare torde vara de mest lämpliga för undersökningens ändamål, eftersom det är lätt att få tag på pålitliga och fullständiga offentliga uppgifter om den finansiella situationen för börsnoterade företag i den delen av världen. För den nordamerikanska marknaden kunde man också konstatera att företagen avsatte stora volymer på hemmamarknaden och att det förekom en betydande konkurrens från både inhemska och utländska företag. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten på grundval av vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst för tre nordamerikanska producenter, som hörde till de största företagen i gödselmedelssektorn när det gällde försäljning i Nordamerika av samma generella produktkategori (kvävehaltiga gödselmedel). Dessa tre tillverkare ansågs vara representativa för kvävegödselmedelssektorn (cirka 80 % av omsättningen inom denna sektor föll på dessa företag). Likaså ansågs deras försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst vara representativa för vad framgångsrika företag i den sektorn normalt hade. Försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna motsvarade 6,9 % av omsättningen. Den beräknade genomsnittliga vinstmarginalen uppgick till 9,1 % av omsättningen. Det finns inget som tyder på att den vinstmarginalen skulle vara högre än den vinstmarginal som de algeriska tillverkarna normalt hade på sin försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på den algeriska marknaden.

| (32) | Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(32)

Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till gemenskapen.

| (33) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer gjordes därför justeringar för olikheter i transport-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader. |
| --- | --- |

(33)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer gjordes därför justeringar för olikheter i transport-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader.

| (34) | Dumpningsmarginalen för varje exporterande tillverkare fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Dumpningsmarginalen för varje exporterande tillverkare fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (35) | Undersökningen visade att dumpning ägde rum under undersökningsperioden på en nivå som till och med översteg den nivå som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen. Uttryckta i procent av importvärdet cif vid gemenskapens gräns ligger dumpningsmarginalerna i intervallet 50 %–60 %. |
| --- | --- |

(35)

Undersökningen visade att dumpning ägde rum under undersökningsperioden på en nivå som till och med översteg den nivå som hade fastställts i den ursprungliga undersökningen. Uttryckta i procent av importvärdet cif vid gemenskapens gräns ligger dumpningsmarginalerna i intervallet 50 %–60 %.

2.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

2.1   Algeriet

| (36) | De båda samarbetsvilliga algeriska exporterande tillverkarna står för hela den kvantitet av den berörda produkten som importeras från Algeriet till gemenskapen. Undersökningen av huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna för Algeriet tillåts upphöra att gälla baserades därför på uppgifterna från dessa två tillverkare. |
| --- | --- |

(36)

De båda samarbetsvilliga algeriska exporterande tillverkarna står för hela den kvantitet av den berörda produkten som importeras från Algeriet till gemenskapen. Undersökningen av huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna för Algeriet tillåts upphöra att gälla baserades därför på uppgifterna från dessa två tillverkare.

| (37) | De algeriska samarbetsvilliga tillverkarna fördubblade sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden och ökade sin produktion med omkring 20 % under samma period. Deras outnyttjade kapacitet ökade alltså avsevärt, från mindre än 100 000 ton till mellan 300 000 och 350 000 ton. |
| --- | --- |

(37)

De algeriska samarbetsvilliga tillverkarna fördubblade sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden och ökade sin produktion med omkring 20 % under samma period. Deras outnyttjade kapacitet ökade alltså avsevärt, från mindre än 100 000 ton till mellan 300 000 och 350 000 ton.

| (38) | Eftersom den inhemska marknaden i Algeriet är obetydlig och någon förändring i det avseendet inte är sannolik framöver, kommer en eventuellt ökad produktion att inriktas på exportmarknaderna. De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle kunna tillgodose 10 %–20 % av förbrukningen i gemenskapen genom att aktivera sin lediga kapacitet. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom den inhemska marknaden i Algeriet är obetydlig och någon förändring i det avseendet inte är sannolik framöver, kommer en eventuellt ökad produktion att inriktas på exportmarknaderna. De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle kunna tillgodose 10 %–20 % av förbrukningen i gemenskapen genom att aktivera sin lediga kapacitet.

| (39) | Med tanke på att dumpningen fortsatte under undersökningsperioden och med hänsyn till den lediga kapacitet som de algeriska samarbetsvilliga tillverkarna har byggt upp är det sannolikt att exporten från Algeriet till gemenskapen skulle komma att öka och äga rum till dumpade priser om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(39)

Med tanke på att dumpningen fortsatte under undersökningsperioden och med hänsyn till den lediga kapacitet som de algeriska samarbetsvilliga tillverkarna har byggt upp är det sannolikt att exporten från Algeriet till gemenskapen skulle komma att öka och äga rum till dumpade priser om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (40) | Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen av export till gemenskapen skulle fortsätta om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen av export till gemenskapen skulle fortsätta om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (41) | Det normalvärde som fastställdes för båda företagen överskred väsentligen priserna på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det kan inte uteslutas att algeriska exporterande tillverkare skulle kunna fortsätta sälja till gemenskapen till dumpade priser, oavsett om de måste betala tull eller inte. |
| --- | --- |

(41)

Det normalvärde som fastställdes för båda företagen överskred väsentligen priserna på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det kan inte uteslutas att algeriska exporterande tillverkare skulle kunna fortsätta sälja till gemenskapen till dumpade priser, oavsett om de måste betala tull eller inte.

2.2   Förhållandet mellan det konstruerade normalvärdet i Ryssland, Ukraina och Vitryssland och exportpriser till tredjeland

2.2.1   Ukraina och Vitryssland: Försäljningspriser på hemmamarknaden baserade på priserna i det jämförbara landet

| (42) | Priserna på karbamidammoniumnitratlösningar på hemmamarknaden i Ukraina och Vitryssland jämfördes med priserna på exporten till tredjeländer. Eftersom Vitryssland anses vara ett land som inte är en marknadsekonomi och Ukraina ännu inte ansågs vara ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in (5), måste normalvärdet för dessa två länder fastställas på grundval av uppgifter från tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. I meddelandet om inledande av översynen föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land, med tanke på att det är en öppen konkurrensutsatt marknad, där tillverkarna möter avsevärd konkurrens från utländsk import. |
| --- | --- |

(42)

Priserna på karbamidammoniumnitratlösningar på hemmamarknaden i Ukraina och Vitryssland jämfördes med priserna på exporten till tredjeländer. Eftersom Vitryssland anses vara ett land som inte är en marknadsekonomi och Ukraina ännu inte ansågs vara ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in (5), måste normalvärdet för dessa två länder fastställas på grundval av uppgifter från tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. I meddelandet om inledande av översynen föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land, med tanke på att det är en öppen konkurrensutsatt marknad, där tillverkarna möter avsevärd konkurrens från utländsk import.

| (43) | Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på valet av jämförbart land. |
| --- | --- |

(43)

Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på valet av jämförbart land.

| (44) | European Fertilizers Importers Association (EFIA) ansåg att Algeriet eller Ryssland skulle vara ett bättre val med tanke på att de hade tillgång på förmånliga villkor till huvudråvaran, dvs. gas, och att de var länder med marknadsekonomi och omfattades av samma undersökning. Härvidlag bör påpekas att det primära kravet i artikel 2.7 a är att det skall väljas ut ett ”lämpligt tredjeland med marknadsekonomi” – därefter behandlas andra kriterier. Tillgången till råvaror är visserligen en viktig faktor för valet av jämförbart land, men det bör också noteras att förekomsten av dubbel prissättning av gas i dessa båda länder i själva verket gör att de inte är ett lämpligt val. De gaspriser som tas ut av inhemska kunder i dessa länder avspeglar inte marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(44)

European Fertilizers Importers Association (EFIA) ansåg att Algeriet eller Ryssland skulle vara ett bättre val med tanke på att de hade tillgång på förmånliga villkor till huvudråvaran, dvs. gas, och att de var länder med marknadsekonomi och omfattades av samma undersökning. Härvidlag bör påpekas att det primära kravet i artikel 2.7 a är att det skall väljas ut ett ”lämpligt tredjeland med marknadsekonomi” – därefter behandlas andra kriterier. Tillgången till råvaror är visserligen en viktig faktor för valet av jämförbart land, men det bör också noteras att förekomsten av dubbel prissättning av gas i dessa båda länder i själva verket gör att de inte är ett lämpligt val. De gaspriser som tas ut av inhemska kunder i dessa länder avspeglar inte marknadsvärdet.

| (45) | Några berörda parter hävdade, dock utan att underbygga sitt påstående, att de ryska och algeriska tillverkningsprocesserna hade större likheter med de vitryska och ukrainska än vad tillverkningsprocesserna i Förenta staterna hade. Produktionsnivån i Algeriet ansågs också likna den i Ukraina mer än vad den amerikanska gjorde. Det måste understrykas att tillverkarna är fullständigt vertikalt integrerade såväl i Förenta staterna som i Ukraina och Vitryssland, vilket inte är fallet i Algeriet. |
| --- | --- |

(45)

Några berörda parter hävdade, dock utan att underbygga sitt påstående, att de ryska och algeriska tillverkningsprocesserna hade större likheter med de vitryska och ukrainska än vad tillverkningsprocesserna i Förenta staterna hade. Produktionsnivån i Algeriet ansågs också likna den i Ukraina mer än vad den amerikanska gjorde. Det måste understrykas att tillverkarna är fullständigt vertikalt integrerade såväl i Förenta staterna som i Ukraina och Vitryssland, vilket inte är fallet i Algeriet.

| (46) | En samarbetande tillverkare i Ukraina ansåg att Bulgarien eller Rumänien skulle vara ett bättre alternativ än Förenta staterna. Förslaget underbyggdes emellertid inte. Ett viktigt argument mot Bulgarien och Rumänien är dessutom att deras inhemska marknader, i motsats till marknaden i Förenta staterna, är små med ett begränsat antal tillverkare. |
| --- | --- |

(46)

En samarbetande tillverkare i Ukraina ansåg att Bulgarien eller Rumänien skulle vara ett bättre alternativ än Förenta staterna. Förslaget underbyggdes emellertid inte. Ett viktigt argument mot Bulgarien och Rumänien är dessutom att deras inhemska marknader, i motsats till marknaden i Förenta staterna, är små med ett begränsat antal tillverkare.

| (47) | Det bekräftades därför i undersökningen att Förenta staterna var ett lämpligt jämförbart land. En rad tillverkare och producentorganisationer i Förenta staterna kontaktades och uppmanades att samarbeta genom att fylla i ett frågeformulär. En av dessa tillverkare samarbetade till fullo i undersökningen. Beräkningarna baserades följaktligen på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna som lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(47)

Det bekräftades därför i undersökningen att Förenta staterna var ett lämpligt jämförbart land. En rad tillverkare och producentorganisationer i Förenta staterna kontaktades och uppmanades att samarbeta genom att fylla i ett frågeformulär. En av dessa tillverkare samarbetade till fullo i undersökningen. Beräkningarna baserades följaktligen på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna som lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

2.2.2   Vitryssland

| (48) | Den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Vitryssland var den enda tillverkaren med export från det landet. Företaget hade dock ingen exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(48)

Den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Vitryssland var den enda tillverkaren med export från det landet. Företaget hade dock ingen exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (49) | Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens prissättning på sin export till Förenta staterna, som var företagets enda exportmarknad. Företagets produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de samarbetande tillverkare som anges i skäl 48. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens prissättning på sin export till Förenta staterna, som var företagets enda exportmarknad. Företagets produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de samarbetande tillverkare som anges i skäl 48.

| (50) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visade att priserna på exporten till tredjeland (Förenta staterna) var lägre än det konstruerade normalvärdet för Vitryssland. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 10 % och 15 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Lager och produktionskapacitet behandlas nedan, där det också görs en jämförelse mellan exportpriserna och priserna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(50)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren visade att priserna på exporten till tredjeland (Förenta staterna) var lägre än det konstruerade normalvärdet för Vitryssland. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 10 % och 15 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Lager och produktionskapacitet behandlas nedan, där det också görs en jämförelse mellan exportpriserna och priserna i gemenskapen.

2.2.3   Ukraina

| (51) | Två exporterande tillverkare samarbetade med kommissionen i undersökningen, men ingen av dem hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. Inget tyder på att det skulle finnas några fler exporterande tillverkare i Ukraina. |
| --- | --- |

(51)

Två exporterande tillverkare samarbetade med kommissionen i undersökningen, men ingen av dem hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. Inget tyder på att det skulle finnas några fler exporterande tillverkare i Ukraina.

| (52) | Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden, och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens prissättning på sin export till Förenta staterna, som var företagets enda exportmarknad. Företagets produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de två samarbetande tillverkare som avses i skäl 51. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden, och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens prissättning på sin export till Förenta staterna, som var företagets enda exportmarknad. Företagets produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de två samarbetande tillverkare som avses i skäl 51.

| (53) | Dessa två tillverkare stod för 48 % av de kvantiteter av den berörda produkten med ursprung i Ukraina som importerades till Förenta staterna under undersökningsperioden. Resterande del av importen till Förenta staterna med ursprung i Ukraina tillverkades också av de samarbetsvilliga tillverkarna men exporterades av ett icke närstående ukrainskt företag som inte självt tillverkar karbamidammoniumnitratlösningar. |
| --- | --- |

(53)

Dessa två tillverkare stod för 48 % av de kvantiteter av den berörda produkten med ursprung i Ukraina som importerades till Förenta staterna under undersökningsperioden. Resterande del av importen till Förenta staterna med ursprung i Ukraina tillverkades också av de samarbetsvilliga tillverkarna men exporterades av ett icke närstående ukrainskt företag som inte självt tillverkar karbamidammoniumnitratlösningar.

| (54) | Uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna visade att priserna på exporten till tredjeländer var lägre än det konstruerade normalvärdet för Ukraina. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 20 % och 30 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Lager och produktionskapacitet behandlas nedan, där det också görs en jämförelse mellan exportpriserna och priserna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(54)

Uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna visade att priserna på exporten till tredjeländer var lägre än det konstruerade normalvärdet för Ukraina. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 20 % och 30 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Lager och produktionskapacitet behandlas nedan, där det också görs en jämförelse mellan exportpriserna och priserna i gemenskapen.

2.2.4   Ryssland

| (55) | Två exporterande tillverkare, som ingick i samma företagsgrupp, samarbetade med kommissionen i undersökningen, men ingen av dem hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Två exporterande tillverkare, som ingick i samma företagsgrupp, samarbetade med kommissionen i undersökningen, men ingen av dem hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (56) | Man vet att det fanns en tillverkare i Ryssland under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. För den icke-samarbetsvilliga tillverkaren analyserade uppgifter från Eurostat och andra källor. På den grundvalen konstaterades det att det inte förekom någon export av karbamidammoniumnitratlösningar till gemenskapen från någon annan än de samarbetsvilliga tillverkarna. Det fanns inga tillförlitliga uppgifter för det icke samarbetsvilliga företaget om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager eller försäljning. Eftersom inget tydde på motsatsen ansåg man att undersökningsresultaten i dessa avseenden för det icke samarbetsvilliga företaget torde överensstämma med vad som fastställts för de samarbetsvilliga företagen. |
| --- | --- |

(56)

Man vet att det fanns en tillverkare i Ryssland under undersökningsperioden som inte samarbetade i undersökningen. För den icke-samarbetsvilliga tillverkaren analyserade uppgifter från Eurostat och andra källor. På den grundvalen konstaterades det att det inte förekom någon export av karbamidammoniumnitratlösningar till gemenskapen från någon annan än de samarbetsvilliga tillverkarna. Det fanns inga tillförlitliga uppgifter för det icke samarbetsvilliga företaget om produktionskapacitet och produktionsvolymer, lager eller försäljning. Eftersom inget tydde på motsatsen ansåg man att undersökningsresultaten i dessa avseenden för det icke samarbetsvilliga företaget torde överensstämma med vad som fastställts för de samarbetsvilliga företagen.

| (57) | Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden, och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader. Företagens produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkare som avses i skäl 55. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom det inte fanns någon export till gemenskapen som kunde medge en representativ analys av dumpning under undersökningsperioden, och i avsikt att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle återupptas om åtgärderna skulle upphöra att gälla, undersöktes de samarbetsvilliga tillverkarnas prissättning på andra exportmarknader. Företagens produktionskapacitet och lager undersöktes också. Analysen baserades på uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkare som avses i skäl 55.

| (58) | Det undersöktes om kostnaderna för tillverkning och försäljning av den berörda produkten på ett rimligt sätt återspeglades i de berörda parternas räkenskaper. När det gäller gaskostnaderna fann man att det inhemska gaspris som de två ryska tillverkarna betalade var ungefär en femtedel av exportpriset för naturgas från Ryssland. Alla tillgängliga uppgifter tyder på att de inhemska gaspriserna i Ryssland var reglerade priser som låg långt under de marknadspriser som betalades för naturgas på icke reglerade marknader. Därför justerades de gaskostnader som bärs av de ryska tillverkarna på grundval av uppgifterna från andra representativa marknader, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga exportpriset för rysk gas vid gränsen mellan Tyskland och Tjeckien (Waidhaus), med avdrag för exportkostnader. Waidhaus är den viktigaste leveranspunkten för rysk försäljning av gas till EU, som både är den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna. Därför kan denna marknad anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Det undersöktes om kostnaderna för tillverkning och försäljning av den berörda produkten på ett rimligt sätt återspeglades i de berörda parternas räkenskaper. När det gäller gaskostnaderna fann man att det inhemska gaspris som de två ryska tillverkarna betalade var ungefär en femtedel av exportpriset för naturgas från Ryssland. Alla tillgängliga uppgifter tyder på att de inhemska gaspriserna i Ryssland var reglerade priser som låg långt under de marknadspriser som betalades för naturgas på icke reglerade marknader. Därför justerades de gaskostnader som bärs av de ryska tillverkarna på grundval av uppgifterna från andra representativa marknader, såsom föreskrivs i artikel 2.5 i grundförordningen. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga exportpriset för rysk gas vid gränsen mellan Tyskland och Tjeckien (Waidhaus), med avdrag för exportkostnader. Waidhaus är den viktigaste leveranspunkten för rysk försäljning av gas till EU, som både är den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna. Därför kan denna marknad anses vara en representativ marknad i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen.

| (59) | Normalvärdet konstruerades på grundval av tillverkningskostnaden för den produkttyp som exporterades, vilken dock justerades för den gaskostnad som nämns i skäl 58 ovan och, enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, höjdes med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(59)

Normalvärdet konstruerades på grundval av tillverkningskostnaden för den produkttyp som exporterades, vilken dock justerades för den gaskostnad som nämns i skäl 58 ovan och, enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, höjdes med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.

| (60) | Försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst kunde inte fastställas på grundval av den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen, eftersom de närstående tillverkarna inte hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten vid normal handel. Artikel 2.6 a i grundförordningen kunde inte tillämpas, eftersom endast dessa två tillverkare omfattas av undersökningen. Inte heller artikel 2.6 b var tillämplig, eftersom tillverkningskostnaden för produkter i samma generella produktkategori också skulle ha behövt justeras med hänsyn till gaskostnaden, på grund av de av de orsaker som anges i skäl 58 ovan. Eftersom det befanns vara omöjligt att fastställa omfattningen av de nödvändiga justeringarna för alla produkter i samma allmänna produktkategorier som säljs på hemmamarknaden, är det också omöjligt att fastställa vinstmarginalen efter en sådan justering. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst kunde inte fastställas på grundval av den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen, eftersom de närstående tillverkarna inte hade någon representativ försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten vid normal handel. Artikel 2.6 a i grundförordningen kunde inte tillämpas, eftersom endast dessa två tillverkare omfattas av undersökningen. Inte heller artikel 2.6 b var tillämplig, eftersom tillverkningskostnaden för produkter i samma generella produktkategori också skulle ha behövt justeras med hänsyn till gaskostnaden, på grund av de av de orsaker som anges i skäl 58 ovan. Eftersom det befanns vara omöjligt att fastställa omfattningen av de nödvändiga justeringarna för alla produkter i samma allmänna produktkategorier som säljs på hemmamarknaden, är det också omöjligt att fastställa vinstmarginalen efter en sådan justering. Därför fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de allmänna kostnaderna samt vinsten i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.

| (61) | Liksom för Algeriet och av samma skäl som anges i skäl 31 ovan, fastställdes försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på grundval av vägda försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst för samma tre nordamerikanska tillverkare. Det bör noteras att denna framräknade vinstmarginal inte var högre än de ryska tillverkarnas vinst på försäljning av produkter i samma generella produktkategori på sin hemmamarknad. |
| --- | --- |

(61)

Liksom för Algeriet och av samma skäl som anges i skäl 31 ovan, fastställdes försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på grundval av vägda försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst för samma tre nordamerikanska tillverkare. Det bör noteras att denna framräknade vinstmarginal inte var högre än de ryska tillverkarnas vinst på försäljning av produkter i samma generella produktkategori på sin hemmamarknad.

| (62) | Det konstaterades att de båda samarbetsvilliga tillverkarnas export skedde på grundval av ett avtal med två handlare, den ena baserad i Schweiz, den andra på Brittiska Jungfruöarna. Den sistnämndas verksamhet upphörde i början av 2005. Exportpriset fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i Förenta staterna, deras största exportmarknad. |
| --- | --- |

(62)

Det konstaterades att de båda samarbetsvilliga tillverkarnas export skedde på grundval av ett avtal med två handlare, den ena baserad i Schweiz, den andra på Brittiska Jungfruöarna. Den sistnämndas verksamhet upphörde i början av 2005. Exportpriset fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i Förenta staterna, deras största exportmarknad.

| (63) | Uppgifterna från de två närstående handlarna visade att priserna på exporten till tredjeländer var lägre än det konstruerade normalvärdet för Ryssland. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 2 % och 6 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(63)

Uppgifterna från de två närstående handlarna visade att priserna på exporten till tredjeländer var lägre än det konstruerade normalvärdet för Ryssland. Undersökningen visade att prisskillnaden totalt sett uppgick till mellan 2 % och 6 % under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att dumpningen av export till gemenskapen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

2.3   Outnyttjad produktionskapacitet i Ryssland, Ukraina och Vitryssland

| (64) | De möjliga effekterna av befintlig outnyttjad kapacitet undersöktes också. Det finns ingen relevant hemmamarknad för karbamidammoniumnitratlösningar vare sig i Ryssland eller i Ukraina. I Vitryssland bedöms det däremot finnas en stor hemmamarknad för produkten. |
| --- | --- |

(64)

De möjliga effekterna av befintlig outnyttjad kapacitet undersöktes också. Det finns ingen relevant hemmamarknad för karbamidammoniumnitratlösningar vare sig i Ryssland eller i Ukraina. I Vitryssland bedöms det däremot finnas en stor hemmamarknad för produkten.

| (65) | Den enda tillverkaren i Vitryssland ökade produktionen med 14 % under skadeundersökningsperioden och producerade nära kapacitetsgränsen under undersökningsperioden. Företagets produktionskapacitet var oförändrad under perioden. Företaget avsatte omkring 60 % av sin produktion i landet och exporterade resten till Förenta staterna. Därför har denna tillverkare förmodligen ingen ledig produktionskapacitet som lätt kan utnyttjas. |
| --- | --- |

(65)

Den enda tillverkaren i Vitryssland ökade produktionen med 14 % under skadeundersökningsperioden och producerade nära kapacitetsgränsen under undersökningsperioden. Företagets produktionskapacitet var oförändrad under perioden. Företaget avsatte omkring 60 % av sin produktion i landet och exporterade resten till Förenta staterna. Därför har denna tillverkare förmodligen ingen ledig produktionskapacitet som lätt kan utnyttjas.

| (66) | Den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Ryssland ökade sin produktion med 78 % under skadeundersökningsperioden. Företagets produktionskapacitet var oförändrad under perioden. Enligt de uppgifter som inkommit har emellertid denna tillverkare fortfarande en betydande outnyttjad kapacitet på omkring 600 000–700 000 ton som kan utnyttjas för ökad tillverkning av karbamidammoniumnitratlösningar och ökad export av produkten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Företagets investeringar under skadeundersökningsperioden tyder på att produktionskapaciteten möjligen byggts ut ytterligare. Den lediga produktionskapaciteten i Ryssland uppskattas till totalt minst 600 000–700 000 ton vad man känner till, vilket motsvarar omkring 20 % av förbrukningen i gemenskapen. Exporten till tredjeländer ökade med 79 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Den enda samarbetsvilliga tillverkaren i Ryssland ökade sin produktion med 78 % under skadeundersökningsperioden. Företagets produktionskapacitet var oförändrad under perioden. Enligt de uppgifter som inkommit har emellertid denna tillverkare fortfarande en betydande outnyttjad kapacitet på omkring 600 000–700 000 ton som kan utnyttjas för ökad tillverkning av karbamidammoniumnitratlösningar och ökad export av produkten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Företagets investeringar under skadeundersökningsperioden tyder på att produktionskapaciteten möjligen byggts ut ytterligare. Den lediga produktionskapaciteten i Ryssland uppskattas till totalt minst 600 000–700 000 ton vad man känner till, vilket motsvarar omkring 20 % av förbrukningen i gemenskapen. Exporten till tredjeländer ökade med 79 % under skadeundersökningsperioden.

| (67) | Den enda samarbetsvilliga ryska tillverkarens försäljning på hemmamarknaden låg under samma period kvar på en låg nivå och utgjorde genomsnittligt mindre än 5 % av den totala omsättningen. Eftersom hemmamarknaden inte kan absorbera en eventuellt ökad produktion skulle en sådan ökning sannolikt exporteras. |
| --- | --- |

(67)

Den enda samarbetsvilliga ryska tillverkarens försäljning på hemmamarknaden låg under samma period kvar på en låg nivå och utgjorde genomsnittligt mindre än 5 % av den totala omsättningen. Eftersom hemmamarknaden inte kan absorbera en eventuellt ökad produktion skulle en sådan ökning sannolikt exporteras.

| (68) | De båda samarbetsvilliga tillverkarna i Ukraina ökade sin produktion tolvfaldigt under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade under samma period nästan femfaldigt. Dessa tillverkare har dessutom en betydande outnyttjad kapacitet som kan utnyttjas för att avsevärt öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Den lediga produktionskapaciteten i Ukraina uppskattas till totalt minst 600 000–700 000 ton, vilket motsvarar omkring 20 % av förbrukningen i gemenskapen. Exporten till tredjeländer ökade åttafaldigt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

De båda samarbetsvilliga tillverkarna i Ukraina ökade sin produktion tolvfaldigt under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade under samma period nästan femfaldigt. Dessa tillverkare har dessutom en betydande outnyttjad kapacitet som kan utnyttjas för att avsevärt öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Den lediga produktionskapaciteten i Ukraina uppskattas till totalt minst 600 000–700 000 ton, vilket motsvarar omkring 20 % av förbrukningen i gemenskapen. Exporten till tredjeländer ökade åttafaldigt under skadeundersökningsperioden.

| (69) | Försäljningen på den ukrainska hemmamarknaden låg under skadeundersökningsperioden kvar på en låg nivå och utgjorde genomsnittligt mindre än 2 % av den totala omsättningen. Tillväxten på hemmamarknaden skulle inte kunna absorbera en eventuellt ökad produktion och en sådan ökning skulle därför sannolikt exporteras. |
| --- | --- |

(69)

Försäljningen på den ukrainska hemmamarknaden låg under skadeundersökningsperioden kvar på en låg nivå och utgjorde genomsnittligt mindre än 2 % av den totala omsättningen. Tillväxten på hemmamarknaden skulle inte kunna absorbera en eventuellt ökad produktion och en sådan ökning skulle därför sannolikt exporteras.

| (70) | Det kan på grundval av ovanstående konstateras att de samarbetsvilliga tillverkarna, med undantag för de vitryska, har en betydande outnyttjad kapacitet som kan utnyttjas för att öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(70)

Det kan på grundval av ovanstående konstateras att de samarbetsvilliga tillverkarna, med undantag för de vitryska, har en betydande outnyttjad kapacitet som kan utnyttjas för att öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

2.4   Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna i gemenskapen

| (71) | Den allmänna prisnivån för de produkter som gemenskapstillverkarna sålde på gemenskapsmarknaden var lägre än den genomsnittliga prisnivån på de produkter som de exporterande tillverkarna sålde till tredjeländer, däribland särskilt Förenta staterna, under undersökningsperioden. Detta förklaras av det faktum att gaspriserna, som utgör mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, och därmed av priserna för karbamidammoniumnitratlösningar, var högre i Förenta staterna än i Europa, vilket innebar att handelspriset för karbamidammoniumnitratlösningar var högre i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(71)

Den allmänna prisnivån för de produkter som gemenskapstillverkarna sålde på gemenskapsmarknaden var lägre än den genomsnittliga prisnivån på de produkter som de exporterande tillverkarna sålde till tredjeländer, däribland särskilt Förenta staterna, under undersökningsperioden. Detta förklaras av det faktum att gaspriserna, som utgör mer än 50 % av tillverkningskostnaderna, och därmed av priserna för karbamidammoniumnitratlösningar, var högre i Förenta staterna än i Europa, vilket innebar att handelspriset för karbamidammoniumnitratlösningar var högre i Förenta staterna.

| (72) | Priserna på exporten från de berörda länderna till Förenta staterna var genomsnittligt lägre än deras respektive normalvärde, detta trots att priserna i Förenta staterna var högre än priserna i gemenskapen. Därför kan man dra slutsatsen att en eventuell försäljning till gemenskapsmarknaden med all sannolikhet skulle komma att ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(72)

Priserna på exporten från de berörda länderna till Förenta staterna var genomsnittligt lägre än deras respektive normalvärde, detta trots att priserna i Förenta staterna var högre än priserna i gemenskapen. Därför kan man dra slutsatsen att en eventuell försäljning till gemenskapsmarknaden med all sannolikhet skulle komma att ske till dumpade priser.

2.5   Incitament att orientera försäljningen från andra marknader till gemenskapen

| (73) | I Vitryssland finns det en snabbt växande inhemsk marknad, där den enda tillverkaren avsätter två tredjedelar av sin produktion. Med tanke på att priset på hemmamarknaden är hälften av priset i gemenskapen under undersökningsperioden skulle man kunna hålla det för troligt att det kunde vara ekonomiskt rationellt för den vitryska tillverkaren att omdirigera betydande kvantiteter som för närvarande säljs på hemmamarknaden till gemenskapsmarknaden och att dumpa priserna. |
| --- | --- |

(73)

I Vitryssland finns det en snabbt växande inhemsk marknad, där den enda tillverkaren avsätter två tredjedelar av sin produktion. Med tanke på att priset på hemmamarknaden är hälften av priset i gemenskapen under undersökningsperioden skulle man kunna hålla det för troligt att det kunde vara ekonomiskt rationellt för den vitryska tillverkaren att omdirigera betydande kvantiteter som för närvarande säljs på hemmamarknaden till gemenskapsmarknaden och att dumpa priserna.

| (74) | Det bör också noteras att den vitryska tillverkaren, som för närvarande avsätter den återstående tredjedelen av sin produktion på andra marknader, skulle få avsevärda transportkostnadsfördelar om företaget exporterade till gemenskapen istället, med tanke på närheten till gemenskapens gräns jämfört med andra potentiella exportmarknader såsom Förenta staterna, Argentina eller Australien. |
| --- | --- |

(74)

Det bör också noteras att den vitryska tillverkaren, som för närvarande avsätter den återstående tredjedelen av sin produktion på andra marknader, skulle få avsevärda transportkostnadsfördelar om företaget exporterade till gemenskapen istället, med tanke på närheten till gemenskapens gräns jämfört med andra potentiella exportmarknader såsom Förenta staterna, Argentina eller Australien.

| (75) | Om åtgärderna tillåts upphöra att gälla är det mot denna bakgrund sannolikt att den vitryska tillverkaren skulle komma att omdirigera en betydande del av sin försäljning till gemenskapen och avsätta den till dumpade priser. Det finns nämligen starka ekonomiska drivkrafter för ett sådant agerande. |
| --- | --- |

(75)

Om åtgärderna tillåts upphöra att gälla är det mot denna bakgrund sannolikt att den vitryska tillverkaren skulle komma att omdirigera en betydande del av sin försäljning till gemenskapen och avsätta den till dumpade priser. Det finns nämligen starka ekonomiska drivkrafter för ett sådant agerande.

| (76) | Eftersom det inte förekom någon import från Vitryssland, Ryssland och Ukraina till gemenskapen under undersökningsperioden, kunde dumpning från dessa länder inte fastställas när det gäller export till gemenskapen, som redan förklarats i skäl 20. Som förklaras i avsnitt 2 ovan har dock undersökningen visat att på grundval av uträkningar som gjorts med hjälp av uppgifter om faktisk export från dessa länder till deras största exportmarknad, Förenta staterna, fanns det en sannolikhet för att dumpningen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(76)

Eftersom det inte förekom någon import från Vitryssland, Ryssland och Ukraina till gemenskapen under undersökningsperioden, kunde dumpning från dessa länder inte fastställas när det gäller export till gemenskapen, som redan förklarats i skäl 20. Som förklaras i avsnitt 2 ovan har dock undersökningen visat att på grundval av uträkningar som gjorts med hjälp av uppgifter om faktisk export från dessa länder till deras största exportmarknad, Förenta staterna, fanns det en sannolikhet för att dumpningen skulle återkomma.

3.   Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

| (77) | På grundval av analysen i avsnitten 1–5 ovan dras slutsatsen att det är sannolikt att ytterligare produktion skulle komma att exporteras till gemenskapen eller att export till länder utanför gemenskapen eller avsättning på hemmamarknaden skulle komma att omdirigeras till gemenskapsmarknaden i betydande mängder om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Exporten till gemenskapen kommer sannolikt att ske till dumpade priser, särskilt i syfte att återta förlorade marknadsandelar där. Slutsatsen blir därför att det i framtiden kommer att bli fråga om export till gemenskapen i ökade kvantiteter till dumpade priser om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Det bör dessutom noteras att transportkostnaderna är högre till utomeuropeiska marknader än till gemenskapsmarknaden (särskilt om det i det senare fallet är fråga om försäljning från angränsande länder, t.ex. från Ukraina eller Vitryssland till Östeuropa eller från Algeriet till Sydeuropa). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av analysen i avsnitten 1–5 ovan dras slutsatsen att det är sannolikt att ytterligare produktion skulle komma att exporteras till gemenskapen eller att export till länder utanför gemenskapen eller avsättning på hemmamarknaden skulle komma att omdirigeras till gemenskapsmarknaden i betydande mängder om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Exporten till gemenskapen kommer sannolikt att ske till dumpade priser, särskilt i syfte att återta förlorade marknadsandelar där. Slutsatsen blir därför att det i framtiden kommer att bli fråga om export till gemenskapen i ökade kvantiteter till dumpade priser om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Det bör dessutom noteras att transportkostnaderna är högre till utomeuropeiska marknader än till gemenskapsmarknaden (särskilt om det i det senare fallet är fråga om försäljning från angränsande länder, t.ex. från Ukraina eller Vitryssland till Östeuropa eller från Algeriet till Sydeuropa).

| (78) | När det gäller importen till gemenskapen från Algeriet kommer denna sannolikt att fortsätta i framtiden både med hänsyn till att den fortfarande sker till dumpade priser och till den analys som gjorts beträffande outnyttjad kapacitet och jämförelsen av prisnivåer. Eftersom gemenskapen var den enda exportmarknaden för Algeriet under undersökningsperioden finns det stor sannolikhet för att de algeriska exportörerna skulle komma att lägga om sina ökade exportvolymer framförallt till denna marknad. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller importen till gemenskapen från Algeriet kommer denna sannolikt att fortsätta i framtiden både med hänsyn till att den fortfarande sker till dumpade priser och till den analys som gjorts beträffande outnyttjad kapacitet och jämförelsen av prisnivåer. Eftersom gemenskapen var den enda exportmarknaden för Algeriet under undersökningsperioden finns det stor sannolikhet för att de algeriska exportörerna skulle komma att lägga om sina ökade exportvolymer framförallt till denna marknad.

| (79) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att det finns sannolikhet för fortsatt (från Algeriet) och återkommande (från Ryssland, Ukraina och Vitryssland) dumpning om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(79)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att det finns sannolikhet för fortsatt (från Algeriet) och återkommande (från Ryssland, Ukraina och Vitryssland) dumpning om åtgärderna tillåts upphöra.

