# Euroopa Liidu L 275/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 275 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide6. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 275

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide6. oktoober 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1473/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1474/2006, 5. oktoober 2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega | 44 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1475/2006, 5. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 45 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1476/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma | 47 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1477/2006, 5. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused | 48 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1478/2006, 5. oktoober 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetlusega | 49 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1479/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1421/2006 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 50 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1473/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1474/2006, 5. oktoober 2006, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega

44

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1475/2006, 5. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

45

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1476/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

47

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1477/2006, 5. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

48

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1478/2006, 5. oktoober 2006, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetlusega

49

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1479/2006, 5. oktoober 2006, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1421/2006 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

50

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2006, ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4306 all) | 51 |
| | * | Komisjoni otsus, 4. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks liikmesriikide lõplikud eraldised teatava arvu hektarite jaoks 2006. eelarveaastaks viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4348 all) | 62 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 29. september 2006, ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4306 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4306 all)

51

*

Komisjoni otsus, 4. oktoober 2006, millega määratakse kindlaks liikmesriikide lõplikud eraldised teatava arvu hektarite jaoks 2006. eelarveaastaks viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 4348 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4348 all)

62

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2006/670/ÜVJP, 5. oktoober 2006, uue Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias nimetamise kohta | 65 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2006/671/ÜVJP, 5. oktoober 2006, millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) kehtivusaega | 66 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2006/670/ÜVJP, 5. oktoober 2006, uue Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias nimetamise kohta

65

*

Nõukogu ühine seisukoht 2006/671/ÜVJP, 5. oktoober 2006, millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) kehtivusaega

66

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1472/2006,

5. oktoober 2006,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 23. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 553/2006 (2) (“ajutise tollimaksu määrus”) Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist (“asjaomased riigid” või “ekspordiriigid”) pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Käesolev määrus jõustus 7. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(1)

23. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 553/2006 (2) (“ajutise tollimaksu määrus”) Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist (“asjaomased riigid” või “ekspordiriigid”) pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Käesolev määrus jõustus 7. aprillil 2006.

| (2) | Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (“uurimisperiood”) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (“uurimisperiood”) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist asjaomastest riikidest pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes teavitati kõiki osalisi faktidest ja kaalutlustest, millel ajutise tollimaksu määrus põhines. Kõikidele osalistele anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused avaldatud teabe kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist asjaomastest riikidest pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes teavitati kõiki osalisi faktidest ja kaalutlustest, millel ajutise tollimaksu määrus põhines. Kõikidele osalistele anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused avaldatud teabe kohta.

| (4) | Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Osalistele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(4)

Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Osalistele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (5) | Komisjoni talitused avaldasid järgnevalt kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealuse teabe avaldamist oma märkused. Osaliste esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajadusel tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. Lisaks avaldati teave seoses muudatustega kavandatavates meetmetes. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talitused avaldasid järgnevalt kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealuse teabe avaldamist oma märkused. Osaliste esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajadusel tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. Lisaks avaldati teave seoses muudatustega kavandatavates meetmetes.

| (6) | Mitmed huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kaebuse esitajate nimede avaldamata jätmisega kahjustati nende kaitseõigust. Seda küsimust arutati juba eespool (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 8). Lõppetapis vaadati kõnealune küsimus uuesti läbi ja märkida tuleb järgmist: huvitatud isikutele, kes esitasid kaebuse õiguste rikkumise kohta, esitati toodangu maht riigiti. Seega leitakse, et nende kaitseõigust ei kahjustatud. See teave tehti järgnevalt tutvumiseks kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(6)

Mitmed huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kaebuse esitajate nimede avaldamata jätmisega kahjustati nende kaitseõigust. Seda küsimust arutati juba eespool (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 8). Lõppetapis vaadati kõnealune küsimus uuesti läbi ja märkida tuleb järgmist: huvitatud isikutele, kes esitasid kaebuse õiguste rikkumise kohta, esitati toodangu maht riigiti. Seega leitakse, et nende kaitseõigust ei kahjustatud. See teave tehti järgnevalt tutvumiseks kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (7) | Meenutatakse, et nagu on sätestatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 10, on vaatlusaluseks tooteks nahast või komposiitnahast pealsetega HRVst ja Vietnamist pärit jalatsid, välja arvatud:






  — | spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses, st i) jalatsid, mis on ette nähtud sportimiseks ja millele on kinnitatud või millele on võimalik kinnitada naelu, tihvte, sidemeid, klambreid ja teisi samalaadseid manuseid, ja ii) uisu-, mäe- ja murdmaasuusasaapad, lumelauasaapad, maadlus- ja poksisaapad ning jalgratturikingad, |
| --- | --- | --- |

(7)

Meenutatakse, et nagu on sätestatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 10, on vaatlusaluseks tooteks nahast või komposiitnahast pealsetega HRVst ja Vietnamist pärit jalatsid, välja arvatud:

—

spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses, st i) jalatsid, mis on ette nähtud sportimiseks ja millele on kinnitatud või millele on võimalik kinnitada naelu, tihvte, sidemeid, klambreid ja teisi samalaadseid manuseid, ja ii) uisu-, mäe- ja murdmaasuusasaapad, lumelauasaapad, maadlus- ja poksisaapad ning jalgratturikingad,

| — | tuhvlid ja muud toajalatsid (mis kuuluvad CN-koodide 6403 59 50, 6403 99 50 ja ex 6405 10 00 alla), |
| --- | --- |

—

tuhvlid ja muud toajalatsid (mis kuuluvad CN-koodide 6403 59 50, 6403 99 50 ja ex 6405 10 00 alla),

| — | varbakaitsega jalatsid, st jalatsid, millel on kaitsev varbaosa ning mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (3) ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

—

varbakaitsega jalatsid, st jalatsid, millel on kaitsev varbaosa ning mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (3) ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00.

