# Eiropas Savienības L 275/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 275 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 6. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 275

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 6. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1473/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 42 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1474/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 un (EK) Nr. 1898/2005 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai | 44 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1475/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 45 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1476/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006 | 47 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1477/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 48 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1478/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā | 49 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1479/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 1421/2006 minētajā uzaicinājumā uz konkursu | 50 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1473/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

42

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1474/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 un (EK) Nr. 1898/2005 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai

44

Komisijas Regula (EK) Nr. 1475/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

45

Komisijas Regula (EK) Nr. 1476/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

47

Komisijas Regula (EK) Nr. 1477/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

48

Komisijas Regula (EK) Nr. 1478/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā

49

Komisijas Regula (EK) Nr. 1479/2006 (2006. gada 5. oktobris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 1421/2006 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

50

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 29. septembris) par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs veicamā bāzlīnijas pētījumā par salmonellas izplatību kaujamo cūku vidū
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4306) | 51 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 4. oktobris), ar ko 2006. finanšu gadam nosaka galīgo finansiālo asignējumu sadalījumu dalībvalstīm par noteikta lieluma platību hektāros, ņemot vērā vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4348) | 62 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 29. septembris) par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs veicamā bāzlīnijas pētījumā par salmonellas izplatību kaujamo cūku vidū
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4306)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4306)

51

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 4. oktobris), ar ko 2006. finanšu gadam nosaka galīgo finansiālo asignējumu sadalījumu dalībvalstīm par noteikta lieluma platību hektāros, ņemot vērā vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4348)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4348)

62

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2006/670/KĀDP (2006. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ jaunu Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Vidusāzijā | 65 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2006/671/KĀDP (2006. gada 5. oktobris), ar ko pagarina spēkā esamības termiņu Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu | 66 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2006/670/KĀDP (2006. gada 5. oktobris), ar ko ieceļ jaunu Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Vidusāzijā

65

*

Padomes Kopējā nostāja 2006/671/KĀDP (2006. gada 5. oktobris), ar ko pagarina spēkā esamības termiņu Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

ICTY

66

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1472/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija 2006. gada 23. martā ar Regulu (EK) Nr. 553/2006 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas (“attiecīgās valstis” vai “eksportētājvalstis”) izcelsmes apavu importam Kopienā, kuriem ir ādas virsa. Šī regula stājās spēkā 2006. gada 7. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 23. martā ar Regulu (EK) Nr. 553/2006 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu dažu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas (“attiecīgās valstis” vai “eksportētājvalstis”) izcelsmes apavu importam Kopienā, kuriem ir ādas virsa. Šī regula stājās spēkā 2006. gada 7. aprīlī.

| (2) | Tiek atgādināts, ka dempinga izmeklēšana ietvēra laikposmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” vai “IP”), un kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(2)

Tiek atgādināts, ka dempinga izmeklēšana ietvēra laikposmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” vai “IP”), un kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (3) | Pēc pagaidu antidempinga maksājuma piemērošanas dažu tādu apavu importam no attiecīgajām valstīm, kuriem ir ādas virsa, visām iesaistītajām pusēm paziņoja faktus un apsvērumus, ar kuriem tika pamatota pagaidu regula. Visām iesaistītajām pusēm deva iespēju noteiktā laikposmā sniegt iebildumus par šiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pagaidu antidempinga maksājuma piemērošanas dažu tādu apavu importam no attiecīgajām valstīm, kuriem ir ādas virsa, visām iesaistītajām pusēm paziņoja faktus un apsvērumus, ar kuriem tika pamatota pagaidu regula. Visām iesaistītajām pusēm deva iespēju noteiktā laikposmā sniegt iebildumus par šiem apsvērumiem.

| (4) | Dažas ieinteresētās puses iesniedza rakstiskas atsauksmes. Pusēm, kas to pieprasīja, bija arī iespēja tikt uzklausītām mutiski. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajam atzinumam. |
| --- | --- |

(4)

Dažas ieinteresētās puses iesniedza rakstiskas atsauksmes. Pusēm, kas to pieprasīja, bija arī iespēja tikt uzklausītām mutiski. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajam atzinumam.

| (5) | Turklāt Komisijas dienesti izpauda visus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem paredzēja ieteikt galīgā antidempinga pasākumu ieviešanu un to summu galīgo iekasēšanu, kuras rezervētas, piemērojot pagaidu nodokli. Ieinteresētajām pusēm arī deva laiku, kurā tās pēc minētās izpaušanas varēja iesniegt savas atsauksmes. Tika izskatītas pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes un, ja vajadzīgs, attiecīgi mainīja secinājumus. Bez tam papildus tika izpaustas arī paredzēto pasākumu veidu izmaiņas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Komisijas dienesti izpauda visus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem paredzēja ieteikt galīgā antidempinga pasākumu ieviešanu un to summu galīgo iekasēšanu, kuras rezervētas, piemērojot pagaidu nodokli. Ieinteresētajām pusēm arī deva laiku, kurā tās pēc minētās izpaušanas varēja iesniegt savas atsauksmes. Tika izskatītas pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes un, ja vajadzīgs, attiecīgi mainīja secinājumus. Bez tam papildus tika izpaustas arī paredzēto pasākumu veidu izmaiņas.

| (6) | Dažādas ieinteresētās puses atkārtoti paziņojušas savu prasību par to, ka, neatklājot sūdzības iesniedzējus, netiek ievērotas to tiesības uz aizstāvību. Šis jautājums bija izvirzīts jau iepriekš (skatīt pagaidu regulas 8. apsvērumu). Šis jautājums pārskatīts noslēguma posmā un šajā sakarībā ir jānorāda, ka prasības iesniedzēju ražošanas apjomi sadalījumā pa valstīm tika izpausti tām ieinteresētajām pusēm, kas iesniegušas pieprasījumus par aizstāvību. Tāpēc tiek uzskatīts, ka to tiesības uz aizstāvību ir pienācīgi ievērotas. Šī informācija turpmāk bija pieejama pārbaudīšanai visām interesētajām pusēm. |
| --- | --- |

(6)

Dažādas ieinteresētās puses atkārtoti paziņojušas savu prasību par to, ka, neatklājot sūdzības iesniedzējus, netiek ievērotas to tiesības uz aizstāvību. Šis jautājums bija izvirzīts jau iepriekš (skatīt pagaidu regulas 8. apsvērumu). Šis jautājums pārskatīts noslēguma posmā un šajā sakarībā ir jānorāda, ka prasības iesniedzēju ražošanas apjomi sadalījumā pa valstīm tika izpausti tām ieinteresētajām pusēm, kas iesniegušas pieprasījumus par aizstāvību. Tāpēc tiek uzskatīts, ka to tiesības uz aizstāvību ir pienācīgi ievērotas. Šī informācija turpmāk bija pieejama pārbaudīšanai visām interesētajām pusēm.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (7) | Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 10. apsvērumā noteikto, šīs izmeklēšanas attiecīgais ražojums ir apavi ar ādas vai mākslīgās ādas virsu, kuru izcelsme ir ĶTR vai Vjetnamā, izņemot:






  — | sporta apavus kombinētās nomenklatūras 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē, t.i., i) sporta nodarbībām paredzētiem apaviem, kuriem ir vai ir pievienojamas tapas, kniedes, aiztures, skavas, siksniņas vai tamlīdzīgas detaļas, un ii) slidzābakiem, distanču slēpjzābakiem, slaloma zābakiem, sniegadēļa zābakiem, cīņas, boksa un velosporta apaviem; |
| --- | --- | --- |

(7)

Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 10. apsvērumā noteikto, šīs izmeklēšanas attiecīgais ražojums ir apavi ar ādas vai mākslīgās ādas virsu, kuru izcelsme ir ĶTR vai Vjetnamā, izņemot:

—

sporta apavus kombinētās nomenklatūras 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē, t.i., i) sporta nodarbībām paredzētiem apaviem, kuriem ir vai ir pievienojamas tapas, kniedes, aiztures, skavas, siksniņas vai tamlīdzīgas detaļas, un ii) slidzābakiem, distanču slēpjzābakiem, slaloma zābakiem, sniegadēļa zābakiem, cīņas, boksa un velosporta apaviem;

| — | čības un citus telpās valkājamus apavus (uz ko attiecas KN kods 6403 59 50, 6403 99 50 un ex 6405 10 00); |
| --- | --- |

—

čības un citus telpās valkājamus apavus (uz ko attiecas KN kods 6403 59 50, 6403 99 50 un ex 6405 10 00);

| — | apavus ar purngala aizsardzību, t.i., apavus, kuros iestrādāta aizsargplāksnīte purngalā un kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (3) (uz ko attiecas KN kodi – ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00). |
| --- | --- |

—

apavus ar purngala aizsardzību, t.i., apavus, kuros iestrādāta aizsargplāksnīte purngalā un kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (3) (uz ko attiecas KN kodi – ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00).

| (8) | Turklāt, pamatojoties uz pagaidu regulas 12. līdz 27. apsvērumā izklāstītajiem elementiem, izdarīts pagaidu secinājums, ka no šīs definīcijas būtu jāizslēdz dažu veidu augsttehnoloģiju sporta apavi, proti, ar speciālām tehnoloģijām izgatavotie sporta apavi (“STAF”). |
| --- | --- |

(8)

Turklāt, pamatojoties uz pagaidu regulas 12. līdz 27. apsvērumā izklāstītajiem elementiem, izdarīts pagaidu secinājums, ka no šīs definīcijas būtu jāizslēdz dažu veidu augsttehnoloģiju sporta apavi, proti, ar speciālām tehnoloģijām izgatavotie sporta apavi (“STAF”).

| (9) | Bez tam Komisija nolēmusi bērnu apavus pagaidām uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākajai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(9)

Bez tam Komisija nolēmusi bērnu apavus pagaidām uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākajai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā.

| (10) | Ieinteresētās puses tika aicinātas šajos jautājumos izteikt savas atsauksmes. Ņemot vērā paustās atsauksmes par iepriekš minēto, kā arī pieprasījumus par citu īpašu apavu veidu izslēgšanu, turpmāk sniegta šo prasību sīka analīze. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētās puses tika aicinātas šajos jautājumos izteikt savas atsauksmes. Ņemot vērā paustās atsauksmes par iepriekš minēto, kā arī pieprasījumus par citu īpašu apavu veidu izslēgšanu, turpmāk sniegta šo prasību sīka analīze.

1.1.   Ar speciālām tehnoloģijām izgatavotie sporta apavi (“STAF”)

| (11) | Pagaidu regulas 13. apsvērumā minētie STAF ir izslēgti no attiecīgā izstrādājuma definīcijas. |
| --- | --- |

(11)

Pagaidu regulas 13. apsvērumā minētie STAF ir izslēgti no attiecīgā izstrādājuma definīcijas.

| (12) | Izslēgšana pamatojas uz faktu, ka šāda veida apaviem ir atšķirīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, tos pārdod citos tirdzniecības kanālos, tiem ir atšķirīgs galīgais pielietojums un patērētāji tos uztver citādi. |
| --- | --- |

(12)

Izslēgšana pamatojas uz faktu, ka šāda veida apaviem ir atšķirīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, tos pārdod citos tirdzniecības kanālos, tiem ir atšķirīgs galīgais pielietojums un patērētāji tos uztver citādi.

| (13) | Kopienas apavu ražošanas nozare apstrīdējusi STAF izslēgšanu no ražojuma jomas, apgalvojot, ka STAF pārdod tajos pašos tirdzniecības kanālos un patērētāji tos uztver tāpat kā ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt, ja STAF tomēr būtu jāizslēdz no izmeklēšanas ražojumiem, tiek uzsvērts, ka minimālā STAF vērtība pašlaik spēkā esošajā TARIC definīcijā – 9 EUR būtu jāpaaugstina, ņemot vērā pēdējos gados vērojamo dolāra vērtības krišanos attiecībā pret euro. |
| --- | --- |

(13)

Kopienas apavu ražošanas nozare apstrīdējusi STAF izslēgšanu no ražojuma jomas, apgalvojot, ka STAF pārdod tajos pašos tirdzniecības kanālos un patērētāji tos uztver tāpat kā ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt, ja STAF tomēr būtu jāizslēdz no izmeklēšanas ražojumiem, tiek uzsvērts, ka minimālā STAF vērtība pašlaik spēkā esošajā TARIC definīcijā – 9 EUR būtu jāpaaugstina, ņemot vērā pēdējos gados vērojamo dolāra vērtības krišanos attiecībā pret euro.

| (14) | Atbildot uz šiem iesniegumiem, vispirms jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare neapstrīd to, ka STAF ir atšķirīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Otrkārt, attiecībā uz tirdzniecības kanāliem, lietojumu, patērētāju uztveri un importa apjoma izmaiņu tendencēm Kopienas apavu ražošanas nozare neizvirzīja nekādus pamatotus argumentus, kas varētu mainīt pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvēruma secinājumus. Turklāt nav nekāda sīkāka pamatojuma prasībai paaugstināt noteikto 9 EUR slieksni. |
| --- | --- |

(14)

Atbildot uz šiem iesniegumiem, vispirms jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozare neapstrīd to, ka STAF ir atšķirīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Otrkārt, attiecībā uz tirdzniecības kanāliem, lietojumu, patērētāju uztveri un importa apjoma izmaiņu tendencēm Kopienas apavu ražošanas nozare neizvirzīja nekādus pamatotus argumentus, kas varētu mainīt pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvēruma secinājumus. Turklāt nav nekāda sīkāka pamatojuma prasībai paaugstināt noteikto 9 EUR slieksni.

| (15) | Vairāki importētāji pieprasījuši samazināt STAF minimālo vērtību no 9 EUR līdz 7,5 EUR galvenokārt saistībā ar apstākļu maiņu, jo ir samazinājušās ražošanas procesu izmaksas. |
| --- | --- |

(15)

Vairāki importētāji pieprasījuši samazināt STAF minimālo vērtību no 9 EUR līdz 7,5 EUR galvenokārt saistībā ar apstākļu maiņu, jo ir samazinājušās ražošanas procesu izmaksas.

| (16) | Tika rūpīgi analizēti arī šie iesniegumi. Jāatceras, ka TARIC nomenklatūrā 9 EUR slieksnis tika noteikts 1994. gadā, t.i., pirms 12 gadiem, kad STAF tika iekļauti Ķīnas izcelsmes apavu kvotā. Turklāt importētāji ir iesnieguši pietiekami pamatotus pierādījumus tam, ka jaunās ražošanas tehnoloģijas ļāvušas ievērojami samazināt gan izmaksas, gan materiālu un enerģijas patēriņu uz vienu STAF apavu vienību. Saasinoties konkurencei, ko rada STAF sporta apavu piedāvājuma palielināšanās, kas ir vēl viens cenu pazeminošs faktors, salīdzinājumā ar situāciju pirms 12 gadiem cenu līmenis patiešām ir pazeminājies, un to nevar neņemt vērā. Saistībā ar šīm izmaiņām STAF noteiktā sliekšņa mērens pazeminājums par 1,5 EUR tiek uzskatīts par samērīgu un nepieciešamu, lai atspoguļotu šīs izmaiņas. |
| --- | --- |

(16)

Tika rūpīgi analizēti arī šie iesniegumi. Jāatceras, ka TARIC nomenklatūrā 9 EUR slieksnis tika noteikts 1994. gadā, t.i., pirms 12 gadiem, kad STAF tika iekļauti Ķīnas izcelsmes apavu kvotā. Turklāt importētāji ir iesnieguši pietiekami pamatotus pierādījumus tam, ka jaunās ražošanas tehnoloģijas ļāvušas ievērojami samazināt gan izmaksas, gan materiālu un enerģijas patēriņu uz vienu STAF apavu vienību. Saasinoties konkurencei, ko rada STAF sporta apavu piedāvājuma palielināšanās, kas ir vēl viens cenu pazeminošs faktors, salīdzinājumā ar situāciju pirms 12 gadiem cenu līmenis patiešām ir pazeminājies, un to nevar neņemt vērā. Saistībā ar šīm izmaiņām STAF noteiktā sliekšņa mērens pazeminājums par 1,5 EUR tiek uzskatīts par samērīgu un nepieciešamu, lai atspoguļotu šīs izmaiņas.

| (17) | Turklāt daudzi eksportētāji ir pieprasījuši paplašināt STAF definīciju, tās jomā iekļaujot visus apavus ar ādas virsmu un ar etilēnvinilacetāta (EVA) zoli, un/vai tās tiešu liešanu. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt daudzi eksportētāji ir pieprasījuši paplašināt STAF definīciju, tās jomā iekļaujot visus apavus ar ādas virsmu un ar etilēnvinilacetāta (EVA) zoli, un/vai tās tiešu liešanu.

| (18) | Atbildot uz šiem iesniegumiem, būtu jāuzsver, ka EVA liešanas procesa izmantošana acīmredzami neatšķir gatavo izstrādājumu no attiecīgā ražojuma. Bez tam ir izskaidrots, ka EVA zoļu liešanai izmantojamais paņēmiens ir pielietojams arī tādu apavu ražošanai, kas nepārprotami nav pieskaitāmi STAF. Turklāt nav sniegti nekādi pierādījumi tam, ka atšķirības nebūtu atbilstīgas dažādu fizisko un tehnisko īpašību, dažādu tirdzniecības kanālu, pielietojuma, patērētāju uztveres un atšķirīgu importa tendenču dēļ. Visbeidzot, vairāki importētāji ierosinājuši acīmredzami savstarpēji pretrunīgas EVA definīcijas. Tāpēc šis priekšlikums par STAF definīciju tika noraidīts. |
| --- | --- |

(18)

Atbildot uz šiem iesniegumiem, būtu jāuzsver, ka EVA liešanas procesa izmantošana acīmredzami neatšķir gatavo izstrādājumu no attiecīgā ražojuma. Bez tam ir izskaidrots, ka EVA zoļu liešanai izmantojamais paņēmiens ir pielietojams arī tādu apavu ražošanai, kas nepārprotami nav pieskaitāmi STAF. Turklāt nav sniegti nekādi pierādījumi tam, ka atšķirības nebūtu atbilstīgas dažādu fizisko un tehnisko īpašību, dažādu tirdzniecības kanālu, pielietojuma, patērētāju uztveres un atšķirīgu importa tendenču dēļ. Visbeidzot, vairāki importētāji ierosinājuši acīmredzami savstarpēji pretrunīgas EVA definīcijas. Tāpēc šis priekšlikums par STAF definīciju tika noraidīts.

| (19) | Tādējādi tiek apstiprināta STAF izslēgšana no attiecīgā ražojuma definīcijas pagaidu regulā. Turklāt STAF minimālā vērtība būtu jāpazemina no 9,00 EUR līdz 7,50 EUR. Tā kā šajā sakarā nebija citu atsauksmju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. līdz 19. apsvēruma secinājumi par STAF. Tāpēc STAF, kuru minimālā vērtība, kas nav zemāka par 7,50 EUR, tiek galīgi izslēgti no procedūras. |
| --- | --- |

(19)

Tādējādi tiek apstiprināta STAF izslēgšana no attiecīgā ražojuma definīcijas pagaidu regulā. Turklāt STAF minimālā vērtība būtu jāpazemina no 9,00 EUR līdz 7,50 EUR. Tā kā šajā sakarā nebija citu atsauksmju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 13. līdz 19. apsvēruma secinājumi par STAF. Tāpēc STAF, kuru minimālā vērtība, kas nav zemāka par 7,50 EUR, tiek galīgi izslēgti no procedūras.

1.2.   Bērnu apavi

| (20) | Bērnu apaviem, t.i., apaviem ar starpzoli, kuras garums nepārsniedz 24 cm, un ar apvienotu zoli un papēdi, kura augstums ir 3 cm vai zemāks, kas attiecas uz KN kodu ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 91, ex 6403 59 31, ex 6403 59 91, ex 6403 91 11, ex 6403 91 91, ex 6403 99 31, 6403 99 91 un ex 6405 10 00, netika noteikti antidempinga pagaidu pasākumi, jo pagaidu atzinumā šādi pasākumi nav pamatoti ar Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(20)

Bērnu apaviem, t.i., apaviem ar starpzoli, kuras garums nepārsniedz 24 cm, un ar apvienotu zoli un papēdi, kura augstums ir 3 cm vai zemāks, kas attiecas uz KN kodu ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 91, ex 6403 59 31, ex 6403 59 91, ex 6403 91 11, ex 6403 91 91, ex 6403 99 31, 6403 99 91 un ex 6405 10 00, netika noteikti antidempinga pagaidu pasākumi, jo pagaidu atzinumā šādi pasākumi nav pamatoti ar Kopienas interesēm.

| (21) | Pagaidu regulas 28. līdz 31. apsvērumā nav galīgu secinājumu par to, vai bērnu apavi ir vai nav jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā, un tādu secinājumu nav arī patlaban. Lai gan ir vairāki vērā ņemami argumenti par bērnu apavu izslēgšanu no attiecīgā ražojuma izmeklēšanas jomas, izmeklēšanas pašreizējā posmā šie argumenti neļauj izdarīt galīgu secinājumu. Tādēļ Komisija pagaidām nolēmusi bērnu apavus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākās izmeklēšanas un apsvērumu nobeiguma posmam. |
| --- | --- |

(21)

Pagaidu regulas 28. līdz 31. apsvērumā nav galīgu secinājumu par to, vai bērnu apavi ir vai nav jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā, un tādu secinājumu nav arī patlaban. Lai gan ir vairāki vērā ņemami argumenti par bērnu apavu izslēgšanu no attiecīgā ražojuma izmeklēšanas jomas, izmeklēšanas pašreizējā posmā šie argumenti neļauj izdarīt galīgu secinājumu. Tādēļ Komisija pagaidām nolēmusi bērnu apavus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākās izmeklēšanas un apsvērumu nobeiguma posmam.

| (22) | Pēc pagaidu atzinumu izpaušanas dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka bērnu apavi būtu jāizslēdz no ražojumu izmeklēšanas jomas. Šīs prasības pamatoja ar pieņēmumiem, ka pagaidu regulas 30. un 31. apsvērumā minēto modelēšanas, dizaina, pārdošanas kanālu un klientu apkalpošanas īpatnību dēļ bērnu apavi ir acīmredzami atšķirīgi no citu veidu apaviem, kas ietilpst pašreizējās izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

(22)

Pēc pagaidu atzinumu izpaušanas dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka bērnu apavi būtu jāizslēdz no ražojumu izmeklēšanas jomas. Šīs prasības pamatoja ar pieņēmumiem, ka pagaidu regulas 30. un 31. apsvērumā minēto modelēšanas, dizaina, pārdošanas kanālu un klientu apkalpošanas īpatnību dēļ bērnu apavi ir acīmredzami atšķirīgi no citu veidu apaviem, kas ietilpst pašreizējās izmeklēšanas jomā.

| (23) | Tomēr šādas prasības netika uzskatītas par pietiekamu pamatojumu bērnu apavu izslēgšanai no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo tiem nav pietiekamu pierādījumu, kas liecina, ka šajā izmeklēšanā varētu noteikt skaidru sadalījumu, pēc kura atšķirtu bērnu apavus no citu veidu apaviem izmeklēšanas jomā. Faktiski tika konstatēts tieši pretējais, proti, bērnu apaviem un attiecīgajam ražojumam būtiskākās fiziskās un tehniskās īpašības ir kopīgas – tiem ir ādas virsa un dažāda veida zoles pēdas aizsardzībai – un tie ir daudz svarīgāki nekā attiecīgās atšķirības (t.i., galvenokārt izmērs). Turklāt noskaidrojies, ka modelēšana, dizains, pārdošanas kanāli un klientu apkalpošana būtiski neatšķiras no citu veidu apaviem, par kuriem veic izmeklēšanu. Pat fakts, ka bērnu apavi veido attiecīgā ražojuma jomas noteiktu apakšgrupu, nav pietiekams pamats to izslēgšanai no ražojumu jomas. Patiešām tika konstatēts, ka starp bērnu apaviem un attiecīgo ražojumu nav skaidri novelkama robežlīnija, gluži otrādi, saistībā ar attiecīgā ražojuma definīciju ir diezgan liela pārklāšanās, jo īpaši jautājumā par to, ka tie abi paredzēti cilvēka pēdu apaušanai un aizsardzībai, un galvenokārt paredzēti staigāšanai. |
| --- | --- |

(23)

Tomēr šādas prasības netika uzskatītas par pietiekamu pamatojumu bērnu apavu izslēgšanai no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo tiem nav pietiekamu pierādījumu, kas liecina, ka šajā izmeklēšanā varētu noteikt skaidru sadalījumu, pēc kura atšķirtu bērnu apavus no citu veidu apaviem izmeklēšanas jomā. Faktiski tika konstatēts tieši pretējais, proti, bērnu apaviem un attiecīgajam ražojumam būtiskākās fiziskās un tehniskās īpašības ir kopīgas – tiem ir ādas virsa un dažāda veida zoles pēdas aizsardzībai – un tie ir daudz svarīgāki nekā attiecīgās atšķirības (t.i., galvenokārt izmērs). Turklāt noskaidrojies, ka modelēšana, dizains, pārdošanas kanāli un klientu apkalpošana būtiski neatšķiras no citu veidu apaviem, par kuriem veic izmeklēšanu. Pat fakts, ka bērnu apavi veido attiecīgā ražojuma jomas noteiktu apakšgrupu, nav pietiekams pamats to izslēgšanai no ražojumu jomas. Patiešām tika konstatēts, ka starp bērnu apaviem un attiecīgo ražojumu nav skaidri novelkama robežlīnija, gluži otrādi, saistībā ar attiecīgā ražojuma definīciju ir diezgan liela pārklāšanās, jo īpaši jautājumā par to, ka tie abi paredzēti cilvēka pēdu apaušanai un aizsardzībai, un galvenokārt paredzēti staigāšanai.

| (24) | Atbildot uz pagaidu regulas atzinumiem, Kopienas ražošanas nozare pieprasīja, ka bērnu apaviem vajadzētu būt attiecīgā ražojuma daļai. Tika iesniegti konkrēti pierādījumi, kas apliecina, ka Kopienā joprojām būtiska ir bērnu apavu ražošana. |
| --- | --- |

(24)

Atbildot uz pagaidu regulas atzinumiem, Kopienas ražošanas nozare pieprasīja, ka bērnu apaviem vajadzētu būt attiecīgā ražojuma daļai. Tika iesniegti konkrēti pierādījumi, kas apliecina, ka Kopienā joprojām būtiska ir bērnu apavu ražošana.

| (25) | Kopienas ražošanas nozares iesniegums tikai apstiprina galīgos atzinumus. Tāpēc nobeigumā tika secināts, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā. |
| --- | --- |

(25)

Kopienas ražošanas nozares iesniegums tikai apstiprina galīgos atzinumus. Tāpēc nobeigumā tika secināts, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā.

1.3.   Citi pieprasījumi par izslēgšanu

| (26) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka daži citi apavu veidi, uz kuriem attiecas minētie KN kodi, ir pārlieku atšķirīgi, īpaši pielietojuma ziņā, lai tos pieskaitītu vienai un tai pašai ražojumu kategorijai. Turpmāk tiek analizēti šie apgalvojumi. |
| --- | --- |

(26)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka daži citi apavu veidi, uz kuriem attiecas minētie KN kodi, ir pārlieku atšķirīgi, īpaši pielietojuma ziņā, lai tos pieskaitītu vienai un tai pašai ražojumu kategorijai. Turpmāk tiek analizēti šie apgalvojumi.

i)   “pārgājienu”, “kalnā kāpšanas” un citi āra apavi

| (27) | Kombinētās nomenklatūras izpratnē “pārgājienu”, “kalnā kāpšanas” un citi āra apavi (“pārgājienu apavi”) netiek uzskatīti par sporta nodarbībām paredzētiem apaviem, un tāpēc uz šiem apavu veidiem neattiecas STAF definīcija, kā norādīts pagaidu regulas 13. apsvērumā. Tomēr dažas puses pieprasīja šo ražojumu izslēgt no procedūras jomas, jo: i) šādi pārgājienu apavi tehnisko īpašību ziņā uzskatāmi par ļoti līdzīgiem STAF, ii) pārgājienu apavi ir atšķirīgi no citiem apavu veidiem tirdzniecības kanālu un pircēju uztveres ziņā un iii) lielāku nodokļu noteikšanai par pārgājienu apaviem varētu būt nelabvēlīga ietekme uz šo īpašo tirgu. |
| --- | --- |

(27)

Kombinētās nomenklatūras izpratnē “pārgājienu”, “kalnā kāpšanas” un citi āra apavi (“pārgājienu apavi”) netiek uzskatīti par sporta nodarbībām paredzētiem apaviem, un tāpēc uz šiem apavu veidiem neattiecas STAF definīcija, kā norādīts pagaidu regulas 13. apsvērumā. Tomēr dažas puses pieprasīja šo ražojumu izslēgt no procedūras jomas, jo: i) šādi pārgājienu apavi tehnisko īpašību ziņā uzskatāmi par ļoti līdzīgiem STAF, ii) pārgājienu apavi ir atšķirīgi no citiem apavu veidiem tirdzniecības kanālu un pircēju uztveres ziņā un iii) lielāku nodokļu noteikšanai par pārgājienu apaviem varētu būt nelabvēlīga ietekme uz šo īpašo tirgu.

| (28) | Netika iesniegti nekādi papildu pierādījumi, kas apliecina ar pārgājienu apaviem saistītus īpašus tehniskus jautājumus un īpašības, lai mainītu secinājumu pagaidu regulas 34. apsvērumā, kurā noteikts, ka, lai gan dažādiem apavu veidiem, piemēram, pārgājienu apaviem, var būt dažas papildu atšķirīgas īpatnības, to pamatīpašības tomēr ir vienādas. Turklāt tika konstatēts, ka “pārgājienu apavus” plaši ražo Kopienā un nevar noteikt precīzu atšķirību starp importa un Kopienas ražojuma “pārgājienu apaviem”. Tas arī apstiprināts ar lēmumu par tāda paša veida apavu iekļaušanu ražojumu jomā, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2155/97 (4). Lai gan pārgājienu apaviem dažkārt var būt kādas īpatnības, tomēr galvenās fiziskās un tehniskās īpašības tiem ir tādas pašas kā pārējiem ražojumu jomā iekļautajiem apaviem. Turklāt attiecībā uz to pielietojumu un patērētāju uztveri tika konstatēts, ka tie ievērojami pārklājas ar citu veidu apaviem, uz kuriem attiecas ražojumu definīcija. Attiecīgi jāatzīst, ka par “pārgājienu apaviem” būtu joprojām jāveic izmeklēšana. |
| --- | --- |

(28)

Netika iesniegti nekādi papildu pierādījumi, kas apliecina ar pārgājienu apaviem saistītus īpašus tehniskus jautājumus un īpašības, lai mainītu secinājumu pagaidu regulas 34. apsvērumā, kurā noteikts, ka, lai gan dažādiem apavu veidiem, piemēram, pārgājienu apaviem, var būt dažas papildu atšķirīgas īpatnības, to pamatīpašības tomēr ir vienādas. Turklāt tika konstatēts, ka “pārgājienu apavus” plaši ražo Kopienā un nevar noteikt precīzu atšķirību starp importa un Kopienas ražojuma “pārgājienu apaviem”. Tas arī apstiprināts ar lēmumu par tāda paša veida apavu iekļaušanu ražojumu jomā, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 2155/97 (4). Lai gan pārgājienu apaviem dažkārt var būt kādas īpatnības, tomēr galvenās fiziskās un tehniskās īpašības tiem ir tādas pašas kā pārējiem ražojumu jomā iekļautajiem apaviem. Turklāt attiecībā uz to pielietojumu un patērētāju uztveri tika konstatēts, ka tie ievērojami pārklājas ar citu veidu apaviem, uz kuriem attiecas ražojumu definīcija. Attiecīgi jāatzīst, ka par “pārgājienu apaviem” būtu joprojām jāveic izmeklēšana.

ii)   apavi ar mehanoterapeitisku pielietojumu

| (29) | Viens importētājs pieprasīja izslēgt dažus apavus ar mehanoterapeitisku pielietojumu. Lai gan pašreiz šis ražojums klasificēts ar KN kodu 6403 99 93, 6403 99 96 un 6403 99 98, tika apgalvots, ka šāda veida apavi būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas, jo tiem esot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības, dažādi tirdzniecības kanāli un par tiem, kā par sertificētiem medicīnas ražojumiem, ko atļauts pārdot kā medicīniskas ierīces mehanoterapeitiskiem pielietojumiem, ir arī atšķirīga pircēju uztvere. |
| --- | --- |

(29)

Viens importētājs pieprasīja izslēgt dažus apavus ar mehanoterapeitisku pielietojumu. Lai gan pašreiz šis ražojums klasificēts ar KN kodu 6403 99 93, 6403 99 96 un 6403 99 98, tika apgalvots, ka šāda veida apavi būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas, jo tiem esot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības, dažādi tirdzniecības kanāli un par tiem, kā par sertificētiem medicīnas ražojumiem, ko atļauts pārdot kā medicīniskas ierīces mehanoterapeitiskiem pielietojumiem, ir arī atšķirīga pircēju uztvere.

| (30) | Konstatēts, ka šāda veida apavi būtu jāuzskata par attiecīgā ražojuma daļu. Lai gan tiem ir atšķirīga ražošanas tehnoloģija un pielietojums un tos var izmantot medicīniskiem nolūkiem, šīs ražojuma raksturīgās īpatnības acīmredzami un strukturāli neatšķiras no attiecīgā ražojuma. Tas īpaši skaidri redzams tāpēc, ka šā veida apavus patērētāji iegādājas nevis īpašu medicīnisku apsvērumu dēļ, bet gan tāpēc, ka tie ir ērti, un šis fakts pat apliecināts importētāja iesniegtajā prasībā. |
| --- | --- |

(30)

Konstatēts, ka šāda veida apavi būtu jāuzskata par attiecīgā ražojuma daļu. Lai gan tiem ir atšķirīga ražošanas tehnoloģija un pielietojums un tos var izmantot medicīniskiem nolūkiem, šīs ražojuma raksturīgās īpatnības acīmredzami un strukturāli neatšķiras no attiecīgā ražojuma. Tas īpaši skaidri redzams tāpēc, ka šā veida apavus patērētāji iegādājas nevis īpašu medicīnisku apsvērumu dēļ, bet gan tāpēc, ka tie ir ērti, un šis fakts pat apliecināts importētāja iesniegtajā prasībā.

| (31) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ tiek atzīts, ka būtu jānoraida prasība izslēgt apavus ar mehanoterapeitisku pielietojumu. |
| --- | --- |

(31)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ tiek atzīts, ka būtu jānoraida prasība izslēgt apavus ar mehanoterapeitisku pielietojumu.

iii)   EVA pludmales sandales

| (32) | EVA pludmales sandales (EBS) ir apavi, kuru virsā ir tikai ādas materiāla sloksnes, un šī virsa abās pusēs piestiprināta biezai viegla materiāla zolei, kas izgatavota no EVA kombinācijā ar citiem materiāliem. Dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka šāds ražojums būtu jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas jomas, jo tam ir ļoti specifiskas un atšķirīgas galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, pēc kurām tās viegli atpazīstamas kā pludmales sandales, un tāpēc ražojumam ir atšķirīgs tiešais lietojums, un patērētāji to uztver citādi nekā pārējos apavus, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija. Turklāt tika apgalvots, ka Eiropā ir pilnīgi izzudusi EBS ražošanas tehnoloģija. |
| --- | --- |

(32)

EVA pludmales sandales (EBS) ir apavi, kuru virsā ir tikai ādas materiāla sloksnes, un šī virsa abās pusēs piestiprināta biezai viegla materiāla zolei, kas izgatavota no EVA kombinācijā ar citiem materiāliem. Dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka šāds ražojums būtu jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas jomas, jo tam ir ļoti specifiskas un atšķirīgas galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, pēc kurām tās viegli atpazīstamas kā pludmales sandales, un tāpēc ražojumam ir atšķirīgs tiešais lietojums, un patērētāji to uztver citādi nekā pārējos apavus, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija. Turklāt tika apgalvots, ka Eiropā ir pilnīgi izzudusi EBS ražošanas tehnoloģija.

| (33) | Šajā sakarībā tika konstatēts, ka, lai gan EBS dažkārt var būt kādas īpatnības, tomēr galvenās fiziskās un tehniskās īpašības tiem ir tādas pašas kā pārējiem ražojumu jomā iekļautajiem apaviem. Turklāt attiecībā uz to pielietojumu un patērētāju uztveri tika arī konstatēts, ka tās ievērojami pārklājas ar citu veidu apaviem, uz kuriem attiecas ražojumu definīcija, piemēram, apaviem ar siksniņām un koka tupelēm. Bez tam konstatēts, ka tirdzniecības kanāli, tirdzniecība, mode u.c., ir tādi paši kā citiem apaviem, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iesniegusi pierādījumus, kas apliecina, ka EBS ražošanas apjoms ES joprojām ir visai ievērojams. Attiecīgi tika atzīts, ka šī prasība par izslēgšanu būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(33)

Šajā sakarībā tika konstatēts, ka, lai gan EBS dažkārt var būt kādas īpatnības, tomēr galvenās fiziskās un tehniskās īpašības tiem ir tādas pašas kā pārējiem ražojumu jomā iekļautajiem apaviem. Turklāt attiecībā uz to pielietojumu un patērētāju uztveri tika arī konstatēts, ka tās ievērojami pārklājas ar citu veidu apaviem, uz kuriem attiecas ražojumu definīcija, piemēram, apaviem ar siksniņām un koka tupelēm. Bez tam konstatēts, ka tirdzniecības kanāli, tirdzniecība, mode u.c., ir tādi paši kā citiem apaviem, uz kuriem attiecas ražojuma definīcija. Turklāt Kopienas ražošanas nozare iesniegusi pierādījumus, kas apliecina, ka EBS ražošanas apjoms ES joprojām ir visai ievērojams. Attiecīgi tika atzīts, ka šī prasība par izslēgšanu būtu jānoraida.

iv)   cūkādas apavi

| (34) | Viena ieinteresētā puse pieprasīja no izmeklēšanas jomas izslēgt apavus ar cūkādas virsu kvalitātes un cenas atšķirību dēļ un tāpēc, ka EK šāda veida apavu virsas neražojot. |
| --- | --- |

(34)

Viena ieinteresētā puse pieprasīja no izmeklēšanas jomas izslēgt apavus ar cūkādas virsu kvalitātes un cenas atšķirību dēļ un tāpēc, ka EK šāda veida apavu virsas neražojot.

| (35) | Tomēr nav iespējams skaidri nošķirt importa cūkādas apavus no Kopienā ražotajiem, jo tiem abiem ir vienādas gan galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, gan to lietojums. Turklāt pierādīts, ka tiem kopumā ir vieni un tie paši tirdzniecības kanāli, un par to liecina arī fakts, ka patērētāji cūkādas apavus neuztver atšķirīgi. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(35)

Tomēr nav iespējams skaidri nošķirt importa cūkādas apavus no Kopienā ražotajiem, jo tiem abiem ir vienādas gan galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, gan to lietojums. Turklāt pierādīts, ka tiem kopumā ir vieni un tie paši tirdzniecības kanāli, un par to liecina arī fakts, ka patērētāji cūkādas apavus neuztver atšķirīgi. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

v)   pēc patentētas tehnoloģijas ražoti apavi

| (36) | Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka daži pēc patentētām tehnoloģijām, t.i., ar īpašu triecienu amortizējošu papēdi, elastīgu starpzoli un ar apavu elastību paaugstinošu tehnoloģiju izmantošanu ražotu apavu veidi būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. |
| --- | --- |

(36)

Viena ieinteresētā puse apgalvoja, ka daži pēc patentētām tehnoloģijām, t.i., ar īpašu triecienu amortizējošu papēdi, elastīgu starpzoli un ar apavu elastību paaugstinošu tehnoloģiju izmantošanu ražotu apavu veidi būtu jāizslēdz no izmeklēšanas jomas.

| (37) | Tomēr, salīdzinot šāda veida apavus ar attiecīgo ražojumu, nav iespējams skaidri nodalīt, kas atšķir to galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, un šāda veida apavu un attiecīgā ražojuma lietojumus. Kaut arī tiek atzīts, ka ar patentētām tehnoloģijām var uzlabot to ērtumu, bet tās būtiski nemaina parastam lietojumam paredzētu apavu īpašības. Turklāt fakts, ka kāda tehnoloģija ir patentēta, nav pietiekams pamatojums izslēgšanai no ražojuma jomas. Tāpēc, lai gan tiek atzīts, ka šim ražojumam var būt īpašas iezīmes, taču tas konkurē ar EK ražojumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr, salīdzinot šāda veida apavus ar attiecīgo ražojumu, nav iespējams skaidri nodalīt, kas atšķir to galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, un šāda veida apavu un attiecīgā ražojuma lietojumus. Kaut arī tiek atzīts, ka ar patentētām tehnoloģijām var uzlabot to ērtumu, bet tās būtiski nemaina parastam lietojumam paredzētu apavu īpašības. Turklāt fakts, ka kāda tehnoloģija ir patentēta, nav pietiekams pamatojums izslēgšanai no ražojuma jomas. Tāpēc, lai gan tiek atzīts, ka šim ražojumam var būt īpašas iezīmes, taču tas konkurē ar EK ražojumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

vi)   parastie sporta apavi, kuru ražošanai neizmanto speciālas tehnoloģijas (non-STAF)

| (38) | Dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka no izmeklēšanas jāizslēdz visu veidu sporta apavi, un tādējādi ne tikai STAF un sporta apavi, kas noteikti Kombinētās nomenklatūras 64. nodaļas 1. piezīmes apakšpozīcijā. Šiem apgalvojumiem ir tāds pats pamatojums kā prasībai izslēgt STAF un paziņojumam par dažu veidu parasto sporta apavu trūkumu EK tirgū, ja šie apavu veidi netiks izslēgti. Pēdējais apgalvojums netika pamatots ar konkrētiem pierādījumiem. Tādējādi netika sniegta nekāda jauna pārliecinoša informācija, lai mainītu secinājumu pagaidu regulas 27. apsvērumā par pārējiem non-STAF apavu veidiem. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(38)

Dažas ieinteresētās puses pieprasīja, ka no izmeklēšanas jāizslēdz visu veidu sporta apavi, un tādējādi ne tikai STAF un sporta apavi, kas noteikti Kombinētās nomenklatūras 64. nodaļas 1. piezīmes apakšpozīcijā. Šiem apgalvojumiem ir tāds pats pamatojums kā prasībai izslēgt STAF un paziņojumam par dažu veidu parasto sporta apavu trūkumu EK tirgū, ja šie apavu veidi netiks izslēgti. Pēdējais apgalvojums netika pamatots ar konkrētiem pierādījumiem. Tādējādi netika sniegta nekāda jauna pārliecinoša informācija, lai mainītu secinājumu pagaidu regulas 27. apsvērumā par pārējiem non-STAF apavu veidiem. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

1.4.   Secinājums

| (39) | Tāpēc pagaidu secinājumi, kas grozīti, kā iepriekš minēts B sadaļas 1.1. punktā, ir galīgi apstiprināti. Var secināt, ka šajā procedūrā saskaņā ar konsekvento Kopienas praksi uzskata, ka visi atbilstīgā ražojumu veidi ir viens ražojums. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc pagaidu secinājumi, kas grozīti, kā iepriekš minēts B sadaļas 1.1. punktā, ir galīgi apstiprināti. Var secināt, ka šajā procedūrā saskaņā ar konsekvento Kopienas praksi uzskata, ka visi atbilstīgā ražojumu veidi ir viens ražojums.

2.   LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (40) | Tā kā par līdzīgiem ražojumiem netika saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts saturs un pagaidu secinājumi. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā par līdzīgiem ražojumiem netika saņemtas nekādas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts saturs un pagaidu secinājumi.

| (41) | Ņemot vērā iepriekš minēto, sniegts galīgs secinājums, ka saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu attiecīgais ražojums un visi atbilstīgie apavu veidi, kuriem ir ādas virsa, kas tiek ražoti un pārdoti analogā valstī Brazīlijā, kā arī apavi, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā iepriekš minēto, sniegts galīgs secinājums, ka saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu attiecīgais ražojums un visi atbilstīgie apavu veidi, kuriem ir ādas virsa, kas tiek ražoti un pārdoti analogā valstī Brazīlijā, kā arī apavi, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgi.

C.   IZLASES METODE

1.   ĶTR UN VJETNAMAS RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PĀRBAUDE IZLASES VEIDĀ

| (42) | Dažas ieinteresētās puses iebilda, ka, izslēdzot STAF un bērnu apavus, izlase nav reprezentatīva. |
| --- | --- |

(42)

Dažas ieinteresētās puses iebilda, ka, izslēdzot STAF un bērnu apavus, izlase nav reprezentatīva.

| (43) | Pagaidu regulas 61. apsvērumā minēts, ka STAF ražojumu neiekļaušanai nav būtiskas ietekmes uz izlases reprezentativitāti. Attiecībā uz bērnu apaviem, ņemot vērā lēmumu par šo veidu apavu iekļaušanu izmeklēšanas jomā, šim argumentam nav pamata. |
| --- | --- |

(43)

Pagaidu regulas 61. apsvērumā minēts, ka STAF ražojumu neiekļaušanai nav būtiskas ietekmes uz izlases reprezentativitāti. Attiecībā uz bērnu apaviem, ņemot vērā lēmumu par šo veidu apavu iekļaušanu izmeklēšanas jomā, šim argumentam nav pamata.

| (44) | Tika izteiktas atsauksmes par izlases procentuālo attiecību, kas noteikta, ņemot vērā pagaidu pasākumus. Šīs atsauksmes tika ņemtas vērā. Arī attiecībā uz bērnu apaviem tika noteikts, ka atlasē iekļautie uzņēmumi veidoja attiecīgi vairāk nekā 12 % un vairāk nekā 15 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu no Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās ar izmeklēšanu. Tāpēc izlase ir nepārprotami reprezentatīva. Ir sniegta arī atsauce uz argumentiem, kas izklāstīti 56. apsvērumā. |
| --- | --- |

(44)

Tika izteiktas atsauksmes par izlases procentuālo attiecību, kas noteikta, ņemot vērā pagaidu pasākumus. Šīs atsauksmes tika ņemtas vērā. Arī attiecībā uz bērnu apaviem tika noteikts, ka atlasē iekļautie uzņēmumi veidoja attiecīgi vairāk nekā 12 % un vairāk nekā 15 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu no Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās ar izmeklēšanu. Tāpēc izlase ir nepārprotami reprezentatīva. Ir sniegta arī atsauce uz argumentiem, kas izklāstīti 56. apsvērumā.

| (45) | Tika arī apgalvots, ka atlases veikšana neatbilst PTO Antidempinga nolīgumam (ADN), jo vairāki lieli eksportētāji tajā iekļauti tādu uzņēmumu vietā, kuru pārdošanas apjoms iekšējā tirgū ir relatīvi liels, bet to eksporta apjoms EK ir neliels, vai tie neeksportē uz ES. |
| --- | --- |

(45)

Tika arī apgalvots, ka atlases veikšana neatbilst PTO Antidempinga nolīgumam (ADN), jo vairāki lieli eksportētāji tajā iekļauti tādu uzņēmumu vietā, kuru pārdošanas apjoms iekšējā tirgū ir relatīvi liels, bet to eksporta apjoms EK ir neliels, vai tie neeksportē uz ES.

| (46) | Pagaidu regulas 60. apsvērumā izskaidrots, ka izmantotā metodoloģija nodrošina, lai izlase būtu iespējami reprezentatīva, un tajā tiktu iekļauts lielākais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko noteiktajā laikā varētu pietiekami droši izmeklēt, kā arī daži uzņēmumi ar reprezentatīviem pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū. Ja daļa atlasīto eksportējošo ražotāju kvalificējas tirgus ekonomikas režīmam (TER), uz šā pamata var aprēķināt normālo vērtību. Atlase netika veikta pretrunā PTO noteikumiem vai pamatregulas 17. pantam, saskaņā ar kuru izlasei jābūt statistiski derīgai vai tajā jāiekļauj lielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjoms, ko noteiktajā laikā varētu pietiekami pamatoti izmeklēt. Tāpēc kā atlases kritēriju iepriekš minētajos noteikumos atļauts izmantot eksporta un/vai pārdošanas apjomu iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(46)

Pagaidu regulas 60. apsvērumā izskaidrots, ka izmantotā metodoloģija nodrošina, lai izlase būtu iespējami reprezentatīva, un tajā tiktu iekļauts lielākais reprezentatīvais eksporta apjoms, ko noteiktajā laikā varētu pietiekami droši izmeklēt, kā arī daži uzņēmumi ar reprezentatīviem pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū. Ja daļa atlasīto eksportējošo ražotāju kvalificējas tirgus ekonomikas režīmam (TER), uz šā pamata var aprēķināt normālo vērtību. Atlase netika veikta pretrunā PTO noteikumiem vai pamatregulas 17. pantam, saskaņā ar kuru izlasei jābūt statistiski derīgai vai tajā jāiekļauj lielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjoms, ko noteiktajā laikā varētu pietiekami pamatoti izmeklēt. Tāpēc kā atlases kritēriju iepriekš minētajos noteikumos atļauts izmantot eksporta un/vai pārdošanas apjomu iekšējā tirgū.

| (47) | Turklāt jāņem vērā skaidrojums pagaidu regulas 57. un 58. apsvērumā par to, ka attiecīgo valstu iestādes ir pilnībā piekritušas veiktajai atlasei. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt jāņem vērā skaidrojums pagaidu regulas 57. un 58. apsvērumā par to, ka attiecīgo valstu iestādes ir pilnībā piekritušas veiktajai atlasei.

| (48) | Dažas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka piekrišana par ĶTR uzņēmumu izlases sastāvu būtu jāprasa Honkongas un Taivānas iestādēm, ņemot vērā, ka Ķīnas ražotāju uzņēmumu lielākā daļa pieder šo valstu akcionāriem. Tāpēc pusēm šajās valstīs izmeklēšana varēja radīt bažas. |
| --- | --- |

(48)

Dažas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka piekrišana par ĶTR uzņēmumu izlases sastāvu būtu jāprasa Honkongas un Taivānas iestādēm, ņemot vērā, ka Ķīnas ražotāju uzņēmumu lielākā daļa pieder šo valstu akcionāriem. Tāpēc pusēm šajās valstīs izmeklēšana varēja radīt bažas.

| (49) | Šis arguments bija jānoraida. Konsekventā Kopienas prakse ir censties panākt vienošanos ar eksportētājvalsts iestādēm un/vai ražotāju apvienībām, ja antidempinga procedūrās tiek izmantota pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā attiecīgo valstu iestādes cieši sadarbojās ar valstu ražotāju apvienībām. Šajā procedūrā eksportētājvalstis ir ĶTR un Vjetnama. Tāpēc tika prasīta šo valstu iestāžu piekrišana jautājumā par veikto izlasi, un tā tika saņemta. |
| --- | --- |

(49)

Šis arguments bija jānoraida. Konsekventā Kopienas prakse ir censties panākt vienošanos ar eksportētājvalsts iestādēm un/vai ražotāju apvienībām, ja antidempinga procedūrās tiek izmantota pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu. Turklāt šajā konkrētajā gadījumā attiecīgo valstu iestādes cieši sadarbojās ar valstu ražotāju apvienībām. Šajā procedūrā eksportētājvalstis ir ĶTR un Vjetnama. Tāpēc tika prasīta šo valstu iestāžu piekrišana jautājumā par veikto izlasi, un tā tika saņemta.

| (50) | Viens izlasē neiekļauts ražotājs eksportētājs no Vjetnamas savās atsauksmēs atkārtoti uzsvēris, ka tāpēc vien, ka pienācīgi aizpildījis antidempinga anketu, viņam būtu jāgūst priekšrocības, ko nodrošina atsevišķa pārbaude. Tomēr fakts, ka izlasē neiekļauta puse iesniedz aizpildītu antidempinga anketu, automātiski nenodrošina atsevišķu pārbaudi. Pagaidu regulas 64. apsvērumā jau ir izskaidrots, ka, ņemot vērā līdz šim nepieredzēti liela apjoma izlasi, Komisija secinājusi, ka papildu ražotāju eksportētāju atsevišķas pārbaudes būtu pārmērīgs apgrūtinājums, kas neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(50)

Viens izlasē neiekļauts ražotājs eksportētājs no Vjetnamas savās atsauksmēs atkārtoti uzsvēris, ka tāpēc vien, ka pienācīgi aizpildījis antidempinga anketu, viņam būtu jāgūst priekšrocības, ko nodrošina atsevišķa pārbaude. Tomēr fakts, ka izlasē neiekļauta puse iesniedz aizpildītu antidempinga anketu, automātiski nenodrošina atsevišķu pārbaudi. Pagaidu regulas 64. apsvērumā jau ir izskaidrots, ka, ņemot vērā līdz šim nepieredzēti liela apjoma izlasi, Komisija secinājusi, ka papildu ražotāju eksportētāju atsevišķas pārbaudes būtu pārmērīgs apgrūtinājums, kas neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu.

| (51) | Visbeidzot, ieinteresētās puses apgalvoja, ka izlasē nav jāiekļauj reprezentatīvus pārdošanas apjomus iekšējā tirgū, jo neviens eksportētājs nekvalificējās tirgus ekonomikas režīmam (TER). Šis arguments tomēr uzskatāms par nepamatotu, jo lēmums par TER pieņemts pēc atlases. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, ieinteresētās puses apgalvoja, ka izlasē nav jāiekļauj reprezentatīvus pārdošanas apjomus iekšējā tirgū, jo neviens eksportētājs nekvalificējās tirgus ekonomikas režīmam (TER). Šis arguments tomēr uzskatāms par nepamatotu, jo lēmums par TER pieņemts pēc atlases.

| (52) | Tāpēc šo prasību noraidīja un, tā kā par šo jautājumā citas atsauksmes netika sniegtas, secināja, ka izlase bija reprezentatīva. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc šo prasību noraidīja un, tā kā par šo jautājumā citas atsauksmes netika sniegtas, secināja, ka izlase bija reprezentatīva.