D.   SKADA

1.   Definition av gemenskapsindustrin

| (80) | Inom gemenskapen framställs den berörda produkten av tolv tillverkare vars tillverkning utgör gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

Inom gemenskapen framställs den berörda produkten av tolv tillverkare vars tillverkning utgör gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (81) | Det är att märka att de företag som hade ”Hydro Agri” i sitt företagsnamn bytt detta mot ”Yara” sedan den ursprungliga undersökningen. Utvidgningen av Europeiska unionen 2004 ledde till att ytterligare fem företag numera ingår i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(81)

Det är att märka att de företag som hade ”Hydro Agri” i sitt företagsnamn bytt detta mot ”Yara” sedan den ursprungliga undersökningen. Utvidgningen av Europeiska unionen 2004 ledde till att ytterligare fem företag numera ingår i gemenskapsindustrin.

| (82) | Tio av de tolv gemenskapstillverkarna samarbetade i undersökningen. Nio av dessa nämndes i begäran om översyn. De två andra tillverkarna (”övriga gemenskapstillverkare”) hörde inte av sig. Detta innebär att följande tio tillverkare var samarbetsvilliga:






  — | Achema AB (Litauen) |
| --- | --- | --- |

(82)

Tio av de tolv gemenskapstillverkarna samarbetade i undersökningen. Nio av dessa nämndes i begäran om översyn. De två andra tillverkarna (”övriga gemenskapstillverkare”) hörde inte av sig. Detta innebär att följande tio tillverkare var samarbetsvilliga:

—

Achema AB (Litauen)

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Österrike) |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Österrike)

| — | DSM Agro (Nederländerna) |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nederländerna)

| — | Duslo AS (Slovakien) |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Slovakien)

| — | Fertiberia SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spanien)

| — | Grande Paroisse SA (Frankrike) |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Frankrike)

| — | Lovochemie AS (Tjeckien) |
| --- | --- |

—

Lovochemie AS (Tjeckien)

| — | Nitrogénművek Rt (Ungern) |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungern)

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Tyskland)

| — | Yara (Nederländerna, Tyskland, Italien och Förenade kungariket) |
| --- | --- |

—

Yara (Nederländerna, Tyskland, Italien och Förenade kungariket)

| (83) | Eftersom dessa tio tillverkare svarade för 75 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom dessa tio tillverkare svarade för 75 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

| (84) | Såsom anges i skälen 10, 15 och 16 gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i urvalet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. Dessutom lämnade de övriga klagande tillverkarna och de tillverkare som stödde undersökningen vissa allmänna upplysningar till skadeanalysen. |
| --- | --- |

(84)

Såsom anges i skälen 10, 15 och 16 gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i urvalet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. Dessutom lämnade de övriga klagande tillverkarna och de tillverkare som stödde undersökningen vissa allmänna upplysningar till skadeanalysen.

2.   Situationen på gemenskapsmarknaden

2.1   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (85) | Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mer konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 för hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mer konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 för hela skadeundersökningsperioden.

| (86) | Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med måttliga 8 %. Ökningen 2004 berodde huvudsakligen på att de nya medlemsstaterna i och med sin anslutning till Europeiska unionen började genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta innebär att jordbrukarna i de nya medlemsstaterna från och med 2004 fick tillgång till nya finansieringskällor. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i gemenskapen (ton) | 3 425 381 | 3 579 487 | 3 740 087 | 3 694 532 |
| Index (2002=100) | 100 | 104 | 109 | 108 |

(86)

Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med måttliga 8 %. Ökningen 2004 berodde huvudsakligen på att de nya medlemsstaterna i och med sin anslutning till Europeiska unionen började genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta innebär att jordbrukarna i de nya medlemsstaterna från och med 2004 fick tillgång till nya finansieringskällor.

2002

2003

2004

UP

Total förbrukning i gemenskapen (ton)

3 425 381

3 579 487

3 740 087

3 694 532

Index (2002=100)

100

104

109

108

2.2   Importen från de berörda länderna

2.2.1   Sammantagen bedömning av importens verkan

| (87) | I den ursprungliga undersökningen gjordes en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(87)

I den ursprungliga undersökningen gjordes en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den nuvarande undersökningen.

| (88) | Det konstaterades att det inte förekommit någon import av den berörda produkten från Ukraina under skadeundersökningsperioden och inte heller från Ryssland under 2004 och undersökningsperioden. Följaktligen var villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen för en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten från dessa länder och importen av den berörda produkten från Algeriet inte uppfyllda. |
| --- | --- |

(88)

Det konstaterades att det inte förekommit någon import av den berörda produkten från Ukraina under skadeundersökningsperioden och inte heller från Ryssland under 2004 och undersökningsperioden. Följaktligen var villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen för en sammantagen bedömning av importen av den berörda produkten från dessa länder och importen av den berörda produkten från Algeriet inte uppfyllda.

| (89) | Mot denna bakgrund fastställdes det att de fyra länderna skulle undersökas vart och ett för sig. |
| --- | --- |

(89)

Mot denna bakgrund fastställdes det att de fyra länderna skulle undersökas vart och ett för sig.

2.2.2   Volym på samt marknadsandel och priser för importen från vart och ett av de berörda länderna

| (90) | Nedan anges utvecklingen av volymen på samt marknadsandelen och det genomsnittliga priset för vart och ett av de tre länder som exporterade till gemenskapen under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Algeriet (ton) | 97 378 | 239 348 | 219 680 | 177 383 |
| Marknadsandel | 2,8 % | 6,7 % | 5,9 % | 4,8 % |
| Pris på importen från Algeriet (euro per ton) | 96 | 99 | 117 | 131 |
| Import från Vitryssland (ton) | 101 479 | 44 438 | — | — |
| Marknadsandel | 3,0 % | 1,2 % | — | — |
| Pris på importen från Vitryssland (euro per ton) | 74 | 64 | — | — |
| Import från Ryssland (ton) | 81 901 | 81 809 | — | — |
| Marknadsandel | 2,4 % | 2,3 % | — | — |
| Pris på importen från Ryssland (euro per ton) | 64 | 70 | — | — |

(90)

Nedan anges utvecklingen av volymen på samt marknadsandelen och det genomsnittliga priset för vart och ett av de tre länder som exporterade till gemenskapen under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002

2003

2004

UP

Import från Algeriet (ton)

97 378

239 348

219 680

177 383

Marknadsandel

2,8 %

6,7 %

5,9 %

4,8 %

Pris på importen från Algeriet (euro per ton)

96

99

117

131

Import från Vitryssland (ton)

101 479

44 438

—

—

Marknadsandel

3,0 %

1,2 %

—

—

Pris på importen från Vitryssland (euro per ton)

74

64

—

—

Import från Ryssland (ton)

81 901

81 809

—

—

Marknadsandel

2,4 %

2,3 %

—

—

Pris på importen från Ryssland (euro per ton)

64

70

—

—

| (91) | Importen från Algeriet minskade visserligen en aning från och med 2003 sett till volymen, men dess marknadsandel ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden och dess priser ökade från 96 till 131 euro per ton. När det gäller Ryssland och Vitryssland minskade importvolymen för vart och ett av dessa länder betydligt och upphörde helt från och med 2004. |
| --- | --- |

(91)

Importen från Algeriet minskade visserligen en aning från och med 2003 sett till volymen, men dess marknadsandel ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden och dess priser ökade från 96 till 131 euro per ton. När det gäller Ryssland och Vitryssland minskade importvolymen för vart och ett av dessa länder betydligt och upphörde helt från och med 2004.

| (92) | Det framgick av undersökningen att importen från Algeriet inte underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Inte heller när det gäller övriga länder visade jämförelsen, vilken företogs på grund av att det inte förekom någon import under undersökningsperioden, mellan deras exportpriser till tredjeland under undersökningsperioden och gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden på något prisunderskridande. |
| --- | --- |

(92)

Det framgick av undersökningen att importen från Algeriet inte underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Inte heller när det gäller övriga länder visade jämförelsen, vilken företogs på grund av att det inte förekom någon import under undersökningsperioden, mellan deras exportpriser till tredjeland under undersökningsperioden och gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden på något prisunderskridande.

2.3   Import från andra länder

| (93) | I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Rumänien (ton) | 69 733 | 79 137 | 257 113 | 142 288 |
| Marknadsandel | 2 % | 2,2 % | 6,9 % | 3,9 % |
| Pris på importen från Rumänien (euro per ton) | 94 | 102 | 112 | 123 |
| Import från Förenta staterna (ton) | 26 024 | 57 | 20 | 6 |
| Marknadsandel | 0,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Pris på importen från Förenta staterna (euro per ton) | 86 | 289 (6) | 1 101 (6) | 1 664 (6) |

(93)

I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002

2003

2004

UP

Import från Rumänien (ton)

69 733

79 137

257 113

142 288

Marknadsandel

2 %

2,2 %

6,9 %

3,9 %

Pris på importen från Rumänien (euro per ton)

94

102

112

123

Import från Förenta staterna (ton)

26 024

57

20

6

Marknadsandel

0,7 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Pris på importen från Förenta staterna (euro per ton)

86

289 (6)

1 101 (6)

1 664 (6)

| (94) | För Rumäniens del konstaterades en betydande ökning av importen under 2004 och landets marknadsandel ökade till 6,9 %. Denna andel minskade dock till 3,9 % under undersökningsperioden trots de gynnsamma villkoren på gemenskapsmarknaden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den markanta ökningen av Rumäniens export till den amerikanska marknaden, vilken volymmässigt var tre gånger så stor som landets export till gemenskapen under undersökningsperioden. Priserna ökade stadigt under skadeundersökningsperioden och låg genomgående på en högre nivå än den som under 2004 och undersökningsperioden tillämpades av den del av gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. På denna grundval drogs slutsatsen att det inte fanns någon risk för att de rumänska exporterande tillverkarna skulle kunna vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada. Importen från Förenta staterna, vars marknadsandel endast uppgick till 0,7 % under 2002, minskade drastiskt till endast 6 ton under undersökningsperioden. Denna utveckling beror på att priserna i Förenta staterna var högre än försäljningspriserna till gemenskapen fram till slutet av undersökningsperioden, vilket innebar att de amerikanska tillverkarna inte hade något incitament att exportera till gemenskapen. |
| --- | --- |

(94)

För Rumäniens del konstaterades en betydande ökning av importen under 2004 och landets marknadsandel ökade till 6,9 %. Denna andel minskade dock till 3,9 % under undersökningsperioden trots de gynnsamma villkoren på gemenskapsmarknaden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den markanta ökningen av Rumäniens export till den amerikanska marknaden, vilken volymmässigt var tre gånger så stor som landets export till gemenskapen under undersökningsperioden. Priserna ökade stadigt under skadeundersökningsperioden och låg genomgående på en högre nivå än den som under 2004 och undersökningsperioden tillämpades av den del av gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. På denna grundval drogs slutsatsen att det inte fanns någon risk för att de rumänska exporterande tillverkarna skulle kunna vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada. Importen från Förenta staterna, vars marknadsandel endast uppgick till 0,7 % under 2002, minskade drastiskt till endast 6 ton under undersökningsperioden. Denna utveckling beror på att priserna i Förenta staterna var högre än försäljningspriserna till gemenskapen fram till slutet av undersökningsperioden, vilket innebar att de amerikanska tillverkarna inte hade något incitament att exportera till gemenskapen.

| (95) | The European Fertilizer Import Association (EFIA) framförde att eftersom den rumänska exporten till gemenskapsmarknaden inte utgör ett hot om väsentlig skada, även om dess volymökning är större än den algeriska exportens ökning och de rumänska priserna är lägre än de algeriska exportörernas priser, bör den algeriska exporten inte heller utgöra något hot om väsentlig skada. I detta avseende bör det påpekas att det som nämns i skäl 92 ovan faktiskt inte konstaterats något underskridande när det gäller Algeriet, och att landet inte orsakat någon väsentlig skada för gemenskapindustrin under skadeundersökningsperioden. Men analysen för det berörda landet i avsnitt 4 nedan visar att det är sannolikt att skadan återkommer. Då det inte tillämpades någon antidumpningstull på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Rumänien gjordes i detta land i gengäld inte någon undersökning av sannolikheten för återkommande skada enligt artikel 11.2 i grundförordningen. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(95)

The European Fertilizer Import Association (EFIA) framförde att eftersom den rumänska exporten till gemenskapsmarknaden inte utgör ett hot om väsentlig skada, även om dess volymökning är större än den algeriska exportens ökning och de rumänska priserna är lägre än de algeriska exportörernas priser, bör den algeriska exporten inte heller utgöra något hot om väsentlig skada. I detta avseende bör det påpekas att det som nämns i skäl 92 ovan faktiskt inte konstaterats något underskridande när det gäller Algeriet, och att landet inte orsakat någon väsentlig skada för gemenskapindustrin under skadeundersökningsperioden. Men analysen för det berörda landet i avsnitt 4 nedan visar att det är sannolikt att skadan återkommer. Då det inte tillämpades någon antidumpningstull på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Rumänien gjordes i detta land i gengäld inte någon undersökning av sannolikheten för återkommande skada enligt artikel 11.2 i grundförordningen. På grundval av detta avvisades påståendet.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (96) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(96)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

3.1   Inledande anmärkningar

| (97) | Eftersom ett stickprovsförfarande använts när det gäller gemenskapsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela gemenskapsindustrin och på grundval av uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(97)

Eftersom ett stickprovsförfarande använts när det gäller gemenskapsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela gemenskapsindustrin och på grundval av uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet.

| (98) | När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(98)

När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet.

3.2   Uppgifter som rör gemenskapsindustrin som helhet

a)   Tillverkning

| (99) | Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. från cirka 2,8 miljoner ton 2002 till cirka 3 miljoner ton under undersökningsperioden. Tillverkningen minskade med 3 % under 2003, men ökade därefter med 2 procentenheter under 2004 och med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: tillverkning (ton) | 2 843 529 | 2 768 258 | 2 823 972 | 3 003 918 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 99 | 106 |
| Källa: De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar. |

(99)

Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. från cirka 2,8 miljoner ton 2002 till cirka 3 miljoner ton under undersökningsperioden. Tillverkningen minskade med 3 % under 2003, men ökade därefter med 2 procentenheter under 2004 och med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: tillverkning (ton)

2 843 529

2 768 258

2 823 972

3 003 918

Index (2002 = 100)

100

97

99

106

Källa: De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar.

b)   Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (100) | Tillverkningskapaciteten var praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen ökade, ökade även kapacitetsutnyttjandet, från 57 % under 2002 till 60 % under undersökningsperioden. Såsom påpekats redan i den ursprungliga undersökningen kan kapacitetsutnyttjandet för denna slags tillverkning och industri påverkas av tillverkningen av andra produkter som kan tillverkas med samma utrustning. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: tillverkningskapacitet (ton) | 4 984 375 | 4 944 575 | 4 941 975 | 4 955 075 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Gemenskapsindustrin som helhet: kapacitetsutnyttjande | 57 % | 56 % | 57 % | 61 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 |

(100)

Tillverkningskapaciteten var praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen ökade, ökade även kapacitetsutnyttjandet, från 57 % under 2002 till 60 % under undersökningsperioden. Såsom påpekats redan i den ursprungliga undersökningen kan kapacitetsutnyttjandet för denna slags tillverkning och industri påverkas av tillverkningen av andra produkter som kan tillverkas med samma utrustning.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: tillverkningskapacitet (ton)

4 984 375

4 944 575

4 941 975

4 955 075

Index (2002 = 100)

100

99

99

99

Gemenskapsindustrin som helhet: kapacitetsutnyttjande

57 %

56 %

57 %

61 %

Index (2002 = 100)

100

98

100

106

c)   Lager

| (101) | Nivån på gemenskapsindustrins utgående lager minskade gradvis under hela skadeundersökningsperioden. I slutet av undersökningsperioden (den 30 juni 2005) var lagernivån relativt låg, men detta beror på att lagernivåerna alltid är mycket lägre under sommaren än under vintern för denna typ av produkt i och med att försäljningstoppen inträffar på våren och under försommaren. I slutet av 2004 var lagernivån 13 % högre än i slutet av 2002. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: utgående lager (ton) | 276 689 | 291 085 | 313 770 | 159 926 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 113 | 58 |

(101)

Nivån på gemenskapsindustrins utgående lager minskade gradvis under hela skadeundersökningsperioden. I slutet av undersökningsperioden (den 30 juni 2005) var lagernivån relativt låg, men detta beror på att lagernivåerna alltid är mycket lägre under sommaren än under vintern för denna typ av produkt i och med att försäljningstoppen inträffar på våren och under försommaren. I slutet av 2004 var lagernivån 13 % högre än i slutet av 2002.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: utgående lager (ton)

276 689

291 085

313 770

159 926

Index (2002 = 100)

100

105

113

58

d)   Försäljningsvolym

| (102) | Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Förbrukningen på gemenskapsmarknaden uppvisade dock en motsatt utveckling och ökade med 8 % under samma period (se skäl 86 ovan). Den totala ökningen av tillverkningsvolymen förklaras av gemenskapens betydande export under samma period. I tabellen nedan anges exportvolymen för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och vars export huvudsakligen gick till den amerikanska marknaden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: försäljning i gemenskapen (ton) | 2 800 226 | 2 641 000 | 2 604 215 | 2 722 174 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 93 | 97 |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: försäljningsvolym till tredjeland (ton) | 176 269 | 194 543 | 228 937 | 328 796 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 110 | 130 | 187 |

(102)

Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Förbrukningen på gemenskapsmarknaden uppvisade dock en motsatt utveckling och ökade med 8 % under samma period (se skäl 86 ovan). Den totala ökningen av tillverkningsvolymen förklaras av gemenskapens betydande export under samma period. I tabellen nedan anges exportvolymen för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och vars export huvudsakligen gick till den amerikanska marknaden.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: försäljning i gemenskapen (ton)

2 800 226

2 641 000

2 604 215

2 722 174

Index (2002 = 100)

100

94

93

97

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: försäljningsvolym till tredjeland (ton)

176 269

194 543

228 937

328 796

Index (2002 = 100)

100

110

130

187

e)   Marknadsandel

| (103) | Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt mellan 2002 och undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin förlorade 8 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, under det att de algeriska tillverkarna ökade sin marknadsandel från 2,8 % till 4,8 % under samma period. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel | 81,7 % | 73,8 % | 69,6 % | 73,7 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 90 | 85 | 90 |

(103)

Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt mellan 2002 och undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin förlorade 8 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden, under det att de algeriska tillverkarna ökade sin marknadsandel från 2,8 % till 4,8 % under samma period.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrins marknadsandel

81,7 %

73,8 %

69,6 %

73,7 %

Index (2002 = 100)

100

90

85

90

f)   Tillväxt

| (104) | Gemenskapsindustrin förlorade en väsentlig del av sin marknadsandel till fördel för de algeriska och rumänska tillverkarna samt andra gemenskapstillverkare som ökade sin marknadsandel under samma period. |
| --- | --- |

(104)

Gemenskapsindustrin förlorade en väsentlig del av sin marknadsandel till fördel för de algeriska och rumänska tillverkarna samt andra gemenskapstillverkare som ökade sin marknadsandel under samma period.

| (105) | Förlusten av marknadsandelar kan också tillskrivas gemenskapsindustrins rationella beslut att öka sin export till den amerikanska marknaden för att utnyttja de mycket högre priser för karbamidammoniumnitratlösningar som råder på den marknaden. Mot bakgrund av sin stora outnyttjade produktionskapacitet kunde gemenskapsindustrin inte utnyttja den tillväxt på gemenskapsmarknaden som konstaterades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Förlusten av marknadsandelar kan också tillskrivas gemenskapsindustrins rationella beslut att öka sin export till den amerikanska marknaden för att utnyttja de mycket högre priser för karbamidammoniumnitratlösningar som råder på den marknaden. Mot bakgrund av sin stora outnyttjade produktionskapacitet kunde gemenskapsindustrin inte utnyttja den tillväxt på gemenskapsmarknaden som konstaterades under skadeundersökningsperioden.

g)   Sysselsättning

| (106) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna relativt ringa ökning förklaras huvudsakligen av ökningen av gemenskapsindustrins export. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: (sysselsättning för den berörda produkten) | 827 | 819 | 790 | 867 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 96 | 105 |

(106)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna relativt ringa ökning förklaras huvudsakligen av ökningen av gemenskapsindustrins export.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: (sysselsättning för den berörda produkten)

827

819

790

867

Index (2002 = 100)

100

99

96

105

h)   Produktivitet

| (107) | Produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som tillverkningsvolym per anställd och år, förblev relativt stabil mellan 2002 och undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet: produktivitet (i ton per anställd) | 3 437 | 3 380 | 3 573 | 3 463 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 104 | 101 |

(107)

Produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som tillverkningsvolym per anställd och år, förblev relativt stabil mellan 2002 och undersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet: produktivitet (i ton per anställd)

3 437

3 380

3 573

3 463

Index (2002 = 100)

100

98

104

101

i)   Dumpningsmarginalens storlek

| (108) | Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen kan med hänsyn till importvolymen från Algeriet (som svarar för upp till 6,7 % av gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden) inte anses vara försumbara, i synnerhet inte på en så ytterligt priskänslig marknad som marknaden för den berörda produkten. Inga slutsatser kan dras beträffande Ryssland, Ukraina och Vitryssland, eftersom importen från dessa länder upphörde 2003. |
| --- | --- |

(108)

Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen kan med hänsyn till importvolymen från Algeriet (som svarar för upp till 6,7 % av gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden) inte anses vara försumbara, i synnerhet inte på en så ytterligt priskänslig marknad som marknaden för den berörda produkten. Inga slutsatser kan dras beträffande Ryssland, Ukraina och Vitryssland, eftersom importen från dessa länder upphörde 2003.

3.3   Uppgifter rörande de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet

a)   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (109) | Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet ökade väsentligt under 2004 och undersökningsperioden, vilket är ett resultat av de gynnsamma marknadsvillkor som rådde för den berörda produkten under samma period. Denna ökning bör ses mot bakgrund av att kostnaderna för det viktigaste råmaterialet, dvs. gas, utvecklades på samma sätt (se tabellen nedan). | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: pris per enhet på gemenskapsmarknaden (euro per ton) | 85 | 89 | 109 | 114 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 128 | 134 |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: gaspris/Mbtu (indexerat) | 100 | 107 | 111 | 126 |

(109)

Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet ökade väsentligt under 2004 och undersökningsperioden, vilket är ett resultat av de gynnsamma marknadsvillkor som rådde för den berörda produkten under samma period. Denna ökning bör ses mot bakgrund av att kostnaderna för det viktigaste råmaterialet, dvs. gas, utvecklades på samma sätt (se tabellen nedan).

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: pris per enhet på gemenskapsmarknaden (euro per ton)

85

89

109

114

Index (2002 = 100)

100

105

128

134

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: gaspris/Mbtu (indexerat)

100

107

111

126

b)   Löner

| (110) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 9 % (se tabellen nedan). | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: årlig arbetskostnad per anställd (tusen euro) | 23,4 | 25,4 | 27,0 | 25,6 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 108 | 115 | 109 |

(110)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 9 % (se tabellen nedan).

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: årlig arbetskostnad per anställd (tusen euro)

23,4

25,4

27,0

25,6

Index (2002 = 100)

100

108

115

109

c)   Investeringar

| (111) | Det årliga investeringsflödet till den berörda produkten från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Dessa investeringar utgjordes huvudsakligen av ersättningsinvesteringar för föråldrade maskiner. Detta visar på att gemenskapsindustrin kontinuerligt bemödade sig om att förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Dessa ansträngningar har dock inte tagit sig uttryck i en förbättrad produktivitet, eftersom denna låg på en relativt stabil nivå (se skäl 107 ovan) under samma period, vilket visar på gemenskapsindustrins svårigheter med att stimulera sin tillverkning. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: nettoinvesteringar (i tusen euro) | 12 512 | 20 087 | 12 611 | 17 047 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 161 | 101 | 136 |

(111)

Det årliga investeringsflödet till den berörda produkten från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Dessa investeringar utgjordes huvudsakligen av ersättningsinvesteringar för föråldrade maskiner. Detta visar på att gemenskapsindustrin kontinuerligt bemödade sig om att förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Dessa ansträngningar har dock inte tagit sig uttryck i en förbättrad produktivitet, eftersom denna låg på en relativt stabil nivå (se skäl 107 ovan) under samma period, vilket visar på gemenskapsindustrins svårigheter med att stimulera sin tillverkning.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: nettoinvesteringar (i tusen euro)

12 512

20 087

12 611

17 047

Index (2002 = 100)

100

161

101

136

d)   Lönsamhet och räntabilitet

| (112) | Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förbättrades gradvis, särskilt från och med 2003, och nådde upp till 13,8 % under undersökningsperioden. I slutet av skadeundersökningsperioden nådde lönsamheten sin högsta nivå på denna marknad vars prisutveckling är cyklisk. Många faktorer, inbegripet yttre faktorer, kan påverka priserna på världsmarknaden för karbamidammoniumnitratlösningar och andra kvävehaltiga gödselmedel. Dessa faktorer kan leda antingen till ett ökat utbud eller en minskad efterfrågan på dessa produkter, vilket i sin tur påverkar prissättningen. Under skadeundersökningsperioden gjorde det begränsade utbudet att priserna rörde sig uppåt. De vinstnivåer som konstaterades för 2002 och 2003 var emellertid måttliga och låg under vad som kan anses vara en skälig nivå för den ytterst kapitalintensiva gemenskapsindustrin. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: försäljning till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen). | 8,1 % | 6,0 % | 12,3 % | 13,8 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 74 | 151 | 170 |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto)) | 22 % | 24 % | 50 % | 58 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 111 | 229 | 265 |

(112)

Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förbättrades gradvis, särskilt från och med 2003, och nådde upp till 13,8 % under undersökningsperioden. I slutet av skadeundersökningsperioden nådde lönsamheten sin högsta nivå på denna marknad vars prisutveckling är cyklisk. Många faktorer, inbegripet yttre faktorer, kan påverka priserna på världsmarknaden för karbamidammoniumnitratlösningar och andra kvävehaltiga gödselmedel. Dessa faktorer kan leda antingen till ett ökat utbud eller en minskad efterfrågan på dessa produkter, vilket i sin tur påverkar prissättningen. Under skadeundersökningsperioden gjorde det begränsade utbudet att priserna rörde sig uppåt. De vinstnivåer som konstaterades för 2002 och 2003 var emellertid måttliga och låg under vad som kan anses vara en skälig nivå för den ytterst kapitalintensiva gemenskapsindustrin. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: försäljning till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen).

8,1 %

6,0 %

12,3 %

13,8 %

Index (2002 = 100)

100

74

151

170

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto))

22 %

24 %

50 %

58 %

Index (2002 = 100)

100

111

229

265

e)   Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (113) | Kassaflödet förbättrades väsentligt under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ligger i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: kassaflöde (tusen euro) | 23 532 | 19 625 | 39 767 | 50 823 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 83 | 169 | 216 |

(113)

Kassaflödet förbättrades väsentligt under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ligger i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet: kassaflöde (tusen euro)

23 532

19 625

39 767

50 823

Index (2002 = 100)

100

83

169

216

| (114) | Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet haft svårigheter med att anskaffa kapital. Eftersom många av dessa företag ingår i större företagsgrupper finansierar de sin verksamhet inom den grupp de tillhör, antigen genom centraliserad likviditetsförvaltning eller genom företagsinterna lån från moderbolaget. |
| --- | --- |

(114)

Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet haft svårigheter med att anskaffa kapital. Eftersom många av dessa företag ingår i större företagsgrupper finansierar de sin verksamhet inom den grupp de tillhör, antigen genom centraliserad likviditetsförvaltning eller genom företagsinterna lån från moderbolaget.

3.4   Slutsats

| (115) | Mellan 2002 och undersökningsperioden utvecklades ett antal indikatorer positivt. Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym och försäljningspriser per enhet ökade och dess lönsamhet ökade väsentligt i linje med prisökningen. Exporten till tredjeländer ökade och även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera. |
| --- | --- |

(115)

Mellan 2002 och undersökningsperioden utvecklades ett antal indikatorer positivt. Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym och försäljningspriser per enhet ökade och dess lönsamhet ökade väsentligt i linje med prisökningen. Exporten till tredjeländer ökade och även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera.

| (116) | Utvecklingen för vissa andra faktorer var dock negativ: försäljningsvolymen minskade på gemenskapsmarknaden minskade med 3 % på en växande marknad. Detta innebar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt, dvs. med 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten låg på en relativt stabil nivå trots att gemenskapsindustrin gjort investeringar för att förbättra den. |
| --- | --- |

(116)

Utvecklingen för vissa andra faktorer var dock negativ: försäljningsvolymen minskade på gemenskapsmarknaden minskade med 3 % på en växande marknad. Detta innebar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt, dvs. med 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten låg på en relativt stabil nivå trots att gemenskapsindustrin gjort investeringar för att förbättra den.

| (117) | Allmänt sett konstaterades en väsentligt förbättrad situation för gemenskapsindustrin jämfört med situationen före införandet år 2000 av antidumpningsåtgärder beträffande import av karbamidammoniumnitratlösningar från de berörda länderna. Det är således tydligt att dessa åtgärder inverkade positivt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det bör emellertid understrykas att den positiva utvecklingen för vissa indikatorers del delvis kan tillskrivas utvecklingen på marknaden för den likadana produkten, som på grund av den knappa tillgången på världsmarknaden var mycket gynnsam under skadeundersökningens två sista år. Även den positiva utvecklingen av gemenskapsindustrins exportresultat bidrog till den överlag positiva utvecklingen för gemenskapsindustrin, vilket i viss mån motverkade verkningarna av minskningen av markandsandelen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(117)

Allmänt sett konstaterades en väsentligt förbättrad situation för gemenskapsindustrin jämfört med situationen före införandet år 2000 av antidumpningsåtgärder beträffande import av karbamidammoniumnitratlösningar från de berörda länderna. Det är således tydligt att dessa åtgärder inverkade positivt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det bör emellertid understrykas att den positiva utvecklingen för vissa indikatorers del delvis kan tillskrivas utvecklingen på marknaden för den likadana produkten, som på grund av den knappa tillgången på världsmarknaden var mycket gynnsam under skadeundersökningens två sista år. Även den positiva utvecklingen av gemenskapsindustrins exportresultat bidrog till den överlag positiva utvecklingen för gemenskapsindustrin, vilket i viss mån motverkade verkningarna av minskningen av markandsandelen på gemenskapsmarknaden.

| (118) | Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är bräcklig. |
| --- | --- |

(118)

Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation har förbättras jämfört med perioden före införandet av åtgärder, men att den fortfarande är bräcklig.

4.   Sannolikhet för att skadan återkommer

4.1   Allmänt

| (119) | Eftersom det inte förekom någon fortsatt väsentlig skada orsakad av import från de fyra berörda länderna inriktades analysen på sannolikheten för att skadan skulle återkomma. För detta ändamål undersöktes två viktiga faktorer, nämligen: i) gaskostnaden i de berörda länderna och inverkan av denna på tillverkningskostnaden för karbamidammoniumnitratlösningar och ii) inverkan på gemenskapsindustrin av de prognostiserade exportvolymerna från de berörda länderna till gemenskapen, med hänsyn tagen till konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

(119)

Eftersom det inte förekom någon fortsatt väsentlig skada orsakad av import från de fyra berörda länderna inriktades analysen på sannolikheten för att skadan skulle återkomma. För detta ändamål undersöktes två viktiga faktorer, nämligen: i) gaskostnaden i de berörda länderna och inverkan av denna på tillverkningskostnaden för karbamidammoniumnitratlösningar och ii) inverkan på gemenskapsindustrin av de prognostiserade exportvolymerna från de berörda länderna till gemenskapen, med hänsyn tagen till konkurrensvillkoren.