| (8) | Lisaks sellele tehti esialgne järeldus, tuginedes ajutise toolimaksu määruse põhjendustele 12–27, et teatavad kõrgtehnoloogilised spordijalatsid, st eritehnoloogiaga spordijalatsid, tuleks sellest määratlusest välja arvata. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele tehti esialgne järeldus, tuginedes ajutise toolimaksu määruse põhjendustele 12–27, et teatavad kõrgtehnoloogilised spordijalatsid, st eritehnoloogiaga spordijalatsid, tuleks sellest määratlusest välja arvata.

| (9) | Peale selle otsustati esialgu käsitleda lastejalatseid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatena ning lõppetapis seda lähemalt uurida ja selle üle arutada. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle otsustati esialgu käsitleda lastejalatseid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatena ning lõppetapis seda lähemalt uurida ja selle üle arutada.

| (10) | Huvitatud isikutel paluti nendes konkreetsetes küsimustes märkusi esitada. Võttes arvesse märkusi, mida nad esitasid seoses eelpool nimetatuga ja edasisi taotlusi teatavate jalatsitüüpide väljajätmiseks, analüüsitakse neid nõudmisi allpool üksikasjalikult. |
| --- | --- |

(10)

Huvitatud isikutel paluti nendes konkreetsetes küsimustes märkusi esitada. Võttes arvesse märkusi, mida nad esitasid seoses eelpool nimetatuga ja edasisi taotlusi teatavate jalatsitüüpide väljajätmiseks, analüüsitakse neid nõudmisi allpool üksikasjalikult.

1.1.   Eritehnoloogiaga spordijalatsid (“STAF-jalatsid”)

| (11) | Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13 määratletud STAF-jalatsid jäeti vaatlusaluse toote määratlusest välja. |
| --- | --- |

(11)

Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13 määratletud STAF-jalatsid jäeti vaatlusaluse toote määratlusest välja.

| (12) | Nende väljajätmine põhineb asjaolul, et sellel jalatsitüübil on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused, neid müüakse teistsuguste müügikanalite kaudu ja neil on teistsugune lõppkasutus ning nende puhul kehtivad erinevad tarbijate arusaamad. |
| --- | --- |

(12)

Nende väljajätmine põhineb asjaolul, et sellel jalatsitüübil on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused, neid müüakse teistsuguste müügikanalite kaudu ja neil on teistsugune lõppkasutus ning nende puhul kehtivad erinevad tarbijate arusaamad.

| (13) | Ühenduse jalatsitööstus vaidles STAF-jalatsite toote määratlusest väljajätmise vastu, väites, et STAF-jalatsitel on samasugused müügikanalid ja nende puhul kehtivad samad tarbijate arusaamad kui vaatlusaluse toote puhul. Rõhutati, et kui STAF-jalatsid peaksid ikkagi kõnealusest tootemääratlusest välja jääma, tuleks tõsta kehtiva TARIC-määratluse kohast STAF-jalatsi 9 euro suurust miinimumhinda, võttes arvesse aastate jooksul aset leidnud dollari väärtuse kahanemist euro suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse jalatsitööstus vaidles STAF-jalatsite toote määratlusest väljajätmise vastu, väites, et STAF-jalatsitel on samasugused müügikanalid ja nende puhul kehtivad samad tarbijate arusaamad kui vaatlusaluse toote puhul. Rõhutati, et kui STAF-jalatsid peaksid ikkagi kõnealusest tootemääratlusest välja jääma, tuleks tõsta kehtiva TARIC-määratluse kohast STAF-jalatsi 9 euro suurust miinimumhinda, võttes arvesse aastate jooksul aset leidnud dollari väärtuse kahanemist euro suhtes.

| (14) | Vastusena neile esildistele märgitakse esmalt, et ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud asjaolu, et STAF-jalatsitel on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Teiseks, mis puutub müügikanalitesse, kasutusse, tarbijate arusaamadesse ja impordisuundumustesse, ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid põhjendatud argumente, mis võiksid muuta ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 15–18 tehtud järeldusi. Peale selle ei põhjendatud mitte mingite tõenditega nõuet tõsta 9 euro suurust künnishinda. |
| --- | --- |

(14)

Vastusena neile esildistele märgitakse esmalt, et ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud asjaolu, et STAF-jalatsitel on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Teiseks, mis puutub müügikanalitesse, kasutusse, tarbijate arusaamadesse ja impordisuundumustesse, ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid põhjendatud argumente, mis võiksid muuta ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 15–18 tehtud järeldusi. Peale selle ei põhjendatud mitte mingite tõenditega nõuet tõsta 9 euro suurust künnishinda.

| (15) | Mitmed importijad on taotlenud STAF-jalatsite 9 euro suuruse miinimumhinna langetamist 7,50 euro peale, seda põhiliselt seoses muutunud olukorraga kulusid vähendada võimaldava tootmisprotsessi tõttu. |
| --- | --- |

(15)

Mitmed importijad on taotlenud STAF-jalatsite 9 euro suuruse miinimumhinna langetamist 7,50 euro peale, seda põhiliselt seoses muutunud olukorraga kulusid vähendada võimaldava tootmisprotsessi tõttu.

| (16) | Ka neid esildisi on hoolikalt analüüsitud. Meenutatakse, et 9 euro suurune künnishind viidi TARICi nomenklatuuri sisse 1994. aastal, kui STAF-jalatsid lisati Hiinast pärit jalatsite kvoodi raamesse, st 12 aastat tagasi. Lisaks sellele põhjendasid importijad piisavate tõenditega, et tänu uutele tootmistehnoloogiatele on märkimisväärselt langenud ühe STAF-jalatsi kohta tehtavaid kulutused ning vähenenud nii materjali kui ka energia raiskamine. Koos STAF-jalatsite toodangu suurenenud pakkumise tõttu suurenenud konkurentsiga (mis võiks olla järgmine põhjus hinna alandamiseks) on sellel tõepoolest mõju hinnatasemele, võrreldes 12 aasta taguse olukorraga, ning sellest ei saa mööda vaadata. Mõõdukat STAF-jalatsite künnishinna langetamist 1,5 euro võrra tuleb nende muutuste valguses pidada mõistlikuks ja vajalikuks. |
| --- | --- |