2.   KOPIENAS RAŽOTĀJU PĀRBAUDE IZLASES VEIDĀ

| (53) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka tiek pārkāpti pamatregulas 17. panta noteikumi tādējādi, ka Kopienas ražotāju izlase nav reprezentatīva. Šis apgalvojums tiek pamatots ar faktu, ka izlasē iekļauti tikai desmit uzņēmumi, kuri pārstāv tikai 10 % no sūdzības iesniedzēju kopējā ražošanas apjoma un vēl mazāku daļu no visas Kopienas ražošanas apjoma, t.i., mazāk nekā 5 %, ņemot vērā, ka šajā lietā sūdzības iesniedzēju daļa Kopienas kopējā ražošanas apjomā nedaudz pārsniedz 40 %. Turklāt tiek apgalvots, ka dažas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tendences atšķiras no sūdzības iesniedzēju kopējām tendencēm, un tāpēc izlase nav reprezentatīva. |
| --- | --- |

(53)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka tiek pārkāpti pamatregulas 17. panta noteikumi tādējādi, ka Kopienas ražotāju izlase nav reprezentatīva. Šis apgalvojums tiek pamatots ar faktu, ka izlasē iekļauti tikai desmit uzņēmumi, kuri pārstāv tikai 10 % no sūdzības iesniedzēju kopējā ražošanas apjoma un vēl mazāku daļu no visas Kopienas ražošanas apjoma, t.i., mazāk nekā 5 %, ņemot vērā, ka šajā lietā sūdzības iesniedzēju daļa Kopienas kopējā ražošanas apjomā nedaudz pārsniedz 40 %. Turklāt tiek apgalvots, ka dažas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tendences atšķiras no sūdzības iesniedzēju kopējām tendencēm, un tāpēc izlase nav reprezentatīva.

| (54) | Arī importētāju asociācija ir apgalvojusi, ka Kopienas ražotāju izlase nav statistiski derīga, un tāpēc pārbaudes apmeklējumi tika veikti tikai pie pavisam nelielas daļas Kopienas ražotāju. |
| --- | --- |

(54)

Arī importētāju asociācija ir apgalvojusi, ka Kopienas ražotāju izlase nav statistiski derīga, un tāpēc pārbaudes apmeklējumi tika veikti tikai pie pavisam nelielas daļas Kopienas ražotāju.

| (55) | Šajā sakarībā jāņem vērā, ka pamatregulas 17. pantā ir noteikts, ka izmeklēšanu var veikt tikai ar statistiski derīgu izlasi, vai ar vislielāko pārstāvēto preču ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, kādu ir iespējams attiecīgi izpētīt atvēlētajā termiņā. |
| --- | --- |

(55)

Šajā sakarībā jāņem vērā, ka pamatregulas 17. pantā ir noteikts, ka izmeklēšanu var veikt tikai ar statistiski derīgu izlasi, vai ar vislielāko pārstāvēto preču ražošanas, pārdošanas vai eksporta apjomu, kādu ir iespējams attiecīgi izpētīt atvēlētajā termiņā.

| (56) | Šā noteikuma formulējumā nepārprotami nav norādīti kvantitatīvi lielumi vai slieksnis, pēc kura noteikt reprezentatīvo apjomu. Vienīgais norādījums ir tāds, ka šis apjoms būtu jāierobežo tādējādi, lai to būtu iespējams attiecīgi izpētīt izmeklēšanai atvēlētajā termiņā. |
| --- | --- |

(56)

Šā noteikuma formulējumā nepārprotami nav norādīti kvantitatīvi lielumi vai slieksnis, pēc kura noteikt reprezentatīvo apjomu. Vienīgais norādījums ir tāds, ka šis apjoms būtu jāierobežo tādējādi, lai to būtu iespējams attiecīgi izpētīt izmeklēšanai atvēlētajā termiņā.

| (57) | Konkrētā gadījuma īpatnību dēļ, t.i., tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, ir neizbēgami, ka izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv relatīvi nelielu daļu no Kopienas produkcijas kopējā apjoma. Pagaidu regulas 65. apsvērumā paskaidrots, ka Komisija atlasi veikusi, galvenokārt ņemot vērā ražošanas apjomu, ievērojot arī ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu un nodrošinot, ka izlase ir šajā aspektā reprezentatīva. Tomēr tik un tā bija jāierobežo izlasē iekļauto uzņēmumu skaits tiktāl, lai izmeklēšanu varētu pabeigt paredzētajā termiņā, t.i., šajā gadījumā līdz desmit uzņēmumiem. Ņemot vērā nozares sadrumstalotību un to, ka izlasē iekļauti lielākie uzņēmumi, uzņēmumu skaita palielināšana izlasē pavisam noteikti būtiski neietekmētu izlases proporcionalitāti salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas kopējo apjomu. Šajā sakarā jānorāda arī, ka pretēji dažu pušu paustajiem apgalvojumiem nekur nav noteikts juridiski saistošs pienākums izlasē iekļaut mazos un vidējos uzņēmumus attiecīgo EK tiesību aktu izpratnē, kā tas izriet no pamatregulas 17. panta 1. punkta formulējuma. |
| --- | --- |

(57)

Konkrētā gadījuma īpatnību dēļ, t.i., tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, ir neizbēgami, ka izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv relatīvi nelielu daļu no Kopienas produkcijas kopējā apjoma. Pagaidu regulas 65. apsvērumā paskaidrots, ka Komisija atlasi veikusi, galvenokārt ņemot vērā ražošanas apjomu, ievērojot arī ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu un nodrošinot, ka izlase ir šajā aspektā reprezentatīva. Tomēr tik un tā bija jāierobežo izlasē iekļauto uzņēmumu skaits tiktāl, lai izmeklēšanu varētu pabeigt paredzētajā termiņā, t.i., šajā gadījumā līdz desmit uzņēmumiem. Ņemot vērā nozares sadrumstalotību un to, ka izlasē iekļauti lielākie uzņēmumi, uzņēmumu skaita palielināšana izlasē pavisam noteikti būtiski neietekmētu izlases proporcionalitāti salīdzinājumā ar Kopienas ražošanas kopējo apjomu. Šajā sakarā jānorāda arī, ka pretēji dažu pušu paustajiem apgalvojumiem nekur nav noteikts juridiski saistošs pienākums izlasē iekļaut mazos un vidējos uzņēmumus attiecīgo EK tiesību aktu izpratnē, kā tas izriet no pamatregulas 17. panta 1. punkta formulējuma.

| (58) | Kā paskaidrots iepriekš, izlasei vajadzētu būt statistiski derīgai vai arī reprezentatīva apjoma pamatotai. Tā kā šoreiz izraudzījās otro metodi, tika noraidīts apgalvojums, ka izlase nav statistiski derīga. Tāpat arī fakts, ka dažas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju raksturīgās tendences atšķiras no sūdzības iesniedzējiem kopīgajām tendencēm, un ka pārbaudes apmeklējums veikts tikai pie nelielas Kopienas ražotāju daļas, nav juridiski pamatots arguments, lai apšaubītu izlases derīgumu. |
| --- | --- |

(58)

Kā paskaidrots iepriekš, izlasei vajadzētu būt statistiski derīgai vai arī reprezentatīva apjoma pamatotai. Tā kā šoreiz izraudzījās otro metodi, tika noraidīts apgalvojums, ka izlase nav statistiski derīga. Tāpat arī fakts, ka dažas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju raksturīgās tendences atšķiras no sūdzības iesniedzējiem kopīgajām tendencēm, un ka pārbaudes apmeklējums veikts tikai pie nelielas Kopienas ražotāju daļas, nav juridiski pamatots arguments, lai apšaubītu izlases derīgumu.

| (59) | Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ šīs dažādu pušu iesniegtās prasības tika noraidītas un ar šo tiek apstiprināta izlases juridiskā pamatotība, jo izlase ir reprezentatīva, un tā veikta pilnībā atbilstīgi pamatregulas 17. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

(59)

Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ šīs dažādu pušu iesniegtās prasības tika noraidītas un ar šo tiek apstiprināta izlases juridiskā pamatotība, jo izlase ir reprezentatīva, un tā veikta pilnībā atbilstīgi pamatregulas 17. panta noteikumiem.

D.   DEMPINGS

1.   TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER)

1.1.   Vispārīga piezīme

| (60) | Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisija individuāli katram izlasē neiekļautajam Ķīnas un Vjetnamas eksportētājam nav paziņojusi, kāpēc tiek uzskatīts, ka tiem nav tiesību uz TER. Tās pieprasījušas un šo prasību atkārtojušas pēc galīgā paziņojuma, ka Komisijai ir pienākums atsevišķi novērtēt visas iesniegtās TER prasības neatkarīgi no tā, vai eksportētājs tiek vai netiek iekļauts izlasē. Tās uzskata, ka izmantotā metodoloģija izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem ierobežo tiesības uz atsevišķu novērtējumu, un ir pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

(60)

Vairākas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisija individuāli katram izlasē neiekļautajam Ķīnas un Vjetnamas eksportētājam nav paziņojusi, kāpēc tiek uzskatīts, ka tiem nav tiesību uz TER. Tās pieprasījušas un šo prasību atkārtojušas pēc galīgā paziņojuma, ka Komisijai ir pienākums atsevišķi novērtēt visas iesniegtās TER prasības neatkarīgi no tā, vai eksportētājs tiek vai netiek iekļauts izlasē. Tās uzskata, ka izmantotā metodoloģija izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem ierobežo tiesības uz atsevišķu novērtējumu, un ir pamatregulas 2. panta 7. punkta b) un c) apakšpunkta pārkāpums.

| (61) | Tomēr tiek uzskatīts, ka spēkā esošais noteikums par atlasi (pamatregulas 17. pants) pilnībā iekļauj TER pieprasījušo uzņēmumu situāciju. Patiesībā neatkarīgi no tā, vai runa ir par tirgus ekonomikas valstīm vai valstīm ar pārejas ekonomiku, veicot atlasi, nenotiek atsevišķa vērtēšana, un par izlasi izdarītos secinājumus attiecina uz visiem eksportētājiem. Pamatregulas 17. pantā noteikta vispārīga metode rīcībai situācijās, kad veikt atsevišķas pārbaudes nav iespējams tāpēc, ka iesaistīts liels uzņēmumu skaits, t.i., reprezentatīvas izlases izmantošana. Nav iemeslu, kuru dēļ izlases metodi nevarētu izmantot situācijā, kad ir lielāks skaits iesaistīto uzņēmumu, kuri pieprasa TER/AR (atsevišķu režīmu). Līdzīgi kā visos citos izlases gadījumos, visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem aprēķina vidējo svērto vērtību, neatkarīgi no TER/AR novērtējumā dempinga starpības aprēķināšanai izmantotās metodoloģijas. Tādējādi TER/AR netraucē izmantot parastās izlases metodes. Atlases galvenais princips ir līdzsvarot administratīvās vajadzības, lai lietu varētu izmeklēt savlaicīgi un obligāti noteiktajos termiņos, veicot iespējami plašu atsevišķu analīzi. Visbeidzot, jāņem vērā, ka TER pieprasījumu skaits šajā gadījumā bija tik liels, ka pieprasījumus izskatīt atsevišķi – kā tas citkārt reizēm tika darīts – nav iespējams administratīvi. Tāpēc tika uzskatīts par pareizu uz visiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem vienādi attiecināt vidējo svērto starpību, kas aprēķināta visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, nešķirojot uzņēmumus pēc tā, vai viņi ir ieguvuši TER/AR, vai tas viņiem nav piešķirts. Tika arī apgalvots, ka dempinga aprēķins nav pietiekami ticams, jo tika izmantota TER prasību izlase. Šīs prasības bija jānoraida. Pirmkārt, tika veikta nevis TER prasību, bet gan ražotāju eksportētāju atlase. Otrkārt, noteikumi par atlases veikšanu ir paredzēti, lai tiktu nodrošināta pietiekami ticama dempinga esamības noteikšana gadījumā, ja ir daudz ražotāju eksportētāju. Treškārt, gadījumos, kad ražotāji eksportētāji iesniedza arī TER prasību, nav pamata secināt, ka parasti izmantotā izlases metode novestu pie nepietiekami ticama novērtējuma. Faktiski, iebildumi, ka tādēļ, ka (izlasē neiekļautie) ražotāji klasificējami kā TER vai ne-TER, šādu pārstāvju izlase per se ir nereprezentatīva, ir pretrunā ar pašu izlases metodi. Kā visās citās antidempinga izmeklēšanās, eksportētāju situācija nekad nav identiska. Starp ražotājiem var būt būtiskas atšķirības, un tomēr var piemērot izlases metodi. Ceturtkārt, uzņēmuma klasifikācija kā ne-TER nozīmē vienīgi to, ka normālo vērtību nevar noteikt pēc uzņēmuma datiem un ir jāizmanto uzticama alternatīva. Tomēr uzticamas alternatīvas izmantošana ir piemērojama citās svarīgās dempinga noteikšanas jomās, skatīt pamatregulas 2. panta 1. un 6. punktu. Piektkārt, izlases reprezentativitāti vēl skaidrāk uzsver tas, ka eksportētājvalstu valdība pati ierosināja lielāko daļu to uzņēmumu, kas tika iekļauti izlasē. Citiem vārdiem sakot, valstu valdības šo izlasi uzskatīja par reprezentatīvu attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(61)

Tomēr tiek uzskatīts, ka spēkā esošais noteikums par atlasi (pamatregulas 17. pants) pilnībā iekļauj TER pieprasījušo uzņēmumu situāciju. Patiesībā neatkarīgi no tā, vai runa ir par tirgus ekonomikas valstīm vai valstīm ar pārejas ekonomiku, veicot atlasi, nenotiek atsevišķa vērtēšana, un par izlasi izdarītos secinājumus attiecina uz visiem eksportētājiem. Pamatregulas 17. pantā noteikta vispārīga metode rīcībai situācijās, kad veikt atsevišķas pārbaudes nav iespējams tāpēc, ka iesaistīts liels uzņēmumu skaits, t.i., reprezentatīvas izlases izmantošana. Nav iemeslu, kuru dēļ izlases metodi nevarētu izmantot situācijā, kad ir lielāks skaits iesaistīto uzņēmumu, kuri pieprasa TER/AR (atsevišķu režīmu). Līdzīgi kā visos citos izlases gadījumos, visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem aprēķina vidējo svērto vērtību, neatkarīgi no TER/AR novērtējumā dempinga starpības aprēķināšanai izmantotās metodoloģijas. Tādējādi TER/AR netraucē izmantot parastās izlases metodes. Atlases galvenais princips ir līdzsvarot administratīvās vajadzības, lai lietu varētu izmeklēt savlaicīgi un obligāti noteiktajos termiņos, veicot iespējami plašu atsevišķu analīzi. Visbeidzot, jāņem vērā, ka TER pieprasījumu skaits šajā gadījumā bija tik liels, ka pieprasījumus izskatīt atsevišķi – kā tas citkārt reizēm tika darīts – nav iespējams administratīvi. Tāpēc tika uzskatīts par pareizu uz visiem izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem vienādi attiecināt vidējo svērto starpību, kas aprēķināta visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, nešķirojot uzņēmumus pēc tā, vai viņi ir ieguvuši TER/AR, vai tas viņiem nav piešķirts. Tika arī apgalvots, ka dempinga aprēķins nav pietiekami ticams, jo tika izmantota TER prasību izlase. Šīs prasības bija jānoraida. Pirmkārt, tika veikta nevis TER prasību, bet gan ražotāju eksportētāju atlase. Otrkārt, noteikumi par atlases veikšanu ir paredzēti, lai tiktu nodrošināta pietiekami ticama dempinga esamības noteikšana gadījumā, ja ir daudz ražotāju eksportētāju. Treškārt, gadījumos, kad ražotāji eksportētāji iesniedza arī TER prasību, nav pamata secināt, ka parasti izmantotā izlases metode novestu pie nepietiekami ticama novērtējuma. Faktiski, iebildumi, ka tādēļ, ka (izlasē neiekļautie) ražotāji klasificējami kā TER vai ne-TER, šādu pārstāvju izlase per se ir nereprezentatīva, ir pretrunā ar pašu izlases metodi. Kā visās citās antidempinga izmeklēšanās, eksportētāju situācija nekad nav identiska. Starp ražotājiem var būt būtiskas atšķirības, un tomēr var piemērot izlases metodi. Ceturtkārt, uzņēmuma klasifikācija kā ne-TER nozīmē vienīgi to, ka normālo vērtību nevar noteikt pēc uzņēmuma datiem un ir jāizmanto uzticama alternatīva. Tomēr uzticamas alternatīvas izmantošana ir piemērojama citās svarīgās dempinga noteikšanas jomās, skatīt pamatregulas 2. panta 1. un 6. punktu. Piektkārt, izlases reprezentativitāti vēl skaidrāk uzsver tas, ka eksportētājvalstu valdība pati ierosināja lielāko daļu to uzņēmumu, kas tika iekļauti izlasē. Citiem vārdiem sakot, valstu valdības šo izlasi uzskatīja par reprezentatīvu attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem.

| (62) | Daži ražotāji eksportētāji no ĶTR un Vjetnamas joprojām iebilst, jo Komisija līdz šim gadījumos, kad ražotāju eksportētāju bija daudz, nav atsevišķi novērtējusi TER. Šādos gadījumos, piemēram, izmeklēšanā par “poliestera šķiedras audumu” (Padomes 2005. gada 12. septembra Regula (EK) Nr. 1487/2005) (5), veica atsevišķu TER novērtējumu, lai gan dempinga noteikšanai tika pielietotas izlases metodes saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(62)

Daži ražotāji eksportētāji no ĶTR un Vjetnamas joprojām iebilst, jo Komisija līdz šim gadījumos, kad ražotāju eksportētāju bija daudz, nav atsevišķi novērtējusi TER. Šādos gadījumos, piemēram, izmeklēšanā par “poliestera šķiedras audumu” (Padomes 2005. gada 12. septembra Regula (EK) Nr. 1487/2005) (5), veica atsevišķu TER novērtējumu, lai gan dempinga noteikšanai tika pielietotas izlases metodes saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (63) | Šajā sakarā tomēr jāatgādina, ka iepriekš minētajā gadījumā TER atsevišķi pārbaudīt vēl bija iespējams, taču šajā gadījumā tas nav iespējams. Turklāt jāpiezīmē, ka minētajā gadījumā saskaņā ar izlases noteikumiem tiem uzņēmumiem, kuri netika iekļauti izlasē, bet kuriem piešķirts TER, tika noteikta vidējā svērtā starpība, kāda ir izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ar TER, t.i., tiem netika noteikta katram atsevišķa starpība, bet piešķirta uzņēmumiem ar TER aprēķinātā vidējā svērtā starpība. |
| --- | --- |

(63)

Šajā sakarā tomēr jāatgādina, ka iepriekš minētajā gadījumā TER atsevišķi pārbaudīt vēl bija iespējams, taču šajā gadījumā tas nav iespējams. Turklāt jāpiezīmē, ka minētajā gadījumā saskaņā ar izlases noteikumiem tiem uzņēmumiem, kuri netika iekļauti izlasē, bet kuriem piešķirts TER, tika noteikta vidējā svērtā starpība, kāda ir izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ar TER, t.i., tiem netika noteikta katram atsevišķa starpība, bet piešķirta uzņēmumiem ar TER aprēķinātā vidējā svērtā starpība.

| (64) | Iepriekšējos gadījumos, kad izmantoja pārbaudi izlases veidā un TER pieprasīja eksportētāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, uzņēmumu skaits nebija tik liels, lai nevarētu atsevišķi izskatīt katru prasību. Ņemot vērā lielo TER pieprasījumu skaitu, nebija iespējams visas prasības izskatīt atsevišķi. Pārējie eksportētāji, gan izlasē iekļautie, gan neiekļautie, atkārtoti paziņojuši, ka viņiem bijis jāpiešķir TER. Lai pamatotu savu prasību, daži no tiem ir iesnieguši savus asociāciju statūtus, lai pierādītu, ka tie ne ar ko neatšķiras no Golden Step – vienīgā uzņēmuma, kam piešķirts TER. |
| --- | --- |

(64)

Iepriekšējos gadījumos, kad izmantoja pārbaudi izlases veidā un TER pieprasīja eksportētāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, uzņēmumu skaits nebija tik liels, lai nevarētu atsevišķi izskatīt katru prasību. Ņemot vērā lielo TER pieprasījumu skaitu, nebija iespējams visas prasības izskatīt atsevišķi. Pārējie eksportētāji, gan izlasē iekļautie, gan neiekļautie, atkārtoti paziņojuši, ka viņiem bijis jāpiešķir TER. Lai pamatotu savu prasību, daži no tiem ir iesnieguši savus asociāciju statūtus, lai pierādītu, ka tie ne ar ko neatšķiras no Golden Step – vienīgā uzņēmuma, kam piešķirts TER.

| (65) | Šajā sakarā tiek norādīts, ka šajā procedūrā izmantoti pamatregulas 17. panta noteikumi par pārbaudi izlases veidā. Vēlāk iesniegtie izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju pieteikumi netika izskatīti, jo saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu tas būtu pārmērīgi apgrūtinoši un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. Kas attiecas uz vēlāk iesniegtajām izlasē iekļauto uzņēmumu prasībām, tās izskatītas turpmāk attiecīgajos punktos, kuros izskatīti konkrēti aspekti saistībā ar abām valstīm, uz kurām attiecas šī procedūra. |
| --- | --- |

(65)

Šajā sakarā tiek norādīts, ka šajā procedūrā izmantoti pamatregulas 17. panta noteikumi par pārbaudi izlases veidā. Vēlāk iesniegtie izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju pieteikumi netika izskatīti, jo saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu tas būtu pārmērīgi apgrūtinoši un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. Kas attiecas uz vēlāk iesniegtajām izlasē iekļauto uzņēmumu prasībām, tās izskatītas turpmāk attiecīgajos punktos, kuros izskatīti konkrēti aspekti saistībā ar abām valstīm, uz kurām attiecas šī procedūra.

| (66) | Daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisija triju mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas nav veikusi novērtējumu par TER, kā tas paredzēts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā pēdējā punktā. |
| --- | --- |

(66)

Daži ražotāji eksportētāji iebilda, ka Komisija triju mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas nav veikusi novērtējumu par TER, kā tas paredzēts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā pēdējā punktā.

| (67) | Lai gan TER novērtējums tika izdarīts vēlāk nekā pēc trijiem mēnešiem no lietas izmeklēšanas uzsākšanas, izlases ražotājiem eksportētājiem tika atsevišķi izpausts viņu TER statuss un piešķirtas visas tiesības aizstāvēties. Saprotams, ka uz pusēm nebija nekādas negatīvas ietekmes pēc TER noteikšanas, kas veikta pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(67)

Lai gan TER novērtējums tika izdarīts vēlāk nekā pēc trijiem mēnešiem no lietas izmeklēšanas uzsākšanas, izlases ražotājiem eksportētājiem tika atsevišķi izpausts viņu TER statuss un piešķirtas visas tiesības aizstāvēties. Saprotams, ka uz pusēm nebija nekādas negatīvas ietekmes pēc TER noteikšanas, kas veikta pirms pagaidu pasākumu noteikšanas.

| (68) | Daži ražotāji eksportētāji jau atkārtoti pieprasījuši atsevišķu pārbaudi. Tomēr pagaidu regulas 64. apsvērumā paskaidrotā iemesla dēļ, nevar noteikt atsevišķas pārbaudes ražotājiem eksportētājiem ne ĶTR, ne Vjetnamā. |
| --- | --- |

(68)

Daži ražotāji eksportētāji jau atkārtoti pieprasījuši atsevišķu pārbaudi. Tomēr pagaidu regulas 64. apsvērumā paskaidrotā iemesla dēļ, nevar noteikt atsevišķas pārbaudes ražotājiem eksportētājiem ne ĶTR, ne Vjetnamā.

| (69) | Attiecīgi saskaņā ar paskaidrojumiem pagaidu regulas 53. līdz 63. apsvērumā, ņemot vērā to ĶTR un Vjetnamas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās, uzliekamā maksājuma noteikšanai eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tāpat kā visos antidempinga gadījumos tika izmantota reprezentatīva izlase. |
| --- | --- |

(69)

Attiecīgi saskaņā ar paskaidrojumiem pagaidu regulas 53. līdz 63. apsvērumā, ņemot vērā to ĶTR un Vjetnamas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās, uzliekamā maksājuma noteikšanai eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tāpat kā visos antidempinga gadījumos tika izmantota reprezentatīva izlase.

1.2.   TER noteikšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR

| (70) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas divpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri bija iekļauti izlasē un kuri pārbaudīti uz vietas, apgalvoja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir TER, un atkārtoja pašu iepriekš izvirzītos argumentus. |
| --- | --- |

(70)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas divpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri bija iekļauti izlasē un kuri pārbaudīti uz vietas, apgalvoja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir TER, un atkārtoja pašu iepriekš izvirzītos argumentus.

| (71) | Pēc pagaidu secinājumu izpaušanas arī viens no šiem divpadsmit uzņēmumiem, proti, Golden Step (GS) apgalvoja par būtiskām izmaiņām pēc tā TER prasības izskatīšanas un sniedza attiecīgus pierādījumus. Jāatgādina, ka GS prasība par TER tika noraidīta, jo uzņēmums neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 1. kritērijam. Konkrēti, noraidījuma pamatā bija eksporta saistības, kurās paredzēts, ka GS pats nevar brīvi noteikt pārdošanas apjomus bez būtiskas valsts iejaukšanās. Tomēr pēc TER atzinumu izpaušanas, GS saistošajos termiņos, kuru laikā jāsniedz atsauksmes par secinājumiem, iesniedza pierādījumus, kas uzskatāmi apliecina, ka uzņēmumam de facto un de jure vairs nav jāievēro eksporta saistības. |
| --- | --- |

(71)

Pēc pagaidu secinājumu izpaušanas arī viens no šiem divpadsmit uzņēmumiem, proti, Golden Step (GS) apgalvoja par būtiskām izmaiņām pēc tā TER prasības izskatīšanas un sniedza attiecīgus pierādījumus. Jāatgādina, ka GS prasība par TER tika noraidīta, jo uzņēmums neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 1. kritērijam. Konkrēti, noraidījuma pamatā bija eksporta saistības, kurās paredzēts, ka GS pats nevar brīvi noteikt pārdošanas apjomus bez būtiskas valsts iejaukšanās. Tomēr pēc TER atzinumu izpaušanas, GS saistošajos termiņos, kuru laikā jāsniedz atsauksmes par secinājumiem, iesniedza pierādījumus, kas uzskatāmi apliecina, ka uzņēmumam de facto un de jure vairs nav jāievēro eksporta saistības.

| (72) | Pienācīgi ņemot vērā apstākļu maiņu GS gadījumā un to, ka TER noraidījuma pamatā bija 1. kritērija neievērošana, tika izlemts sākotnējo lēmumu pārskatīt un GS piešķirt TER. |
| --- | --- |

(72)

Pienācīgi ņemot vērā apstākļu maiņu GS gadījumā un to, ka TER noraidījuma pamatā bija 1. kritērija neievērošana, tika izlemts sākotnējo lēmumu pārskatīt un GS piešķirt TER.

| (73) | Daži ražotāji, kuriem noraidīts TER, iebilda, ka uzņēmuma statūtos minētā pārdošanas ierobežojuma dēļ citās antidempinga procedūrās TER nav ticis noraidīts. Vispirms būtu jāatzīmē, ka TER analīzi veic, katrā konkrētā gadījumā pamatojoties uz paziņotajiem faktiem, un tas nekādi nav pretrunā ar citām nesen veiktām TER analīzēm ar salīdzināmiem faktiem. Pieminētajā gadījumā gluži pretēji ražotājs eksportētājs savlaicīgi iesniedza uzņēmumu statūtus grozītā redakcijā, kuros netiek paredzēti pārdošanas ierobežojumi, un tas uzskatāmi parādīja, ka de facto tam nebija jāievēro šādi tirdzniecības ierobežojumi. |
| --- | --- |

(73)

Daži ražotāji, kuriem noraidīts TER, iebilda, ka uzņēmuma statūtos minētā pārdošanas ierobežojuma dēļ citās antidempinga procedūrās TER nav ticis noraidīts. Vispirms būtu jāatzīmē, ka TER analīzi veic, katrā konkrētā gadījumā pamatojoties uz paziņotajiem faktiem, un tas nekādi nav pretrunā ar citām nesen veiktām TER analīzēm ar salīdzināmiem faktiem. Pieminētajā gadījumā gluži pretēji ražotājs eksportētājs savlaicīgi iesniedza uzņēmumu statūtus grozītā redakcijā, kuros netiek paredzēti pārdošanas ierobežojumi, un tas uzskatāmi parādīja, ka de facto tam nebija jāievēro šādi tirdzniecības ierobežojumi.

| (74) | Citas ieinteresētās puses apgalvoja, ka TER noraidījums apavu eksportētājiem no Ķīnas neatbilst PTO noteikumiem, jo īpaši tāpēc, ka Ķīnā eksports vairs nav valsts monopols, kā paredzēts 1994. gada VVTT 1. pielikuma VI panta 1. punkta otrajā papildu noteikumā kā nosacījums, lai līgumslēdzēji varētu nenoteikt normālo vērtību, izmantojot eksporta valstu sniegtos datus par normālo vērtību. |
| --- | --- |

(74)

Citas ieinteresētās puses apgalvoja, ka TER noraidījums apavu eksportētājiem no Ķīnas neatbilst PTO noteikumiem, jo īpaši tāpēc, ka Ķīnā eksports vairs nav valsts monopols, kā paredzēts 1994. gada VVTT 1. pielikuma VI panta 1. punkta otrajā papildu noteikumā kā nosacījums, lai līgumslēdzēji varētu nenoteikt normālo vērtību, izmantojot eksporta valstu sniegtos datus par normālo vērtību.

| (75) | Kad ieviesa iepriekš minēto papildu noteikumu, ĶTR un arī citās valstīs eksportam tiešām bija noteikts valsts monopols. Kopš tā laika Ķīnā veiktas ekonomikas reformas, kuru dēļ Ķīnai tirdzniecības aizsardzības procedūrās ir noteikts cits režīms. Pašreiz protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir īpaši noteikumi par to, kāds režīms tirdzniecības aizsardzības procedūrās jāpiemēro Ķīnas eksportam. Tajā paredzētie noteikumi patiešām PTO dalībniekiem ļauj izmantot “metodoloģiju, kuras pamatā nav stingrs vietējā tirgus cenu vai Ķīnā esošo izmaksu salīdzinājums ... ja ražotāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevar uzskatāmi pierādīt, ka nozarē, kurā ražo līdzīgu produkciju, dominējošie ir tirgus ekonomikas apstākļi attiecībā uz šā ražojuma izgatavošanu, ražošanu un pārdošanu”. |
| --- | --- |

(75)

Kad ieviesa iepriekš minēto papildu noteikumu, ĶTR un arī citās valstīs eksportam tiešām bija noteikts valsts monopols. Kopš tā laika Ķīnā veiktas ekonomikas reformas, kuru dēļ Ķīnai tirdzniecības aizsardzības procedūrās ir noteikts cits režīms. Pašreiz protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļā ir īpaši noteikumi par to, kāds režīms tirdzniecības aizsardzības procedūrās jāpiemēro Ķīnas eksportam. Tajā paredzētie noteikumi patiešām PTO dalībniekiem ļauj izmantot “metodoloģiju, kuras pamatā nav stingrs vietējā tirgus cenu vai Ķīnā esošo izmaksu salīdzinājums ... ja ražotāji, uz kuriem attiecas izmeklēšana, nevar uzskatāmi pierādīt, ka nozarē, kurā ražo līdzīgu produkciju, dominējošie ir tirgus ekonomikas apstākļi attiecībā uz šā ražojuma izgatavošanu, ražošanu un pārdošanu”.

| (76) | Attiecībā uz pārējiem vienpadsmit izlases uzņēmumiem jānorāda, ka savlaicīgi netika iesniegts nekāds jauns pamatojums, kas varētu izmainīt par tiem pieņemto lēmumu noraidīt TER. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz pārējiem vienpadsmit izlases uzņēmumiem jānorāda, ka savlaicīgi netika iesniegts nekāds jauns pamatojums, kas varētu izmainīt par tiem pieņemto lēmumu noraidīt TER.

| (77) | Šajā sakarā īpaši jānorāda, ka divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji grozītos statūtus, kuros vairs nav noteikti ierobežojumi attiecībā uz pārdošanu, iesniedza tikai pēc galīgās izpaušanas, un tas bija pārāk vēlu, lai tiktu ņemts vērā, jo tad vairs nebija atlicis pietiekami daudz laika, lai varētu veikt pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 16. panta 1. punktu. Taču jebkurā gadījumā attiecīgie uzņēmumi neatbilda TER standartam ne tikai tirdzniecības ierobežojumu (1. kritērijs) dēļ. |
| --- | --- |

(77)

Šajā sakarā īpaši jānorāda, ka divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji grozītos statūtus, kuros vairs nav noteikti ierobežojumi attiecībā uz pārdošanu, iesniedza tikai pēc galīgās izpaušanas, un tas bija pārāk vēlu, lai tiktu ņemts vērā, jo tad vairs nebija atlicis pietiekami daudz laika, lai varētu veikt pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 16. panta 1. punktu. Taču jebkurā gadījumā attiecīgie uzņēmumi neatbilda TER standartam ne tikai tirdzniecības ierobežojumu (1. kritērijs) dēļ.

| (78) | Citas atsauksmes par šiem uzņēmumiem jau ir izklāstītas pagaidu regulas 69. līdz 77. apsvērumā. Tādējādi konstatējumi un secinājumi ar šo tiek apstiprināti, un paliek spēkā lēmums par TER noraidīšanu vienpadsmit uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(78)

Citas atsauksmes par šiem uzņēmumiem jau ir izklāstītas pagaidu regulas 69. līdz 77. apsvērumā. Tādējādi konstatējumi un secinājumi ar šo tiek apstiprināti, un paliek spēkā lēmums par TER noraidīšanu vienpadsmit uzņēmumiem.

1.3.   TER noteikšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem Vjetnamā

| (79) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi izlasē iekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji pieprasīja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir TER, un, nesniedzot nekādus jaunus pietiekamus pierādījumus, atkārtoja iepriekš izteiktos argumentus. Šīs atsauksmes jau ir minētas pagaidu regulas 78. līdz 90. apsvērumā. Tāpēc konstatējumi minētajos pagaidu regulas apsvērumos ar šo tiek apstiprināti, un paliek spēkā lēmums par TER noraidīšanu astoņiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(79)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi izlasē iekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji pieprasīja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir TER, un, nesniedzot nekādus jaunus pietiekamus pierādījumus, atkārtoja iepriekš izteiktos argumentus. Šīs atsauksmes jau ir minētas pagaidu regulas 78. līdz 90. apsvērumā. Tāpēc konstatējumi minētajos pagaidu regulas apsvērumos ar šo tiek apstiprināti, un paliek spēkā lēmums par TER noraidīšanu astoņiem uzņēmumiem.

| (80) | Divi izlasē izraudzītie Vjetnamas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tiem būtu bijis jāpiešķir TER, jo viņiem ir tāds pats pamatojums TER saņemšanai kā piemērots GS. Viņu izpratnē viņiem TER nav piešķirts, jo: i) uzņēmējdarbības licencē un statūtos noteikti tirdzniecības ierobežojumi un ii) ir noslēgts līgums ar radniecīgo uzņēmumu un uzņēmumu, kas 100 % pieder valstij. Šie uzņēmumi arī apgalvoja, ka šādi apstākļi bijuši arī Ķīnas ražotājam eksportētājam GS, un tāpēc lēmumam par viņiem būtu jābūt tieši tādam pašam kā par GS. |
| --- | --- |

(80)

Divi izlasē izraudzītie Vjetnamas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tiem būtu bijis jāpiešķir TER, jo viņiem ir tāds pats pamatojums TER saņemšanai kā piemērots GS. Viņu izpratnē viņiem TER nav piešķirts, jo: i) uzņēmējdarbības licencē un statūtos noteikti tirdzniecības ierobežojumi un ii) ir noslēgts līgums ar radniecīgo uzņēmumu un uzņēmumu, kas 100 % pieder valstij. Šie uzņēmumi arī apgalvoja, ka šādi apstākļi bijuši arī Ķīnas ražotājam eksportētājam GS, un tāpēc lēmumam par viņiem būtu jābūt tieši tādam pašam kā par GS.

| (81) | Būtu jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 78. līdz 90. apsvērumā minētajiem paskaidrojumiem, šiem diviem Vjetnamas uzņēmumiem netika piešķirts TER, jo tie neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 1., 2. un 3. kritērijam. Šajā sakarā tiek norādīts, ka šiem abiem uzņēmumiem ir ieguldījumu licences, kurās noteikti kvantitatīvi tirdzniecības ierobežojumi. Šie ierobežojumi netika atcelti ne IP, ne pēc tā. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 89. apsvērumā, abi uzņēmumi neiesniedza pieprasījumu piešķirt TER vienam ar tiem saistītajiem ražotājiem Vjetnamā. Tāpēc nevarēja noteikt, vai grupa kopumā atbilst visiem nosacījumiem TER piešķiršanai. Fakts, ka šim saistītajam uzņēmumam bija noslēgts pārstrādes līgums ar valstij piederošu uzņēmumu, netika izmantots TER noteikšanai, jo Komisija nepieņem lēmumus par neiesniegtajiem pieprasījumiem piešķirt TER. Tāpēc izdarīts secinājums, ka faktiskā situācija, kas attiecas uz šiem diviem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem, nav līdzīga GS situācijai. Tādējādi šie argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(81)

Būtu jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 78. līdz 90. apsvērumā minētajiem paskaidrojumiem, šiem diviem Vjetnamas uzņēmumiem netika piešķirts TER, jo tie neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajam 1., 2. un 3. kritērijam. Šajā sakarā tiek norādīts, ka šiem abiem uzņēmumiem ir ieguldījumu licences, kurās noteikti kvantitatīvi tirdzniecības ierobežojumi. Šie ierobežojumi netika atcelti ne IP, ne pēc tā. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 89. apsvērumā, abi uzņēmumi neiesniedza pieprasījumu piešķirt TER vienam ar tiem saistītajiem ražotājiem Vjetnamā. Tāpēc nevarēja noteikt, vai grupa kopumā atbilst visiem nosacījumiem TER piešķiršanai. Fakts, ka šim saistītajam uzņēmumam bija noslēgts pārstrādes līgums ar valstij piederošu uzņēmumu, netika izmantots TER noteikšanai, jo Komisija nepieņem lēmumus par neiesniegtajiem pieprasījumiem piešķirt TER. Tāpēc izdarīts secinājums, ka faktiskā situācija, kas attiecas uz šiem diviem Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem, nav līdzīga GS situācijai. Tādējādi šie argumenti bija jānoraida.

2.   ATSEVIŠĶS REŽĪMS (AR)

2.1.   AR attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētajiem

| (82) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas daži izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir AR, un, noteiktajā laikā nesniedzot nekādus jaunus pietiekamus pierādījumus, atkārtoja iepriekš izteiktos argumentus. Šajā sakarā īpaši jānorāda, ka divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji grozītos statūtus, kuros vairs nav noteikti ierobežojumi attiecībā uz pārdošanu, iesniedza tikai pēc galīgās izpaušanas. Tas bija par vēlu, lai to pienācīgi pārbaudītu saskaņā ar pamatregulas 16. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(82)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas daži izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viņiem būtu bijis jāpiešķir AR, un, noteiktajā laikā nesniedzot nekādus jaunus pietiekamus pierādījumus, atkārtoja iepriekš izteiktos argumentus. Šajā sakarā īpaši jānorāda, ka divi izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji grozītos statūtus, kuros vairs nav noteikti ierobežojumi attiecībā uz pārdošanu, iesniedza tikai pēc galīgās izpaušanas. Tas bija par vēlu, lai to pienācīgi pārbaudītu saskaņā ar pamatregulas 16. panta 1. punktu.

| (83) | Tādējādi jau pagaidu regulas 94. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ šīs prasības bija jānoraida. |
| --- | --- |

(83)

Tādējādi jau pagaidu regulas 94. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ šīs prasības bija jānoraida.

| (84) | Citi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka atteikums Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piešķirt AR ir protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļas un attiecīgi Antidempinga nolīguma 6. panta 10. punkta noteikumu pārkāpums. |
| --- | --- |

(84)

Citi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka atteikums Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piešķirt AR ir protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. iedaļas un attiecīgi Antidempinga nolīguma 6. panta 10. punkta noteikumu pārkāpums.

| (85) | Tas bija jānoraida. Pirmkārt tāpēc, ka Antidempinga nolīgums Kopienā nav tieši piemērojams. Otrkārt tāpēc, ka Antidempinga nolīguma 6. panta 10. punktā ir noteikti tikai vispārīgi noteikumi par eksportētājiem, kuriem starpība noteikta atsevišķi. Tomēr apstākļos, kad tirgus ekonomikas apstākļi nav spēkā, atkāpes no šā vispārīgā noteikuma paredzētas PTO tiesību aktos, piemēram, 1994. gada VVTT 1. pielikuma VI panta 1. punkta otrajā papildu noteikumā. Ķīnas eksportētāju situācija patiešām konkrētāk ir noteikta ar protokolu par Ķīnas pievienošanos PTO. Taču no šā protokola 15. iedaļas neizriet pienākums noteikt katram ražotājam eksportētājam atsevišķu starpību. |
| --- | --- |

(85)

Tas bija jānoraida. Pirmkārt tāpēc, ka Antidempinga nolīgums Kopienā nav tieši piemērojams. Otrkārt tāpēc, ka Antidempinga nolīguma 6. panta 10. punktā ir noteikti tikai vispārīgi noteikumi par eksportētājiem, kuriem starpība noteikta atsevišķi. Tomēr apstākļos, kad tirgus ekonomikas apstākļi nav spēkā, atkāpes no šā vispārīgā noteikuma paredzētas PTO tiesību aktos, piemēram, 1994. gada VVTT 1. pielikuma VI panta 1. punkta otrajā papildu noteikumā. Ķīnas eksportētāju situācija patiešām konkrētāk ir noteikta ar protokolu par Ķīnas pievienošanos PTO. Taču no šā protokola 15. iedaļas neizriet pienākums noteikt katram ražotājam eksportētājam atsevišķu starpību.

| (86) | Balstoties uz tiem pašiem apsvērumiem, puses apgalvoja, ka pamatregulas 9. panta 5. punkts, kurā paredzēti noteikumi par atsevišķu režīmu, ir pretrunā PTO tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(86)

Balstoties uz tiem pašiem apsvērumiem, puses apgalvoja, ka pamatregulas 9. panta 5. punkts, kurā paredzēti noteikumi par atsevišķu režīmu, ir pretrunā PTO tiesību aktiem.

| (87) | Tie bija jānoraida, ne tikai tāpēc, ka PTO noteikumi Kopienā nav tieši piemērojami, bet arī tāpēc, ka tie neizslēdz divpakāpju pieeju: i) TER un ii) AR. |
| --- | --- |

(87)

Tie bija jānoraida, ne tikai tāpēc, ka PTO noteikumi Kopienā nav tieši piemērojami, bet arī tāpēc, ka tie neizslēdz divpakāpju pieeju: i) TER un ii) AR.

| (88) | Četri Ķīnas eksportētāji atkārtoti izvirzīja prasību veikt atsevišķu pārbaudi, kā minēts pagaidu regulas 7. apsvērumā. Tika izteikti iebildumi, ka esot iespējām pārbaudīt divpadsmit Ķīnas uzņēmumu izlasi, faktiski ir iespējams pārbaudīt papildus vēl četrus uzņēmumus. |
| --- | --- |

(88)

Četri Ķīnas eksportētāji atkārtoti izvirzīja prasību veikt atsevišķu pārbaudi, kā minēts pagaidu regulas 7. apsvērumā. Tika izteikti iebildumi, ka esot iespējām pārbaudīt divpadsmit Ķīnas uzņēmumu izlasi, faktiski ir iespējams pārbaudīt papildus vēl četrus uzņēmumus.

| (89) | Tomēr jau pagaidu regulas 64. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ šīs prasības bija jānoraida. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr jau pagaidu regulas 64. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ šīs prasības bija jānoraida.

| (90) | Cits ražotājs eksportētājs pieprasīja AR pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šis ražotājs sācis darbību, kad jau bija beidzies sākotnējais IP. Iepriekšminētā iemesla dēļ nevar veikt šā uzņēmuma prasības pamatotības atsevišķu pārbaudi. Turklāt tika konstatēts, ka tā statūtos ir eksporta saistība. Turklāt tam ir nodokļu atvieglojumi, kas ir atkarīgi no eksporta, kas pārsniedz noteiktu kopējās realizācijas apjoma daļu. Šajā gadījumā nekādi nebūtu bijis iespējams šim uzņēmumam piešķirt AR. |
| --- | --- |

(90)

Cits ražotājs eksportētājs pieprasīja AR pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šis ražotājs sācis darbību, kad jau bija beidzies sākotnējais IP. Iepriekšminētā iemesla dēļ nevar veikt šā uzņēmuma prasības pamatotības atsevišķu pārbaudi. Turklāt tika konstatēts, ka tā statūtos ir eksporta saistība. Turklāt tam ir nodokļu atvieglojumi, kas ir atkarīgi no eksporta, kas pārsniedz noteiktu kopējās realizācijas apjoma daļu. Šajā gadījumā nekādi nebūtu bijis iespējams šim uzņēmumam piešķirt AR.

2.2.   AR attiecībā uz Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem

| (91) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas seši izlasē iekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji pieprasīja, lai viņiem piešķirtu AR. |
| --- | --- |

(91)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas seši izlasē iekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji pieprasīja, lai viņiem piešķirtu AR.

| (92) | Uzņēmumi, kuriem netika piešķirts AR, pamatojoties uz pamatregulas 9. panta 5. punkta a) apakšpunktu, tikai atkārtoja savus iepriekš izteiktos apgalvojumus par to, ka viņu eksporta apjoms tiek noteikts brīvi. Jāatgādina, ka to eksporta tirdzniecības apjoms noteikts uzņēmumu ieguldījuma licencēs, un tāpēc nav uzskatāms par uzņēmumu brīvi noteiktu, jo, atkāpjoties no ieguldījumu licencē noteiktā koeficienta, tas iepriekš būtu jāmaina un valsts iestādēm tas būtu jāapstiprina. Lai gan šie ražotāji apgalvojuši, ka minēto koeficientu brīvi nosaka pats uzņēmums, ņemot vērā ekonomiskus apsvērumus, tika ņemts vērā, ka nav nekāda pamata eksporta koeficientu noteikt ieguldījumu licencē, tādējādi uzņēmumam nepārprotami aizliedzot pārdot daļu savas produkcijas iekšējā tirgū. Šādos apstākļos attiecīgais uzņēmums nevar brīvi pieņemt lēmumus, vai kādā laikposmā tam nebūtu izdevīgāk savu produkciju realizēt iekšējā tirgū lielākā daudzumā nekā noteikts licencē, jo par to iepriekš jāsaņem valsts iestāžu piekrišana. |
| --- | --- |

(92)

Uzņēmumi, kuriem netika piešķirts AR, pamatojoties uz pamatregulas 9. panta 5. punkta a) apakšpunktu, tikai atkārtoja savus iepriekš izteiktos apgalvojumus par to, ka viņu eksporta apjoms tiek noteikts brīvi. Jāatgādina, ka to eksporta tirdzniecības apjoms noteikts uzņēmumu ieguldījuma licencēs, un tāpēc nav uzskatāms par uzņēmumu brīvi noteiktu, jo, atkāpjoties no ieguldījumu licencē noteiktā koeficienta, tas iepriekš būtu jāmaina un valsts iestādēm tas būtu jāapstiprina. Lai gan šie ražotāji apgalvojuši, ka minēto koeficientu brīvi nosaka pats uzņēmums, ņemot vērā ekonomiskus apsvērumus, tika ņemts vērā, ka nav nekāda pamata eksporta koeficientu noteikt ieguldījumu licencē, tādējādi uzņēmumam nepārprotami aizliedzot pārdot daļu savas produkcijas iekšējā tirgū. Šādos apstākļos attiecīgais uzņēmums nevar brīvi pieņemt lēmumus, vai kādā laikposmā tam nebūtu izdevīgāk savu produkciju realizēt iekšējā tirgū lielākā daudzumā nekā noteikts licencē, jo par to iepriekš jāsaņem valsts iestāžu piekrišana.

| (93) | Viens uzņēmums, kuram netika piešķirts AR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktu, apgalvoja, ka Komisijas lēmums noraidīt AR pieprasījumu nav pietiekami pamatots. Taču šis uzņēmums ir 100 % valsts īpašums, un tātad tā akciju lielākā daļa pieder nevis privātpersonām, bet gan valstij, kas ieceļ arī uzņēmuma vadību. Turklāt tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir saistīts ar citu uzņēmumu, kas neatbilst ne TER, ne AR saņemšanai noteiktajām prasībām. Pieņemot, ka šiem abiem saistītajiem uzņēmumiem noteiktu atšķirīgas nodokļa likmes, ir risks, ka šie pasākumi varētu tikt apieti, un, ņemot vērā konsekventi īstenotu praksi par pārbaudi, vai visa saistīto uzņēmumu grupa kopumā ievēro TER vai AR nosacījumus, un tāpēc nevar konstatēt, ka grupa kopumā atbilst visiem AR nosacījumiem. |
| --- | --- |

(93)

Viens uzņēmums, kuram netika piešķirts AR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktu, apgalvoja, ka Komisijas lēmums noraidīt AR pieprasījumu nav pietiekami pamatots. Taču šis uzņēmums ir 100 % valsts īpašums, un tātad tā akciju lielākā daļa pieder nevis privātpersonām, bet gan valstij, kas ieceļ arī uzņēmuma vadību. Turklāt tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir saistīts ar citu uzņēmumu, kas neatbilst ne TER, ne AR saņemšanai noteiktajām prasībām. Pieņemot, ka šiem abiem saistītajiem uzņēmumiem noteiktu atšķirīgas nodokļa likmes, ir risks, ka šie pasākumi varētu tikt apieti, un, ņemot vērā konsekventi īstenotu praksi par pārbaudi, vai visa saistīto uzņēmumu grupa kopumā ievēro TER vai AR nosacījumus, un tāpēc nevar konstatēt, ka grupa kopumā atbilst visiem AR nosacījumiem.

| (94) | Ņemot vērā šos apstākļus, ir apstiprinājies pagaidu regulas 97. apsvērumā noteiktais secinājums. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā šos apstākļus, ir apstiprinājies pagaidu regulas 97. apsvērumā noteiktais secinājums.

| (95) | Pārējie divi uzņēmumi jaunus pierādījumus nesniedza. |
| --- | --- |

(95)

Pārējie divi uzņēmumi jaunus pierādījumus nesniedza.

| (96) | Tādējādi to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pagaidu regulas 97. apsvērumā, tika uzskatīts, ka būtu jāatstāj spēkā lēmums par AR noraidīšanu astoņiem Vjetnamas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti pagaidu regulas 97. apsvērumā, tika uzskatīts, ka būtu jāatstāj spēkā lēmums par AR noraidīšanu astoņiem Vjetnamas uzņēmumiem.

| (97) | Par izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju prasībām piešķirt AR, skatīt iepriekš attiecīgajā punktā. |
| --- | --- |

(97)

Par izlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju prasībām piešķirt AR, skatīt iepriekš attiecīgajā punktā.