4.2   Sannolik utveckling av försäljningspriserna: gaspriser och tillverkningskostnader i de berörda länderna

| (120) | Sannolikheten för att skadan återkommer beror i stor utsträckning på prisutvecklingen för karbamidammoniumnitratlösningar. Eftersom gas utgör den absolut viktigaste kostnadsfaktorn, dvs. den utgör mer än 50 % av tillverkningskostnaden beräknat på världsmarknadspriset, är denna råvara en avgörande faktor vid fastställandet av försäljningspriset för karbamidammoniumnitratlösningar. Gaskostnaden vid tillverkningen på karbamidammoniumnitratlösningar beror av gaseffektiviteten och priset per enhet. Dessa två faktorers inverkan på produktionskostnaden för karbamidammoniumnitratlösningar undersöktes både för gemenskapsindustrin och för Algeriet och Ryssland. |
| --- | --- |

(120)

Sannolikheten för att skadan återkommer beror i stor utsträckning på prisutvecklingen för karbamidammoniumnitratlösningar. Eftersom gas utgör den absolut viktigaste kostnadsfaktorn, dvs. den utgör mer än 50 % av tillverkningskostnaden beräknat på världsmarknadspriset, är denna råvara en avgörande faktor vid fastställandet av försäljningspriset för karbamidammoniumnitratlösningar. Gaskostnaden vid tillverkningen på karbamidammoniumnitratlösningar beror av gaseffektiviteten och priset per enhet. Dessa två faktorers inverkan på produktionskostnaden för karbamidammoniumnitratlösningar undersöktes både för gemenskapsindustrin och för Algeriet och Ryssland.

| (121) | Denna undersökning visade för det första att gaseffektivitet är en viktig faktor vid fastställandet av gaskostnaden per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning. Det konstaterades att gemenskapsindustrin uppvisade en relativt hög gaseffektivitet och att dess gasförbrukning per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning var upp till 15 % lägre än för tillverkarna i Algeriet och Ryssland. Detta är resultatet av att gemenskapsindustrin kontinuerligt bemödat sig om att förbättra sin produktivitet och sin konkurrenskraft genom att företa lämpliga investeringar, vilka kräver ett årligt kapitalinflöde motsvarande i genomsnitt en tredjedel av det bokförda värdet (netto) av industrins tillgångar. Denna komparativa fördel borde gynna gemenskapsindustrin och leda till en lägre tillverkningskostnad för karbamidammoniumnitratlösningar. |
| --- | --- |

(121)

Denna undersökning visade för det första att gaseffektivitet är en viktig faktor vid fastställandet av gaskostnaden per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning. Det konstaterades att gemenskapsindustrin uppvisade en relativt hög gaseffektivitet och att dess gasförbrukning per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning var upp till 15 % lägre än för tillverkarna i Algeriet och Ryssland. Detta är resultatet av att gemenskapsindustrin kontinuerligt bemödat sig om att förbättra sin produktivitet och sin konkurrenskraft genom att företa lämpliga investeringar, vilka kräver ett årligt kapitalinflöde motsvarande i genomsnitt en tredjedel av det bokförda värdet (netto) av industrins tillgångar. Denna komparativa fördel borde gynna gemenskapsindustrin och leda till en lägre tillverkningskostnad för karbamidammoniumnitratlösningar.

| (122) | Trots denna gaseffektivitet var gemenskapsindustrins gaskostnad per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning ungefär tre gånger högre än för de algeriska och de ryska tillverkarna, vilket berodde på ett högre gaspris. Denna prisskillnad beror uteslutande på de konstlat låga gaspriserna i Algeriet och Ryssland. Det är inte sannolikt att den därav följande prisskillnaden mellan karbamidammoniumnitratlösningar tillverkade i dessa två länder och sådana lösningar som tillverkats av tillverkare som köper sin gas till världsmarknadspris, t.ex. gemenskapstillverkarna, kommer att minska inom den närmaste framtiden. Tvärtom kan denna klyfta till och med komma att öka under de kommande åren om världsmarknadspriset på gas fortsätter att utvecklas enligt det nu rådande mönstret. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att tillverkarna i Algeriet och Ryssland kommer att ha en konstlad kostnadsfördel även i fortsättningen och denna fördel uppväger mer än väl de höga transportkostnader som är följden av karbamidammoniumnitratlösningarnas vikt. Detta gör att gemenskapsmarknaden blir attraktiv även för tillverkare som är belägna i avlägsna områden i dessa länder och vars transportkostnader svarar för mer än 20 % av priset. |
| --- | --- |

(122)

Trots denna gaseffektivitet var gemenskapsindustrins gaskostnad per tillverkat ton karbamidammoniumnitratlösning ungefär tre gånger högre än för de algeriska och de ryska tillverkarna, vilket berodde på ett högre gaspris. Denna prisskillnad beror uteslutande på de konstlat låga gaspriserna i Algeriet och Ryssland. Det är inte sannolikt att den därav följande prisskillnaden mellan karbamidammoniumnitratlösningar tillverkade i dessa två länder och sådana lösningar som tillverkats av tillverkare som köper sin gas till världsmarknadspris, t.ex. gemenskapstillverkarna, kommer att minska inom den närmaste framtiden. Tvärtom kan denna klyfta till och med komma att öka under de kommande åren om världsmarknadspriset på gas fortsätter att utvecklas enligt det nu rådande mönstret. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att tillverkarna i Algeriet och Ryssland kommer att ha en konstlad kostnadsfördel även i fortsättningen och denna fördel uppväger mer än väl de höga transportkostnader som är följden av karbamidammoniumnitratlösningarnas vikt. Detta gör att gemenskapsmarknaden blir attraktiv även för tillverkare som är belägna i avlägsna områden i dessa länder och vars transportkostnader svarar för mer än 20 % av priset.

| (123) | Dessa låga gaspriser gör att de exporterande tillverkarna i Algeriet och Ryssland sannolikt kommer att kunna exportera den berörda produkten till gemenskapen till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader. Detta innebär i sin tur att priserna på denna import sannolikt väsentligt kommer att understiga de priser som tas ut av gemenskapsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(123)

Dessa låga gaspriser gör att de exporterande tillverkarna i Algeriet och Ryssland sannolikt kommer att kunna exportera den berörda produkten till gemenskapen till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader. Detta innebär i sin tur att priserna på denna import sannolikt väsentligt kommer att understiga de priser som tas ut av gemenskapsindustrin som helhet.

| (124) | Varken Ukraina eller Vitryssland togs med i analysen, eftersom de i samband med undersökningen inte ansågs vara länder med marknadsekonomi och därmed inte behövt lämna uppgift om sina tillverkningskostnader. Uppgift om gaspriserna i dessa två länder inhämtades dock och det framgick av undersökningen att tillverkarna i dessa länder under undersökningsperioden betalade väsentligt lägre priser för sin gas än vad gemenskapsindustrin gjorde. Följaktligen dras slutsatsen att båda dessa länder kommer att kunna exportera den berörda produkten till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader och att det är sannolikt att dessa priser kommer att underskrida de priser som gemenskapsindustrin som helhet tar ut. |
| --- | --- |

(124)

Varken Ukraina eller Vitryssland togs med i analysen, eftersom de i samband med undersökningen inte ansågs vara länder med marknadsekonomi och därmed inte behövt lämna uppgift om sina tillverkningskostnader. Uppgift om gaspriserna i dessa två länder inhämtades dock och det framgick av undersökningen att tillverkarna i dessa länder under undersökningsperioden betalade väsentligt lägre priser för sin gas än vad gemenskapsindustrin gjorde. Följaktligen dras slutsatsen att båda dessa länder kommer att kunna exportera den berörda produkten till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader och att det är sannolikt att dessa priser kommer att underskrida de priser som gemenskapsindustrin som helhet tar ut.

| (125) | Om åtgärderna tillåts upphöra kan det faktum att de ryska, ukrainska och vitryska exportörerna då skulle behöva etablera sig på nytt på gemenskapsmarknaden och att de algeriska exportörerna skulle behöva stärka sin marknadsställning också utgöra ett stöd för slutsatsen att dessa tillverkare sannolikt skulle komma att ta ut priser som är lägre än de priser som tas ut av gemenskapsindustrin som helhet i syfte att återta förlorade marknadsandelar och bredda sitt kundunderlag. |
| --- | --- |

(125)

Om åtgärderna tillåts upphöra kan det faktum att de ryska, ukrainska och vitryska exportörerna då skulle behöva etablera sig på nytt på gemenskapsmarknaden och att de algeriska exportörerna skulle behöva stärka sin marknadsställning också utgöra ett stöd för slutsatsen att dessa tillverkare sannolikt skulle komma att ta ut priser som är lägre än de priser som tas ut av gemenskapsindustrin som helhet i syfte att återta förlorade marknadsandelar och bredda sitt kundunderlag.

| (126) | EFIA och vissa exporterande tillverkare hävdade att lägre produktionskostnader inte kunde användas som ett giltigt skäl för att rättfärdiga sannolikheten för att skadan skall återkomma. Det hävdades dessutom att möjligheten att underskrida priser inte är den rättliga standard som skall användas när man fastställer om det är sannolikt att skadan återkommer. Dessutom tog Algeriet ut priser som låg över gemenskapsindustrins priser, medan Vitryssland, Ryssland och Ukraina inte alls exporterade till gemenskapen under 2004 och undersökningsperioden, och deras priser till tredjeländer låg över gemenskapsindustrins priser, som betraktas som icke-skadevållande. Detta skulle enligt EFIA bevisa att de exporterande tillverkarna inte förlitar sig på sina lägre gaskostnader genom att sätta lägre priser, utan att de tvärtom tar ut högre priser och snarare försöker maximera sin vinstmarginal. |
| --- | --- |

(126)

EFIA och vissa exporterande tillverkare hävdade att lägre produktionskostnader inte kunde användas som ett giltigt skäl för att rättfärdiga sannolikheten för att skadan skall återkomma. Det hävdades dessutom att möjligheten att underskrida priser inte är den rättliga standard som skall användas när man fastställer om det är sannolikt att skadan återkommer. Dessutom tog Algeriet ut priser som låg över gemenskapsindustrins priser, medan Vitryssland, Ryssland och Ukraina inte alls exporterade till gemenskapen under 2004 och undersökningsperioden, och deras priser till tredjeländer låg över gemenskapsindustrins priser, som betraktas som icke-skadevållande. Detta skulle enligt EFIA bevisa att de exporterande tillverkarna inte förlitar sig på sina lägre gaskostnader genom att sätta lägre priser, utan att de tvärtom tar ut högre priser och snarare försöker maximera sin vinstmarginal.

| (127) | Skälet till att man fastställer sannolikheten för att skadan skall återkomma är verkligen att man försöker ta reda på huruvida åtgärdernas upphörande skulle leda till att skadan återkommer. I detta avseende bör det först påpekas att de exporterande tillverkarna i de berörda länderna, enligt parternas medgivande, drar nytta av låga gaspriser som ger dem handlingsfrihet när det gäller valet att underskrida gemenskapsindustrins priser. Å andra sidan visade undersökningen att deras export dumpades under undersökningsperioden. Detta agerande när det gäller prissättning betraktades mot bakgrund av i) exportörernas betydande outnyttjade exportkapacitet och ii) deras väsentligt lägre produktionskostnader. Det förstnämnda visar att de hade ett starkt incitament att finna marknader för att sälja sin produktion. Det sistnämnda visar att de hade möjlighet att starkt underskrida gemenskapsindustrins priser, för att uppfylla sina försäljningskrav när det gäller volym. |
| --- | --- |

(127)

Skälet till att man fastställer sannolikheten för att skadan skall återkomma är verkligen att man försöker ta reda på huruvida åtgärdernas upphörande skulle leda till att skadan återkommer. I detta avseende bör det först påpekas att de exporterande tillverkarna i de berörda länderna, enligt parternas medgivande, drar nytta av låga gaspriser som ger dem handlingsfrihet när det gäller valet att underskrida gemenskapsindustrins priser. Å andra sidan visade undersökningen att deras export dumpades under undersökningsperioden. Detta agerande när det gäller prissättning betraktades mot bakgrund av i) exportörernas betydande outnyttjade exportkapacitet och ii) deras väsentligt lägre produktionskostnader. Det förstnämnda visar att de hade ett starkt incitament att finna marknader för att sälja sin produktion. Det sistnämnda visar att de hade möjlighet att starkt underskrida gemenskapsindustrins priser, för att uppfylla sina försäljningskrav när det gäller volym.

| (128) | När det gäller priserna bör man komma ihåg att under skadeundersökningsperiodens sista två år höll gynnsamma marknadsvillkor priserna på en mycket låg nivå, oavsett vilka anti-dumpningsåtgärder som tillämpades. Under den perioden ledde nämligen en knapp balans mellan tillgång och efterfrågan på världsmarknaden till höga priser på alla kvävehaltiga gödselmedel. Karbamidammoniumnitratlösningar är liksom andra kvävehaltiga gödselmedel en vara vars pris påverkas av många olika faktorer, från det priskänsliga gaspriset som har stort inflytande på tillgången eftersom det är den viktigaste kostnadsfaktorn, till vädret och lagernivåerna för skörd och grödor som ger minskad eller ökad efterfrågan. Med särskild hänsyn till gemenskapsmarknaden förväntas efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel minska något under kommande år (7). Att så höga priser bibehålls beror därför, som undersökningen visade, på en knapp tillgång, något som dock är mycket osannolikt med hänsyn till de berörda ländernas outnyttjade exportkapacitet och sannolikheten för att delar av deras export omleds till tredjeländer under undersökningsperioden, om åtgärderna skulle upphöra. Detta scenario kommer troligtvis att leda till att de exporterande tillverkarna sänker sina priser och underskrider gemenskapsindustrins priser, för att vinna marknadsandelar och uppfylla sina krav på exportvolym. Under sådana omständigheter skulle gemenskapsindustrin med tanke på de fortsatt höga gaskostnaderna tvingas att antingen sänka sina priser till en nivå som ligger nära eller under tillverkningskostnaden eller förlora stora marknadsandelar och därmed inkomster, eller båda. Det är högst osannolikt att exporten till den amerikanska marknaden kommer att öka, på grund av de orsaker som anges i skäl 135 nedan. En försämring av gemenskapsindustrins övergripande resultat skulle därför bli den oundvikliga konsekvensen om åtgärderna upphörde. |
| --- | --- |

(128)

När det gäller priserna bör man komma ihåg att under skadeundersökningsperiodens sista två år höll gynnsamma marknadsvillkor priserna på en mycket låg nivå, oavsett vilka anti-dumpningsåtgärder som tillämpades. Under den perioden ledde nämligen en knapp balans mellan tillgång och efterfrågan på världsmarknaden till höga priser på alla kvävehaltiga gödselmedel. Karbamidammoniumnitratlösningar är liksom andra kvävehaltiga gödselmedel en vara vars pris påverkas av många olika faktorer, från det priskänsliga gaspriset som har stort inflytande på tillgången eftersom det är den viktigaste kostnadsfaktorn, till vädret och lagernivåerna för skörd och grödor som ger minskad eller ökad efterfrågan. Med särskild hänsyn till gemenskapsmarknaden förväntas efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel minska något under kommande år (7). Att så höga priser bibehålls beror därför, som undersökningen visade, på en knapp tillgång, något som dock är mycket osannolikt med hänsyn till de berörda ländernas outnyttjade exportkapacitet och sannolikheten för att delar av deras export omleds till tredjeländer under undersökningsperioden, om åtgärderna skulle upphöra. Detta scenario kommer troligtvis att leda till att de exporterande tillverkarna sänker sina priser och underskrider gemenskapsindustrins priser, för att vinna marknadsandelar och uppfylla sina krav på exportvolym. Under sådana omständigheter skulle gemenskapsindustrin med tanke på de fortsatt höga gaskostnaderna tvingas att antingen sänka sina priser till en nivå som ligger nära eller under tillverkningskostnaden eller förlora stora marknadsandelar och därmed inkomster, eller båda. Det är högst osannolikt att exporten till den amerikanska marknaden kommer att öka, på grund av de orsaker som anges i skäl 135 nedan. En försämring av gemenskapsindustrins övergripande resultat skulle därför bli den oundvikliga konsekvensen om åtgärderna upphörde.

| (129) | När det gäller argumentet om vinstmaximering bör det påpekas att detta baseras på den positiva prisskillnad som konstaterats under skadeundersökningsperioden mellan den amerikanska marknaden och gemenskapsmarknaden, och som dock inte kan anses vara en faktor att ta med vid bedömningen av de framtida priserna för en så ytterligt priskänslig vara som karbamidammoniumnitratlösningar. På grundval av ovannämnda faktorer fastställdes att det finns en hög risk för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och därför tillbakavisades argumentet. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller argumentet om vinstmaximering bör det påpekas att detta baseras på den positiva prisskillnad som konstaterats under skadeundersökningsperioden mellan den amerikanska marknaden och gemenskapsmarknaden, och som dock inte kan anses vara en faktor att ta med vid bedömningen av de framtida priserna för en så ytterligt priskänslig vara som karbamidammoniumnitratlösningar. På grundval av ovannämnda faktorer fastställdes att det finns en hög risk för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och därför tillbakavisades argumentet.

4.3   De prognostiserade exportvolymernas inverkan på gemenskapsindustrin och prisverkningarna vid ett upphävande av åtgärderna

4.3.1   Inledande anmärkningar – Konkurrensvillkor

| (130) | Karbamidammoniumnitratlösningar är ett flytande kvävehaltigt gödselmedel som tillför kväve till grödor. De används huvudsakligen som ett gödselmedel före plantering för jordbruksgrödor, vilket innebär att karbamidammoniumnitratlösningar vanligen behövs på våren. Utbytbarheten för karbamidammoniumnitratlösningar med andra kvävehaltiga gödselmedel är begränsad, eftersom jordbrukare använder sig av speciell utrustning för att sprida karbamidammoniumnitratlösningar och dessa kan blandas med andra lösningar, t.ex. bekämpningsmedel, för att användas vid ett enstaka tillfälle. Efterfrågan präglas således av säsongtoppar och är relativt oelastisk. |
| --- | --- |

(130)

Karbamidammoniumnitratlösningar är ett flytande kvävehaltigt gödselmedel som tillför kväve till grödor. De används huvudsakligen som ett gödselmedel före plantering för jordbruksgrödor, vilket innebär att karbamidammoniumnitratlösningar vanligen behövs på våren. Utbytbarheten för karbamidammoniumnitratlösningar med andra kvävehaltiga gödselmedel är begränsad, eftersom jordbrukare använder sig av speciell utrustning för att sprida karbamidammoniumnitratlösningar och dessa kan blandas med andra lösningar, t.ex. bekämpningsmedel, för att användas vid ett enstaka tillfälle. Efterfrågan präglas således av säsongtoppar och är relativt oelastisk.

| (131) | Även om förbrukningen av karbamidammoniumnitratlösningar oftast är säsongstyrd sker tillverkningen under hela året, eftersom detta är effektivare än att den avbryts säsongvis. Detta innebär att gemenskapstillverkarnas lager är som störst under hösten och vintern. En omfattande import av den berörda produkten till sänkta priser under våren och sommaren leder med stor sannolikhet till negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser för en så ytterligt priskänslig vara som den berörda produkten, för vilken priset fastställs veckovis. |
| --- | --- |

(131)

Även om förbrukningen av karbamidammoniumnitratlösningar oftast är säsongstyrd sker tillverkningen under hela året, eftersom detta är effektivare än att den avbryts säsongvis. Detta innebär att gemenskapstillverkarnas lager är som störst under hösten och vintern. En omfattande import av den berörda produkten till sänkta priser under våren och sommaren leder med stor sannolikhet till negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser för en så ytterligt priskänslig vara som den berörda produkten, för vilken priset fastställs veckovis.

4.3.2   Export från de berörda länderna

| (132) | Eftersom det inte förekom någon export från de berörda länderna under undersökningsperioden, med undantag för Algeriet, inriktades undersökningen på sannolikheten för en omläggning av den export som skedde till andra länder under undersökningsperioden till gemenskapsmarknaden inom den närmaste framtiden. Det var dessutom nödvändigt att undersöka den sannolika utvecklingen för försäljningspriserna för karbamidammoniumnitratlösningar. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom det inte förekom någon export från de berörda länderna under undersökningsperioden, med undantag för Algeriet, inriktades undersökningen på sannolikheten för en omläggning av den export som skedde till andra länder under undersökningsperioden till gemenskapsmarknaden inom den närmaste framtiden. Det var dessutom nödvändigt att undersöka den sannolika utvecklingen för försäljningspriserna för karbamidammoniumnitratlösningar.

| (133) | När det gäller den sannolika utvecklingen av exporten till gemenskapsmarknaden är det att märka att importen av karbamidammoniumnitratlösningar från Ryssland, Ukraina och Vitryssland till den amerikanska marknaden omfattades av antidumpningsåtgärder fram till upphävandet av dessa i april 2003. I tabellen nedan anges utvecklingen av dessa tre länders export till den amerikanska marknaden från och med 2003:








  Export till den amerikanska marknaden från: | 2003 (8) | 2004 | UP (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vitryssland (ton) | 156 596 | 244 526 | 227 772 |
| Ryssland (ton) | 179 993 | 614 395 | 699 100 |
| Ukraina (ton) | 111 321 | 103 440 | 145 828 |
| Totalt (ton) | 447 910 | 962 361 | 1 072 700 |
| Källa:”Foreign Trade Statistics” från U.S. Census Bureau. |

(133)

När det gäller den sannolika utvecklingen av exporten till gemenskapsmarknaden är det att märka att importen av karbamidammoniumnitratlösningar från Ryssland, Ukraina och Vitryssland till den amerikanska marknaden omfattades av antidumpningsåtgärder fram till upphävandet av dessa i april 2003. I tabellen nedan anges utvecklingen av dessa tre länders export till den amerikanska marknaden från och med 2003:

Export till den amerikanska marknaden från:

2003 (8)

2004

UP (9)

Vitryssland (ton)

156 596

244 526

227 772

Ryssland (ton)

179 993

614 395

699 100

Ukraina (ton)

111 321

103 440

145 828

Totalt (ton)

447 910

962 361

1 072 700

Källa:”Foreign Trade Statistics” från U.S. Census Bureau.

| (134) | Det framgick av dessa uppgifter att de berörda ländernas exportvolym ökade väsentligt mellan 2003 och 2004. Framförallt när det gäller Ryssland ökade exporten från 180 000 ton 2003 till cirka 600 000 ton under 2004, vilket är en mer än en tredubbling. Handelsstatistiken ovan visar också att den stora och plötsliga ökningen i exportvolymer för dessa länder till Förenta staterna avstannade under undersökningsperioden, medan ökningen i jämförelse med 2004 var mindre (11 %). Stabiliseringen av deras samlade exportvolym på den amerikanska marknaden vid cirka 1 miljon ton bekräftades av dessa länders exportresultat för Förenta staterna efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Det framgick av dessa uppgifter att de berörda ländernas exportvolym ökade väsentligt mellan 2003 och 2004. Framförallt när det gäller Ryssland ökade exporten från 180 000 ton 2003 till cirka 600 000 ton under 2004, vilket är en mer än en tredubbling. Handelsstatistiken ovan visar också att den stora och plötsliga ökningen i exportvolymer för dessa länder till Förenta staterna avstannade under undersökningsperioden, medan ökningen i jämförelse med 2004 var mindre (11 %). Stabiliseringen av deras samlade exportvolym på den amerikanska marknaden vid cirka 1 miljon ton bekräftades av dessa länders exportresultat för Förenta staterna efter undersökningsperioden.

| (135) | I slutrapporten efter den amerikanska anti-dumpningsundersökningen om import av karbamidammoniumnitrat från Vitryssland, Ryssland och Ukraina beskrivs skälet till denna stabilisering i detalj (10). I denna rapport anges särskilt att den höga andelen kostnader för inlandstransporter medför att importmarknaden mer eller mindre begränsas till kustområdena och att dessa kostnader gör att importerade karbamidammoniumnitratlösningar vid den slutliga försäljningen till många områden i Förenta staterna, även stater i det så kallade jordbruksbältet med hög förbrukning av karbamidammoniumnitratlösningar, blir alldeles för dyra jämfört med lokaltillverkade karbamidammoniumnitratlösningar. Med andra ord finns det en gräns för hur stor den amerikanska marknaden kan blir när det gäller import, och de viktigaste områdena i fråga om förbrukning förblir otillgängliga för importen på grund av sin geografiska belägenhet. Mot bakgrund av den stabilisering som konstaterats när det gäller importen från Vitryssland, Ryssland och Ukraina, enligt beskrivningen i skäl 134 ovan, dras därför slutsatsen att den amerikanska marknaden inte kan absorbera några avsevärt större importvolymer än de som registrerades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(135)

I slutrapporten efter den amerikanska anti-dumpningsundersökningen om import av karbamidammoniumnitrat från Vitryssland, Ryssland och Ukraina beskrivs skälet till denna stabilisering i detalj (10). I denna rapport anges särskilt att den höga andelen kostnader för inlandstransporter medför att importmarknaden mer eller mindre begränsas till kustområdena och att dessa kostnader gör att importerade karbamidammoniumnitratlösningar vid den slutliga försäljningen till många områden i Förenta staterna, även stater i det så kallade jordbruksbältet med hög förbrukning av karbamidammoniumnitratlösningar, blir alldeles för dyra jämfört med lokaltillverkade karbamidammoniumnitratlösningar. Med andra ord finns det en gräns för hur stor den amerikanska marknaden kan blir när det gäller import, och de viktigaste områdena i fråga om förbrukning förblir otillgängliga för importen på grund av sin geografiska belägenhet. Mot bakgrund av den stabilisering som konstaterats när det gäller importen från Vitryssland, Ryssland och Ukraina, enligt beskrivningen i skäl 134 ovan, dras därför slutsatsen att den amerikanska marknaden inte kan absorbera några avsevärt större importvolymer än de som registrerades under undersökningsperioden.

| (136) | Mot denna bakgrund och med hänsyn till den relativa närheten till gemenskapsmarknaden dras slutsatsen att det finns stor sannolikhet för att en betydande försäljning eller tillverkning med hjälp av outnyttjad kapacitet i de berörda länderna kommer att riktas in mot gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. Eftersom transportkostnaderna är lägre än för exporten till den amerikanska marknaden kan de ta ut priser för sin export som är väsentligt lägre än priserna på den amerikanska marknaden. Såsom anges i skälen 50, 54 och 63 ovan var dessutom de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tog ut för sin försäljning på den amerikanska marknaden väsentligt lägre än respektive normalvärden. |
| --- | --- |

(136)

Mot denna bakgrund och med hänsyn till den relativa närheten till gemenskapsmarknaden dras slutsatsen att det finns stor sannolikhet för att en betydande försäljning eller tillverkning med hjälp av outnyttjad kapacitet i de berörda länderna kommer att riktas in mot gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. Eftersom transportkostnaderna är lägre än för exporten till den amerikanska marknaden kan de ta ut priser för sin export som är väsentligt lägre än priserna på den amerikanska marknaden. Såsom anges i skälen 50, 54 och 63 ovan var dessutom de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tog ut för sin försäljning på den amerikanska marknaden väsentligt lägre än respektive normalvärden.

4.3.3   Verkningarna av outnyttjad kapacitet

| (137) | Den inhemska marknaden i Algeriet för den berörda produkten är obetydlig och nästan all tillverkningskapacitet används till export. Det framgick dessutom av undersökningen att de algeriska tillverkarnas lediga kapacitet motsvarade 10 %–20 % av förbrukningen på gemenskapsmarknaden. Den sammanlagda outnyttjade kapaciteten uppskattades till cirka 300 000–350 000 ton. |
| --- | --- |

(137)

Den inhemska marknaden i Algeriet för den berörda produkten är obetydlig och nästan all tillverkningskapacitet används till export. Det framgick dessutom av undersökningen att de algeriska tillverkarnas lediga kapacitet motsvarade 10 %–20 % av förbrukningen på gemenskapsmarknaden. Den sammanlagda outnyttjade kapaciteten uppskattades till cirka 300 000–350 000 ton.

| (138) | Särskilt närheten till gemenskapsmarkanden gör att det är mycket sannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till tillverkning av den berörda produkten för export till gemenskapen om åtgärderna tillåts upphöra (Algeriets marknadsandel uppgår endast till 4,8 %). De förväntade höga volymerna skulle sannolikt komma att säljas till dumpade priser och vålla skada för gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(138)

Särskilt närheten till gemenskapsmarkanden gör att det är mycket sannolikt att den outnyttjade kapaciteten skulle användas till tillverkning av den berörda produkten för export till gemenskapen om åtgärderna tillåts upphöra (Algeriets marknadsandel uppgår endast till 4,8 %). De förväntade höga volymerna skulle sannolikt komma att säljas till dumpade priser och vålla skada för gemenskapstillverkarna.

| (139) | Det konstaterades att det finns en snabbt växande inhemsk marknad där den enda tillverkaren sålde två tredjedelar av sin tillverkning under undersökningsperioden. Det förekom inte heller någon export till gemenskapen vare sig 2004 eller under undersökningsperioden och marknadsandelen på den amerikanska marknaden uppvisade en minskning trots att det inte förekom några antidumpningsåtgärder och att marknadsvillkoren var gynnsamma. |
| --- | --- |

(139)

Det konstaterades att det finns en snabbt växande inhemsk marknad där den enda tillverkaren sålde två tredjedelar av sin tillverkning under undersökningsperioden. Det förekom inte heller någon export till gemenskapen vare sig 2004 eller under undersökningsperioden och marknadsandelen på den amerikanska marknaden uppvisade en minskning trots att det inte förekom några antidumpningsåtgärder och att marknadsvillkoren var gynnsamma.

| (140) | Om åtgärderna tilläts upphöra skulle situationen högst sannolikt ändras dramatiskt för Vitrysslands del. Eftersom det inhemska ”marknadspriset” uppgick till mindre än hälften av marknadspriset i gemenskapen under undersökningsperioden skulle det vara ekonomiskt rationellt för den vitryska tillverkaren att lägga om betydande kvantiteter av sin försäljning från den inhemska marknaden till gemenskapsmarknaden till dumpade priser. Detta skulle sannolikt leda till återkommande skada till följd av betydande kvantiteter lågprisimport från Vitryssland. |
| --- | --- |

(140)

Om åtgärderna tilläts upphöra skulle situationen högst sannolikt ändras dramatiskt för Vitrysslands del. Eftersom det inhemska ”marknadspriset” uppgick till mindre än hälften av marknadspriset i gemenskapen under undersökningsperioden skulle det vara ekonomiskt rationellt för den vitryska tillverkaren att lägga om betydande kvantiteter av sin försäljning från den inhemska marknaden till gemenskapsmarknaden till dumpade priser. Detta skulle sannolikt leda till återkommande skada till följd av betydande kvantiteter lågprisimport från Vitryssland.

| (141) | Den ryska hemmamarknaden är relativt liten i förhållande till den outnyttjade kapaciteten som uppgår till mellan 600 000 och 700 000 ton, som redan nämnts i skäl 66 ovan, och som skulle vara betydligt högre om man även lade till kapaciteten hos de icke-samarbetsvilliga aktörerna och den kapacitet som används för att tillverka och exportera de två andra kvävehaltiga gödselmedlen, dvs. karbamid och ammoniumnitrat. |
| --- | --- |

(141)

Den ryska hemmamarknaden är relativt liten i förhållande till den outnyttjade kapaciteten som uppgår till mellan 600 000 och 700 000 ton, som redan nämnts i skäl 66 ovan, och som skulle vara betydligt högre om man även lade till kapaciteten hos de icke-samarbetsvilliga aktörerna och den kapacitet som används för att tillverka och exportera de två andra kvävehaltiga gödselmedlen, dvs. karbamid och ammoniumnitrat.

| (142) | Det bör även noteras att gemenskapen för närvarande tillämpar handelspolitiska skyddsåtgärder på import av produkter i tidigare led i förädlingskedjan, nämligen karbamid och ammoniumnitrat i fast form från Ryssland (11). När det gäller de åtgärder som tillämpas på import av karbamid pågår för närvarande en översyn vid giltighetstidens utgång (12). Dessutom pågår en interimsöversyn beträffande ammoniumnitrat som endast avser en viktig rysk exporterande tillverkare (13). Beroende på vilket resultat dessa två översyner leder till finns det risk för att tillverkningen kan komma att läggas om från dessa produkter till karbamidammoniumnitratlösning, vilket i sin tur kan leda till en ytterligare betydande ökning av de ryska tillverkarnas lediga kapacitet. |
| --- | --- |

(142)

Det bör även noteras att gemenskapen för närvarande tillämpar handelspolitiska skyddsåtgärder på import av produkter i tidigare led i förädlingskedjan, nämligen karbamid och ammoniumnitrat i fast form från Ryssland (11). När det gäller de åtgärder som tillämpas på import av karbamid pågår för närvarande en översyn vid giltighetstidens utgång (12). Dessutom pågår en interimsöversyn beträffande ammoniumnitrat som endast avser en viktig rysk exporterande tillverkare (13). Beroende på vilket resultat dessa två översyner leder till finns det risk för att tillverkningen kan komma att läggas om från dessa produkter till karbamidammoniumnitratlösning, vilket i sin tur kan leda till en ytterligare betydande ökning av de ryska tillverkarnas lediga kapacitet.

| (143) | Mot denna bakgrund finns det stor sannolikhet för att exporten från gemenskapen kommer att återkomma om åtgärderna tillåts upphöra. Enligt en försiktig uppskattning skulle en sådan import kunna komma att uppgå till motsvarande närmare 20 % av gemenskapsmarknaden med hänsyn till förbrukningen på den marknaden (se skäl 86 ovan) och den faktiska outnyttjade kapaciteten i Ryssland. Med tanke på de ryska tillverkarnas extremt låga gaspriser och den prisfördel som detta ger dem när det gäller den berörda produkten skulle en sådan import sannolikt leda till allvarlig skada för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(143)

Mot denna bakgrund finns det stor sannolikhet för att exporten från gemenskapen kommer att återkomma om åtgärderna tillåts upphöra. Enligt en försiktig uppskattning skulle en sådan import kunna komma att uppgå till motsvarande närmare 20 % av gemenskapsmarknaden med hänsyn till förbrukningen på den marknaden (se skäl 86 ovan) och den faktiska outnyttjade kapaciteten i Ryssland. Med tanke på de ryska tillverkarnas extremt låga gaspriser och den prisfördel som detta ger dem när det gäller den berörda produkten skulle en sådan import sannolikt leda till allvarlig skada för gemenskapsindustrin.

| (144) | Ukraina är det av de berörda länderna som för närvarande har mest outnyttjad kapacitet och denna uppgår uppskattningsvis till mellan 700 000 och 800 000 ton. Enbart den nuvarande outnyttjade kapaciteten svarar för cirka 20 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(144)

Ukraina är det av de berörda länderna som för närvarande har mest outnyttjad kapacitet och denna uppgår uppskattningsvis till mellan 700 000 och 800 000 ton. Enbart den nuvarande outnyttjade kapaciteten svarar för cirka 20 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (145) | Med hänsyn till den inhemska marknadens ringa omfattning och närheten till gemenskapsmarknaden är det sannolikt att en omfattande export skulle komma att läggas om till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. En sådan export skulle såsom förklaras ovan sannolikt komma att ske till dumpade priser och därmed vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(145)

Med hänsyn till den inhemska marknadens ringa omfattning och närheten till gemenskapsmarknaden är det sannolikt att en omfattande export skulle komma att läggas om till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. En sådan export skulle såsom förklaras ovan sannolikt komma att ske till dumpade priser och därmed vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada.