(16)

Ka neid esildisi on hoolikalt analüüsitud. Meenutatakse, et 9 euro suurune künnishind viidi TARICi nomenklatuuri sisse 1994. aastal, kui STAF-jalatsid lisati Hiinast pärit jalatsite kvoodi raamesse, st 12 aastat tagasi. Lisaks sellele põhjendasid importijad piisavate tõenditega, et tänu uutele tootmistehnoloogiatele on märkimisväärselt langenud ühe STAF-jalatsi kohta tehtavaid kulutused ning vähenenud nii materjali kui ka energia raiskamine. Koos STAF-jalatsite toodangu suurenenud pakkumise tõttu suurenenud konkurentsiga (mis võiks olla järgmine põhjus hinna alandamiseks) on sellel tõepoolest mõju hinnatasemele, võrreldes 12 aasta taguse olukorraga, ning sellest ei saa mööda vaadata. Mõõdukat STAF-jalatsite künnishinna langetamist 1,5 euro võrra tuleb nende muutuste valguses pidada mõistlikuks ja vajalikuks.

| (17) | Lisaks sellele on mitmed eksportijad väitnud, et STAF-jalatsite määratlust tuleks laiendada, lisades sinna alla ka kõik etüleen-vinüülatsetaadist taldadega ja nahast pealsetega jalatsid ja/või otsevalu taldadega jalatsid. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks sellele on mitmed eksportijad väitnud, et STAF-jalatsite määratlust tuleks laiendada, lisades sinna alla ka kõik etüleen-vinüülatsetaadist taldadega ja nahast pealsetega jalatsid ja/või otsevalu taldadega jalatsid.

| (18) | Siiski tuleks vastusena nendele avaldustele rõhutada, et etüleen-vinüülatsetaat-valutehnika kasutamine ei eristanud lõpptoodet selgelt vaatlusalusest tootest. Peale selle selgitati, et valutehnikat, mida rakendatakse etüleen-vinüülatsetaadist taldade puhul, võib kasutada ka selliste jalatsite valmistamisel, mis ei ole ilmselgelt STAF-jalatsid. Lisaks sellele ei esitatud tõendeid selle kohta, et erinevatel füüsilistel ja tehnilistel omadustel, erinevatel müügikanalitel, kasutusaladel, erinevatel tarbijate arusaamadel ja erinevatel impordisuundumustel põhinev eristamine ei oleks kohane. Peale selle olid erinevate importijate esitatud etüleen-vinüülatsetaadi määratlused üksteisega ilmselgelt vastuolus. Seega lükati see STAF-jalatsite määratlust puudutanud ettepanek tagasi. |
| --- | --- |

(18)

Siiski tuleks vastusena nendele avaldustele rõhutada, et etüleen-vinüülatsetaat-valutehnika kasutamine ei eristanud lõpptoodet selgelt vaatlusalusest tootest. Peale selle selgitati, et valutehnikat, mida rakendatakse etüleen-vinüülatsetaadist taldade puhul, võib kasutada ka selliste jalatsite valmistamisel, mis ei ole ilmselgelt STAF-jalatsid. Lisaks sellele ei esitatud tõendeid selle kohta, et erinevatel füüsilistel ja tehnilistel omadustel, erinevatel müügikanalitel, kasutusaladel, erinevatel tarbijate arusaamadel ja erinevatel impordisuundumustel põhinev eristamine ei oleks kohane. Peale selle olid erinevate importijate esitatud etüleen-vinüülatsetaadi määratlused üksteisega ilmselgelt vastuolus. Seega lükati see STAF-jalatsite määratlust puudutanud ettepanek tagasi.

| (19) | Kokkuvõttes kinnitatakse STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest ajutise tollimaksu määruses. Lisaks sellele tuleb STAF-jalatsite miinimumhinda langetada 9 eurolt 7,50 eurole. Edasiste märkuste puududes kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse STAF-jalatseid puudutavad järeldused, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 13–19. Seega jäetakse need STAF-jalatsid, mille väärtus ei ole alla 7,50 euro, menetlusest lõplikult välja. |
| --- | --- |

(19)

Kokkuvõttes kinnitatakse STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest ajutise tollimaksu määruses. Lisaks sellele tuleb STAF-jalatsite miinimumhinda langetada 9 eurolt 7,50 eurole. Edasiste märkuste puududes kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse STAF-jalatseid puudutavad järeldused, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 13–19. Seega jäetakse need STAF-jalatsid, mille väärtus ei ole alla 7,50 euro, menetlusest lõplikult välja.

1.2.   Lastejalatsid

| (20) | Lastejalatsid, st jalatsid, mille sisetalla pikkus on alla 24 cm, mille kõrgus talda ja kanda koos mõõtes on kuni 3 cm ning mis liigitatakse järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ja ex 6405 10 00 ei kuulu ajutiste dumpinguvastaste meetmete alla, sest esialgsed järeldused ei näita, et sellised meetmed oleksid ühenduse huvide seisukohast põhjendatud. |
| --- | --- |

(20)

Lastejalatsid, st jalatsid, mille sisetalla pikkus on alla 24 cm, mille kõrgus talda ja kanda koos mõõtes on kuni 3 cm ning mis liigitatakse järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ja ex 6405 10 00 ei kuulu ajutiste dumpinguvastaste meetmete alla, sest esialgsed järeldused ei näita, et sellised meetmed oleksid ühenduse huvide seisukohast põhjendatud.

| (21) | Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 28–31 ei ole tehtud lõplikku otsust, kas lisada lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse või mitte. Kuigi esitati mõned argumendid, mille alusel arvati olevat võimalik lastejalatsid uurimisaluse toote määratlusest välja jätta, ei võimaldanud need argumendid selles uurimisjärgus lõplikku otsust langetada. Seega otsustati lastejalatseid käsitada osana vaatlusalusest tootest kuni edasise uurimise ja otsustamiseni lõppetapis. |
| --- | --- |