3.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts TER

| (98) | Vienam atsevišķam ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz tā iesniegtajiem datiem par pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū un ražošanas izmaksām. Šie dati tika pārbaudīti attiecīgā uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

(98)

Vienam atsevišķam ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, normālā vērtība būtu jānosaka, pamatojoties uz tā iesniegtajiem datiem par pārdošanas apjomiem iekšējā tirgū un ražošanas izmaksām. Šie dati tika pārbaudīti attiecīgā uzņēmuma telpās.

| (99) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu Komisija vispirms konstatēja, ka konkrētais ražotājs eksportētājs IP nav veicis pārdošanu iekšējā tirgū. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja vietējā tirgus cenām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Tādēļ bija jāizmanto cita metode. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu Komisija vispirms konstatēja, ka konkrētais ražotājs eksportētājs IP nav veicis pārdošanu iekšējā tirgū. Tāpēc normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja vietējā tirgus cenām, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta pirmajā daļā. Tādēļ bija jāizmanto cita metode.

| (100) | Šim nolūkam tika pārbaudīts, vai var izmantot citu ĶTR tirgotāju vai ražotāju cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta otro daļu. Taču nevienam citam ĶTR ražotājam eksportētājam TER nebija piešķirts. Tāpēc šo ražotāju eksportētāju vietējās tirgus cenas izmantot nebija iespējams. |
| --- | --- |

(100)

Šim nolūkam tika pārbaudīts, vai var izmantot citu ĶTR tirgotāju vai ražotāju cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta otro daļu. Taču nevienam citam ĶTR ražotājam eksportētājam TER nebija piešķirts. Tāpēc šo ražotāju eksportētāju vietējās tirgus cenas izmantot nebija iespējams.

| (101) | Ņemot vērā, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot vietējā tirgus cenas, saliktā normālā vērtība bija jānosaka pēc konkrētā ražotāja izmaksām. Tādējādi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķina pēc eksportēto apavu modeļa ražošanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumos koriģē, pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (TV un A) un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot vietējā tirgus cenas, saliktā normālā vērtība bija jānosaka pēc konkrētā ražotāja izmaksām. Tādējādi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu aprēķina pēc eksportēto apavu modeļa ražošanas izmaksām, kuras vajadzības gadījumos koriģē, pieskaitot samērīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (TV un A) un samērīgu peļņas normu.

| (102) | Tā kā ražotājs eksportētājs, kuram ir TER, pārdošanu iekšējā tirgū neveica, un tā kā nevienam citam Ķīnas ražotājam eksportētājam TER nav piešķirts, TV un A un peļņa bija jānosaka pēc citas piemērotas metodes saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(102)

Tā kā ražotājs eksportētājs, kuram ir TER, pārdošanu iekšējā tirgū neveica, un tā kā nevienam citam Ķīnas ražotājam eksportētājam TER nav piešķirts, TV un A un peļņa bija jānosaka pēc citas piemērotas metodes saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

| (103) | Tāpēc Komisija izmantoja tādu Ķīnas ražotāju eksportētāju TV un A un peļņas normas, kuri nesen saņēmuši TER citās izmeklēšanās, un kuri atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam parastā tirdzniecības apritē realizē pārdošanas apjomus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc Komisija izmantoja tādu Ķīnas ražotāju eksportētāju TV un A un peļņas normas, kuri nesen saņēmuši TER citās izmeklēšanās, un kuri atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam parastā tirdzniecības apritē realizē pārdošanas apjomus iekšējā tirgū.

| (104) | Šajās izmeklēšanās konstatētos TV un A un peļņas vidējās normas attiecināja uz konkrētā ražotāja eksportētāja eksportējamo modeļu ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(104)

Šajās izmeklēšanās konstatētos TV un A un peļņas vidējās normas attiecināja uz konkrētā ražotāja eksportētāja eksportējamo modeļu ražošanas izmaksām.

3.2.   Normālās vērtības noteikšana analoga valstī

| (105) | Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka Brazīlijas kā analoga valsts izvēle nav pieņemama, par vienīgo vai galveno argumentu izvirzot iekšējā tirgus pārdošanas apjomu reprezentativitāti šajā valstī salīdzinājumā ar citām ierosinātajām analoga valstu alternatīvām. |
| --- | --- |

(105)

Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka Brazīlijas kā analoga valsts izvēle nav pieņemama, par vienīgo vai galveno argumentu izvirzot iekšējā tirgus pārdošanas apjomu reprezentativitāti šajā valstī salīdzinājumā ar citām ierosinātajām analoga valstu alternatīvām.

| (106) | Vispirms būtu jāuzsver, ka iekšējā tirgus pārdošanas apjoma reprezentativitāte nav vienīgais iemesls, kura dēļ izraudzīta Brazīlija. Jāatgādina, ka tāds pats secinājums izdarīts pagaidu regulas 109. līdz 123. secinājumā, kuros analizēti tādi faktori kā konkurence Brazīlijas tirgū, ražošanas izmaksu struktūras atšķirības, arī izejvielu pieejamība un Brazīlijas ražotāju tehnoloģiskā kompetence. Nejauši konstatēja, ka Brazīlijas izvēle ir ļoti pareiza, ņemot vērā lēmumu par STAF izslēgšanu no ražojumu jomas, jo atšķirībā no citām valstīm, kuras ierosinājušas iepriekš minētās ieinteresētās puses, Brazīlijas uzņēmumi STAF ražo nelielā daudzumā. Citi faktori, ko min ieinteresētās puses, piemēram, sociāli ekonomiskā un kultūras attīstība vai darbaspēka izmaksas, netika uzskatīti par vērā ņemamiem nosakot, vai Brazīlija ir piemērota analoga valsts. Turklāt ekonomiskās attīstības ziņā Brazīlija īpaši neatšķiras no citām ierosinātajām analoga valstīm, piemēram, Taizemes vai Indonēzijas. Tāpēc Brazīlijas izvēli nevarēja uzskatīt par nepamatotu. |
| --- | --- |

(106)

Vispirms būtu jāuzsver, ka iekšējā tirgus pārdošanas apjoma reprezentativitāte nav vienīgais iemesls, kura dēļ izraudzīta Brazīlija. Jāatgādina, ka tāds pats secinājums izdarīts pagaidu regulas 109. līdz 123. secinājumā, kuros analizēti tādi faktori kā konkurence Brazīlijas tirgū, ražošanas izmaksu struktūras atšķirības, arī izejvielu pieejamība un Brazīlijas ražotāju tehnoloģiskā kompetence. Nejauši konstatēja, ka Brazīlijas izvēle ir ļoti pareiza, ņemot vērā lēmumu par STAF izslēgšanu no ražojumu jomas, jo atšķirībā no citām valstīm, kuras ierosinājušas iepriekš minētās ieinteresētās puses, Brazīlijas uzņēmumi STAF ražo nelielā daudzumā. Citi faktori, ko min ieinteresētās puses, piemēram, sociāli ekonomiskā un kultūras attīstība vai darbaspēka izmaksas, netika uzskatīti par vērā ņemamiem nosakot, vai Brazīlija ir piemērota analoga valsts. Turklāt ekonomiskās attīstības ziņā Brazīlija īpaši neatšķiras no citām ierosinātajām analoga valstīm, piemēram, Taizemes vai Indonēzijas. Tāpēc Brazīlijas izvēli nevarēja uzskatīt par nepamatotu.

| (107) | Turklāt fakts, ka analoga valsts pārdošanas apjomi iekšējā tirgū bija zem minimālā 5 % līmeņa, nebūt nenozīmē, ka šīs valsts izvēle ir uzskatāma par nepiemērotu, jo dažu pušu ierosinātajiem Taizemes un Indonēzijas uzņēmumiem šis rādītājs ir mazāks nekā 2 %, kas liecina, ka šo valstu tirgu reprezentativitāte ir zemāka nekā Brazīlijai. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt fakts, ka analoga valsts pārdošanas apjomi iekšējā tirgū bija zem minimālā 5 % līmeņa, nebūt nenozīmē, ka šīs valsts izvēle ir uzskatāma par nepiemērotu, jo dažu pušu ierosinātajiem Taizemes un Indonēzijas uzņēmumiem šis rādītājs ir mazāks nekā 2 %, kas liecina, ka šo valstu tirgu reprezentativitāte ir zemāka nekā Brazīlijai.

| (108) | Bez tam pārdošanas apjomu līmenis iekšējā tirgū, lai gan tas nav vienīgais iemesls, kāpēc izraudzīta Brazīlija, tomēr šajā konkrētajā gadījumā bija īpaši nozīmīgs, ņemot vērā, ka attiecīgajās valstīs ražo daudzu veidu dažādus apavus, un tie ir jāsalīdzina ar vislīdzīgākajiem attiecīgajās valstīs ražotajiem apavu veidiem, ko ražo analoga valstī. |
| --- | --- |

(108)

Bez tam pārdošanas apjomu līmenis iekšējā tirgū, lai gan tas nav vienīgais iemesls, kāpēc izraudzīta Brazīlija, tomēr šajā konkrētajā gadījumā bija īpaši nozīmīgs, ņemot vērā, ka attiecīgajās valstīs ražo daudzu veidu dažādus apavus, un tie ir jāsalīdzina ar vislīdzīgākajiem attiecīgajās valstīs ražotajiem apavu veidiem, ko ražo analoga valstī.

| (109) | Dažas puses iebilda, ka Komisijas piemērotā visprecīzāk atbilstīgo ražojuma kontroles numuru (RKN) izmantošana sākotnējā noteikšanā nesniegs pareizu un taisnīgu eksporta cenu salīdzinājumu ar normālajām vērtībām. Jāpiebilst, ka acīmredzami nebūt ne visiem RKN, ko pārdod eksportētājvalstis, varētu atrast atbilstīgus analogus Brazīlijā. Šādos gadījumos par pareizāko pieeju atzīta vislīdzīgāko RKN izmantošana, lai salīdzinājums būtu taisnīgs. Bez tam tika izdarītas korekcijas (piemēram, bērnu apavi, ādas kvalitāte), lai ņemtu vērā eksportētājvalstu eksportēto apavu un iespējami līdzīgu Brazīlijas iekšējā tirgū pārdoto apavu būtiskās atšķirības. Šīs atšķirības sākotnēji RKN shēmā nebija paredzētas, vai netika pilnībā iekļautas pieejamajos datos, ko sniegušas ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

(109)

Dažas puses iebilda, ka Komisijas piemērotā visprecīzāk atbilstīgo ražojuma kontroles numuru (RKN) izmantošana sākotnējā noteikšanā nesniegs pareizu un taisnīgu eksporta cenu salīdzinājumu ar normālajām vērtībām. Jāpiebilst, ka acīmredzami nebūt ne visiem RKN, ko pārdod eksportētājvalstis, varētu atrast atbilstīgus analogus Brazīlijā. Šādos gadījumos par pareizāko pieeju atzīta vislīdzīgāko RKN izmantošana, lai salīdzinājums būtu taisnīgs. Bez tam tika izdarītas korekcijas (piemēram, bērnu apavi, ādas kvalitāte), lai ņemtu vērā eksportētājvalstu eksportēto apavu un iespējami līdzīgu Brazīlijas iekšējā tirgū pārdoto apavu būtiskās atšķirības. Šīs atšķirības sākotnēji RKN shēmā nebija paredzētas, vai netika pilnībā iekļautas pieejamajos datos, ko sniegušas ieinteresētās puses.

| (110) | Bez tam jāatceras, ka visiem Brazīlijas ražotājiem, kas sadarbojās, ādas apavu pārdošanas apjomi bija lielāki nekā ražotājiem, kas gribēja sadarboties, no ierosinātājam citām analoga valstīm, t.i., Indonēzijas, Indijas un Taizemes. Tāpēc tika uzskatīts, ka Brazīlijas uzņēmumu ražojumu sortiments ir plašāks nekā citās ierosinātajās valstīs. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir lielākas iespējas atrast Brazīlijas ražojuma apavu veidus, kas ir salīdzināmi ar Ķīnā un Vjetnamā ražotajiem apaviem. |
| --- | --- |

(110)

Bez tam jāatceras, ka visiem Brazīlijas ražotājiem, kas sadarbojās, ādas apavu pārdošanas apjomi bija lielāki nekā ražotājiem, kas gribēja sadarboties, no ierosinātājam citām analoga valstīm, t.i., Indonēzijas, Indijas un Taizemes. Tāpēc tika uzskatīts, ka Brazīlijas uzņēmumu ražojumu sortiments ir plašāks nekā citās ierosinātajās valstīs. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir lielākas iespējas atrast Brazīlijas ražojuma apavu veidus, kas ir salīdzināmi ar Ķīnā un Vjetnamā ražotajiem apaviem.

| (111) | Faktiski attiecīgi 6 Taizemes uzņēmumiem, 2 Indonēzijas uzņēmumiem un Indijas uzņēmumam reģistrētais kopējais pārdošanas apjoms (t.i., iekšējā tirgū un eksports kopā) ir mazāks nekā 8 miljoni pāru (t.i., mazāk nekā 5 % attiecīgā eksporta), bet 8 Brazīlijas uzņēmumu, kas sadarbojās, kopējais pārdošanas apjoms ir vairāk nekā 40 miljonu pāru, no kura vairāk nekā 18 miljoni ir no 3 tiem uzņēmumiem, kuru dati tika izmantoti. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pilnīgi skaidrs, ka iespējas atrast Brazīlijas uzņēmumu ražotus modeļus, kas ir salīdzināmi ar attiecīgo valstu pārdotajiem modeļiem, ir lielākas nekā Taizemes, Indijas vai Indonēzijas uzņēmumos ražotus. |
| --- | --- |

(111)

Faktiski attiecīgi 6 Taizemes uzņēmumiem, 2 Indonēzijas uzņēmumiem un Indijas uzņēmumam reģistrētais kopējais pārdošanas apjoms (t.i., iekšējā tirgū un eksports kopā) ir mazāks nekā 8 miljoni pāru (t.i., mazāk nekā 5 % attiecīgā eksporta), bet 8 Brazīlijas uzņēmumu, kas sadarbojās, kopējais pārdošanas apjoms ir vairāk nekā 40 miljonu pāru, no kura vairāk nekā 18 miljoni ir no 3 tiem uzņēmumiem, kuru dati tika izmantoti. Ņemot vērā šos apstākļus, ir pilnīgi skaidrs, ka iespējas atrast Brazīlijas uzņēmumu ražotus modeļus, kas ir salīdzināmi ar attiecīgo valstu pārdotajiem modeļiem, ir lielākas nekā Taizemes, Indijas vai Indonēzijas uzņēmumos ražotus.

| (112) | Viena puse iebilda, ka Brazīlijas ražojumu sortiments nav tik plašs un daudzveidīgs kā attiecīgo valstu sortiments. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto, var pamatoti uzskatīt, ka to Brazīlijas uzņēmumu ražojumu sortiments, kuri sniedza vajadzīgo informāciju un kuru pārdošanas apjoms (iekšējā tirgū un eksporta) ir pietiekami plašs un daudzveidīgs, un tas 6 līdz 13 reizes pārsniedz Indijas, Indonēzijas un Taizemes uzņēmumu norādīto. |
| --- | --- |

(112)

Viena puse iebilda, ka Brazīlijas ražojumu sortiments nav tik plašs un daudzveidīgs kā attiecīgo valstu sortiments. Tomēr, ņemot vērā iepriekš minēto, var pamatoti uzskatīt, ka to Brazīlijas uzņēmumu ražojumu sortiments, kuri sniedza vajadzīgo informāciju un kuru pārdošanas apjoms (iekšējā tirgū un eksporta) ir pietiekami plašs un daudzveidīgs, un tas 6 līdz 13 reizes pārsniedz Indijas, Indonēzijas un Taizemes uzņēmumu norādīto.

| (113) | Ieinteresētās puses arī norādījušas, ka pagaidu regulas 108. apsvērums par to, ka “izrādījās, ka Brazīlija ir pamatotākā izvēle, ņemot vērā tās pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū reprezentativitāti, kas ļāva izvairīties no saliktās normālās vērtības un vairākām iespējamām korekcijām”, ir pretrunā ar pagaidu regulas 123. apsvērumu, kurā izdarīts secinājums, ka izlasē iekļauto uzņēmumu un Brazīlijas ražotāju izmantotās ādas kvalitāte “nebija iemesls, lai noraidītu Brazīliju kā piemērotu analogu valsti, jo fizisko īpašību atšķirības var koriģēt, lai ņemtu vērā visa veida ādas kvalitātes atšķirības”. |
| --- | --- |

(113)

Ieinteresētās puses arī norādījušas, ka pagaidu regulas 108. apsvērums par to, ka “izrādījās, ka Brazīlija ir pamatotākā izvēle, ņemot vērā tās pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū reprezentativitāti, kas ļāva izvairīties no saliktās normālās vērtības un vairākām iespējamām korekcijām”, ir pretrunā ar pagaidu regulas 123. apsvērumu, kurā izdarīts secinājums, ka izlasē iekļauto uzņēmumu un Brazīlijas ražotāju izmantotās ādas kvalitāte “nebija iemesls, lai noraidītu Brazīliju kā piemērotu analogu valsti, jo fizisko īpašību atšķirības var koriģēt, lai ņemtu vērā visa veida ādas kvalitātes atšķirības”.

| (114) | Tomēr nekādu pretrunu īstenībā nav, jo pagaidu regulas 108. apsvērumā tikai noteikts, ka Brazīlija ir piemērotāka izvēle, un tāpēc būs jāveic mazāk korekciju nekā attiecībā uz citām iespējamajām analoga valstīm. Turklāt ir acīmredzami neiespējami izmeklēšanas sākuma posmā precīzi zināt, kādas korekcijas būtu jāizdara, lai salīdzinājums būtu pareizs. Tāpat iespējams ka šādas korekcijas būtu vajadzīgas, ja par analoga valsti tiku izvēlēta cita valsts. Tomēr, ņemot vērā citu ierosināto valstu iekšējā tirgus pārdošanas apjomu nepietiekamo reprezentativitāti, kā arī iespējami šauro ražojumu sortimentu, ir pamats uzskatīt, ka to normālās vērtības noteikšanai būtu jāveic vairāk korekciju, lai Taizemes, Indonēzijas vai Indijas modeļi būtu salīdzināmi ar attiecīgajās valstīs ražotajiem, nekā tas būtu vajadzīgs, izmantojot Brazīlijas pārdošanas apjomu iekšējā tirgū cenas. |
| --- | --- |

(114)

Tomēr nekādu pretrunu īstenībā nav, jo pagaidu regulas 108. apsvērumā tikai noteikts, ka Brazīlija ir piemērotāka izvēle, un tāpēc būs jāveic mazāk korekciju nekā attiecībā uz citām iespējamajām analoga valstīm. Turklāt ir acīmredzami neiespējami izmeklēšanas sākuma posmā precīzi zināt, kādas korekcijas būtu jāizdara, lai salīdzinājums būtu pareizs. Tāpat iespējams ka šādas korekcijas būtu vajadzīgas, ja par analoga valsti tiku izvēlēta cita valsts. Tomēr, ņemot vērā citu ierosināto valstu iekšējā tirgus pārdošanas apjomu nepietiekamo reprezentativitāti, kā arī iespējami šauro ražojumu sortimentu, ir pamats uzskatīt, ka to normālās vērtības noteikšanai būtu jāveic vairāk korekciju, lai Taizemes, Indonēzijas vai Indijas modeļi būtu salīdzināmi ar attiecīgajās valstīs ražotajiem, nekā tas būtu vajadzīgs, izmantojot Brazīlijas pārdošanas apjomu iekšējā tirgū cenas.

| (115) | Attiecībā uz ekonomiskās attīstības līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, lai gan tos parasti neuzskata par būtiskiem, jāatceras, kā pagaidu regulas 115. apsvērumā minēts, ka, pamatojoties uz Pasaules Bankas galvenajiem tautsaimniecības klasifikācijas kritērijiem, no kuriem viens ir ienākumi uz vienu iedzīvotāju, Brazīlija klasificējama vienā kategorijā ar ĶTR, Taizemi un Indonēziju. Turklāt ne darbaspēka izmaksu atšķirības izlasē iekļautajiem Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem salīdzinājumā ar Brazīlijas ražotāju izlasi nebija tik lielas, lai to dēļ būtu jāveic korekcija. Ir arī jāatzīmē, ka nominālā izmaksu atšķirība starp analoga valsti un attiecīgo eksportētājvalsti nav tik būtiska. Patiesībā, tā kā izmaksas un cenas parasti netiek uzskatītas par uzticamu pamatu normālās vērtības noteikšanai valstīs, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, šāda salīdzināšana faktiski ir pretrunā ar to metožu izmantošanas mērķi, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz ekonomiskās attīstības līmeni un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, lai gan tos parasti neuzskata par būtiskiem, jāatceras, kā pagaidu regulas 115. apsvērumā minēts, ka, pamatojoties uz Pasaules Bankas galvenajiem tautsaimniecības klasifikācijas kritērijiem, no kuriem viens ir ienākumi uz vienu iedzīvotāju, Brazīlija klasificējama vienā kategorijā ar ĶTR, Taizemi un Indonēziju. Turklāt ne darbaspēka izmaksu atšķirības izlasē iekļautajiem Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem eksportētājiem salīdzinājumā ar Brazīlijas ražotāju izlasi nebija tik lielas, lai to dēļ būtu jāveic korekcija. Ir arī jāatzīmē, ka nominālā izmaksu atšķirība starp analoga valsti un attiecīgo eksportētājvalsti nav tik būtiska. Patiesībā, tā kā izmaksas un cenas parasti netiek uzskatītas par uzticamu pamatu normālās vērtības noteikšanai valstīs, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, šāda salīdzināšana faktiski ir pretrunā ar to metožu izmantošanas mērķi, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā.

| (116) | Dažas puses iebilda, ka Brazīlija nav piemērota analoga valsts, jo valsts ziemeļu apgabalu apavu ražotāji saņem subsīdijas. Tās uzskata, ka šīs subsīdijas ir vērstas uz apavu ražošanas piesaistīšanu Brazīlijas ziemeļu daļas apgabalos, tādējādi ietekmējot tirgus konkurētspēju. |
| --- | --- |

(116)

Dažas puses iebilda, ka Brazīlija nav piemērota analoga valsts, jo valsts ziemeļu apgabalu apavu ražotāji saņem subsīdijas. Tās uzskata, ka šīs subsīdijas ir vērstas uz apavu ražošanas piesaistīšanu Brazīlijas ziemeļu daļas apgabalos, tādējādi ietekmējot tirgus konkurētspēju.

| (117) | Pirmkārt, būtu jāpiebilst, ka šā argumenta pamatojumam nebija nekādu pierādījumu. |
| --- | --- |

(117)

Pirmkārt, būtu jāpiebilst, ka šā argumenta pamatojumam nebija nekādu pierādījumu.

| (118) | Turklāt normālās vērtības noteikšanai izmantotie uzņēmumi neatradās ziemeļu apgabalos, bet gan valsts dienvidos, un tāpēc šādas subsīdijas, ja arī būtu, tos nekādi nevarētu ietekmēt. |
| --- | --- |

(118)

Turklāt normālās vērtības noteikšanai izmantotie uzņēmumi neatradās ziemeļu apgabalos, bet gan valsts dienvidos, un tāpēc šādas subsīdijas, ja arī būtu, tos nekādi nevarētu ietekmēt.

| (119) | Visbeidzot, ja arī eksportētāja raksturotā valsts intervence pastāv, tās mehānisms tikai atturētu citus uzņēmumus izveidot fabrikas vienā un tajā pašā rajonā, nevis pārdot savus ražojumus Brazīlijas tirgus dažās vietās. Apavu tirgus pavisam noteikti nav ne lokāls, ne reģionāls, bet ir valsts un pat pasaules līmenī. Tāpēc fakts, ka kāds uzņēmums var saņemt subsīdijas fabrikas atvēršanai valsts attālā rajonā, nenovērš konkurenci, jo īpaši, ja tirgū darbojas 7 000 ražotāju. Pat tad, ja šādas valsts subsīdijas varētu ietekmēt izmaksas, tās visticamāk tikai veicinātu pārdošanas cenu samazināšanos, kas savukārt pazeminātu normālo vērtību un tādējādi arī iespējamo dempinga starpību. |
| --- | --- |

(119)

Visbeidzot, ja arī eksportētāja raksturotā valsts intervence pastāv, tās mehānisms tikai atturētu citus uzņēmumus izveidot fabrikas vienā un tajā pašā rajonā, nevis pārdot savus ražojumus Brazīlijas tirgus dažās vietās. Apavu tirgus pavisam noteikti nav ne lokāls, ne reģionāls, bet ir valsts un pat pasaules līmenī. Tāpēc fakts, ka kāds uzņēmums var saņemt subsīdijas fabrikas atvēršanai valsts attālā rajonā, nenovērš konkurenci, jo īpaši, ja tirgū darbojas 7 000 ražotāju. Pat tad, ja šādas valsts subsīdijas varētu ietekmēt izmaksas, tās visticamāk tikai veicinātu pārdošanas cenu samazināšanos, kas savukārt pazeminātu normālo vērtību un tādējādi arī iespējamo dempinga starpību.

| (120) | Turklāt, ņemot vērā pagaidu regulas 109. apsvērumā minētos iemeslus un tostarp faktu, ka Brazīlijā ir vairāk nekā 7 000 ražotāju, konkurence Brazīlijas tirgū netika uzskatīta par neatbilstīgu, lai Brazīlija kā analoga valsts būtu noraidāma. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt, ņemot vērā pagaidu regulas 109. apsvērumā minētos iemeslus un tostarp faktu, ka Brazīlijā ir vairāk nekā 7 000 ražotāju, konkurence Brazīlijas tirgū netika uzskatīta par neatbilstīgu, lai Brazīlija kā analoga valsts būtu noraidāma.

| (121) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un tāpēc, ka prasība turpmāk netika pamatota, tā tika noraidīta. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un tāpēc, ka prasība turpmāk netika pamatota, tā tika noraidīta.

| (122) | Tāpēc tika secināts, ka Brazīlija ir normālās vērtības noteikšanai piemērota analoga valsts, kā tas atzīts pagaidu regulas 124. apsvērumā. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc tika secināts, ka Brazīlija ir normālās vērtības noteikšanai piemērota analoga valsts, kā tas atzīts pagaidu regulas 124. apsvērumā.

3.3.   Eksporta cena

| (123) | Tā kā ieinteresētās puses atsauksmes nav sniegušas, tiek apstiprināta metodoloģija, kas izklāstīta pagaidu regulas 128. līdz 130. apsvērumā. |
| --- | --- |

(123)

Tā kā ieinteresētās puses atsauksmes nav sniegušas, tiek apstiprināta metodoloģija, kas izklāstīta pagaidu regulas 128. līdz 130. apsvērumā.

| (124) | Dažas puses iebilda, ka, aprēķinot dempinga starpību visai valstij, konstatējumus nedrīkstēja pamatot ar izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta cenām. Konstatējumu pamatā bija jābūt valsts eksporta apjomam (piemēram, EUROSTAT datiem). |
| --- | --- |

(124)

Dažas puses iebilda, ka, aprēķinot dempinga starpību visai valstij, konstatējumus nedrīkstēja pamatot ar izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta cenām. Konstatējumu pamatā bija jābūt valsts eksporta apjomam (piemēram, EUROSTAT datiem).

| (125) | Tas bija jānoraida. Jāpiebilst, ka šajā procedūrā piemēroti pamatregulas 17. panta noteikumi par pārbaudi izlases veidā. Tāpēc tika izmantotas tikai izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta cenas. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas neatbilst TER/AR kritērijiem, tika aprēķināta visiem viena vidējā svērtā dempinga starpība. Turklāt pagaidu regulas 135. apsvērumā paskaidrots, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu vidējo svērto dempinga starpību nosaka uzņēmumiem, kas sadarbojas un kas izlasē netika iekļauti. Bez tam tāpēc, ka sadarbības līmenis bija augsts, tā pati dempinga starpība tika noteikta arī visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(125)

Tas bija jānoraida. Jāpiebilst, ka šajā procedūrā piemēroti pamatregulas 17. panta noteikumi par pārbaudi izlases veidā. Tāpēc tika izmantotas tikai izlasē iekļauto uzņēmumu eksporta cenas. Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas neatbilst TER/AR kritērijiem, tika aprēķināta visiem viena vidējā svērtā dempinga starpība. Turklāt pagaidu regulas 135. apsvērumā paskaidrots, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu vidējo svērto dempinga starpību nosaka uzņēmumiem, kas sadarbojas un kas izlasē netika iekļauti. Bez tam tāpēc, ka sadarbības līmenis bija augsts, tā pati dempinga starpība tika noteikta arī visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem.

3.4.   Salīdzinājums

| (126) | Dažas puses iebilda, ka nav izpausta visa informācija, kas attiecas uz eksporta cenu salīdzināšanu. Tās jo īpaši uzskata, ka nav aprēķinātas pēc Brazīlijas datiem noteiktās normālās vērtības korekcijas. |
| --- | --- |

(126)

Dažas puses iebilda, ka nav izpausta visa informācija, kas attiecas uz eksporta cenu salīdzināšanu. Tās jo īpaši uzskata, ka nav aprēķinātas pēc Brazīlijas datiem noteiktās normālās vērtības korekcijas.

| (127) | Pienācīgi izvērtējot visas no ieinteresētajām pusēm saņemtās atsauksmes un atkārtoti izskatot dokumentāciju, tika konstatēts, ka jākoriģē pagaidu regulas 132. apsvērumā izdarītās korekcijas ādu izmaksās. Konstatēts, ka ražotāji eksportētājvalstīs un jo īpaši Ķīnā pārdeva augstākas kvalitātes ādas apavus nekā Brazīlijas ražotāji savā iekšējā tirgū. Apavu kvalitātes atšķirību galvenais iemesls ir augstākas kvalitātes ādu izmantošana. Šīs kvalitātes atšķirības atspoguļo arī izmantoto ādu veidu iepirkuma cena: no Ķīnas un Vjetnamas eksportēto apavu ražošanai izmantotās ādas bija dārgākas par Brazīlijas iekšējā tirgū pārdoto apavu ādām. Tāpēc analoga valsts ražotāju ādu sākotnējo izmaksu vērtība tika salīdzināta ar attiecīgo ādu sākotnējo izmaksu vērtību, ko izmantoja izlasē iekļautie Ķīnas un Vjetnamas uzņēmumi. Konstatēts, ka lielākā daļa ādu, ko izmantoja Ķīnas un Vjetnamas ražotāji, ir ievesta no tirgus ekonomikas valstīm. Tāpēc korekcijas noteikšanai tika izmantota vidējā vērtība, tajā iekļaujot arī pasaules tirgus cenas. Attiecīgais aprēķins tika veikts atsevišķi abām eksportētājvalstīm. Ādu sākotnējo izmaksu vērtību starpību reizināja ar ādu izmaksu daļu ražošanas kopējās izmaksās. Turpmākās korekcijas no normālās vērtības uz augšu bija 21,6 % (ĶTR) un 16,4 % (Vjetnamai). |
| --- | --- |

(127)

Pienācīgi izvērtējot visas no ieinteresētajām pusēm saņemtās atsauksmes un atkārtoti izskatot dokumentāciju, tika konstatēts, ka jākoriģē pagaidu regulas 132. apsvērumā izdarītās korekcijas ādu izmaksās. Konstatēts, ka ražotāji eksportētājvalstīs un jo īpaši Ķīnā pārdeva augstākas kvalitātes ādas apavus nekā Brazīlijas ražotāji savā iekšējā tirgū. Apavu kvalitātes atšķirību galvenais iemesls ir augstākas kvalitātes ādu izmantošana. Šīs kvalitātes atšķirības atspoguļo arī izmantoto ādu veidu iepirkuma cena: no Ķīnas un Vjetnamas eksportēto apavu ražošanai izmantotās ādas bija dārgākas par Brazīlijas iekšējā tirgū pārdoto apavu ādām. Tāpēc analoga valsts ražotāju ādu sākotnējo izmaksu vērtība tika salīdzināta ar attiecīgo ādu sākotnējo izmaksu vērtību, ko izmantoja izlasē iekļautie Ķīnas un Vjetnamas uzņēmumi. Konstatēts, ka lielākā daļa ādu, ko izmantoja Ķīnas un Vjetnamas ražotāji, ir ievesta no tirgus ekonomikas valstīm. Tāpēc korekcijas noteikšanai tika izmantota vidējā vērtība, tajā iekļaujot arī pasaules tirgus cenas. Attiecīgais aprēķins tika veikts atsevišķi abām eksportētājvalstīm. Ādu sākotnējo izmaksu vērtību starpību reizināja ar ādu izmaksu daļu ražošanas kopējās izmaksās. Turpmākās korekcijas no normālās vērtības uz augšu bija 21,6 % (ĶTR) un 16,4 % (Vjetnamai).

| (128) | Dažas ieinteresētās puses iebilda, ka ir nepareizi veikt korekcijas, ņemot vērā ādu kvalitāti, jo tika konstatēts, ka ražošanas izmaksas eksportētājvalstīs ir sagrozītas tāpēc, ka visiem, izņemot vienu eksportētāju no šīm valstīm, netika piešķirts TER. |
| --- | --- |

(128)

Dažas ieinteresētās puses iebilda, ka ir nepareizi veikt korekcijas, ņemot vērā ādu kvalitāti, jo tika konstatēts, ka ražošanas izmaksas eksportētājvalstīs ir sagrozītas tāpēc, ka visiem, izņemot vienu eksportētāju no šīm valstīm, netika piešķirts TER.

| (129) | Tas bija jānoraida. TER prasība patiešām tika noraidīta arī tāpēc, ka tika konstatēts, ka valsts ietekmes dēļ ir ietekmētas arī izmaksas/cenas. Tomēr, kā iepriekš minēts, tika atklāts, ka āda tika ievesta no tirgus ekonomikas valstīm. |
| --- | --- |

(129)

Tas bija jānoraida. TER prasība patiešām tika noraidīta arī tāpēc, ka tika konstatēts, ka valsts ietekmes dēļ ir ietekmētas arī izmaksas/cenas. Tomēr, kā iepriekš minēts, tika atklāts, ka āda tika ievesta no tirgus ekonomikas valstīm.

| (130) | Dažas puses iebilda pret to, ka Komisija nav izpaudusi precīzus datus, uz kuru pamata tika aprēķinātas korekcijas, un kāpēc pēc pagaidu noteikšanas bija jāpārskata ar ādām saistītā korekcija. |
| --- | --- |

(130)

Dažas puses iebilda pret to, ka Komisija nav izpaudusi precīzus datus, uz kuru pamata tika aprēķinātas korekcijas, un kāpēc pēc pagaidu noteikšanas bija jāpārskata ar ādām saistītā korekcija.

| (131) | Tomēr ar ādām saistītā korekcija paskaidrota jau iepriekš. Turklāt Komisija visiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti šajā procedūrā, ir sniegusi visus vajadzīgos datus, kas ir pamatā svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem un uz kuriem pamatojoties, ir paredzēts ierosināt galīgo pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(131)

Tomēr ar ādām saistītā korekcija paskaidrota jau iepriekš. Turklāt Komisija visiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti šajā procedūrā, ir sniegusi visus vajadzīgos datus, kas ir pamatā svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem un uz kuriem pamatojoties, ir paredzēts ierosināt galīgo pasākumu ieviešanu.

| (132) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka nav vajadzīga normālās vērtības korekcija saistībā ar pētniecību un attīstību, jo Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem bijušas līdzīgas pētniecības un attīstības izmaksas. |
| --- | --- |

(132)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka nav vajadzīga normālās vērtības korekcija saistībā ar pētniecību un attīstību, jo Ķīnas un Vjetnamas ražotājiem bijušas līdzīgas pētniecības un attīstības izmaksas.

| (133) | Tomēr ir konstatēts, ka izlasē iekļautajiem uzņēmējiem no attiecīgajām valstīm pētniecības un attīstības izmaksas ir saistītas tikai ar ražošanu, savukārt Brazīlijā pētniecības un attīstības izmaksās ietilpst arī jaunu apavu modeļu izstrādāšana un paraugu atlase, t.i., tādas pētniecības un attīstības izmaksas ir atšķirīgas, un tāpēc atzīts par vajadzīgu šo korekciju saglabāt. |
| --- | --- |

(133)

Tomēr ir konstatēts, ka izlasē iekļautajiem uzņēmējiem no attiecīgajām valstīm pētniecības un attīstības izmaksas ir saistītas tikai ar ražošanu, savukārt Brazīlijā pētniecības un attīstības izmaksās ietilpst arī jaunu apavu modeļu izstrādāšana un paraugu atlase, t.i., tādas pētniecības un attīstības izmaksas ir atšķirīgas, un tāpēc atzīts par vajadzīgu šo korekciju saglabāt.

| (134) | Kāda cita puse apgalvoja arī, ka korekcija būtu jāveic, lai ņemtu vērā to, ka peļņa no pārdošanas apjomiem pamatiekārtu ražotājiem (OEM) ir mazāka nekā no citiem pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(134)

Kāda cita puse apgalvoja arī, ka korekcija būtu jāveic, lai ņemtu vērā to, ka peļņa no pārdošanas apjomiem pamatiekārtu ražotājiem (OEM) ir mazāka nekā no citiem pārdošanas apjomiem.

| (135) | Taču, pārbaudot Brazīlijas uzņēmumus, šo apgalvojumu neapstiprināja izmeklēšanā konstatētie fakti, jo šādu atšķirību nav. Turklāt atšķirības pārdošanas apjomos OEM un pārdošanas apjomos ar savu zīmolu jau ir ņemtas vērā, korekcijā iekļaujot pētniecības un attīstības izmaksu atšķirības. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(135)

Taču, pārbaudot Brazīlijas uzņēmumus, šo apgalvojumu neapstiprināja izmeklēšanā konstatētie fakti, jo šādu atšķirību nav. Turklāt atšķirības pārdošanas apjomos OEM un pārdošanas apjomos ar savu zīmolu jau ir ņemtas vērā, korekcijā iekļaujot pētniecības un attīstības izmaksu atšķirības. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

| (136) | Bez tam jāpiebilst, ka bija vajadzīga korekcija attiecībā uz bērnu apaviem. Neviens Brazīlijas ražotājs neražo bērnu apavus. Var novērot, piemēram, pēc Eurostat datiem par importu, ka bērnu apavi kopumā ir lētāki nekā pieaugušo apavi. To iespējams saistīt ar to, ka bērnu apavi pēc izmēra ir mazāki, un tāpēc to ražošanai vajag mazāk izejvielu. Tāpēc tika veikta korekcija proporcionāli Kopienas ražošanas nozares pārdoto bērnu un pieaugušo apavu cenu starpībai. Šī korekcija ir 33,2 % no normālās vērtības. |
| --- | --- |

(136)

Bez tam jāpiebilst, ka bija vajadzīga korekcija attiecībā uz bērnu apaviem. Neviens Brazīlijas ražotājs neražo bērnu apavus. Var novērot, piemēram, pēc Eurostat datiem par importu, ka bērnu apavi kopumā ir lētāki nekā pieaugušo apavi. To iespējams saistīt ar to, ka bērnu apavi pēc izmēra ir mazāki, un tāpēc to ražošanai vajag mazāk izejvielu. Tāpēc tika veikta korekcija proporcionāli Kopienas ražošanas nozares pārdoto bērnu un pieaugušo apavu cenu starpībai. Šī korekcija ir 33,2 % no normālās vērtības.

| (137) | Dažas puses apgalvoja, ka šī korekcija nav pietiekami paskaidrota. Turklāt tika paziņots, ka vienīgais pamatotais cenu starpības faktors ir izmēru atšķirības un ar tām saistītais izejvielu patēriņš. Šīs puses uzskata, ka šāds apsvērums ir kļūdains. Šajā sakarā jāpiebilst, ka korekcija attiecībā uz bērnu apaviem pusēm tika pilnībā izpausta un iepriekš izklāstīta. Bez tam puses, kuras šo korekciju uzskatīja par kļūdainu, nevarēja ierosināt nekādu labāku alternatīvu metodi, ko varētu izmantot taisnīgam eksporta cenu un normālo vērtību salīdzinājumam. |
| --- | --- |

(137)

Dažas puses apgalvoja, ka šī korekcija nav pietiekami paskaidrota. Turklāt tika paziņots, ka vienīgais pamatotais cenu starpības faktors ir izmēru atšķirības un ar tām saistītais izejvielu patēriņš. Šīs puses uzskata, ka šāds apsvērums ir kļūdains. Šajā sakarā jāpiebilst, ka korekcija attiecībā uz bērnu apaviem pusēm tika pilnībā izpausta un iepriekš izklāstīta. Bez tam puses, kuras šo korekciju uzskatīja par kļūdainu, nevarēja ierosināt nekādu labāku alternatīvu metodi, ko varētu izmantot taisnīgam eksporta cenu un normālo vērtību salīdzinājumam.

| (138) | Tā kā turpmākas atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 131. līdz 133. apsvērumā minētos konstatējumus. |
| --- | --- |

(138)

Tā kā turpmākas atsauksmes netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 131. līdz 133. apsvērumā minētos konstatējumus.

| (139) | Dažas puses iebilda, ka RKN shēma nenodrošina taisnīgu salīdzinājumu. Konkrēti, puses apgalvoja, ka izmantotā RKN sistēma ir pārāk plaša, un tās pamatā nav ražojumiem raksturīgu fizisku īpašību. Šīs puses paziņojušas, ka tādējādi tiek pārkāpts Antidempinga nolīguma 2.4. pants. Turklāt tika apstrīdētas arī vispārīgās korekcijas (ņemot vērā ādu kvalitāti), kuras pietiekami nekompensējot šo iespējamo trūkumu. |
| --- | --- |

(139)

Dažas puses iebilda, ka RKN shēma nenodrošina taisnīgu salīdzinājumu. Konkrēti, puses apgalvoja, ka izmantotā RKN sistēma ir pārāk plaša, un tās pamatā nav ražojumiem raksturīgu fizisku īpašību. Šīs puses paziņojušas, ka tādējādi tiek pārkāpts Antidempinga nolīguma 2.4. pants. Turklāt tika apstrīdētas arī vispārīgās korekcijas (ņemot vērā ādu kvalitāti), kuras pietiekami nekompensējot šo iespējamo trūkumu.

| (140) | Šie argumenti bija jānoraida. Gan Antidempinga nolīguma 2.4. pantā, gan pamatregulas 2. panta 10. punktā paredzēts taisnīgs salīdzinājums. Tomēr šajos noteikumos nav nekas konkrēti noteikts par to, kādām jābūt RKN sistēmām. Jāņem vērā, ka Eiropas Kopienā jau ilgstoši attiecīgā ražojuma salīdzināmības panākšanai ar līdzīgo ražojumu izmanto RKN sistēmas, kas iedala ražojumu tipos/modeļos pēc kādām konkrētām pazīmēm vai tehniskām specifikācijām. Šajā gadījumā tika ņemti vērā pieci elementi, t.i., apavu modelis, patērētāju veids, apavu veids, ārējās zoles un oderes materiāls. Šie elementi pietiekami atspoguļo būtiskākās attiecīgā ražojuma īpašības. Bez tam jānorāda, ka ne pamatregulā, ne Antidempinga nolīgumā nav nekādu juridiski saistošu noteikumu par RKN sistēmu izmantošanu antidempinga izmeklēšanā. Šajā gadījumā, ievērojot taisnīga salīdzinājuma principu, lai taisnīgi salīdzinātu Kopienas cenas, eksporta cenas un normālās vērtības, attiecīgā ražojuma Kopienas ražotāju ražoto un pārdoto apavu, eksportētājvalstu un analoga valsts modeļu klasifikācijai konsekventi izmantota viena un tā pati RKN sistēma. |
| --- | --- |

(140)

Šie argumenti bija jānoraida. Gan Antidempinga nolīguma 2.4. pantā, gan pamatregulas 2. panta 10. punktā paredzēts taisnīgs salīdzinājums. Tomēr šajos noteikumos nav nekas konkrēti noteikts par to, kādām jābūt RKN sistēmām. Jāņem vērā, ka Eiropas Kopienā jau ilgstoši attiecīgā ražojuma salīdzināmības panākšanai ar līdzīgo ražojumu izmanto RKN sistēmas, kas iedala ražojumu tipos/modeļos pēc kādām konkrētām pazīmēm vai tehniskām specifikācijām. Šajā gadījumā tika ņemti vērā pieci elementi, t.i., apavu modelis, patērētāju veids, apavu veids, ārējās zoles un oderes materiāls. Šie elementi pietiekami atspoguļo būtiskākās attiecīgā ražojuma īpašības. Bez tam jānorāda, ka ne pamatregulā, ne Antidempinga nolīgumā nav nekādu juridiski saistošu noteikumu par RKN sistēmu izmantošanu antidempinga izmeklēšanā. Šajā gadījumā, ievērojot taisnīga salīdzinājuma principu, lai taisnīgi salīdzinātu Kopienas cenas, eksporta cenas un normālās vērtības, attiecīgā ražojuma Kopienas ražotāju ražoto un pārdoto apavu, eksportētājvalstu un analoga valsts modeļu klasifikācijai konsekventi izmantota viena un tā pati RKN sistēma.

| (141) | Turklāt tika konstatēts, ka faktiski RKN sistēmā nav iekļauts ādu kvalitātes jautājums, kas ietekmēja attiecīgā ražojuma cenas un cenu salīdzināmību. No apavu kopējām ražošanas izmaksām ādas parasti izmaksā līdz 50 % vai vairāk. Atkarībā no izmantotās ādas veida, kvalitātes un daudzuma, izmaksas par ādām var būt ievērojami atšķirīgas, tomēr ir konstatēts, ka izmaksu atšķirības attiecīgi ietvertas pārdošanas cenās. Normālās vērtības salīdzināšanai ar eksporta cenām un cenu pazeminājuma/samazinājuma normas aprēķiniem tika izmantotas attiecīgas korekcijas pēc fizisko īpašību atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt tika konstatēts, ka faktiski RKN sistēmā nav iekļauts ādu kvalitātes jautājums, kas ietekmēja attiecīgā ražojuma cenas un cenu salīdzināmību. No apavu kopējām ražošanas izmaksām ādas parasti izmaksā līdz 50 % vai vairāk. Atkarībā no izmantotās ādas veida, kvalitātes un daudzuma, izmaksas par ādām var būt ievērojami atšķirīgas, tomēr ir konstatēts, ka izmaksu atšķirības attiecīgi ietvertas pārdošanas cenās. Normālās vērtības salīdzināšanai ar eksporta cenām un cenu pazeminājuma/samazinājuma normas aprēķiniem tika izmantotas attiecīgas korekcijas pēc fizisko īpašību atšķirībām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu.

| (142) | Citas puses norādījušas uz dažu RKN milzīgajām cenu atšķirībām, kuras, pēc viņu uzskata, norādot uz RKN sistēmas trūkumiem. |
| --- | --- |

(142)

Citas puses norādījušas uz dažu RKN milzīgajām cenu atšķirībām, kuras, pēc viņu uzskata, norādot uz RKN sistēmas trūkumiem.

| (143) | Cenu atšķirības var rasties dažādu apstākļu dēļ, piemēram, tirgus svārstības, īpaša cenu spiediena dēļ, pārlieku liela piedāvājuma gadījumos u.t.t., kā arī sakarā ar vēlmi veikt dempingu u.t.t. Jebkurā gadījumā attiecībā uz RKN sistēmas izmantošanu jānorāda, ka tā tika vienveidīgi piemērota visām izmeklēšanā iesaistītajām pusēm. Cenu atšķirības var rasties dažādu faktoru dēļ, piemēram, modes tendences un tirgus psiholoģija, un kas nebūt nedod pamatu apšaubīt vienā un tajā pašā RKN ietilpstošo ražojumu salīdzināmību. Svarīgākais ir tas, ka šīs puses salīdzināmības uzlabošanai nav norādījušas nevienu labāku un turklāt praktiskāku metodoloģiju, kas veicinātu salīdzināšanu. Iepriekš minētajā jau norādīts, ka cenu atšķirības dažādas ādu kvalitātes dēļ tika ņemtas vērā, izdarot attiecīgas korekcijas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(143)

Cenu atšķirības var rasties dažādu apstākļu dēļ, piemēram, tirgus svārstības, īpaša cenu spiediena dēļ, pārlieku liela piedāvājuma gadījumos u.t.t., kā arī sakarā ar vēlmi veikt dempingu u.t.t. Jebkurā gadījumā attiecībā uz RKN sistēmas izmantošanu jānorāda, ka tā tika vienveidīgi piemērota visām izmeklēšanā iesaistītajām pusēm. Cenu atšķirības var rasties dažādu faktoru dēļ, piemēram, modes tendences un tirgus psiholoģija, un kas nebūt nedod pamatu apšaubīt vienā un tajā pašā RKN ietilpstošo ražojumu salīdzināmību. Svarīgākais ir tas, ka šīs puses salīdzināmības uzlabošanai nav norādījušas nevienu labāku un turklāt praktiskāku metodoloģiju, kas veicinātu salīdzināšanu. Iepriekš minētajā jau norādīts, ka cenu atšķirības dažādas ādu kvalitātes dēļ tika ņemtas vērā, izdarot attiecīgas korekcijas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida.

| (144) | Citas ieinteresētās puses apstrīdēja to, ka sakarā ar lēmumu attiecīgā ražojuma jomā neiekļaut STAF šā veida apavi RKN sistēmā būtu jānosaka atsevišķi. |
| --- | --- |

(144)

Citas ieinteresētās puses apstrīdēja to, ka sakarā ar lēmumu attiecīgā ražojuma jomā neiekļaut STAF šā veida apavi RKN sistēmā būtu jānosaka atsevišķi.

| (145) | Kad šajā gadījumā radās nepieciešamība no attiecīgā ražojuma jomas izslēgt STAF, attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem tika izmantota pamatota un vienveidīga metodoloģija par attiecīgo STAF pārdošanas apjomu izslēgšanu no izmeklēšanas jomas. Par nodomu izslēgt STAF no attiecīgā ražojuma jomas visas iesaistītās puses tika informētas ļoti savlaicīgi, pirms tika izdarīta pagaidu izpaušana. Ne pēc šā paziņojuma, ne pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas neviens ražotājs eksportētājs nav iesniedzis pārskatītus datus, kas ļautu labāk identificēt STAF pārdošanas apjomus tā darījumu sarakstā. Šajā gadījumā izmantotā RKN metodoloģija, lai izslēgtu STAF pārdošanas apjomus, tiek uzskatīta par piemērotu un pamatotu. |
| --- | --- |

(145)

Kad šajā gadījumā radās nepieciešamība no attiecīgā ražojuma jomas izslēgt STAF, attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem tika izmantota pamatota un vienveidīga metodoloģija par attiecīgo STAF pārdošanas apjomu izslēgšanu no izmeklēšanas jomas. Par nodomu izslēgt STAF no attiecīgā ražojuma jomas visas iesaistītās puses tika informētas ļoti savlaicīgi, pirms tika izdarīta pagaidu izpaušana. Ne pēc šā paziņojuma, ne pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas neviens ražotājs eksportētājs nav iesniedzis pārskatītus datus, kas ļautu labāk identificēt STAF pārdošanas apjomus tā darījumu sarakstā. Šajā gadījumā izmantotā RKN metodoloģija, lai izslēgtu STAF pārdošanas apjomus, tiek uzskatīta par piemērotu un pamatotu.