4.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (146) | Eftersom tillverkarna i de berörda länderna betalar konstlat låga priser för huvudråvaran gas, vilket inverkar på priset för karbamidammoniumnitratlösning, skulle dessa tillverkare om åtgärderna tillåts upphöra sannolikt kunna exportera den berörda produkten till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

(146)

Eftersom tillverkarna i de berörda länderna betalar konstlat låga priser för huvudråvaran gas, vilket inverkar på priset för karbamidammoniumnitratlösning, skulle dessa tillverkare om åtgärderna tillåts upphöra sannolikt kunna exportera den berörda produkten till priser som är lägre än gemenskapsindustrins tillverkningskostnader.

| (147) | Samtliga berörda länder utom Vitryssland har överskottskapacitet som skulle kunna användas för tillverkning för gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. När det gäller Vitryssland är det med hänsyn till de höga försäljningsvolymerna på den inhemska marknaden till priser som är mycket lägre än de som rådde på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden mycket sannolikt att åtminstone en del av dessa volymer skulle komma att läggas om till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. Även det faktum att transportkostnaderna är lägre för försäljning till gemenskapsmarknaden än vad de är för försäljning till den amerikanska marknaden kan utgöra ett incitament till en omläggning av försäljningen till gemenskapsmarknaden. Såsom anges i skälen 132–136 är det dessutom sannolikt att alla fyra länder skulle komma att lägga om sin export till gemenskapen om de gällande åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(147)

Samtliga berörda länder utom Vitryssland har överskottskapacitet som skulle kunna användas för tillverkning för gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. När det gäller Vitryssland är det med hänsyn till de höga försäljningsvolymerna på den inhemska marknaden till priser som är mycket lägre än de som rådde på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden mycket sannolikt att åtminstone en del av dessa volymer skulle komma att läggas om till gemenskapsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. Även det faktum att transportkostnaderna är lägre för försäljning till gemenskapsmarknaden än vad de är för försäljning till den amerikanska marknaden kan utgöra ett incitament till en omläggning av försäljningen till gemenskapsmarknaden. Såsom anges i skälen 132–136 är det dessutom sannolikt att alla fyra länder skulle komma att lägga om sin export till gemenskapen om de gällande åtgärderna tillåts upphöra.

| (148) | EFIA och vissa exporterande tillverkare hävdade att man vid antagandet om möjligheten att lägga om från produktion av karbamid och ammoniumnitrat till produktion av karbamidammoniumnitratlösningar inte tar hänsyn till den grundläggande ekonomiska förutsättningen att tillverkarna inte kan lägga om produktionen utan ytterligare investeringar. Vidare hävdade de att tillverkarna inte kommer att ge avkall på mer lönsamma varor bara för att antidumpningsåtgärderna upphör när det gäller mindre lönsamma varor. |
| --- | --- |

(148)

EFIA och vissa exporterande tillverkare hävdade att man vid antagandet om möjligheten att lägga om från produktion av karbamid och ammoniumnitrat till produktion av karbamidammoniumnitratlösningar inte tar hänsyn till den grundläggande ekonomiska förutsättningen att tillverkarna inte kan lägga om produktionen utan ytterligare investeringar. Vidare hävdade de att tillverkarna inte kommer att ge avkall på mer lönsamma varor bara för att antidumpningsåtgärderna upphör när det gäller mindre lönsamma varor.

| (149) | När det gäller de ytterligare investeringar som krävs bör det påpekas att de flesta stora exporterande tillverkare av kvävehaltiga gödselmedel är integrerade tillverkare, och att ett beslut om att tillverka eller exportera den ena eller andra varan därför huvudsakligen är beroende av marknadsvillkoren. Vad beträffar lönsamma varor kommer tillverkarna verkligen att gå efter vilka produkter som är mest lönsamma. I detta avseende spelar antidumpningsåtgärderna en stor roll i deras beslut, som framgår av den stora ökningen i exporten av karbamidammoniumnitratlösningar till dumpade priser till den amerikanska marknaden 2004 och under undersökningsperioden, sedan Förenta staterna upphävde antidumpningsåtgärderna 2003. Därför kommer sunda ekonomiska beslut som de exporterande tillverkarna fattar med all sannolikhet att få dem att skifta från en vara till en annan för att upprätthålla eller föröka sin samlade försäljning av kvävehaltiga gödselmedel och därmed också vinsten i samband därmed. På grundval av detta avvisades påståendena. |
| --- | --- |

(149)

När det gäller de ytterligare investeringar som krävs bör det påpekas att de flesta stora exporterande tillverkare av kvävehaltiga gödselmedel är integrerade tillverkare, och att ett beslut om att tillverka eller exportera den ena eller andra varan därför huvudsakligen är beroende av marknadsvillkoren. Vad beträffar lönsamma varor kommer tillverkarna verkligen att gå efter vilka produkter som är mest lönsamma. I detta avseende spelar antidumpningsåtgärderna en stor roll i deras beslut, som framgår av den stora ökningen i exporten av karbamidammoniumnitratlösningar till dumpade priser till den amerikanska marknaden 2004 och under undersökningsperioden, sedan Förenta staterna upphävde antidumpningsåtgärderna 2003. Därför kommer sunda ekonomiska beslut som de exporterande tillverkarna fattar med all sannolikhet att få dem att skifta från en vara till en annan för att upprätthålla eller föröka sin samlade försäljning av kvävehaltiga gödselmedel och därmed också vinsten i samband därmed. På grundval av detta avvisades påståendena.

| (150) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att exporten från de berörda länderna sannolikt skulle komma att ske i betydande omfattning och till priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser om åtgärderna tillåts upphöra på grund av dessa länders snedvridna och konstlat låga tillverkningskostnader. Detta skulle med största sannolikhet leda till en förstärkning av prisnedgången på gemenskapsmarknaden och negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Detta skulle framförallt motverka den ekonomiska återhämtning som skedde under 2004 och undersökningsperioden, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till återkommande skada. Detta innebär med andra ord att ju mer neråtriktad marknaden blir desto markantare blir pristrycket från de berörda länderna på grund av deras lägre tillverkningskostnader och lediga kapacitet. |
| --- | --- |

(150)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att exporten från de berörda länderna sannolikt skulle komma att ske i betydande omfattning och till priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser om åtgärderna tillåts upphöra på grund av dessa länders snedvridna och konstlat låga tillverkningskostnader. Detta skulle med största sannolikhet leda till en förstärkning av prisnedgången på gemenskapsmarknaden och negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Detta skulle framförallt motverka den ekonomiska återhämtning som skedde under 2004 och undersökningsperioden, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till återkommande skada. Detta innebär med andra ord att ju mer neråtriktad marknaden blir desto markantare blir pristrycket från de berörda länderna på grund av deras lägre tillverkningskostnader och lediga kapacitet.

E.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (151) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

(151)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen.

| (152) | Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(152)

Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna.

| (153) | På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(153)

På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (154) | Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta har bekräftats av den positiva utveckling som observerats när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2000. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades också mellan 2002 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta har bekräftats av den positiva utveckling som observerats när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2000. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades också mellan 2002 och undersökningsperioden.

| (155) | Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den vänder den neråtgående utvecklingen för sin marknadsandel och förbättrar sin lönsamhet ytterligare. Om åtgärderna inte bibehålls kommer detta sannolikt att leda till ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, vilket skulle vålla skada för gemenskapsindustrin genom ett pristryck neråt på försäljningspriserna som äventyrar industrins nuvarande positiva men bräckliga ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(155)

Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den vänder den neråtgående utvecklingen för sin marknadsandel och förbättrar sin lönsamhet ytterligare. Om åtgärderna inte bibehålls kommer detta sannolikt att leda till ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, vilket skulle vålla skada för gemenskapsindustrin genom ett pristryck neråt på försäljningspriserna som äventyrar industrins nuvarande positiva men bräckliga ekonomiska situation.

3.   Importörernas intresse

| (156) | Såsom anges i skäl 10 ovan var det endast en importör som var villig att ingå i stickprovet och som lämnade de grundläggande uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Efter det att frågeformuläret i dess helhet sänts till importören i fråga underrättade denne emellertid kommissionen om att han inte längre var villig att samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(156)

Såsom anges i skäl 10 ovan var det endast en importör som var villig att ingå i stickprovet och som lämnade de grundläggande uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Efter det att frågeformuläret i dess helhet sänts till importören i fråga underrättade denne emellertid kommissionen om att han inte längre var villig att samarbeta i undersökningen.

| (157) | I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar även om det fortfarande skulle förekomma import, eftersom denna skulle ske till icke skadevållande priser och importörerna dessutom vanligtvis inte endast bedriver handel med karbamidammoniumnitrat-lösningar utan också i betydande utsträckning med andra gödselmedel. När det gäller antagandet om fortsatt import bekräftades detta endast genom förekomsten av import från Algeriet där det fanns ett åtagande från en exporterande tillverkare. Detta leder till slutsatsen att införandet av åtgärder faktiskt kan ha lett till negativa verkningar för vissa importörer, som anges i skäl 66 i kommissionens förordning (EG) nr 617/2000 (14). Undersökningen visade dock inte på att vissa av importörerna helt skulle ha upphört med sin verksamhet utan snarare på att de såsom förväntat i stället hade inriktat sig på andra gödselmedel. Införandet av åtgärder förefaller således ha haft en begränsad inverkan totalt sett på majoriteten av importörerna/handlarna. |
| --- | --- |

(157)

I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar även om det fortfarande skulle förekomma import, eftersom denna skulle ske till icke skadevållande priser och importörerna dessutom vanligtvis inte endast bedriver handel med karbamidammoniumnitrat-lösningar utan också i betydande utsträckning med andra gödselmedel. När det gäller antagandet om fortsatt import bekräftades detta endast genom förekomsten av import från Algeriet där det fanns ett åtagande från en exporterande tillverkare. Detta leder till slutsatsen att införandet av åtgärder faktiskt kan ha lett till negativa verkningar för vissa importörer, som anges i skäl 66 i kommissionens förordning (EG) nr 617/2000 (14). Undersökningen visade dock inte på att vissa av importörerna helt skulle ha upphört med sin verksamhet utan snarare på att de såsom förväntat i stället hade inriktat sig på andra gödselmedel. Införandet av åtgärder förefaller således ha haft en begränsad inverkan totalt sett på majoriteten av importörerna/handlarna.

| (158) | Eftersom importörerna inte samarbetade finns det inga tillförlitliga uppgifter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få negativa verkningar för importörerna eller handlarna. |
| --- | --- |

(158)

Eftersom importörerna inte samarbetade finns det inga tillförlitliga uppgifter som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få negativa verkningar för importörerna eller handlarna.

| (159) | EFIA framförde att bristande samarbete från importörernas sida inte bör ses som bristande intresse, utan att det avspeglar den orättvisa situationen, med tanke på de betydande resurser som krävs i samband med en antidumpningsundersökning, sett i motsats till de begränsade resurser som de små och mellanstora företagen har till sitt förfogande. Dessutom hävdade de att undersökningen inte tog hänsyn till den kumulativa effekten av de många antidumpningsåtgärderna i samband med gödselmedel för importörerna, och att den därmed inte utgjorde en rättvis analys av verkan för importörer och jordbrukare. |
| --- | --- |

(159)

EFIA framförde att bristande samarbete från importörernas sida inte bör ses som bristande intresse, utan att det avspeglar den orättvisa situationen, med tanke på de betydande resurser som krävs i samband med en antidumpningsundersökning, sett i motsats till de begränsade resurser som de små och mellanstora företagen har till sitt förfogande. Dessutom hävdade de att undersökningen inte tog hänsyn till den kumulativa effekten av de många antidumpningsåtgärderna i samband med gödselmedel för importörerna, och att den därmed inte utgjorde en rättvis analys av verkan för importörer och jordbrukare.

| (160) | När det gäller detta bör det påpekas att för importörer som handlar med många olika gödselmedel, varav karbamidammoniumnitratlösningar är ett, är det möjligt att leverera andra kvävehaltiga gödselmedel från andra källor som inte för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder. På denna grundval drogs slutsatsen att en eventuell negativ inverkan som en följd av fortsatta åtgärder gentemot importörerna inte nödvändigtvis skulle tala emot en fortsättning av åtgärderna. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller detta bör det påpekas att för importörer som handlar med många olika gödselmedel, varav karbamidammoniumnitratlösningar är ett, är det möjligt att leverera andra kvävehaltiga gödselmedel från andra källor som inte för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder. På denna grundval drogs slutsatsen att en eventuell negativ inverkan som en följd av fortsatta åtgärder gentemot importörerna inte nödvändigtvis skulle tala emot en fortsättning av åtgärderna.

4.   Användarnas intresse

| (161) | Karbamidammoniumnitratlösningar används av jordbrukare i gemenskapen. Efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel förefaller vara relativt oelastisk och jordbrukarna tenderar att köpa från den billigaste källan. När de eventuella verkningarna för användarna av ett eventuellt införande av åtgärder undersöktes i den ursprungliga undersökningen var slutsatsen att det inte var sannolikt att eventuella ökningar av kostnaderna för karbamidammoniumnitratlösningar skulle ha några betydande negativa verkningar för användarindustrierna, eftersom denna typ av kostnader har föga verkningar för dessa industrier. Det faktum att ingen användare eller användarorganisation lämnade några upplysningar inom ramen för den nuvarande undersökningen som motsade dessa undersökningsresultatet förefaller bekräfta slutsatsen i) att karbamidammoniumnitratlösningar utgör en mycket liten del av dessa jordbrukares totala produktionskostnader, ii) att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa effekter på deras ekonomiska situation och iii) att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustriernas ekonomiska intressen negativt. |
| --- | --- |

(161)

Karbamidammoniumnitratlösningar används av jordbrukare i gemenskapen. Efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel förefaller vara relativt oelastisk och jordbrukarna tenderar att köpa från den billigaste källan. När de eventuella verkningarna för användarna av ett eventuellt införande av åtgärder undersöktes i den ursprungliga undersökningen var slutsatsen att det inte var sannolikt att eventuella ökningar av kostnaderna för karbamidammoniumnitratlösningar skulle ha några betydande negativa verkningar för användarindustrierna, eftersom denna typ av kostnader har föga verkningar för dessa industrier. Det faktum att ingen användare eller användarorganisation lämnade några upplysningar inom ramen för den nuvarande undersökningen som motsade dessa undersökningsresultatet förefaller bekräfta slutsatsen i) att karbamidammoniumnitratlösningar utgör en mycket liten del av dessa jordbrukares totala produktionskostnader, ii) att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa effekter på deras ekonomiska situation och iii) att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustriernas ekonomiska intressen negativt.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (162) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(162)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

F.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (163) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(163)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta meddelande av uppgifter.

| (164) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder utgörs av en specifik tull på importen, med undantag av import av den berörda produkten när den tillverkas och säljs för export till gemenskapen av ett algeriskt företag för vilket ett åtagande har godtagits. |
| --- | --- |

(164)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av karbamidammoniumnitratlösningar med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att dessa åtgärder utgörs av en specifik tull på importen, med undantag av import av den berörda produkten när den tillverkas och säljs för export till gemenskapen av ett algeriskt företag för vilket ett åtagande har godtagits.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av blandningar av karbamid och ammoniumnitrat, lösta i vatten eller ammoniak enligt KN-nummer 3102 80 00 med ursprung i Algeriet, Ryssland, Ukraina och Vitryssland.

2.   För de berörda länderna skall följande tullsatser i euro/ton tillämpas:

| Land | Tillverkare | Tull (per ton) | Taric tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Algeriet | Samtliga företag | 6,88 euro | A999 |
| Vitryssland | Samtliga företag | 17,86 euro | — |
| Ryssland | JSC Nevinnomyssky Azot |
| 357030 Russian Federation |
| Stavropol region |
| Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1 |

Land

Tillverkare

Tull (per ton)

Taric tilläggsnummer

Algeriet

Samtliga företag

6,88 euro

A999

Vitryssland

Samtliga företag

17,86 euro

—

Ryssland

JSC Nevinnomyssky Azot

357030 Russian Federation

Stavropol region

Nevinnomyssk, Nizyaev st. 1

euro 17,80

A176

Övriga företag

20,11 euro

A999

Ukraina

Samtliga företag

26,17 euro

—

3.   I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (15), skall det på grundval av den ovan angivna antidumpningstullen beräknade antidumpningstullbeloppet sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4.   Utan hinder av punkt 1 skall den slutgiltiga antidumpningstullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Import av produkter som deklareras för övergång till fri omsättning enligt följande Taric-tilläggsnummer och som tillverkas och exporteras direkt (dvs. transporteras och faktureras) av nedanstående företag till ett företag i gemenskapen som agerar som importör, skall vara befriad från den antidumpningstull som införs genom artikel 1, under förutsättning att dessa produkter importeras i enlighet med artikel 2.2.

| Land | Företag | Taric tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Algeriet | Fertalge Industries spa |
| 12, Chemin AEK Gadouche |
| Hydra, Alger |

Land

Företag

Taric tilläggsnummer

Algeriet

Fertalge Industries spa

12, Chemin AEK Gadouche

Hydra, Alger

A107

2.   För att befrielse från tull skall komma i fråga skall emellertid krävas att det för den berörda medlemsstatens tullförvaltning visas upp en giltig åtagandefaktura som utställts av det exporterande företaget och som innehåller de väsentliga uppgifter som skall anges enligt förteckningen i denna förordnings bilaga.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 238, 22.9.2000, s. 15. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1675/2003 (EUT L 238, 25.9.2003, s. 4.

2

(3)  EUT C 312, 17.12.2004, s. 5.

3

(4)  EUT C 233, 22.9.2005, s. 14

4

(5)  Förordning (EG) nr 2117/2005, artikel 2.

5

(6)  Eftersom det rör sig om försumbara volymer kan dessa prisuppgifter inte anses vara tillförlitliga.

6

(7)  Källa:”Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b, juni 2005, International Fertiliser Industry Association (IFA).

7

Källa:

International Fertiliser Industry Association

(8)  I dessa siffror ingår det första kvartalet 2003, dvs. en period då åtgärderna fortfarande gällde.

8

(9)  UP har tagits med i syfte att möjliggöra en jämförelse med undersökningen i dess helhet.

9

Källa:”Foreign Trade Statistics” från U.S. Census Bureau.

Källa:

(10)  ”Urea Ammonium Nitrate Solutions From Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591”, april 2003, U.S. International Trade Commission, s. 25, V-4, V-5.

10

(11)  Karbamid: Förordning (EG) nr 901/2001 (EGT L 127, 8.5.2001, s. 11). Ammoniumnitrat: Förordning (EG) nr 658/2002 (EGT L 102, 18.4.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 945/2005 (EUT L 160, 23.6.2005, s. 1).

11

(12)  EUT C 105, 4.5.2006, s. 12.

12

(13)  EUT C 300, 30.11.2005, s. 8.

13

(14)  EGT L 75, 24.3.2000, s. 3.

14

(15)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 40.

15

---

BILAGA

Följande uppgifter skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2:

| 1. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan tulldeklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen). |
| --- | --- |

1.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan tulldeklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).

| 2. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | KN-nummer. |
| --- | --- | --- |

2.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

KN-nummer.

| — | Produktens kvävehalt (angiven i procent). |
| --- | --- |

—

Produktens kvävehalt (angiven i procent).

| — | Kvantitet (i ton). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i ton).

| — | Tillämpligt minimipris. |
| --- | --- |

—

Tillämpligt minimipris.

| 3. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Pris per ton. |
| --- | --- | --- |

3.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Pris per ton.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda rabatter och avdrag.

| 4. | Namnet på den icke-närstående importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan. |
| --- | --- |

4.

Namnet på den icke-närstående importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan.

| 5. | Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 617/2000. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

5.

Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företaget] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 617/2000. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1912/2006

av den 20 december 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 december 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 20 december 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 103,0 |
| 204 | 80,6 |
| 999 | 91,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 109,5 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 108,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,5 |
| 204 | 58,3 |
| 999 | 95,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 74,3 |
| 204 | 59,0 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,6 |
| 999 | 61,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,5 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 68,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,6 |
| 528 | 43,0 |
| 999 | 49,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 107,5 |
| 400 | 90,3 |
| 404 | 88,2 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 80,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

103,0

204

80,6

999

91,8

0707 00 05

052

109,5

204

61,5

628

155,5

999

108,8

0709 90 70

052

132,5

204

58,3

999

95,4

0805 10 20

052

74,3

204

59,0

220

53,3

388

72,9

999

64,9

0805 20 10

204

61,6

999

61,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,5

624

72,2

999

68,9

0805 50 10

052

55,6

528

43,0

999

49,3

0808 10 80

388

107,5

400

90,3

404

88,2

512

57,4

720

80,7

999

84,8

0808 20 50

400

97,9

720

51,1

999

74,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/52

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1913/2006

av den 20 december 2006

om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (1), särskilt artikel 9, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998 om tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn (2) har varit föremål för omfattande ändringar sedan den antogs. Dessutom är bestämmelserna om kompensation i samband med märkbar revalvering och om kompensation för sänkningar av de växelkurser som tillämpas på direktstöd, till följd av artikel 11 i förordning (EG) nr 2799/98, numera föråldrade. Av tydlighets- och enkelhetsskäl bör förordning (EG) nr 2808/98 därför upphävas och ersättas med en ny förordning. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998 om tillämpningsföreskrifter för den agromonetära ordningen för euron inom jordbrukssektorn (2) har varit föremål för omfattande ändringar sedan den antogs. Dessutom är bestämmelserna om kompensation i samband med märkbar revalvering och om kompensation för sänkningar av de växelkurser som tillämpas på direktstöd, till följd av artikel 11 i förordning (EG) nr 2799/98, numera föråldrade. Av tydlighets- och enkelhetsskäl bör förordning (EG) nr 2808/98 därför upphävas och ersättas med en ny förordning.

| (2) | Det är nödvändigt att på grundval av kriterierna i artikel 3 i förordning (EG) nr 2799/98 fastställa vilka avgörande händelser för växelkursen som skall gälla för de olika situationer som förekommer inom ramen för jordbrukslagstiftningen, dock utan att detta påverkar tillämpningen av eventuella förtydliganden och undantag i lagstiftningen för de olika sektorerna. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att på grundval av kriterierna i artikel 3 i förordning (EG) nr 2799/98 fastställa vilka avgörande händelser för växelkursen som skall gälla för de olika situationer som förekommer inom ramen för jordbrukslagstiftningen, dock utan att detta påverkar tillämpningen av eventuella förtydliganden och undantag i lagstiftningen för de olika sektorerna.

| (3) | För samtliga priser och belopp som skall fastställas i handeln med tredje land utgör godtagandet av tulldeklarationen den lämpligaste avgörande händelse för att det ekonomiska syftet skall kunna uppnås. Detta gäller även exportbidrag och fastställandet av det införselspris för frukt och grönsaker som förs in i gemenskapen som ligger till grund för klassificeringen av produkterna enligt den gemensamma tulltaxan. Det är därför lämpligt att fastställa att godtagandet är den avgörande händelsen. |
| --- | --- |

(3)

För samtliga priser och belopp som skall fastställas i handeln med tredje land utgör godtagandet av tulldeklarationen den lämpligaste avgörande händelse för att det ekonomiska syftet skall kunna uppnås. Detta gäller även exportbidrag och fastställandet av det införselspris för frukt och grönsaker som förs in i gemenskapen som ligger till grund för klassificeringen av produkterna enligt den gemensamma tulltaxan. Det är därför lämpligt att fastställa att godtagandet är den avgörande händelsen.

| (4) | Införselpriset för frukt och grönsaker som förs in till gemenskapen fastställs på grundval av ett schablonimportvärde för frukt och grönsaker i enlighet med artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter till importsystemet för frukt och grönsaker (3). Schablonimportvärdet beräknas utifrån representativa priser på importmarknaderna. Den avgörande händelsen för växelkursen för de representativa priserna bör fastställas till tilllämpningsdagen. |
| --- | --- |

(4)

Införselpriset för frukt och grönsaker som förs in till gemenskapen fastställs på grundval av ett schablonimportvärde för frukt och grönsaker i enlighet med artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter till importsystemet för frukt och grönsaker (3). Schablonimportvärdet beräknas utifrån representativa priser på importmarknaderna. Den avgörande händelsen för växelkursen för de representativa priserna bör fastställas till tilllämpningsdagen.

| (5) | När det gäller produktionsstöd är den avgörande händelsen för växelkursen oftast kopplad till genomförandet av vissa formaliteter. För att de tillämpliga reglerna skall kunna harmoniseras måste det föreskrivas att den avgörande händelsen, i de fall då det krävs en destination, är den dag då det intygas att produkterna anlänt till destinationen, och i övriga fall, det faktum att det utbetalande organet godkänner ansökan om utbetalning av bidraget. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller produktionsstöd är den avgörande händelsen för växelkursen oftast kopplad till genomförandet av vissa formaliteter. För att de tillämpliga reglerna skall kunna harmoniseras måste det föreskrivas att den avgörande händelsen, i de fall då det krävs en destination, är den dag då det intygas att produkterna anlänt till destinationen, och i övriga fall, det faktum att det utbetalande organet godkänner ansökan om utbetalning av bidraget.

| (6) | När det gäller stöd till bearbetning av citrusfrukter enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2202/96 av den 28 oktober 1996 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter (4) och stöd till bearbetning av frukt och grönsaker enligt artikel 2 och artikel 6a.1 i rådets förordning (EG) nr 2201/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (5) samt när det gäller det minimipris som avses i artikel 6a.2 i förordning (EG) nr 2201/96 och när det gäller stöd till torkat foder enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1786/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder (6) skall det ekonomiska målet anses vara uppnått när bearbetningsföretaget tar över produkterna. Den avgörande händelsen för växelkursen bör således fastställas på denna bas. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller stöd till bearbetning av citrusfrukter enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2202/96 av den 28 oktober 1996 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter (4) och stöd till bearbetning av frukt och grönsaker enligt artikel 2 och artikel 6a.1 i rådets förordning (EG) nr 2201/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (5) samt när det gäller det minimipris som avses i artikel 6a.2 i förordning (EG) nr 2201/96 och när det gäller stöd till torkat foder enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1786/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder (6) skall det ekonomiska målet anses vara uppnått när bearbetningsföretaget tar över produkterna. Den avgörande händelsen för växelkursen bör således fastställas på denna bas.

| (7) | När det gäller stöd som beviljas utifrån vilka produktkvantiteter som sålts eller utifrån de kvantiteter som skall användas för ett särskilt ändamål får stöd endast beviljas om det finns en handling i vilken det intygas att produkterna används på ett adekvat sätt. I samband med att den berörda aktören tar över produkterna har de behöriga myndigheterna tillfälle att göra de nödvändiga kontrollerna av aktörens bokföring och se till att alla ärenden handläggs på samma sätt. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas i förhållande till produktövertagandet. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller stöd som beviljas utifrån vilka produktkvantiteter som sålts eller utifrån de kvantiteter som skall användas för ett särskilt ändamål får stöd endast beviljas om det finns en handling i vilken det intygas att produkterna används på ett adekvat sätt. I samband med att den berörda aktören tar över produkterna har de behöriga myndigheterna tillfälle att göra de nödvändiga kontrollerna av aktörens bokföring och se till att alla ärenden handläggs på samma sätt. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas i förhållande till produktövertagandet.

| (8) | För övriga stöd som beviljas inom jordbrukssektorn gäller en mångfald olika villkor. Gemensamt är att alla stöd beviljas på grundval av en ansökan och inom de tidsfrister som fastställs i lagstiftningen. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas till sista ansökningsdagen. |
| --- | --- |

(8)

För övriga stöd som beviljas inom jordbrukssektorn gäller en mångfald olika villkor. Gemensamt är att alla stöd beviljas på grundval av en ansökan och inom de tidsfrister som fastställs i lagstiftningen. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas till sista ansökningsdagen.

| (9) | För de stödsystem som avses i bilaga I och i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (7) fastställs den avgörande händelsen för växelkursen i artikel 45 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8). Det bör hänvisas till den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(9)

För de stödsystem som avses i bilaga I och i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (7) fastställs den avgörande händelsen för växelkursen i artikel 45 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8). Det bör hänvisas till den bestämmelsen.

| (10) | När det gäller de priser, bidrag och stöd inom vinsektorn som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9) måste den avgörande händelsen för växelkursen vara kopplad till det datum då vinåret inleds, till tillämpningen av specifika avtal eller till genomförandet av vissa åtgärder som berikning och bearbetning av produkter från vinsektorn, beroende på vad som är lämpligt. Det bör därför fastställas en avgörande händelse för var och en av dessa situationer. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller de priser, bidrag och stöd inom vinsektorn som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9) måste den avgörande händelsen för växelkursen vara kopplad till det datum då vinåret inleds, till tillämpningen av specifika avtal eller till genomförandet av vissa åtgärder som berikning och bearbetning av produkter från vinsektorn, beroende på vad som är lämpligt. Det bör därför fastställas en avgörande händelse för var och en av dessa situationer.

| (11) | När det gäller stöd inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter finns en rad olika situationer som måste beaktas för att fastställa den avgörande händelsen, och dessa anges i artikel 1.b i–iii i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (10), artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2799/1999 av den 17 december 1999 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande beviljande av stöd för skummjölk och skummjölkspulver avsedda att användas till foder samt försäljning av sådant skummjölkspulver (11), artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 av den 11 december 2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever (12), artikel 2.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2921/90 av den 10 oktober 1990 om beviljande av stöd för framställningen av kasein och kaseinater av skummjölk (13), samt, när det gäller avgiften inom sektorn för mjölk- och mjölkprodukter, i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (14). Den avgörande händelsen bör därför fastställas med hänsyn tagen till var och en av dessa specifika situationer. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller stöd inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter finns en rad olika situationer som måste beaktas för att fastställa den avgörande händelsen, och dessa anges i artikel 1.b i–iii i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (10), artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2799/1999 av den 17 december 1999 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande beviljande av stöd för skummjölk och skummjölkspulver avsedda att användas till foder samt försäljning av sådant skummjölkspulver (11), artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 av den 11 december 2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever (12), artikel 2.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 2921/90 av den 10 oktober 1990 om beviljande av stöd för framställningen av kasein och kaseinater av skummjölk (13), samt, när det gäller avgiften inom sektorn för mjölk- och mjölkprodukter, i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (14). Den avgörande händelsen bör därför fastställas med hänsyn tagen till var och en av dessa specifika situationer.

| (12) | När det gäller transportkostnader enligt artikel 19.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (15) och i artikel 11.2 i kommissionens förordning (EG) nr 214/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande interventionsåtgärder på marknaden för skummjölkspulver (16) måste den avgörande händelsen för växelkursen fastställas utifrån det datum då anbud lämnas in inom ramen för ett upphandlingsförfarande. Den avgörande händelsen bör därför fastställas till det datum då ett godkänt anbud tas emot av den myndighet som är behörig för den aktuella transportmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller transportkostnader enligt artikel 19.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (15) och i artikel 11.2 i kommissionens förordning (EG) nr 214/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande interventionsåtgärder på marknaden för skummjölkspulver (16) måste den avgörande händelsen för växelkursen fastställas utifrån det datum då anbud lämnas in inom ramen för ett upphandlingsförfarande. Den avgörande händelsen bör därför fastställas till det datum då ett godkänt anbud tas emot av den myndighet som är behörig för den aktuella transportmarknaden.

| (13) | Referenspriset för socker är nära kopplat till minimipriset för kvotbetor enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (17) och aktörerna bör ha kännedom om dessa avseende hela regleringsåret. Detta bör också gälla den engångsavgift som tas ut för tilläggskvoterna för socker enligt artikel 8.3 i förordning (EG) nr 318/2006 och för de kompletterande kvoterna för isoglukos enligt artikel 9.3 i den förordningen, samt överskottsavgiften och produktionsavgiften enligt artiklarna 15 och 16 i den förordningen. Den avgörande händelsen för växelkursen när det gäller dessa priser och belopp bör därför fastställas till ett datum före skörden som ligger så nära skörden som möjligt. |
| --- | --- |

(13)

Referenspriset för socker är nära kopplat till minimipriset för kvotbetor enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (17) och aktörerna bör ha kännedom om dessa avseende hela regleringsåret. Detta bör också gälla den engångsavgift som tas ut för tilläggskvoterna för socker enligt artikel 8.3 i förordning (EG) nr 318/2006 och för de kompletterande kvoterna för isoglukos enligt artikel 9.3 i den förordningen, samt överskottsavgiften och produktionsavgiften enligt artiklarna 15 och 16 i den förordningen. Den avgörande händelsen för växelkursen när det gäller dessa priser och belopp bör därför fastställas till ett datum före skörden som ligger så nära skörden som möjligt.

| (14) | De belopp för struktur- och miljöåtgärder som avses i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (18) och de belopp som godkänts enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (19), för vilka utbetalningarna görs inom ramen för de program för landsbygdens utveckling som godkänts enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör fastställas avseende ett regleringsår eller ett kalenderår. Det ekonomiska målet är således uppnått om den avgörande händelsen för växelkursen har fastställts för det aktuella året. På grundval av detta bör den avgörande händelsen fastställas till den 1 januari det år då beslutet om beviljande av stöd fattas. |
| --- | --- |

(14)

De belopp för struktur- och miljöåtgärder som avses i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (18) och de belopp som godkänts enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (19), för vilka utbetalningarna görs inom ramen för de program för landsbygdens utveckling som godkänts enligt förordning (EG) nr 1698/2005, bör fastställas avseende ett regleringsår eller ett kalenderår. Det ekonomiska målet är således uppnått om den avgörande händelsen för växelkursen har fastställts för det aktuella året. På grundval av detta bör den avgörande händelsen fastställas till den 1 januari det år då beslutet om beviljande av stöd fattas.

| (15) | De klumpsummor som avses i punkt 3 i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1433/2003 av den 11 augusti 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2200/96 med avseende på driftsfonder, verksamhetsprogram och ekonomiskt stöd (20) och som är avsedda att täcka omkostnader som har direkt samband med de driftsfonder och verksamhetsprogram som avses i artikel 15 och 16 i rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (21), bör fastställas för ett givet år. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas till den 1 januari det år som omkostnaderna avser. |
| --- | --- |

(15)

De klumpsummor som avses i punkt 3 i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1433/2003 av den 11 augusti 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2200/96 med avseende på driftsfonder, verksamhetsprogram och ekonomiskt stöd (20) och som är avsedda att täcka omkostnader som har direkt samband med de driftsfonder och verksamhetsprogram som avses i artikel 15 och 16 i rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (21), bör fastställas för ett givet år. Den avgörande händelsen för växelkursen bör därför fastställas till den 1 januari det år som omkostnaderna avser.

| (16) | När det gäller andra priser och belopp som kopplas till priserna är det ekonomiska målet uppnått i och med att den rättsakt antas på grundval av vilken priserna och beloppen fastställs. Vid fastställandet av den avgörande händelsen för växelkursen bör hänsyn också tas till de krav på bokföring och deklaration som åligger aktörerna och medlemsstaterna. För att förenkla förvaltningen bör det därför fastställas en enda avgörande händelse för samtliga priser och belopp som avser en viss typ av transaktioner under en viss period, förutsatt att man därigenom inte avlägsnar sig alltför långt från det ekonomiska målet, och för detta ändamål bör man välja den första dagen i den månad då de aktuella rättsakterna antas. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller andra priser och belopp som kopplas till priserna är det ekonomiska målet uppnått i och med att den rättsakt antas på grundval av vilken priserna och beloppen fastställs. Vid fastställandet av den avgörande händelsen för växelkursen bör hänsyn också tas till de krav på bokföring och deklaration som åligger aktörerna och medlemsstaterna. För att förenkla förvaltningen bör det därför fastställas en enda avgörande händelse för samtliga priser och belopp som avser en viss typ av transaktioner under en viss period, förutsatt att man därigenom inte avlägsnar sig alltför långt från det ekonomiska målet, och för detta ändamål bör man välja den första dagen i den månad då de aktuella rättsakterna antas.

| (17) | När det gäller förskott och säkerhetsbelopp bör de belopp som skall betalas ut, eller för vilka säkerheten skall ställas, fastställas i euro i enlighet med jordbrukslagstiftningen, särskilt artikel 45 i förordning (EG) nr 1290/2005. Den växelkurs som skall tillämpas för sådana belopp bör fastställas så nära den dag då förskottet betalas eller den dag då säkerheten ställs som möjligt. För den händelse säkerheterna utnyttjas bör beloppen också kunna täcka alla de risker som de omfattar. Den avgörande händelsen för växelkursen bör i dessa fall fastställas utifrån den dag då förskottsbeloppet fastställs, den dag då säkerheten ställs eller den dag då förskotts- eller säkerhetsbeloppet betalas. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller förskott och säkerhetsbelopp bör de belopp som skall betalas ut, eller för vilka säkerheten skall ställas, fastställas i euro i enlighet med jordbrukslagstiftningen, särskilt artikel 45 i förordning (EG) nr 1290/2005. Den växelkurs som skall tillämpas för sådana belopp bör fastställas så nära den dag då förskottet betalas eller den dag då säkerheten ställs som möjligt. För den händelse säkerheterna utnyttjas bör beloppen också kunna täcka alla de risker som de omfattar. Den avgörande händelsen för växelkursen bör i dessa fall fastställas utifrån den dag då förskottsbeloppet fastställs, den dag då säkerheten ställs eller den dag då förskotts- eller säkerhetsbeloppet betalas.

| (18) | I kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (22) anges i artikel 4.2 att utan att det påverkar tillämpningen av de regler och särskilda avgörande händelser som anges i bilagorna till förordningen eller i jordbrukslagstiftningen, skall de utgifter som beräknas på grundval av fasta belopp i euro och de utgifter eller intäkter som betalas i nationell valuta inom ramen för förordningen, räknas om till nationell valuta eller till euro på grundval av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före det räkenskapsår under vilket transaktionerna har förts in i det utbetalande organets räkenskaper och att samma växelkurs även skall gälla för bokföringen av de olika särskilda fall som avses i artikel 7.1 i förordningen. Det bör därför hänvisas till den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(18)

I kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring och bokföring av transaktioner för offentlig lagring som görs av medlemsstaternas utbetalande organ (22) anges i artikel 4.2 att utan att det påverkar tillämpningen av de regler och särskilda avgörande händelser som anges i bilagorna till förordningen eller i jordbrukslagstiftningen, skall de utgifter som beräknas på grundval av fasta belopp i euro och de utgifter eller intäkter som betalas i nationell valuta inom ramen för förordningen, räknas om till nationell valuta eller till euro på grundval av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före det räkenskapsår under vilket transaktionerna har förts in i det utbetalande organets räkenskaper och att samma växelkurs även skall gälla för bokföringen av de olika särskilda fall som avses i artikel 7.1 i förordningen. Det bör därför hänvisas till den bestämmelsen.