(21)

Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 28–31 ei ole tehtud lõplikku otsust, kas lisada lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse või mitte. Kuigi esitati mõned argumendid, mille alusel arvati olevat võimalik lastejalatsid uurimisaluse toote määratlusest välja jätta, ei võimaldanud need argumendid selles uurimisjärgus lõplikku otsust langetada. Seega otsustati lastejalatseid käsitada osana vaatlusalusest tootest kuni edasise uurimise ja otsustamiseni lõppetapis.

| (22) | Pärast esialgsete järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et lastejalatsid tuleks uurimisalusest tootemääratlusest välja jätta. Need väited põhinesid eeldusel, et lastejalatseid eristas käesoleva uurimise alustest muud tüüpi jalatsitest eeskätt nende stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus, nagu märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 30 ja 31. |
| --- | --- |

(22)

Pärast esialgsete järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et lastejalatsid tuleks uurimisalusest tootemääratlusest välja jätta. Need väited põhinesid eeldusel, et lastejalatseid eristas käesoleva uurimise alustest muud tüüpi jalatsitest eeskätt nende stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus, nagu märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 30 ja 31.

| (23) | Siiski leiti, et need väited on lastejalatsite vaatlusaluse toote määratlusest väljajätmiseks ebapiisavad, sest neid ei ole põhjendatud küllaldaste tõenditega, mis näitaksid, et selles uurimises võiks tõmmata selge piiri lastejalatsite ja muude uurimisaluste jalatsitüüpide vahele. Tegelikkuses jõuti vastupidisele järeldusele: põhilised füüsilised ja tehnilised lastejalatsite omadused, mis ühtisid vaatlusaluse toote omadustega – jalgade kaitsmiseks ettenähtud toode, mis valmistatakse nahast pealsetest ja erinevat tüüpi taldadest – olid palju olulisemad kui erinevused (st eeskätt suurus). Lisaks sellele ilmnes, et stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus ei olnud teiste uurimisaluste jalatsitüüpide omadest oluliselt erinevad. Pelk tõsiasi, et lastejalatsid moodustavad selgelt piiritletava alajaotise vaatlusaluste toodete hulgas, ei õigusta nende väljajätmist tootemääratlusest. Leiti, et lastejalatsite ja vaatlusaluse toote vahel ei ole selget erinevust, vaid et vaatlusaluse toote määratlus kattub küllalt suures osas lastejalatsi omaga, nimelt et tegemist on inimeste jalgade katmiseks ja kaitsmiseks ettenähtud ja eeskätt jalgsi liikumisel kasutatava vahendiga. |
| --- | --- |

(23)

Siiski leiti, et need väited on lastejalatsite vaatlusaluse toote määratlusest väljajätmiseks ebapiisavad, sest neid ei ole põhjendatud küllaldaste tõenditega, mis näitaksid, et selles uurimises võiks tõmmata selge piiri lastejalatsite ja muude uurimisaluste jalatsitüüpide vahele. Tegelikkuses jõuti vastupidisele järeldusele: põhilised füüsilised ja tehnilised lastejalatsite omadused, mis ühtisid vaatlusaluse toote omadustega – jalgade kaitsmiseks ettenähtud toode, mis valmistatakse nahast pealsetest ja erinevat tüüpi taldadest – olid palju olulisemad kui erinevused (st eeskätt suurus). Lisaks sellele ilmnes, et stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus ei olnud teiste uurimisaluste jalatsitüüpide omadest oluliselt erinevad. Pelk tõsiasi, et lastejalatsid moodustavad selgelt piiritletava alajaotise vaatlusaluste toodete hulgas, ei õigusta nende väljajätmist tootemääratlusest. Leiti, et lastejalatsite ja vaatlusaluse toote vahel ei ole selget erinevust, vaid et vaatlusaluse toote määratlus kattub küllalt suures osas lastejalatsi omaga, nimelt et tegemist on inimeste jalgade katmiseks ja kaitsmiseks ettenähtud ja eeskätt jalgsi liikumisel kasutatava vahendiga.

| (24) | Reageerides ajutise tollimaksu määruse avaldamisele, väitis ühenduse tootmisharu, et lastejalatsid peaksid olema vaatlusaluse toote osa. Eeskätt esitati tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiamaani märkimisväärne lastejalatsite tootmine. |
| --- | --- |

(24)

Reageerides ajutise tollimaksu määruse avaldamisele, väitis ühenduse tootmisharu, et lastejalatsid peaksid olema vaatlusaluse toote osa. Eeskätt esitati tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiamaani märkimisväärne lastejalatsite tootmine.

| (25) | Tootmisharu esildis üksnes kinnitab lõplikke järeldusi. Seega on lõplikult otsustatud, et lastejalatsid tuleb kaasata vaatlusaluse toote määratlusse. |
| --- | --- |

(25)

Tootmisharu esildis üksnes kinnitab lõplikke järeldusi. Seega on lõplikult otsustatud, et lastejalatsid tuleb kaasata vaatlusaluse toote määratlusse.