3.5.   Dempinga starpība

3.5.1.   Vispārējā metodoloģija

| (146) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka, ja sadarbojošies uzņēmumi netiek nošķirti atsevišķi no uzņēmumiem, kas ar izmeklēšanu nesadarbojas, tiek veicināta nesadarbošanās. Taču, kā paskaidrots pagaidu regulas 139. apsvērumā, sadarbošanās līmenis bija augsts, un tāpēc saskaņā ar vispārpieņemto praksi tika atzīts par piemērotu dempinga starpību noteikt visiem tiem ražotājiem eksportētājiem, kas ar izmeklēšanu nesadarbojās, vidējās svērtās dempinga starpības līmenī, kurš noteikts attiecīgo valstu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Tā kā atsauksmes netika sniegtas, ar šo ir apstiprināta dempinga starpības noteikšanai izmantotā vispārīgā metodoloģija, kā aprakstīts pagaidu regulas 134. līdz 143. apsvērumā. |
| --- | --- |

(146)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka, ja sadarbojošies uzņēmumi netiek nošķirti atsevišķi no uzņēmumiem, kas ar izmeklēšanu nesadarbojas, tiek veicināta nesadarbošanās. Taču, kā paskaidrots pagaidu regulas 139. apsvērumā, sadarbošanās līmenis bija augsts, un tāpēc saskaņā ar vispārpieņemto praksi tika atzīts par piemērotu dempinga starpību noteikt visiem tiem ražotājiem eksportētājiem, kas ar izmeklēšanu nesadarbojās, vidējās svērtās dempinga starpības līmenī, kurš noteikts attiecīgo valstu izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Tā kā atsauksmes netika sniegtas, ar šo ir apstiprināta dempinga starpības noteikšanai izmantotā vispārīgā metodoloģija, kā aprakstīts pagaidu regulas 134. līdz 143. apsvērumā.

3.5.2.   Dempinga starpība

a)   Ķīnas Tautas Republika

| — | Dempinga starpība GS ir 9,7 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas; |
| --- | --- |

—

Dempinga starpība GS ir 9,7 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas;

| — | Galīgā dempinga starpība visai valstij ir 28,9 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

—

Galīgā dempinga starpība visai valstij ir 28,9 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas.

b)   Vjetnama

| — | Galīgā dempinga starpība visai valstij ir 70,1 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

—

Galīgā dempinga starpība visai valstij ir 70,1 % no CIF importa cenas uz Kopienas robežas.

E.   KAITĒJUMS

1.   VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA

| (147) | Tāpat kā pagaidu posmā, un ņemot vērā iepriekš minētos galīgos secinājumus par ražojumu jomu, visi rādītāji, kas attiecas uz STAF, izslēgti no turpmāk analizējamajiem datiem. Pēc dažu ražotāju eksportētāju pieprasījuma ar šo tiek apstiprināts, ka šāda izslēgšana tiek vienādi attiecināta gan uz attiecīgo valstu importu, gan importu no citām trešām valstīm, kā arī datiem, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(147)

Tāpat kā pagaidu posmā, un ņemot vērā iepriekš minētos galīgos secinājumus par ražojumu jomu, visi rādītāji, kas attiecas uz STAF, izslēgti no turpmāk analizējamajiem datiem. Pēc dažu ražotāju eksportētāju pieprasījuma ar šo tiek apstiprināts, ka šāda izslēgšana tiek vienādi attiecināta gan uz attiecīgo valstu importu, gan importu no citām trešām valstīm, kā arī datiem, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozari.

| (148) | Tomēr, ņemot vērā minēto galīgo secinājumu par to, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma jomā, veikta kaitējuma galīgā analīze visam attiecīgā ražojuma kopumam, t.i., arī bērnu apaviem. |
| --- | --- |

(148)

Tomēr, ņemot vērā minēto galīgo secinājumu par to, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma jomā, veikta kaitējuma galīgā analīze visam attiecīgā ražojuma kopumam, t.i., arī bērnu apaviem.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANA

| (149) | Importētāju asociācija atkārtoti izvirzījusi prasību par to, ka gadījumā, ja sūdzības iesniedzēji, kas, kā apgalvots, Kopienā tikai savieno apavu daļas no ārpuskopienas avota, tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem, tad importētāji, kuri Kopienā nodarbojas ar modelēšanu, zīmolu popularizāciju, pētniecību un attīstību, pārvaldību un mazumtirdzniecību, arī būtu jāuzskata par Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(149)

Importētāju asociācija atkārtoti izvirzījusi prasību par to, ka gadījumā, ja sūdzības iesniedzēji, kas, kā apgalvots, Kopienā tikai savieno apavu daļas no ārpuskopienas avota, tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem, tad importētāji, kuri Kopienā nodarbojas ar modelēšanu, zīmolu popularizāciju, pētniecību un attīstību, pārvaldību un mazumtirdzniecību, arī būtu jāuzskata par Kopienas ražotājiem.

| (150) | Šī prasība jau izskatīta pagaidu regulas 148. apsvērumā, kurā konstatēts, ka par Kopienas ražotājiem var uzskatīt tikai tādus uzņēmumus, kas Kopienā nodarbojas ar ražošanu/izgatavošanu. Importētāju pārdotie ražojumi, tostarp arī Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes ražojumi, nevar tikt uzskatīti par Kopienas izcelsmes ražojumiem, par tiem jāmaksā importa nodoklis, un tāpēc šādi Kopienas uzņēmēji nav uzskatāmi par Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(150)

Šī prasība jau izskatīta pagaidu regulas 148. apsvērumā, kurā konstatēts, ka par Kopienas ražotājiem var uzskatīt tikai tādus uzņēmumus, kas Kopienā nodarbojas ar ražošanu/izgatavošanu. Importētāju pārdotie ražojumi, tostarp arī Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes ražojumi, nevar tikt uzskatīti par Kopienas izcelsmes ražojumiem, par tiem jāmaksā importa nodoklis, un tāpēc šādi Kopienas uzņēmēji nav uzskatāmi par Kopienas ražotājiem.

| (151) | Tā kā nav nekādas jaunas informācijas, ar šo minētie konstatējumi tiek apstiprināti, un tiek galīgi secināts, ka pagaidu regulas 146. apsvērumā minētie ražotāji pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē ir visa Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(151)

Tā kā nav nekādas jaunas informācijas, ar šo minētie konstatējumi tiek apstiprināti, un tiek galīgi secināts, ka pagaidu regulas 146. apsvērumā minētie ražotāji pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē ir visa Kopienas ražošanas nozare.

3.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (152) | Kopienas ražošanas nozares definīciju apstrīdējuši vairāki ražotāji eksportētāji, importētāji un importētāju asociācija, to pamatojot tādējādi, ka izlasē neiekļautie uzņēmumi izmeklēšanas laikā nesadarbojās, proti, nesniedza atbildes uz pārbaudes izlases veidā anketu, un tāpēc juridiskā prasība par sūdzības uzturēšanu izmeklēšanā nav ievērota. Šā iemesla dēļ tie apgalvojuši, ka 814 sūdzības iesniedzējus juridiski nevar uzskatīt par Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(152)

Kopienas ražošanas nozares definīciju apstrīdējuši vairāki ražotāji eksportētāji, importētāji un importētāju asociācija, to pamatojot tādējādi, ka izlasē neiekļautie uzņēmumi izmeklēšanas laikā nesadarbojās, proti, nesniedza atbildes uz pārbaudes izlases veidā anketu, un tāpēc juridiskā prasība par sūdzības uzturēšanu izmeklēšanā nav ievērota. Šā iemesla dēļ tie apgalvojuši, ka 814 sūdzības iesniedzējus juridiski nevar uzskatīt par Kopienas ražošanas nozari.

| (153) | Tika norādīts arī uz Kopienas regulām, saskaņā ar kurām sūdzību iesniegušie ražotāji, kas pienācīgi nesadarbojas, tiek izslēgti no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(153)

Tika norādīts arī uz Kopienas regulām, saskaņā ar kurām sūdzību iesniegušie ražotāji, kas pienācīgi nesadarbojas, tiek izslēgti no Kopienas ražošanas nozares definīcijas.

| (154) | Tāpēc būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu termins “Kopienas ražošanas nozare” ietver to Kopienas līdzīgo preču ražotāju kopumu, kuru līdzīgā ražojuma kopējā produkcija ir lielākā daļa no kopējā apjoma, kā noteikts pamatregulas 5. panta 4. punktā. Pamatregulas 5. panta 4. punktā šai lielākajai daļai noteikta precīza definīcija, t.i., tie ir Kopienas ražotāji, kas nepārprotami atbalsta sūdzību, ražo ne mazāk kā 25 % no kopējās Kopienas produkcijas apjoma un vairāk nekā 50 % no kopējās saražotās līdzīgo ražojumu produkcijas, ko saražojusi tā Kopienas ražotāju daļa, kas atbalsta vai noraida izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(154)

Tāpēc būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu termins “Kopienas ražošanas nozare” ietver to Kopienas līdzīgo preču ražotāju kopumu, kuru līdzīgā ražojuma kopējā produkcija ir lielākā daļa no kopējā apjoma, kā noteikts pamatregulas 5. panta 4. punktā. Pamatregulas 5. panta 4. punktā šai lielākajai daļai noteikta precīza definīcija, t.i., tie ir Kopienas ražotāji, kas nepārprotami atbalsta sūdzību, ražo ne mazāk kā 25 % no kopējās Kopienas produkcijas apjoma un vairāk nekā 50 % no kopējās saražotās līdzīgo ražojumu produkcijas, ko saražojusi tā Kopienas ražotāju daļa, kas atbalsta vai noraida izmeklēšanu.

| (155) | Šajā atsevišķajā gadījumā sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji pārstāv vairāk nekā 40 % no Kopienas ražošanas nozares, un saskaņā ar minētajiem juridiskajiem noteikumiem tie uzskatāmi par Kopienas ražošanas nozari. Turklāt neviens ražotājs sūdzību nav noraidījis. |
| --- | --- |

(155)

Šajā atsevišķajā gadījumā sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji pārstāv vairāk nekā 40 % no Kopienas ražošanas nozares, un saskaņā ar minētajiem juridiskajiem noteikumiem tie uzskatāmi par Kopienas ražošanas nozari. Turklāt neviens ražotājs sūdzību nav noraidījis.

| (156) | Patiešām, iestādes parastā prakse ir izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas tos sūdzību iesniegušos Kopienas ražotājus, kas pienācīgi nesadarbojas izmeklēšanas laikā, un ievērot iepriekš minētās robežas arī laikā, kad pasākumi tiek ieviesti. |
| --- | --- |

(156)

Patiešām, iestādes parastā prakse ir izslēgt no Kopienas ražošanas nozares definīcijas tos sūdzību iesniegušos Kopienas ražotājus, kas pienācīgi nesadarbojas izmeklēšanas laikā, un ievērot iepriekš minētās robežas arī laikā, kad pasākumi tiek ieviesti.

| (157) | Tomēr šajā gadījumā konstatēts, ka ar izmeklēšanu pienācīgi nav sadarbojies neviens no 814 Kopienas ražotājiem. Faktiski un, kā tika skaidri norādīts paziņojumā par uzsākšanu, anketas nosūtīja tikai izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, un no tiem visiem tika saņemtas atbildes. Tāpēc tas, ka izlasē neiekļautie sūdzību iesniegušie ražotāji nav atbildējuši uz izlasē iekļauto ražotāju anketām, vienkārši ir izskaidrojams ar to, ka viņiem tas nebija jādara. |
| --- | --- |

(157)

Tomēr šajā gadījumā konstatēts, ka ar izmeklēšanu pienācīgi nav sadarbojies neviens no 814 Kopienas ražotājiem. Faktiski un, kā tika skaidri norādīts paziņojumā par uzsākšanu, anketas nosūtīja tikai izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, un no tiem visiem tika saņemtas atbildes. Tāpēc tas, ka izlasē neiekļautie sūdzību iesniegušie ražotāji nav atbildējuši uz izlasē iekļauto ražotāju anketām, vienkārši ir izskaidrojams ar to, ka viņiem tas nebija jādara.

| (158) | No pārbaudes izlases veidā īpatnībām izriet, ka pilnīgas anketas par kaitējumu tiek nosūtītas tikai izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kas nosūtījuši sūdzību, un saskaņā ar pamatregulas 6. panta 2. punktu atbildes jāsniedz tikai tām pusēm, kuras saņēmušas anketu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek noraidītas ieinteresēto pušu iesniegtās prasības un tiek apstiprināts secinājums pagaidu regulas 152. apsvērumā – uzskata, ka 814 Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir Kopienas ražošanas nozares pārstāvji pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(158)

No pārbaudes izlases veidā īpatnībām izriet, ka pilnīgas anketas par kaitējumu tiek nosūtītas tikai izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kas nosūtījuši sūdzību, un saskaņā ar pamatregulas 6. panta 2. punktu atbildes jāsniedz tikai tām pusēm, kuras saņēmušas anketu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek noraidītas ieinteresēto pušu iesniegtās prasības un tiek apstiprināts secinājums pagaidu regulas 152. apsvērumā – uzskata, ka 814 Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, ir Kopienas ražošanas nozares pārstāvji pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie minēti kā “Kopienas ražošanas nozare”.

4.   KOPIENAS PATĒRIŅŠ

| (159) | Viens eksportētājs apšaubīja Kopienas patēriņa līmeni, pamatojoties uz to, ka Eiropā tas ir zemāks nekā jaunattīstības valstīs. Tomēr šī prasība netika sīkāk pamatota un tādēļ tika noraidīta. Tā kā citas prasības netika iesniegtas, ar šo tiek apstiprināta Kopienas patēriņa aprēķina metodoloģija. |
| --- | --- |

(159)

Viens eksportētājs apšaubīja Kopienas patēriņa līmeni, pamatojoties uz to, ka Eiropā tas ir zemāks nekā jaunattīstības valstīs. Tomēr šī prasība netika sīkāk pamatota un tādēļ tika noraidīta. Tā kā citas prasības netika iesniegtas, ar šo tiek apstiprināta Kopienas patēriņa aprēķina metodoloģija.

| (160) | Acīmredzamā Kopienas patēriņa, tostarp bērnu apavu patēriņa, izmaiņas ir bijušas šādas: | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tūkst. apavu pāru) | 718 186 | 646 843 | 669 686 | 699 604 | 714 158 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 90 | 93 | 97 | 99 |
| Avots: EUROSTAT, informācija, kas tika norādīta sūdzībā. |

(160)

Acīmredzamā Kopienas patēriņa, tostarp bērnu apavu patēriņa, izmaiņas ir bijušas šādas:

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Patēriņš (tūkst. apavu pāru)

718 186

646 843

669 686

699 604

714 158

Indekss: 2001. g. = 100

100

90

93

97

99

Avots: EUROSTAT, informācija, kas tika norādīta sūdzībā.

| (161) | Šīs izmaiņas ir salīdzināmas ar patēriņu, kāds konstatēts provizoriskajā posmā, t.i., neņemot vērā bērnu apavus. |
| --- | --- |

(161)

Šīs izmaiņas ir salīdzināmas ar patēriņu, kāds konstatēts provizoriskajā posmā, t.i., neņemot vērā bērnu apavus.

5.   IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM

5.1.   Attiecīgā dempinga importa ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (162) | Turpmākajā tabulā norādīti importa apjomi, tirgus daļas un vidējās vienības cenas atsevišķi katrai attiecīgajai valstij, tostarp bērnu apaviem: |
| --- | --- |

(162)

Turpmākajā tabulā norādīti importa apjomi, tirgus daļas un vidējās vienības cenas atsevišķi katrai attiecīgajai valstij, tostarp bērnu apaviem:

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR (tūkst. apavu pāru) | 15 571 | 14 616 | 25 810 | 30 662 | 63 044 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 94 | 166 | 197 | 405 |
| tirgus daļas | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,4 % | 8,8 % |
| Vjetnama (tūkst. apavu pāru) | 51 414 | 59 898 | 83 334 | 103 177 | 102 604 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 117 | 162 | 201 | 200 |
| tirgus daļas | 7,2 % | 9,3 % | 12,4 % | 14,7 % | 14,4 % |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

ĶTR (tūkst. apavu pāru)

15 571

14 616

25 810

30 662

63 044

Indekss: 2001. g. = 100

100

94

166

197

405

tirgus daļas

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,4 %

8,8 %

Vjetnama (tūkst. apavu pāru)

51 414

59 898

83 334

103 177

102 604

Indekss: 2001. g. = 100

100

117

162

201

200

tirgus daļas

7,2 %

9,3 %

12,4 %

14,7 %

14,4 %

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR EUR/par vienu apavu pāri | 11,6 | 11,3 | 8,6 | 7,3 | 7,2 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 97 | 74 | 63 | 62 |
| Vjetnama EUR/par vienu apavu pāri | 11,9 | 11,2 | 9,9 | 9,3 | 9,2 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 94 | 83 | 78 | 78 |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

ĶTR EUR/par vienu apavu pāri

11,6

11,3

8,6

7,3

7,2

Indekss: 2001. g. = 100

100

97

74

63

62

Vjetnama EUR/par vienu apavu pāri

11,9

11,2

9,9

9,3

9,2

Indekss: 2001. g. = 100

100

94

83

78

78

| (163) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka kumulatīvais novērtējums nav pamatots. Šī paziņojuma pamatā ir fakts, ka Ķīnas un Vjetnamas importa apjoma un cenu izmaiņu tendences atšķiras. Bez tam tika apgalvots, ka Vjetnama ir viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm, kas gūst labumu no vispārējo preferenču sistēmas (VPS) un tāpēc kaitējuma novērtēšanai tās rādītāji nebūtu jākumulē ar Ķīnas rādītājiem. |
| --- | --- |

(163)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka kumulatīvais novērtējums nav pamatots. Šī paziņojuma pamatā ir fakts, ka Ķīnas un Vjetnamas importa apjoma un cenu izmaiņu tendences atšķiras. Bez tam tika apgalvots, ka Vjetnama ir viena no nabadzīgākajām pasaules valstīm, kas gūst labumu no vispārējo preferenču sistēmas (VPS) un tāpēc kaitējuma novērtēšanai tās rādītāji nebūtu jākumulē ar Ķīnas rādītājiem.

| (164) | Pirmā prasība jau iepriekš un savlaicīgi tika izskatīta pagaidu regulā. Konkrētāk attiecībā uz importa tendencēm apjomu un cenu ziņā, pagaidu regulas 160. apsvērumā minētā tabula skaidri pierāda, ka šo tendenču izmaiņas ir līdzīgas. Tiek arī piebilsts, ka bērnu apavu iekļaušana šīs tendences neietekmē. Katrā ziņā papildu šīm importa tendencēm pagaidu regulā sīki izklāstīti daudzie iemesli, kādēļ kumulatīvais novērtējums ir atbilstīgs, ievērojot konkurences nosacījumus starp importētajiem un līdzīgajiem Kopienas ražojumiem. Piemēram, tāpēc, ka importēto ražojumu pamatīpašības sakrīt, patērētāju uztverē tie ir savstarpēji aizstājami un tiek izplatīti tajos pašos izplatīšanas kanālos. |
| --- | --- |

(164)

Pirmā prasība jau iepriekš un savlaicīgi tika izskatīta pagaidu regulā. Konkrētāk attiecībā uz importa tendencēm apjomu un cenu ziņā, pagaidu regulas 160. apsvērumā minētā tabula skaidri pierāda, ka šo tendenču izmaiņas ir līdzīgas. Tiek arī piebilsts, ka bērnu apavu iekļaušana šīs tendences neietekmē. Katrā ziņā papildu šīm importa tendencēm pagaidu regulā sīki izklāstīti daudzie iemesli, kādēļ kumulatīvais novērtējums ir atbilstīgs, ievērojot konkurences nosacījumus starp importētajiem un līdzīgajiem Kopienas ražojumiem. Piemēram, tāpēc, ka importēto ražojumu pamatīpašības sakrīt, patērētāju uztverē tie ir savstarpēji aizstājami un tiek izplatīti tajos pašos izplatīšanas kanālos.

| (165) | Attiecībā uz Vjetnamu pamatregulā nav noteikuma, kas paredzētu, ka valstis, kas vienlaicīgi iekļautas antidempinga izmeklēšanā, nevar tikt kumulētas to vispārējās ekonomiskās situācijas dēļ. Bez tam šāda interpretācija būtu pretrunā ar kumulēšanas noteikumu mērķi un nolūku, kas vērsts uz to, vai no dažādiem avotiem importētās preces konkurē savstarpēji un ar līdzīgiem Kopienas ražojumiem. Citiem vārdiem, būtiskas ir pārdodamo ražojumu īpašības, nevis importa izcelsmes valsts situācija. Eksportējošās valsts situācija aplūkojama saskaņā ar Antidempinga nolīguma 15. panta un pamatregulas noteikumiem, taču ne kumulēšanas izpratnē. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz Vjetnamu pamatregulā nav noteikuma, kas paredzētu, ka valstis, kas vienlaicīgi iekļautas antidempinga izmeklēšanā, nevar tikt kumulētas to vispārējās ekonomiskās situācijas dēļ. Bez tam šāda interpretācija būtu pretrunā ar kumulēšanas noteikumu mērķi un nolūku, kas vērsts uz to, vai no dažādiem avotiem importētās preces konkurē savstarpēji un ar līdzīgiem Kopienas ražojumiem. Citiem vārdiem, būtiskas ir pārdodamo ražojumu īpašības, nevis importa izcelsmes valsts situācija. Eksportējošās valsts situācija aplūkojama saskaņā ar Antidempinga nolīguma 15. panta un pamatregulas noteikumiem, taču ne kumulēšanas izpratnē. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.

| (166) | Tā kā importētāju asociācija arī ir apgalvojusi, ka kumulēšana nav pamatojama, ievērojot to, ka divu attiecīgo valstu ražojumu sortiments ir atšķirīgs. Tādējādi tiek uzskatīts, ka, lai gan divu valstu savstarpējā ražojumu sortimentā var būt dažas atšķirības, tomēr ir ievērojama pārklāšanās, un tāpēc uzskata, ka attiecīgais Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes ražojums kopumā var savstarpēji konkurēt. Ir arī norādīta atsauce uz iepriekš minētajiem secinājumiem, ka šajā procedūrā visi attiecīgā ražojuma veidi būtu jāuzskata par vienu ražojumu un ka Kopienas ražošanas nozares ražotie un pārdotie visa ādas veida apavi ir līdzīgi tiem, kuri Kopienā tiek ievesti no attiecīgajām valstīm. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(166)

Tā kā importētāju asociācija arī ir apgalvojusi, ka kumulēšana nav pamatojama, ievērojot to, ka divu attiecīgo valstu ražojumu sortiments ir atšķirīgs. Tādējādi tiek uzskatīts, ka, lai gan divu valstu savstarpējā ražojumu sortimentā var būt dažas atšķirības, tomēr ir ievērojama pārklāšanās, un tāpēc uzskata, ka attiecīgais Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes ražojums kopumā var savstarpēji konkurēt. Ir arī norādīta atsauce uz iepriekš minētajiem secinājumiem, ka šajā procedūrā visi attiecīgā ražojuma veidi būtu jāuzskata par vienu ražojumu un ka Kopienas ražošanas nozares ražotie un pārdotie visa ādas veida apavi ir līdzīgi tiem, kuri Kopienā tiek ievesti no attiecīgajām valstīm. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (167) | Pamatojoties uz pagaidu secinājumiem, kas no 156. līdz 162. apsvērumam izklāstīti pagaidu regulā, kā arī ievērojot iepriekš minētos, ar šo tiek galīgi secināts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kumulēšanas nosacījumi ir ievēroti un tāpēc kaitējuma analīzē attiecīgo valstu izcelsmes dempinga importa ietekme novērtējama kopīgi. |
| --- | --- |

(167)

Pamatojoties uz pagaidu secinājumiem, kas no 156. līdz 162. apsvērumam izklāstīti pagaidu regulā, kā arī ievērojot iepriekš minētos, ar šo tiek galīgi secināts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kumulēšanas nosacījumi ir ievēroti un tāpēc kaitējuma analīzē attiecīgo valstu izcelsmes dempinga importa ietekme novērtējama kopīgi.

5.2.   Attiecīgā dempinga importa apjoma, tirgus daļas un cenu izmaiņas

a)   Apjoms un cenas

| (168) | Šajā tabulā ir rādītāji, kas parāda attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjomu un tirgus daļas, ietverot bērnu apavus. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tūkst. apavu pāru) | 66 986 | 74 514 | 109 144 | 133 840 | 165 648 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 111 | 163 | 200 | 247 |
| Tirgus daļa | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Avots: EUROSTAT |

(168)

Šajā tabulā ir rādītāji, kas parāda attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjomu un tirgus daļas, ietverot bērnu apavus.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Imports (tūkst. apavu pāru)

66 986

74 514

109 144

133 840

165 648

Indekss: 2001. g. = 100

100

111

163

200

247

Tirgus daļa

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Avots: EUROSTAT

| (169) | Tendences un absolūtie skaitļi ir salīdzināmi ar pagaidu posmā analizētajiem – importa apjoms ir vairāk nekā divkāršojies un ievērojami pieaugusi tirgus daļa no 9,3 % 2001. gadā līdz 23,2 % IP. Jānorāda uz būtisku pārklāšanos starp 2004. gadu un IP (no 2004. gada aprīļa līdz 2005. gada martam), un tādējādi iepriekš minētās tabulas dati parāda importa strauju pieaugumu 2005. gada pirmajā ceturksnī. Kā var pārliecināties tabulā, to lielā mērā izraisīja Ķīnas importa attīstība. |
| --- | --- |

(169)

Tendences un absolūtie skaitļi ir salīdzināmi ar pagaidu posmā analizētajiem – importa apjoms ir vairāk nekā divkāršojies un ievērojami pieaugusi tirgus daļa no 9,3 % 2001. gadā līdz 23,2 % IP. Jānorāda uz būtisku pārklāšanos starp 2004. gadu un IP (no 2004. gada aprīļa līdz 2005. gada martam), un tādējādi iepriekš minētās tabulas dati parāda importa strauju pieaugumu 2005. gada pirmajā ceturksnī. Kā var pārliecināties tabulā, to lielā mērā izraisīja Ķīnas importa attīstība.

| (170) | Importa cenas, tostarp bērnu apaviem, attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 30 %, līdzīgi kā tika konstatēts pagaidu posmā. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR par vienu apavu pāri | 11,8 | 11,2 | 9,6 | 8,8 | 8,5 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 95 | 81 | 74 | 72 |
| Avots: EUROSTAT |

(170)

Importa cenas, tostarp bērnu apaviem, attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 30 %, līdzīgi kā tika konstatēts pagaidu posmā.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

EUR par vienu apavu pāri

11,8

11,2

9,6

8,8

8,5

Indekss: 2001. g. = 100

100

95

81

74

72

Avots: EUROSTAT

| (171) | Konkrēti importētāji apgalvoja, ka importa cenu samazināšanās izskaidrojama ar izmaiņām ražojumu sortimentā. Tomēr tas netika pamatots, un arī izmeklēšana to neapstiprināja. Tādējādi prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(171)

Konkrēti importētāji apgalvoja, ka importa cenu samazināšanās izskaidrojama ar izmaiņām ražojumu sortimentā. Tomēr tas netika pamatots, un arī izmeklēšana to neapstiprināja. Tādējādi prasība tika noraidīta.

b)   Ieinteresēto pušu atsauksmes

| (172) | Konkrētas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pārkāpts pamatregulas 3. panta 2. punkts, jo Komisija neveica dempinga importa apjoma un cenu objektīvu pārbaudi. Tās pamatoja savu pieņēmumu ar to, ka, pārbaudot importa tendences, nav ņemti vērā ārējie faktori, piemēram, importa kvotas pacelšana, valūtas kursa izmaiņas, minētās izmaiņas ražojumu sortimentā un modes attīstība. |
| --- | --- |

(172)

Konkrētas ieinteresētās puses apgalvoja, ka pārkāpts pamatregulas 3. panta 2. punkts, jo Komisija neveica dempinga importa apjoma un cenu objektīvu pārbaudi. Tās pamatoja savu pieņēmumu ar to, ka, pārbaudot importa tendences, nav ņemti vērā ārējie faktori, piemēram, importa kvotas pacelšana, valūtas kursa izmaiņas, minētās izmaiņas ražojumu sortimentā un modes attīstība.

| (173) | Īpaši attiecībā uz kvotu palielināšanu šis apgalvojums jau izskatīts pagaidu regulas 165. apsvērumā. Tiek atzīts, ka kvotu palielināšana zināmā mērā ir saasinājusi importa tendences. Tomēr būtu jāņem vērā fakts, ka tikai vienu no divām attiecīgajām valstīm tieši skāra kvantitatīvie ierobežojumi un ka arī importam no Vjetnamas ir tendence palielināties, kā arī tas, ka kvota attiecās ne uz visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražojumu veidiem un visbeidzot, ka importa pilnīga liberalizācija notika 2005. gada 1. janvārī un līdz ar to tikai daļēji ietekmē IP (no 2004. gada aprīļa līdz 2005. gada martam). |
| --- | --- |

(173)

Īpaši attiecībā uz kvotu palielināšanu šis apgalvojums jau izskatīts pagaidu regulas 165. apsvērumā. Tiek atzīts, ka kvotu palielināšana zināmā mērā ir saasinājusi importa tendences. Tomēr būtu jāņem vērā fakts, ka tikai vienu no divām attiecīgajām valstīm tieši skāra kvantitatīvie ierobežojumi un ka arī importam no Vjetnamas ir tendence palielināties, kā arī tas, ka kvota attiecās ne uz visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražojumu veidiem un visbeidzot, ka importa pilnīga liberalizācija notika 2005. gada 1. janvārī un līdz ar to tikai daļēji ietekmē IP (no 2004. gada aprīļa līdz 2005. gada martam).

| (174) | Kopumā pamatregulas 3. panta 3. punkts nosaka, ka kaitējuma pārbaudē īpaši iekļauj jautājumu, vai ir noticis būtisks dempinga importa pieaugums un vai ir bijusi pārlieku liela cenu samazināšana, vai arī importa dempings ir citādi nozīmīgā mērā noturējis cenas vai apturējis cenu pieaugumu, kam būtu jānotiek pretējā gadījumā. |
| --- | --- |

(174)

Kopumā pamatregulas 3. panta 3. punkts nosaka, ka kaitējuma pārbaudē īpaši iekļauj jautājumu, vai ir noticis būtisks dempinga importa pieaugums un vai ir bijusi pārlieku liela cenu samazināšana, vai arī importa dempings ir citādi nozīmīgā mērā noturējis cenas vai apturējis cenu pieaugumu, kam būtu jānotiek pretējā gadījumā.

| (175) | Jāievēro, ka iepriekšminētās prasības sedes materiae ietilpst cēloņsakarības pārbaudes jomā. Bez tam pamatregulas 3. panta 3. punkts neietver skaidru juridisku prasību sniegt apliecinošus pierādījumus tam, kāpēc dempinga importa apjoms pieauga un atbilstīgās cenas samazinājās. Tāpēc prasība, ka dempinga importa pārbaudē būtu jāņem vērā ārējie apstākļi, tika noraidīta. |
| --- | --- |

(175)

Jāievēro, ka iepriekšminētās prasības sedes materiae ietilpst cēloņsakarības pārbaudes jomā. Bez tam pamatregulas 3. panta 3. punkts neietver skaidru juridisku prasību sniegt apliecinošus pierādījumus tam, kāpēc dempinga importa apjoms pieauga un atbilstīgās cenas samazinājās. Tāpēc prasība, ka dempinga importa pārbaudē būtu jāņem vērā ārējie apstākļi, tika noraidīta.

5.3.   Cenu samazinājums

| (176) | Par cenu samazinājuma aprēķiniem tika saņemtas dažādas atsauksmes. Šie pieprasījumi tika sīki analizēti un aprēķinos tika veiktas nepieciešamās izmaiņas, ja tās bija pamatotas un apliecinātas ar faktiskiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(176)

Par cenu samazinājuma aprēķiniem tika saņemtas dažādas atsauksmes. Šie pieprasījumi tika sīki analizēti un aprēķinos tika veiktas nepieciešamās izmaiņas, ja tās bija pamatotas un apliecinātas ar faktiskiem pierādījumiem.

| (177) | Jāatceras, ka pagaidu posmā tika veikta importa cenas korekcija, kas atspoguļoja paredzētās izmaksas, kuras importētājiem radušās Kopienā, piemēram, dizaina, izejvielu izvēles izmaksas u.tml., un kuras citādi netiktu ietvertas importa cenā. Vairāki importētāji pieprasīja šīs korekcijas veikšanu. Pagaidu posmā tika paredzēta 15 % korekcija. |
| --- | --- |

(177)

Jāatceras, ka pagaidu posmā tika veikta importa cenas korekcija, kas atspoguļoja paredzētās izmaksas, kuras importētājiem radušās Kopienā, piemēram, dizaina, izejvielu izvēles izmaksas u.tml., un kuras citādi netiktu ietvertas importa cenā. Vairāki importētāji pieprasīja šīs korekcijas veikšanu. Pagaidu posmā tika paredzēta 15 % korekcija.

| (178) | Kopienas ražošanas nozari pārstāvošā apvienība savukārt apstrīdēja šo korekciju un jo īpaši veiktās korekcijas apmēru. Lai arī tā piekrita, ka dažas izmaksas patiešām radušās importētāju līmenī, apvienība apstrīdēja faktu, ka šādas izmaksas patiešām rodas visiem importētājiem. Bez tam tā apgalvoja, ka šāds korekcijas līmenis būtu pamatots STAF importētājiem (kuriem ir augstas izpētes un attīstības izmaksas), taču tā kā šie apavi tika izslēgti no procedūras, korekcijas apmērs būtu jāpārskata un jāsamazina. |
| --- | --- |

(178)

Kopienas ražošanas nozari pārstāvošā apvienība savukārt apstrīdēja šo korekciju un jo īpaši veiktās korekcijas apmēru. Lai arī tā piekrita, ka dažas izmaksas patiešām radušās importētāju līmenī, apvienība apstrīdēja faktu, ka šādas izmaksas patiešām rodas visiem importētājiem. Bez tam tā apgalvoja, ka šāds korekcijas līmenis būtu pamatots STAF importētājiem (kuriem ir augstas izpētes un attīstības izmaksas), taču tā kā šie apavi tika izslēgti no procedūras, korekcijas apmērs būtu jāpārskata un jāsamazina.

| (179) | Šo apgalvojumu rūpīgi pārbaudīja, un tika izdarīti šādi secinājumi. Pirmkārt, korekciju pieprasīja daudzi importētāji, un faktiski Kopienas ražošanas nozare neiebilst pret tās veikšanu. |
| --- | --- |

(179)

Šo apgalvojumu rūpīgi pārbaudīja, un tika izdarīti šādi secinājumi. Pirmkārt, korekciju pieprasīja daudzi importētāji, un faktiski Kopienas ražošanas nozare neiebilst pret tās veikšanu.

| (180) | Attiecībā uz korekcijas apmēru būtu jānorāda, ka, lai arī daudzi importētāji patiešām pieprasīja šādu korekciju, tikai viens importētājs, pie kura notika pārbaudes apmeklējums, šajā sakarā iesniedza sīku informāciju. Citi attiecīgā ražojuma importētāji nevarēja atbalstīt prasību, ka viņu izpētes un attīstības izmaksu līmenis sasniedz pagaidu posmā piemērotās korekcijas apmēru. Būtu jāpiebilst, ka daži importētāji, pie kuriem notika pārbaudes apmeklējumi, galvenokārt tirgojas ar STAF. Tā kā STAF pašreiz ir izslēgts no ražojumu asortimenta, galu galā viņu dati korekcijas mērķiem nebija izmantojami. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz korekcijas apmēru būtu jānorāda, ka, lai arī daudzi importētāji patiešām pieprasīja šādu korekciju, tikai viens importētājs, pie kura notika pārbaudes apmeklējums, šajā sakarā iesniedza sīku informāciju. Citi attiecīgā ražojuma importētāji nevarēja atbalstīt prasību, ka viņu izpētes un attīstības izmaksu līmenis sasniedz pagaidu posmā piemērotās korekcijas apmēru. Būtu jāpiebilst, ka daži importētāji, pie kuriem notika pārbaudes apmeklējumi, galvenokārt tirgojas ar STAF. Tā kā STAF pašreiz ir izslēgts no ražojumu asortimenta, galu galā viņu dati korekcijas mērķiem nebija izmantojami.

| (181) | Tā kā no lielākās importētāju daļas nav saņemti pamatoti pieprasījumi (neatkarīgi no tā, vai pie viņiem notika vai nenotika pārbaudes apmeklējums), noslēguma posmā korekcijas apmērs tika pārskatīts un samazināts, un noteikts, pamatojoties vienīgi uz izmeklēšanas laikā pieejamajiem attiecīgajiem datiem. |
| --- | --- |

(181)

Tā kā no lielākās importētāju daļas nav saņemti pamatoti pieprasījumi (neatkarīgi no tā, vai pie viņiem notika vai nenotika pārbaudes apmeklējums), noslēguma posmā korekcijas apmērs tika pārskatīts un samazināts, un noteikts, pamatojoties vienīgi uz izmeklēšanas laikā pieejamajiem attiecīgajiem datiem.

| (182) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatēja pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kas izteiktas procentos kā Kopienas ražošanas nozares cenas, sadalījumā pa valstīm ir šādas:






  Valsts | Cenas samazinājums |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | Vidēji svērta 13,5 % |
| Vjetnama | Vidēji svērta 15,9 % |

(182)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatēja pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kas izteiktas procentos kā Kopienas ražošanas nozares cenas, sadalījumā pa valstīm ir šādas:

Valsts

Cenas samazinājums

ĶTR

Vidēji svērta 13,5 %

Vjetnama

Vidēji svērta 15,9 %

6.   KOPIENAS APAVU NOZARES ĪPATNĪBAS

| (183) | Pagaidu regulā tika sniegta attiecīga informācija par Kopienas apavu nozares īpatnībām. Dažādas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šie dati nebūtu jāņem vērā, jo tie nav ticami vai tie neattiecas tikai uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, un līdz ar to tiem nav juridiska pamata. |
| --- | --- |

(183)

Pagaidu regulā tika sniegta attiecīga informācija par Kopienas apavu nozares īpatnībām. Dažādas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šie dati nebūtu jāņem vērā, jo tie nav ticami vai tie neattiecas tikai uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, un līdz ar to tiem nav juridiska pamata.

| (184) | Šajā sakarā būtu jāpaskaidro, ka informācija pagaidu regulas 169. līdz 173. apsvērumā tika sniegta tikai kā rādītāji, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku izpratni par Kopienas apavu nozari. Tomēr būtu jāpiebilst, ka secinājumi par kaitējumu tiek izdarīti saistībā ar iepriekš noteikto Kopienas ražošanas nozari un tādēļ turpmākajā kaitējuma analīzē atsauces uz šo informāciju netiks veiktas. |
| --- | --- |

(184)

Šajā sakarā būtu jāpaskaidro, ka informācija pagaidu regulas 169. līdz 173. apsvērumā tika sniegta tikai kā rādītāji, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu labāku izpratni par Kopienas apavu nozari. Tomēr būtu jāpiebilst, ka secinājumi par kaitējumu tiek izdarīti saistībā ar iepriekš noteikto Kopienas ražošanas nozari un tādēļ turpmākajā kaitējuma analīzē atsauces uz šo informāciju netiks veiktas.

7.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES SITUĀCIJA

7.1.   Sākotnējās piezīmes

| (185) | Kā jau iepriekš minēts, noslēguma posmā kaitējuma analīze ietver datus par bērnu apaviem. |
| --- | --- |

(185)

Kā jau iepriekš minēts, noslēguma posmā kaitējuma analīze ietver datus par bērnu apaviem.

| (186) | Kā minēts pagaidu regulas 175. apsvērumā un, ievērojot parasto praksi, kaitējuma rādītāji tiek noteikti makroekonomiskajā līmenī (pamatojoties uz visas Kopienas ražošanas nozares datiem) vai mikroekonomiskajā līmenī (pamatojoties uz izlasē iekļauto uzņēmumu datiem). Lai nodrošinātu konsekvenci, kaitējuma rādītāji tiek secīgi noteikti tikai vienā no minētajiem līmeņiem, bet ne abos vienlaicīgi. |
| --- | --- |

(186)

Kā minēts pagaidu regulas 175. apsvērumā un, ievērojot parasto praksi, kaitējuma rādītāji tiek noteikti makroekonomiskajā līmenī (pamatojoties uz visas Kopienas ražošanas nozares datiem) vai mikroekonomiskajā līmenī (pamatojoties uz izlasē iekļauto uzņēmumu datiem). Lai nodrošinātu konsekvenci, kaitējuma rādītāji tiek secīgi noteikti tikai vienā no minētajiem līmeņiem, bet ne abos vienlaicīgi.

7.2.   Makroekonomiskie rādītāji

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tūkst. apavu pāru) | 266 931 | 218 498 | 206 246 | 189 341 | 175 764 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Produkcija (tūkst. apavu pāru)

266 931

218 498

206 246

189 341

175 764

Indekss: 2001. g. = 100

100

82

77

71

66

Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija

| (187) | Ražošanas apjoms Kopienas ražošanas nozarē kopumā samazinājās no 267 miljoniem pāru 2001. gadā līdz 176 miljoniem pāru izmeklēšanas periodā. Tas liecina par vairāk nekā 30 % lielu samazinājumu. |
| --- | --- |

(187)

Ražošanas apjoms Kopienas ražošanas nozarē kopumā samazinājās no 267 miljoniem pāru 2001. gadā līdz 176 miljoniem pāru izmeklēšanas periodā. Tas liecina par vairāk nekā 30 % lielu samazinājumu.

| (188) | Kaut gan teorētiski ražotne ir projektēta tā, lai sasniegtu konkrētu ražošanas līmeni, šis līmenis ir lielā mērā atkarīgs no šajā ražotnē nodarbināto darbinieku skaita. Kā minēts iepriekš, liela apavu ražošanas procesa daļa ir darbietilpīga. Šādos apstākļos nemainīgam uzņēmumu skaitam labākais veids, kā noteikt ražošanas jaudu, ir pārbaudīt šo uzņēmumu nodarbinātības līmeni. Tāpēc atsaucas uz turpmākajā tabulā sniegto nodarbinātības attīstību. |
| --- | --- |

(188)

Kaut gan teorētiski ražotne ir projektēta tā, lai sasniegtu konkrētu ražošanas līmeni, šis līmenis ir lielā mērā atkarīgs no šajā ražotnē nodarbināto darbinieku skaita. Kā minēts iepriekš, liela apavu ražošanas procesa daļa ir darbietilpīga. Šādos apstākļos nemainīgam uzņēmumu skaitam labākais veids, kā noteikt ražošanas jaudu, ir pārbaudīt šo uzņēmumu nodarbinātības līmeni. Tāpēc atsaucas uz turpmākajā tabulā sniegto nodarbinātības attīstību.

| (189) | Tā kā nodarbinātība (kā arī ražošanas jauda) samazinājās saistībā ar ražošanas apjomu, kopumā jaudas izmantošanas apjoms visā periodā saglabājās nemainīgs. |
| --- | --- |

(189)

Tā kā nodarbinātība (kā arī ražošanas jauda) samazinājās saistībā ar ražošanas apjomu, kopumā jaudas izmantošanas apjoms visā periodā saglabājās nemainīgs.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tūkst. apavu pāru) | 190 134 | 150 389 | 145 087 | 133 127 | 126 555 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Tirgus daļa | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |
| Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Pārdošanas apjoms (tūkst. apavu pāru)

190 134

150 389

145 087

133 127

126 555

Indekss: 2001. g. = 100

100

79

76

70

67

Tirgus daļa

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija

| (190) | Tā kā ražošana notiek pēc pasūtījuma, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms (tāpat kā ražošana) samazinājās. Kopienas tirgū pārdoto apavu pāru skaits samazinājās par vairāk nekā 60 miljoniem no 2001. gada līdz IP, t.i., par 33 %. |
| --- | --- |

(190)

Tā kā ražošana notiek pēc pasūtījuma, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms (tāpat kā ražošana) samazinājās. Kopienas tirgū pārdoto apavu pāru skaits samazinājās par vairāk nekā 60 miljoniem no 2001. gada līdz IP, t.i., par 33 %.

| (191) | Tirgus daļas izteiksmē tas atbilst zaudējumam par gandrīz 9 procenta punktiem. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 26,5 % 2001. gadā līdz 17,7 % IP. |
| --- | --- |

(191)

Tirgus daļas izteiksmē tas atbilst zaudējumam par gandrīz 9 procenta punktiem. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 26,5 % 2001. gadā līdz 17,7 % IP.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais darbinieku skaits | 84 736 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 82 | 78 | 73 | 67 |
| Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Kopējais darbinieku skaits

84 736

69 361

66 425

61 640

57 047

Indekss: 2001. g. = 100

100

82

78

73

67

Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija

| (192) | Nodarbinātība kritiski samazinājās visā attiecīgajā periodā. Kopienas ražošanas nozarē vairāk nekā 27 000 darba ņēmēju zaudēja darbu, kas norāda uz 33 % samazinājumu IP salīdzinājumā ar 2001. gada līmeni. |
| --- | --- |

(192)

Nodarbinātība kritiski samazinājās visā attiecīgajā periodā. Kopienas ražošanas nozarē vairāk nekā 27 000 darba ņēmēju zaudēja darbu, kas norāda uz 33 % samazinājumu IP salīdzinājumā ar 2001. gada līmeni.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums | 3 150 | 3 150 | 3 105 | 3 072 | 3 081 |
| Indekss 2001. g. = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Ražīgums

3 150

3 150

3 105

3 072

3 081

Indekss 2001. g. = 100

100

100

99

98

98

Avots: izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija

| (193) | Ražīgumu noteica, dalot ražošanas apjomu ar Kopienas ražošanas nozares darbaspēku, kā tas norādīts iepriekšējās tabulās. Ievērojot šo apstākli, Kopienas ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā palika salīdzinoši stabils. |
| --- | --- |

(193)

Ražīgumu noteica, dalot ražošanas apjomu ar Kopienas ražošanas nozares darbaspēku, kā tas norādīts iepriekšējās tabulās. Ievērojot šo apstākli, Kopienas ražošanas nozares ražīgums attiecīgajā periodā palika salīdzinoši stabils.

| (194) | Tā kā par šo jautājumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 183. līdz 184. apsvērumi. |
| --- | --- |

(194)

Tā kā par šo jautājumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 183. līdz 184. apsvērumi.

| (195) | Jāatgādina, ka antidempinga pasākumi pret dažu apavu ar ādas vai plastmasas virsu importu, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR, Indonēzija un Taizeme, tika ieviesti 1998. gada februārī. Šie pasākumi pārklājas ar ražojumiem, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana. Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, netika saņemts neviens pieprasījums par pārskatīšanu un pasākumi attiecīgi tika pārtraukti 2003. gada martā. Tā kā pārskatīšanas pieprasījumi netika saņemti, pagaidu regulā tika noteikts, ka tajā laikā Kopienas ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes. |
| --- | --- |

(195)

Jāatgādina, ka antidempinga pasākumi pret dažu apavu ar ādas vai plastmasas virsu importu, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR, Indonēzija un Taizeme, tika ieviesti 1998. gada februārī. Šie pasākumi pārklājas ar ražojumiem, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana. Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, netika saņemts neviens pieprasījums par pārskatīšanu un pasākumi attiecīgi tika pārtraukti 2003. gada martā. Tā kā pārskatīšanas pieprasījumi netika saņemti, pagaidu regulā tika noteikts, ka tajā laikā Kopienas ražošanas nozare bija atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes.

| (196) | Kopienas ražošanas nozare tomēr to apstrīdēja, pamatojoties uz to, ka pārskatīšanas pieprasījums netika iesniegts nevis tādēļ, ka būtu notikusi atgūšanās no dempinga kaitējošās ietekmes, bet gan tādēļ, ka ieviestie pasākumi nebija pietiekami efektīvi. Tā apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulā izklāstītajam Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija nevarēja attiecīgi atgūties, jo tajā laikā ieviestie pasākumi nebija pietiekami efektīvi, lai novērstu kaitējumu. Bez tam imports no šajā procedūrā iesaistītajām valstīm sasniedza būtisku apjomu laikā no 2001. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(196)

Kopienas ražošanas nozare tomēr to apstrīdēja, pamatojoties uz to, ka pārskatīšanas pieprasījums netika iesniegts nevis tādēļ, ka būtu notikusi atgūšanās no dempinga kaitējošās ietekmes, bet gan tādēļ, ka ieviestie pasākumi nebija pietiekami efektīvi. Tā apgalvoja, ka pretēji pagaidu regulā izklāstītajam Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija nevarēja attiecīgi atgūties, jo tajā laikā ieviestie pasākumi nebija pietiekami efektīvi, lai novērstu kaitējumu. Bez tam imports no šajā procedūrā iesaistītajām valstīm sasniedza būtisku apjomu laikā no 2001. līdz 2003. gadam.

| (197) | Tomēr Kopienas ražošanas nozare nepietiekami pamatoja būtisko kaitējumu laikā no 2001. līdz 2003. gadam, un iepriekšējo pasākumu iespējamo neefektivitāti varēja izskatīt starpposma pārskatā, kas netika pieprasīts. |
| --- | --- |

(197)

Tomēr Kopienas ražošanas nozare nepietiekami pamatoja būtisko kaitējumu laikā no 2001. līdz 2003. gadam, un iepriekšējo pasākumu iespējamo neefektivitāti varēja izskatīt starpposma pārskatā, kas netika pieprasīts.

| (198) | Tāpēc šī prasība tika noraidīta un pagaidu secinājums, ka ražošanas nozare atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes, tika apstiprināts šajā noslēguma posmā, t.i., līdz 2003. gadam Kopienas ražošanas nozare vēl necieta būtisku kaitējumu. Tomēr būtu jāpiebilst, ka 2004. gadā tai bija kaitējums. |
| --- | --- |

(198)

Tāpēc šī prasība tika noraidīta un pagaidu secinājums, ka ražošanas nozare atguvusies no iepriekšējās dempinga ietekmes, tika apstiprināts šajā noslēguma posmā, t.i., līdz 2003. gadam Kopienas ražošanas nozare vēl necieta būtisku kaitējumu. Tomēr būtu jāpiebilst, ka 2004. gadā tai bija kaitējums.