| (19) | Det faktum att det genom förordning (EG) nr 1290/2005 fastställs en enhetlig avgörande händelse för växelkursen för direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 har gjort att de avgörande händelser som fastställts i sektorslagstiftningen blivit föråldrade eller motsägelsefulla, särskilt kommissionens förordning (EEG) nr 1003/81 av den 10 april 1981 om definiering av den avgörande faktor som ligger till grund vid försäljning av spannmål och ris som interventionsorganen innehar (23), kommissionens förordning (EEG) nr 3749/86 av den 9 december 1986 om fastställande av den avgörande faktorn vid beräkning av importavgifter och exportbidrag inom rissektorn (24), kommissionens förordning (EEG) nr 1713/93 av den 30 juni 1993 om särskilda bestämmelser för tillämpningen av jordbruksomräkningskurserna i sockersektorn (25), kommissionens förordning (EEG) nr 1718/93 av den 30 juni 1993 om den avgörande faktorn för jordbruksomräkningskurserna för utsäde (26), kommissionens förordning (EEG) nr 1756/93 av den 30 juni 1993 om avgörande faktorer för den jordbruksomräkningskurs som tillämpas för mjölk och mjölkprodukter (27), kommissionens förordning (EEG) nr 1759/93 av den 1 juli 1993 om avgörande faktorer för tillämpning av jordbruksomräkningskurserna på nötkött (28), kommissionens förordning (EEG) nr 1785/93 av den 30 juni 1993 om de avgörande faktorerna för tillämpning av jordbruksomräkningskurser inom textilsektorn (29), kommissionens förordning (EEG) nr 1793/93 av den 30 juni 1993 om den avgörande faktorn för att använda jordbruksomräkningskurserna inom humlesektorn (30), kommissionens förordning (EG) nr 3498/93 av den 20 december 1993 om fastställande av avgörande faktorer för olivoljesektorn (31), kommissionens förordning (EG) nr 594/2004 av den 30 mars 2004 om fastställande av de avgörande händelserna för sektorerna för färsk frukt och färska grönsaker och för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (32) och kommissionens förordning (EG) nr 383/2005 av den 7 mars 2005 om fastställande av de avgörande händelserna för de växelkurser som är tillämpliga för produkter från vinsektorn (33). |
| --- | --- |

(19)

Det faktum att det genom förordning (EG) nr 1290/2005 fastställs en enhetlig avgörande händelse för växelkursen för direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 har gjort att de avgörande händelser som fastställts i sektorslagstiftningen blivit föråldrade eller motsägelsefulla, särskilt kommissionens förordning (EEG) nr 1003/81 av den 10 april 1981 om definiering av den avgörande faktor som ligger till grund vid försäljning av spannmål och ris som interventionsorganen innehar (23), kommissionens förordning (EEG) nr 3749/86 av den 9 december 1986 om fastställande av den avgörande faktorn vid beräkning av importavgifter och exportbidrag inom rissektorn (24), kommissionens förordning (EEG) nr 1713/93 av den 30 juni 1993 om särskilda bestämmelser för tillämpningen av jordbruksomräkningskurserna i sockersektorn (25), kommissionens förordning (EEG) nr 1718/93 av den 30 juni 1993 om den avgörande faktorn för jordbruksomräkningskurserna för utsäde (26), kommissionens förordning (EEG) nr 1756/93 av den 30 juni 1993 om avgörande faktorer för den jordbruksomräkningskurs som tillämpas för mjölk och mjölkprodukter (27), kommissionens förordning (EEG) nr 1759/93 av den 1 juli 1993 om avgörande faktorer för tillämpning av jordbruksomräkningskurserna på nötkött (28), kommissionens förordning (EEG) nr 1785/93 av den 30 juni 1993 om de avgörande faktorerna för tillämpning av jordbruksomräkningskurser inom textilsektorn (29), kommissionens förordning (EEG) nr 1793/93 av den 30 juni 1993 om den avgörande faktorn för att använda jordbruksomräkningskurserna inom humlesektorn (30), kommissionens förordning (EG) nr 3498/93 av den 20 december 1993 om fastställande av avgörande faktorer för olivoljesektorn (31), kommissionens förordning (EG) nr 594/2004 av den 30 mars 2004 om fastställande av de avgörande händelserna för sektorerna för färsk frukt och färska grönsaker och för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (32) och kommissionens förordning (EG) nr 383/2005 av den 7 mars 2005 om fastställande av de avgörande händelserna för de växelkurser som är tillämpliga för produkter från vinsektorn (33).

| (20) | Följande förordningar bör därför upphöra att gälla: förordning (EEG) nr 1003/81, förordning (EEG) nr 3749/86, förordning (EEG) nr 1713/93, förordning (EEG) nr 1718/93, förordning (EEG) nr 1756/93, förordning (EEG) nr 1759/93, förordning (EEG) nr 1785/93, förordning (EEG) nr 1793/93, förordning (EG) nr 3498/93, förordning (EG) nr 594/2004 och förordning (EG) nr 383/2005. |
| --- | --- |

(20)

Följande förordningar bör därför upphöra att gälla: förordning (EEG) nr 1003/81, förordning (EEG) nr 3749/86, förordning (EEG) nr 1713/93, förordning (EEG) nr 1718/93, förordning (EEG) nr 1756/93, förordning (EEG) nr 1759/93, förordning (EEG) nr 1785/93, förordning (EEG) nr 1793/93, förordning (EG) nr 3498/93, förordning (EG) nr 594/2004 och förordning (EG) nr 383/2005.

| (21) | Följande förordningar bör ändras i enlighet med detta:






  — | kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (34), |
| --- | --- | --- |

(21)

Följande förordningar bör ändras i enlighet med detta:

—

kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (34),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 3164/89 av den 23 oktober 1989 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda åtgärderna för hampfrön (35), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 3164/89 av den 23 oktober 1989 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda åtgärderna för hampfrön (35),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 3444/90 av den 27 november 1990 om närmare bestämmelser för beviljande av stöd till privat lagring av griskött (36), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 3444/90 av den 27 november 1990 om närmare bestämmelser för beviljande av stöd till privat lagring av griskött (36),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 3446/90 av den 27 november 1990 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av stöd till privat lagring av får- och getkött (37), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 3446/90 av den 27 november 1990 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av stöd till privat lagring av får- och getkött (37),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (38), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (38),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 1858/93 av den 9 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer (39), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 1858/93 av den 9 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 404/93 vad avser systemet med ersättning för inkomstbortfall i samband med saluförande av bananer (39),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 2825/93 av den 15 oktober 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 avseende fastställandet och beviljandet av justerade exportbidrag för spannmål som exporteras i form av vissa spritdrycker (40), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 2825/93 av den 15 oktober 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 avseende fastställandet och beviljandet av justerade exportbidrag för spannmål som exporteras i form av vissa spritdrycker (40),

| — | kommissionens förordning (EEG) nr 1905/94 av den 27 juli 1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 399/94 om särskilda åtgärder för torkade druvor (41), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EEG) nr 1905/94 av den 27 juli 1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 399/94 om särskilda åtgärder för torkade druvor (41),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (42), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (42),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 562/2000 av den 15 mars 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1254/1999 vad avser systemen för offentliga interventionsuppköp inom nötköttssektorn (43), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 562/2000 av den 15 mars 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1254/1999 vad avser systemen för offentliga interventionsuppköp inom nötköttssektorn (43),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 907/2000 av den 2 maj 2000 om allmänna bestämmelser för tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 när det gäller stöd till privat lagring av nötkött (44), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 907/2000 av den 2 maj 2000 om allmänna bestämmelser för tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 när det gäller stöd till privat lagring av nötkött (44),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (45), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (45),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 245/2001 av den 5 februari 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1673/2000 om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion (46), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 245/2001 av den 5 februari 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1673/2000 om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion (46),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 2236/2003 av den 23 december 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (47), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 2236/2003 av den 23 december 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (47),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter,

| — | kommissionens förordning (EG) nr 917/2004 av den 29 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 797/2004 om insatser på biodlingsområdet (48), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 917/2004 av den 29 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 797/2004 om insatser på biodlingsområdet (48),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 382/2005 av den 7 mars 2005 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1786/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder (49), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 382/2005 av den 7 mars 2005 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1786/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder (49),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 967/2006 nr 967/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om sockerproduktion utöver kvoterna (50). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 967/2006 nr 967/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om sockerproduktion utöver kvoterna (50).

| (22) | Det bör också föreskrivs en övergångsperiod inom sockersektorn vad gäller den växelkurs som skall vara tillämplig på minimipriset för sockerbetor med tanke på de avtal som ingåtts mellan sockerbetsproducenter och sockerproducenter för regleringsåret 2006/2007 och för vilka tillämpningen är pågående. |
| --- | --- |

(22)

Det bör också föreskrivs en övergångsperiod inom sockersektorn vad gäller den växelkurs som skall vara tillämplig på minimipriset för sockerbetor med tanke på de avtal som ingåtts mellan sockerbetsproducenter och sockerproducenter för regleringsåret 2006/2007 och för vilka tillämpningen är pågående.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från berörda förvaltningskommittéer. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från berörda förvaltningskommittéer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

AVGÖRANDE HÄNDELSER FÖR VÄXELKURSEN

Artikel 1

Exportbidrag och handel med tredje land

1.   För de bidrag i euro och för de priser och belopp i euro enligt gemenskapens jordbrukslagstiftning som skall tillämpas i handeln med tredjeland skall den avgörande händelsen för växelkursen vara godtagandet av tulldeklarationen.

2.   För beräkningen av det schablonimportvärde för frukt och grönsaker i enlighet med artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 som används för att fastställa införselpriset enligt artikel 5 i den förordningen skall den avgörande händelsen för de representativa priser som används för beräkningen av schablonimportvärdet och den nedsättning som avses i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 3223/94 vara den dag som de representativa priserna avser.

Artikel 2

Produktionsbidrag och särskilda stöd

1.   För de produktionsbidrag som beviljas i euro i enlighet med gemenskapslagstiftningen skall den avgörande händelsen för växelkursen vara följande:

| a) | Den dag då det intygas att produkterna anlänt till destinationen, i de fall då det i gemenskapslagstiftningen krävs en destination, eller |
| --- | --- |

a)

Den dag då det intygas att produkterna anlänt till destinationen, i de fall då det i gemenskapslagstiftningen krävs en destination, eller

| b) | det faktum att det utbetalande organet godkänner ansökan om utbetalning av bidraget, i de fall då det i gemenskapslagstiftningen inte krävs någon destination. |
| --- | --- |

b)

det faktum att det utbetalande organet godkänner ansökan om utbetalning av bidraget, i de fall då det i gemenskapslagstiftningen inte krävs någon destination.

2.   För stöd till bearbetning skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då bearbetningsföretaget tar över produkterna. Detta gäller i synnerhet följande:

| a) | Stöd till bearbetning av citrusfrukter enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2202/96 och stöd till bearbetning av frukt och grönsaker enligt artikel 2 och artikel 6a.1 i förordning (EG) nr 2201/96. |
| --- | --- |

a)

Stöd till bearbetning av citrusfrukter enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2202/96 och stöd till bearbetning av frukt och grönsaker enligt artikel 2 och artikel 6a.1 i förordning (EG) nr 2201/96.

| b) | Det minimipris som avses i artikel 6a.2 i förordning (EG) nr 2201/96. |
| --- | --- |

b)

Det minimipris som avses i artikel 6a.2 i förordning (EG) nr 2201/96.

| c) | Det minimipris och det bidrag som avses i artikel 4a och artikel 5 i förordning (EG) nr 1864/94. |
| --- | --- |

c)

Det minimipris och det bidrag som avses i artikel 4a och artikel 5 i förordning (EG) nr 1864/94.

3.   För stöd till torkat foder enligt i artikel 4 i förordning (EG) nr 1786/2003 och för de aktuella stödbeloppen skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då det torkade fodret lämnar bearbetningsföretaget.

4.   För stöd som beviljas utifrån vilka produktkvantiteter som sålts eller utifrån de kvantiteter som skall användas för ett särskilt ändamål, skall den avgörande händelsen, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 4, 5 och 6, vara den första handling som efter det att den berörda aktören tagit över produkterna intygar att produkterna används på ett adekvat sätt och som är ett villkor för att stödet skall kunna beviljas.

5.   För stöd till privat lagring skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen i den period för vilken stöd beviljas inom ramen för ett och samma kontrakt.

6.   För andra stöd än de som avses i punkterna 2, 3, 4 och 5 i denna artikel och i artiklarna 4 och 5 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara sista ansökningsdagen.

Artikel 3

Direktstöd

För de stödsystem som anges i bilaga I i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 och för det kompletterande stödbelopp som avses i artikel 12 i den förordningen skall den avgörande händelsen vara det datum som avses i artikel 45.2 i förordning (EG) nr 1290/2005.

Artikel 4

Priser, bidrag och stöd inom vinsektorn

1.   För det bidrag som beviljas för slutgiltig nedläggning av vinodling och som avses i artikel 8 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen på det vinår under vilket ansökan om utbetalning görs.

För de priser och stöd som avses i artikel 27.9 och 27.11 och i artikel 28.3 och 28.5 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen på det vinår avseende vilket uppköpspriset betalas.

För stöd för omstrukturering och omställning av vinodlingar enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den 1 juli året före det budgetår för vilket stödet fastställdes.

2.   För de priser, stöd och krisdestillationsåtgärder som avses i artikel 29.2 och 29.4 och i artikel 30 i förordning (EG) nr 1493/1999 och för det lägsta uppköpspris som avses i artikel 69.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 (51) skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen i den månad då den första vinleveransen inom ramen för ett avtal äger rum.

3.   För de stöd som avses i artikel 34.1 och artikel 35.1 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen i den månad då vinprodukterna berikas eller bearbetas första gången.

Artikel 5

Belopp och utbetalningar inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   För stöd till användningen av smör, koncentrerat smör och grädde som är avsett att användas vid framställning av konditorivaror, glass och andra livsmedel enligt artikel 1.b i i förordning (EG) nr 1898/2005 och för stöd till koncentrerat smör som är avsett för direkt förbrukning i gemenskapen enligt artikel 1.b ii i den förordningen skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den sista dagen för inlämnande av anbud.

2.   För stöd till inköp av smör som görs av ideella institutioner och organisationer enligt artikel 1.b iii i förordning (EG) nr 1898/2005 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen i kupongens giltighetsperiod enligt artikel 75.1 i den förordningen.

3.   För stöd till skummjölk och skummjölkspulver för användning i foderblandningar enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2799/1999 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då skummjölken eller skummjölkspulvret bearbetas till foderblandningar eller då skummjölkspulvret denatureras.

4.   För stöd för utdelning av vissa mjölkprodukter till skolelever enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 2707/2000 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen i den månad i ansökningsperioden enligt artikel 11 i den förordningen som ansökan avser.

5.   För stöd till skummjölk som förädlats till kasein eller kaseinater enligt artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 2921/90 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då kaseinet eller kaseinaterna framställs.

6.   För betalningen av den avgift som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 595/2004 under en viss tolvmånadersperiod enligt rådets förordning (EG) nr 1788/2003 skall den avgörande händelsen för växelkursen infalla den 1 april efter den aktuella perioden.

7.   För de transportkostnader som avses i artikel 19.2 i förordning (EG) nr 2771/1999 och i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 214/2001 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då ett giltigt anbud inkommer till den behöriga myndigheten.

Artikel 6

Minimipris för sockerbetor, engångsavgift, överskottsavgift och produktionsavgift inom sockersektorn

För minimipriset för sockerbetor enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 318/2006, för engångsavgiften som tas ut för tilläggskvoterna för socker enligt artikel 8.3 och för de kompletterande kvoterna för isoglukos enligt artikel 9.3, samt för överskottsavgiften enligt artikel 15 och produktionsavgiften enligt artikel 16 i samma förordning skall den avgörande händelsen vara den 1 oktober det regleringsår då priserna tillämpas och beloppen betalas.

Artikel 7

Belopp för struktur- och miljöåtgärder och allmänna kostnader för verksamhetsprogram

1.   För de belopp som avses i bilagan till rådets förordning (EG) nr 1698/2005 och för de belopp som avser åtgärder som godkänts enligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999, för vilka utbetalningarna till stödmottagarna numera görs inom ramen för de program för landsbygdens utveckling som godkänts enligt förordning (EG) nr 1698/2005, skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den 1 januari det år då beslutet om beviljande av stöd fattas.

När utbetalningarna av de belopp som avses i första stycket enligt gemenskapslagstiftningen sprids ut över flera år skall den avgörande händelsen för var och en av de årliga utbetalningarna vara den 1 januari det år för vilket beloppet i fråga utbetalas.

2.   För de klumpsummor som avses i punkt 3 i bilaga I till förordning (EG) nr 1433/2003 och som är avsedda att täcka omkostnader som har direkt samband med de driftsfonder och verksamhetsprogram, som avses i artikel 15 och 16 i rådets förordning (EG) nr 2200/96, skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den 1 januari det år som omkostnaderna avser.

Artikel 8

Andra belopp och priser

För andra priser och belopp än de som anges i artiklarna 1–7 eller för belopp som är kopplade till dessa och som i gemenskapslagstiftningen eller i ett anbudsförfarande uttrycks i euro, skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då en av följande rättshandlingar äger rum:

| a) | För köp, det faktum att ett giltigt anbud har tagits emot, och inom frukt- och grönsakssektorn, det faktum att butiksägaren tar över produkterna. |
| --- | --- |

a)

För köp, det faktum att ett giltigt anbud har tagits emot, och inom frukt- och grönsakssektorn, det faktum att butiksägaren tar över produkterna.

| b) | För försäljning, det faktum att ett giltigt anbud har tagits emot, och inom frukt- och grönsakssektorn, det faktum att den berörda aktören tar över produkterna. |
| --- | --- |

b)

För försäljning, det faktum att ett giltigt anbud har tagits emot, och inom frukt- och grönsakssektorn, det faktum att den berörda aktören tar över produkterna.

| c) | För återtag av produkter inom frukt- och grönsakssektorn, dagen för det faktiska återtaget. |
| --- | --- |

c)

För återtag av produkter inom frukt- och grönsakssektorn, dagen för det faktiska återtaget.

| d) | För kostnader för transport, bearbetning och offentlig lagring och för stöd till undersökningar och säljfrämjande åtgärder inom ramen för ett anbudsförfarande, sista dagen för inlämnande av anbud. |
| --- | --- |

d)

För kostnader för transport, bearbetning och offentlig lagring och för stöd till undersökningar och säljfrämjande åtgärder inom ramen för ett anbudsförfarande, sista dagen för inlämnande av anbud.

| e) | För notering av priser, belopp och anbud på marknaden, den dag för vilken priset, beloppet eller anbudet noteras. |
| --- | --- |

e)

För notering av priser, belopp och anbud på marknaden, den dag för vilken priset, beloppet eller anbudet noteras.

| f) | För påföljder som utmäts på grund av överträdelser av jordbrukslagstiftningen, den dag då den behöriga myndigheten utfärdar en handling om att överträdelsen har konstateras. |
| --- | --- |

f)

För påföljder som utmäts på grund av överträdelser av jordbrukslagstiftningen, den dag då den behöriga myndigheten utfärdar en handling om att överträdelsen har konstateras.

| g) | För uppgifter om omsättning eller om produktionsvolymer, början på den referensperiod som anges i jordbrukslagstiftningen. |
| --- | --- |

g)

För uppgifter om omsättning eller om produktionsvolymer, början på den referensperiod som anges i jordbrukslagstiftningen.

Artikel 9

Betalning av förskott

För förskott skall den avgörande händelsen för växelkursen vara samma avgörande händelse som gäller för det pris eller belopp som förskottet avser, i de fall då händelsen har ägt rum när förskottet betalas ut, och i andra fall skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då förskottet fastställs i euro, eller om detta inte görs, den dag då förskottet betalas ut.

Den avgörande händelsen för växelkursen skall tillämpas på förskottet, oavsett om den avgörande händelse som fastställts för priset eller beloppet i fråga tillämpas för hela detta pris eller belopp eller inte.

Artikel 10

Säkerheter

För säkerheter skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag som säkerheten ställs.

Följande undantag skall emellertid gälla:

| a) | För säkerheter i samband med förskott skall den avgörande händelsen för växelkursen vara samma avgörande händelse som gäller för förskottsbeloppet i de fall då händelsen har ägt rum när säkerheten betalas. |
| --- | --- |

a)

För säkerheter i samband med förskott skall den avgörande händelsen för växelkursen vara samma avgörande händelse som gäller för förskottsbeloppet i de fall då händelsen har ägt rum när säkerheten betalas.

| b) | För säkerheter som ställs i samband med att anbud lämnas in skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då anbudet lämnas in. |
| --- | --- |

b)

För säkerheter som ställs i samband med att anbud lämnas in skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den dag då anbudet lämnas in.

| c) | För säkerheter som avser genomförandet av ett anbud skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den sista dagen för inlämnande av anbud. |
| --- | --- |

c)

För säkerheter som avser genomförandet av ett anbud skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den sista dagen för inlämnande av anbud.

KAPITEL II

VÄXELKURS

Artikel 11

Fastställande av växelkursen

När en avgörande händelse fastställs i gemenskapslagstiftningen skall den växelkurs som skall användas vara Europeiska Centralbankens senaste växelkurs före den första dagen i den månad då den avgörande händelsen inträffar.

I följande fall skall emellertid växelkursen vara den som anges här:

| a) | I de fall som avses i artikel 1.1, för vilka den avgörande händelsen för växelkursen är godtagandet av tulldeklarationen, skall den växelkurs som avses i artikel 18.1 i rådets förordning (EG) nr 2913/92 (52) användas. |
| --- | --- |

a)

I de fall som avses i artikel 1.1, för vilka den avgörande händelsen för växelkursen är godtagandet av tulldeklarationen, skall den växelkurs som avses i artikel 18.1 i rådets förordning (EG) nr 2913/92 (52) användas.

| b) | För kostnader för interventionsåtgärder i form av offentlig lagring skall den växelkurs användas som följer av tillämpningen av artikel 4.2 i förordning (EG) nr 884/2006. |
| --- | --- |

b)

För kostnader för interventionsåtgärder i form av offentlig lagring skall den växelkurs användas som följer av tillämpningen av artikel 4.2 i förordning (EG) nr 884/2006.

| c) | För minimipriset för sockerbetor enligt artikel 6, för vilket den avgörande händelsen är den 1 oktober, skall den genomsnittliga växelkurs som Europeiska centralbanken (ECB) fastställde under månaden före den avgörande händelsen tillämpas. |
| --- | --- |

c)

För minimipriset för sockerbetor enligt artikel 6, för vilket den avgörande händelsen är den 1 oktober, skall den genomsnittliga växelkurs som Europeiska centralbanken (ECB) fastställde under månaden före den avgörande händelsen tillämpas.

KAPITEL III

ÄNDRINGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 12

Ändring av förordning (EEG) nr 2220/85

Artikel 12 i förordning (EEG) nr 2220/85 skall ersättas med följande:

”Artikel 12

1.   Alla säkerheter enligt artikel 1 skall ställas i euro.

2.   Genom undantag från punkt 1 skall, i de fall då en säkerhet tas emot i nationell valuta i en medlemsstat som inte ingår i euroområdet, säkerhetsbeloppet i euro räknas om till den nationella valutan i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (53). Det belopp som anges i säkerhetsåtagandet och det belopp som gäller vid en eventuell brist eller oegentlighet skall kvarstå i euro.

Artikel 13

Ändring av förordning (EEG) nr 3164/89

Artikel 4 i förordning (EEG) nr 3164/89 skall ersättas med följande:

”Artikel 4

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för stödet skall vara den som anges i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (54).

Artikel 14

Ändring av förordning (EEG) nr 3444/90

Artikel 8 i förordning (EEG) nr 3444/90 skall ersättas med följande:

”Artikel 8

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för stödbeloppen och säkerheterna skall vara den som anges i artikel 2.5 respektive artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (55).

Artikel 15

Ändring av förordning (EEG) nr 3446/90

Artikel 8 i förordning (EEG) nr 3446/90 skall ersättas med följande:

”Artikel 8

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för stödbeloppen och säkerheterna skall vara den som anges i artikel 2.5 respektive artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (56).

Artikel 16

Ändring av förordning (EEG) nr 1722/93

I artikel 6.4 andra stycket i förordning (EEG) nr 1722/93 skall andra meningen ersättas med följande:

”Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för bidragsbeloppet skall vara den som anges i artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (57).

Artikel 17

Ändring av förordning (EEG) nr 1858/93

Artikel 11 i förordning (EEG) nr 1858/93 skall ersättas med följande:

”Artikel 11

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för ersättningen skall vara den som anges i artikel 2.6 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (58).

Artikel 18

Ändring av förordning (EEG) nr 2825/93

Artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2825/93 skall ersättas med följande:

”2.   Bidragssatsen skall vara den som tillämpas den dag då spannmålen ställs under kontroll. För de kvantiteter som destilleras under var och en av de destillationsperioder som följer på den period under vilken de ställdes under kontroll, skall emellertid bidragssatsen vara den som gäller den första dagen i varje berörd fiskal destillationsperiod.

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för bidraget skall vara den som anges i artikel 1.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (59).

Artikel 19

Ändring av förordning (EG) nr 1905/94

Artikel 11.8 i förordning (EG) nr 1905/94 skall ersättas med följande:

”8.   För de belopp som fastställs inom ramen för de åtgärder som avses i artikel 3, 4 och 5 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den som anges i artikel 2.6 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (60).

Artikel 20

Ändring av förordning (EG) nr 800/1999

Artikel 6, sista stycket och artikel 37.2 i förordning (EG) nr 800/1999 skall ersättas med följande:

”Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för bidragssatsen skall vara den som anges i artikel 1.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (61).

Artikel 21

Ändring av förordning (EG) nr 562/2000

Artikel 19 i förordning (EG) nr 562/2000 skall ersättas med följande:

”Artikel 19

Växelkurs

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för det belopp och de pris som avses i artikel 14 och för den säkerhet som avses i artikel 12 skall vara den som anges i artikel 8 a respektive i artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (62).

Artikel 22

Ändring av förordning (EG) nr 907/2000

Artikel 13 i förordning (EG) nr 907/2000 skall ersättas med följande:

”Artikel 13

Den avgörande händelse för växelkursen som skall vara tillämplig för stödbeloppen och säkerheterna skall vara den som anges i artikel 2.5 respektive artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (63).

Artikel 23

Ändring av förordning (EG) nr 1291/2000

I artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1291/2000 skall andra stycket utgå.

Artikel 24

Ändring av förordning (EG) nr 245/2001

Artikel 16 i förordning (EG) nr 245/2001 skall ersättas med följande:

”Artikel 16

Avgörande händelse

När det gäller omvandlingen av förskottet och beredningsstödet för den aktuella kvantiteten skall, för perioderna enligt artikel 6.2, den avgörande händelsen för växelkursen vara den som anges i artikel 2.6 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (64).

Artikel 25

Ändring av förordning (EG) nr 2236/2003

Artikel 20 i förordning (EG) nr 2236/2003 skall utgå.

Artikel 26

Ändring av förordning (EG) nr 595/2004

Artikel 14 i förordning (EG) nr 595/2004 skall ersättas med följande:

”Artikel 14

För betalningen av den avgift som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 595/2004 skall den avgörande händelsen för växelkursen vara den som avses i artikel 5.6 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (65).

Artikel 27

Ändring av förordning (EG) nr 917/2004

Artikel 8 i förordning (EG) nr 917/2004 skall ersättas med följande:

”Artikel 8

För de belopp som avses i artikel 3 skall den avgörande händelsen för växelkursen för euron vara den som anges i artikel 7.1 första stycket i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 (66).

Artikel 28

Ändring av förordning (EG) nr 382/2005

Artikel 22 i förordning (EG) nr 382/2005 skall utgå.

Artikel 29

Ändring av förordning (EG) nr 967/2006

Artikel 20 i förordning (EG) nr 967/2006 skall utgå.

Artikel 30

Upphävande

Förordningarna (EEG) nr 1003/81, (EEG) nr 3749/86, (EEG) nr 1713/93, (EEG) nr 1718/93, (EEG) nr 1756/93, (EEG) nr 1759/93, (EEG) nr 1785/93, (EEG) nr 1793/93, (EG) nr 3498/93, (EG) nr 2808/98, (EG) nr 594/2004 and (EG) nr 383/2005 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 31

Övergångsbestämmelse för sockersektorn

För omräkningen av minimipriset för sockerbetor enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 318/2006 till nationella valutor i länder som inte ingår i skall under regleringsåret 2006/2007 skall de metoder tillämpas som anges i artikel 1 förordning (EG) nr 1713/93.

Artikel 32

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Förordningen skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

1

(2)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 36. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2005 (EUT L 172, 5.7.2005, s. 76).

2

(3)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

3

(4)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 49. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

4

(5)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 29. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 386/2004 (EUT L 64, 2.3.2004, s. 25).

5

(6)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 114. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 583/2004 (EUT L 91, 30.3.2004, s. 1).

6

(7)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 265, 26.9.2006, s. 1).

7

(8)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 320/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 42).

8

(9)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

9

(10)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1474/2006 (EUT L 275, 6.10.2006, s. 44).

10

(11)  EGT L 340, 31.12.1999, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2006 (EUT L 288, 19.10.2006, s. 21).

11

(12)  EGT L 311, 12.12.2000, s. 37. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 943/2006 (EUT L 173, 27.6.2006, s. 9).

12

(13)  EGT L 279, 11.10.1990, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1487/2006 (EUT L 278, 10.10.2006, s. 8).

13

(14)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 22. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1468/2006 (EUT L 274, 5.10.2006, s. 6).

14

(15)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1474/2006 (EUT L 275, 6.10.2006, s. 44).

15

(16)  EGT L 37, 7.2.2001, s. 100. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

16

(17)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1585/2006 (EUT L 294, 25.10.2006, s. 19).

17

(18)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1463/2006 (EUT L 277, 9.10.2006, s. 1).

18

(19)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

19

(20)  EUT L 203, 12.8.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 576/2006 (EUT L 100, 8.4.2006, s. 4).

20

(21)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 64).

21

(22)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 35.

22

(23)  EGT L 100, 11.4.1981, s. 11.

23

(24)  EGT L 348, 10.12.1986, s. 32.

24

(25)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 94. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1509/2001 (EGT L 200, 25.7.2001, s. 19).

25

(26)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 103.

26

(27)  EGT L 161, 2.7.1993, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 569/1999 (EGT L 70, 17.3.1999, s. 12).

27

(28)  EGT L 161, 2.7.1993, s. 59.

28

(29)  EGT L 163, 6.7.1993, s. 9.

29

(30)  EGT L 163, 6.7.1993, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1410/1999 (EGT L 164, 30.6.1999, s. 53).

30

(31)  EGT L 319, 21.12.1993, s. 20.

31

(32)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 17.

32

(33)  EUT L 61, 8.3.2005, s. 20.

33

(34)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 673/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 17).

34

(35)  EGT L 307, 24.10.1989, s. 22. Förordningen ändrad genom förordning (EEG) nr 3587/92 (EGT L 364, 12.12.1992, s. 26).

35

(36)  EGT L 333, 30.11.1990, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 851/2003 (EUT L 123, 17.5.2003, s. 7).

36

(37)  EGT L 333, 30.11.1990, s. 39. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1641/2001 (EGT L 217, 11.8.2001, s. 3).

37

(38)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1950/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 18).

38

(39)  EGT L 170, 13.7.1993, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 789/2005 (EUT L 132, 26.5.2005, s. 13).

39

(40)  EGT L 258,16.10.1993, s. 6. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1633/2000 (EUT L 187, 26.7.2000, s. 29).

40

(41)  EGT L 194, 29.7.1994, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 94/2002 (EGT L 17, 19.1.2002, s. 20).

41

(42)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 671/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 5).

42

(43)  EGT L 68, 16.3.2000, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1067/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 60).

43

(44)  EGT L 105, 3.5.2000, s. 6.

44

(45)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 410/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 7).

45

(46)  EGT L 35, 6.2.2001, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 873/2005 (EUT L 146, 10.6.2005, s. 3).

46

(47)  EUT L 339, 24.12.2003, s. 45. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1950/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 18).

47

(48)  EUT L 163, 30.4.2004, s. 83. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1484/2004 (EUT L 273, 21.8.2004, s. 5).

48

(49)  EUT L 61, 8.3.2005, s. 4. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 432/2006 (EUT L 79, 16.3.2006, s. 12).

49

(50)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 22.

50

(51)  EGT L 194, 31.7.2000, s. 45.

51

(52)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

52

(53)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

53

(54)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

54

(55)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

55

(56)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

56

(57)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

57

(58)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

58

(59)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

59

(60)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

60

(61)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

61

(62)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

62

(63)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

63

(64)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

64

(65)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

65

(66)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.”

66

---

BILAGA

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 1003/81 |
| --- |
| Artikel 1 | Artikel 8 |
| Förordning (EEG) nr 3749/86 |
| Artikel 1 | Artikel 8 |
| Förordning (EEG) nr 1713/93 |
| Artikel 1 | Artikel 6 |
| Bilaga I.I | Artikel 8 a |
| Bilaga I.II | Artikel 8 b |
| Bilaga I.III | — |
| Bilaga I.IV | — |
| Bilaga I.V | — |
| Bilaga I.VI | — |
| Bilaga I.VII | — |
| Bilaga I.VIII | — |
| Bilaga I.IX | — |
| Bilaga I.X | — |
| Bilaga I.XII | — |
| Bilaga I.XIII | — |
| Bilaga I.XIV | Artikel 1 |
| Bilaga I.XV | Artikel 10 |
| Bilaga I.XVI | — |
| Förordning (EEG) nr 1718/93 |
| Artikel 1 | Artikel 3 |
| Förordning (EEG) nr 1756/93 |
| Artikel 1.1 | Artikel 2.5 |
| Artikel 1.2 | Artikel 10 |
| Artikel 1.3 | Artikel 5 |
| Bilaga, del B III, 1. | Artikel 5.1 |
| Bilaga, del B III, 5.A | Artikel 5.2 |
| Bilaga, del C III, 3. | Artikel 5.3 |
| Bilaga, del D 4. | Artikel 5.4 |
| Bilaga, del D 6. | Artikel 5.5 |
| Förordning (EEG) nr 1759/93 |
| Artikel 1.1 | Artikel 8 a) |
| Artikel 1.2, 1.4, 1.5, 1.6 och 1.7 | Artikel 10 |
| Artikel 1.3 | Artikel 8 b |
| Förordning (EEG) nr 1785/93 |
| Artikel 1 | Artikel 3 |
| Förordning (EEG) nr 1793/93 |
| Artikel 1 | Artikel 3 |
| Förordning (EEG) nr 3498/93 |
| Artikel 1 | Artikel 3 |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| Artikel 3 | Artikel 2 |
| Förordning (EEG) nr 2808/98 | Denna förordning |
| Artikel 1 | Artikel 11 |
| Artikel 2 | Artikel 1.1 |
| Artikel 3.1 | Artikel 8 a–c |
| Artikel 3.2 | Artikel 2.4 |
| Artikel 3.3 | Artikel 2.5 |
| Artikel 4.1 | Artikel 3 |
| Artikel 4.2 | Artikel 7 |
| Artikel 4.3 | — |
| Artikel 5.1 | Artikel 8 d |
| Artikel 5.2 | Artikel 8 e |
| Artikel 5.3 | Artikel 9 |
| Artikel 5.4 | Artikel 10 |
| Artikels 6–15 | — |
| Förordning (EEG) nr 594/2004 |
| Artikel 2 | Artikel 7.2 |
| Artikel 3.1 | Artikel 8 c |
| Artikel 3.2 | Artikel 7.2 |
| Artikel 4 | Artikel 8 c |
| Artikel 5.1 | Artikel 1.2 |
| Artikel 5.2 | Artikel 1.2 |
| Artikel 5.3 | |
| Artikel 6 | Artikel 1.1 |
| Artikel 7 | Artikel 2.2 |
| Artikel 8.1 | Artikel 8 a |
| Artikel 8.2 | Artikel 2.5 |
| Artikel 8.3 | Artikel 8 b |
| Artikel 8.4 | Artikel 10 b |
| Artikel 9 | Artikel 1.1 |
| Artikel 10 | Artikel 2.2 |
| Förordning (EEG) nr 383/2005 |
| Artikel 1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2.2 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2.3 | Artikel 4.2 |
| Artikel 2.4 | Artikel 4.2 |
| Artikel 2.5 | Artikel 4.2 |
| Artikel 2.6 | Artikel 4.3 |
| Artikel 2.7 | Artikel 4.3 |

Förordning (EEG) nr 1003/81

Artikel 1

Artikel 8

Förordning (EEG) nr 3749/86

Artikel 1

Artikel 8

Förordning (EEG) nr 1713/93

Artikel 1

Artikel 6

Bilaga I.I

Artikel 8 a

Bilaga I.II

Artikel 8 b

Bilaga I.III

—

Bilaga I.IV

—

Bilaga I.V

—

Bilaga I.VI

—

Bilaga I.VII

—

Bilaga I.VIII

—

Bilaga I.IX

—

Bilaga I.X

—

Bilaga I.XII

—

Bilaga I.XIII

—

Bilaga I.XIV

Artikel 1

Bilaga I.XV

Artikel 10

Bilaga I.XVI

—

Förordning (EEG) nr 1718/93

Artikel 1

Artikel 3

Förordning (EEG) nr 1756/93

Artikel 1.1

Artikel 2.5

Artikel 1.2

Artikel 10

Artikel 1.3

Artikel 5

Bilaga, del B III, 1.