1.3.   Muud väljajätmisettepanekud

| (26) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et teatavad teised nende CN-koodide all olevad jalatsitüübid on eeskätt oma kasutuselt liiga erinevad selleks, et kuuluda samasse tootekategooriasse. Neid väiteid analüüsitakse allpool lähemalt. |
| --- | --- |

(26)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et teatavad teised nende CN-koodide all olevad jalatsitüübid on eeskätt oma kasutuselt liiga erinevad selleks, et kuuluda samasse tootekategooriasse. Neid väiteid analüüsitakse allpool lähemalt.

i)   Matka-, ronimis- ja muud välisjalatsid

| (27) | Kombineeritud nomenklatuuri tähenduses ei loeta matka-, ronimis- ja teisi välisjalatseid (“matkajalatseid”) sportimistegevuses kasutatavateks ja seega langevad need jalatsitüübid väljapoole STAF-jalatsite määratlust, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13. Siiski taotlesid mitmed osalised selle toote menetlusest väljajätmist, sest i) selliste matkajalatsite nõuded on väidetavalt väga sarnased STAF-jalatsite omadele, ii) matkajalatseid saab väidetavalt väga selgelt eristada ülejäänud jalatsitüüpidest seoses müügikanalite ja tarbijate arusaamadega ning iii) suuremate tollimaksude maksmisel matkajalatsite eest oleks sellele konkreetsele turule väidetavalt kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(27)

Kombineeritud nomenklatuuri tähenduses ei loeta matka-, ronimis- ja teisi välisjalatseid (“matkajalatseid”) sportimistegevuses kasutatavateks ja seega langevad need jalatsitüübid väljapoole STAF-jalatsite määratlust, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13. Siiski taotlesid mitmed osalised selle toote menetlusest väljajätmist, sest i) selliste matkajalatsite nõuded on väidetavalt väga sarnased STAF-jalatsite omadele, ii) matkajalatseid saab väidetavalt väga selgelt eristada ülejäänud jalatsitüüpidest seoses müügikanalite ja tarbijate arusaamadega ning iii) suuremate tollimaksude maksmisel matkajalatsite eest oleks sellele konkreetsele turule väidetavalt kahjulik mõju.

| (28) | Matkajalatsite tehnilisi eripärasid ja omadusi puudutavaid täiendavaid tõendeid ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 34 toodud järelduse kummutamiseks ei esitatud; nimetatud järelduses leitakse, et kuigi eri tüüpi jalatsitel, nt matkajalatsitel, võivad lisaks muudele olla veel mõned eriomadused, on ka sellist tüüpi jalatsite põhiomadused samasugused. Lisaks sellele leiti, et matkajalatseid toodetakse ühenduses laialdaselt ning et imporditud matkajalatsite ja ühenduse toodangu vahele ei saa selget piiri tõmmata. Seda kinnitas ka otsus kaasata sama tüüpi jalatsid nõukogu määruse (EÜ) nr 2155/97 (4) tootemääratlusse. Kuigi matkajalatsitel võivad mõnikord olla eriomadused, jagavad nad teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi. Lisaks leiti veel, et matkajalatsite ja teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite puhul esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Sellest tulenevalt leiti, et matkajalatsid peaksid jääma uurimise piiridesse. |
| --- | --- |

(28)

Matkajalatsite tehnilisi eripärasid ja omadusi puudutavaid täiendavaid tõendeid ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 34 toodud järelduse kummutamiseks ei esitatud; nimetatud järelduses leitakse, et kuigi eri tüüpi jalatsitel, nt matkajalatsitel, võivad lisaks muudele olla veel mõned eriomadused, on ka sellist tüüpi jalatsite põhiomadused samasugused. Lisaks sellele leiti, et matkajalatseid toodetakse ühenduses laialdaselt ning et imporditud matkajalatsite ja ühenduse toodangu vahele ei saa selget piiri tõmmata. Seda kinnitas ka otsus kaasata sama tüüpi jalatsid nõukogu määruse (EÜ) nr 2155/97 (4) tootemääratlusse. Kuigi matkajalatsitel võivad mõnikord olla eriomadused, jagavad nad teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi. Lisaks leiti veel, et matkajalatsite ja teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite puhul esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Sellest tulenevalt leiti, et matkajalatsid peaksid jääma uurimise piiridesse.

ii)   Mehhanoteraapilise kasutusega jalatsid

| (29) | Üks importija taotles teatavate mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmist. Kuigi toode kuulub praegu CN-koodide 6403 99 93, 6403 99 96 ja 6403 99 98 alla, väideti, et sellist tüüpi jalatsid tuleks menetlusest välja jätta, sest väidetavalt on neil serditud meditsiinitootena teistsugused füüsilised ja keemilised omadused, teistsugused müügikanalid, nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad ning neid on õigus müüa kui meditsiiniseadmeid mehhanoteraapiliseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Üks importija taotles teatavate mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmist. Kuigi toode kuulub praegu CN-koodide 6403 99 93, 6403 99 96 ja 6403 99 98 alla, väideti, et sellist tüüpi jalatsid tuleks menetlusest välja jätta, sest väidetavalt on neil serditud meditsiinitootena teistsugused füüsilised ja keemilised omadused, teistsugused müügikanalid, nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad ning neid on õigus müüa kui meditsiiniseadmeid mehhanoteraapiliseks kasutamiseks.

| (30) | Leiti, et seda tüüpi jalatseid tuleks lugeda vaatlusaluse toote hulka. Kuigi tootel on teistest erinev tehnoloogia ja kasutus, mida võiks rakendada meditsiinilistel eesmärkidel, ei erista need omadused seda selgelt ja olemuslikult vaatlusalusest tootest. Seda asjaolu rõhutab tõsiasi, et sellist tüüpi jalatseid võivad osta ka tarbijad, kes ostavad neid oma mugavuse pärast, mitte erilistel meditsiinilistel põhjustel; seda tunnistati isegi importija esitatud väites. |
| --- | --- |

(30)

Leiti, et seda tüüpi jalatseid tuleks lugeda vaatlusaluse toote hulka. Kuigi tootel on teistest erinev tehnoloogia ja kasutus, mida võiks rakendada meditsiinilistel eesmärkidel, ei erista need omadused seda selgelt ja olemuslikult vaatlusalusest tootest. Seda asjaolu rõhutab tõsiasi, et sellist tüüpi jalatseid võivad osta ka tarbijad, kes ostavad neid oma mugavuse pärast, mitte erilistel meditsiinilistel põhjustel; seda tunnistati isegi importija esitatud väites.

| (31) | Eespool esitatud põhjustel leiti, et taotlus mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmiseks tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(31)