7.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tūkst. apavu pāru | 2 188 | 2 488 | 2 603 | 2 784 | 2 503 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 114 | 119 | 127 | 114 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Tūkst. apavu pāru

2 188

2 488

2 603

2 784

2 503

Indekss: 2001. g. = 100

100

114

119

127

114

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem

| (199) | Kā jau minēts, uzskata, ka, lai noteiktu kaitējumu, krājumiem ir neliela ietekme uz Kopienas apavu ražošanas nozari, jo ražošana notiek pēc pasūtījuma. Tādēļ krājumi teorētiski netiek uzkrāti, un tie rodas vienīgi no izpildītiem pasūtījumiem, kuri vēl nav piegādāti un/vai par kuriem vēl nav sagatavots faktūrrēķins. Pamatojoties uz to, vispirms no 2001. līdz 2004. gadam krājumu līmenis palielinājās, t.i., par 27 %, un tad samazinājās IP beigās. Samazinājums izmeklēšanas periodā jāskata arī nozares sezonalitātes kontekstā. Paredzams, ka krājumu līmenis decembrī būs augstāks nekā gada pirmā ceturkšņa beigās, t.i., šajā gadījumā IP beigās. |
| --- | --- |

(199)

Kā jau minēts, uzskata, ka, lai noteiktu kaitējumu, krājumiem ir neliela ietekme uz Kopienas apavu ražošanas nozari, jo ražošana notiek pēc pasūtījuma. Tādēļ krājumi teorētiski netiek uzkrāti, un tie rodas vienīgi no izpildītiem pasūtījumiem, kuri vēl nav piegādāti un/vai par kuriem vēl nav sagatavots faktūrrēķins. Pamatojoties uz to, vispirms no 2001. līdz 2004. gadam krājumu līmenis palielinājās, t.i., par 27 %, un tad samazinājās IP beigās. Samazinājums izmeklēšanas periodā jāskata arī nozares sezonalitātes kontekstā. Paredzams, ka krājumu līmenis decembrī būs augstāks nekā gada pirmā ceturkšņa beigās, t.i., šajā gadījumā IP beigās.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR par vienu apavu pāri | 19,7 | 19,3 | 18,5 | 18,6 | 18,2 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 98 | 94 | 95 | 92,5 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

EUR par vienu apavu pāri

19,7

19,3

18,5

18,6

18,2

Indekss: 2001. g. = 100

100

98

94

95

92,5

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem

| (200) | Vidējā vienas vienības pārdošanas cena nepārtraukti samazinājās attiecīgajā periodā. Kopumā samazinājums sasniedza 7,5 %. Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanās var izskatīties ierobežota, jo īpaši salīdzinājumā ar 30 % cenu samazinājumu importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā. Tomēr tas būtu jāskata saistībā ar to, ka apavi tiek ražoti pēc pasūtījuma, kādēļ jaunus pasūtījumus parasti pieņem tikai tad, ja atbilstīgais cenu līmenis dod iespēju ražot vismaz bez zaudējumiem. Attiecībā uz šo atsauce norādīta turpmākajā tabulā, kurā pierādīts, ka IP Kopienas ražošanas nozare nevarēja turpināt pazemināt cenas, neradot sev zaudējumus. |
| --- | --- |

(200)

Vidējā vienas vienības pārdošanas cena nepārtraukti samazinājās attiecīgajā periodā. Kopumā samazinājums sasniedza 7,5 %. Kopienas ražošanas nozares cenu samazināšanās var izskatīties ierobežota, jo īpaši salīdzinājumā ar 30 % cenu samazinājumu importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā. Tomēr tas būtu jāskata saistībā ar to, ka apavi tiek ražoti pēc pasūtījuma, kādēļ jaunus pasūtījumus parasti pieņem tikai tad, ja atbilstīgais cenu līmenis dod iespēju ražot vismaz bez zaudējumiem. Attiecībā uz šo atsauce norādīta turpmākajā tabulā, kurā pierādīts, ka IP Kopienas ražošanas nozare nevarēja turpināt pazemināt cenas, neradot sev zaudējumus.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 13 943 | 10 756 | 8 575 | 10 038 | 4 722 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 77 | 61 | 72 | 34 |
| % peļņa par neto apgrozījumu | 1,6 % | 1,8 % | 0,2 % | 1,8 % | 0,5 % |
| Ienākums no ieguldījumiem | 6,1 % | 7,3 % | 1,0 % | 8,2 % | 2,3 % |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

13 943

10 756

8 575

10 038

4 722

Indekss: 2001. g. = 100

100

77

61

72

34

% peļņa par neto apgrozījumu

1,6 %

1,8 %

0,2 %

1,8 %

0,5 %

Ienākums no ieguldījumiem

6,1 %

7,3 %

1,0 %

8,2 %

2,3 %

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem

| (201) | Iepriekš minētie atdeves rādītāji apstiprina pagaidu regulas 190. apsvērumā izklāstīto situāciju un pierāda uzņēmumu finanšu stāvokļa skaidru pasliktināšanos attiecīgā periodā. Jāatgādina, ka vispārējā pasliktināšanās īpaši iezīmējās IP un norāda uz būtiskām negatīvām izmaiņām 2005. gada pirmajā ceturksnī, t.i., pēdējā IP ceturksnī. Faktiski jau tā zemais rentabilitātes līmenis attiecīgā perioda sākumā samazinājās vēl būtiskāk. |
| --- | --- |

(201)

Iepriekš minētie atdeves rādītāji apstiprina pagaidu regulas 190. apsvērumā izklāstīto situāciju un pierāda uzņēmumu finanšu stāvokļa skaidru pasliktināšanos attiecīgā periodā. Jāatgādina, ka vispārējā pasliktināšanās īpaši iezīmējās IP un norāda uz būtiskām negatīvām izmaiņām 2005. gada pirmajā ceturksnī, t.i., pēdējā IP ceturksnī. Faktiski jau tā zemais rentabilitātes līmenis attiecīgā perioda sākumā samazinājās vēl būtiskāk.

| (202) | Tā kā šajā jautājumā nav iesniegta jauna pamatota informācija vai argumenti, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 191. līdz 193. apsvērumi. |
| --- | --- |

(202)

Tā kā šajā jautājumā nav iesniegta jauna pamatota informācija vai argumenti, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 191. līdz 193. apsvērumi.

| (203) | Kopējais peļņas līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems, kas uzsver šo MVU finansiālo jutīgumu. Kā sīki izklāstīts turpmāk, attiecīgajā periodā un īpaši izmeklēšanas periodā sasniegtais peļņas līmenis ir daudz zemāks par līmeni, ko ražošanas nozare varētu sasniegt parastā situācijā. |
| --- | --- |

(203)

Kopējais peļņas līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems, kas uzsver šo MVU finansiālo jutīgumu. Kā sīki izklāstīts turpmāk, attiecīgajā periodā un īpaši izmeklēšanas periodā sasniegtais peļņas līmenis ir daudz zemāks par līmeni, ko ražošanas nozare varētu sasniegt parastā situācijā.

| (204) | Izmeklēšana pierādīja, ka vairāku Kopienas ražotāju sarežģītais finansiālais stāvoklis nelabvēlīgi ietekmēja to kapitāla pieprasījumus. To pierāda fakts, kā attīstās šo uzņēmumu attiecīgais peļņas līmenis un īpaši – to naudas plūsmu samazināšanās. Kā paskaidrots iepriekš, relatīvi mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr spēj nodrošināt pietiekamas banku garantijas, un tiem var būt sarežģīti segt būtiskus finanšu izdevumus, ko rada nedroša finanšu situācija. |
| --- | --- |

(204)

Izmeklēšana pierādīja, ka vairāku Kopienas ražotāju sarežģītais finansiālais stāvoklis nelabvēlīgi ietekmēja to kapitāla pieprasījumus. To pierāda fakts, kā attīstās šo uzņēmumu attiecīgais peļņas līmenis un īpaši – to naudas plūsmu samazināšanās. Kā paskaidrots iepriekš, relatīvi mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr spēj nodrošināt pietiekamas banku garantijas, un tiem var būt sarežģīti segt būtiskus finanšu izdevumus, ko rada nedroša finanšu situācija.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tūkstošos EUR | 8 836 | 11 184 | 6 522 | 4 403 | 4 028 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 127 | 74 | 50 | 46 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

tūkstošos EUR

8 836

11 184

6 522

4 403

4 028

Indekss: 2001. g. = 100

100

127

74

50

46

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem

| (205) | Pagaidu regulas 194. apsvērumā noteikto ieguldījumu tendenci apstiprina iepriekšējās tabulas dati. Ieguldījumi, kuriem piekrituši uzņēmumi, samazinājās par vairāk nekā 50 % no 2001. gada līdz IP. Ieguldījumu samazinājums jāizskata saistībā ar izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(205)

Pagaidu regulas 194. apsvērumā noteikto ieguldījumu tendenci apstiprina iepriekšējās tabulas dati. Ieguldījumi, kuriem piekrituši uzņēmumi, samazinājās par vairāk nekā 50 % no 2001. gada līdz IP. Ieguldījumu samazinājums jāizskata saistībā ar izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

| | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā alga vienai personai (EUR) | 14 602 | 15 933 | 18 021 | 17 610 | 17 822 |
| Indekss: 2001. g. = 100 | 100 | 109 | 123 | 121 | 122 |
| Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem |

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Vidējā alga vienai personai (EUR)

14 602

15 933

18 021

17 610

17 822

Indekss: 2001. g. = 100

100

109

123

121

122

Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem

| (206) | Pagaidu regulas 196. apsvērumā izklāstītās algu tendences apstiprina šīs tabulas dati. Tā kā jauna informācija nav saņemta, šīs tendences tiek apstiprinātas. |
| --- | --- |

(206)

Pagaidu regulas 196. apsvērumā izklāstītās algu tendences apstiprina šīs tabulas dati. Tā kā jauna informācija nav saņemta, šīs tendences tiek apstiprinātas.

7.4.   Ieinteresēto pušu prasības

| (207) | Vairāki ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma ir būtisks rādītājs Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma situācijā. Jo īpaši tika apgalvots, ka, tā kā pagaidu posmā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantotā peļņas norma (t.i., 2 % – skatīt pagaidu regulas 284. apsvērumu) atbilst dažu izlasē iekļauto uzņēmumu faktiski sasniegtajai, tas pierāda, ka attiecībā uz šo rādītāju kaitējums nav nodarīts. |
| --- | --- |

(207)

Vairāki ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma ir būtisks rādītājs Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma situācijā. Jo īpaši tika apgalvots, ka, tā kā pagaidu posmā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantotā peļņas norma (t.i., 2 % – skatīt pagaidu regulas 284. apsvērumu) atbilst dažu izlasē iekļauto uzņēmumu faktiski sasniegtajai, tas pierāda, ka attiecībā uz šo rādītāju kaitējums nav nodarīts.

| (208) | Šis apgalvojums vairs nav atbilstīgs, jo pēc turpmākas analīzes, kā noteikts 292. apsvērumā, peļņas norma tika koriģēta līdz 6 %, tādējādi atbilstīgāk atspoguļojot Kopienas apavu ražotāju sasniedzamo peļņas normu, ja nenotiek kaitējumus veicinošs dempings. Pamatojoties uz to, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā acīmredzami samazinājās, un jebkurā gadījumā IP rentabilitāte samazinājās līdz pat 0,5 %. Turklāt kaitējuma analīze tiek veikta Kopienas ražošanas nozares vai tās izlasē iekļauto uzņēmumu līmenī, nevis kāda atsevišķa uzņēmuma līmenī, kas ietverts Kopienas ražošanas nozares definīcijā. |
| --- | --- |

(208)

Šis apgalvojums vairs nav atbilstīgs, jo pēc turpmākas analīzes, kā noteikts 292. apsvērumā, peļņas norma tika koriģēta līdz 6 %, tādējādi atbilstīgāk atspoguļojot Kopienas apavu ražotāju sasniedzamo peļņas normu, ja nenotiek kaitējumus veicinošs dempings. Pamatojoties uz to, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā acīmredzami samazinājās, un jebkurā gadījumā IP rentabilitāte samazinājās līdz pat 0,5 %. Turklāt kaitējuma analīze tiek veikta Kopienas ražošanas nozares vai tās izlasē iekļauto uzņēmumu līmenī, nevis kāda atsevišķa uzņēmuma līmenī, kas ietverts Kopienas ražošanas nozares definīcijā.

| (209) | Dažādas ieinteresētās puses iebilda, ka kaitējuma analīzē izmantotie rādītāji nav ticami vai nav atbilstīgi. Tās apgalvoja, ka ekonomiskie rādītāji netika pārbaudīti un tādējādi nav ticami, jo, nenotiekot sadarbībai, tie nav attiecināmi uz esošo Kopienas ražošanas nozari. Attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem un, ņemot vērā ierobežoto izlases apjomu, tika apgalvots, ka tie nav reprezentatīvi. Visbeidzot, tika norādīts uz novērotajām atšķirīgajām tendencēm kaitējuma rādītājos, kas tika konstatēti makro un mikroekonomiskajā līmenī. |
| --- | --- |

(209)

Dažādas ieinteresētās puses iebilda, ka kaitējuma analīzē izmantotie rādītāji nav ticami vai nav atbilstīgi. Tās apgalvoja, ka ekonomiskie rādītāji netika pārbaudīti un tādējādi nav ticami, jo, nenotiekot sadarbībai, tie nav attiecināmi uz esošo Kopienas ražošanas nozari. Attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem un, ņemot vērā ierobežoto izlases apjomu, tika apgalvots, ka tie nav reprezentatīvi. Visbeidzot, tika norādīts uz novērotajām atšķirīgajām tendencēm kaitējuma rādītājos, kas tika konstatēti makro un mikroekonomiskajā līmenī.

| (210) | Pirmkārt, attiecībā uz to, ka makroekonomiskie rādītāji netika pārbaudīti, jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulu pārbaudes apmeklējumu nepieciešamības novērtējums tika atstāts Komisijas ziņā un tāpēc nav juridiska pienākuma visos gadījumos veikt pārbaudes apmeklējumus. Patiešām, pamatregulas 16. pants vienīgi nosaka, ka Komisija, ja tā uzskata par nepieciešamu, veic pārbaudes apmeklējumu. Tādējādi prasība tika noraidīta. Bez tam šie faktori tika pēc iespējas vispārīgi pārbaudīti, izmantojot kopējo attiecīgo Kopienas valsts apavu nozares apvienību sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(210)

Pirmkārt, attiecībā uz to, ka makroekonomiskie rādītāji netika pārbaudīti, jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulu pārbaudes apmeklējumu nepieciešamības novērtējums tika atstāts Komisijas ziņā un tāpēc nav juridiska pienākuma visos gadījumos veikt pārbaudes apmeklējumus. Patiešām, pamatregulas 16. pants vienīgi nosaka, ka Komisija, ja tā uzskata par nepieciešamu, veic pārbaudes apmeklējumu. Tādējādi prasība tika noraidīta. Bez tam šie faktori tika pēc iespējas vispārīgi pārbaudīti, izmantojot kopējo attiecīgo Kopienas valsts apavu nozares apvienību sniegto informāciju.

| (211) | Otrkārt, ievērojot iepriekš minēto secinājumu par Kopienas ražošanas nozares definīciju un izlases reprezentativitāti, pieprasījumi attiecībā uz šiem elementiem arī tika noraidīti. Bez tam, kā izklāstīts iepriekš, vienīgi konsekvences nolūkos galīgo secinājumu izdarīšanai tiek noteikts tikai kaitējuma rādītāju kopums, vai nu makro, vai mikroekonomiskie rādītāji. Visbeidzot, jāpiezīmē, ka, ja arī provizoriskajā posmā mikro un makroekonomiskajā līmenī konstatētās tendences ne vienmēr norāda uz identiskām izmaiņām, to uzrādītās tendences tomēr nav arī būtiski atšķirīgas. |
| --- | --- |

(211)

Otrkārt, ievērojot iepriekš minēto secinājumu par Kopienas ražošanas nozares definīciju un izlases reprezentativitāti, pieprasījumi attiecībā uz šiem elementiem arī tika noraidīti. Bez tam, kā izklāstīts iepriekš, vienīgi konsekvences nolūkos galīgo secinājumu izdarīšanai tiek noteikts tikai kaitējuma rādītāju kopums, vai nu makro, vai mikroekonomiskie rādītāji. Visbeidzot, jāpiezīmē, ka, ja arī provizoriskajā posmā mikro un makroekonomiskajā līmenī konstatētās tendences ne vienmēr norāda uz identiskām izmaiņām, to uzrādītās tendences tomēr nav arī būtiski atšķirīgas.

| (212) | Visbeidzot, ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka ne visi kaitējuma faktori pierāda kaitējumu un konkrēti, atsevišķa uzņēmuma līmenī, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nodarītais kaitējums nevar tikt konstatēts. Pirmie apgalvojumi noraidāmi, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar pamatregulu neviens atsevišķs kaitējuma rādītājs nav izšķirošs. Attiecībā uz to, ka atsevišķu ražotāju situācija nenorāda uz kaitējumu, jāuzsver, ka tam nav būtiskas nozīmes, jo saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punktu kaitējuma analīze tiek veikta Kopienas ražošanas nozares vai tās izlasē izraudzīto uzņēmumu līmenī, nevis Kopienas ražošanas nozares definīcijai atbilstīgu atsevišķu uzņēmumu līmenī. |
| --- | --- |

(212)

Visbeidzot, ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka ne visi kaitējuma faktori pierāda kaitējumu un konkrēti, atsevišķa uzņēmuma līmenī, izlasē iekļautajiem uzņēmumiem nodarītais kaitējums nevar tikt konstatēts. Pirmie apgalvojumi noraidāmi, pamatojoties uz to, ka saskaņā ar pamatregulu neviens atsevišķs kaitējuma rādītājs nav izšķirošs. Attiecībā uz to, ka atsevišķu ražotāju situācija nenorāda uz kaitējumu, jāuzsver, ka tam nav būtiskas nozīmes, jo saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punktu kaitējuma analīze tiek veikta Kopienas ražošanas nozares vai tās izlasē izraudzīto uzņēmumu līmenī, nevis Kopienas ražošanas nozares definīcijai atbilstīgu atsevišķu uzņēmumu līmenī.

8.   SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU

| (213) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(213)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

| (214) | Konkrēti tiek apstiprināts, ka makroekonomisko rādītāju līmenī, t.i., Kopienas ražošanas nozares kopējā līmenī kaitējums galvenokārt izpaudās kā pārdošanas apjoma un tirgus daļu samazinājums. Tā kā apavus ražo pēc pasūtījuma, šis fakts arī nelabvēlīgi ietekmēja ražošanas līmeni un nodarbinātību Kopienā. |
| --- | --- |

(214)

Konkrēti tiek apstiprināts, ka makroekonomisko rādītāju līmenī, t.i., Kopienas ražošanas nozares kopējā līmenī kaitējums galvenokārt izpaudās kā pārdošanas apjoma un tirgus daļu samazinājums. Tā kā apavus ražo pēc pasūtījuma, šis fakts arī nelabvēlīgi ietekmēja ražošanas līmeni un nodarbinātību Kopienā.

| (215) | Turpmāk tiek arī apstiprināts, ka mikroekonomisko elementu līmenī situācija ir lielā mērā kaitējuma ietekmēta. Piemēram, 2003. gadā izlasē iekļautie uzņēmumi ir sasnieguši zemāko iespējamo peļņas līmeni, ko tomēr var daļēji izskaidrot ar to relatīvi prioritāro iepriekšējo ieguldījumu praksi (amortizācijas ietekme uz rentabilitāti). Tomēr to peļņas līmenis turpināja samazināties, neraugoties uz ieguldījumu apjoma nozīmīgu samazināšanu, un faktiski IP sasniedza zemāko līmeni visā attiecīgajā periodā, izņemot 2003. gadu, t.i., bija daudz zemāks par jebkādu pieņemamu līmeni un, iztrūkstot citiem izskaidrojošiem faktoriem, piemēram, būtiski iepriekš veiktiem ieguldījumiem, kas skaidri liecina par būtisku kaitējumu. Tāpat naudas plūsmas rādītājs turpināja bīstami samazināties un IP sasniedza zemāko līmeni, ko var uzskatīt vienīgi par būtisku kaitējumu. Izlasē iekļautie uzņēmumi IP nespēja vēl vairāk samazināt savu cenu līmeni, neciešot zaudējumus. Relatīvi mazu un vidēju uzņēmumu gadījumā tas nozīmē, ka tie nevar darboties ilgāku laikposmu ar zaudējumiem un būs spiesti izbeigt darbību. Kopumā, lai arī līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozares situāciju var klasificēt kā kaitējuma ietekmētu, pēc 2004. gada tai nodarītais kaitējums ir acīmredzami būtisks. |
| --- | --- |

(215)

Turpmāk tiek arī apstiprināts, ka mikroekonomisko elementu līmenī situācija ir lielā mērā kaitējuma ietekmēta. Piemēram, 2003. gadā izlasē iekļautie uzņēmumi ir sasnieguši zemāko iespējamo peļņas līmeni, ko tomēr var daļēji izskaidrot ar to relatīvi prioritāro iepriekšējo ieguldījumu praksi (amortizācijas ietekme uz rentabilitāti). Tomēr to peļņas līmenis turpināja samazināties, neraugoties uz ieguldījumu apjoma nozīmīgu samazināšanu, un faktiski IP sasniedza zemāko līmeni visā attiecīgajā periodā, izņemot 2003. gadu, t.i., bija daudz zemāks par jebkādu pieņemamu līmeni un, iztrūkstot citiem izskaidrojošiem faktoriem, piemēram, būtiski iepriekš veiktiem ieguldījumiem, kas skaidri liecina par būtisku kaitējumu. Tāpat naudas plūsmas rādītājs turpināja bīstami samazināties un IP sasniedza zemāko līmeni, ko var uzskatīt vienīgi par būtisku kaitējumu. Izlasē iekļautie uzņēmumi IP nespēja vēl vairāk samazināt savu cenu līmeni, neciešot zaudējumus. Relatīvi mazu un vidēju uzņēmumu gadījumā tas nozīmē, ka tie nevar darboties ilgāku laikposmu ar zaudējumiem un būs spiesti izbeigt darbību. Kopumā, lai arī līdz 2004. gadam Kopienas ražošanas nozares situāciju var klasificēt kā kaitējuma ietekmētu, pēc 2004. gada tai nodarītais kaitējums ir acīmredzami būtisks.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM IETEKME

| (216) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa un attiecīgo valstu tirgus daļa, ietverot bērnu apavus, attīstījās šādā veidā: | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgajās valstis | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Kopienas ražošanas nozare | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |

(216)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa un attiecīgo valstu tirgus daļa, ietverot bērnu apavus, attīstījās šādā veidā:

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Attiecīgajās valstis

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Kopienas ražošanas nozare

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

| (217) | Dažas ieinteresētās puses apstrīdēja Komisijas secinājumu, ka ir pietiekama laikposmu sakritība starp dempinga importa tirgus daļas pieaugumu un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos. Tās norādīja, ka laikā, kad Ķīnas un Vjetnamas imports sasniedza lielāko tirgus daļas pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja mazākus tirgus daļu kritumus, un otrādi. Tiek arī apgalvots, ka attiecīgās valstis nepārņēma sūdzības iesniedzēju tirgus daļu, proti, pārskatot citu trešo valstu tirgus daļu izmaiņu attīstību. |
| --- | --- |

(217)

Dažas ieinteresētās puses apstrīdēja Komisijas secinājumu, ka ir pietiekama laikposmu sakritība starp dempinga importa tirgus daļas pieaugumu un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos. Tās norādīja, ka laikā, kad Ķīnas un Vjetnamas imports sasniedza lielāko tirgus daļas pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare piedzīvoja mazākus tirgus daļu kritumus, un otrādi. Tiek arī apgalvots, ka attiecīgās valstis nepārņēma sūdzības iesniedzēju tirgus daļu, proti, pārskatot citu trešo valstu tirgus daļu izmaiņu attīstību.

| (218) | Importētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka dempinga imports no attiecīgajām valstīm nenodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ievērojot, ka importētie apavi nekonkurē ar Kopienā ražotajiem apaviem. |
| --- | --- |

(218)

Importētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka dempinga imports no attiecīgajām valstīm nenodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ievērojot, ka importētie apavi nekonkurē ar Kopienā ražotajiem apaviem.

| (219) | Attiecībā uz laikposmu sakritību, tiek uzskatīts, ka cēloņsakarības analīzē nav prasīta ideāla sakritība starp dempinga importa attīstību un Kopienas ražošanas nozares situāciju. Faktiski ir noteikta un juridiski atzīta prakse, saskaņā ar kuru, kā tas ir šajā gadījumā, vienkārša sakritība starp būtiskos apjomos pieaugošo dempinga importu, kas izraisīja Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājuma starpību un aizvien šaubīgāko Kopienas ražošanas nozares situāciju, skaidri norāda uz cēloņsakarību. Šajā gadījumā, kā skaidri noteikts no 203. līdz 209. apsvērumam pagaidu regulā, šāda sakritība laikā ir nenoliedzami notikusi. Turklāt sakritība attiecībā uz izmaiņām tirgus daļā no 2003. līdz 2004. gadam ir gandrīz simetriska. Bez tam fakts, ka attiecīgā periodā bija neregulārs dempinga importa tirgus daļas pieaugums, kas pārsniedza Kopienas tirgus daļas samazinājumu, tikai norāda uz faktu, ka dempinga importa pieaugums notika ne tikai uz Kopienas ražošanas nozares rēķina, bet arī uz citu Kopienas tirgus dalībnieku rēķina. |
| --- | --- |

(219)

Attiecībā uz laikposmu sakritību, tiek uzskatīts, ka cēloņsakarības analīzē nav prasīta ideāla sakritība starp dempinga importa attīstību un Kopienas ražošanas nozares situāciju. Faktiski ir noteikta un juridiski atzīta prakse, saskaņā ar kuru, kā tas ir šajā gadījumā, vienkārša sakritība starp būtiskos apjomos pieaugošo dempinga importu, kas izraisīja Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājuma starpību un aizvien šaubīgāko Kopienas ražošanas nozares situāciju, skaidri norāda uz cēloņsakarību. Šajā gadījumā, kā skaidri noteikts no 203. līdz 209. apsvērumam pagaidu regulā, šāda sakritība laikā ir nenoliedzami notikusi. Turklāt sakritība attiecībā uz izmaiņām tirgus daļā no 2003. līdz 2004. gadam ir gandrīz simetriska. Bez tam fakts, ka attiecīgā periodā bija neregulārs dempinga importa tirgus daļas pieaugums, kas pārsniedza Kopienas tirgus daļas samazinājumu, tikai norāda uz faktu, ka dempinga importa pieaugums notika ne tikai uz Kopienas ražošanas nozares rēķina, bet arī uz citu Kopienas tirgus dalībnieku rēķina.

| (220) | Apgalvojums, ka importētie apavi nekonkurē ar Kopienā ražotajiem apaviem arī tika noraidīts, pamatojoties uz iepriekšminēto secinājumu par attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu definīciju, t.i., ka no attiecīgajām valstīm importētie apavi visos līmeņos, proti, visos asortimentos un veidos konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražotajiem un pārdotajiem apaviem un ka to pārdošanas kanāli kopumā ir identiski. Bez tam izmeklēšana ir skaidri pierādījusi, ka Kopienas ražotāji un eksportētāji pārdošanas apjomu jomā konkurē Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(220)

Apgalvojums, ka importētie apavi nekonkurē ar Kopienā ražotajiem apaviem arī tika noraidīts, pamatojoties uz iepriekšminēto secinājumu par attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu definīciju, t.i., ka no attiecīgajām valstīm importētie apavi visos līmeņos, proti, visos asortimentos un veidos konkurē ar Kopienas ražošanas nozares ražotajiem un pārdotajiem apaviem un ka to pārdošanas kanāli kopumā ir identiski. Bez tam izmeklēšana ir skaidri pierādījusi, ka Kopienas ražotāji un eksportētāji pārdošanas apjomu jomā konkurē Kopienas tirgū.

| (221) | Tā kā nebija citu atsauksmju, tika apstiprināti pagaidu regulas 209. apsvērumā noteiktie secinājumi – dempinga importam bija izšķiroša loma Kopienas ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā. |
| --- | --- |

(221)

Tā kā nebija citu atsauksmju, tika apstiprināti pagaidu regulas 209. apsvērumā noteiktie secinājumi – dempinga importam bija izšķiroša loma Kopienas ražošanas nozarei nodarītajā būtiskajā kaitējumā.

2.   CITU FAKTORU IETEKME

2.1.   Ieinteresēto pušu atsauksmes

| (222) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka nodarīto būtisko kaitējumu izraisījuši citi faktori. Šīs puses atsaucās uz jau iepriekšējos posmos paustajiem apgalvojumiem, kas attiecīgi iztirzāti pagaidu regulā. Konkrēti šie apgalvojumi aptvēra Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātus, importu no citām trešām valstīm, Ķīnas eksportam noteiktās kvotas palielināšanas ietekmi, valūtas kursa svārstību ietekmi, Kopienas ražotāju ražotņu pārvietošanu un šķietami strukturāli nepietiekamo Kopienas ražošanas nozares konkurētspēju. Tomēr netika iesniegti nekādi jauni apsvērumi, un tādējādi pagaidu regulā noteiktie būtiskākie secinājumi ir pēc nepieciešamības izskaidroti/papildināti turpmāk. |
| --- | --- |

(222)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka nodarīto būtisko kaitējumu izraisījuši citi faktori. Šīs puses atsaucās uz jau iepriekšējos posmos paustajiem apgalvojumiem, kas attiecīgi iztirzāti pagaidu regulā. Konkrēti šie apgalvojumi aptvēra Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātus, importu no citām trešām valstīm, Ķīnas eksportam noteiktās kvotas palielināšanas ietekmi, valūtas kursa svārstību ietekmi, Kopienas ražotāju ražotņu pārvietošanu un šķietami strukturāli nepietiekamo Kopienas ražošanas nozares konkurētspēju. Tomēr netika iesniegti nekādi jauni apsvērumi, un tādējādi pagaidu regulā noteiktie būtiskākie secinājumi ir pēc nepieciešamības izskaidroti/papildināti turpmāk.

2.2.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| (223) | Dažas ieinteresētās puses atkārtoti apgalvoja, ka Kopienas apavu ražošanas nozares slikto ekonomisko situāciju izraisījusi tās eksporta darbības rezultātu pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(223)

Dažas ieinteresētās puses atkārtoti apgalvoja, ka Kopienas apavu ražošanas nozares slikto ekonomisko situāciju izraisījusi tās eksporta darbības rezultātu pasliktināšanās.

| (224) | Šajā sakarā ir norādīts, ka šķietamā eksporta darbības rezultātu pasliktināšanās, ja tāda ir, neietekmē lielāko daļu iepriekš analizēto rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomus, tirgus daļas, cenu samazinājumus, jo šie faktori konstatēti Kopienas pārdošanas apjomu līmenī. Ražošanas dati tika iesniegti uz kopējiem pamatiem, jo nav iespējams nodalīt preces, kas paredzētas Kopienas tirgum, no precēm, kas paredzētas tirgum ārpus Kopienas. Tā kā apavi tiek ražoti pēc pasūtījuma, jebkurš pārdošanas apjomu samazinājums noteikti izraisa līdzvērtīgu ražošanas apjoma samazinājumu, un tā kā lielākais ražojumu apjoms bija paredzēts pārdošanai Kopienas tirgū, tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka ražošanas apjoma lielākās daļas samazinājums saistīts ar Kopienas tirgū radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(224)

Šajā sakarā ir norādīts, ka šķietamā eksporta darbības rezultātu pasliktināšanās, ja tāda ir, neietekmē lielāko daļu iepriekš analizēto rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomus, tirgus daļas, cenu samazinājumus, jo šie faktori konstatēti Kopienas pārdošanas apjomu līmenī. Ražošanas dati tika iesniegti uz kopējiem pamatiem, jo nav iespējams nodalīt preces, kas paredzētas Kopienas tirgum, no precēm, kas paredzētas tirgum ārpus Kopienas. Tā kā apavi tiek ražoti pēc pasūtījuma, jebkurš pārdošanas apjomu samazinājums noteikti izraisa līdzvērtīgu ražošanas apjoma samazinājumu, un tā kā lielākais ražojumu apjoms bija paredzēts pārdošanai Kopienas tirgū, tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka ražošanas apjoma lielākās daļas samazinājums saistīts ar Kopienas tirgū radīto kaitējumu.

| (225) | Faktiski attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma samazinājums Kopienas tirgū (– 34 %) atbilst ražošanas apjoma samazinājumam tajā pašā periodā (– 33 %). |
| --- | --- |

(225)

Faktiski attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma samazinājums Kopienas tirgū (– 34 %) atbilst ražošanas apjoma samazinājumam tajā pašā periodā (– 33 %).

| (226) | Tāpēc tika noraidīta prasība un galīgi secināts, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rādītāji nav izraisījuši nekādu būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(226)

Tāpēc tika noraidīta prasība un galīgi secināts, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rādītāji nav izraisījuši nekādu būtisku kaitējumu.

2.3.   Imports no citām trešām valstīm

| (227) | Importa no trešām valstīm, tostarp bērnu apavu importa attīstība notika šādā veidā:











  Tirgus daļa | 2001. g | 2002. g | 2003. g | 2004. g. | IP | Neatbilstība 01/IP (% punkti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumānija | 5,7 % | 7,1 % | 7,5 % | 7,0 % | 6,9 % | +1,2 |
| Indija | 3,6 % | 4,5 % | 4,9 % | 5,9 % | 5,7 % | +2,1 |
| Indonēzija | 2,7 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | –0,7 |
| Brazīlija | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | +1,3 |
| Makao | 1,2 % | 1,7 % | 2,2 % | 3,2 % | 2,4 % | +1,2 |
| Taizeme | 1,0 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | +0,3 |
| Citas valstis | 9,0 % | 10,7 % | 10,9 % | 12,5 % | 11,5 % | +2,5 |

(227)

Importa no trešām valstīm, tostarp bērnu apavu importa attīstība notika šādā veidā:

Tirgus daļa

2001. g

2002. g

2003. g

2004. g.

IP

Neatbilstība 01/IP (% punkti)

Rumānija

5,7 %

7,1 %

7,5 %

7,0 %

6,9 %

+1,2

Indija

3,6 %

4,5 %

4,9 %

5,9 %

5,7 %

+2,1

Indonēzija

2,7 %

2,4 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

–0,7

Brazīlija

1,2 %

1,4 %

1,7 %

2,2 %

2,5 %

+1,3

Makao

1,2 %

1,7 %

2,2 %

3,2 %

2,4 %

+1,2

Taizeme

1,0 %

1,0 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

+0,3

Citas valstis

9,0 %

10,7 %

10,9 %

12,5 %

11,5 %

+2,5

| Vidējās cenas (EUR par pāri) | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | IP | Neatbilstība 2001/IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumānija | 13,8 | 14,6 | 14,8 | 15,0 | 14,9 | +8 % |
| Indija | 11,3 | 11,3 | 10,3 | 10,2 | 10,2 | –10 % |
| Indonēzija | 11,2 | 10,4 | 9,8 | 8,6 | 8,7 | –23 % |
| Brazīlija | 16,8 | 15,7 | 13,5 | 13,0 | 12,6 | –25 % |
| Makao | 12,9 | 11,5 | 10,6 | 10,2 | 10,5 | –18 % |
| Taizeme | 14,4 | 12,9 | 11,8 | 11,4 | 11,2 | –22 % |
| Citas valstis | 14,8 | 14,3 | 13,6 | 12,4 | 12,7 | –14 % |

Vidējās cenas (EUR par pāri)

2001. g.

2002. g.

2003. g.

2004. g.

IP

Neatbilstība 2001/IP

Rumānija

13,8

14,6

14,8

15,0

14,9

+8 %

Indija

11,3

11,3

10,3

10,2

10,2

–10 %

Indonēzija

11,2

10,4

9,8

8,6

8,7

–23 %

Brazīlija

16,8

15,7

13,5

13,0

12,6

–25 %

Makao

12,9

11,5

10,6

10,2

10,5

–18 %

Taizeme

14,4

12,9

11,8

11,4

11,2

–22 %

Citas valstis

14,8

14,3

13,6

12,4

12,7

–14 %

| (228) | Būtu jāpiebilst, ka neviena no iepriekšējās tabulas citu valstu sarakstā iekļautajām valstīm (no vairāk nekā 150 dažādām valstīm) IP neveidoja vairāk par 2 % no kopējā Kopienas importa apjoma. |
| --- | --- |

(228)

Būtu jāpiebilst, ka neviena no iepriekšējās tabulas citu valstu sarakstā iekļautajām valstīm (no vairāk nekā 150 dažādām valstīm) IP neveidoja vairāk par 2 % no kopējā Kopienas importa apjoma.

| (229) | Tādējādi var apstiprināt, ka atsevišķi neviena no iepriekš uzskaitītajām valstīm attiecīgajā periodā nav būtiski palielinājusi savas tirgus daļas, ka to absolūtais tirgus daļas līmenis saglabājās daudz zemāks par attiecīgo valstu līmeni un ka tās attīstījās dažādi. Attiecībā uz cenām, tās būtu jāskata kopsakarībā ar jau minēto importa apjoma attīstību un ievērojot faktu, ka tās samazinājās mazākā apmērā nekā attiecīgo valstu cenas, taču jo īpaši jāievēro, ka to absolūtais līmenis attiecīgajā periodā, izņemot vienu, saglabājās vidēji daudz augstāks nekā dempinga importa cenu līmenis. |
| --- | --- |

(229)

Tādējādi var apstiprināt, ka atsevišķi neviena no iepriekš uzskaitītajām valstīm attiecīgajā periodā nav būtiski palielinājusi savas tirgus daļas, ka to absolūtais tirgus daļas līmenis saglabājās daudz zemāks par attiecīgo valstu līmeni un ka tās attīstījās dažādi. Attiecībā uz cenām, tās būtu jāskata kopsakarībā ar jau minēto importa apjoma attīstību un ievērojot faktu, ka tās samazinājās mazākā apmērā nekā attiecīgo valstu cenas, taču jo īpaši jāievēro, ka to absolūtais līmenis attiecīgajā periodā, izņemot vienu, saglabājās vidēji daudz augstāks nekā dempinga importa cenu līmenis.

| (230) | Šo iemeslu dēļ tiek galīgi secināts, ka imports no trešām valstīm būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(230)

Šo iemeslu dēļ tiek galīgi secināts, ka imports no trešām valstīm būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju.

2.4.   Valūtas kursa svārstības

| (231) | Vairāki ražotāji eksportētāji un importētāji atkārtoja savu apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja euro vērtības pieaugums pret ASV dolāru, kas izraisīja būtisku importa cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(231)

Vairāki ražotāji eksportētāji un importētāji atkārtoja savu apgalvojumu, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja euro vērtības pieaugums pret ASV dolāru, kas izraisīja būtisku importa cenu samazinājumu.

| (232) | Jauni apsvērumi netika iesniegti, un tāpēc jāatsaucas uz pagaidu regulas 220. līdz 225. apsvērumu. Bez tam jāpiebilst, ka arī pieņemot, ka valūtas kursa svārstības ietekmēja importa cenas, vienīgi attiecīgā importa apjoms bija pietiekami ievērojams, lai radītu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(232)

Jauni apsvērumi netika iesniegti, un tāpēc jāatsaucas uz pagaidu regulas 220. līdz 225. apsvērumu. Bez tam jāpiebilst, ka arī pieņemot, ka valūtas kursa svārstības ietekmēja importa cenas, vienīgi attiecīgā importa apjoms bija pietiekami ievērojams, lai radītu būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

2.5.   Kvotas palielināšana

| (233) | Šajā sakarā jauni apsvērumi netika izvirzīti. Tomēr būtu jāpiebilst, ka, ievērojot importa apjoma pieaugumu IP pēdējā ceturksnī, tas tiešām varēja pastiprināt šā dempinga importa kaitējumu izraisošo ietekmi. |
| --- | --- |

(233)

Šajā sakarā jauni apsvērumi netika izvirzīti. Tomēr būtu jāpiebilst, ka, ievērojot importa apjoma pieaugumu IP pēdējā ceturksnī, tas tiešām varēja pastiprināt šā dempinga importa kaitējumu izraisošo ietekmi.

2.6.   Sūdzības iesniedzēji nav veikuši modernizāciju, ir lielā mērā sadrumstaloti, un tiem ir augstas darbaspēka izmaksas

| (234) | Šajā sakarā jauni apsvērumi netika izvirzīti. Bez tam būtu jāpiebilst, ka dempinga starpība ir salīdzinoši augsta (t.i., pat augstāka par cenu samazinājuma starpību). Citiem vārdiem, attiecīgais dempinga eksports nekonkurē ar Kopienas ražošanas nozari dabisku priekšrocību līmenī, bet gan pamatojoties uz praksi, kas saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem ir sodāma. Situācija, kurā nav dempinga līmeņa, attiecīgā importa cenas būtu daudz augstākas un Kopienas ražošanas nozare būtu daudz stiprākā konkurences situācijā attiecībā pret šo importu. |
| --- | --- |

(234)

Šajā sakarā jauni apsvērumi netika izvirzīti. Bez tam būtu jāpiebilst, ka dempinga starpība ir salīdzinoši augsta (t.i., pat augstāka par cenu samazinājuma starpību). Citiem vārdiem, attiecīgais dempinga eksports nekonkurē ar Kopienas ražošanas nozari dabisku priekšrocību līmenī, bet gan pamatojoties uz praksi, kas saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem ir sodāma. Situācija, kurā nav dempinga līmeņa, attiecīgā importa cenas būtu daudz augstākas un Kopienas ražošanas nozare būtu daudz stiprākā konkurences situācijā attiecībā pret šo importu.

2.7.   EK apavu ražošanas nozare pārvieto ražošanu

| (235) | Dažādi ražotāji eksportētāji un importētāju asociācija apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pietiekoši iztirzāta EK ražošanas pārvietošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(235)

Dažādi ražotāji eksportētāji un importētāju asociācija apgalvoja, ka pagaidu regulā nav pietiekoši iztirzāta EK ražošanas pārvietošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozares situāciju.

| (236) | Tie īpaši kritizēja pagaidu regulas 171. apsvērumā ietvertos rādītājus, kas attiecas uz Kopienas apavu nozari kopumā, jo šie rādītāji attiecas arī uz to Kopienas ražotāju datiem, kas pārvietojuši savas ražošanas. Šajā sakarā jāatsaucas uz iepriekš minēto punktu, kurā apstiprināts, ka pagaidu regulas 169. līdz 173. apsvērums ir iekļauti tikai informatīvos nolūkos un tie nav juridiski saistoši, izdarot galīgos secinājumus par kaitējumu. Tādējādi tiek arī apstiprināts, ka ražotāji, kas ražošanas pilnībā pārvietojuši ārpus Kopienas, neietilpst Kopienas ražošanas nozares definīcijā un tāpēc apmērs, kādā šie uzņēmumi arī varējuši kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, tiek analizēts kopā ar importa ietekmi no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(236)

Tie īpaši kritizēja pagaidu regulas 171. apsvērumā ietvertos rādītājus, kas attiecas uz Kopienas apavu nozari kopumā, jo šie rādītāji attiecas arī uz to Kopienas ražotāju datiem, kas pārvietojuši savas ražošanas. Šajā sakarā jāatsaucas uz iepriekš minēto punktu, kurā apstiprināts, ka pagaidu regulas 169. līdz 173. apsvērums ir iekļauti tikai informatīvos nolūkos un tie nav juridiski saistoši, izdarot galīgos secinājumus par kaitējumu. Tādējādi tiek arī apstiprināts, ka ražotāji, kas ražošanas pilnībā pārvietojuši ārpus Kopienas, neietilpst Kopienas ražošanas nozares definīcijā un tāpēc apmērs, kādā šie uzņēmumi arī varējuši kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, tiek analizēts kopā ar importa ietekmi no citām trešām valstīm.

| (237) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kas daļēji pārvietojuši savas ražošanas, t.i., arī iegādājoties apavus no avotiem ārpus Kopienas, jāatgādina, ka kaitējuma analīze tiek veikta vienīgi saistībā ar datiem, kas attiecas uz Kopienas ražošanu. Tādējādi apmērs, kādā šie iepirkumi arī varējuši nodarīt tiem jebkādu kaitējumu, būtu jāizskata saistībā ar importa analīzi no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(237)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kas daļēji pārvietojuši savas ražošanas, t.i., arī iegādājoties apavus no avotiem ārpus Kopienas, jāatgādina, ka kaitējuma analīze tiek veikta vienīgi saistībā ar datiem, kas attiecas uz Kopienas ražošanu. Tādējādi apmērs, kādā šie iepirkumi arī varējuši nodarīt tiem jebkādu kaitējumu, būtu jāizskata saistībā ar importa analīzi no citām trešām valstīm.

| (238) | Visbeidzot, attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kas palielināja vai uzsāka apavu daļu (piemēram, virsmu) importu, iepriekš izklāstītu iemeslu dēļ nevar uzskatīt, ka šis imports ir nelabvēlīgi ietekmējis vairākus kaitējuma rādītājus, piemēram, ražošanu, pārdošanas apjomus, rentabilitāti u.tml. Patiesi, kā to norādīja dažas ieinteresētās puses, tas varēja izraisīt nodarbinātības līmeņa samazināšanos Kopienā, taču tas arī būtu jāuzskata par pašaizsardzības pasākumu uzņēmumiem, kas saskārās ar strauji pieaugošo importu par dempinga cenām Kopienas tirgū, un tāpēc ir attiecināms uz dempingu, nevis pašnodarītu kaitējumu. |
| --- | --- |

(238)

Visbeidzot, attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kas palielināja vai uzsāka apavu daļu (piemēram, virsmu) importu, iepriekš izklāstītu iemeslu dēļ nevar uzskatīt, ka šis imports ir nelabvēlīgi ietekmējis vairākus kaitējuma rādītājus, piemēram, ražošanu, pārdošanas apjomus, rentabilitāti u.tml. Patiesi, kā to norādīja dažas ieinteresētās puses, tas varēja izraisīt nodarbinātības līmeņa samazināšanos Kopienā, taču tas arī būtu jāuzskata par pašaizsardzības pasākumu uzņēmumiem, kas saskārās ar strauji pieaugošo importu par dempinga cenām Kopienas tirgū, un tāpēc ir attiecināms uz dempingu, nevis pašnodarītu kaitējumu.

3.   SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU

| (239) | Tādējādi ieinteresēto pušu prasības tika noraidītas, un tika apstiprināti pagaidu regulas konstatējumi un secinājumi. |
| --- | --- |

(239)

Tādējādi ieinteresēto pušu prasības tika noraidītas, un tika apstiprināti pagaidu regulas konstatējumi un secinājumi.

| (240) | Tāpēc galīgi tiek secināts, ka attiecīgo valstu izcelsmes dempinga imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē, un, ņemot vērā analīzi, kuras gaitā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares situāciju tika pienācīgi nošķirta un nodalīta no dempinga importa kaitējumu izraisošās ietekmes, ka šie faktori paši par nenovērš faktu, ka novērtētais būtiskais kaitējums attiecināms uz dempinga importu. |
| --- | --- |

(240)

Tāpēc galīgi tiek secināts, ka attiecīgo valstu izcelsmes dempinga imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē, un, ņemot vērā analīzi, kuras gaitā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares situāciju tika pienācīgi nošķirta un nodalīta no dempinga importa kaitējumu izraisošās ietekmes, ka šie faktori paši par nenovērš faktu, ka novērtētais būtiskais kaitējums attiecināms uz dempinga importu.

G.   KOPIENAS INTERESES

| (241) | Tika analizēts, vai pēc pagaidu regulas ieviešanas, ievērojot ieinteresēto pušu sniegtās atsauksmes un/vai papildu datus, būtu jāgroza pagaidu secinājums, ka Kopienas interesēs ir veicama intervence, lai novērstu kaitējumu izraisošo dempingu. |
| --- | --- |

(241)

Tika analizēts, vai pēc pagaidu regulas ieviešanas, ievērojot ieinteresēto pušu sniegtās atsauksmes un/vai papildu datus, būtu jāgroza pagaidu secinājums, ka Kopienas interesēs ir veicama intervence, lai novērstu kaitējumu izraisošo dempingu.