Artikel 5.1

Bilaga, del B III, 5.A

Artikel 5.2

Bilaga, del C III, 3.

Artikel 5.3

Bilaga, del D 4.

Artikel 5.4

Bilaga, del D 6.

Artikel 5.5

Förordning (EEG) nr 1759/93

Artikel 1.1

Artikel 8 a)

Artikel 1.2, 1.4, 1.5, 1.6 och 1.7

Artikel 10

Artikel 1.3

Artikel 8 b

Förordning (EEG) nr 1785/93

Artikel 1

Artikel 3

Förordning (EEG) nr 1793/93

Artikel 1

Artikel 3

Förordning (EEG) nr 3498/93

Artikel 1

Artikel 3

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 2

Förordning (EEG) nr 2808/98

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 11

Artikel 2

Artikel 1.1

Artikel 3.1

Artikel 8 a–c

Artikel 3.2

Artikel 2.4

Artikel 3.3

Artikel 2.5

Artikel 4.1

Artikel 3

Artikel 4.2

Artikel 7

Artikel 4.3

—

Artikel 5.1

Artikel 8 d

Artikel 5.2

Artikel 8 e

Artikel 5.3

Artikel 9

Artikel 5.4

Artikel 10

Artikels 6–15

—

Förordning (EEG) nr 594/2004

Artikel 2

Artikel 7.2

Artikel 3.1

Artikel 8 c

Artikel 3.2

Artikel 7.2

Artikel 4

Artikel 8 c

Artikel 5.1

Artikel 1.2

Artikel 5.2

Artikel 1.2

Artikel 5.3

Artikel 6

Artikel 1.1

Artikel 7

Artikel 2.2

Artikel 8.1

Artikel 8 a

Artikel 8.2

Artikel 2.5

Artikel 8.3

Artikel 8 b

Artikel 8.4

Artikel 10 b

Artikel 9

Artikel 1.1

Artikel 10

Artikel 2.2

Förordning (EEG) nr 383/2005

Artikel 1

Artikel 4.1

Artikel 2.1

Artikel 4.1

Artikel 2.2

Artikel 4.1

Artikel 2.3

Artikel 4.2

Artikel 2.4

Artikel 4.2

Artikel 2.5

Artikel 4.2

Artikel 2.6

Artikel 4.3

Artikel 2.7

Artikel 4.3

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/64

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1914/2006

av den 20 december 2006

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1405/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 av den 18 september 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 (1), särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Med tanke på de ändringar som införts genom förordning (EG) nr 1405/2006 och de erfarenheter som gjorts samt för att förenkla lagstiftningen bör följande kommissionsförordningar upphöra att gälla och ersättas med en enda förordning om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1405/2006: förordning (EEG) nr 2837/93 av den 18 oktober 1993 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad gäller underhåll av olivlundar i områden där oliver traditionellt odlas (2), (EEG) nr 2958/93 av den 27 oktober 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad gäller den särskilda försörjningsordningen för vissa jordbruksprodukter (3), (EEG) nr 3063/93 av den 5 november 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 angående stödordningen för produktion av kvalitetshonung (4), (EG) nr 3175/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för den särskilda försörjningsordningen för spannmålsprodukter till de mindre Egeiska öarna och om upprättande av den prognostiserade försörjningsbalansen (5), (EG) nr 1517/2002 av den 23 augusti 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna, vad gäller odling av vissa jordbruksprodukter, matpotatis och utsädespotatis (6), (EG) nr 1999/2002 av den 8 november 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad avser den särskilda ordningen för stöd till de mindre Egeiska öarna i samband med vinodling (7), (EG) nr 2084/2004 av den 6 december 2004 om undantag från förordning (EEG) nr 2837/93 när det gäller betalningsfristen för stöd till underhåll av olivlundar i områden där oliver traditionellt odlas på de mindre Egeiska öarna (8). |
| --- | --- |

(1)

Med tanke på de ändringar som införts genom förordning (EG) nr 1405/2006 och de erfarenheter som gjorts samt för att förenkla lagstiftningen bör följande kommissionsförordningar upphöra att gälla och ersättas med en enda förordning om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1405/2006: förordning (EEG) nr 2837/93 av den 18 oktober 1993 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad gäller underhåll av olivlundar i områden där oliver traditionellt odlas (2), (EEG) nr 2958/93 av den 27 oktober 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad gäller den särskilda försörjningsordningen för vissa jordbruksprodukter (3), (EEG) nr 3063/93 av den 5 november 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 angående stödordningen för produktion av kvalitetshonung (4), (EG) nr 3175/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för den särskilda försörjningsordningen för spannmålsprodukter till de mindre Egeiska öarna och om upprättande av den prognostiserade försörjningsbalansen (5), (EG) nr 1517/2002 av den 23 augusti 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna, vad gäller odling av vissa jordbruksprodukter, matpotatis och utsädespotatis (6), (EG) nr 1999/2002 av den 8 november 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2019/93 vad avser den särskilda ordningen för stöd till de mindre Egeiska öarna i samband med vinodling (7), (EG) nr 2084/2004 av den 6 december 2004 om undantag från förordning (EEG) nr 2837/93 när det gäller betalningsfristen för stöd till underhåll av olivlundar i områden där oliver traditionellt odlas på de mindre Egeiska öarna (8).

| (2) | Tillämpningsföreskrifter bör fastställas för de särskilda försörjningsordningar och de åtgärder för att stödja de lokala jordbruksprodukterna, vilka föreskrivs i förordning (EG) nr 1405/2006. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsföreskrifter bör fastställas för de särskilda försörjningsordningar och de åtgärder för att stödja de lokala jordbruksprodukterna, vilka föreskrivs i förordning (EG) nr 1405/2006.

| (3) | Det är lämpligt att införa bestämmelser för hur försörjningsstöden skall fastställas för sådana produkter som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna. I bestämmelserna bör hänsyn tas till de merkostnader för försörjningen av de mindre Egeiska öarna som uppstår till följd av områdenas avlägsna belägenhet och ökaraktär och som är till förfång för dessa områden. |
| --- | --- |

(3)

Det är lämpligt att införa bestämmelser för hur försörjningsstöden skall fastställas för sådana produkter som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna. I bestämmelserna bör hänsyn tas till de merkostnader för försörjningen av de mindre Egeiska öarna som uppstår till följd av områdenas avlägsna belägenhet och ökaraktär och som är till förfång för dessa områden.

| (4) | De stöd som beviljas för leverans av produkter enligt den särskilda försörjningsordningen bör administreras med hjälp av ett s.k. ”stödintyg” för vilket importlicensblanketten kan användas. |
| --- | --- |

(4)

De stöd som beviljas för leverans av produkter enligt den särskilda försörjningsordningen bör administreras med hjälp av ett s.k. ”stödintyg” för vilket importlicensblanketten kan användas.

| (5) | I administrationen av de särskilda försörjningsordningarna behövs det särskilda bestämmelser för utfärdande av detta stödintyg, vilket innebär undantag från de generella bestämmelserna för importlicenser i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9). |
| --- | --- |

(5)

I administrationen av de särskilda försörjningsordningarna behövs det särskilda bestämmelser för utfärdande av detta stödintyg, vilket innebär undantag från de generella bestämmelserna för importlicenser i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (9).

| (6) | I denna handläggning bör två mål eftersträvas. För det första bör licenserna kunna utfärdas snabbt, vilket kan åstadkommas genom avskaffande av det generella kravet på att en säkerhet skall ställas i förväg, och dessutom bör stödet kunna betalas ut snabbt vid leveranser av produkter. För det andra bör transaktionerna kunna kontrolleras och övervakas, och de handläggande myndigheterna bör ha tillgång till de verktyg som behövs för att kunna försäkra sig om att syftet med stöden uppnås, dvs. garantier för regelbundna leveranser av vissa jordbruksprodukter samt för att de mindre Egeiska öarnas geografiska läge kompenseras på ett sätt som gör att de beviljade förmånerna verkligen kommer slutkonsumenterna till godo. |
| --- | --- |

(6)

I denna handläggning bör två mål eftersträvas. För det första bör licenserna kunna utfärdas snabbt, vilket kan åstadkommas genom avskaffande av det generella kravet på att en säkerhet skall ställas i förväg, och dessutom bör stödet kunna betalas ut snabbt vid leveranser av produkter. För det andra bör transaktionerna kunna kontrolleras och övervakas, och de handläggande myndigheterna bör ha tillgång till de verktyg som behövs för att kunna försäkra sig om att syftet med stöden uppnås, dvs. garantier för regelbundna leveranser av vissa jordbruksprodukter samt för att de mindre Egeiska öarnas geografiska läge kompenseras på ett sätt som gör att de beviljade förmånerna verkligen kommer slutkonsumenterna till godo.

| (7) | Myndigheterna bör därför ha möjlighet att registrera de aktörer som bedriver ekonomisk verksamhet inom ramen för de särskilda försörjningsordningarna. Denna registrering bör ge rätt till att omfattas av stödordningarna i fråga, under förutsättning att kraven i EU-lagstiftningen och den nationella lagstiftningen uppfylls. De sökande bör ha rätt att bli registrerade om de uppfyller vissa objektiva krav som är nödvändiga för handläggningen av stöden. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheterna bör därför ha möjlighet att registrera de aktörer som bedriver ekonomisk verksamhet inom ramen för de särskilda försörjningsordningarna. Denna registrering bör ge rätt till att omfattas av stödordningarna i fråga, under förutsättning att kraven i EU-lagstiftningen och den nationella lagstiftningen uppfylls. De sökande bör ha rätt att bli registrerade om de uppfyller vissa objektiva krav som är nödvändiga för handläggningen av stöden.

| (8) | De administrativa rutinerna måste vara sådana att de garanterar att registrerade aktörer, inom ramen för de kvantiteter som fastställs i de prognostiserade försörjningsbalanserna, får licenser för produkter och kvantiteter som omfattas av transaktioner som de genomför för egen räkning, mot uppvisande av dokument som styrker att en transaktion har genomförts och att licensansökan är komplett. |
| --- | --- |

(8)

De administrativa rutinerna måste vara sådana att de garanterar att registrerade aktörer, inom ramen för de kvantiteter som fastställs i de prognostiserade försörjningsbalanserna, får licenser för produkter och kvantiteter som omfattas av transaktioner som de genomför för egen räkning, mot uppvisande av dokument som styrker att en transaktion har genomförts och att licensansökan är komplett.

| (9) | För övervakningen av transaktioner som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna är det bland annat nödvändigt att det snabbt måste kunna styrkas att en leverans som omfattas av en licens har ägt rum. Dessutom bör innehavaren av en licens inte få överlåta sina rättigheter eller skyldigheter. |
| --- | --- |

(9)

För övervakningen av transaktioner som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna är det bland annat nödvändigt att det snabbt måste kunna styrkas att en leverans som omfattas av en licens har ägt rum. Dessutom bör innehavaren av en licens inte få överlåta sina rättigheter eller skyldigheter.

| (10) | Stödet i form av gemenskapsstöd bör få genomslag både i produktionskostnaderna och i de priser slutkonsumenterna betalar. Det bör därför kontrolleras att förmånerna verkligen får genomslag i dessa led. |
| --- | --- |

(10)

Stödet i form av gemenskapsstöd bör få genomslag både i produktionskostnaderna och i de priser slutkonsumenterna betalar. Det bör därför kontrolleras att förmånerna verkligen får genomslag i dessa led.

| (11) | Enligt förordning (EG) nr 1405/2006 får produkter som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna exporteras till tredjeländer eller sändas till andra EU-länder endast under vissa villkor. Tillämpningsföreskrifter bör därför fastställas. Det är till exempel lämpligt att fastställa vilka kvantiteter bearbetade produkter som får omfattas av traditionell export eller leverans. |
| --- | --- |

(11)

Enligt förordning (EG) nr 1405/2006 får produkter som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna exporteras till tredjeländer eller sändas till andra EU-länder endast under vissa villkor. Tillämpningsföreskrifter bör därför fastställas. Det är till exempel lämpligt att fastställa vilka kvantiteter bearbetade produkter som får omfattas av traditionell export eller leverans.

| (12) | För att skydda konsumenterna och aktörernas kommersiella intressen är det lämpligt att senast vid det första saluföringstillfället se till att sådana produkter som inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet, i enlighet med vad som avses i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (10), utesluts från de särskilda försörjningsordningarna, samt att lämpliga åtgärder vidtas om detta krav inte uppfylls. |
| --- | --- |

(12)

För att skydda konsumenterna och aktörernas kommersiella intressen är det lämpligt att senast vid det första saluföringstillfället se till att sådana produkter som inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet, i enlighet med vad som avses i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (10), utesluts från de särskilda försörjningsordningarna, samt att lämpliga åtgärder vidtas om detta krav inte uppfylls.

| (13) | De behöriga myndigheterna bör fastställa de administrativa bestämmelser som krävs för att administrera och övervaka de särskilda försörjningsordningarna. För att säkerställa en god övervakning av ordningarna är det lämpligt att närmare ange de bestämmelser som skall gälla för kontrollerna. Följaktligen bör det fastställas administrativa påföljder som garanterar att de rutiner som införs fungerar så som det var tänkt. |
| --- | --- |

(13)

De behöriga myndigheterna bör fastställa de administrativa bestämmelser som krävs för att administrera och övervaka de särskilda försörjningsordningarna. För att säkerställa en god övervakning av ordningarna är det lämpligt att närmare ange de bestämmelser som skall gälla för kontrollerna. Följaktligen bör det fastställas administrativa påföljder som garanterar att de rutiner som införs fungerar så som det var tänkt.

| (14) | För att kommissionen skall kunna göra en bedömning av genomförandet av dessa ordningar bör de behöriga myndigheterna åläggas att skicka in regelbundna meddelanden. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skall kunna göra en bedömning av genomförandet av dessa ordningar bör de behöriga myndigheterna åläggas att skicka in regelbundna meddelanden.

| (15) | För en korrekt handläggning av alla stödansökningar bör det i fråga om de stöd som beviljas för lokal produktion fastställas vad en ansökan skall innehålla och vilka dokument som skall bifogas. |
| --- | --- |

(15)

För en korrekt handläggning av alla stödansökningar bör det i fråga om de stöd som beviljas för lokal produktion fastställas vad en ansökan skall innehålla och vilka dokument som skall bifogas.

| (16) | Om en ansökan innehåller uppenbara felaktigheter bör den kunna korrigeras när som helst. |
| --- | --- |

(16)

Om en ansökan innehåller uppenbara felaktigheter bör den kunna korrigeras när som helst.

| (17) | De nationella myndigheterna måste kunna planera och genomföra effektiva kontroller av att ansökningarna om stöd för lokal produktion är korrekta, och en av förutsättningarna för detta är att tidsfristerna för inlämning och ändring av ansökningar iakttas. Det bör därför fastställas en sista inlämningsdag efter vilken ansökningar inte längre tas emot. Dessutom bör ett avdrag tillämpas för att förmå stödmottagarna att följa tidsfristerna. |
| --- | --- |

(17)

De nationella myndigheterna måste kunna planera och genomföra effektiva kontroller av att ansökningarna om stöd för lokal produktion är korrekta, och en av förutsättningarna för detta är att tidsfristerna för inlämning och ändring av ansökningar iakttas. Det bör därför fastställas en sista inlämningsdag efter vilken ansökningar inte längre tas emot. Dessutom bör ett avdrag tillämpas för att förmå stödmottagarna att följa tidsfristerna.

| (18) | Stödmottagarna bör när som helst ha rätt att ta tillbaka hela eller delar av en ansökan om stöd för lokal produktion, under förutsättning att den behöriga myndigheten inte redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i ansökan eller meddelat att en kontroll på plats har visat att det förekommer felaktigheter i den del av ansökan som tas tillbaka. |
| --- | --- |

(18)

Stödmottagarna bör när som helst ha rätt att ta tillbaka hela eller delar av en ansökan om stöd för lokal produktion, under förutsättning att den behöriga myndigheten inte redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i ansökan eller meddelat att en kontroll på plats har visat att det förekommer felaktigheter i den del av ansökan som tas tillbaka.

| (19) | Det bör finnas en effektiv övervakning av att bestämmelserna om de stödordningar som förvaltas inom ramen för det integrerade systemet följs. I detta syfte är det nödvändigt att fastställa kriterier och tekniska rutiner för de administrativa kontrollerna och för kontrollerna på plats. I tillämpliga fall bör Grekland sträva efter att kombinera de olika kontrollerna enligt den här förordningen med sådana kontroller som krävs i andra EU-bestämmelser. |
| --- | --- |

(19)

Det bör finnas en effektiv övervakning av att bestämmelserna om de stödordningar som förvaltas inom ramen för det integrerade systemet följs. I detta syfte är det nödvändigt att fastställa kriterier och tekniska rutiner för de administrativa kontrollerna och för kontrollerna på plats. I tillämpliga fall bör Grekland sträva efter att kombinera de olika kontrollerna enligt den här förordningen med sådana kontroller som krävs i andra EU-bestämmelser.

| (20) | Det bör fastställas hur många stödmottagare som måste kontrolleras på plats enligt de olika stödordningarna. |
| --- | --- |

(20)

Det bör fastställas hur många stödmottagare som måste kontrolleras på plats enligt de olika stödordningarna.

| (21) | Det urval som motsvarar det lägsta föreskrivna antalet kontroller på plats bör delvis göras på grundval av en riskanalys, och delvis på grundval av ett slumpmässigt urval. De relevanta faktorer som skall beaktas i riskanalysen bör preciseras. |
| --- | --- |

(21)

Det urval som motsvarar det lägsta föreskrivna antalet kontroller på plats bör delvis göras på grundval av en riskanalys, och delvis på grundval av ett slumpmässigt urval. De relevanta faktorer som skall beaktas i riskanalysen bör preciseras.

| (22) | Om det konstateras att det förekommit omfattande oegentligheter, bör antalet kontroller på plats ökas under det innevarande och det påföljande året i syfte att få garantier för att stödansökningarna är korrekta. |
| --- | --- |

(22)

Om det konstateras att det förekommit omfattande oegentligheter, bör antalet kontroller på plats ökas under det innevarande och det påföljande året i syfte att få garantier för att stödansökningarna är korrekta.

| (23) | En förutsättning för effektiva kontroller på plats är att inspektörerna informeras om skälen till att en stödmottagare har valts ut för en kontroll. Grekland bör föra register över sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(23)

En förutsättning för effektiva kontroller på plats är att inspektörerna informeras om skälen till att en stödmottagare har valts ut för en kontroll. Grekland bör föra register över sådana uppgifter.

| (24) | För att de nationella myndigheterna och gemenskapens behöriga myndigheter skall kunna följa upp kontroller på plats bör detaljuppgifter om kontrollerna anges i en kontrollrapport. Stödmottagaren eller dennes företrädare bör få möjlighet att skriva under rapporten. Grekland bör emellertid få använda sig av fjärranalys, men endast i de fall då oegentligheter uppdagas vid kontrollerna. Oavsett vilken typ av kontroll på plats som utförs bör stödmottagaren få en kopia av rapporten, om oegentligheter har konstaterats. |
| --- | --- |

(24)

För att de nationella myndigheterna och gemenskapens behöriga myndigheter skall kunna följa upp kontroller på plats bör detaljuppgifter om kontrollerna anges i en kontrollrapport. Stödmottagaren eller dennes företrädare bör få möjlighet att skriva under rapporten. Grekland bör emellertid få använda sig av fjärranalys, men endast i de fall då oegentligheter uppdagas vid kontrollerna. Oavsett vilken typ av kontroll på plats som utförs bör stödmottagaren få en kopia av rapporten, om oegentligheter har konstaterats.

| (25) | För att effektivt kunna skydda gemenskapens finansiella intressen bör lämpliga bestämmelser antas för att bekämpa oegentligheter och bedrägeri. |
| --- | --- |

(25)

För att effektivt kunna skydda gemenskapens finansiella intressen bör lämpliga bestämmelser antas för att bekämpa oegentligheter och bedrägeri.

| (26) | Avdrag och avstängning bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen och de särskilda problem som är förenade med force majeure, exceptionella händelser och naturkatastrofer. Avdrag och avstängningar bör fastställas på grundval av hur allvarliga oegentligheterna anses vara, och påföljden kan sträcka sig till en total avstängning från ett eller flera stöd för lokal produktion under en viss period. |
| --- | --- |

(26)

Avdrag och avstängning bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen och de särskilda problem som är förenade med force majeure, exceptionella händelser och naturkatastrofer. Avdrag och avstängningar bör fastställas på grundval av hur allvarliga oegentligheterna anses vara, och påföljden kan sträcka sig till en total avstängning från ett eller flera stöd för lokal produktion under en viss period.

| (27) | Avdrag eller avstängning bör generellt inte tillämpas om en stödmottagare har lämnat in korrekta sakuppgifter, eller kan styrka att det inte har begåtts något fel. |
| --- | --- |

(27)

Avdrag eller avstängning bör generellt inte tillämpas om en stödmottagare har lämnat in korrekta sakuppgifter, eller kan styrka att det inte har begåtts något fel.

| (28) | Avdrag eller avstängning bör heller inte tillämpas om en stödmottagare underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktigheter i en stödansökan, oavsett när detta sker eller oavsett anledningen till felaktigheterna, under förutsättning att stödmottagaren inte har informerats om att den behöriga myndigheten har för avsikt att utföra en kontroll på plats, eller att myndigheten inte redan har underrättat stödmottagaren om att ansökan innehåller oegentligheter. |
| --- | --- |

(28)

Avdrag eller avstängning bör heller inte tillämpas om en stödmottagare underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktigheter i en stödansökan, oavsett när detta sker eller oavsett anledningen till felaktigheterna, under förutsättning att stödmottagaren inte har informerats om att den behöriga myndigheten har för avsikt att utföra en kontroll på plats, eller att myndigheten inte redan har underrättat stödmottagaren om att ansökan innehåller oegentligheter.

| (29) | Avdrag och avstängning enligt denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare påföljder enligt andra bestämmelser i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(29)

Avdrag och avstängning enligt denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare påföljder enligt andra bestämmelser i den nationella lagstiftningen.

| (30) | Stödmottagare bör få behålla sina stöd även om de på grund av force majeure eller exceptionella omständigheter inte kan fullgöra de skyldigheter som gäller i genomförandet av ett program. |
| --- | --- |

(30)

Stödmottagare bör få behålla sina stöd även om de på grund av force majeure eller exceptionella omständigheter inte kan fullgöra de skyldigheter som gäller i genomförandet av ett program.

| (31) | För att få garantier för att principen om gott uppsåt tillämpas på samma sätt i hela EU, bör det i samband med krav på återbetalning av felaktigt utbetalda belopp fastställas under vilka förhållanden denna princip kan åberopas, utan att detta påverkar den granskning av utgifterna som görs i samband med avslutandet av räkenskaperna. |
| --- | --- |

(31)

För att få garantier för att principen om gott uppsåt tillämpas på samma sätt i hela EU, bör det i samband med krav på återbetalning av felaktigt utbetalda belopp fastställas under vilka förhållanden denna princip kan åberopas, utan att detta påverkar den granskning av utgifterna som görs i samband med avslutandet av räkenskaperna.

| (32) | Som en allmän regel bör Grekland vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att denna förordning fungerar väl. |
| --- | --- |

(32)

Som en allmän regel bör Grekland vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att denna förordning fungerar väl.

| (33) | Kommissionen bör informeras om eventuella åtgärder som Grekland vidtar i samband med genomförandet av de stödordningar som avses i denna förordning. För att kommissionens övervakning skall kunna vara effektiv bör Grekland regelbundet skicka viss statistik angående stödordningarna till kommissionen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bör informeras om eventuella åtgärder som Grekland vidtar i samband med genomförandet av de stödordningar som avses i denna förordning. För att kommissionens övervakning skall kunna vara effektiv bör Grekland regelbundet skicka viss statistik angående stödordningarna till kommissionen.

| (34) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(34)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

Den här förordningen innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1405/2006, särskilt i fråga om program beträffande den särskilda försörjningsordningen för de mindre Egeiska öarna i enlighet med kapitel II i den förordningen och åtgärder för att stimulera lokal produktion på dessa öar i enlighet med kapitel III i den förordningen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   mindre öar: alla öar i Egeiska havet utom Kreta och Evia,

b)   behöriga myndigheter: de myndigheter som Grekland har utsett för genomförandet av den här förordningen,

c)   program: det stödprogram som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 1405/2006.

AVDELNING II

SÄRSKILD FÖRSÖRJNINGSORDNING

KAPITEL 1

Prognostiserad försörjningsbalans

Artikel 3

Fastställande och beviljande av stöd

1.   Vid tillämpning av artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1405/2006 skall Grekland inom ramen för programmet fastställa ett stödbelopp för att kompensera dels de stora avstånden, dels det faktum att det rör sig om öar och randområden, varvid hänsyn skall tas till följande:

| a) | De särskilda behoven på de mindre öarna och de noggranna kvalitetskraven. |
| --- | --- |

a)

De särskilda behoven på de mindre öarna och de noggranna kvalitetskraven.

| b) | Traditionella handelsflöden till och från hamnar på grekiska fastlandet och mellan öarna i Egeiska havet. |
| --- | --- |

b)

Traditionella handelsflöden till och från hamnar på grekiska fastlandet och mellan öarna i Egeiska havet.

| c) | Den ekonomiska aspekten av de planerade stöden. |
| --- | --- |

c)

Den ekonomiska aspekten av de planerade stöden.

| d) | I förekommande fall vikten av att inte hindra eventuella möjligheter att utveckla den lokala produktionen. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall vikten av att inte hindra eventuella möjligheter att utveckla den lokala produktionen.

| e) | I fråga om de extra transportkostnaderna skall hänsyn tas till att varor måste lastas om för att fraktas till de mindre öarna. |
| --- | --- |

e)

I fråga om de extra transportkostnaderna skall hänsyn tas till att varor måste lastas om för att fraktas till de mindre öarna.

| f) | I fråga om de särskilda extra kostnaderna för lokal bearbetning skall hänsyn tas till marknadens ringa storlek och kravet på en tryggad försörjning för varor till de berörda mindre öarna. |
| --- | --- |

f)

I fråga om de särskilda extra kostnaderna för lokal bearbetning skall hänsyn tas till marknadens ringa storlek och kravet på en tryggad försörjning för varor till de berörda mindre öarna.

2.   Stöd får inte beviljas för leveranser av produkter till en mindre ö för vilka det redan betalats ut stöd enligt särskilda försörjningsordningar för en annan mindre ö.

KAPITEL II

Stödlicens, utbetalning, register, slutanvändare, kvalitet och säkerhet

Artikel 4

Stödintyg och utbetalning

1.   Det stöd som föreskrivs enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1405/2006 skall betalas ut mot uppvisande av en licens, nedan kallad ”stödlicens”, som är fullt utnyttjad och som åtföljs av fakturan och originalet eller en bestyrkt kopia av fraktsedeln för sjö- eller luftfrakt.

Framläggandet av en stödlicens skall av de behöriga myndigheterna betraktas som en ansökan om stödlicensen skall, utom i fall av force majeur eller exceptionella väderförhållanden, licensen visas upp senast 30 dagar efter det att den debiterades. Om ovannämnda tidsfrist överskrids skall stödbeloppet minskas med 5 % per dag som tidsfristen överskrids.

De behöriga myndigheterna skall betala ut stödet senast 90 dagar efter den dag då det utnyttjade stödintyget lämnades in, utom i följande fall:

| a) | Om det rör sig om force majeure eller exceptionella väderförhållanden. |
| --- | --- |

a)

Om det rör sig om force majeure eller exceptionella väderförhållanden.

| b) | Om en administrativ undersökning har inletts i fråga om rätten att få stöd; i detta fall skall stödet inte betalas ut förrän efter det att rätten till stöd har bekräftats. |
| --- | --- |

b)

Om en administrativ undersökning har inletts i fråga om rätten att få stöd; i detta fall skall stödet inte betalas ut förrän efter det att rätten till stöd har bekräftats.

2.   Stödlicensen skall utformas med hjälp av förlagan för importlicens i bilaga I till förordning (EG) nr 1291/2000.

Artikel 8.5, artiklarna 13, 15, 17, 18, 21, 23, 26, 27, 29-33 och artikel 36-41 i förordning (EG) nr 1291/2000 skall gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar den här förordningen.

3.   Uppgiften ”stödlicens” skall tryckas eller stämplas i fält 20 (särskilda upplysningar) på licensen.

4.   Fält 7 och 8 skall strykas över.

5.   I fält 12 i stödlicensen skall den sista giltighetsdagen anges.

6.   Stödet skall uppgå till det belopp som gällde den dag då ansökan om stödlicens lämnades in.

7.   På berörda parters begäran skall den behöriga myndigheten utfärda stödlicenser inom ramen för de kvantiteter som anges i de prognostiserade försörjningsbalanserna.

Artikel 5

Förmånen skall komma slutanvändaren till godo

1.   I den här avdelningen avses med

| a) | förmån (enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1405/2006): de EU-stöd som föreskrivs i den här förordningen, |
| --- | --- |

a)

förmån (enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1405/2006): de EU-stöd som föreskrivs i den här förordningen,

| b) | slutanvändare:






  i) | när det rör sig om produkter avsedda för direkt konsumtion: konsumenten, |
| --- | --- | --- |

b)

slutanvändare:

i)

när det rör sig om produkter avsedda för direkt konsumtion: konsumenten,

| ii) | när det rör sig om bearbetning eller förpackning av livsmedel: det sista bearbetnings- eller förpackningsföretaget, |
| --- | --- |

ii)

när det rör sig om bearbetning eller förpackning av livsmedel: det sista bearbetnings- eller förpackningsföretaget,

| iii) | när det rör sig om produkter avsedda för bearbetning eller förpackning av foder, eller om produkter avsedda att användas som insatsvaror i jordbruket: jordbrukaren. |
| --- | --- |

iii)

när det rör sig om produkter avsedda för bearbetning eller förpackning av foder, eller om produkter avsedda att användas som insatsvaror i jordbruket: jordbrukaren.

2.   De behöriga myndigheterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att förmånen verkligen kommer slutanvändaren till godo. I detta syfte får de göra en bedömning av de marginaler och priser som tillämpas i handeln.

De åtgärder som avses i första stycket, särskilt i fråga om kontroller som görs av att stödet verkligen kommer slutanvändaren till godo samt eventuella ändringar i detta avseende, skall meddelas kommissionen i den rapport som föreskrivs i artikel 33.

Artikel 6

Register över aktörer

1.   Importlicenser skall endast utfärdas till aktörer som är inskrivna i ett register som förs av de behöriga myndigheterna (nedan kallat ”registret”).

2.   Alla aktörer som är etablerade i EU kan ansöka om att skrivas in i registret.

Införandet i registret skall ske på följande villkor:

| a) | Aktören skall ha de resurser, de anläggningar och de i lagstiftningen föreskrivna tillstånd som krävs för att utöva verksamheten, och skall särskilt uppfylla sina skyldigheter i fråga om bokföring och skatter. |
| --- | --- |

a)

Aktören skall ha de resurser, de anläggningar och de i lagstiftningen föreskrivna tillstånd som krävs för att utöva verksamheten, och skall särskilt uppfylla sina skyldigheter i fråga om bokföring och skatter.

| b) | Aktören skall kunna garantera att verksamheten utförs på de mindre öarna. |
| --- | --- |

b)

Aktören skall kunna garantera att verksamheten utförs på de mindre öarna.

| c) | Aktören skall inom ramen för den särskilda försörjningsordningen för de mindre öarna, och i överensstämmelse med dess syften, förplikta sig






  i) | att på begäran av de behöriga myndigheterna lämna alla nödvändiga uppgifter om sin verksamhet, särskilt i fråga om priser och vinstmarginaler, |
| --- | --- | --- |

c)

Aktören skall inom ramen för den särskilda försörjningsordningen för de mindre öarna, och i överensstämmelse med dess syften, förplikta sig

i)

att på begäran av de behöriga myndigheterna lämna alla nödvändiga uppgifter om sin verksamhet, särskilt i fråga om priser och vinstmarginaler,

| ii) | att endast bedriva verksamheten i eget namn och för egen räkning, |
| --- | --- |

ii)

att endast bedriva verksamheten i eget namn och för egen räkning,

| iii) | att lämna in ansökningar om licenser i förhållande till sin reella kapacitet att finna avsättning för produkterna i fråga, vilket skall styrkas med hjälp av objektiva fakta, |
| --- | --- |

iii)

att lämna in ansökningar om licenser i förhållande till sin reella kapacitet att finna avsättning för produkterna i fråga, vilket skall styrkas med hjälp av objektiva fakta,

| iv) | att inte agera på ett sätt som skulle kunna orsaka en konstlad brist på produkter, och att inte saluföra tillgängliga produkter till onormalt låga priser, |
| --- | --- |

iv)

att inte agera på ett sätt som skulle kunna orsaka en konstlad brist på produkter, och att inte saluföra tillgängliga produkter till onormalt låga priser,

| v) | att på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsställande sätt garantera att förmånen kommer slutanvändaren till godo när jordbruksprodukterna säljs på de mindre öarna. |
| --- | --- |

v)

att på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsställande sätt garantera att förmånen kommer slutanvändaren till godo när jordbruksprodukterna säljs på de mindre öarna.