Eespool esitatud põhjustel leiti, et taotlus mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmiseks tuleb tagasi lükata.

iii)   Etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalid

| (32) | Etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalid on jalatsid, mille pealmine osa piirneb nahast valmistatud ribaga, mis kinnitub etüleen-vinüülatsetaadist ja teiste materjalide segust valmistatud kerge paksu talla mõlemale küljele. Teatavad huvitatud isikud väitsid, et selline toode tuleks käesoleva uurimise alt välja arvata, sest neil on väidetavalt väga spetsiifilised ja iseloomulikud füüsilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu nad on kergesti rannasandaalidena äratuntavad ja neil on sellest tulenevalt teistsugune kasutus ning nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad kui teistel toote määratlusega kaetud jalatsitüüpidel. Peale selle väideti, et etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidele kohaldatav tehnoloogia on täielikult Euroopast välja viidud. |
| --- | --- |

(32)

Etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalid on jalatsid, mille pealmine osa piirneb nahast valmistatud ribaga, mis kinnitub etüleen-vinüülatsetaadist ja teiste materjalide segust valmistatud kerge paksu talla mõlemale küljele. Teatavad huvitatud isikud väitsid, et selline toode tuleks käesoleva uurimise alt välja arvata, sest neil on väidetavalt väga spetsiifilised ja iseloomulikud füüsilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu nad on kergesti rannasandaalidena äratuntavad ja neil on sellest tulenevalt teistsugune kasutus ning nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad kui teistel toote määratlusega kaetud jalatsitüüpidel. Peale selle väideti, et etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidele kohaldatav tehnoloogia on täielikult Euroopast välja viidud.

| (33) | Sellega seoses leiti, et kuigi etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidel on tõepoolest mõned eriomadused, on neil teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsitega samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks leiti, et rannasandaalide ja teiste toote määratlusse kuuluvate jalatsite, eeskätt nahkribadest pealsetega ja puutallaga jalatsite puhul, esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Peale selle leiti, et ka nende müügikanalid, turustamine, moevoolud jne on samad, mis teistel tootemääratlusse kuuluvatel jalatsitel. Lisaks eelnevale esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiski märkimisväärne etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalide tootmine. Kokkuvõttes leitakse, et see väljajätmist käsitlev väide tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses leiti, et kuigi etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidel on tõepoolest mõned eriomadused, on neil teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsitega samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks leiti, et rannasandaalide ja teiste toote määratlusse kuuluvate jalatsite, eeskätt nahkribadest pealsetega ja puutallaga jalatsite puhul, esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Peale selle leiti, et ka nende müügikanalid, turustamine, moevoolud jne on samad, mis teistel tootemääratlusse kuuluvatel jalatsitel. Lisaks eelnevale esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiski märkimisväärne etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalide tootmine. Kokkuvõttes leitakse, et see väljajätmist käsitlev väide tuleb tagasi lükata.

iv)   Seanahast kingad

| (34) | Üks huvitatud isik väitis, et seanahast pealsetega jalatsid tuleks uurimise alt välja jätta väidetavate hinna- ja kvaliteedierinevuste tõttu ning kuna nimetatud pealsetega jalatseid EÜs väidetavalt ei toodeta. |
| --- | --- |

(34)

Üks huvitatud isik väitis, et seanahast pealsetega jalatsid tuleks uurimise alt välja jätta väidetavate hinna- ja kvaliteedierinevuste tõttu ning kuna nimetatud pealsetega jalatseid EÜs väidetavalt ei toodeta.

| (35) | Siiski ei ole võimalik teha selget eristust imporditud seanahast pealsetega jalatsite ja ühenduse toodangu vahel, sest mõlema puhul ilmnevad samad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutus. Peale selle osutusid müügikanalid üldiselt samadeks, mis kajastus ka tõsiasjas, et tarbijad ei tajunud seanahast jalatseid erinevalt. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Siiski ei ole võimalik teha selget eristust imporditud seanahast pealsetega jalatsite ja ühenduse toodangu vahel, sest mõlema puhul ilmnevad samad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutus. Peale selle osutusid müügikanalid üldiselt samadeks, mis kajastus ka tõsiasjas, et tarbijad ei tajunud seanahast jalatseid erinevalt. Seetõttu lükati väide tagasi.

v)   Patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid

| (36) | Üks huvitatud isik väitis, et teatavad patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid, st spetsiaalse löögijõudu vähendava kannaosa, eripolsterdusega kesktalla ja erilise paindlikkust suurendava tehnoloogiaga jalatsid, tuleks uurimise alt välja jätta. |
| --- | --- |

(36)

Üks huvitatud isik väitis, et teatavad patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid, st spetsiaalse löögijõudu vähendava kannaosa, eripolsterdusega kesktalla ja erilise paindlikkust suurendava tehnoloogiaga jalatsid, tuleks uurimise alt välja jätta.

| (37) | Võrreldes seda jalatsitüüpi vaatlusaluse tootega, ei olnud füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi ning seda tüüpi jalatsite ja vaatlusaluse toote kasutust silmas pidades siiski võimalik nende vahele selget piiri tõmmata. Kuigi tunnistati, et patenteeritud tehnoloogia võib tähendada kasutusmugavuse suurenemist, ei muuda see asjaolu oluliselt omadust, et tegemist on tavakasutusega jalatsiga. Peale selle ei ole tõsiasi, et teatav tehnoloogia on patenteeritud, veel piisavaks põhjuseks, mis õigustaks toote väljajätmist toote määratlusest. Seega, kuigi tunnistatakse, et tootel võib olla erilisi omadusi, konkureerib see ikkagi ühenduses toodetud vaatlusaluse tootega. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Võrreldes seda jalatsitüüpi vaatlusaluse tootega, ei olnud füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi ning seda tüüpi jalatsite ja vaatlusaluse toote kasutust silmas pidades siiski võimalik nende vahele selget piiri tõmmata. Kuigi tunnistati, et patenteeritud tehnoloogia võib tähendada kasutusmugavuse suurenemist, ei muuda see asjaolu oluliselt omadust, et tegemist on tavakasutusega jalatsiga. Peale selle ei ole tõsiasi, et teatav tehnoloogia on patenteeritud, veel piisavaks põhjuseks, mis õigustaks toote väljajätmist toote määratlusest. Seega, kuigi tunnistatakse, et tootel võib olla erilisi omadusi, konkureerib see ikkagi ühenduses toodetud vaatlusaluse tootega. Seetõttu lükati see väide tagasi.