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (242) | Konkrēti importētāji un ražotāji eksportētāji iebilda, ka pasākumu piemērošana neatbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm. To galvenokārt pamato apgalvojums, ka sūdzības iesniedzēju ražojumi papildina attiecīgo valstu importu, ka antidempinga pasākumu piemērošanas rezultātā notiks attiecīgo valstu importa novirzīšana uz trešām valstīm un visbeidzot, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei nav nodarījis dempings un ka sūdzības iesniedzēju tirgus daļa zaudēta daudzu gadu garumā šķietami citu faktoru, nevis dempinga ietekmē. |
| --- | --- |

(242)

Konkrēti importētāji un ražotāji eksportētāji iebilda, ka pasākumu piemērošana neatbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm. To galvenokārt pamato apgalvojums, ka sūdzības iesniedzēju ražojumi papildina attiecīgo valstu importu, ka antidempinga pasākumu piemērošanas rezultātā notiks attiecīgo valstu importa novirzīšana uz trešām valstīm un visbeidzot, ka kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei nav nodarījis dempings un ka sūdzības iesniedzēju tirgus daļa zaudēta daudzu gadu garumā šķietami citu faktoru, nevis dempinga ietekmē.

| (243) | Vispirms būtu jāpiezīmē, ka pagaidu regula un iepriekš izklāstītā analīze skaidri konstatē dempinga pastāvēšanu, kas nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei un kas kopš 2004. gada kvalificējams kā būtisks kaitējums, kurš radies dempinga no attiecīgajām valstīm rezultātā. Līdz ar to principā tiek uzskatīts, ka kaitējuma novēršana atbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(243)

Vispirms būtu jāpiezīmē, ka pagaidu regula un iepriekš izklāstītā analīze skaidri konstatē dempinga pastāvēšanu, kas nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei un kas kopš 2004. gada kvalificējams kā būtisks kaitējums, kurš radies dempinga no attiecīgajām valstīm rezultātā. Līdz ar to principā tiek uzskatīts, ka kaitējuma novēršana atbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm.

| (244) | Pieņēmums, ka sūdzības iesniedzēju ražojumi tikai papildina importu, tika noraidīts, pamatojoties uz agrāk izdarītiem secinājumiem, ka attiecīgais ražojums konkurē ar Kopienā ražotajiem un pārdotajiem līdzīgajiem ražojumiem. Fakts, ka Kopienas ražošanas nozare iesniedza sūdzību par attiecīgo ražojumu importu, arī pierāda, ka starp Kopienā ražotajiem un no attiecīgajām valstīm importētajiem ražojumiem pastāv konkurence. |
| --- | --- |

(244)

Pieņēmums, ka sūdzības iesniedzēju ražojumi tikai papildina importu, tika noraidīts, pamatojoties uz agrāk izdarītiem secinājumiem, ka attiecīgais ražojums konkurē ar Kopienā ražotajiem un pārdotajiem līdzīgajiem ražojumiem. Fakts, ka Kopienas ražošanas nozare iesniedza sūdzību par attiecīgo ražojumu importu, arī pierāda, ka starp Kopienā ražotajiem un no attiecīgajām valstīm importētajiem ražojumiem pastāv konkurence.

| (245) | Apgalvojums par importa novirzīšanu ir izteikts iepriekš, un atsauce ir uz pagaidu regulas 241. apsvērumu, kurā tiek secināts, ka apstāklis, kad importētāji var pārcelties uz citām piegādātājvalstīm, nav uzskatāms par derīgu argumentu, lai neieviestu pasākumus pret dempingu, kas nodara būtisku kaitējumu, un ka jebkurā gadījumā nav iespējams paredzēt, cik lielā mērā šāda pārcelšana notiks, nedz arī šāda importa nosacījumus, proti, vai tas būs importa dempings, vai nebūs. |
| --- | --- |

(245)

Apgalvojums par importa novirzīšanu ir izteikts iepriekš, un atsauce ir uz pagaidu regulas 241. apsvērumu, kurā tiek secināts, ka apstāklis, kad importētāji var pārcelties uz citām piegādātājvalstīm, nav uzskatāms par derīgu argumentu, lai neieviestu pasākumus pret dempingu, kas nodara būtisku kaitējumu, un ka jebkurā gadījumā nav iespējams paredzēt, cik lielā mērā šāda pārcelšana notiks, nedz arī šāda importa nosacījumus, proti, vai tas būs importa dempings, vai nebūs.

| (246) | Attiecībā uz pēdējo prasību, atsauce ir uz iepriekš izklāstīto cēloņsakarību analīzi, kuru veicot, tika pārbaudīta citu faktoru, kas nav dempings, ietekme. Šajā gadījumā ir skaidrs, ka Kopienas apavu ražošanas nozares ražošanas apjoma pazemināšanos un līdz ar to arī tirgus daļas samazināšanos veicināja dempinga importa parādīšanās. Tāda acīmredzot bija situācija stabila Kopienas patēriņa gadījumā. |
| --- | --- |

(246)

Attiecībā uz pēdējo prasību, atsauce ir uz iepriekš izklāstīto cēloņsakarību analīzi, kuru veicot, tika pārbaudīta citu faktoru, kas nav dempings, ietekme. Šajā gadījumā ir skaidrs, ka Kopienas apavu ražošanas nozares ražošanas apjoma pazemināšanos un līdz ar to arī tirgus daļas samazināšanos veicināja dempinga importa parādīšanās. Tāda acīmredzot bija situācija stabila Kopienas patēriņa gadījumā.

| (247) | Tā kā turpmāk pamatotas atsauksmes netika iesniegtas, provizoriskie secinājumi tiek apstiprināti un galīgi tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešana dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei atkopties no konstatētā dempinga ietekmes nodarītā būtiskā kaitējuma. |
| --- | --- |

(247)

Tā kā turpmāk pamatotas atsauksmes netika iesniegtas, provizoriskie secinājumi tiek apstiprināti un galīgi tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešana dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei atkopties no konstatētā dempinga ietekmes nodarītā būtiskā kaitējuma.

2.   CITU EKONOMIKAS DALĪBNIEKU INTERESES

2.1.   Patērētāju intereses

| (248) | Tāpat kā pagaidu posmā pēc publikācijas par pagaidu pasākumu ieviešanu patērētāju organizāciju atsauksmes netika saņemtas. Tādējādi pagaidu secinājumu, ka patērētāju ādas apavu cenas galīgo pasākumu ieviešanas dēļ tiktu ietekmētas nebūtiski, neviena asociācija, kas pārstāv patērētāju intereses, neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(248)

Tāpat kā pagaidu posmā pēc publikācijas par pagaidu pasākumu ieviešanu patērētāju organizāciju atsauksmes netika saņemtas. Tādējādi pagaidu secinājumu, ka patērētāju ādas apavu cenas galīgo pasākumu ieviešanas dēļ tiktu ietekmētas nebūtiski, neviena asociācija, kas pārstāv patērētāju intereses, neapstrīdēja.

| (249) | Konkrēti ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tie nepiekrīt secinājumiem par pasākumu ierobežoto ietekmi uz patērētājiem un ka šo pasākumu dēļ mājsaimniecību izdevumi būtiski pieaugs. |
| --- | --- |

(249)

Konkrēti ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tie nepiekrīt secinājumiem par pasākumu ierobežoto ietekmi uz patērētājiem un ka šo pasākumu dēļ mājsaimniecību izdevumi būtiski pieaugs.

| (250) | Importētāji arī apgalvoja, ka patēriņa cenas noteikto pasākumu dēļ paaugstināsies un ka cenas palielinājums var pat sasniegt ad valorem nodokļa procentuālo apmēru. Šis apgalvojums pamatots ar pieņēmumu, ka importētāji parasti piemēro savu uzcenojumu importa cenai pēc izkraušanas, kura ietver visus nodokļus, un tādējādi starpība arī par antidempinga maksājumu tiks aprēķināta tāpat kā par citiem cenu veidojošiem elementiem. No otras puses, konkrēti importētāji tomēr apgalvojuši, ka viņi neuzliks nodokļu nastu patērētājiem, jo tieši patērētāji nosaka cenu līmeni un tie nepirks konkrētos apavus, ja tiks pārsniegta noteiktā cena. |
| --- | --- |

(250)

Importētāji arī apgalvoja, ka patēriņa cenas noteikto pasākumu dēļ paaugstināsies un ka cenas palielinājums var pat sasniegt ad valorem nodokļa procentuālo apmēru. Šis apgalvojums pamatots ar pieņēmumu, ka importētāji parasti piemēro savu uzcenojumu importa cenai pēc izkraušanas, kura ietver visus nodokļus, un tādējādi starpība arī par antidempinga maksājumu tiks aprēķināta tāpat kā par citiem cenu veidojošiem elementiem. No otras puses, konkrēti importētāji tomēr apgalvojuši, ka viņi neuzliks nodokļu nastu patērētājiem, jo tieši patērētāji nosaka cenu līmeni un tie nepirks konkrētos apavus, ja tiks pārsniegta noteiktā cena.

| (251) | Pirmkārt, spēkā esošajos noteikumos nav noteikts, ka jāņem vērā ražotāju eksportētāju nostāja par Kopienas interesēm. Tomēr to nostāja tika analizēta, lai argumentus atspēkotu. Šajā sakarā būtu jāuzsver, ka puses, kas apstrīdēja Komisijas konstatējumus par pasākumu ietekmi uz patērētājiem, tomēr neiesniedza nekādus konkrētus datus vai informāciju, kas pamatotu viņu apgalvojumus. Turpretī, kā ziņots iepriekš, viņi sniedza pretrunīgus paziņojumus, apgalvojot, ka nodokļu nasta tiks pilnībā novirzīta uz patērētājiem (turklāt arī piemērojot uzcenojumu par nodokli), vai ka vispār nodokļu ietekmi nebūs iespējams novirzīt. Tādējādi viņu apgalvojumi tika uzskatīti par nepietiekamiem, lai grozītu pagaidu secinājumus. |
| --- | --- |

(251)

Pirmkārt, spēkā esošajos noteikumos nav noteikts, ka jāņem vērā ražotāju eksportētāju nostāja par Kopienas interesēm. Tomēr to nostāja tika analizēta, lai argumentus atspēkotu. Šajā sakarā būtu jāuzsver, ka puses, kas apstrīdēja Komisijas konstatējumus par pasākumu ietekmi uz patērētājiem, tomēr neiesniedza nekādus konkrētus datus vai informāciju, kas pamatotu viņu apgalvojumus. Turpretī, kā ziņots iepriekš, viņi sniedza pretrunīgus paziņojumus, apgalvojot, ka nodokļu nasta tiks pilnībā novirzīta uz patērētājiem (turklāt arī piemērojot uzcenojumu par nodokli), vai ka vispār nodokļu ietekmi nebūs iespējams novirzīt. Tādējādi viņu apgalvojumi tika uzskatīti par nepietiekamiem, lai grozītu pagaidu secinājumus.

| (252) | Bez tam daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pasākumu ieviešana būtiski ierobežos patērētāju izvēli. Šis apgalvojums pamatots ar pieņēmumu, ka konkrēti ādas apavu veidi tiek ražoti tikai Ķīnā un Vjetnamā un ka antidempinga maksājumu dēļ var tikt pieņemts lēmums pārtraukt noteiktu apavu veidu ražošanu, un ka Kopienas ražotājiem nepietiks ražošanas jaudu, lai nodrošinātu Kopienas tirgu ar šiem apavu veidiem. |
| --- | --- |

(252)

Bez tam daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka pasākumu ieviešana būtiski ierobežos patērētāju izvēli. Šis apgalvojums pamatots ar pieņēmumu, ka konkrēti ādas apavu veidi tiek ražoti tikai Ķīnā un Vjetnamā un ka antidempinga maksājumu dēļ var tikt pieņemts lēmums pārtraukt noteiktu apavu veidu ražošanu, un ka Kopienas ražotājiem nepietiks ražošanas jaudu, lai nodrošinātu Kopienas tirgu ar šiem apavu veidiem.

| (253) | Šie pieņēmumi par apavu izvēles samazināšanos bija izteikti jau iepriekš un izklāstīti pagaidu regulas 246. apsvērumā. Bez tam apgalvojums, ka noteikti apavu veidi vairs netiks ražoti un ka Kopienas ražotājiem nebūs pietiekamu ražošanas jaudu, lai iespējams aizvietotu iespējamos iztrūkumus, ir tikai pieņēmums, kas netika apliecināts ar kādiem objektīviem faktiem vai pierādījumiem, un tāpēc tika noraidīts. |
| --- | --- |

(253)

Šie pieņēmumi par apavu izvēles samazināšanos bija izteikti jau iepriekš un izklāstīti pagaidu regulas 246. apsvērumā. Bez tam apgalvojums, ka noteikti apavu veidi vairs netiks ražoti un ka Kopienas ražotājiem nebūs pietiekamu ražošanas jaudu, lai iespējams aizvietotu iespējamos iztrūkumus, ir tikai pieņēmums, kas netika apliecināts ar kādiem objektīviem faktiem vai pierādījumiem, un tāpēc tika noraidīts.

| (254) | Visbeidzot, bērnu apavu izslēgšana tika pārskatīta, ievērojot Kopienas ražošanas nozares izvirzītos argumentus. |
| --- | --- |

(254)

Visbeidzot, bērnu apavu izslēgšana tika pārskatīta, ievērojot Kopienas ražošanas nozares izvirzītos argumentus.

| (255) | Lai gan ražotāji eksportētāji un importētāji bija gandarīti par šo izslēgšanu, netika iesniegta nevienas patērētāju organizācijas atsauksme, netika saņemti papildu pierādījumi vai apstiprinājums, ka pasākumu ieviešanai uz bērnu apaviem būtu citādāka ietekme nekā uz pieaugušo apaviem. |
| --- | --- |

(255)

Lai gan ražotāji eksportētāji un importētāji bija gandarīti par šo izslēgšanu, netika iesniegta nevienas patērētāju organizācijas atsauksme, netika saņemti papildu pierādījumi vai apstiprinājums, ka pasākumu ieviešanai uz bērnu apaviem būtu citādāka ietekme nekā uz pieaugušo apaviem.

| (256) | No otras puses, Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja bērnu apavu izslēgšanu no pagaidu antidempinga pasākumu darbības jomas un atsaucās uz faktu, ka Kopienā tiek ražoti bērnu apavi un ka kaitējumu izraisošais dempings konstatēts arī bērnu apavu gadījumā. |
| --- | --- |

(256)

No otras puses, Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja bērnu apavu izslēgšanu no pagaidu antidempinga pasākumu darbības jomas un atsaucās uz faktu, ka Kopienā tiek ražoti bērnu apavi un ka kaitējumu izraisošais dempings konstatēts arī bērnu apavu gadījumā.

| (257) | Konstatētie fakti par bērnu apavu statusu attiecīgajā procedūrā nosaka turpmāk izklāstītos secinājumus. Pirmkārt, turpmāka analīze, kuras rezultātā izdarīti galīgie konstatējumi pierādīja, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā, t.i., būtu jāuzskata, ka visi attiecīgā ražojuma veidi ir viens ražojums un tāpēc principā antidempinga pasākumi būtu jāpiemēro attiecīgajam ražojumam kopumā. Otrkārt, tika pārskatīti argumenti par bērnu apavu pagaidu izslēgšanu no antidempinga pasākumu piemērošanas, pamatojoties uz Kopienas interesēm, kā izklāstīts pagaidu regulas 250. līdz 252. apsvērumā, proti, ņemot vērā ievērojami biežāku bērnu apavu aizvietošanu, un tādējādi daudz lielāku antidempinga pasākumu ietekmi uz vidusmēra Eiropas ģimenes finanšu stāvokli. Šajā sakarā tika noteikts, ka saskaņā ar Eiropas statistikas biroja datiem, vidējās bērnu apavu importa cenas ir kopumā daudz zemākas nekā pieaugušo apavu importa cenas (vairāk nekā par 33 %). Attiecīgi ad valorem antidempinga maksājumu ietekme uz bērnu apaviem būtu proporcionāli mazāka. Bez tam galīgo secinājumu dēļ kopumā noteikts zemāks nodokļa līmenis nekā pasākumi pagaidu posmā. Arī tādēļ pasākumu finansiālā ietekme samazinās. Turklāt kā izklāstīts pagaidu regulas 249. apsvērumā, tiek uzskatīts par maz ticamu, ka patērētājiem būs jāuzņemas piemēroto pasākumu pilnīgs slogs. Neviena ieinteresētā puse neiesniedza pamatotus pierādījumus, kas apstiprinātu pretēja viedokļa pareizību. Šajā sakarā pamatoti jāpiebilst, ka patērētāju organizācijas savas atsauksmes vispār nesniedza, kas apliecina, ka pasākumu ietekme, neatkarīgi no tā, vai tie tiks piemēroti bērnu vai pieaugušo apaviem, neietilpst viņu pārstāvamo rūpju lokā. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, ir skaidrs, ka bērnu apavu izslēgšana no pasākumu piemērošanas darbības jomas nevar tikt pamatota. Tādēļ nav pārliecinošu pierādījumu, ka, ieviešot antidempinga pasākumus, tiks novērsts dempinga nodarītais būtiskais kaitējums un ka patērētāju intereses gūs pārsvaru pār Kopienas ražojošās nozares interesēm. |
| --- | --- |

(257)

Konstatētie fakti par bērnu apavu statusu attiecīgajā procedūrā nosaka turpmāk izklāstītos secinājumus. Pirmkārt, turpmāka analīze, kuras rezultātā izdarīti galīgie konstatējumi pierādīja, ka bērnu apavi būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma definīcijā, t.i., būtu jāuzskata, ka visi attiecīgā ražojuma veidi ir viens ražojums un tāpēc principā antidempinga pasākumi būtu jāpiemēro attiecīgajam ražojumam kopumā. Otrkārt, tika pārskatīti argumenti par bērnu apavu pagaidu izslēgšanu no antidempinga pasākumu piemērošanas, pamatojoties uz Kopienas interesēm, kā izklāstīts pagaidu regulas 250. līdz 252. apsvērumā, proti, ņemot vērā ievērojami biežāku bērnu apavu aizvietošanu, un tādējādi daudz lielāku antidempinga pasākumu ietekmi uz vidusmēra Eiropas ģimenes finanšu stāvokli. Šajā sakarā tika noteikts, ka saskaņā ar Eiropas statistikas biroja datiem, vidējās bērnu apavu importa cenas ir kopumā daudz zemākas nekā pieaugušo apavu importa cenas (vairāk nekā par 33 %). Attiecīgi ad valorem antidempinga maksājumu ietekme uz bērnu apaviem būtu proporcionāli mazāka. Bez tam galīgo secinājumu dēļ kopumā noteikts zemāks nodokļa līmenis nekā pasākumi pagaidu posmā. Arī tādēļ pasākumu finansiālā ietekme samazinās. Turklāt kā izklāstīts pagaidu regulas 249. apsvērumā, tiek uzskatīts par maz ticamu, ka patērētājiem būs jāuzņemas piemēroto pasākumu pilnīgs slogs. Neviena ieinteresētā puse neiesniedza pamatotus pierādījumus, kas apstiprinātu pretēja viedokļa pareizību. Šajā sakarā pamatoti jāpiebilst, ka patērētāju organizācijas savas atsauksmes vispār nesniedza, kas apliecina, ka pasākumu ietekme, neatkarīgi no tā, vai tie tiks piemēroti bērnu vai pieaugušo apaviem, neietilpst viņu pārstāvamo rūpju lokā. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, ir skaidrs, ka bērnu apavu izslēgšana no pasākumu piemērošanas darbības jomas nevar tikt pamatota. Tādēļ nav pārliecinošu pierādījumu, ka, ieviešot antidempinga pasākumus, tiks novērsts dempinga nodarītais būtiskais kaitējums un ka patērētāju intereses gūs pārsvaru pār Kopienas ražojošās nozares interesēm.

| (258) | Šo iemeslu dēļ prasība tika pieņemta un ar šo tiek apstiprināts, ka, ievērojot iepriekš izklāstīto, galīgo pasākumu ieviešana attiecībā uz attiecīgo ražojumu, tostarp bērnu apaviem, nav pretrunā ar vispārējām patērētāju interesēm. |
| --- | --- |

(258)

Šo iemeslu dēļ prasība tika pieņemta un ar šo tiek apstiprināts, ka, ievērojot iepriekš izklāstīto, galīgo pasākumu ieviešana attiecībā uz attiecīgo ražojumu, tostarp bērnu apaviem, nav pretrunā ar vispārējām patērētāju interesēm.

2.2.   Izplatītāju/mazumtirgotāju intereses

| (259) | Jāatgādina, ka pagaidu posmā tikai ierobežots atsauksmju skaits tika saņemts no izplatītājiem/mazumtirgotājiem vai izplatītāju/mazumtirgotāju organizācijām – viens iesniegums tika saņemts no vienas dalībvalsts mazumtirgotāju konsorcija un atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim importētājiem, kuriem arī ir savs izplatīšanas tīkls, tostarp divas lielveikalu ķēdes. Tikai viena no šīm četrām pusēm iesniedza atsauksmes pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, un neviens cits izplatītājs vai mazumtirgotājs neiesniedza nekādas atsauksmes. |
| --- | --- |

(259)

Jāatgādina, ka pagaidu posmā tikai ierobežots atsauksmju skaits tika saņemts no izplatītājiem/mazumtirgotājiem vai izplatītāju/mazumtirgotāju organizācijām – viens iesniegums tika saņemts no vienas dalībvalsts mazumtirgotāju konsorcija un atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim importētājiem, kuriem arī ir savs izplatīšanas tīkls, tostarp divas lielveikalu ķēdes. Tikai viena no šīm četrām pusēm iesniedza atsauksmes pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, un neviens cits izplatītājs vai mazumtirgotājs neiesniedza nekādas atsauksmes.

| (260) | Importētāju asociācija, kas sadarbojās ar izmeklēšanu no procedūras sākuma, apstrīdēja secinājumu, ka ir saņemts ierobežots atsauksmju skaits, norādot, ka šī asociācija pārstāv uzņēmumus, kas papildu savai importētāju funkcijai ir arī izplatītāji un mazumtirgotāji. Tika arī apgalvots, ka vismaz divi asociācijas dalībnieki, kas atrodas divās dažādās dalībvalstīs, ir iesnieguši Komisijai sīku informāciju. |
| --- | --- |

(260)

Importētāju asociācija, kas sadarbojās ar izmeklēšanu no procedūras sākuma, apstrīdēja secinājumu, ka ir saņemts ierobežots atsauksmju skaits, norādot, ka šī asociācija pārstāv uzņēmumus, kas papildu savai importētāju funkcijai ir arī izplatītāji un mazumtirgotāji. Tika arī apgalvots, ka vismaz divi asociācijas dalībnieki, kas atrodas divās dažādās dalībvalstīs, ir iesnieguši Komisijai sīku informāciju.

| (261) | Komisija atzīst, ka šī asociācija pārstāv uzņēmumus, kuriem dažkārt ir arī savi izplatīšanas tīkli, un ka secinājums par atsauksmju skaitu šajā aspektā patiešām būtu jādiferencē. Tomēr uzņēmumu pamatfunkcija ir apavu imports. Taču būtībā izplatītāji un mazumtirgotāji neiesniedza Komisijai nekādus precīzus un apliecinošus datus, izņemot tos, ko sniedza trīs iepriekš minētie uzņēmumi, kas dotu iespēju novērtēt viņu ekonomisko situāciju un to, cik lielā mērā viņus ietekmēs pasākumu ieviešana. Galvenokārt tikai pamatojoties uz šādu informāciju, Komisija spēja veikt sīku analīzi. |
| --- | --- |

(261)

Komisija atzīst, ka šī asociācija pārstāv uzņēmumus, kuriem dažkārt ir arī savi izplatīšanas tīkli, un ka secinājums par atsauksmju skaitu šajā aspektā patiešām būtu jādiferencē. Tomēr uzņēmumu pamatfunkcija ir apavu imports. Taču būtībā izplatītāji un mazumtirgotāji neiesniedza Komisijai nekādus precīzus un apliecinošus datus, izņemot tos, ko sniedza trīs iepriekš minētie uzņēmumi, kas dotu iespēju novērtēt viņu ekonomisko situāciju un to, cik lielā mērā viņus ietekmēs pasākumu ieviešana. Galvenokārt tikai pamatojoties uz šādu informāciju, Komisija spēja veikt sīku analīzi.

| (262) | Attiecībā uz divu dalībnieku šķietamo sadarbību būtu jāpaskaidro, ka viens no tiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā un tāpēc tās nevarēja tikt izmantotas. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz divu dalībnieku šķietamo sadarbību būtu jāpaskaidro, ka viens no tiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā un tāpēc tās nevarēja tikt izmantotas.

| (263) | Savā iesniegumā asociācija iekļāva rādītājus un piemērus, kas pierāda, kā pasākumi ietekmēs importētājus, kas nodarbojas arī ar mazumtirdzniecību. Šie rādītāji tika iesniegti ilgu laiku pēc šādu datu iesniegšanai noteiktā termiņa, un tie šķietami attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, kura nosaukums nav minēts un kurš acīmredzami nav sadarbojies ar izmeklēšanu. Tā kā šos rādītājus nebija iespējams pārbaudīt, tos nevar ņemt vērā. |
| --- | --- |

(263)

Savā iesniegumā asociācija iekļāva rādītājus un piemērus, kas pierāda, kā pasākumi ietekmēs importētājus, kas nodarbojas arī ar mazumtirdzniecību. Šie rādītāji tika iesniegti ilgu laiku pēc šādu datu iesniegšanai noteiktā termiņa, un tie šķietami attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, kura nosaukums nav minēts un kurš acīmredzami nav sadarbojies ar izmeklēšanu. Tā kā šos rādītājus nebija iespējams pārbaudīt, tos nevar ņemt vērā.

| (264) | Asociācija turklāt apgalvo, ka sava finanšu stāvokļa dēļ importētāji, kas nodarbojas arī ar mazumtirdzniecību, nespēs pat daļēji novirzīt cenu pieauguma nastu uz patērētājiem, un ka daži mazumtirgotāji, īpaši tie, kas saņem preces tikai no attiecīgajām valstīm, pēc pasākumu ieviešanas nevarēs turpināt darbību. |
| --- | --- |

(264)

Asociācija turklāt apgalvo, ka sava finanšu stāvokļa dēļ importētāji, kas nodarbojas arī ar mazumtirdzniecību, nespēs pat daļēji novirzīt cenu pieauguma nastu uz patērētājiem, un ka daži mazumtirgotāji, īpaši tie, kas saņem preces tikai no attiecīgajām valstīm, pēc pasākumu ieviešanas nevarēs turpināt darbību.

| (265) | Arguments, ka uzņēmumi nespēs pat daļēji novirzīt pasākumu ieviešanas dēļ pieaugušās izmaksas uz patērētājiem, ir acīmredzamā pretrunā ar daudzu ieinteresēto pušu paustajiem apgalvojumiem, tostarp importētāju asociācijas iesniegumu, ka antidempinga pasākumu ieviešanas dēļ pieaugs patēriņa cenas. Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju, un kā apliecina šie pretrunīgie apgalvojumi, ir ticami, ka kopumā pasākumu ietekme uz importa cenu tiks vismaz daļēji novirzīta uz patērētājiem. Protams, nevar noliegt, ka pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu dažus mazumtirgotājus, kas ieved preces tieši un tikai no attiecīgajām valstīm. Tomēr būtu jāatgādina, ka Kopienas interešu analīze tika veikta uz vispārējiem pamatiem, t.i., pamatojoties uz vidējo procedūrā iesaistīto ieinteresēto pušu stāvokli Kopienā, un ka tāpēc nekad nevar izslēgt, ka ietekme uz dažām atsevišķām pusēm atšķirsies no ietekmes uz vairākumu. Šajā sakarā jāatsaucas uz pagaidu regulas 275. apsvērumu, kurā tiek atzīts, ka pasākumi patiešām var negatīvi ietekmēt dažu importētāju finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(265)

Arguments, ka uzņēmumi nespēs pat daļēji novirzīt pasākumu ieviešanas dēļ pieaugušās izmaksas uz patērētājiem, ir acīmredzamā pretrunā ar daudzu ieinteresēto pušu paustajiem apgalvojumiem, tostarp importētāju asociācijas iesniegumu, ka antidempinga pasākumu ieviešanas dēļ pieaugs patēriņa cenas. Pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju, un kā apliecina šie pretrunīgie apgalvojumi, ir ticami, ka kopumā pasākumu ietekme uz importa cenu tiks vismaz daļēji novirzīta uz patērētājiem. Protams, nevar noliegt, ka pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu dažus mazumtirgotājus, kas ieved preces tieši un tikai no attiecīgajām valstīm. Tomēr būtu jāatgādina, ka Kopienas interešu analīze tika veikta uz vispārējiem pamatiem, t.i., pamatojoties uz vidējo procedūrā iesaistīto ieinteresēto pušu stāvokli Kopienā, un ka tāpēc nekad nevar izslēgt, ka ietekme uz dažām atsevišķām pusēm atšķirsies no ietekmes uz vairākumu. Šajā sakarā jāatsaucas uz pagaidu regulas 275. apsvērumu, kurā tiek atzīts, ka pasākumi patiešām var negatīvi ietekmēt dažu importētāju finanšu stāvokli.

| (266) | Visbeidzot, asociācija apgalvoja, ka Komisijai ir kļūdaina izpratne par atšķirībām starp mazumtirdzniecības kanāliem. Šajā sakarā tiek apgalvots, ka neatkarīgie mazumtirgotāji preci saņem ne tikai no Kopienas vairumtirgotājiem, bet arī dažkārt importē to patstāvīgi. Tiek apgalvots, ka Komisijas izlasē iekļautie mazumtirgotāji visi bija preču zīmju mazumtirgotāji, un tāpēc Komisijas veiktā analīze nav atbilstīga. |
| --- | --- |

(266)

Visbeidzot, asociācija apgalvoja, ka Komisijai ir kļūdaina izpratne par atšķirībām starp mazumtirdzniecības kanāliem. Šajā sakarā tiek apgalvots, ka neatkarīgie mazumtirgotāji preci saņem ne tikai no Kopienas vairumtirgotājiem, bet arī dažkārt importē to patstāvīgi. Tiek apgalvots, ka Komisijas izlasē iekļautie mazumtirgotāji visi bija preču zīmju mazumtirgotāji, un tāpēc Komisijas veiktā analīze nav atbilstīga.

| (267) | Sīkāka informācija par Kopienas izplatītāju un mazumtirgotāju finanšu stāvokli netika sniegta, un tāpēc Komisija veica vispārēju nozares analīzi. Šīs analīzes vienīgais mērķis bija izplatīšanas kanālu un šo izplatītāju un mazumtirgotāju struktūras apzināšana, lai pārbaudītu, kā tos ietekmēs pasākumi. Nevar noliegt, ka atsevišķu izplatītāju īpašais stāvoklis šajā kopējā analīzē nav precīzi atspoguļots. Informācijas nolūkos arī jānorāda, ka šajā izmeklēšanā izstrādātais apraksts un veiktie secinājumi atbilst Komisijas iepriekš veiktajai antidempinga izmeklēšanai attiecībā uz apaviem (6), un nekas neliecināja, ka kopš tā laika situācija apavu izplatīšanas nozarē ir mainījusies. |
| --- | --- |

(267)

Sīkāka informācija par Kopienas izplatītāju un mazumtirgotāju finanšu stāvokli netika sniegta, un tāpēc Komisija veica vispārēju nozares analīzi. Šīs analīzes vienīgais mērķis bija izplatīšanas kanālu un šo izplatītāju un mazumtirgotāju struktūras apzināšana, lai pārbaudītu, kā tos ietekmēs pasākumi. Nevar noliegt, ka atsevišķu izplatītāju īpašais stāvoklis šajā kopējā analīzē nav precīzi atspoguļots. Informācijas nolūkos arī jānorāda, ka šajā izmeklēšanā izstrādātais apraksts un veiktie secinājumi atbilst Komisijas iepriekš veiktajai antidempinga izmeklēšanai attiecībā uz apaviem (6), un nekas neliecināja, ka kopš tā laika situācija apavu izplatīšanas nozarē ir mainījusies.

| (268) | Pagaidu regulas 260. apsvērums konkrēti nosaka, ka neatkarīgajiem mazumtirgotājiem preces parasti piegādā Kopienas vairumtirgotāji. Tas neizslēdz iespēju, ka mazumtirgotājiem var būt arī citi piegādes avoti. Attiecībā uz preču zīmju mazumtirgotājiem Komisija neizmantoja izlasi, bet gan analizēja visu informāciju, ko sniedza puses, kas sadarbojās. Šajā sakarā būtu jāpiezīmē, ka pagaidu regulā tika minēts, ka nesadarbojās neviena preču zīmes mazumtirdzniecības ķēde, kas nav tas pats, kas preču zīmju apavu mazumtirgotāji, no kuriem viens patiešām sadarbojās. |
| --- | --- |

(268)

Pagaidu regulas 260. apsvērums konkrēti nosaka, ka neatkarīgajiem mazumtirgotājiem preces parasti piegādā Kopienas vairumtirgotāji. Tas neizslēdz iespēju, ka mazumtirgotājiem var būt arī citi piegādes avoti. Attiecībā uz preču zīmju mazumtirgotājiem Komisija neizmantoja izlasi, bet gan analizēja visu informāciju, ko sniedza puses, kas sadarbojās. Šajā sakarā būtu jāpiezīmē, ka pagaidu regulā tika minēts, ka nesadarbojās neviena preču zīmes mazumtirdzniecības ķēde, kas nav tas pats, kas preču zīmju apavu mazumtirgotāji, no kuriem viens patiešām sadarbojās.

| (269) | Netika iesniegtas citas prasības, kas pamatotu grozījumu veikšanu pagaidu regulas secinājumos. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka galīgo pasākumu ietekme uz importētājiem un izplatītājiem būs ierobežota, kā tas izklāstīts pagaidu regulas 264. apsvērumā. |
| --- | --- |

(269)

Netika iesniegtas citas prasības, kas pamatotu grozījumu veikšanu pagaidu regulas secinājumos. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts secinājums, ka galīgo pasākumu ietekme uz importētājiem un izplatītājiem būs ierobežota, kā tas izklāstīts pagaidu regulas 264. apsvērumā.

2.3.   Nesaistīto importētāju intereses Kopienā

| (270) | No dažādām ieinteresētajām pusēm saņemtās atsauksmes tika rūpīgi analizētas, lai pārliecinātos, cik lielā mērā tās ir pamatotas, un tās ir iztirzātas turpmāk. |
| --- | --- |

(270)

No dažādām ieinteresētajām pusēm saņemtās atsauksmes tika rūpīgi analizētas, lai pārliecinātos, cik lielā mērā tās ir pamatotas, un tās ir iztirzātas turpmāk.

| (271) | Konkrēti importētāji apgalvoja, ka, ņemot vērā viņu peļņas normu, kas ir mazāka par antidempinga maksājumu apmēru, viņi nespēs apmaksāt antidempinga maksājumus, ja vien viņiem nav iespējams dalīt šo papildu izmaksu slogu ar vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem. Turpmāk tika arī apgalvots, ka tas nebūs iespējams, jo vairumtirgotāji un mazumtirgotāji neakceptēs cenu pieaugumu, bet gan izmantos piegādātājus, kuru piegādes nav pakļautas antidempinga maksājumiem. |
| --- | --- |

(271)

Konkrēti importētāji apgalvoja, ka, ņemot vērā viņu peļņas normu, kas ir mazāka par antidempinga maksājumu apmēru, viņi nespēs apmaksāt antidempinga maksājumus, ja vien viņiem nav iespējams dalīt šo papildu izmaksu slogu ar vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem. Turpmāk tika arī apgalvots, ka tas nebūs iespējams, jo vairumtirgotāji un mazumtirgotāji neakceptēs cenu pieaugumu, bet gan izmantos piegādātājus, kuru piegādes nav pakļautas antidempinga maksājumiem.

| (272) | Nav nozīmes faktam, ka peļņas norma ir zemāka par antidempinga maksājumu apmēru. Faktiski antidempinga pasākumu apmēru izsaka procentos no importa cenas, bet peļņas normu procentos no apgrozījuma, t.i., no pārdošanas cenas. Ievērojot būtisko starpību starp iegādes un tālākas pārdošanas cenām, ir acīmredzams, ka šie procenti vienkārši nav salīdzināmi. Attiecībā uz apgalvojumu, ka vairumtirgotāji un mazumtirgotāji neakceptēs jebkādu cenu palielinājumu, ir atkārtoti jāuzsver, ka tas ir pretrunā ar vairāku importētāju apgalvojumu, ka cenu palielinājums tiks pilnā apmērā attiecināts uz pircējiem, tādējādi arī uz izplatītājiem, un tāpēc tas nevar tikt pieņemts. Patiesi, šajā gadījumā izplatītāji un mazumtirgotāji var izmantot piegādātājus, kuri veic piegādes, neizdarot antidempinga maksājumus, tostarp Kopienas ražošanas nozares uzņēmumus, kas tādējādi gūs labumu no veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(272)

Nav nozīmes faktam, ka peļņas norma ir zemāka par antidempinga maksājumu apmēru. Faktiski antidempinga pasākumu apmēru izsaka procentos no importa cenas, bet peļņas normu procentos no apgrozījuma, t.i., no pārdošanas cenas. Ievērojot būtisko starpību starp iegādes un tālākas pārdošanas cenām, ir acīmredzams, ka šie procenti vienkārši nav salīdzināmi. Attiecībā uz apgalvojumu, ka vairumtirgotāji un mazumtirgotāji neakceptēs jebkādu cenu palielinājumu, ir atkārtoti jāuzsver, ka tas ir pretrunā ar vairāku importētāju apgalvojumu, ka cenu palielinājums tiks pilnā apmērā attiecināts uz pircējiem, tādējādi arī uz izplatītājiem, un tāpēc tas nevar tikt pieņemts. Patiesi, šajā gadījumā izplatītāji un mazumtirgotāji var izmantot piegādātājus, kuri veic piegādes, neizdarot antidempinga maksājumus, tostarp Kopienas ražošanas nozares uzņēmumus, kas tādējādi gūs labumu no veiktajiem pasākumiem.

| (273) | Importētāju asociācija iebilda pret Komisijas raksturotajām divām importētāju kategorijām, norādot, ka tas neatbilst tirgus realitātei un ka importētāji būtu klasificējami atbilstīgi ražojuma sortimentam un pārdošanas kanāliem. Turklāt tiek arī apgalvots, ka, novērtējot pasākumu ietekmi, jāņem vērā neto peļņas starpība, nevis uzcenojums. |
| --- | --- |

(273)

Importētāju asociācija iebilda pret Komisijas raksturotajām divām importētāju kategorijām, norādot, ka tas neatbilst tirgus realitātei un ka importētāji būtu klasificējami atbilstīgi ražojuma sortimentam un pārdošanas kanāliem. Turklāt tiek arī apgalvots, ka, novērtējot pasākumu ietekmi, jāņem vērā neto peļņas starpība, nevis uzcenojums.

| (274) | Šajā sakarā jāpiebilst, ka netika piemērota pārbaude izlases veidā, ka importētāju sadarbības līmenis bija nozīmīgs un ka tāpēc Komisijai bija iespēja izdarīt savus secinājumus uz sīki izstrādāta faktiska pamata. |
| --- | --- |

(274)

Šajā sakarā jāpiebilst, ka netika piemērota pārbaude izlases veidā, ka importētāju sadarbības līmenis bija nozīmīgs un ka tāpēc Komisijai bija iespēja izdarīt savus secinājumus uz sīki izstrādāta faktiska pamata.

| (275) | Tiek pieļauts, ka, veicot importētāju klasificēšanu, ražojuma sortimentam un pārdošanas kanāliem ir īpaša nozīme. Šajā sakarā minētie faktori šajā analīzē ir attiecīgi ņemti vērā. Faktiski Komisija nošķīra uzņēmumus, kas darbojas tirgus dārgo preču segmentā, no uzņēmumiem, kas darbojas lēto preču segmentā, un patiesi konstatēja, ka šo divu importētāju grupu sortiments un pārdošanas kanāli atšķiras. |
| --- | --- |

(275)

Tiek pieļauts, ka, veicot importētāju klasificēšanu, ražojuma sortimentam un pārdošanas kanāliem ir īpaša nozīme. Šajā sakarā minētie faktori šajā analīzē ir attiecīgi ņemti vērā. Faktiski Komisija nošķīra uzņēmumus, kas darbojas tirgus dārgo preču segmentā, no uzņēmumiem, kas darbojas lēto preču segmentā, un patiesi konstatēja, ka šo divu importētāju grupu sortiments un pārdošanas kanāli atšķiras.

| (276) | Turklāt neviena no importētāju asociācijas iesniegtajām atsauksmēm nenorādīja uz nepieciešamību izmainīt secinājumus, ka tirgus dārgo preču segmentā darbības veicošajiem importētājiem piemērotam ad valorem nodoklim būtu mērena ietekme, salīdzinot ar daudz augstāku pārdošanas cenu (tātad arī peļņu), bet tirgus lēto preču segmentā darbības veicošajiem importētājiem ad valorem nodokļa piemērošanas dēļ tikai nedaudz pieaugtu absolūtā cena un, ievērojot viņu vidējo peļņas normu, pasākumu nelabvēlīgā ietekme uz viņiem nebūtu būtiska. |
| --- | --- |

(276)

Turklāt neviena no importētāju asociācijas iesniegtajām atsauksmēm nenorādīja uz nepieciešamību izmainīt secinājumus, ka tirgus dārgo preču segmentā darbības veicošajiem importētājiem piemērotam ad valorem nodoklim būtu mērena ietekme, salīdzinot ar daudz augstāku pārdošanas cenu (tātad arī peļņu), bet tirgus lēto preču segmentā darbības veicošajiem importētājiem ad valorem nodokļa piemērošanas dēļ tikai nedaudz pieaugtu absolūtā cena un, ievērojot viņu vidējo peļņas normu, pasākumu nelabvēlīgā ietekme uz viņiem nebūtu būtiska.

| (277) | Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 265. līdz 275. apsvērumā izklāstītie secinājumi. Tādēļ tiek galīgi apstiprināts, ka pasākumu ieviešanai visticamāk nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Kopienas importētāju situāciju kopumā, tomēr to ieviešanai var būt nelabvēlīga ietekme uz konkrētu importētāju finansiālo stāvokli. Tomēr kopumā šai nelabvēlīgajai ietekmei nav paredzama būtiska ietekme uz importētāju vispārējo finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(277)

Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 265. līdz 275. apsvērumā izklāstītie secinājumi. Tādēļ tiek galīgi apstiprināts, ka pasākumu ieviešanai visticamāk nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz Kopienas importētāju situāciju kopumā, tomēr to ieviešanai var būt nelabvēlīga ietekme uz konkrētu importētāju finansiālo stāvokli. Tomēr kopumā šai nelabvēlīgajai ietekmei nav paredzama būtiska ietekme uz importētāju vispārējo finansiālo stāvokli.

2.4.   Citi apsvērumi

| (278) | Tika arī apgalvots, ka pasākumi nav Kopienas interesēs tāpēc, ka Vjetnama ir jaunattīstības valsts, kurai apavu eksports ir nepieciešams, jo maksājumi par importu no ĶTR var sabojāt labas ekonomiskās attiecības ar šo valsti ar potenciāli plašu tirgu, kā arī tāpēc, ka Vjetnamas un ĶTR darba ņēmēji varētu ciest no šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(278)

Tika arī apgalvots, ka pasākumi nav Kopienas interesēs tāpēc, ka Vjetnama ir jaunattīstības valsts, kurai apavu eksports ir nepieciešams, jo maksājumi par importu no ĶTR var sabojāt labas ekonomiskās attiecības ar šo valsti ar potenciāli plašu tirgu, kā arī tāpēc, ka Vjetnamas un ĶTR darba ņēmēji varētu ciest no šādiem pasākumiem.

| (279) | Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu un konsekvento iestāžu praksi kopš pamatregulas stāšanās spēkā šāda veida argumentus Kopienas interešu analīzē neņem vērā. Kopienas interešu analīze ir ekonomiska analīze, kuras mērķis ir novērtēt antidempinga pasākumu pieņemšanas/nepieņemšanas ekonomisko ietekmi uz Kopienas uzņēmumiem. Tas nav līdzeklis, ar kuru antidempinga izmeklēšanu var padarīt par vispārīgu politisku apsvērumu saistībā ar ārpolitiku, attīstības politiku utt. To arī apstiprina ieinteresēto pušu saraksts pamatregulas 21. pantā. Lai gan saraksts nav pilnīgs (dažās izmeklēšanās attiecīgā ražojuma izejvielu piegādātāji arī ir izteikuši atsauksmes, un šīs atsauksmes ir ņemtas vērā), minēto ieinteresēto pušu statuss skaidri liecina, ka šī pārbaude skar vienīgi ekonomisko ietekmi uz ieinteresētajām pusēm Kopienā. Tajā pašā laikā Kopienas interešu pārbaude nav tiešā nozīmē izmaksu/ieguvumu analīze. Lai gan tika salīdzinātas dažādas intereses, tās netika pretstatītas ar matemātisku vienādojumu, jo katra faktora izteikšana skaitļos ar saprātīgu uzticamības robežu atvēlētajā laikā rada acīmredzamas metodoloģijas grūtības, kā arī tādēļ, ka nepastāv viens vispārēji pieņemts izmaksu un ieguvumu analīzes modelis. Tādēļ pamatregulas 21. panta 1. punktā noteikts, ka īpaša uzmanība jāpievērš nepieciešamībai atjaunot efektīvu konkurenci un ka pasākumus nevar piemērot, ja, atsaucoties uz iesniegto informāciju, tiek nepārprotami secināts, ka šādu pasākumu piemērošana nav Kopienas interesēs. Citiem vārdiem, tiesību akti pieļauj, ka antidempinga pasākumiem ir noteikta negatīva ietekme uz tām ieinteresētajām pusēm, kuras parasti neatbalsta šādus pasākumus. Pasākumi var tikt uzskatīti par neatbilstīgiem Kopienas interesēm vienīgi tad, ja tiem ir neproporcionāla ietekme uz minētajām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(279)

Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu un konsekvento iestāžu praksi kopš pamatregulas stāšanās spēkā šāda veida argumentus Kopienas interešu analīzē neņem vērā. Kopienas interešu analīze ir ekonomiska analīze, kuras mērķis ir novērtēt antidempinga pasākumu pieņemšanas/nepieņemšanas ekonomisko ietekmi uz Kopienas uzņēmumiem. Tas nav līdzeklis, ar kuru antidempinga izmeklēšanu var padarīt par vispārīgu politisku apsvērumu saistībā ar ārpolitiku, attīstības politiku utt. To arī apstiprina ieinteresēto pušu saraksts pamatregulas 21. pantā. Lai gan saraksts nav pilnīgs (dažās izmeklēšanās attiecīgā ražojuma izejvielu piegādātāji arī ir izteikuši atsauksmes, un šīs atsauksmes ir ņemtas vērā), minēto ieinteresēto pušu statuss skaidri liecina, ka šī pārbaude skar vienīgi ekonomisko ietekmi uz ieinteresētajām pusēm Kopienā. Tajā pašā laikā Kopienas interešu pārbaude nav tiešā nozīmē izmaksu/ieguvumu analīze. Lai gan tika salīdzinātas dažādas intereses, tās netika pretstatītas ar matemātisku vienādojumu, jo katra faktora izteikšana skaitļos ar saprātīgu uzticamības robežu atvēlētajā laikā rada acīmredzamas metodoloģijas grūtības, kā arī tādēļ, ka nepastāv viens vispārēji pieņemts izmaksu un ieguvumu analīzes modelis. Tādēļ pamatregulas 21. panta 1. punktā noteikts, ka īpaša uzmanība jāpievērš nepieciešamībai atjaunot efektīvu konkurenci un ka pasākumus nevar piemērot, ja, atsaucoties uz iesniegto informāciju, tiek nepārprotami secināts, ka šādu pasākumu piemērošana nav Kopienas interesēs. Citiem vārdiem, tiesību akti pieļauj, ka antidempinga pasākumiem ir noteikta negatīva ietekme uz tām ieinteresētajām pusēm, kuras parasti neatbalsta šādus pasākumus. Pasākumi var tikt uzskatīti par neatbilstīgiem Kopienas interesēm vienīgi tad, ja tiem ir neproporcionāla ietekme uz minētajām ieinteresētajām pusēm.

| (280) | Izmeklēšanas sākumā un arī tās pagaidu posmā Komisija aicināja visas ieinteresētās puses iesniegt informāciju par pasākumu piemērošanas/nepiemērošanas iespējamo ietekmi uz tiem. Kā sīki izskaidrots pagaidu posmā un arī šajā regulā, informācija, kurā norādīta šāda neproporcionāla ietekme, nav saņemta. Dokumentācijā nav nekā, kas varētu kaut netiešā veidā apstiprināt šo vienas dalībvalsts apgalvojumu, ka maksājumu ekonomiskā ietekme ir tāda, ka katrs euro, ko Eiropas ražotāji varētu nopelnīt no maksājumiem, patērētājiem un patērētāju nozarēm radītu 8 euro zaudējumu. |
| --- | --- |

(280)

Izmeklēšanas sākumā un arī tās pagaidu posmā Komisija aicināja visas ieinteresētās puses iesniegt informāciju par pasākumu piemērošanas/nepiemērošanas iespējamo ietekmi uz tiem. Kā sīki izskaidrots pagaidu posmā un arī šajā regulā, informācija, kurā norādīta šāda neproporcionāla ietekme, nav saņemta. Dokumentācijā nav nekā, kas varētu kaut netiešā veidā apstiprināt šo vienas dalībvalsts apgalvojumu, ka maksājumu ekonomiskā ietekme ir tāda, ka katrs euro, ko Eiropas ražotāji varētu nopelnīt no maksājumiem, patērētājiem un patērētāju nozarēm radītu 8 euro zaudējumu.

| (281) | Ciktāl tas attiecās uz pasākumu piemērošanu pret jaunattīstības valstīm, Kopienas konsekventā prakse ir šādus pasākumus, kad tas ir pamatoti, pieņemt bez izšķirības pret jaunattīstības un attīstītām valstīm. Attiecībā uz argumentu, ka antidempinga pasākumi varētu apdraudēt labas ekonomiskās attiecības ar ĶTR, būtu jāņem vērā, ka šā argumenta loģiskās sekas varētu būt, ka Kopienas antidempinga rīcība ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts draud ar piemēroto pasākumu negatīvām sekām vai ne. Turklāt šāda pieeja būtu aicinājums trešām valstīm draudēt ar negatīvām sekām. Visbeidzot, abi apsvērumi neatbilst likumīga līdzekļa un kvazitiesas izmeklēšanas jēdzienam. |
| --- | --- |

(281)

Ciktāl tas attiecās uz pasākumu piemērošanu pret jaunattīstības valstīm, Kopienas konsekventā prakse ir šādus pasākumus, kad tas ir pamatoti, pieņemt bez izšķirības pret jaunattīstības un attīstītām valstīm. Attiecībā uz argumentu, ka antidempinga pasākumi varētu apdraudēt labas ekonomiskās attiecības ar ĶTR, būtu jāņem vērā, ka šā argumenta loģiskās sekas varētu būt, ka Kopienas antidempinga rīcība ir atkarīga no tā, vai attiecīgā trešā valsts draud ar piemēroto pasākumu negatīvām sekām vai ne. Turklāt šāda pieeja būtu aicinājums trešām valstīm draudēt ar negatīvām sekām. Visbeidzot, abi apsvērumi neatbilst likumīga līdzekļa un kvazitiesas izmeklēšanas jēdzienam.

| (282) | Tika arī iebilsts, ka viena dalībvalsts ir atkarīga no apavu importa. Tomēr dokumentācijā nekas neliecina, ka šis imports ir iespējami tikai no šīm divām attiecīgajām valstīm. Kopienā un trešās valstīs, uz kurām šī izmeklēšana neattiecas, ir plaši piegādes avoti. Var arī turpināt importu no ĶTR un Vjetnamas, un maksājumu ietekme nav tik liela, lai slēgtu tirgu. |
| --- | --- |

(282)

Tika arī iebilsts, ka viena dalībvalsts ir atkarīga no apavu importa. Tomēr dokumentācijā nekas neliecina, ka šis imports ir iespējami tikai no šīm divām attiecīgajām valstīm. Kopienā un trešās valstīs, uz kurām šī izmeklēšana neattiecas, ir plaši piegādes avoti. Var arī turpināt importu no ĶTR un Vjetnamas, un maksājumu ietekme nav tik liela, lai slēgtu tirgu.

| (283) | Īsi sakot, ne spēkā esošie tiesību akti, ne izmeklēšanas rezultāti nepamato antidempinga pasākumu nepiemērošanu, pamatojoties uz šīs iedaļas sākumā minētajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(283)

Īsi sakot, ne spēkā esošie tiesību akti, ne izmeklēšanas rezultāti nepamato antidempinga pasākumu nepiemērošanu, pamatojoties uz šīs iedaļas sākumā minētajiem iemesliem.