3.   En aktör som har för avsikt att sända obearbetade eller förpackade produkter till gemenskapen eller exportera sådana produkter till tredjeländer enligt villkoren i artikel 13, skall, vid en ansökan om registrering eller vid ett senare tillfälle, deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och i förekommande fall ange var förpackningsanläggningarna är belägna.

4.   En bearbetare som har för avsikt att exportera obearbetade eller förpackade produkter till tredjeländer eller sända sådana produkter till gemenskapen enligt villkoren i artiklarna 13 eller 14, skall, vid en ansökan om registrering eller vid ett senare tillfälle, deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och i förekommande fall ange var bearbetningsanläggningarna är belägna, samt i förekommande fall redovisa analyslistor över bearbetade produkter.

Artikel 7

Dokument som aktörerna skall visa upp samt giltighet för stödlicenser

1.   De behöriga myndigheterna skall godkänna den ansökan om stödlicens som en aktör lämnar in för varje leverans, under förutsättning att den åtföljs av originalfakturan eller en styrkt kopia av denna.

Fakturan och fraktsedeln för sjö- eller luftfrakt skall vara utställda i den sökandes namn.

2.   Licenserna skall vara giltiga i 45 dagar. I särskilda fall får den behöriga myndigheten förlänga giltighetstiden, på grund av allvarliga och oförutsebara svårigheter som fördröjer transporten, dock inte längre än två månader från och med den dag då licensen utfärdades.

Artikel 8

Uppvisande av licenser och varor samt förbud mot att överlåta licenser

1.   För produkter som omfattas av de särskilda försörjningsordningarna skall stödlicensen visas upp för de berörda myndigheterna senast femton arbetsdagar från och med den dag då varorna lossades. De behöriga myndigheterna får förkorta denna tidsfrist.

2.   Varorna skall visas upp i bulk eller i separata partier, och de skall överensstämma med den licens som visats upp.

3.   Stödlicenser får inte överlåtas.

Artikel 9

Produktkvalitet

Endast produkter av sund, god och marknadsmässig kvalitet i enlighet med artikel 21.1 i förordning (EG) nr 800/1999 får omfattas av de särskilda försörjningsordningarna.

Senast då produkten saluförs för första gången skall det kontrolleras att den uppfyller de krav som avses i första stycket, vilket skall ske på grundval av gällande normer eller praxis i EU.

Om det konstateras att en produkt inte uppfyller kraven i första stycket skall produkten i fråga strykas från den särskilda försörjningsordningen, och den kvantitet det rör sig om skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen. I det fall stöd har beviljats enligt artikel 4 skall stödet betalas tillbaka.

Artikel 10

Säkerhet

Ingen säkerhet krävs för ansökan om stödlicens.

I särskilda fall, och i den utsträckning som behövs för att den här förordningen skall kunna genomföras på bästa sätt, får emellertid de behöriga myndigheterna kräva att en säkerhet ställs till ett belopp som motsvarar den förmån som beviljas. I sådana fall skall artikel 35.1 och 35.4 i förordning (EG) nr 1291/2000 tillämpas.

Artikel 11

Avsevärd ökning av antalet ansökningar om stödlicens

1.   Om en prognostiserad försörjningsbalans visar att det för en viss produkt har skett en markant ökning av antalet ansökningar om stödlicenser, och om ökningen innebär risk för att ett eller flera av den särskilda försörjningsordningens mål inte kommer att uppnås, skall Grekland vidta de åtgärder som krävs för att se till att de mindre öarna får de nödvändiga leveranserna av viktiga produkter, med hänsyn tagen till tillgängliga kvantiteter och till behoven i de sektorer som prioriteras.

2.   Om utfärdandet av licenser begränsas skall de behöriga myndigheterna tillämpa en enhetlig procentsats för att minska kvantiteterna i de ansökningar som lämnats in men ännu inte tagits upp till behandling.

Artikel 12

Maximikvantitet per licensansökan

De behöriga myndigheterna får fastställa en maximal kvantitet per licensansökan om det är absolut nödvändigt för att undvika störningar på marknaden på de mindre öarna eller för att stoppa grogrunden för handlingar i spekulationssyfte som hindrar de särskilda försörjningsordningarna från att fungera på rätt sätt.

De behöriga myndigheterna skall omedelbart underrätta kommissionen om den här artikeln tillämpas.

KAPITEL III

Export till tredjeländer och sändningar till övriga gemenskapen

Artikel 13

Villkor för export och sändningar

1.   Export och sändningar av obearbetade produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen, eller av förpackade eller bearbetade produkter som innehåller produkter som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen, får ske på de villkor som anges i punkterna 2–3.

2.   De kvantiteter som har omfattats av stöd och som exporteras eller sänds skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen, och det stöd som beviljats skall exportören eller avsändaren betala tillbaka senast vid exporten eller sändningen.

Sådana produkter får inte exporteras eller sändas förrän denna betalning har gjorts.

Om det inte går att fastställa vilket stödbelopp som beviljats skall det högsta EU-stödet för dessa produkter under sexmånadersperioden före ansökan om export eller leverans anses ha beviljats.

För sådana produkter får exportbidrag beviljas under förutsättning att villkoren för detta är uppfyllda.

3.   De behöriga myndigheterna skall endast tillåta export eller sändning av andra kvantiteter bearbetade produkter än de som avses i punkt 2 och i artikel 14 om bearbetningsföretaget eller exportören intygar att de berörda produkterna inte innehåller råvaror som har förts in enligt den särskilda försörjningsordningen.

En förutsättning för att de behöriga myndigheterna skall kunna tillåta återexport eller återsändning av andra obearbetade eller förpackade produkter än sådana som avses i punkt 2 är att avsändaren har gett garantier för att produkterna i fråga inte omfattats av den särskilda försörjningsordningen.

De behöriga myndigheterna skall kontrollera att dessa garantier överensstämmer med verkligheten, och om så inte är fallet skall de kräva tillbaka förmånen.

Artikel 14

Traditionell export och traditionella sändningar av bearbetade produkter

1.   Ett bearbetningsföretag som i enlighet med artikel 6.4 har förklarat sin avsikt att, inom ramen för traditionella handelsflöden, i den mening som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1405/2006, exportera eller sända bearbetade produkter som innehåller råvaror som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen, får göra detta inom de kvantitativa begränsningar som fastställs i det godkända programmet och presenteras i enlighet med den förlaga som anges i bilagan till denna förordning. De behöriga myndigheterna skall utfärda tillstånd på ett sådant sätt att transaktionerna inte överskrider de årliga kvantitativa begränsningarna i fråga.

2.   Vid export av de produkter som avses i den här artikeln krävs ingen exportlicens.

KAPITEL IV

Kontroller och påföljder

Artikel 15

Kontroller

1.   De administrativa kontrollerna av införsel, export och sändningar av jordbruksprodukter skall vara heltäckande och bland annat omfatta dubbelkontroller med de dokument som avses i artikel 7.1.

2.   De fysiska kontroller på de mindre öar som genomförs vid införsel, export och sändningar av jordbruksprodukter skall omfatta ett representativt urval på minst 5 % av de licenser som visas upp i enlighet med artikel 8.

Fysiska kontroller skall genomföras i enlighet med tillämpliga delar av det förfarande som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 386/90 (11).

I särskilda fall får kommissionen begära andra procentsatser för kontrollerna.

Artikel 16

Påföljder

1.   Om en aktör inte uppfyller kraven enligt artikel 6 skall de behöriga myndigheterna, utom i fall av force majeure eller exceptionella väderförhållanden och utan att det påverkar eventuella påföljder enligt nationell lagstiftning,

| a) | kräva tillbaka den beviljade förmånen från innehavaren av stödlicensen |
| --- | --- |

a)

kräva tillbaka den beviljade förmånen från innehavaren av stödlicensen

| b) | tillfälligt eller permanent stryka aktören ur registret, beroende på hur allvarlig försummelsen är. |
| --- | --- |

b)

tillfälligt eller permanent stryka aktören ur registret, beroende på hur allvarlig försummelsen är.

Den förmån som avses i punkt a skall vara lika med det stödbelopp som fastställts i enlighet med artikel 13.2.

2.   Om en innehavare av en licens inte genomför den planerade införseln skall rätten att ansöka om licenser dras in under en period på 60 dagar efter utgången av licensens giltighetstid, utom i fall av force majeure eller exceptionella väderförhållanden. Efter den perioden får nya licenser endast utfärdas på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar det förmånsbelopp som beviljas för en period som de behöriga myndigheterna skall fastställa.

3.   De behöriga myndigheterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återanvända de kvantiteter som blir tillgängliga på grund av att redan utfärdade licenser inte utnyttjats alls, utnyttjats delvis eller dragits in, eller på grund av att den beviljade förmånen har krävts tillbaka.

KAPITEL V

Nationella bestämmelser

Artikel 17

Nationell administration och övervakning

De behöriga myndigheterna skall utfärda de kompletterande bestämmelser som behövs för administration och övervakning i realtid av de särskilda försörjningsordningarna.

Före ikraftträdandet skall myndigheterna meddela kommissionen de bestämmelser som de har för avsikt att utfärda i enlighet med första stycket.

AVDELNING III

ÅTGÄRDER FÖR LOKAL PRODUKTION

KAPITEL 1

Stöd för lokal produktion

Artikel 18

Stödbelopp

1.   Det stödbelopp som beviljats i enlighet med åtgärderna för att stödja den lokala jordbruksproduktionen i enlighet med kaptiel III i förordning (EG) nr 1405/2006 skall ligga inom de tak som fastställs i artikel 12 i den förordningen.

2.   Villkoren för att stöd skall kunna beviljas, jordbruksproduktionen och de berörda beloppen skall specificeras i de program som godkänns i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1405/2006.

KAPITEL II

Stödansökan och utbetalning av stöd

Artikel 19

Inlämning av ansökningar

Ansökningar om stöd för ett visst kalenderår skall lämnas in till det organ som Greklands behöriga myndigheter har utsett, i enlighet med den förlaga och under de perioder som myndigheterna har fastställt. Dessa perioder skall fastställas på ett sådant sätt att nödvändiga kontroller på plats kan göras, och de måste löpa ut senast den 28 februari följande kalenderår.

Artikel 20

Korrigeringar av uppenbara felaktigheter

En stödansökan får ändras när som helst efter det att den har lämnats in, under förutsättning att den innehåller uppenbara felaktigheter som även den behöriga myndigheten accepterar som sådana.

Artikel 21

För sen inlämning

Om en ansökan om stöd lämnas in efter den tidsfrist som fastställts i enlighet med artikel 19 skall de belopp som stödmottagaren skulle haft rätt till om ansökningen hade lämnats in i tid sänkas med 1 % per arbetsdag, utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. En ansökan som lämnas in mer än 25 kalenderdagar för sent skall automatiskt avslås.

Artikel 22

Återkallelse av stödansökningar

1.   En stödansökan får helt eller delvis återkallas när som helst.

Om den behöriga myndigheten redan har informerat stödmottagaren om oegentligheter i ansökan, eller om den har meddelat sin avsikt att genomföra en kontroll på plats och om oegentligheter uppdagas vid denna kontroll, får de delar av ansökan som berörs emellertid inte tas tillbaka.

2.   Ett återtagande enligt punkt 1 innebär att den sökande åter befinner sig i samma situation som innan hela eller en del av ansökan i fråga lämnades in.

3.   Senast den 31 mars varje år skall en analys av stödansökningar som dragits in från föregående kalenderår göras för att fastställa de viktigaste orsakerna och potentiella trender på lokal nivå.

Artikel 23

Utbetalningar

Efter att ha granskat ansökningarna och de bifogade styrkande handlingarna, och efter att ha fastställt stödbeloppen i enlighet med de stödåtgärder som föreskrivs i artikel 7 i förordning (EG) nr 1405/2006, skall de behöriga myndigheterna göra utbetalningar för ett helt kalenderår enligt följande:

| — | I fråga om direktstöd: i enlighet med artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (12), och |
| --- | --- |

—

I fråga om direktstöd: i enlighet med artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (12), och

| — | i fråga om övriga stöd: under perioden 16 oktober innevarande år till 30 juni året därpå. |
| --- | --- |

—

i fråga om övriga stöd: under perioden 16 oktober innevarande år till 30 juni året därpå.

KAPITEL III

Kontroller

Artikel 24

Allmänna principer

Kontrollerna skall genomföras i form av administrativa kontroller och kontroller på plats.

De administrativa kontrollerna skall vara heltäckande och bestå i dubbelkontroller med bland annat data från det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i avdelning II kapitel 4 i förordning (EG) nr 1782/2003.

På grundval av en riskanalys i enlighet med artikel 26.1 skall de behöriga myndigheterna genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 5 % av stödansökningarna. Urvalet skall också utgöra minst 5 % av de kvantiteter som stödet avser.

Om det anses lämpligt skall Grekland använda sig av det integrerade administrations- och kontrollsystemet.

Artikel 25

Kontroller på plats

1.   Kontroller på plats skall göras utan förvarning. Förhandsanmälan med kortast möjliga varsel får dock göras, under förutsättning att kontrollens syfte inte skadas. Förhandsanmälan får inte göras mer än 48 timmar i förväg, utom i vederbörligen motiverade fall.

2.   De kontroller på plats som föreskrivs i det här kapitlet skall göras tillsammans med eventuella andra kontroller som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.

3.   En stödansökan skall avslås om stödmottagaren eller dennes företrädare hindrar genomförandet av en kontroll på plats.

Artikel 26

Urval av stödmottagare för kontroller på plats

1.   De stödmottagare som skall kontrolleras på plats skall väljas ut av den behöriga myndigheten, på grundval av en riskanalys och på ett sådant sätt att de är representativa i förhållande till de inlämnade ansökningarna. Riskanalysen skall göras med hänsyn till

| a) | stödbelopp, |
| --- | --- |

a)

stödbelopp,

| b) | antalet jordbruksskiften och den areal som omfattas av stödansökan, eller den kvantitet som producerats, transporterats, bearbetats eller saluförts, |
| --- | --- |

b)

antalet jordbruksskiften och den areal som omfattas av stödansökan, eller den kvantitet som producerats, transporterats, bearbetats eller saluförts,

| c) | förändringar jämfört med föregående år, |
| --- | --- |

c)

förändringar jämfört med föregående år,

| d) | resultaten av de kontroller som gjorts under de föregående åren, |
| --- | --- |

d)

resultaten av de kontroller som gjorts under de föregående åren,

| e) | andra parametrar som skall fastställas av Grekland. |
| --- | --- |

e)

andra parametrar som skall fastställas av Grekland.

För att få ett representativt urval skall Grekland slumpmässigt välja ut mellan 20 och 25 % av det minsta antalet stödmottagare som skall kontrolleras på plats.

2.   Den behöriga myndigheten skall registrera skälen till att en viss jordbrukare har valts ut för en kontroll på plats. Den inspektör som skall genomföra kontrollen skall informeras om detta innan kontrollen påbörjas.

Artikel 27

Inspektionsrapport

1.   För varje kontroll på plats skall det skrivas en kontrollrapport som ger en redovisning av de olika punkterna i kontrollbesöket. I rapporten skall bland annat följande redovisas:

| a) | De stödsystem och ansökningar som kontrollerades. |
| --- | --- |

a)

De stödsystem och ansökningar som kontrollerades.

| b) | Närvarande personer. |
| --- | --- |

b)

Närvarande personer.

| c) | Vilka jordbruksskiften som har kontrollerats, vilka jordbruksskiften som har uppmätts, mätresultatet för varje uppmätt jordbruksskifte, samt vilka mätmetoder som använts. |
| --- | --- |

c)

Vilka jordbruksskiften som har kontrollerats, vilka jordbruksskiften som har uppmätts, mätresultatet för varje uppmätt jordbruksskifte, samt vilka mätmetoder som använts.

| d) | Vilka producerade, transporterade, bearbetade eller saluförda kvantiteter som kontrollerats. |
| --- | --- |

d)

Vilka producerade, transporterade, bearbetade eller saluförda kvantiteter som kontrollerats.

| e) | Om besöket var anmält i förväg till stödmottagaren och, i så fall, hur lång tid i förväg. |
| --- | --- |

e)

Om besöket var anmält i förväg till stödmottagaren och, i så fall, hur lång tid i förväg.

| f) | Uppgifter om andra kontroller som genomförts. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om andra kontroller som genomförts.

2.   Stödmottagaren eller dennes företrädare skall ges möjlighet att underteckna rapporten, för att bekräfta sin närvaro vid kontrollen, och för att lämna synpunkter på innehållet. Om oegentligheter konstateras skall stödmottagaren få en kopia av kontrollrapporten.

Om kontrollen på plats sker genom fjärranalys, och om inga oegentligheter uppdagas, får Grekland besluta att inte ge stödmottagaren eller dennes företrädare möjlighet att underteckna kontrollrapporten.

KAPITEL IV

Avdrag, avstängningar och utbetalningar som gjorts på felaktiga grunder

Artikel 28

Minskningar och uteslutningar

Om det finns skillnader mellan å ena sidan den information som gavs i samband med att en stödansökan lämnades in och å andra sidan vad som konstaterades under de kontroller som avses i kapitel III, skall Grekland tillämpa avdrag på eller avstängningar från stöden. Dessa avdrag och avstängningar skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 29

Undantag från tillämpningen av avdrag och avstängningar

1.   Avdrag eller avstängning enligt artikel 28 skall inte tillämpas om stödmottagaren har lämnat formellt korrekta uppgifter eller på annat sätt kan visa att det inte har begåtts något fel.

2.   Avdrag eller avstängning skall inte tillämpas på en eller flera delar i en stödansökan om stödmottagaren skriftligen har underrättat den behöriga myndigheten om att den eller de delarna är felaktiga eller har blivit felaktiga efter det att ansökan lämnades in, under förutsättning att stödmottagaren inte har fått besked om att den behöriga myndigheten hade för avsikt att genomföra en kontroll på plats och inte heller har informerats av den behöriga myndigheten om de oegentligheter som konstaterats i ansökan.

På grundval av den information som stödmottagaren lämnat i enlighet med första stycket skall stödansökan korrigeras så att den överensstämmer med den faktiska situationen.

Artikel 30

Krav på återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder, samt påföljder

1.   Om belopp har betalats ut på felaktiga grunder skall artikel 73 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (13) tillämpas i tillämpliga delar.

2.   Om den felaktiga utbetalningen är en följd av falska uppgifter, falska dokument eller en allvarlig försummelse från stödmottagarens sida skall det dessutom tillämpas en påföljd som motsvarar det felaktigt utbetalda beloppet, plus en ränta som skall beräknas i enlighet med artikel 73.3 i förordning (EG) nr 796/2004.

Artikel 31

Force majeure och exceptionella omständigheter

Fall av force majeure eller exceptionella omständigheter, i den mening som avses i artikel 40.4 i förordning (EG) nr 1782/2003, skall anmälas till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 72 i förordning (EG) nr 796/2004.

AVDELNING IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 32

Meddelanden

1.   I fråga om de särskilda försörjningsordningarna skall de behöriga myndigheterna senast den femtonde dagen efter utgången av varje kvartal skicka in de uppgifter som anges nedan till kommissionen; uppgifterna skall avse de föregående månaderna, och de skall specificeras för varje produkt, varje KN-nummer och i förekommande fall för varje destination:

| a) | Kvantiteterna, uppdelade på kvantiteter som avsänts från det grekiska fastlandet och kvantiteter som avsänts från öar. |
| --- | --- |

a)

Kvantiteterna, uppdelade på kvantiteter som avsänts från det grekiska fastlandet och kvantiteter som avsänts från öar.

| b) | Det stödbelopp och de faktiska utgifterna per produkt. |
| --- | --- |

b)

Det stödbelopp och de faktiska utgifterna per produkt.

| c) | De kvantiteter för vilka stödlicenser inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

c)

De kvantiteter för vilka stödlicenser inte har utnyttjats.

| d) | Kvantiteter som exporterats till tredjeländer eller sänts till resten av gemenskapen efter bearbetning i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

d)

Kvantiteter som exporterats till tredjeländer eller sänts till resten av gemenskapen efter bearbetning i enlighet med artikel 13.

| e) | Överföringar inom ramen för den totala kvantiteten för en produktkategori samt ändringar av pågående prognostiserade försörjningsbalanser. |
| --- | --- |

e)

Överföringar inom ramen för den totala kvantiteten för en produktkategori samt ändringar av pågående prognostiserade försörjningsbalanser.

| f) | Tillgänglig balansräkning samt utnyttjandegrad. |
| --- | --- |

f)

Tillgänglig balansräkning samt utnyttjandegrad.

De uppgifter som anges i första stycket skall redovisas på grundval av utnyttjade licenser.

2.   I fråga om stöd för lokal produktion skall Grekland informera kommissionen om följande:

| a) | Senast den 31 mars varje år: antalet ansökningar om stöd som lämnats in, samt vilka belopp det rör sig om för föregående kalenderår. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars varje år: antalet ansökningar om stöd som lämnats in, samt vilka belopp det rör sig om för föregående kalenderår.

| b) | Senast den 31 juli varje år: antalet ansökningar som är stödberättigande, samt vilka belopp det rör sig om för föregående kalenderår. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 juli varje år: antalet ansökningar som är stödberättigande, samt vilka belopp det rör sig om för föregående kalenderår.

Artikel 33

Rapport

1.   Den rapport som föreskrivs i artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1405/2006 skall bland annat innehålla följande:

| a) | Uppgifter om eventuella betydande förändringar av de socioekonomiska förhållandena eller inom jordbruket. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om eventuella betydande förändringar av de socioekonomiska förhållandena eller inom jordbruket.

| b) | En sammanfattning av tillgängliga fysiska och finansiella data beträffande genomförandet av varje åtgärd; en analys av dessa data; vid behov en presentation och en analys av den verksamhetssektor där åtgärden genomförs. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av tillgängliga fysiska och finansiella data beträffande genomförandet av varje åtgärd; en analys av dessa data; vid behov en presentation och en analys av den verksamhetssektor där åtgärden genomförs.

| c) | En lägesrapport för åtgärder och prioriteringar som utgår från de särskilda och allmänna målen vid den tidpunkt då rapporten presenteras, och som innehåller en kvantifiering av indikatorerna. |
| --- | --- |

c)

En lägesrapport för åtgärder och prioriteringar som utgår från de särskilda och allmänna målen vid den tidpunkt då rapporten presenteras, och som innehåller en kvantifiering av indikatorerna.

| d) | En kort redogörelse för eventuella större problem som uppstått inom förvaltningen och genomförandet av åtgärderna, inbegripet slutsatserna från den analys som anges i artikel 22.3. |
| --- | --- |

d)

En kort redogörelse för eventuella större problem som uppstått inom förvaltningen och genomförandet av åtgärderna, inbegripet slutsatserna från den analys som anges i artikel 22.3.

| e) | En granskning av resultatet av samtliga åtgärder, i vilken hänsyn tas till sambandet mellan de olika åtgärderna. |
| --- | --- |

e)

En granskning av resultatet av samtliga åtgärder, i vilken hänsyn tas till sambandet mellan de olika åtgärderna.

| f) | För den särskilda försörjningsordningen skall rapporten innehålla följande:






  — | Data om och en analys av prisutvecklingen och av hur den beviljade förmånen kommit slutanvändarna till godo, samt vilka åtgärder som vidtagits och vilka kontroller som genomförts för att ge garantier för att så skett. |
| --- | --- | --- |

f)

För den särskilda försörjningsordningen skall rapporten innehålla följande:

—

Data om och en analys av prisutvecklingen och av hur den beviljade förmånen kommit slutanvändarna till godo, samt vilka åtgärder som vidtagits och vilka kontroller som genomförts för att ge garantier för att så skett.

| — | En analys av huruvida stöden, med hänsyn tagen till övriga stöd, står i proportion till de extra kostnaderna för transporter till de mindre öarna och till de priser som tillämpats, samt, om det rör sig om produkter som skall bearbetas eller om insatsvaror i jordbruket, till de extra kostnader som beror på att områdena i fråga utgörs av öar och randområden. |
| --- | --- |

—

En analys av huruvida stöden, med hänsyn tagen till övriga stöd, står i proportion till de extra kostnaderna för transporter till de mindre öarna och till de priser som tillämpats, samt, om det rör sig om produkter som skall bearbetas eller om insatsvaror i jordbruket, till de extra kostnader som beror på att områdena i fråga utgörs av öar och randområden.

| g) | En redovisning av måluppfyllelsen för var och en av insatserna i programmet; denna skall mätas med objektivt kvantifierbara indikatorer. |
| --- | --- |

g)

En redovisning av måluppfyllelsen för var och en av insatserna i programmet; denna skall mätas med objektivt kvantifierbara indikatorer.

| h) | Data om den årliga försörjningsbalansen för de mindre öarna, särskilt i fråga om konsumtionen, djurbesättningarna, produktionen och handeln. |
| --- | --- |

h)

Data om den årliga försörjningsbalansen för de mindre öarna, särskilt i fråga om konsumtionen, djurbesättningarna, produktionen och handeln.

| i) | Data om de belopp som har beviljats för att genomföra insatserna i programmet, på grundval av kriterier som Grekland har fastställt, till exempel antalet stödmottagare, stödberättigande arealer eller antalet jordbruksföretag som berörs. |
| --- | --- |

i)

Data om de belopp som har beviljats för att genomföra insatserna i programmet, på grundval av kriterier som Grekland har fastställt, till exempel antalet stödmottagare, stödberättigande arealer eller antalet jordbruksföretag som berörs.

| j) | Information om det finansiella genomförandet av var och en av insatserna i programmet. |
| --- | --- |

j)

Information om det finansiella genomförandet av var och en av insatserna i programmet.

| k) | Statistiska data om de kontroller som har genomförts av de behöriga myndigheterna och om vilka påföljder som eventuellt har tillämpats. |
| --- | --- |

k)

Statistiska data om de kontroller som har genomförts av de behöriga myndigheterna och om vilka påföljder som eventuellt har tillämpats.

| l) | Greklands synpunkter om genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

l)

Greklands synpunkter om genomförandet av programmet.

2.   För år 2007 skall rapporten innehålla en utvärdering av vilka effekter som programmet för traditionella verksamheter i samband med produktion av nöt-, får- och getkött har fått på uppfödningen och på de mindre öarnas jordbruksekonomi.

Artikel 34

Ändringar i programmen

1.   Ändringar i program som har godkänts enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1405/2006 skall skickas in till kommissionen för godkännande.

Ett sådant godkännande är emellertid inte nödvändigt för följande:

| a) | I de prognostiserade försörjningsbalanserna får Grekland ändra stödnivån och vilka kvantiteter som skall ingå i försörjningsbalansen. |
| --- | --- |

a)

I de prognostiserade försörjningsbalanserna får Grekland ändra stödnivån och vilka kvantiteter som skall ingå i försörjningsbalansen.

| b) | I gemenskapsprogrammen för stöd för lokal produktion får Grekland ändra anslagsfördelningen mellan de olika åtgärderna, och de får också höja eller sänka själva stödbeloppet för en åtgärd jämfört med det belopp som gällde då en begäran om ändring skickades in, under förutsättning att ändringarna i båda fallen inte överskrider 20 %. |
| --- | --- |

b)

I gemenskapsprogrammen för stöd för lokal produktion får Grekland ändra anslagsfördelningen mellan de olika åtgärderna, och de får också höja eller sänka själva stödbeloppet för en åtgärd jämfört med det belopp som gällde då en begäran om ändring skickades in, under förutsättning att ändringarna i båda fallen inte överskrider 20 %.

2.   Grekland skall en gång per år meddela kommissionen sina planerade ändringar. I fall av force majeure eller exceptionella omständigheter får Grekland emellertid meddela sina ändringar när som helst under året. Om kommissionen inte har några invändningar träder de planerade ändringarna i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att en ändring meddelades.

Artikel 35

Finansiering av studier, demonstrationsprojekt, utbildning och tekniskt stöd

Det belopp som behövs för att finansiera studier, demonstrationsprojekt, utbildning och tekniskt stöd inom ramen för ett program som godkänts i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1405/2006 får uppgå till högst 1% av det totala anslaget för programmet.

Artikel 36

Nationella kompletterande åtgärder

Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som krävs för tillämpningen av den här förordningen.

Artikel 37

Minskning av förskott

Om den information som Grekland skall skicka in till kommissionen i enlighet med artiklarna 32 och 33 är ofullständig eller om den inte skickas in i tid, får kommissionen, utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna bestämmelserna om budgetdisciplin, göra ett tillfälligt schablonavdrag på förskotten på de stöd som skall betalas ut för jordbruksutgifter.

Artikel 38

Upphävande

Förordningarna (EEG) nr 2837/93, (EEG) nr 2958/93, (EG) nr 3063/93, (EG) nr 3175/94, (EG) nr 1517/2002, (EG) nr 1999/2002 och (EG) nr 2084/2004 skall upphöra att gälla med verkan från och med 1 januari 2007.

Artikel 39

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 265, 26.9.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 260, 19.10.1993, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2384/2002 (EUT L 358, 31.12.2002, s. 124).

2

(3)  EGT L 267, 28.10.1993, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1820/2002 (EGT L 276, 12.10.2002, s. 22).

3

(4)  EGT L 274, 6.11.1993, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 780/2002 (EGT L 123, 9.5.2002, s. 32).

4

(5)  EGT L 335, 23.12.1994, s. 54. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2119/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 20).

5

(6)  EGT L 228, 24.8.2002, s. 12.

6

(7)  EGT L 308, 9.11.2002, s. 11.

7

(8)  EUT L 360, 7.12.2004, s. 19.

8

(9)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 410/2006 (EUT L 71,10.3.2006, s. 7).

9

(10)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 671/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 5).

10

(11)  EGT L 42, 16.2.1990, s. 6.

11

(12)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

12

(13)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 18.

13

---

BILAGA

Högsta årliga kvantiteter bearbetade produkter som får ingå i traditionell export och traditionella sändningar från de mindre öarna

| (Kvantiteter i kg (eller i liter)) |
| --- |
| KN-nummer | Till gemenskapen | Till tredjeländer |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

(Kvantiteter i kg (eller i liter))

KN-nummer

Till gemenskapen

Till tredjeländer

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/76

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1915/2006

av den 18 december 2006

om fortsatt tillämpning av gemenskapens förhandskontroll av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94 (1), särskilt artikel 11,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredje länder och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, (EEG) nr 1766/82 och (EEG) nr 3420/83 (2), särskilt artikel 9 i denna,

efter samråd med de rådgivande kommittéerna, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen införde genom förordning (EG) nr 76/2002 (3) gemenskapens förhandskontroll av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer. Den förordningen ändrades genom kommissionens förordning (EG) nr 1337/2002 (4) i syfte att utvidga omfattningen av förhandskontrollen och genom kommissionens förordningar (EG) nr 2385/2002 (5) och (EG) nr 469/2005 (6). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen införde genom förordning (EG) nr 76/2002 (3) gemenskapens förhandskontroll av import av vissa järn- och stålprodukter med ursprung i vissa tredjeländer. Den förordningen ändrades genom kommissionens förordning (EG) nr 1337/2002 (4) i syfte att utvidga omfattningen av förhandskontrollen och genom kommissionens förordningar (EG) nr 2385/2002 (5) och (EG) nr 469/2005 (6).

| (2) | Statistiken över gemenskapens utrikeshandel har inte ställts till förfogande inom den tid som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1917/2000 (7). |
| --- | --- |

(2)

Statistiken över gemenskapens utrikeshandel har inte ställts till förfogande inom den tid som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1917/2000 (7).

| (3) | Även om situationen förändrats sedan förhandskontrollen infördes 2002 gör utvecklingen på världsmarknaden för stål att det fortfarande behövs ett tillförlitligt och snabbt informationssystem för importen till gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Även om situationen förändrats sedan förhandskontrollen infördes 2002 gör utvecklingen på världsmarknaden för stål att det fortfarande behövs ett tillförlitligt och snabbt informationssystem för importen till gemenskapen.

| (4) | Sedan 2003 är det den kinesiska marknaden som är den främsta orsaken till den mycket betydande ökningen av efterfrågan på stålprodukter. Kina har emellertid i mycket snabb takt ökat sin produktionskapacitet. Kinas produktion av råstål ökade från 129 miljoner ton år 2000 till 349 miljoner ton 2005, vilket innebär att landets marknadsandel på världsmarknaden samtidigt ökade från 15,4 % till 36 %. Ytterligare produktionskapacitet som håller på att byggas upp gör att Kinas kapacitet kan komma att öka ytterligare under 2006. EU:s import från Kina var totalt cirka 0,9 miljoner ton 2004 och 1,6 miljoner ton 2005. Kina var nettoimportör med 15 miljoner ton 2004 men kommer att bli nettoexportör 2006. Denna utveckling i Kina, dvs. minskande import och ökande export, förväntas fortsätta. Betydande kvantiteter stålprodukter kommer därigenom att släppas ut på världsmarknaden för att finna avsättning där. |
| --- | --- |

(4)

Sedan 2003 är det den kinesiska marknaden som är den främsta orsaken till den mycket betydande ökningen av efterfrågan på stålprodukter. Kina har emellertid i mycket snabb takt ökat sin produktionskapacitet. Kinas produktion av råstål ökade från 129 miljoner ton år 2000 till 349 miljoner ton 2005, vilket innebär att landets marknadsandel på världsmarknaden samtidigt ökade från 15,4 % till 36 %. Ytterligare produktionskapacitet som håller på att byggas upp gör att Kinas kapacitet kan komma att öka ytterligare under 2006. EU:s import från Kina var totalt cirka 0,9 miljoner ton 2004 och 1,6 miljoner ton 2005. Kina var nettoimportör med 15 miljoner ton 2004 men kommer att bli nettoexportör 2006. Denna utveckling i Kina, dvs. minskande import och ökande export, förväntas fortsätta. Betydande kvantiteter stålprodukter kommer därigenom att släppas ut på världsmarknaden för att finna avsättning där.

| (5) | Den senaste tillgängliga importstatistiken för fyra större produkttyper, dvs. platta produkter, långa produkter, rör och halvfabrikat, visar att det under första halvåret 2006 skett en ökning med i genomsnitt totalt 11 % jämfört med samma period 2005. Ökningen var 18 % för platta produkter och 13 % för långa produkter. Den totala importen var 26,2 miljoner ton 2005 jämfört med 20 miljoner ton 2002, vilket innebär att importen ökat med totalt 31 % på tre år. |
| --- | --- |

(5)

Den senaste tillgängliga importstatistiken för fyra större produkttyper, dvs. platta produkter, långa produkter, rör och halvfabrikat, visar att det under första halvåret 2006 skett en ökning med i genomsnitt totalt 11 % jämfört med samma period 2005. Ökningen var 18 % för platta produkter och 13 % för långa produkter. Den totala importen var 26,2 miljoner ton 2005 jämfört med 20 miljoner ton 2002, vilket innebär att importen ökat med totalt 31 % på tre år.

| (6) | Analysen av de första två kvartalen 2006 visar att importen fortfarande är omfattande, med en ökning på totalt 29 % under perioden. Även siffrorna för tredje kvartalet visar på en ytterligare ökning. |
| --- | --- |

(6)

Analysen av de första två kvartalen 2006 visar att importen fortfarande är omfattande, med en ökning på totalt 29 % under perioden. Även siffrorna för tredje kvartalet visar på en ytterligare ökning.

| (7) | Priserna på gemenskapsmarknaden ligger på en hög nivå, precis som på marknaden i Förenta staterna, generellt 20–30 % högre än på marknaderna i Asien. Dessa prisskillnader kommer sannolikt att öka intresset bland exportörer i tredjeländer, och under 2006 sågs de första tecknen på prissänkningar på marknaden i Förenta staterna och i vissa europeiska länder. |
| --- | --- |

(7)

Priserna på gemenskapsmarknaden ligger på en hög nivå, precis som på marknaden i Förenta staterna, generellt 20–30 % högre än på marknaderna i Asien. Dessa prisskillnader kommer sannolikt att öka intresset bland exportörer i tredjeländer, och under 2006 sågs de första tecknen på prissänkningar på marknaden i Förenta staterna och i vissa europeiska länder.

| (8) | Sysselsättningsstatistiken för tillverkarna i gemenskapen visar dessutom på en markant minskning av antalet anställda, från 414 500 år 2000 till 404 700 år 2001, 390 200 år 2002, 383 800 år 2003, 375 900 år 2004 och 347 000 år 2005. Detta innebär en minskning på cirka 16 % under fem år. |
| --- | --- |

(8)

Sysselsättningsstatistiken för tillverkarna i gemenskapen visar dessutom på en markant minskning av antalet anställda, från 414 500 år 2000 till 404 700 år 2001, 390 200 år 2002, 383 800 år 2003, 375 900 år 2004 och 347 000 år 2005. Detta innebär en minskning på cirka 16 % under fem år.

| (9) | Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling av importen av stålprodukter, den senaste tidens utveckling på den kinesiska marknaden, den allt snabbare ökningen av importen, de stora prisskillnaderna mellan stålprodukter på gemenskapsmarknaden och på marknaderna i tredjeländer och den redan betydande minskningen av sysselsättningen under de senaste åren, kan det anses att det föreligger ett hot om skada för tillverkarna i gemenskapen i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 3285/94. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling av importen av stålprodukter, den senaste tidens utveckling på den kinesiska marknaden, den allt snabbare ökningen av importen, de stora prisskillnaderna mellan stålprodukter på gemenskapsmarknaden och på marknaderna i tredjeländer och den redan betydande minskningen av sysselsättningen under de senaste åren, kan det anses att det föreligger ett hot om skada för tillverkarna i gemenskapen i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 3285/94.

| (10) | Det ligger således i gemenskapens intresse att gemenskapens förhandskontroll fortsätter att tillämpas vid import av vissa stålprodukter så att de mycket detaljerade statistiska uppgifter som behövs för en snabb analys av importutvecklingen kan tillhandahållas. Med tanke på den förväntade utvecklingen som beskrivs ovan och eftersom andra större stålproducerande länder har infört eller förlängt tillämpningen av liknande övervakningssystem fram till 2009, är det lämpligt att systemet undantagsvis fortsätter att tillämpas fram till och med den 31 december 2009. |
| --- | --- |

(10)

Det ligger således i gemenskapens intresse att gemenskapens förhandskontroll fortsätter att tillämpas vid import av vissa stålprodukter så att de mycket detaljerade statistiska uppgifter som behövs för en snabb analys av importutvecklingen kan tillhandahållas. Med tanke på den förväntade utvecklingen som beskrivs ovan och eftersom andra större stålproducerande länder har infört eller förlängt tillämpningen av liknande övervakningssystem fram till 2009, är det lämpligt att systemet undantagsvis fortsätter att tillämpas fram till och med den 31 december 2009.

| (11) | För att undvika att införa onödiga restriktioner och inte överdrivet störa verksamheten hos företag nära gränserna bör även de små kvantiteter som inte omfattas av gemenskapens förhandskontroll höjas. Nettovikten på den import som bör undantas från tillämpningen av denna förordning bör därför höjas till 2 500 kilogram. |
| --- | --- |

(11)

För att undvika att införa onödiga restriktioner och inte överdrivet störa verksamheten hos företag nära gränserna bör även de små kvantiteter som inte omfattas av gemenskapens förhandskontroll höjas. Nettovikten på den import som bör undantas från tillämpningen av denna förordning bör därför höjas till 2 500 kilogram.

| (12) | För att uppgifterna skall kunna samlas in så snart som möjligt bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(12)

För att uppgifterna skall kunna samlas in så snart som möjligt bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 76/2002, ändrad genom förordningarna (EG) nr 1337/2002, (EG) nr 2385/2002 och (EG) nr 469/2005, skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Import vars nettovikt inte överstiger 2 500 kilogram skall inte omfattas av denna förordning.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Import vars nettovikt inte överstiger 2 500 kilogram skall inte omfattas av denna förordning.”

| 2. | I artikel 6 skall datumet ”31 december 2006” ersättas med datumet ”31 december 2009”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 6 skall datumet ”31 december 2006” ersättas med datumet ”31 december 2009”.