vi)   Muud kui STAF-tüüpi spordijalatsid

| (38) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et menetlusest tuleks välja jätta igat tüüpi spordijalatsid, seega mitte ainult STAF-jalatsid ja spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses. Need väited põhinevad samadel väidetel, mis esitati STAF-jalatsite väljajätmiseks, ja sellel, et teatavate muude kui STAF-tüüpi jalatsite osas võib ühenduse turul väidetavalt tekkida puudujääke, kui neid jalatsitüüpe välja ei jäeta. Selle väite kinnituseks ei esitatud konkreetseid tõendeid. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 27 esitatud ülejäänud muude kui STAF-tüüpi jalatsite kohta tehtud järelduse muutmiseks uut kaalukat teavet ei esitatud. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et menetlusest tuleks välja jätta igat tüüpi spordijalatsid, seega mitte ainult STAF-jalatsid ja spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses. Need väited põhinevad samadel väidetel, mis esitati STAF-jalatsite väljajätmiseks, ja sellel, et teatavate muude kui STAF-tüüpi jalatsite osas võib ühenduse turul väidetavalt tekkida puudujääke, kui neid jalatsitüüpe välja ei jäeta. Selle väite kinnituseks ei esitatud konkreetseid tõendeid. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 27 esitatud ülejäänud muude kui STAF-tüüpi jalatsite kohta tehtud järelduse muutmiseks uut kaalukat teavet ei esitatud. Seetõttu lükati väide tagasi.

1.4.   Järeldus

| (39) | Eelnevast tulenevalt kinnitatakse käesolevaga lõplikult esialgsed järeldused, võttes arvesse eespool B-osa punktis 1.1 esitatud muudatusi. Pidades silmas selle menetluse eesmärke ja järjekindlat ühenduse tava, leitakse käesolevaga, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe tuleks käsitleda ühtse tootena. |
| --- | --- |

(39)

Eelnevast tulenevalt kinnitatakse käesolevaga lõplikult esialgsed järeldused, võttes arvesse eespool B-osa punktis 1.1 esitatud muudatusi. Pidades silmas selle menetluse eesmärke ja järjekindlat ühenduse tava, leitakse käesolevaga, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe tuleks käsitleda ühtse tootena.

2.   SAMASUGUNE TOODE

| (40) | Kuna samasugust toodet puudutavaid märkusi ei laekunud, kinnitatakse käesolevaga esialgsete järelduste sisu. |
| --- | --- |

(40)

Kuna samasugust toodet puudutavaid märkusi ei laekunud, kinnitatakse käesolevaga esialgsete järelduste sisu.

| (41) | Pidades silmas ülal esitatut, otsustatakse lõplikult, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 on võrdlusriigis Brasiilia toodetud ja müüdud vaatlusalune toode ja kõik sellele vastavad nahast pealsetega jalatsite tüübid, nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused. |
| --- | --- |

(41)

Pidades silmas ülal esitatut, otsustatakse lõplikult, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 on võrdlusriigis Brasiilia toodetud ja müüdud vaatlusalune toode ja kõik sellele vastavad nahast pealsetega jalatsite tüübid, nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused.

C.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

1.   HRV JA VIETNAMI EKSPORTIVATE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (42) | Mõned osalised väitsid, et valimid ei olnud tüüpilised, viidates STAF-jalatsite ja lastejalatsite väljajätmisele. |
| --- | --- |

(42)

Mõned osalised väitsid, et valimid ei olnud tüüpilised, viidates STAF-jalatsite ja lastejalatsite väljajätmisele.

| (43) | Nagu on märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 61, ei mõjutanud STAF-jalatsite väljajätmine oluliselt valimi tüüpilisust. Mis puutub lastejalatsitesse, ei ole esitatud väide asjakohane, sest seda tüüpi jalatsid otsustati uurimisse kaasata. |
| --- | --- |

(43)

Nagu on märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 61, ei mõjutanud STAF-jalatsite väljajätmine oluliselt valimi tüüpilisust. Mis puutub lastejalatsitesse, ei ole esitatud väide asjakohane, sest seda tüüpi jalatsid otsustati uurimisse kaasata.

| (44) | Märkusi esitati seoses ajutiste meetmete raames kehtestatud valimite protsentidega. Neid märkusi võeti arvesse. Lastejalatseid kaasa arvates leiti, et valimitesse kaasatud äriühingud esindasid vastavalt üle 12 % ja üle 15 % koostööd tegevate Hiina ja Vietnami vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate tootjate ekspordikogustest. Seega on valim selgelt tüüpiline Samuti viidatakse käesolevaga põhjenduses 56 esitatud argumentidele. |
| --- | --- |

(44)

Märkusi esitati seoses ajutiste meetmete raames kehtestatud valimite protsentidega. Neid märkusi võeti arvesse. Lastejalatseid kaasa arvates leiti, et valimitesse kaasatud äriühingud esindasid vastavalt üle 12 % ja üle 15 % koostööd tegevate Hiina ja Vietnami vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate tootjate ekspordikogustest. Seega on valim selgelt tüüpiline Samuti viidatakse käesolevaga põhjenduses 56 esitatud argumentidele.

| (45) | Samuti väideti, et valimite moodustamine ei olnud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase lepinguga, sest teatavad suuremad eksportijad valiti teiste äriühingute asemel, mille eksport ühendusse on väiksem või puudub üldse, kuid mille omamaine müügimaht on suhteliselt suur. |
| --- | --- |