3.   SECINĀJUMS PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (284) | Iepriekš izklāstītā analīze ir ņemta vērā un, ja nepieciešams, iztirzātas dažādu ieinteresēto pušu iesniegtās atsauksmes. Tās tomēr nemainīja pagaidu posmā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(284)

Iepriekš izklāstītā analīze ir ņemta vērā un, ja nepieciešams, iztirzātas dažādu ieinteresēto pušu iesniegtās atsauksmes. Tās tomēr nemainīja pagaidu posmā izdarītos secinājumus.

| (285) | Tādējādi tiek galīgi apstiprināts, ka:






  — | pasākumu ieviešana atbilst Kopienas interesēm, jo šiem pasākumiem vismaz būtu jāsamazina importa par dempinga cenām lielie apjomi, kurš ir būtiski nelabvēlīgi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli; |
| --- | --- | --- |

(285)

Tādējādi tiek galīgi apstiprināts, ka:

—

pasākumu ieviešana atbilst Kopienas interesēm, jo šiem pasākumiem vismaz būtu jāsamazina importa par dempinga cenām lielie apjomi, kurš ir būtiski nelabvēlīgi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli;

| — | patērētāji necietīs no antidempinga pasākumu ietekmes, vai arī cietīs ļoti nenozīmīgi; |
| --- | --- |

—

patērētāji necietīs no antidempinga pasākumu ietekmes, vai arī cietīs ļoti nenozīmīgi;

| — | izplatītāju un mazumtirgotāju attiecīgo ražojumu iepirkuma cenas var palielināties, bet, salīdzinot ar viņu vispārējām izmaksām un situāciju, pasākumi tos visticamāk būtiski neietekmēs; |
| --- | --- |

—

izplatītāju un mazumtirgotāju attiecīgo ražojumu iepirkuma cenas var palielināties, bet, salīdzinot ar viņu vispārējām izmaksām un situāciju, pasākumi tos visticamāk būtiski neietekmēs;

| — | kopumā importētāji spēs pielāgoties pasākumu ieviešanas sekām, lai gan atkarībā no viņu konkrētās situācijas, daži patiešām var just nelabvēlīgu ietekmi, īpaši tie, kuri saņem apavu piegādes tikai no attiecīgajām valstīm; |
| --- | --- |

—

kopumā importētāji spēs pielāgoties pasākumu ieviešanas sekām, lai gan atkarībā no viņu konkrētās situācijas, daži patiešām var just nelabvēlīgu ietekmi, īpaši tie, kuri saņem apavu piegādes tikai no attiecīgajām valstīm;

| — | citas intereses, pat ja tās jāņem vērā, nav svarīgākas par vajadzību pieņemt antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

—

citas intereses, pat ja tās jāņem vērā, nav svarīgākas par vajadzību pieņemt antidempinga pasākumus.

| (286) | Tādējādi un, visu līdzsvarojot, tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana, t.i., būtisku kaitējumu nodaroša dempinga pārtraukšana dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei saglabāt savu darbību un pārtraukt pastāvīgo ražotņu slēgšanu un darbavietu skaita samazināšanu, ar kurām tā saskārās pēdējos gados, un ka pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz dažiem Kopienas uzņēmējiem nav nesamērīga, salīdzinot ar pozitīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(286)

Tādējādi un, visu līdzsvarojot, tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana, t.i., būtisku kaitējumu nodaroša dempinga pārtraukšana dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei saglabāt savu darbību un pārtraukt pastāvīgo ražotņu slēgšanu un darbavietu skaita samazināšanu, ar kurām tā saskārās pēdējos gados, un ka pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz dažiem Kopienas uzņēmējiem nav nesamērīga, salīdzinot ar pozitīvo ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (287) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi attiecīgo preču importam no ĶTR un Vjetnamas. |
| --- | --- |

(287)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, būtu jānosaka galīgie pasākumi attiecīgo preču importam no ĶTR un Vjetnamas.

1.   KAITĒJUMU NOVĒRŠANAS LĪMENIS

| (288) | Galīgo antidempinga pasākumu līmenim vajadzētu būt atbilstīgam, lai novērstu būtisko kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika secināts, ka jebkurš pasākums dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei segt izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu tā varētu samērīgi gūt parastas konkurences apstākļos, t.i., ja nebūtu dempinga importa, ievērojot līdz 2004. gada beigām importam no ĶTR piemēroto kvotu režīmu. |
| --- | --- |

(288)

Galīgo antidempinga pasākumu līmenim vajadzētu būt atbilstīgam, lai novērstu būtisko kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika secināts, ka jebkurš pasākums dos iespēju Kopienas ražošanas nozarei segt izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu tā varētu samērīgi gūt parastas konkurences apstākļos, t.i., ja nebūtu dempinga importa, ievērojot līdz 2004. gada beigām importam no ĶTR piemēroto kvotu režīmu.

1.1.   Cenu samazinājums

| (289) | Pagaidu posmā tika uzskatīts, ka peļņas norma 2 % apmērā no apgrozījuma ir atzīstama par atbilstīgu līmenim, kuru Kopienas ražošanas nozare varētu panākt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa, jo tā atbilst augstākajam Kopienas ražošanas nozares panāktajam peļņas līmenim periodā, kad tika veikta pārbaude. Tomēr pret to noteikti iebilda Kopienas ražošanas nozare, jo visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ekonomikas situācija neatspoguļo peļņas līmeni, kādu tā būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa, jo šā peļņas līmeņa sasniegšanas laikā cenas jau bija samazinātas un, iegūstot šādu peļņas normu, ražošanas nozare nevar veikt konkurētspējas saglabāšanai nepieciešamos ieguldījumus. Visbeidzot, Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka izmantotie 2 % ir daudz zemāks rādītājs par importētāju iegūto peļņas normu, un ka 10 % peļņas apmēra izmantošana būtu absolūtais minimums. |
| --- | --- |

(289)

Pagaidu posmā tika uzskatīts, ka peļņas norma 2 % apmērā no apgrozījuma ir atzīstama par atbilstīgu līmenim, kuru Kopienas ražošanas nozare varētu panākt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa, jo tā atbilst augstākajam Kopienas ražošanas nozares panāktajam peļņas līmenim periodā, kad tika veikta pārbaude. Tomēr pret to noteikti iebilda Kopienas ražošanas nozare, jo visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ekonomikas situācija neatspoguļo peļņas līmeni, kādu tā būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa, jo šā peļņas līmeņa sasniegšanas laikā cenas jau bija samazinātas un, iegūstot šādu peļņas normu, ražošanas nozare nevar veikt konkurētspējas saglabāšanai nepieciešamos ieguldījumus. Visbeidzot, Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka izmantotie 2 % ir daudz zemāks rādītājs par importētāju iegūto peļņas normu, un ka 10 % peļņas apmēra izmantošana būtu absolūtais minimums.

| (290) | Šis apgalvojums tika rūpīgi analizēts un tika pārskatīts jautājums par peļņas līmeņa noteikšanu, kas izmantojams kaitējuma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(290)

Šis apgalvojums tika rūpīgi analizēts un tika pārskatīts jautājums par peļņas līmeņa noteikšanu, kas izmantojams kaitējuma aprēķināšanai.

| (291) | Pirmkārt, būtu jānorāda, ka importētāju iegūtais peļņas līmenis nav piemērots kritērijs šo uzņēmumu atšķirību dēļ un tāpēc nevar tikt izmantots kā atskaites punkts. |
| --- | --- |

(291)

Pirmkārt, būtu jānorāda, ka importētāju iegūtais peļņas līmenis nav piemērots kritērijs šo uzņēmumu atšķirību dēļ un tāpēc nevar tikt izmantots kā atskaites punkts.

| (292) | Otrkārt, attiecībā uz samērīgi sasniedzamo peļņas normu pēc izpaušanas Kopienas ražošanas nozare iesniedza pamatotas atsauksmes, ka nevis 2 %, bet 6 % no apgrozījuma būtu jāuzskata par atbilstīgu peļņas normu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu gūt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa. Šajā sakarā Kopienas ražošanas nozare iesniedza pierādījumus, ka attiecībā uz apaviem, kuri nav pakļauti būtisko kaitējumu nodarošajam dempinga importam, tā patiešām sasniegusi šādu augstāku normu. Līdz ar to piemērojamā peļņas norma tika pārskatīta un koriģēta uz 6 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(292)

Otrkārt, attiecībā uz samērīgi sasniedzamo peļņas normu pēc izpaušanas Kopienas ražošanas nozare iesniedza pamatotas atsauksmes, ka nevis 2 %, bet 6 % no apgrozījuma būtu jāuzskata par atbilstīgu peļņas normu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu gūt, ja nebūtu būtisko kaitējumu nodarošā dempinga importa. Šajā sakarā Kopienas ražošanas nozare iesniedza pierādījumus, ka attiecībā uz apaviem, kuri nav pakļauti būtisko kaitējumu nodarošajam dempinga importam, tā patiešām sasniegusi šādu augstāku normu. Līdz ar to piemērojamā peļņas norma tika pārskatīta un koriģēta uz 6 % no apgrozījuma.

| (293) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisijas konsekventajā praksē kaitējuma starpība tiek noteikta tikai tad, ja Kopienas ražošanas nozare cieš zaudējumus, jo pretējā gadījumā nodarītā kaitējuma līmeni ierobežo cenu samazinājums. Tomēr šī prasība tika noraidīta, jo kaitējuma starpība tiek pastāvīgi noteikta mazākā nodokļa noteikuma piemērošanas mērķiem un cenu samazinājuma starpība tiek noteikta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 3. punktu. Šajā gadījumā kaitējuma starpībai ir nozīme, ja dempinga importa dēļ ir samazinātas cenas, un tas var notikt arī gadījumā, kad ražošanas nozare gūst peļņu. |
| --- | --- |

(293)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka Komisijas konsekventajā praksē kaitējuma starpība tiek noteikta tikai tad, ja Kopienas ražošanas nozare cieš zaudējumus, jo pretējā gadījumā nodarītā kaitējuma līmeni ierobežo cenu samazinājums. Tomēr šī prasība tika noraidīta, jo kaitējuma starpība tiek pastāvīgi noteikta mazākā nodokļa noteikuma piemērošanas mērķiem un cenu samazinājuma starpība tiek noteikta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 3. punktu. Šajā gadījumā kaitējuma starpībai ir nozīme, ja dempinga importa dēļ ir samazinātas cenas, un tas var notikt arī gadījumā, kad ražošanas nozare gūst peļņu.

| (294) | Visbeidzot, līdzīgi kā jautājumā par cenu samazināšanas starpību, tika saņemtas dažādas atsauksmes par kaitējuma starpības aprēķiniem. Šie apgalvojumi tika sīki analizēti un, ja tika atklātas pārrakstīšanās kļūdas vai dažas korekcijas pamatoja faktiska informācija, aprēķinos tika veiktas nepieciešamās izmaiņas. |
| --- | --- |

(294)

Visbeidzot, līdzīgi kā jautājumā par cenu samazināšanas starpību, tika saņemtas dažādas atsauksmes par kaitējuma starpības aprēķiniem. Šie apgalvojumi tika sīki analizēti un, ja tika atklātas pārrakstīšanās kļūdas vai dažas korekcijas pamatoja faktiska informācija, aprēķinos tika veiktas nepieciešamās izmaiņas.

| (295) | Nepieciešamo cenas paaugstinājumu noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu tādā pašā tirdzniecības līmenī, kas noteikta cenu samazināšanas aprēķinam, un kaitējumu neradošu cenu precēm, ko Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražošanas nozare. Zaudējumus neradošu cenu ieguva, koriģējot katra Kopienas ražošanas nozares uzņēmuma pārdošanas cenu līdz līmenim, kad ražošana notiek bez zaudējumiem, un, pieskaitot iepriekšminēto peļņu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. Tādēļ radās cenu samazinājuma starpības, kas attiecīgi ĶTR un Vjetnamai ir 23 % un 29,5 %. |
| --- | --- |

(295)

Nepieciešamo cenas paaugstinājumu noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu tādā pašā tirdzniecības līmenī, kas noteikta cenu samazināšanas aprēķinam, un kaitējumu neradošu cenu precēm, ko Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražošanas nozare. Zaudējumus neradošu cenu ieguva, koriģējot katra Kopienas ražošanas nozares uzņēmuma pārdošanas cenu līdz līmenim, kad ražošana notiek bez zaudējumiem, un, pieskaitot iepriekšminēto peļņu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. Tādēļ radās cenu samazinājuma starpības, kas attiecīgi ĶTR un Vjetnamai ir 23 % un 29,5 %.

1.2.   Pašreizējās procedūras īpatnības

| (296) | Tomēr, kā minēts iepriekš, pašreizējai procedūrai raksturīgas noteiktas un īpašas īpatnības, kurām jābūt atbilstīgi atspoguļotām antidempinga pasākumos. Šajā sakarā ir īpaši būtiski piebilst, ka līdz 2005. gada janvārim attiecīgā ražojuma būtiskai daļai tika piemēroti kvantitatīvi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(296)

Tomēr, kā minēts iepriekš, pašreizējai procedūrai raksturīgas noteiktas un īpašas īpatnības, kurām jābūt atbilstīgi atspoguļotām antidempinga pasākumos. Šajā sakarā ir īpaši būtiski piebilst, ka līdz 2005. gada janvārim attiecīgā ražojuma būtiskai daļai tika piemēroti kvantitatīvi ierobežojumi.

| (297) | Šāda pamatinformācija jāizskata sīkāk, lai noteiktu atbilstīgu antidempinga pasākumu līmeni, kurš atspoguļotu šā gadījuma īpatnības. Bija jāapsver sīkāk izstrādāta galīgo pasākumu metodoloģijas piemērošana, īpaši ņemot vērā visa attiecīgā perioda importa apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(297)

Šāda pamatinformācija jāizskata sīkāk, lai noteiktu atbilstīgu antidempinga pasākumu līmeni, kurš atspoguļotu šā gadījuma īpatnības. Bija jāapsver sīkāk izstrādāta galīgo pasākumu metodoloģijas piemērošana, īpaši ņemot vērā visa attiecīgā perioda importa apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares situāciju.

| (298) | Šajā sakarā ĶTR importam noteiktajai kvotai bija amortizējoša ietekme, un tā zināmā mērā novērsa būtiska kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei, salīdzinot ar situāciju IP. To skaidri pierāda kaitējuma un cēloņsakarību analīze, jo īpaši 187. un turpmākie apsvērumi un 216. un turpmākie apsvērumi. Faktiski šajā gadījumā var novērot, ka dempinga importa apjoma pieaugumam līdz ar kvotas atcelšanu bija īpaši izšķiroša kaitējumu radoša ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. Kopienas ražošanas nozares situāciju raksturojošie ekonomikas rādītāji īpaši pasliktinājās 2005. gada 1. ceturksnī, lai gan skaidras norādes uz būtisku kaitējumu ir arī pēdējos trijos 2004. gada ceturkšņos, tātad IP atlikušajā laikā. |
| --- | --- |

(298)

Šajā sakarā ĶTR importam noteiktajai kvotai bija amortizējoša ietekme, un tā zināmā mērā novērsa būtiska kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei, salīdzinot ar situāciju IP. To skaidri pierāda kaitējuma un cēloņsakarību analīze, jo īpaši 187. un turpmākie apsvērumi un 216. un turpmākie apsvērumi. Faktiski šajā gadījumā var novērot, ka dempinga importa apjoma pieaugumam līdz ar kvotas atcelšanu bija īpaši izšķiroša kaitējumu radoša ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. Kopienas ražošanas nozares situāciju raksturojošie ekonomikas rādītāji īpaši pasliktinājās 2005. gada 1. ceturksnī, lai gan skaidras norādes uz būtisku kaitējumu ir arī pēdējos trijos 2004. gada ceturkšņos, tātad IP atlikušajā laikā.

| (299) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazākās nodevas noteikumu, ievērojot konkrētā gadījuma īpatnības, īpaši kvotas pastāvēšanu līdz 2004. gada beigām, īpaša nozīme un uzmanība tika pievērsta kaitējumu radītā dempinga kvantitatīvajam elementam. Tiek uzskatīts, ka vienīgi iepriekšminētais imports, kura apjoms pārsniedz zināmu līmeni pirms kvotas atcelšanas, var radīt būtisku kaitējumu, tāpēc kaitējuma slieksnim, kas noteikts, pamatojoties uz IP rezultātiem, jāatspoguļo fakts, ka konkrēti importa apjomi šādu būtisku kaitējumu nerada. |
| --- | --- |

(299)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktā paredzēto mazākās nodevas noteikumu, ievērojot konkrētā gadījuma īpatnības, īpaši kvotas pastāvēšanu līdz 2004. gada beigām, īpaša nozīme un uzmanība tika pievērsta kaitējumu radītā dempinga kvantitatīvajam elementam. Tiek uzskatīts, ka vienīgi iepriekšminētais imports, kura apjoms pārsniedz zināmu līmeni pirms kvotas atcelšanas, var radīt būtisku kaitējumu, tāpēc kaitējuma slieksnim, kas noteikts, pamatojoties uz IP rezultātiem, jāatspoguļo fakts, ka konkrēti importa apjomi šādu būtisku kaitējumu nerada.

| (300) | Tādējādi nebūtisku kaitējumu radīts importa apjoms bija atbilstīgi jāņem vērā, nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(300)

Tādējādi nebūtisku kaitējumu radīts importa apjoms bija atbilstīgi jāņem vērā, nosakot kaitējuma novēršanas līmeni.

| (301) | Šajā sakarā, pamatojoties uz Eiropas statistikas biroja datiem, 2003. gada kopējā importa apjoma vērtība no attiecīgajām valstīm vēl netika uzskatīta par būtisku kaitējumu nodarīšanu un tika ņemta par pamatu kaitējuma novēršanas līmeņu proporcionālai pielāgošanai, kā konstatēts iepriekš. Nākamajā posmā šī kopējā nebūtisku kaitējumu nodarošā vērtība (NKV) tika attiecināta uz ĶTR un Vjetnamu, pamatojoties uz salīdzināmo attiecīgā ražojuma importa proporciju no attiecīgajām valstīm IP. Turpmāk šie abi nebūtisku kaitējumu nodarošie apjomi tika noteikti proporcionāli 2005. gada importam no attiecīgās valsts, jo tas bija nesenākais un pirmais pilnais gads, kura laikā attiecīgajam ražojumam netika piemēroti kvantitatīvi ierobežojumi. Visbeidzot, IP noteiktie nodokļa apjomi tika samazināti šajās proporcijās. Tādēļ ĶTR un Vjetnamai noteiktie kaitējuma sliekšņi ir attiecīgi 16,5 % un 10 %. |
| --- | --- |

(301)

Šajā sakarā, pamatojoties uz Eiropas statistikas biroja datiem, 2003. gada kopējā importa apjoma vērtība no attiecīgajām valstīm vēl netika uzskatīta par būtisku kaitējumu nodarīšanu un tika ņemta par pamatu kaitējuma novēršanas līmeņu proporcionālai pielāgošanai, kā konstatēts iepriekš. Nākamajā posmā šī kopējā nebūtisku kaitējumu nodarošā vērtība (NKV) tika attiecināta uz ĶTR un Vjetnamu, pamatojoties uz salīdzināmo attiecīgā ražojuma importa proporciju no attiecīgajām valstīm IP. Turpmāk šie abi nebūtisku kaitējumu nodarošie apjomi tika noteikti proporcionāli 2005. gada importam no attiecīgās valsts, jo tas bija nesenākais un pirmais pilnais gads, kura laikā attiecīgajam ražojumam netika piemēroti kvantitatīvi ierobežojumi. Visbeidzot, IP noteiktie nodokļa apjomi tika samazināti šajās proporcijās. Tādēļ ĶTR un Vjetnamai noteiktie kaitējuma sliekšņi ir attiecīgi 16,5 % un 10 %.

| (302) | Pamatojoties uz šo pašu metodoloģiju, kaitējuma slieksnis “Golden Step” bija daudz augstāks par konkrētajam uzņēmumam noteikto dempinga starpību 9,7 % apmērā, tāpēc šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu mazākās nodevas noteikumu nodokļa apmērs tiek noteikts kā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(302)

Pamatojoties uz šo pašu metodoloģiju, kaitējuma slieksnis “Golden Step” bija daudz augstāks par konkrētajam uzņēmumam noteikto dempinga starpību 9,7 % apmērā, tāpēc šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu mazākās nodevas noteikumu nodokļa apmērs tiek noteikts kā dempinga starpība.

| (303) | Pēc papildu galīgo secinājumu atklāšanas vairākas ieinteresētās puses iesniedza atsauksmes par iepriekš izklāstīto darbību secību. Dažas ieinteresētās puses paziņoja, ka dod priekšroku atlikto nodokļa sistēmai (ANS), kas dotu iespēju nepiemērot pasākumus noteiktajam ikgadējam importa apjomam. |
| --- | --- |

(303)

Pēc papildu galīgo secinājumu atklāšanas vairākas ieinteresētās puses iesniedza atsauksmes par iepriekš izklāstīto darbību secību. Dažas ieinteresētās puses paziņoja, ka dod priekšroku atlikto nodokļa sistēmai (ANS), kas dotu iespēju nepiemērot pasākumus noteiktajam ikgadējam importa apjomam.

| (304) | Tomēr jāpiebilst, ka administratīvu un juridisku iemeslu dēļ ANS ieviešana netika uzskatīta par lietderīgu. |
| --- | --- |

(304)

Tomēr jāpiebilst, ka administratīvu un juridisku iemeslu dēļ ANS ieviešana netika uzskatīta par lietderīgu.

| (305) | Citas puses pauda viedokli, ka šajā gadījumā nav attaisnojama atkāpšanās no standarta ad valorem pieejas, kas pamatojas vienīgi uz dempinga un cenu samazinājuma starpību. |
| --- | --- |

(305)

Citas puses pauda viedokli, ka šajā gadījumā nav attaisnojama atkāpšanās no standarta ad valorem pieejas, kas pamatojas vienīgi uz dempinga un cenu samazinājuma starpību.

| (306) | Jāatgādina, kā izklāstīts iepriekš, ka īpaši tas apstāklis, ka līdz 2004. gadam ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam tika piemērota kvota, radīja nepieciešamību pēc šajā lietā piemērojamas īpašas metodoloģijas, lai atbilstīgi ņemtu vērā importu, kas nenodara būtisku kaitējumu. Līdz ar to šis iesniegums arī bija jānoraida. |
| --- | --- |

(306)

Jāatgādina, kā izklāstīts iepriekš, ka īpaši tas apstāklis, ka līdz 2004. gadam ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam tika piemērota kvota, radīja nepieciešamību pēc šajā lietā piemērojamas īpašas metodoloģijas, lai atbilstīgi ņemtu vērā importu, kas nenodara būtisku kaitējumu. Līdz ar to šis iesniegums arī bija jānoraida.

| (307) | Citas ieinteresētās puses, jo īpaši no ĶTR un Vjetnamas, apstrīdēja NKV konstatēšanas un attiecināšanas metodoloģiju. Pirmkārt, tika apstrīdēts, ka pamatregula kopumā neparedz šādu pieeju. Otrkārt, tika apgalvots, ka ar NKV pamatota cenu samazinājuma starpības korekcija nav atbilstīga, jo NKV šķietami ir rādītājs, kas attiecas uz apjomu, bet cenu samazinājuma starpības ir cenu salīdzināšanas rezultāts, t.i., pamatojas uz vērtību. Treškārt, tika izvirzīts arguments, ka NKV ekonomiskā ietekme būtu jānovērtē nevis uz 2005. gadā, bet gan IP veiktā importa pamata. |
| --- | --- |

(307)

Citas ieinteresētās puses, jo īpaši no ĶTR un Vjetnamas, apstrīdēja NKV konstatēšanas un attiecināšanas metodoloģiju. Pirmkārt, tika apstrīdēts, ka pamatregula kopumā neparedz šādu pieeju. Otrkārt, tika apgalvots, ka ar NKV pamatota cenu samazinājuma starpības korekcija nav atbilstīga, jo NKV šķietami ir rādītājs, kas attiecas uz apjomu, bet cenu samazinājuma starpības ir cenu salīdzināšanas rezultāts, t.i., pamatojas uz vērtību. Treškārt, tika izvirzīts arguments, ka NKV ekonomiskā ietekme būtu jānovērtē nevis uz 2005. gadā, bet gan IP veiktā importa pamata.

| (308) | Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jāatgādina, ka pamatregula nenosaka īpašu metodoloģiju kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Tādējādi nav juridisko normu, kas ierobežo analīzi tikai ar cenu samazināšanas starpību. Bet tiesiskais regulējums dod iespēju izmantot kaitējuma novēršanas aprēķinu, kas atbilst konkrēta gadījuma īpatnībām, ja vien to pamato apstākļi. |
| --- | --- |

(308)

Atbildot uz šiem apgalvojumiem, jāatgādina, ka pamatregula nenosaka īpašu metodoloģiju kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Tādējādi nav juridisko normu, kas ierobežo analīzi tikai ar cenu samazināšanas starpību. Bet tiesiskais regulējums dod iespēju izmantot kaitējuma novēršanas aprēķinu, kas atbilst konkrēta gadījuma īpatnībām, ja vien to pamato apstākļi.

| (309) | Otrkārt, jāatceras, ka NKV dati ir pamatoti ar vērtību un ka tie iegūti no 2003. gada importa vērtības apmēra. Tādējādi šos datus acīmredzami var izmatot cenas samazinājuma starpības korekcijai. Apjoma elements tika izmantots, vienīgi attiecinot NKV uz ĶTR un Vjetnamu, izmantojot attiecīgās apjomu attiecības. Šis attiecināšanas princips tika izmantots, lai: i) atbilstīgi atspoguļotu situāciju IP un ii) izlīdzinātu novirzes, kas radušās atšķirību dēļ starp ĶTR un Vjetnamas importa vidējo vienības cenu. Visbeidzot, attiecībā uz attiecinātā NKV ekonomiskās ietekmes novērtējumu tika uzskatīts par nepieciešamu atsaukties uz nesenāko pilna gada periodu, kad imports netika pakļauts kvotu režīmam, t.i., uz 2005. gadu, jo NKV korekcijas piemērošanas nolūks ir ņemt vērā kvotas īpatnību attiecīgajā periodā. Lai gan jāatzīst, ka parasti informācija par periodu pēc IP netiek ņemta vērā, pamatregulas 6. panta 1. punkts paredz izņēmumus, par kādu uzskatāms arī šis gadījums. |
| --- | --- |

(309)

Otrkārt, jāatceras, ka NKV dati ir pamatoti ar vērtību un ka tie iegūti no 2003. gada importa vērtības apmēra. Tādējādi šos datus acīmredzami var izmatot cenas samazinājuma starpības korekcijai. Apjoma elements tika izmantots, vienīgi attiecinot NKV uz ĶTR un Vjetnamu, izmantojot attiecīgās apjomu attiecības. Šis attiecināšanas princips tika izmantots, lai: i) atbilstīgi atspoguļotu situāciju IP un ii) izlīdzinātu novirzes, kas radušās atšķirību dēļ starp ĶTR un Vjetnamas importa vidējo vienības cenu. Visbeidzot, attiecībā uz attiecinātā NKV ekonomiskās ietekmes novērtējumu tika uzskatīts par nepieciešamu atsaukties uz nesenāko pilna gada periodu, kad imports netika pakļauts kvotu režīmam, t.i., uz 2005. gadu, jo NKV korekcijas piemērošanas nolūks ir ņemt vērā kvotas īpatnību attiecīgajā periodā. Lai gan jāatzīst, ka parasti informācija par periodu pēc IP netiek ņemta vērā, pamatregulas 6. panta 1. punkts paredz izņēmumus, par kādu uzskatāms arī šis gadījums.

| (310) | Turklāt būtu jāpiebilst, ka, veicot korekciju, Vjetnamu nevar neņemt vērā, jo Ķīnas kvotas režīmam bija netieša ietekme arī uz Vjetnamas izcelsmes importu, kādēļ kopumā attiecīgo valstu imports līdz 2003. gadam nav uzskatāms par būtiski kaitējošu. |
| --- | --- |

(310)

Turklāt būtu jāpiebilst, ka, veicot korekciju, Vjetnamu nevar neņemt vērā, jo Ķīnas kvotas režīmam bija netieša ietekme arī uz Vjetnamas izcelsmes importu, kādēļ kopumā attiecīgo valstu imports līdz 2003. gadam nav uzskatāms par būtiski kaitējošu.

| (311) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šī pieeja diskriminē Ķīnas eksportētājus. Šajā sakarā bažas izraisīja metodoloģijas piemērošanas rezultāts, t.i., ka, neraugoties uz Vjetnamai noteikto augstāku cenu samazinājuma starpību (29,5 %), salīdzinot ar ĶTR noteikto (23 %), šīs pieejas dēļ kaitējuma novēršanas maksājuma līmenis Vjetnamai (10 %) ir zemāks nekā ĶTR (16,5 %). |
| --- | --- |

(311)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka šī pieeja diskriminē Ķīnas eksportētājus. Šajā sakarā bažas izraisīja metodoloģijas piemērošanas rezultāts, t.i., ka, neraugoties uz Vjetnamai noteikto augstāku cenu samazinājuma starpību (29,5 %), salīdzinot ar ĶTR noteikto (23 %), šīs pieejas dēļ kaitējuma novēršanas maksājuma līmenis Vjetnamai (10 %) ir zemāks nekā ĶTR (16,5 %).

| (312) | Tomēr metodoloģija pienācīgi ņem vērā tikai faktu, ka ĶTR un Vjetnamas importa tendences uz EK atšķiras. Attiecīgā ražojuma Vjetnamas importa daļa attiecīgajā periodā bija lielāka. Tādējādi lielāka bija arī tās nebūtisku kaitējumu radošā importa daļa. Tādēļ neizbēgami korekcijas metodoloģijas ietekme uz Vjetnamas cenu samazinājuma starpību ir lielāka. Tā kā metodoloģija tikai pienācīgi atspoguļo faktu atšķirības, tā nav nepamatoti diskriminējoša. |
| --- | --- |

(312)

Tomēr metodoloģija pienācīgi ņem vērā tikai faktu, ka ĶTR un Vjetnamas importa tendences uz EK atšķiras. Attiecīgā ražojuma Vjetnamas importa daļa attiecīgajā periodā bija lielāka. Tādējādi lielāka bija arī tās nebūtisku kaitējumu radošā importa daļa. Tādēļ neizbēgami korekcijas metodoloģijas ietekme uz Vjetnamas cenu samazinājuma starpību ir lielāka. Tā kā metodoloģija tikai pienācīgi atspoguļo faktu atšķirības, tā nav nepamatoti diskriminējoša.

| (313) | Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka termiņš atsauksmju iesniegšanai par papildu galīgo izpaušanu bija pārāk īss un neatbilst pamatregulas 20. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(313)

Dažas ieinteresētās puses apgalvoja, ka termiņš atsauksmju iesniegšanai par papildu galīgo izpaušanu bija pārāk īss un neatbilst pamatregulas 20. panta 5. punktam.

| (314) | Šajā sakarā jāpiebilst, ka: i) ņemot vērā jautājuma steidzamību un to, ka ii) papildu galīgā izpaušana attiecās tikai uz vienu īpašu un ierobežotu konkrētā gadījuma aspektu, tika uzskatīts par nepieciešamu saskaņā ar pamatregulas noteikumiem noteikt piecu dienu termiņu vispār piemērojamā desmit dienu termiņa vietā. Tomēr šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pamatotu prasību par termiņa pagarinājumu, tas tika piešķirts. |
| --- | --- |

(314)

Šajā sakarā jāpiebilst, ka: i) ņemot vērā jautājuma steidzamību un to, ka ii) papildu galīgā izpaušana attiecās tikai uz vienu īpašu un ierobežotu konkrētā gadījuma aspektu, tika uzskatīts par nepieciešamu saskaņā ar pamatregulas noteikumiem noteikt piecu dienu termiņu vispār piemērojamā desmit dienu termiņa vietā. Tomēr šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka ieinteresētajām pusēm, kas iesniedza pamatotu prasību par termiņa pagarinājumu, tas tika piešķirts.

2.   SAISTĪBAS

| (315) | Dažas puses, ražotāji eksportētāji, kā arī importētāji izvirzīja prasības par cenu saistībām. Šādos gadījumos saistības paredz, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs nepārdod preci zemāk par cenu līmeni, kas novērstu kaitējumu radošo dempingu. |
| --- | --- |

(315)

Dažas puses, ražotāji eksportētāji, kā arī importētāji izvirzīja prasības par cenu saistībām. Šādos gadījumos saistības paredz, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs nepārdod preci zemāk par cenu līmeni, kas novērstu kaitējumu radošo dempingu.

| (316) | Importētāju gadījumā šādas prasības nav ņemamas vērā, jo dempingu rada un tāpēc par to atbildīgi ir eksportētāji, kuriem tiešām ir iespēja novērst šādu dempingu, piemērojot atbilstīgas cenas. |
| --- | --- |

(316)

Importētāju gadījumā šādas prasības nav ņemamas vērā, jo dempingu rada un tāpēc par to atbildīgi ir eksportētāji, kuriem tiešām ir iespēja novērst šādu dempingu, piemērojot atbilstīgas cenas.

| (317) | Ražotāju eksportētāju gadījumā prasības bija noraidāmas, jo tās iesniedza puses, kurām netiek piemērots tirgus ekonomikas režīms. Bez tam tādam ražojumam kā apavi, kas pastāvīgi mainās saistībā ar izmaiņām modes tendencēs, būtu praktiski neiespējami noteikt nediskriminējošu cenu līmeni, kas vienādā mērā novērstu kaitējumu radošo dempingu lielam daudzumam pilnīgi atšķirīgu modeļu. |
| --- | --- |

(317)

Ražotāju eksportētāju gadījumā prasības bija noraidāmas, jo tās iesniedza puses, kurām netiek piemērots tirgus ekonomikas režīms. Bez tam tādam ražojumam kā apavi, kas pastāvīgi mainās saistībā ar izmaiņām modes tendencēs, būtu praktiski neiespējami noteikt nediskriminējošu cenu līmeni, kas vienādā mērā novērstu kaitējumu radošo dempingu lielam daudzumam pilnīgi atšķirīgu modeļu.

| (318) | Pēc galīgo secinājumu izpaušanas viens izlasē iekļautais Vjetnamas ražotājs eksportētājs iesniedza prasību par cenu saistībām. Tomēr šī prasība bija jānoraida iepriekš minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(318)

Pēc galīgo secinājumu izpaušanas viens izlasē iekļautais Vjetnamas ražotājs eksportētājs iesniedza prasību par cenu saistībām. Tomēr šī prasība bija jānoraida iepriekš minēto iemeslu dēļ.

| (319) | Citas puses apliecināja, ka dod priekšroku vispārējai minimālajai cenai, proti, minimālajai cenai kopā ar ad valorem nodokli, t.i., nodoklis tiek piemērots tikai importam par cenām, kas zemākas par noteikto minimumu. Šo izvēli apstiprināja Ķīnas iestādes un vairākas citas ieinteresētās puses pēc papildu galīgo secinājumu izpaušanas attiecībā uz pasākumu veidu. |
| --- | --- |

(319)

Citas puses apliecināja, ka dod priekšroku vispārējai minimālajai cenai, proti, minimālajai cenai kopā ar ad valorem nodokli, t.i., nodoklis tiek piemērots tikai importam par cenām, kas zemākas par noteikto minimumu. Šo izvēli apstiprināja Ķīnas iestādes un vairākas citas ieinteresētās puses pēc papildu galīgo secinājumu izpaušanas attiecībā uz pasākumu veidu.

| (320) | Šādi priekšlikumi bija jānoraida, jo kopējais nodoklis radītu nepamatotu slogu lētajiem apaviem un labvēlīgus noteikumus dārgajiem apaviem. Lai izvairītos no nepamatota sloga, noteikt pienācīgas cenu kategorijas tik daudzveidīgam ražojumam kā tas, uz kuru attiecas izmeklēšana, būtu praktiski neiespējami. Bez tam iepriekšēja pieredze pierāda, ka minimālās cenas nodokli ir sarežģīti uzraudzīt un to var vienkārši apiet. Tāpēc minimālās cenas risinājums tika atzīts par nepraktisku un neatbilstīgu. |
| --- | --- |

(320)

Šādi priekšlikumi bija jānoraida, jo kopējais nodoklis radītu nepamatotu slogu lētajiem apaviem un labvēlīgus noteikumus dārgajiem apaviem. Lai izvairītos no nepamatota sloga, noteikt pienācīgas cenu kategorijas tik daudzveidīgam ražojumam kā tas, uz kuru attiecas izmeklēšana, būtu praktiski neiespējami. Bez tam iepriekšēja pieredze pierāda, ka minimālās cenas nodokli ir sarežģīti uzraudzīt un to var vienkārši apiet. Tāpēc minimālās cenas risinājums tika atzīts par nepraktisku un neatbilstīgu.

| (321) | Daudzi importētāji un izlasē neiekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji paziņoja, ka paredzamajos pasākumos nav ņemts vērā Vjetnamas kā jaunattīstības valsts statuss. Šajā sakarā jāpiebilst, ka pasākumu mērķis ir objektīvi vērsties pret negodīgu dempinga praksi, kas nodara kaitējumu. Konkrētajā procedūrā iesaistītās attiecīgās valsts ekonomikas vai attīstības statuss saskaņā ar pamatregulas 2. un 3. pantu netiek ņemts vērā kā būtisks elements, nosakot dempingu un kaitējumu. Pamatregulā neminētu citu faktoru ietekmē korekcija var tikt veikta, ja tiek pierādīts, ka tie ietekmē cenu salīdzināmību. Tā kā ieinteresētās puses šādu pamatojumu neiesniedza, minētais arguments par Vjetnamas jaunattīstības valsts statusu bija jānoraida. |
| --- | --- |

(321)

Daudzi importētāji un izlasē neiekļautie Vjetnamas ražotāji eksportētāji paziņoja, ka paredzamajos pasākumos nav ņemts vērā Vjetnamas kā jaunattīstības valsts statuss. Šajā sakarā jāpiebilst, ka pasākumu mērķis ir objektīvi vērsties pret negodīgu dempinga praksi, kas nodara kaitējumu. Konkrētajā procedūrā iesaistītās attiecīgās valsts ekonomikas vai attīstības statuss saskaņā ar pamatregulas 2. un 3. pantu netiek ņemts vērā kā būtisks elements, nosakot dempingu un kaitējumu. Pamatregulā neminētu citu faktoru ietekmē korekcija var tikt veikta, ja tiek pierādīts, ka tie ietekmē cenu salīdzināmību. Tā kā ieinteresētās puses šādu pamatojumu neiesniedza, minētais arguments par Vjetnamas jaunattīstības valsts statusu bija jānoraida.

3.   GALĪGIE MAKSĀJUMI

| (322) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tiek atzīts, ka galīgie antidempinga pasākumi būtu jāpiemēro Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes importam vai nu dempinga, vai zaudējumu starpības apmērā, atkarībā no tā, kura ir zemāka, un saskaņā ar zemākā nodokļa noteikumu. Šajā sakarā visai valstij noteiktajam maksājuma līmenim antidempinga maksājuma augstāko apmēru nosaka kaitējuma novēršanas augstākais līmenis. |
| --- | --- |

(322)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tiek atzīts, ka galīgie antidempinga pasākumi būtu jāpiemēro Ķīnas un Vjetnamas izcelsmes importam vai nu dempinga, vai zaudējumu starpības apmērā, atkarībā no tā, kura ir zemāka, un saskaņā ar zemākā nodokļa noteikumu. Šajā sakarā visai valstij noteiktajam maksājuma līmenim antidempinga maksājuma augstāko apmēru nosaka kaitējuma novēršanas augstākais līmenis.

| (323) | Tomēr attiecībā uz “Golden Step” maksājuma līmenis tika noteikts, ievērojot dempinga starpību, kas bija zemāka par kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(323)

Tomēr attiecībā uz “Golden Step” maksājuma līmenis tika noteikts, ievērojot dempinga starpību, kas bija zemāka par kaitējuma novēršanas līmeni.

| (324) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir šādi piedāvātie galīgie maksājumi:







  Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Golden Step | 9,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5 % |
| Vjetnama | Visi uzņēmumi | 10 % |

(324)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir šādi piedāvātie galīgie maksājumi:

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

ĶTR

Golden Step

9,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

16,5 %

Vjetnama

Visi uzņēmumi

10 %

| (325) | Lai nodrošinātu to, ka visa veida apdraudējums par nepatiesiem paziņojumiem vai antidempinga pasākumu apiešanu ir samazināts līdz minimumam, pastiprināta administratīvā importēšanas uzraudzības sistēma, pamatojoties uz Komisijas Regulas (EEK) 2454/93 (7) 308. panta d) apakšpunktu ļaus informāciju par attiecīgo importa attīstību saņemt agrīnākā posmā. Ja konstatē, ka pierādījumi norāda uz ievērojamām importa tendenču izmaiņām, to steidzami izmeklēs Komisija. Šajā sakarā būtu jāpaskaidro, ka STAF pārraudzība attieksies uz apaviem virs un zem 7,5 EUR vērtības sliekšņa, nevis sākotnēji noteiktā 9 EUR sliekšņa. |
| --- | --- |

(325)

Lai nodrošinātu to, ka visa veida apdraudējums par nepatiesiem paziņojumiem vai antidempinga pasākumu apiešanu ir samazināts līdz minimumam, pastiprināta administratīvā importēšanas uzraudzības sistēma, pamatojoties uz Komisijas Regulas (EEK) 2454/93 (7) 308. panta d) apakšpunktu ļaus informāciju par attiecīgo importa attīstību saņemt agrīnākā posmā. Ja konstatē, ka pierādījumi norāda uz ievērojamām importa tendenču izmaiņām, to steidzami izmeklēs Komisija. Šajā sakarā būtu jāpaskaidro, ka STAF pārraudzība attieksies uz apaviem virs un zem 7,5 EUR vērtības sliekšņa, nevis sākotnēji noteiktā 9 EUR sliekšņa.

| (326) | Ņemot vērā to, ka ir konstatēts kaitējumu izraisošais dempings un ka Kopienas interesēs ir ieviest pasākumus, pašreizējai procedūrai, kā norādīts iepriekš 296. un 297. apsvērumā, ir raksturīgas noteiktas un īpašas īpatnības, kurām vajadzētu būt atbilstīgi atspoguļotām antidempinga pasākumu darbības laikā. Ņemot vērā to, ka nozīmīgai daļai ĶTR izcelsmes apavu importa kvotas atcēla tikai nesen, izmeklēšana atklāja, ka tādu apavu tirgus, kuriem ir ādas virsa, vēl aizvien ir pārorientēšanas posmā, kā tas sīkāk paskaidrots 296. un turpmākajos apsvērumos, tādēļ Padome uzskata, ka šajos ārkārtējos tirgus apstākļos būtu saprātīgi ierobežot pasākumu darbības laiku. Tātad Padome uzskata par lietderīgu pamatregulas 11. panta 2. punktā noteikto piecu gadu vietā pasākumu laiku ierobežot līdz 2 gadiem. Tādējādi pasākumiem būtu jābeidzas 2 gadus pēc to stāšanās spēkā. Būtu jāatzīmē, ka pamatregulas 11. pants piemērojams mutatis mutandis, |
| --- | --- |

(326)

Ņemot vērā to, ka ir konstatēts kaitējumu izraisošais dempings un ka Kopienas interesēs ir ieviest pasākumus, pašreizējai procedūrai, kā norādīts iepriekš 296. un 297. apsvērumā, ir raksturīgas noteiktas un īpašas īpatnības, kurām vajadzētu būt atbilstīgi atspoguļotām antidempinga pasākumu darbības laikā. Ņemot vērā to, ka nozīmīgai daļai ĶTR izcelsmes apavu importa kvotas atcēla tikai nesen, izmeklēšana atklāja, ka tādu apavu tirgus, kuriem ir ādas virsa, vēl aizvien ir pārorientēšanas posmā, kā tas sīkāk paskaidrots 296. un turpmākajos apsvērumos, tādēļ Padome uzskata, ka šajos ārkārtējos tirgus apstākļos būtu saprātīgi ierobežot pasākumu darbības laiku. Tātad Padome uzskata par lietderīgu pamatregulas 11. panta 2. punktā noteikto piecu gadu vietā pasākumu laiku ierobežot līdz 2 gadiem. Tādējādi pasākumiem būtu jābeidzas 2 gadus pēc to stāšanās spēkā. Būtu jāatzīmē, ka pamatregulas 11. pants piemērojams mutatis mutandis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums apavu ar ādas vai mākslīgās ādas virsu importam, izņemot sporta apavus, apavus, kuru ražošanā izmantotas īpašas tehnoloģijas, čības un citus telpās valkājamus apavus, bērnu apavus un apavus ar aizsargplāksnīti purngalā, kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika un Vjetnama un kuri atbilst šādiem KN kodiem: 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00 (8) (TARIC kodi 6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 un 6405100080).

2.   Šajā regulā izmantotas šādas definīcijas:

| — | “sporta apavi” ir apavi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1719/2005 (9) 1. pielikuma 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē; |
| --- | --- |

—

“sporta apavi” ir apavi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1719/2005 (9) 1. pielikuma 64. nodaļas 1. piezīmes nozīmē;

| — | “pēc speciālām tehnoloģijām izgatavoti apavi” ir apavi ar CIF cenu par vienu pāri, kas nav mazāka par 7,5 EUR, kurus izmanto sporta aktivitātēs, kuros ir vienkārtas vai vairākkārtu formētas zoles, kas nav pildītas, izgatavotas no sintētiskiem materiāliem, kas īpaši paredzēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortizēšanai, un ar tādām tehniskām iezīmēm kā, piemēram, hermētiskas ieliekamas zolītes, kas pildītas ar gāzi vai šķidrumu, mehāniskām sastāvdaļām, kas absorbē vai neitralizē triecienu, vai ar tādiem materiāliem kā zema blīvuma polimēri, un kurus klasificē ar KN kodiem: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98; |
| --- | --- |

—

“pēc speciālām tehnoloģijām izgatavoti apavi” ir apavi ar CIF cenu par vienu pāri, kas nav mazāka par 7,5 EUR, kurus izmanto sporta aktivitātēs, kuros ir vienkārtas vai vairākkārtu formētas zoles, kas nav pildītas, izgatavotas no sintētiskiem materiāliem, kas īpaši paredzēti vertikālu un sānu kustību triecienu amortizēšanai, un ar tādām tehniskām iezīmēm kā, piemēram, hermētiskas ieliekamas zolītes, kas pildītas ar gāzi vai šķidrumu, mehāniskām sastāvdaļām, kas absorbē vai neitralizē triecienu, vai ar tādiem materiāliem kā zema blīvuma polimēri, un kurus klasificē ar KN kodiem: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;

| — | “apavi ar aizsargplāksnīti purngalā” ir apavi, kuru purngalā iestrādāta aizsargplāksnīte un kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (10) un kurus klasificē ar KN kodiem: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

—

“apavi ar aizsargplāksnīti purngalā” ir apavi, kuru purngalā iestrādāta aizsargplāksnīte un kuru triecienizturība ir vismaz 100 džouli (10) un kurus klasificē ar KN kodiem: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 un ex 6405 10 00.

| — | “čības un citi telpās valkājami apavi” ir apavi, kuri klasificēti ar KN kodu ex 6405 10 10. |
| --- | --- |

—

“čības un citi telpās valkājami apavi” ir apavi, kuri klasificēti ar KN kodu ex 6405 10 10.

3.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, kuri minēti 1. daļā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Golden Step | 9,7 % | A775 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,5 % | A999 |
| Vjetnama | Visi uzņēmumi | 10 % | — |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

ĶTR

Golden Step

9,7 %

A775

Visi pārējie uzņēmumi

16,5 %

A999

Vjetnama

Visi uzņēmumi

10 %

—

4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 553/2006, galīgi iekasējamas saskaņā ar likmēm, kuras galīgi uzliktas ar šo regulu. Atlīdzina summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmes.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā ir spēkā 2 gadus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 98, 6.4.2006., 3. lpp.

2

(3)  Trieciena izturība jāmēra saskaņā ar Eiropas normām EN345 vai EN346.

3

(4)  OV L 298, 1.11.1997., 1. lpp.

4

(5)  OV L 240, 16.9.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 60, 28.2.1998., 124. līdz 134. apsvērums.

6

(7)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/1993 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 402/2006 (OV L 70, 9.3.2006., 35. lpp.).

7

(8)  Noteikts Regulā (EK) Nr. 1719/2005 (2005. gada 27. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.). Ražojumu sarakstus nosaka, apvienojot ražojuma aprakstu, kas norādīts 1. panta 1. punktā, un attiecīgā KN kodu ražojuma aprakstu.

8

(9)  OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.

9

(10)  Trieciena izturību mēra saskaņā ar Eiropas normām EN345 vai EN346.

10

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/42

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1473/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 5. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 096 | 17,5 |
| 999 | 45,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,4 |
| 999 | 114,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,2 |
| 388 | 64,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 57,0 |
| 999 | 57,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,3 |
| 400 | 151,0 |
| 624 | 137,8 |
| 999 | 126,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,6 |
| 400 | 91,0 |
| 508 | 76,2 |
| 512 | 87,1 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 146,7 |
| 804 | 102,6 |
| 999 | 95,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 117,0 |
| 388 | 80,3 |
| 720 | 56,3 |
| 999 | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

74,1

096

17,5

999

45,8

0707 00 05

052

114,4

999

114,4

0709 90 70

052

88,2

999

88,2

0805 50 10

052

51,2

388

64,6

524

55,3

528

57,0

999

57,0

0806 10 10

052

89,3

400

151,0

624

137,8

999

126,0

0808 10 80

388

87,6

400

91,0

508

76,2

512

87,1

720

74,9

800

146,7

804

102,6

999

95,2

0808 20 50

052

117,0

388

80,3

720

56,3

999

84,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/44

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1474/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2771/1999 un (EK) Nr. 1898/2005 attiecībā uz pārdošanā laista sviesta nodošanu intervences glabāšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), 21. pantā paredzēts, ka intervences sviests, kas laists pārdošanā, jānodod glabāšanai līdz 2005. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), 21. pantā paredzēts, ka intervences sviests, kas laists pārdošanā, jānodod glabāšanai līdz 2005. gada 1. janvārim.

| (2) | Saskaņā ar 1. panta a) punktu Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), intervences sviests, kas iepirkts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 2. punktu, lai to pārdotu par pazeminātām cenām, bija jānodod glabāšanā līdz 2005. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 1. panta a) punktu Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulā (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), intervences sviests, kas iepirkts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 2. punktu, lai to pārdotu par pazeminātām cenām, bija jānodod glabāšanā līdz 2005. gada 1. janvārim.

| (3) | Ņemot vērā stāvokli sviesta tirgū un sviesta intervences krājumos esošā sviesta daudzumu, pārdošanā būtu jālaiž sviests, kas nodots glabāšanai pirms 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā stāvokli sviesta tirgū un sviesta intervences krājumos esošā sviesta daudzumu, pārdošanā būtu jālaiž sviests, kas nodots glabāšanai pirms 2006. gada 1. janvāra.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 2771/1999 un (EK) Nr. 1898/2005. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 2771/1999 un (EK) Nr. 1898/2005.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 21. pantā datumu “2005. gada 1. janvāris” aizstāj ar “2006. gada 1. janvāris”.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 1. panta a) punktā datumu “2005. gada 1. janvāris” aizstāj ar “2006. gada 1. janvāris”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1226/2006 (OV L 222, 15.8.2006., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1417/2006 (OV L 267, 27.9.2006., 34. lpp.).