Artikel 2

När det gäller övergång till fri omsättning i Bulgarien och Rumänien från och med den 1 januari 2007 av stålprodukter som omfattas av denna förordning och avsänts före den 1 januari 2007 skall inga kontrollhandlingar krävas, förutsatt att varorna avsänts före den 1 januari 2007. Konossement eller något annat transportdokument som av gemenskapsmyndigheterna anses vara likvärdigt och av vilket sändningsdagen framgår skall uppvisas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2 skall dock träda i kraft först när anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 18 december 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 53. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2200/2004 (EUT L 374, 22.12.2004, s. 1)

1

(2)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 89. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 427/2003 (EUT L 65, 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 16, 18.1.2002, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 469/2005 (EUT L 78, 24.3.2005, s. 12).

3

(4)  EGT L 195, 24.7.2002, s. 25.

4

(5)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 125.

5

(6)  EUT L 78, 24.3.2005, s. 12.

6

(7)  EGT L 229, 9.9.2000, s. 14. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1949/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 10).

7

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/78

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1916/2006

av den 18 december 2006

om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för viss fisk och vissa fiskeriprodukter med ursprung i Albanien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1616/2006 av den 23 oktober 2006 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, och av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien, särskilt artikel 2 (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (2), (nedan kallat ”stabiliserings- och associeringsavtalet”) undertecknades i Luxemburg den 12 juni 2006. Stabiliserings- och associeringsavtalet är på väg att ratificeras. |
| --- | --- |

(1)

Ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (2), (nedan kallat ”stabiliserings- och associeringsavtalet”) undertecknades i Luxemburg den 12 juni 2006. Stabiliserings- och associeringsavtalet är på väg att ratificeras.

| (2) | Den 12 juni 2006 antog rådet ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (3), nedan kallat ”interimsavtalet”. Syftet med interimsavtalet är att så snabbt som möjligt genomföra bestämmelserna om handel och handelsrelaterade frågor enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Interimsavtalet träder i kraft den 1 december 2006. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 juni 2006 antog rådet ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (3), nedan kallat ”interimsavtalet”. Syftet med interimsavtalet är att så snabbt som möjligt genomföra bestämmelserna om handel och handelsrelaterade frågor enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. Interimsavtalet träder i kraft den 1 december 2006.

| (3) | I stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet föreskrivs att viss fisk och vissa fiskeriprodukter med ursprung i Albanien får importeras till gemenskapen till sänkt tullsats eller till nolltullsats inom ramen för gemenskapstullkvoter. |
| --- | --- |

(3)

I stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet föreskrivs att viss fisk och vissa fiskeriprodukter med ursprung i Albanien får importeras till gemenskapen till sänkt tullsats eller till nolltullsats inom ramen för gemenskapstullkvoter.

| (4) | De gemenskapstullkvoter som föreskrivs i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet är årliga och löper över en obestämd period. Öppnandet och förvaltningen av dessa kvoter bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De gemenskapstullkvoter som föreskrivs i stabiliserings- och associeringsavtalet och i interimsavtalet är årliga och löper över en obestämd period. Öppnandet och förvaltningen av dessa kvoter bör fastställas.

| (5) | Det är nödvändigt att, i enlighet med artikel 308a i kommissionens förordning (EG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4), föreskriva att det förvaltningssystem för tullkvoter som fastställs i förordning (EEG) nr 2454/93 skall tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att, i enlighet med artikel 308a i kommissionens förordning (EG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4), föreskriva att det förvaltningssystem för tullkvoter som fastställs i förordning (EEG) nr 2454/93 skall tillämpas.

| (6) | Medlemsstaterna bör säkerställa att alla gemenskapsimportörer har lika och oavbruten tillgång till kvoterna och att de fastställda satserna för kvoterna tillämpas genomgående på all import av produkterna i fråga till alla medlemsstater till dess att kvoterna är uttömda. Ingenting hindrar dock att medlemsstaterna, för att säkerställa effektiviteten i den gemensamma förvaltningen av kvoterna, ges möjlighet att från kvotvolymerna dra av de kvantiteter som motsvarar deras faktiska import. Förvaltningen bör ske i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen. Den senare bör ha möjlighet att övervaka den takt i vilken kvoterna uttöms och bör informera medlemsstaterna om detta. Kommunikationen mellan medlemsstaterna och kommissionen bör av snabbhets- och effektivitetsskäl så långt det är möjligt ske elektroniskt. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör säkerställa att alla gemenskapsimportörer har lika och oavbruten tillgång till kvoterna och att de fastställda satserna för kvoterna tillämpas genomgående på all import av produkterna i fråga till alla medlemsstater till dess att kvoterna är uttömda. Ingenting hindrar dock att medlemsstaterna, för att säkerställa effektiviteten i den gemensamma förvaltningen av kvoterna, ges möjlighet att från kvotvolymerna dra av de kvantiteter som motsvarar deras faktiska import. Förvaltningen bör ske i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen. Den senare bör ha möjlighet att övervaka den takt i vilken kvoterna uttöms och bör informera medlemsstaterna om detta. Kommunikationen mellan medlemsstaterna och kommissionen bör av snabbhets- och effektivitetsskäl så långt det är möjligt ske elektroniskt.

| (7) | I enlighet med stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet bör kvotvolymerna för år 2006 fastställas till det fulla beloppet av de grundvolymer som fastställs i bilaga III till avtalen. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet bör kvotvolymerna för år 2006 fastställas till det fulla beloppet av de grundvolymer som fastställs i bilaga III till avtalen.

| (8) | Denna förordning bör tillämpas från och med den dag då interimsavtalet träder i kraft och bör fortsätta att gälla efter ikraftträdandet av stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning bör tillämpas från och med den dag då interimsavtalet träder i kraft och bör fortsätta att gälla efter ikraftträdandet av stabiliserings- och associeringsavtalet.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Produkter med ursprung i Albanien som förtecknas i bilagan och som släpps för fri omsättning i gemenskapen skall omfattas av en sänkt tullsats eller en nolltullsats till de nivåer och inom de gränser för de årliga gemenskapstullkvoterna som fastställs i bilagan.

Produkterna skall åtföljas av ursprungsbevis i enlighet med protokoll nr 4 till stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet.

2.   Varje medlemsstat skall säkerställa att importörerna av produkterna enligt punkt 1 kontinuerligt och på lika villkor är berättigade att utnyttja tullkvoterna så länge återstoden av kvotvolymerna i fråga tillåter det.

Artikel 2

1.   Kommissionen skall förvalta de tullkvoter som avses i artikel 1 i enlighet med artikel 308a-c i förordning (EEG) nr 2454/93.

2.   Kommunikationen mellan medlemsstaterna och kommissionen om förvaltningen av tullkvoter skall så långt det är möjligt ske elektroniskt.

Artikel 3

1.   Den individuella kvotvolymen för beredd eller konserverad ansjovis som i bilagan anges med löpnummer 09.1505 får ökas varje år och för första gången för 2007, till dess att kvotvolymen når upp till 1 600 ton eller parterna kommer överens om att tillämpa en annan ordning.

2.   Den årliga ökning som nämns i punkt 1 får endast ske under förutsättning att minst 80 % av de individuella tullkvoter som fastställts för föregående år har utnyttjats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 december 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2006.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 300, 31.10.2006, s. 1.

1

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

2

(3)  EUT L 239, 1.9.2006, s. 1.

3

(4)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35)

4

---

BILAGA

Utan hinder av reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen skall lydelsen i kolumnen ”Varuslag” endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet vad gäller denna bilaga bestäms av KN-numrens omfattning. I de fall ”ex” anges före KN-numret skall förmånssystemet bestämmas genom att KN-numret och den tillhörande varubeskrivningen tillämpas tillsammans.

FISK OCH FISKERIPRODUKTER

| Löpnr | KN-nummer | TARIC-nr | Varuslag | Kvotvolym | Tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1500 | 0301 91 10 | | Öring (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache och Oncorhynchus chrysogaster): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel | 1 december 2006–31 december 2006: 50 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 50 ton | Tullfritt |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 10 15 | |
| 0304 10 17 | |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91 | 10 |
| 0304 20 15 | |
| 0304 20 17 | |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1501 | 0301 93 00 | | Karp: levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel | 1 december 2006–31 december 2006: 20 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton | Tullfritt |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1502 | ex 0301 99 90 | 80 | Havsruda (Dentex dentex och Pagellus spp.): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel | 1 december 2006–31 december 2006: 20 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton | Tullfritt |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1503 | ex 0301 99 90 | 22 | Havsabborre (Dicentrarchus labrax): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel | 1 december 2006–31 december 2006: 20 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton | Tullfritt |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1504 | 1604 13 11 | | Sardiner, beredda eller konserverade | 1 december 2006–31 december 2006: 100 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 100 ton | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1505 | 1604 16 00 | | Ansjovis, beredd eller konserverad | 1 december 2006–31 december 2006: 1 000 ton
  1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 1 000 ton (1) | Tullfritt |
| 1604 20 40 | |

Löpnr

KN-nummer

TARIC-nr

Varuslag

Kvotvolym

Tullsats

09.1500

0301 91 10

Öring (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache och Oncorhynchus chrysogaster): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel

1 december 2006–31 december 2006: 50 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 50 ton

Tullfritt

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

10

0304 20 15

0304 20 17

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1501

0301 93 00

Karp: levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel

1 december 2006–31 december 2006: 20 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton

Tullfritt

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1502

ex 0301 99 90

80

Havsruda (Dentex dentex och Pagellus spp.): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel

1 december 2006–31 december 2006: 20 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton

Tullfritt

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1503

ex 0301 99 90

22

Havsabborre (Dicentrarchus labrax): levande; färsk eller kyld; fryst; torkad, saltad eller i saltlake, rökt; filéer och annat fiskkött; mjöl och pelletar, lämpliga som livsmedel

1 december 2006–31 december 2006: 20 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 20 ton

Tullfritt

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1504

1604 13 11

Sardiner, beredda eller konserverade

1 december 2006–31 december 2006: 100 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 100 ton

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1505

1604 16 00

Ansjovis, beredd eller konserverad

1 december 2006–31 december 2006: 1 000 ton

1 januari–31 december 2007 och för varje år därefter: 1 000 ton (1)

Tullfritt

1604 20 40

---

(1)  Från den 1 januari 2007 kommer den årliga kvotvolymen att ökas med 200 ton, förutsatt att åtminstone 80 % av det föregående årets kvot har använts senast den 31 december det året. Denna ordning kommer att tillämpas till dess att den årliga kvotvolymen uppgår till 1 600 ton eller parterna kommer överens om att tillämpa en annan ordning.

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/82

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1917/2006

av den 19 december 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1342/2003 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artiklarna 9.2 och 12.1,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artiklarna 10.2 och 13.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (3) gäller för importlicenser för tullkvotsperioder som inleds från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (3) gäller för importlicenser för tullkvotsperioder som inleds från och med den 1 januari 2007.

| (2) | Inom sektorn för spannmål och ris fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (4) föreskrifter som kompletterar eller gör undantag från bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (5) och som skiljer sig från de gemensamma reglerna i förordning (EG) nr 1301/2006. För att göra bestämmelserna tydligare och enklare för de ekonomiska aktörerna är det nödvändigt att anpassa förordning (EG) nr 1342/2003 till bestämmelserna i förordning (EG) nr 1301/2006 och att precisera att förordningarna (EG) nr 1291/2000 och (EG) nr 1301/2006 gäller de importtullkvoter som avses i förordning (EG) nr 1342/2003, om inte annat följer av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Inom sektorn för spannmål och ris fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (4) föreskrifter som kompletterar eller gör undantag från bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (5) och som skiljer sig från de gemensamma reglerna i förordning (EG) nr 1301/2006. För att göra bestämmelserna tydligare och enklare för de ekonomiska aktörerna är det nödvändigt att anpassa förordning (EG) nr 1342/2003 till bestämmelserna i förordning (EG) nr 1301/2006 och att precisera att förordningarna (EG) nr 1291/2000 och (EG) nr 1301/2006 gäller de importtullkvoter som avses i förordning (EG) nr 1342/2003, om inte annat följer av bestämmelserna i den förordningen.

| (3) | Man bör också ange vilka specifika bestämmelser eller undantag som gäller för importtullkvoter som förvaltas genom ett system med importlicenser och precisera de gällande förvaltningsmässiga och administrativa villkoren. Det är således nödvändigt att fastställa de särskilda villkoren för överlämnandet av aktörernas ansökningar till kommissionen, för de utfärdade importlicensernas giltighet, för förhållandet att licenserna inte får överlåtas och för importlicensernas utfärdandedatum, som bör vara det som fastställs i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000. |
| --- | --- |

(3)

Man bör också ange vilka specifika bestämmelser eller undantag som gäller för importtullkvoter som förvaltas genom ett system med importlicenser och precisera de gällande förvaltningsmässiga och administrativa villkoren. Det är således nödvändigt att fastställa de särskilda villkoren för överlämnandet av aktörernas ansökningar till kommissionen, för de utfärdade importlicensernas giltighet, för förhållandet att licenserna inte får överlåtas och för importlicensernas utfärdandedatum, som bör vara det som fastställs i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.

| (4) | Dessa åtgärder bör tillämpas från och med den 1 januari 2007, vilket är det datum från och med vilket de åtgärder som fastställs i förordning (EG) nr 1301/2006 skall tillämpas. |
| --- | --- |

(4)

Dessa åtgärder bör tillämpas från och med den 1 januari 2007, vilket är det datum från och med vilket de åtgärder som fastställs i förordning (EG) nr 1301/2006 skall tillämpas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1342/2003 skall ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Om inte annat följer av bestämmelserna i den här förordningen, skall bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1291/2000 och (EG) nr 1301/2006 (6) tillämpas. |
| --- | --- |

1)

I artikel 1 skall följande stycke läggas till:

”Om inte annat följer av bestämmelserna i den här förordningen, skall bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 1291/2000 och (EG) nr 1301/2006 (6) tillämpas.

| 2) | Artikel 6 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Importlicenser för de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall vara giltiga från och med den dag då de faktiskt utfärdas, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000, till dess att de tidsperioder som fastställs i bilaga I till den här förordningen löper ut.
  När det gäller importtullkvoter som öppnas inom sektorerna för spannmål och ris och som förvaltas genom ett system med importlicenser skall dock de utfärdade importlicenserna upphöra att gälla efter kvotperiodens sista dag, i enlighet med artikel 8 första stycket i förordning (EG) nr 1301/2006.” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Importlicenser för de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall vara giltiga från och med den dag då de faktiskt utfärdas, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000, till dess att de tidsperioder som fastställs i bilaga I till den här förordningen löper ut.

När det gäller importtullkvoter som öppnas inom sektorerna för spannmål och ris och som förvaltas genom ett system med importlicenser skall dock de utfärdade importlicenserna upphöra att gälla efter kvotperiodens sista dag, i enlighet med artikel 8 första stycket i förordning (EG) nr 1301/2006.”

| b) | Följande punkt skall läggas till:
  ”3.   När det gäller importtullkvoter som öppnas inom sektorerna för spannmål och ris och som förvaltas genom ett system med importlicenser får de rättigheter som följer av licenserna inte överlåtas, genom undantag från artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1291/2000.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall läggas till:

”3.   När det gäller importtullkvoter som öppnas inom sektorerna för spannmål och ris och som förvaltas genom ett system med importlicenser får de rättigheter som följer av licenserna inte överlåtas, genom undantag från artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1291/2000.”

| 3) | Artikel 16.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   När det gäller andra importlicenser än de licenser som är avsedda för förvaltningen av importtullkvoter och som regleras av förordning (EG) nr 1301/2006 skall medlemsstaterna på elektronisk väg, med hjälp av de formulär som kommissionen ställt till deras förfogande och på de villkor som gäller för det datorsystem som kommissionen infört, varje dag meddela kommissionen vilka kvantiteter som omfattas av licenserna uppdelade efter ursprung och produktkod samt, när det gäller vete, efter kvalitetskategori. Ursprunget skall också anges i meddelandena om importlicenser för ris.” |
| --- | --- |

3)

Artikel 16.2 skall ersättas med följande:

”2.   När det gäller andra importlicenser än de licenser som är avsedda för förvaltningen av importtullkvoter och som regleras av förordning (EG) nr 1301/2006 skall medlemsstaterna på elektronisk väg, med hjälp av de formulär som kommissionen ställt till deras förfogande och på de villkor som gäller för det datorsystem som kommissionen infört, varje dag meddela kommissionen vilka kvantiteter som omfattas av licenserna uppdelade efter ursprung och produktkod samt, när det gäller vete, efter kvalitetskategori. Ursprunget skall också anges i meddelandena om importlicenser för ris.”

| 4) | I bilaga I skall kolumnen ”Giltighetsperiod” ändras på följande sätt:






  a) | ”Till slutet av fjärde månaden efter månaden för utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av fjärde månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.” |
| --- | --- | --- |

4)

I bilaga I skall kolumnen ”Giltighetsperiod” ändras på följande sätt:

a)

”Till slutet av fjärde månaden efter månaden för utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av fjärde månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.”

| b) | ”Till slutet av andra månaden efter månaden för utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av andra månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.” |
| --- | --- |

b)

”Till slutet av andra månaden efter månaden för utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av andra månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.”

| c) | ”Till slutet av tredje månaden efter utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av tredje månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.” |
| --- | --- |

c)

”Till slutet av tredje månaden efter utfärdandet” skall ersättas med ”Till slutet av tredje månaden efter den månad då licensen faktiskt utfärdats, i den mening som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 1291/2000.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 797/2006 (EUT L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

3

(4)  EUT L 189, 29.7.2003, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1713/2006 (EUT L 321, 21.11.2006, s. 11).

4

(5)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1713/2006.

5

(6)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.”

6

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/84

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1918/2006

av den 20 december 2006

om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 865/2004 av den 29 april 2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för olivolja och bordsoliver och om ändring av förordning (EEG) nr 827/68 (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 3 i protokoll nr 1 till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (2), ändrat genom artikel 3.1 i protokollet till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (3), godkänt genom rådets beslut 2005/720/EG (4), öppnas en tullfri kvot på 56 700 ton för import av olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 3 i protokoll nr 1 till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (2), ändrat genom artikel 3.1 i protokollet till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (3), godkänt genom rådets beslut 2005/720/EG (4), öppnas en tullfri kvot på 56 700 ton för import av olivolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till gemenskapen.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (5) gäller importlicenser för importtullkvotsperioder som börjar från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (5) gäller importlicenser för importtullkvotsperioder som börjar från och med den 1 januari 2007.

| (3) | I förordning (EG) nr 1301/2006 fastställs framförallt detaljerade bestämmelser om tillämpning, sökandes status samt utfärdande av licenser. Den förordningen begränsar giltighetsperioden för licenser till den sista dagen i importtullkvotperioden. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1301/2006 fastställs framförallt detaljerade bestämmelser om tillämpning, sökandes status samt utfärdande av licenser. Den förordningen begränsar giltighetsperioden för licenser till den sista dagen i importtullkvotperioden.

| (4) | Kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (6), kommissionens förordning (EG) nr 1345/2005 av den 16 augusti 2005 om fastställande av särskilda genomförandebestämmelser för systemet med importlicenser inom sektorn för olivolja (7) och förordning (EG) nr 1301/2006 bör tillämpas utan att det påverkar villkor och undantag som fastställs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (6), kommissionens förordning (EG) nr 1345/2005 av den 16 augusti 2005 om fastställande av särskilda genomförandebestämmelser för systemet med importlicenser inom sektorn för olivolja (7) och förordning (EG) nr 1301/2006 bör tillämpas utan att det påverkar villkor och undantag som fastställs i den här förordningen.

| (5) | Utbudet av olivolja på gemenskapsmarknaden innebär att kvantiteten inom tullkvoten kan avyttras i princip utan marknadsstörningar, under förutsättning att importen inte koncentreras till en kort period av regleringsåret. Därför bör importlicenser utfärdas mellan januari och oktober enligt månatliga scheman. |
| --- | --- |

(5)

Utbudet av olivolja på gemenskapsmarknaden innebär att kvantiteten inom tullkvoten kan avyttras i princip utan marknadsstörningar, under förutsättning att importen inte koncentreras till en kort period av regleringsåret. Därför bör importlicenser utfärdas mellan januari och oktober enligt månatliga scheman.

| (6) | Samtidigt som fördelarna med nolltullsatser beaktas, bör säkerheten för importlicenser som utfärdats inom ramen för tullkvoter som öppnats enligt den här förordningen, fastställas till ett högre belopp än som fastställs i förordning (EG) nr 1345/2005. |
| --- | --- |

(6)

Samtidigt som fördelarna med nolltullsatser beaktas, bör säkerheten för importlicenser som utfärdats inom ramen för tullkvoter som öppnats enligt den här förordningen, fastställas till ett högre belopp än som fastställs i förordning (EG) nr 1345/2005.

| (7) | Kommissionens förordning (EG) nr 312/2001 av den 15 februari 2001 om tillämpningsföreskrifter för import av olivolja med ursprung i Tunisien och om undantag från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1476/95 och (EG) nr 1291/2000 (8) bör upphävas. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens förordning (EG) nr 312/2001 av den 15 februari 2001 om tillämpningsföreskrifter för import av olivolja med ursprung i Tunisien och om undantag från vissa bestämmelser i förordningarna (EG) nr 1476/95 och (EG) nr 1291/2000 (8) bör upphävas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittéerna för utsäde och för olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittéerna för utsäde och för olivolja och bordsoliver.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1291/2000, förordning (EG) nr 1345/2005 och förordning (EG) nr 1301/2006 skall gälla utan att det påverkar den här förordningen.

Artikel 2

1.   En tullkvot med löpnummer 09.4032 skall öppnas för import till gemenskapen av jungfruolja med KN-nummer 1509 10 10 och 1509 10 90, som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till gemenskapen, med beaktande av de bestämmelser som fastställs i den här förordningen. Tullkvotens volym skall vara 56 700 ton. Tullsatsen skall vara 0 %.

2.   Tullkvoten skall öppnas den 1 januari varje år. För varje år och utan att det påverkar tillämpningen av den kvotvolym som anges i stycke 1, får importlicenser utfärdas upp till följande månatliga begränsningar:

| — | 1 000 ton för januari och februari, |
| --- | --- |

—

1 000 ton för januari och februari,

| — | 4 000 ton för mars, |
| --- | --- |

—

4 000 ton för mars,

| — | 8 000 ton för april, |
| --- | --- |

—

8 000 ton för april,

| — | 10 000 ton för varje månad under perioden maj–oktober. |
| --- | --- |

—

10 000 ton för varje månad under perioden maj–oktober.

Genom undantag från artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1301/2006 får kvantiteter som inte används under en månad läggas till nästa månad, men inte till nästa efter den.

3.   Vid beräkningen av den kvantitet som är godkänd för varje månad skall, om en vecka börjar i en månad och slutar i nästa, veckan anses vara del av den månad som torsdagen infaller i.

Artikel 3

1.   Genom undantag från artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006 kan sökande lämna in en importlicensansökan varje vecka, på måndagen eller torsdagen. Veckovisa licensansökningar som lämnas in av en sökande får inte avse en kvantitet som överstiger den månatliga gräns som anges i artikel 2.2 i den här förordningen.

2.   Medlemsstaterna skall varje tisdag till kommissionen anmäla föregående veckas kvantiteter för vilka licensansökningar har lämnats in. Uppgifterna i meddelandet skall vara uppdelade efter KN-nummer.

3.   Importlicenser skall utfärdas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten den fjärde arbetsdagen efter den anmälningsperiod som avses i andra stycket.

4.   Genom undantag från artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1345/2005 skall säkerheten uppgå till 15 euro per 100 kg netto.

Artikel 4

Förordning (EG) nr 312/2001 skall upphöra att gälla.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 161, 30.4.2004, s. 97. Rättad version EUT L 206, 9.6.2004, s. 37.

1

(2)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2. Avtalet senast ändrat genom rådets beslut 2006/612/EG (EUT L 260, 21.9.2006, s. 1).

2

(3)  EUT L 278, 21.10.2005, s. 3.

3

(4)  EUT L 278, 21.10.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

5

(6)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1713/2006 (EUT L 321, 21.11.2006, s. 11).

6

(7)  EUT L 212, 17.8.2005, s. 13.

7

(8)  EGT L 46, 16.2.2001, s. 3. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1721/2005 (EUT L 276, 21.10.2005, s. 3).

8

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/86

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 december 2006

om fortsatt beviljande efter den 1 januari 2007 av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre till Republiken El Salvador

(2006/978/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2005/924/EG (2) av den 21 december 2005 fördes El Salvador upp i förteckningen över utvecklingsländer som från och med den 1 januari 2006 till och med den 31 december 2008 omfattas av den särskilda stimulansordning för hållbar utveckling och gott styre som föreskrivs i förordning (EG) nr 980/2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2005/924/EG (2) av den 21 december 2005 fördes El Salvador upp i förteckningen över utvecklingsländer som från och med den 1 januari 2006 till och med den 31 december 2008 omfattas av den särskilda stimulansordning för hållbar utveckling och gott styre som föreskrivs i förordning (EG) nr 980/2005.

| (2) | I enlighet med ovannämnda förordning är ett beviljande av den särskilda stimulansordningen efter 1 januari 2007 till länder som står inför särskilda konstitutionella restriktioner för ratificeringen av högst två av de sexton konventioner som förtecknas i del A i bilaga III till samma förordning underställt rådets beslut. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med ovannämnda förordning är ett beviljande av den särskilda stimulansordningen efter 1 januari 2007 till länder som står inför särskilda konstitutionella restriktioner för ratificeringen av högst två av de sexton konventioner som förtecknas i del A i bilaga III till samma förordning underställt rådets beslut.

| (3) | I enlighet med samma förordning har kommissionen lämnat en rapport till rådet om El Salvadors efterlevnad av de åtaganden som anges i den förordningen; i rapporten föreslår kommissionen en fortsatt tillämpning av den särskilda stimulansordningen efter den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med samma förordning har kommissionen lämnat en rapport till rådet om El Salvadors efterlevnad av de åtaganden som anges i den förordningen; i rapporten föreslår kommissionen en fortsatt tillämpning av den särskilda stimulansordningen efter den 1 januari 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Republiken El Salvador skall från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2008 fortsätta att omfattas av den särskilda stimulansordning för hållbar utveckling och gott styre som föreskrivs i artikel 1 i förordning (EG) nr 980/2005.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2006.

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

---

(1)  EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 337, 22.12.2005, s. 50.

2

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/87

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK EUPM/1/2006

av den 5 december 2006

om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

(2006/979/GUSP)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/824/GUSP av den 24 november 2005 om Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM), i Bosnien och Hercegovina (1) särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9.1 i gemensam åtgärd 2005/824/GUSP föreskrivs att rådet bemyndigar kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta nödvändiga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget, inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef/polischef. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9.1 i gemensam åtgärd 2005/824/GUSP föreskrivs att rådet bemyndigar kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta nödvändiga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget, inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef/polischef.

| (2) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog den 25 november 2005 beslut EUPM/2/2005 om utnämning av brigadgeneral Vincenzo COPPOLA till uppdragschef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog den 25 november 2005 beslut EUPM/2/2005 om utnämning av brigadgeneral Vincenzo COPPOLA till uppdragschef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina (2).

| (3) | Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2006.

| (4) | Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit att brigadgeneral Vincenzo COPPOLAs mandat som uppdragschef för Europeiska unionens polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina (EUPM) förlängs för den tid uppdraget omfattar. |
| --- | --- |

(4)

Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit att brigadgeneral Vincenzo COPPOLAs mandat som uppdragschef för Europeiska unionens polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina (EUPM) förlängs för den tid uppdraget omfattar.

| (5) | Mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina bör därför förlängas till och med den 31 december 2007. |
| --- | --- |

(5)

Mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina bör därför förlängas till och med den 31 december 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Brigadgeneral Vincenzo COPPOLAs mandat som uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina förlängs härmed till och med den 31 december 2007.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Det skall tillämpas till och med den 31 december 2007.

Utfärdat i Bryssel den 5 december 2006.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

T. TANNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 307, 25.11.2005, s. 55.

1

(2)  EGT L 335, 21.12.2005, s. 58.

2

---

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/88

---

BESLUT EUPT/2/2006 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 12 december 2006

om förlängning av mandatet för chefen för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) för en eventuell EU-ledd krishanteringsinsats på rättsstatsområdet och eventuellt andra områden i Kosovo

(2006/980/GUSP)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2006/304/GUSP av den 10 april 2006 om inrättande av en planeringsgrupp inom EU (EUPT Kosovo) för en eventuell EU-ledd krishanteringsinsats på rättsstatsområdet och eventuellt andra områden i Kosovo (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6 i gemensam åtgärd 2006/304/GUSP bemyndigar rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget, inbegripet beslut att på förslag av generalsekreteraren/den höge representanten utnämna en chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6 i gemensam åtgärd 2006/304/GUSP bemyndigar rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget, inbegripet beslut att på förslag av generalsekreteraren/den höge representanten utnämna en chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo).

| (2) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog den 2 maj 2006 beslut EUPT Kosovo/1/2006 (2) om utnämning av Casper Klynge till chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo). |
| --- | --- |

(2)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik antog den 2 maj 2006 beslut EUPT Kosovo/1/2006 (2) om utnämning av Casper Klynge till chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo).

| (3) | Det beslutet upphör att gälla den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(3)

Det beslutet upphör att gälla den 31 december 2006.

| (4) | Den 11 december 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/918 /GUSP om ändring och förlängning till och med den 31 maj 2007 av gemensam åtgärd 2006/304/GUSP. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 december 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/918 /GUSP om ändring och förlängning till och med den 31 maj 2007 av gemensam åtgärd 2006/304/GUSP.

| (5) | Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit att Casper Klynges mandat som chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) förlängs till och med den 31 maj 2007. |
| --- | --- |

(5)

Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit att Casper Klynges mandat som chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) förlängs till och med den 31 maj 2007.

| (6) | Mandatet för chefen för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) bör därför förlängas till och med den 31 maj 2007. |
| --- | --- |

(6)

Mandatet för chefen för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) bör därför förlängas till och med den 31 maj 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Casper Klynges mandat som chef för EU:s planeringsgrupp (EUPT Kosovo) för en eventuell EU-ledd krishanteringsinsats på rättsstatsområdet och eventuellt andra områden i Kosovo förlängs härmed till och med den 31 maj 2007.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Det skall tillämpas till och med 31 maj 2007.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2006.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

T. TANNER

Ordförande

---

(1)  EUT L 112, 26.4.2006, s. 19. Gemensam åtgärd ändrad genom gemensam åtgärd 2006/918/GUSP (EUT L 349, 12.12.2006, s. 57).

1

(2)  EUT L 130, 18.5.2006, s. 42.

2

---

21.12.2006

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 365/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 365/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

Från den 1 januari 2007 kommer EUT:s struktur att ändras. De offentliggjorda handlingarna ordnas på ett lättöverskådligare sätt samtidigt som man bevarar den nödvändiga kontinuiteten.

Den nya strukturen – med exempel som visar hur den används vid klassificering av akterna – kan studeras på EUR-Lex webbsida på följande adress:

http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm

---