3

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1475/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Starp Eiropas Kopienu un Rumāniju un Bulgāriju noslēgto Eiropas nolīgumu ietvaros veikto pārrunu mērķis ir jo īpaši liberalizēt to produktu tirdzniecību, uz kuriem attiecas konkrētā tirgus kopējā organizācija. Tāpēc eksporta kompensācijas attiecībā uz abām minētajām valstīm ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Starp Eiropas Kopienu un Rumāniju un Bulgāriju noslēgto Eiropas nolīgumu ietvaros veikto pārrunu mērķis ir jo īpaši liberalizēt to produktu tirdzniecību, uz kuriem attiecas konkrētā tirgus kopējā organizācija. Tāpēc eksporta kompensācijas attiecībā uz abām minētajām valstīm ir jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2006. gada 6. oktobra (1) piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3048 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,3048 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Rumāniju, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3048

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,3048

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

:

visi galamērķi, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Rumāniju, Serbiju, Melnkalni, Kosovu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

---

(1)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/47

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1476/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 958/2006

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 958/2006 par pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta kompensācijas par balto cukuru (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2006. gada 5. oktobris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 958/2006, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2006. gada 5. oktobris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2006. gada 5. oktobris Regulas (EK) Nr. 958/2006 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 33,750 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 175, 29.6.2006., 49. lpp.

2

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/48

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1477/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un (EEK) Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | EUR/t 0,00 kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

EUR/t 0,00 kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | EUR/t 0,00 kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

EUR/t 0,00 kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005, 11. lpp.).

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1950/2005 (OV L 312, 29.11.2005., 18. lpp.).

2

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/49

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1478/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 936/2006 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 936/2006 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2006. gada 29. septembra līdz 5. oktobrim Regulā (EK) Nr. 936/2006 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 0,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 24.6.2006., 3. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1479/2006

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 1421/2006 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1421/2006 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1421/2006 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2006. gada 29. septembra līdz 5. oktobrim Regulā (EK) Nr. 1421/2006 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 2,43 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 77 000 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 269, 28.9.2006., 6. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1558/2005 (OV L 249, 24.9.2005., 6. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 29. septembris)

par Kopienas finansiālo līdzdalību dalībvalstīs veicamā bāzlīnijas pētījumā par salmonellas izplatību kaujamo cūku vidū

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4306)

(2006/668/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulai (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes izraisītāju kontroli (2) ir jānosaka Kopienas uzdevumi, lai līdz 2006. gada beigām samazinātu salmonellas izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulai (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes izraisītāju kontroli (2) ir jānosaka Kopienas uzdevumi, lai līdz 2006. gada beigām samazinātu salmonellas izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa pēc Komisijas lūguma savā 2006. gada 16. marta sanāksmē apstiprināja atzinumu “Salmonellas riska novērtējums un mazināšanas iespējas cūkkopībā”. Atzinumā liktas priekšā tehniskās specifikācijas bāzlīnijas pētījumam par salmonellas izplatību ES barokļu vidū. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupa pēc Komisijas lūguma savā 2006. gada 16. marta sanāksmē apstiprināja atzinumu “Salmonellas riska novērtējums un mazināšanas iespējas cūkkopībā”. Atzinumā liktas priekšā tehniskās specifikācijas bāzlīnijas pētījumam par salmonellas izplatību ES barokļu vidū.

| (4) | Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, nepieciešami salīdzināmi dati par salmonellas izplatību kaujamu cūku populācijās dalībvalstīs. Šāda informācija nav pieejama, tādēļ ir vajadzīgs īpašs pētījums, lai apsekotu salmonellas izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos attiecīgā laika posmā, ņemot vērā iespējamās sezonālās atšķirības. |
| --- | --- |

(4)

Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, nepieciešami salīdzināmi dati par salmonellas izplatību kaujamu cūku populācijās dalībvalstīs. Šāda informācija nav pieejama, tādēļ ir vajadzīgs īpašs pētījums, lai apsekotu salmonellas izplatību kaujamu cūku ganāmpulkos attiecīgā laika posmā, ņemot vērā iespējamās sezonālās atšķirības.

| (5) | EFSA atzinumā ieteikts kautuvēs ievākt ileocekālo limfmezglu paraugus, kas atspoguļotu uz kaušanu nosūtītās cūkas salmonellas statusu. Tāda paraugu vākšana tādēļ izmantojama salmonellas izplatības uzraudzībai kaujamo cūku vidū. Ir piemēroti šo bāzlīnijas pētījumu izmantot arī tam, lai izvērtētu cūku inficēšanās sekas transportēšanas laikā un laidarā un kautķermeņa inficēšanos kaušanas procesā, ņemot kautķermeņa paraugus. Bez tam ir izstrādātas seroloģiskās metodes cūkas salmonellas inficētības noteikšanai, un tās var izmantot cūku salmonellas novērošanai valsts kontroles programmās, kas īstenojamas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 5. pantu. |
| --- | --- |

(5)

EFSA atzinumā ieteikts kautuvēs ievākt ileocekālo limfmezglu paraugus, kas atspoguļotu uz kaušanu nosūtītās cūkas salmonellas statusu. Tāda paraugu vākšana tādēļ izmantojama salmonellas izplatības uzraudzībai kaujamo cūku vidū. Ir piemēroti šo bāzlīnijas pētījumu izmantot arī tam, lai izvērtētu cūku inficēšanās sekas transportēšanas laikā un laidarā un kautķermeņa inficēšanos kaušanas procesā, ņemot kautķermeņa paraugus. Bez tam ir izstrādātas seroloģiskās metodes cūkas salmonellas inficētības noteikšanai, un tās var izmantot cūku salmonellas novērošanai valsts kontroles programmās, kas īstenojamas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2160/2003 5. pantu.

| (6) | Vairākas dalībvalstis ir pieteikušās izdarīt šīs papildu analīzes, ņemot kautķermeņa paraugus vai izdarot gaļas sulas seroloģiju. |
| --- | --- |

(6)

Vairākas dalībvalstis ir pieteikušās izdarīt šīs papildu analīzes, ņemot kautķermeņa paraugus vai izdarot gaļas sulas seroloģiju.

| (7) | Šāds pētījums sniegs tehnisku informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir salīdzināmi dati par salmonellas izplatību cūku vidū dalībvalstīs, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansējums, lai tās varētu izpildīt pētījumu īpašās prasības. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apjomā, nosakot maksājuma griestus. Citas radušās izmaksas neatbilst Kopienas finansējuma saņemšanas noteikumiem, piemēram, izmaksas saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem, administrēšanu u. tml. |
| --- | --- |

(7)

Šāds pētījums sniegs tehnisku informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir salīdzināmi dati par salmonellas izplatību cūku vidū dalībvalstīs, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansējums, lai tās varētu izpildīt pētījumu īpašās prasības. Tādēļ izmaksas, kas radušās, veicot testus laboratorijās, jākompensē 100 % apjomā, nosakot maksājuma griestus. Citas radušās izmaksas neatbilst Kopienas finansējuma saņemšanas noteikumiem, piemēram, izmaksas saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem, administrēšanu u. tml.

| (8) | Kopienas finansējumu piešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas finansējumu piešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem nosacījumiem.

| (9) | Kopienas finansējumu piešķir, ciktāl paredzētās darbības tiek veiktas efektīvi, un ar noteikumu, ka iestādes noliktajā laikā sniedz visas nepieciešamās ziņas. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas finansējumu piešķir, ciktāl paredzētās darbības tiek veiktas efektīvi, un ar noteikumu, ka iestādes noliktajā laikā sniedz visas nepieciešamās ziņas.

| (10) | Jāprecizē valūtas maiņas kurss attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem, kas izteikti valstu valūtās, atbilstīgi 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (3). |
| --- | --- |

(10)

Jāprecizē valūtas maiņas kurss attiecībā uz maksājumu pieprasījumiem, kas izteikti valstu valūtās, atbilstīgi 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (3).

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pētījuma mērķis un vispārīgie noteikumi

1.   Veicams pētījums, kas novērtētu Salmonella spp. izplatību kaujamo cūku vidū visā Kopienā kaujamajās cūkās, no kurām kautuvē ievāc paraugus. Pētījumu izmanto arī tam, lai tajā pašā laikā ievāktu ziņas par kautķermeņu inficēšanos kautuvēs un par bakterioloģisko un seroloģisko testu attiecībām.

2.   Pētījuma rezultāti tiks izmantoti, lai noteiktu Kopienas uzdevumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2160/2003 4. pantā, un spriestu par labāko pieeju uzdevumu izpildes novērtēšanai nākotnē.

3.   Pētījums ilgst vienu gadu, sākot no 2006. gada 1. oktobra.

4.   Šajā lēmumā “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde(-es), ko izraugās atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2160/2003 3. pantam.

2. pants

Tehniskās specifikācijas

Dalībvalstis organizē pētījumu ar kaujamām cūkām un veic to kautuvēs no 2006. gada 1. oktobra. Paraugu ņemšanu un analīzi izdara kompetentā iestāde, vai tā notiek šās iestādes uzraudzībā.

Paraugu ņemšana un analīze izdarāma saskaņā ar I pielikuma noteikumiem.

3. pants

Datu savākšana, novērtēšana un ziņojumu sniegšana

1.   Kompetentā iestāde, kas atbild par ikgadējā valsts ziņojuma sagatavošanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/99/EK (4) 9. panta 1. punktam, apkopo un novērtē rezultātus, kas iegūti saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, un visus nepieciešamos datus un savu vērtējumu nodod Komisijai.

2.   Komisija nosūta rezultātus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kas tos izskata.

3.   Valsts apkopotie dati un rezultāti tiek publiskoti tā, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

4. pants

Kopienas finanšu iemaksu apjoms

1.   Kopiena sniedz finansiālu ieguldījumu, lai segtu izmaksas, kas radušās dalībvalstīm, veicot laboratorijas testus, t. i., Salmonella spp. bakterioloģisku noteikšanu, attiecīgo izolātu serotipizēšanu un seroloģiju.

2.   Maksimālais Kopienas finansiālais ieguldījums ir 20 EUR par Salmonella spp. bakterioloģiskās noteikšanas testu, 30 EUR par attiecīgo izolātu serotipizēšanu un 10 EUR par gaļas sulas seroloģiju.

3.   Kopienas finansiālā līdzdalība nedrīkst pārsniegt II pielikumā noteikto summu visā pētījuma laikā.

5. pants

Kopienas finansējuma piešķiršanas noteikumi

1.   Finansējumu, kas minēts 4. pantā, dalībvalstīm piešķir ar noteikumu, ka pētījumu izdara, ievērojot Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, tostarp noteikumus par konkurenci un publisko pasūtījumu, kā arī atbilstīgi šādiem nosacījumiem:

| a) | līdz 2006. gada 1. oktobrim stājas spēkā pētījuma īstenošanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti; |
| --- | --- |

a)

līdz 2006. gada 1. oktobrim stājas spēkā pētījuma īstenošanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti;

| b) | līdz 2007. gada 28. februārim tiek iesniegts ziņojums par pirmajos trīs pētījuma mēnešos paveikto. Ziņojumā jābūt visām ziņām, kas prasītas III pielikumā pie Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupas atzinuma salmonellas riska novērtējums un mazināšanas iespējas cūkkopībā, kas sniegts pēc Komisijas lūguma; |
| --- | --- |

b)

līdz 2007. gada 28. februārim tiek iesniegts ziņojums par pirmajos trīs pētījuma mēnešos paveikto. Ziņojumā jābūt visām ziņām, kas prasītas III pielikumā pie Bioloģiskās bīstamības ekspertu grupas atzinuma salmonellas riska novērtējums un mazināšanas iespējas cūkkopībā, kas sniegts pēc Komisijas lūguma;

| c) | līdz 2007. gada 31. oktobrim jāiesniedz galīgais ziņojums par pētījuma tehnisko izpildi līdz ar pierādījumiem par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim; pierādījumos par izmaksām jābūt vismaz III pielikumā prasītajām ziņām; |
| --- | --- |

c)

līdz 2007. gada 31. oktobrim jāiesniedz galīgais ziņojums par pētījuma tehnisko izpildi līdz ar pierādījumiem par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim; pierādījumos par izmaksām jābūt vismaz III pielikumā prasītajām ziņām;

| d) | pētījums jāveic efektīvi. |
| --- | --- |

d)

pētījums jāveic efektīvi.

2.   Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma var izmaksāt avansu 50 % apjomā no II pielikumā minētās kopējās summas.

3.   Ja netiek ievērots 1. punkta c) apakšpunktā noteiktais termiņš, finansējuma apjomu attiecīgi samazina: līdz 2007. gada 15. novembrim – par 25 % no kopējās summas, līdz 2007. gada 1. decembrim – par 50 %, līdz 2007. gada 15. decembrim – par 100 %.

6. pants

Pārrēķina kurss pieteikumiem, kuros summa norādīta valsts valūtā

Valūtas pārrēķina kurss attiecībā uz pieteikumiem, kur summa norādīta valsts valūtā, “n” mēnesī atbilst tam, kas noteikts “n + 1” mēneša 10. dienā vai vienu dienu pirms tās dienas, kad kurss noteikts.

7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 1. oktobra.

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 29. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1003/2005 (OV L 170, 1.7.2005., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

3

(4)  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Tehniskās specifikācijas saskaņā ar 2. pantu

1.   Izlases pārbaužu pamats

Nejaušinātas izlases pārbaudes saskaņā ar 1. tabulu izdarāmas minimālajam skaitam cūku, kuras vismaz 3 iepriekšējos mēnešus audzētas dalībvalstī.

1.   tabula

Minimālais izlases lielums

| Cūku skaits populācijā | Minimālais izlases lielums (1) |
| --- | --- |
| > 20 000 000 | 2 400 |
| 10 000 000–20 000 000 | 1 067 |
| 2 000 000–10 000 000 | 600 |
| < 2 000 000 | 384 |

Cūku skaits populācijā

Minimālais izlases lielums (1)

> 20 000 000

2 400

10 000 000–20 000 000

1 067

2 000 000–10 000 000

600

< 2 000 000

384

Dalībvalstis ievāc papildus 10 % paraugu analīzei gadījumā, ja kādi paraugi dažādu iemeslu dēļ nebūtu derīgi pētījumam.

Paraugu vākšanu stratificē pa mēnešiem, lai tiktu aptverti dažādi gadalaiki.

Paraugu vākšanu stratificē pa kautuvēm, kuras piedalās, un proporcionāli kautuvju jaudai. Katra dalībvalsts sašķiro visas kautuves pēc barokļu caurlaidības iepriekšējā gadā. Tādējādi katra dalībvalsts nosaka tās kautuves, kurās nokauts vismaz 80 % no visiem barokļiem.

Kopējais pētījuma paraugiem vajadzīgo cūku un kautķermeņu skaits katrā no kautuvēm aprēķināms, pareizinot paraugu skaitu (piem., 2 400) ar iepriekšējā gadā apstrādāto barokļu proporciju. Piemēram, ja vienā kautuvē nokauti 25 % visu barokļu, kas nokauti atlasītajās kautuvēs (kuras pārstāv vismaz 80 % no visiem barokļiem, kas nokauti dalībvalstī), tad jāņem paraugi no 600 (2 400 × 0,25) cūkām. Tās sadala līdzīgās daļās, lai 12 mēnešus katru mēnesi tiktu ievākti paraugi no 50 cūkām. Otrs piemērs dots 2. tabulā.

Dabīgi, ja kautuve vairs nedarbojas, ja ir atvērtas jaunas iekārtas vai ja pētījuma laikā ir paredzamas būtiskas pārmaiņas kautuves caurlaidībā, tad aprēķinātā caurlaidība ir attiecīgi jākoriģē.

2.   tabula

Kautuvju īpatsvara noteikšana ar nolūku iegūt barokļu skaitu, no kuriem jāievāc paraugi katrā kautuvē; katrā kautuvē ievācamo paraugu aprēķināšana.

| Kautuves ID | Iepriekšējā gadā pārstrādātie barokļi | Pētījumā iekļautā kopējā nokāvuma procents | Paraugu skaits vienā kautuvē | Paraugi mēnesī
  (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4:12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 | | |
| TPB | 75 000 | 15,0 | | |
| MLG | 100 000 | 20,0 | | |
| GHT | 212 000 | 42,4 | | |
| Kopā | 500 000 (2) | 100,0 | | |

Kautuves ID

Iepriekšējā gadā pārstrādātie barokļi

Pētījumā iekļautā kopējā nokāvuma procents

Paraugu skaits vienā kautuvē

Paraugi mēnesī

(/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4:12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Kopā

500 000 (2)

100,0

Katrā kautuvē katru mēnesi nejaušinātas atlases veidā izraugās skaitli no 1 līdz 31. Ja nejaušināti atlasītais skaitlis ir kaujamā diena, tad tajā mēnesī paraugu ņemšanai izraugās to dienu. Ja ne, tad tāpat izraugās jaunu skaitli. To dara vienreiz mēnesī un atkārto tik daudz reižu, cik paraugu kautuvē ir jāievāc. Piemēram, kautuvē AXD process atkārtojams vismaz 36 reizes, lai nejaušā atlasē iegūtu vismaz 36 darba dienas. Dabīgi, ka vienā dienā var būt jāņem paraugi vairāk nekā no viena kautķermeņa.

Tā kā konkrētā dienā nokauto lopu skaits var atšķirties, atsevišķā lopa atlasei jānotiek kautuvē tajā dienā, kas atlasīta paraugu ņemšanai. Kad noliktā diena un lopu kopskaits ir zināms, tad kautuves personāls nejaušinātā atlasē izraugās kautķermeni(-us), izmantojot tiem piegādāto nejaušināšanas lapu, kas izveidota, izmantojot maksimumu, kas pārsniedz augstāko iespējamo skaitu barokļu, ko nokauj vienā konkrētā dienā jebkurā dalībvalsts kautuvē.

Nejaušināšanas tabula var izskatīties tā, kā parādīts 3. tabulā.

3.   tabula

Nejaušināšanas tabula

| Kautuve | Mēneša diena | Kautķermeņa apzīmējums (3) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Kautuve

Mēneša diena

Kautķermeņa apzīmējums (3)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Bāzlīnijas pētījumā neiekļauj:

| — | lopus, kuru dzīvsvars ir mazāks par 50 kg vai lielāks par 170 kg, |
| --- | --- |

—

lopus, kuru dzīvsvars ir mazāks par 50 kg vai lielāks par 170 kg,

| — | lopus, ka nokauti ārkārtas izkaušanā, |
| --- | --- |

—

lopus, ka nokauti ārkārtas izkaušanā,

| — | kautķermeņus, kas pilnīgi izbrāķēti. |
| --- | --- |

—

kautķermeņus, kas pilnīgi izbrāķēti.

2.   Paraugi

2.1.   Paraugu ievākšana vispār

Ievācami šādi paraugi:

| — | ileocekālo limfmezglu sakopojums vai vismaz 5 atsevišķi ileocekālie limfmezgli no visām atlasītajām cūkām. Ja iespējams, jāievāc vismaz 25 g limfmezglu bez taukiem un saistaudiem, |
| --- | --- |

—

ileocekālo limfmezglu sakopojums vai vismaz 5 atsevišķi ileocekālie limfmezgli no visām atlasītajām cūkām. Ja iespējams, jāievāc vismaz 25 g limfmezglu bez taukiem un saistaudiem,

| — | sūklītis, ar kuru ņem nomazgājumus četrās vietās saskaņā ar 2. punkta 3. apakšpunktu, katram kautķermenim no kopā vismaz 384 cūkām, ko nejaušā atlasē izraugās no atlasītajām cūkām. Sūklīša metodi izmanto saskaņā ar pašu jaunāko standarta ISO 17604 izdevumu. Šādu paraugu ņemšanu izdara Beļģijā, Čehijā, Dānijā, Francijā, Īrijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Austrijā, Polijā, Slovēnijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

sūklītis, ar kuru ņem nomazgājumus četrās vietās saskaņā ar 2. punkta 3. apakšpunktu, katram kautķermenim no kopā vismaz 384 cūkām, ko nejaušā atlasē izraugās no atlasītajām cūkām. Sūklīša metodi izmanto saskaņā ar pašu jaunāko standarta ISO 17604 izdevumu. Šādu paraugu ņemšanu izdara Beļģijā, Čehijā, Dānijā, Francijā, Īrijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Austrijā, Polijā, Slovēnijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē,

| — | muskuļa paraugs gaļas sulas vai asiņu (ja tā ir līdzvērtīga gaļas sulas metodei) seroloģijai no visām atlasītajām cūkām. Ir jāņem pietiekami daudz kakla vai diafragmas muskuļa, lai iegūtu pietiekami daudz gaļas sulas, kas ļautu vienu daļu sasaldēt un noglabāt vēlākiem salīdzinošiem pētījumiem. Šādu paraugu ņemšanu izdara Dānijā, Vācijā, Francijā, Īrijā, Kiprā, Lietuvā, Nīderlandē, Slovēnijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

—

muskuļa paraugs gaļas sulas vai asiņu (ja tā ir līdzvērtīga gaļas sulas metodei) seroloģijai no visām atlasītajām cūkām. Ir jāņem pietiekami daudz kakla vai diafragmas muskuļa, lai iegūtu pietiekami daudz gaļas sulas, kas ļautu vienu daļu sasaldēt un noglabāt vēlākiem salīdzinošiem pētījumiem. Šādu paraugu ņemšanu izdara Dānijā, Vācijā, Francijā, Īrijā, Kiprā, Lietuvā, Nīderlandē, Slovēnijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē.

Kautuvē jāglabā pieraksti par parauga muskuļiem, katra parauga ņemšanas laiks un datums un paraugu piegādātāja kurjera datums un vārds.

2.2.   Ileocekālo limfmezglu paraugu ņemšanas sīkāks apraksts

Jāpārplēš apzarnis starp aklo zarnu un tai tuvāko līkumainās zarnas daļu, un ileocekālie limfmezgli parādās atplēstā laukuma virspusē. Ja ņem atsevišķus limfmezglus, tad bez naža, ar cimdotiem pirkstiem “ievāc” limfmezglus no atvērtā apzarņa. Limfmezglus vai to sakopojumu ievieto plastmasas maisiņā, uz kura uzraksta datumu, laiku, kautuves identifikāciju un parauga identifikācijas šifru.

2.3.   Virsmas paraugu ņemšanas no kautķermeņa sīkāks apraksts

Kautķermeņa paraugu ņemšanu izdara pēc iekšu izņemšanas, pirms dzesināšanas. Apmēram 100 cm2 katras vietas virsmas nobrauka ar vienu abrazīvu sūklīti visās šādās vietās tā, kā tālāk uzrādīts un numurēts saskaņā ar standarta ISO 17604 A pielikumu:

| — | pakaļkājas vidusdaļa (9), |
| --- | --- |

—

pakaļkājas vidusdaļa (9),

| — | vēdera sānu daļa (krūtiņa, 3), |
| --- | --- |

—

vēdera sānu daļa (krūtiņa, 3),

| — | muguras vidusdaļa (4), |
| --- | --- |

—

muguras vidusdaļa (4),

| — | žoklis (7). |
| --- | --- |

—

žoklis (7).

Divas vietas nobrauka ar vienu sūklīša pusi, tad to apgriež otrādi un nobrauka divas pārējās vietas, ar beršanu. Ir pietiekami stingri jāuzspiež, kautķermeņa apakšdaļu mazliet (2–5 mm) atspiežot no paraugu ņemšanas rīka. Ar sūklīti nobrauc pār katru parauga vietu kopā apmēram 10 reizes vertikālā un 10 reizes horizontālā virzienā. Ja izmanto šablonus, jāievēro piesardzība, lai nepieļautu kautķermeņu savstarpēju inficēšanos.

Uzglabājot un pārvadājot paraugam jābūt ne vairāk kā 7 °C temperatūrā. Uz plastmasas maisiņa atzīmē datumu, laiku, kautuves identifikāciju un parauga identifikācijas šifru.

3.   Pārvadāšana

Paraugi nosūtāmi 36 stundu laikā ar ātro pastu vai kurjeru, un tiem jānonāk laboratorijā ne vēlāk kā 72 stundas pēc paraugu ievākšanas. Paraugus, kas saņemti vēlāk nekā 72 stundas pēc parauga noņemšanas, iznīcina, ja vien analīzi nesāk 96 stundu laikā pēc parauga noņemšanas un netiek pārtraukta aukstuma ķēde.

4.   Paraugu analīze

Analīze un serotipizēšana notiek valsts references laboratorijā (VRL). Tomēr gadījumos, kad tajā visas analīzes veikt nav iespējams vai tādu noteikšanu parasti neveic, kompetentās iestādes var analīžu veikšanai ierobežotā skaitā izraudzīties citas laboratorijas, kas saistītas ar oficiālu salmonellas kontroli. Laboratorijām ir jābūt pierādījušām, ka tām ir minētās noteikšanas metodes izmantošanas pieredze, un tajās jābūt kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, kas atbilst ISO standartam 17025, un tai jābūt VRL uzraudzībā.

Laboratorijā paraugi ir jāuzglabā ledusskapī līdz bakterioloģiskajai izmeklēšanai, kas jāveic 24 stundu laikā pēc paraugu saņemšanas un ne vēlāk kā 96 stundas pēc paraugu noņemšanas.

Muskuļu paraugs seroloģijai glabājams sasaldēts līdz analīzei, kas veicama uzreiz pēc atkausēšanas.

4.1.   Parauga sagatavošana bakterioloģijai

Limfmezglu virsmu pirms analīzes dekontaminē, iemērcot absolūtajā spirtā un izžāvējot gaisā.

Visus limfmezglus savāc kopā plastmasas maisiņā, ko aizdara un dauza, lai tos sasmalcinātu.

Homogenizētos limfmezglus nosver un ievieto sterilā traukā ar uzsildītu buferētu peptona ūdeni (BPW) atšķaidījumā 1:10. Traukus iztur 37 ± 1 °C temperatūrā kopā 18 ± 2 stundas.

Nomazgājumu paraugiem laboratorijā pievieno 100 ml BPW pirmsuzkrāšanas barotni. Paraugu iztur pa nakti 37 °C temperatūrā un salmonellu tajā nosaka pēc modificētās pusšķidrās Rapaporta-Vasiliada barotnes (MRSV) metodes (ISO 6579:2002(E) projekta D pielikums).

4.2.   Noteikšanas metode bakterioloģijā

Ir jāizmanto metode, ko ieteikusi Kopienas salmonellas references laboratorija (KRL) Bilthofenē, Nīderlandē. Metode ir aprakstīta ISO 6579:2002 D pielikuma projekta pašreizējā redakcijā: “Salmonella spp. atklāšana dzīvnieku izkārnījumos un pirmējās ražošanas paraugos”. Pēc šās metodes par vienīgo selektīvo bagātināšanas barotni izmanto MSRV.

4.3.   Serotipizēšana

Visus celmus, kas izolēti un apstiprināti kā Salmonella spp., serotipizē pēc Kaufmaņa-Vaita shēmas.

Kvalitātes nodrošināšanai 16 tipizējamus celmus un 16 netipizējamus izolātus nosūta KRL. Ja izolēts mazāk celmu, nosūta visus.

4.4.   Fāgu tipizēšana

Ja tiek tipizēti (fakultatīvi) Salmonella serotips typhimurium un Salmonella serotips enteritidis, jāizmanto PVO references centra aprakstītās Apvienotās Karalistes Health Protection Agency (HPA), Colindale fāgu tipizēšanas metodes.

4.5.   Antibakteriālās uzņēmības pārbaudes

Ja tiek pārbaudīta antibakteriālā uzņēmība (fakultatīvi), jāizmanto validēta un kontrolēta testēšanas metode, piemēram, tā, ko iesaka National Committee for Clinical Laboratory Standards (NCCLS, kopš 2005. gada 1. janvāra – Clinical and Laboratory Standards Institute jeb CLSI).

Pieņemama ir gan agara difūzija, gan buljona atšķaidīšana. Rezultātus dara zināmus gan kvantitatīvi (atšķaidīšanas metožu MIC un difūzijas metožu aiztures zonas diametrs), gan kvalitatīvi (rezistento izolātu daļa). Kvalitatīvie dati jāpamato uz interpretāciju saskaņā ar epidemioloģiskajām robežvērtībām, ko Eiropas Antibakteriālās uzņēmības pārbaudes komiteja (EUCAST) publicē vietnē http://www.eucast.org

Izolātiem pārbauda uzņēmību pret tālāk uzskaitītajām antimikrobiālajām vielām:

| — | ampicilīns vai amoksicilīns, |
| --- | --- |

—

ampicilīns vai amoksicilīns,

| — | tetraciklīns, |
| --- | --- |

—

tetraciklīns,

| — | hloramfenikols, |
| --- | --- |

—

hloramfenikols,

| — | florfenikols, |
| --- | --- |

—

florfenikols,

| — | nalidiksskābe, |
| --- | --- |

—

nalidiksskābe,

| — | ciprofloksacīns (vēlams) vai enrofloksacīns, |
| --- | --- |

—

ciprofloksacīns (vēlams) vai enrofloksacīns,

| — | sulfonamīds (vēlams sulfametoksazols), |
| --- | --- |

—

sulfonamīds (vēlams sulfametoksazols),

| — | sulfonamīds/trimetoprims vai trimetoprims, |
| --- | --- |

—

sulfonamīds/trimetoprims vai trimetoprims,

| — | gentamicīns, |
| --- | --- |

—

gentamicīns,

| — | streptomicīns, |
| --- | --- |

—

streptomicīns,

| — | kanamicīns (vēlams) vai neomicīns, |
| --- | --- |

—

kanamicīns (vēlams) vai neomicīns,

| — | 3. paaudzes cefalosporīns (vēlams cefotaksims), |
| --- | --- |

—

3. paaudzes cefalosporīns (vēlams cefotaksims),

| — | kolistīns (fakultatīvi). |
| --- | --- |

—

kolistīns (fakultatīvi).

Dalībvalstis tiek mudinātas pirms pētījuma uzsākšanas sarīkot iesaistīto personu apmācību.

5.   Rezultāti un paraugu uzglabāšana

Bakterioloģijas rezultāti par visiem apstrādātajiem paraugiem glabājami formātā, kas līdzinās 4. tabulā dotajam vai ir ar to salīdzināms.

Visi izolētie celmi glabājami atsevišķu dalībvalstu VRL, ja vien tā nodrošina celmu saglabāšanos vismaz 5 gadus.

Visus gaļas sulas paraugus seroloģijai glabā sasaldētus 2 gadus.

4.   tabula

Piemērs ar pierakstiem par visiem apstrādātajiem paraugiem

| Paraugs | Saņemšana | Analīze |
| --- | --- | --- |
| Parauga ID + tips (4) | Kautuves ID | Vārds | Datums | Laiks | Vārds | Datums | Laiks | Poz. vai neg. | Serotips | Fāga tips | Antibiogramma | Glabātavas ID |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Pos | Typh | DT104 | ASTSu | (IDnr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Pos | Agona | n.a. (5) | ASTE | (IDnr) |

Paraugs

Saņemšana

Analīze

Parauga ID + tips (4)

Kautuves ID

Vārds

Datums

Laiks

Vārds

Datums

Laiks

Poz. vai neg.

Serotips

Fāga tips

Antibiogramma

Glabātavas ID

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Pos

Typh

DT104

ASTSu

(IDnr)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Pos

Agona

n.a. (5)

ASTE

(IDnr)

6.   Dalībvalstu ziņojumi

Kompetentā iestāde, kas atbild par gada ziņojuma par salmonellas novērošanu dzīvniekiem saskaņā ar Direktīvas 2003/99/EK 9. pantu, apkopo un izvērtē rezultātus un ziņo Komisijai.

Ziņojumos iekļaujamas vismaz šādas ziņas:

6.1.   Vispārīgs programmas īstenošanas apraksts

| — | pētāmās populācijas apraksts, stratificējot pēc kautuvju jaudas, |
| --- | --- |

—

pētāmās populācijas apraksts, stratificējot pēc kautuvju jaudas,

| — | nejaušināšanas procedūras apraksts, ieskaitot paziņošanas sistēmu, |
| --- | --- |

—

nejaušināšanas procedūras apraksts, ieskaitot paziņošanas sistēmu,

| — | aprēķinātais parauga lielums, |
| --- | --- |

—

aprēķinātais parauga lielums,

| — | dati par varas iestādēm un laboratorijām, kas iesaistītas paraugu ievākšanā/testēšanā/tipizēšanā, |
| --- | --- |

—

dati par varas iestādēm un laboratorijām, kas iesaistītas paraugu ievākšanā/testēšanā/tipizēšanā,

| — | pētījuma vispārīgie rezultāti (bakterioloģiski un seroloģiski analizētie paraugi, pozitīvo skaits, serotips, fāga tips un antibiotiku rezistences pārbaudes). |
| --- | --- |

—

pētījuma vispārīgie rezultāti (bakterioloģiski un seroloģiski analizētie paraugi, pozitīvo skaits, serotips, fāga tips un antibiotiku rezistences pārbaudes).

6.2.   Pilnīgi dati par katru lopu, no kura ņemts paraugs, un attiecīgo izmeklējumu rezultāti

Dalībvalstis iesniedz izmeklēšanas rezultātus neapstrādātu datu veidā, izmantojot Komisijas doto datu vārdnīcu un datu vākšanas veidlapas. Šo vārdnīcu un veidlapas izveido Komisija:

| — | norāde uz kautuvi, |
| --- | --- |

—

norāde uz kautuvi,

| — | kautuves jauda, |
| --- | --- |

—

kautuves jauda,

| — | paraugu ievākšanas diena un laiks, |
| --- | --- |

—

paraugu ievākšanas diena un laiks,

| — | norāde uz paraugiem (piem., numurs), |
| --- | --- |

—

norāde uz paraugiem (piem., numurs),

| — | ievākto paraugu tips: limfmezgli, kautķermeņa nomazgājums, |
| --- | --- |

—

ievākto paraugu tips: limfmezgli, kautķermeņa nomazgājums,

| — | nosūtīšanas uz laboratoriju datums. |
| --- | --- |

—

nosūtīšanas uz laboratoriju datums.

Par katru laboratorijai nosūtītu paraugu dalībvalstīs ievāc šādas ziņas:

| — | laboratorijas ID (ja iesaistītas vairākas laboratorijas), |
| --- | --- |

—

laboratorijas ID (ja iesaistītas vairākas laboratorijas),

| — | paraugu pārvadāšanas veids, |
| --- | --- |

—

paraugu pārvadāšanas veids,

| — | saņemšanas laboratorijā datums, |
| --- | --- |

—

saņemšanas laboratorijā datums,

| — | pārbaudot limfmezglus – parauga svars, |
| --- | --- |

—

pārbaudot limfmezglus – parauga svars,

| — | atsevišķa parauga pārbaudes rezultāti: “negatīvs” vai, ja pozitīvs uz Salmonella spp., arī “Salmonella serotipa” serotipizēšanas rezultāti vai “netipizējams”, |
| --- | --- |

—

atsevišķa parauga pārbaudes rezultāti: “negatīvs” vai, ja pozitīvs uz Salmonella spp., arī “Salmonella serotipa” serotipizēšanas rezultāti vai “netipizējams”,

| — | rezultāti attiecībā uz celmiem, kuriem izdarīta antimikrobiālās uzņēmības pārbaude, un/vai fāga tipa noteikšanas rezultāti. |
| --- | --- |

—

rezultāti attiecībā uz celmiem, kuriem izdarīta antimikrobiālās uzņēmības pārbaude, un/vai fāga tipa noteikšanas rezultāti.

---

(1)  Balstoties uz neierobežotu populāciju (> 100 000 gadā), lēsto izplatību 50 %, ticamības pakāpi 95 % un precizitāti attiecīgi 2, 3, 4 un 5 %.

(2)  Šim skaitlim jāatspoguļo vismaz 80 % no nokautajiem barokļiem dalībvalstī.

(3)  T. i., pētījumam paraugu ievāc no tā mēneša 19. dienā pārstrādājamā 5. kautķermeņa.

(4)  Parauga veids: L = limfmezgli, S = nomazgājums, MJ = gaļas sula.

(5)  n. p. = nav piemērojams (fāga tipizēšana tiek izdarīta tikai pēc Salmonella typhimurium un Salmonella enteritidis izolēšanas).

---

II PIELIKUMS

Maksimālā finansiālā līdzdalība, ko Kopiena piešķir dalībvalstīm

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Summa |
| Beļģija – BE | 25 584 |
| Čehija – CZ | 25 584 |
| Dānija – DK | 48 396 |
| Vācija – DE | 86 400 |
| Igaunija – EE | 9 984 |
| Grieķija – EL | 9 984 |
| Spānija – ES | 62 400 |
| Francija – FR | 48 396 |
| Īrija – IE | 23 808 |
| Itālija – IT | 15 600 |
| Kipra – CY | 23 808 |
| Latvija – LV | 19 968 |
| Lietuva – LT | 23 808 |
| Luksemburga – LU | 9 984 |
| Ungārija – HU | 15 600 |
| Malta – MT | 9 984 |
| Nīderlande – NL | 38 412 |
| Austrija – AT | 25 584 |
| Polija – PL | 37 726 |
| Portugāle – PT | 15 600 |
| Slovēnija – SI | 23 808 |
| Slovākija – SK | 9 984 |
| Somija – FI | 9 984 |
| Zviedrija – SE | 23 808 |
| Apvienotā Karaliste – UK | 31 584 |
| Kopā | 675 778 |

(EUR)

Dalībvalsts

Summa

Beļģija – BE

25 584

Čehija – CZ

25 584

Dānija – DK

48 396

Vācija – DE

86 400

Igaunija – EE

9 984

Grieķija – EL

9 984

Spānija – ES

62 400

Francija – FR

48 396

Īrija – IE

23 808

Itālija – IT

15 600

Kipra – CY

23 808

Latvija – LV

19 968

Lietuva – LT

23 808

Luksemburga – LU

9 984

Ungārija – HU

15 600

Malta – MT

9 984

Nīderlande – NL

38 412

Austrija – AT

25 584

Polija – PL

37 726

Portugāle – PT

15 600

Slovēnija – SI

23 808

Slovākija – SK

9 984

Somija – FI

9 984

Zviedrija – SE

23 808

Apvienotā Karaliste – UK

31 584

Kopā

675 778

---

III PIELIKUMS

Image

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 4. oktobris),

ar ko 2006. finanšu gadam nosaka galīgo finansiālo asignējumu sadalījumu dalībvalstīm par noteikta lieluma platību hektāros, ņemot vērā vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 4348)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, spāņu, čehu, vācu, grieķu, franču, itāļu, ungāru, portugāļu, slovāku un slovēņu valodā)

(2006/669/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Noteikumi attiecībā uz vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidi ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un ar Komisijas 2000. gada 31. maija Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2). |
| --- | --- |

(1)

Noteikumi attiecībā uz vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidi ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 un ar Komisijas 2000. gada 31. maija Regulu (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2).

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1227/2000 paredzētās normas par pārstrukturēšanas un pārveides shēmas finanšu plānošanu un līdzdalību šīs shēmas finansēšanā nosaka, ka atsauces uz attiecīgo finanšu gadu attiecas uz maksājumiem, ko dalībvalstis faktiski veikušas laikā no kārtējā gada 16. oktobra līdz nākamā gada 15. oktobrim. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1227/2000 paredzētās normas par pārstrukturēšanas un pārveides shēmas finanšu plānošanu un līdzdalību šīs shēmas finansēšanā nosaka, ka atsauces uz attiecīgo finanšu gadu attiecas uz maksājumiem, ko dalībvalstis faktiski veikušas laikā no kārtējā gada 16. oktobra līdz nākamā gada 15. oktobrim.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 14. panta 1. punktu Komisija ik gadus piešķir dalībvalstīm pirmo asignējumu daļu vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidei, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā īpašus apstākļus un vajadzības, kā arī pūles, kas vajadzīgas, ievērojot shēmas mērķi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 14. panta 1. punktu Komisija ik gadus piešķir dalībvalstīm pirmo asignējumu daļu vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidei, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā īpašus apstākļus un vajadzības, kā arī pūles, kas vajadzīgas, ievērojot shēmas mērķi.

| (4) | Sākotnējos līdzekļu asignējumus 2005./2006. gada ražai Komisija ir noteikusi ar Lēmumu 2005/716/EK (3). |
| --- | --- |

(4)

Sākotnējos līdzekļu asignējumus 2005./2006. gada ražai Komisija ir noteikusi ar Lēmumu 2005/716/EK (3).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 17. panta 1. un 3. punktu dalībvalstu faktiskie izdevumi un apstiprinātie izdevumi nedrīkst pārsniegt dalībvalstij piešķirto finansējumu, kas noteikts Lēmumā 2005/716/EK. Šis ierobežojums 2006. finanšu gadā nav jāpiemēro nevienai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 17. panta 1. un 3. punktu dalībvalstu faktiskie izdevumi un apstiprinātie izdevumi nedrīkst pārsniegt dalībvalstij piešķirto finansējumu, kas noteikts Lēmumā 2005/716/EK. Šis ierobežojums 2006. finanšu gadā nav jāpiemēro nevienai dalībvalstij.

| (6) | Atbilstīgi minētās regulas 17. panta 4. punktam, ja dalībvalsts faktiskie izdevumi par hektāru pārsniedz Lēmumā 2005/716/EK paredzētos izdevumus, piemēro sodu. Šogad EUR 1 129 015 lielu soda naudu piemēro attiecībā uz Grieķiju, EUR 1 377 attiecībā uz Luksemburgu un EUR 550 attiecībā uz Maltu. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstīgi minētās regulas 17. panta 4. punktam, ja dalībvalsts faktiskie izdevumi par hektāru pārsniedz Lēmumā 2005/716/EK paredzētos izdevumus, piemēro sodu. Šogad EUR 1 129 015 lielu soda naudu piemēro attiecībā uz Grieķiju, EUR 1 377 attiecībā uz Luksemburgu un EUR 550 attiecībā uz Maltu.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu dalībvalstis var iesniegt turpmāku pieteikumu kārtējā finanšu gada ietvaros. Šogad tas attiecas uz Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Austriju un Slovēniju. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu dalībvalstis var iesniegt turpmāku pieteikumu kārtējā finanšu gada ietvaros. Šogad tas attiecas uz Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Austriju un Slovēniju.

| (8) | Saskaņā ar šīs regulas 17. panta 3. punktu pieteikumus, kurus iesniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pieņem no dalībvalstīm, proporcionāli to pieteikumiem, izmantojot pieejamās apropriācijas un – attiecībā uz visām dalībvalstīm – pēc tam, kad no dalībvalstīm piešķirtās kopējās summas atskaitīta tā summa, kura deklarēta saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un, ja vajadzīgs, koriģēta saskaņā ar 17. panta 1. un 3. punktu. Šo noteikumu 2006. gadā piemēro attiecībā uz Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Austriju un Slovēniju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar šīs regulas 17. panta 3. punktu pieteikumus, kurus iesniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu, pieņem no dalībvalstīm, proporcionāli to pieteikumiem, izmantojot pieejamās apropriācijas un – attiecībā uz visām dalībvalstīm – pēc tam, kad no dalībvalstīm piešķirtās kopējās summas atskaitīta tā summa, kura deklarēta saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un, ja vajadzīgs, koriģēta saskaņā ar 17. panta 1. un 3. punktu. Šo noteikumu 2006. gadā piemēro attiecībā uz Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Austriju un Slovēniju.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu ne vēlāk kā katra gada 10. jūlijā dalībvalstis attiecībā uz pārstrukturēšanas un pārveidošanas sistēmu nosūta Komisijai tekošā finanšu gada 30. jūnijā apstiprinātu izdevumu pārskatu un informāciju par attiecīgo kopējo platību. Minētās regulas 17. panta 2. punktā minētie noteikumi paredz, ka 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto deklarāciju dalībvalstis iesniedz tikai tad, ja summa, ko tās deklarējušas saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tas ir, līdz tekošā finanšu gada 30. jūnijam faktiski izlietotā summa, ir vismaz 75 % no indikatīvā piešķīruma attiecīgajai dalībvalstij. Atkarībā no Komisijas Regulā (EK) Nr. 1460/2006 (4) paredzētās atkāpes, šie noteikumi netiek piemēroti attiecībā uz tām valstīm, kurām 2005./2006. tirdzniecības gads ir otrais pārstrukturēšanas un pārveides shēmas piemērošanas gads, |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1227/2000 16. panta 1. punkta c) apakšpunktu ne vēlāk kā katra gada 10. jūlijā dalībvalstis attiecībā uz pārstrukturēšanas un pārveidošanas sistēmu nosūta Komisijai tekošā finanšu gada 30. jūnijā apstiprinātu izdevumu pārskatu un informāciju par attiecīgo kopējo platību. Minētās regulas 17. panta 2. punktā minētie noteikumi paredz, ka 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto deklarāciju dalībvalstis iesniedz tikai tad, ja summa, ko tās deklarējušas saskaņā ar 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tas ir, līdz tekošā finanšu gada 30. jūnijam faktiski izlietotā summa, ir vismaz 75 % no indikatīvā piešķīruma attiecīgajai dalībvalstij. Atkarībā no Komisijas Regulā (EK) Nr. 1460/2006 (4) paredzētās atkāpes, šie noteikumi netiek piemēroti attiecībā uz tām valstīm, kurām 2005./2006. tirdzniecības gads ir otrais pārstrukturēšanas un pārveides shēmas piemērošanas gads,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Galīgais līdzekļu asignējuma sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm 2005./2006. gadam par noteikta lieluma platību hektāros vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 ir uzrādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums adresēts Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Ungārijas Republikai, Maltas Republikai, Austrijas Republikai, Portugāles Republikai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 4. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1216/2005 (OV L 199, 29.7.2005., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 271, 15.10.2005., 45. lpp.

3

(4)  OV L 272, 3.10.2006., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Galīgais asignējumu sadalījums 2005./2006. ražas gadam (2006. finanšu gadam)

| Dalībvalsts | Platība hektāros | Asignējums
  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Čehija | 634 | 803 923 |
| Vācija | 1 966 | 12 497 530 |
| Grieķija | 788 | 5 700 190 |
| Spānija | 23 325 | 158 047 002 |
| Francija | 12 302 | 108 193 418 |
| Itālija | 14 714 | 96 673 218 |
| Kipra | 191 | 2 286 674 |
| Luksemburga | 7 | 56 000 |
| Ungārija | 1 482 | 10 645 176 |
| Malta | 20 | 109 815 |
| Austrija | 1 347 | 6 583 657 |
| Portugāle | 6 437 | 44 412 387 |
| Slovēnija | 298 | 2 338 514 |
| Slovākija | 221 | 521 555 |
| KOPĀ | 63 732 | 448 869 060 |

Dalībvalsts

Platība hektāros

Asignējums

(EUR)

Čehija

634

803 923

Vācija

1 966

12 497 530

Grieķija

788

5 700 190

Spānija

23 325

158 047 002

Francija

12 302

108 193 418

Itālija

14 714

96 673 218

Kipra

191

2 286 674

Luksemburga

7

56 000

Ungārija

1 482

10 645 176

Malta

20

109 815

Austrija

1 347

6 583 657

Portugāle

6 437

44 412 387

Slovēnija

298

2 338 514

Slovākija

221

521 555

KOPĀ

63 732

448 869 060

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/65

---

PADOMES LĒMUMS 2006/670/KĀDP

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko ieceļ jaunu Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Vidusāzijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 18. panta 5. punktu saistībā ar 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 28. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/588/KĀDP (1), ar ko Ján KUBIŠ kungu iecēla par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā, un viņa pilnvaras pagarināja līdz 2007. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 28. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/588/KĀDP (1), ar ko Ján KUBIŠ kungu iecēla par Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusāzijā, un viņa pilnvaras pagarināja līdz 2007. gada 28. februārim.

| (2) | KUBIŠ kungs ar 2006. gada 4. jūlijā datētu vēstuli ir atkāpies no ESĪP amata, un atkāpšanās stājas spēkā 2006. gada 5. jūlijā. Uz atlikušo pilnvaru laiku tātad būtu jāieceļ jauns ESĪP. |
| --- | --- |

(2)

KUBIŠ kungs ar 2006. gada 4. jūlijā datētu vēstuli ir atkāpies no ESĪP amata, un atkāpšanās stājas spēkā 2006. gada 5. jūlijā. Uz atlikušo pilnvaru laiku tātad būtu jāieceļ jauns ESĪP.

| (3) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP) ir ieteicis iecelt Pierre MOREL kungu par jauno ES Īpašo pārstāvi Vidusāzijā, |
| --- | --- |

(3)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis (ĢS/AP) ir ieteicis iecelt Pierre MOREL kungu par jauno ES Īpašo pārstāvi Vidusāzijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Pierre MOREL kungs ir iecelts par jauno Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi Vidusāzijā. Viņš pilda savus pienākumus saskaņā ar pilnvarām, kas paredzētas Vienotajā rīcībā 2005/588/KĀDP un saskaņā ar tajā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2007. gada 28. februārim.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2006. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OV L 199, 29.7.2005., 100. lpp., Vienotajā Rīcībā grozījumi izdarīti ar Vienoto Rīcību 2006/118/KĀDP, 20.2.2006. (OV L 49, 21.2.2006., 7. lpp.).

1

---

| 6.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/66

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2006/671/KĀDP

(2006. gada 5. oktobris),

ar ko pagarina spēkā esamības termiņu Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 11. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu (1), ar nolūku iesaldēt visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder personām, kurām ICTY izvirzījis apsūdzības kara noziegumos un kuras nav tribunāla apcietinājumā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 11. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu (1), ar nolūku iesaldēt visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder personām, kurām ICTY izvirzījis apsūdzības kara noziegumos un kuras nav tribunāla apcietinājumā.

| (2) | Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP piemēro līdz 2006. gada 10. oktobrim. |
| --- | --- |

(2)

Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP piemēro līdz 2006. gada 10. oktobrim.

| (3) | Padome uzskata par vajadzīgu pagarināt Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP spēkā esamības termiņu vēl uz 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome uzskata par vajadzīgu pagarināt Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP spēkā esamības termiņu vēl uz 12 mēnešiem.

| (4) | Lai īstenotu šos pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība, |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu šos pasākumus, ir vajadzīga Kopienas rīcība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Ar šo Kopējās nostājās 2004/694/KĀDP spēkā esamības termiņu pagarina līdz 2007. gada 10. oktobrim.

2. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2006. gada 5. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K. RAJAMÄKI

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/484/KĀDP (OV L 189, 12.7.2006., 25. lpp.).

1

---