(45)

Samuti väideti, et valimite moodustamine ei olnud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase lepinguga, sest teatavad suuremad eksportijad valiti teiste äriühingute asemel, mille eksport ühendusse on väiksem või puudub üldse, kuid mille omamaine müügimaht on suhteliselt suur.

| (46) | Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 60 juba selgitatud, valiti selline meetod, et tagada valimite maksimaalne võimalik tüüpilisus ja hõlmata tüüpilise omamaise müügiga äriühinguid sellise suurima tüüpilise ekspordimahu kajastamisel, mida olemasoleva aja jooksul oleks võimalik uurida. Selle põhjal peaks olema võimalik normaalväärtuse arvutamine, kui mõnedele valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Valimite moodustamisel ei ole mindud vastuollu WTO reeglitega ega algmääruse artikliga 17, mille järgi peab valim olema kas statistiliselt õige või sisaldama suurimat hulka tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik nende käsutuses oleva aja jooksul uurida. Seega võimaldavad nimetatud reeglid omamaise müügi või ekspordi kasutamist valikukriteeriumina. |
| --- | --- |

(46)

Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 60 juba selgitatud, valiti selline meetod, et tagada valimite maksimaalne võimalik tüüpilisus ja hõlmata tüüpilise omamaise müügiga äriühinguid sellise suurima tüüpilise ekspordimahu kajastamisel, mida olemasoleva aja jooksul oleks võimalik uurida. Selle põhjal peaks olema võimalik normaalväärtuse arvutamine, kui mõnedele valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Valimite moodustamisel ei ole mindud vastuollu WTO reeglitega ega algmääruse artikliga 17, mille järgi peab valim olema kas statistiliselt õige või sisaldama suurimat hulka tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik nende käsutuses oleva aja jooksul uurida. Seega võimaldavad nimetatud reeglid omamaise müügi või ekspordi kasutamist valikukriteeriumina.

| (47) | Meenutatakse ka seda, et nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 57 ja 58 selgitatud, andsid asjaomased riigid moodustatud valimitele oma täieliku heakskiidu. |
| --- | --- |

(47)

Meenutatakse ka seda, et nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 57 ja 58 selgitatud, andsid asjaomased riigid moodustatud valimitele oma täieliku heakskiidu.

| (48) | Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et nõusolekut HRV valimi koosseisu kohta oleks pidanud küsima Hongkongi ja Taiwani võimudelt, võttes arvesse, et Hiina tootjate omanikeks on suures osas nende riikide aktsionärid. Seega olid nendes riikides olevad osalised väidetavalt menetlusega seotud. |
| --- | --- |

(48)

Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et nõusolekut HRV valimi koosseisu kohta oleks pidanud küsima Hongkongi ja Taiwani võimudelt, võttes arvesse, et Hiina tootjate omanikeks on suures osas nende riikide aktsionärid. Seega olid nendes riikides olevad osalised väidetavalt menetlusega seotud.

| (49) | Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 on ühenduse pikaajaliseks tavaks küsida valimitega seotud meetodite rakendamisel eksportiva riigi võimude ja/või dumpinguvastastes menetlustes osalevate tootjate ühenduste nõusolekut. Lisaks sellele olid asjaomaste riikide võimuesindajad lähedases kontaktis riikide tootjate ühendustega. Käesolevas menetluses on eksportivateks riikideks HRV ja Vietnam. Niisiis küsiti valimite koosseisu kohta nende võimude nõusolekut ja see ka saadi. |
| --- | --- |

(49)

Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 on ühenduse pikaajaliseks tavaks küsida valimitega seotud meetodite rakendamisel eksportiva riigi võimude ja/või dumpinguvastastes menetlustes osalevate tootjate ühenduste nõusolekut. Lisaks sellele olid asjaomaste riikide võimuesindajad lähedases kontaktis riikide tootjate ühendustega. Käesolevas menetluses on eksportivateks riikideks HRV ja Vietnam. Niisiis küsiti valimite koosseisu kohta nende võimude nõusolekut ja see ka saadi.

| (50) | Üks valimisse kaasamata jäänud eksportiv tootja Vietnamis kordas oma märkust, et kuna ta oli dumpinguvastase küsimustiku nõuetekohaselt täitnud, oleks tema ettevõtet tulnud individuaalselt kontrollida. Siiski ei tähenda veel asjaolu, et valimisse mittekuuluv osaline täidab dumpinguvastase küsimustiku, et tema ettevõtet tuleks individuaalselt kontrollida. Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64, järeldas komisjon, arvestades valimi enneolematut suurust, et uute eksportivate tootjate individuaalne kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise lõpuleviimist mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(50)

Üks valimisse kaasamata jäänud eksportiv tootja Vietnamis kordas oma märkust, et kuna ta oli dumpinguvastase küsimustiku nõuetekohaselt täitnud, oleks tema ettevõtet tulnud individuaalselt kontrollida. Siiski ei tähenda veel asjaolu, et valimisse mittekuuluv osaline täidab dumpinguvastase küsimustiku, et tema ettevõtet tuleks individuaalselt kontrollida. Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64, järeldas komisjon, arvestades valimi enneolematut suurust, et uute eksportivate tootjate individuaalne kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise lõpuleviimist mõistliku aja jooksul.

| (51) | Viimaks väitsid osalised, et tüüpiliste omamaiste müügimahtude kaasamine valimisse oli ebakohane, kuna ühelegi eksportijale polnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. See väide loeti siiski ebaoluliseks, kuna otsus turumajandusliku kohtlemise kohta tehakse pärast valimisse kaasamist. |
| --- | --- |

(51)

Viimaks väitsid osalised, et tüüpiliste omamaiste müügimahtude kaasamine valimisse oli ebakohane, kuna ühelegi eksportijale polnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. See väide loeti siiski ebaoluliseks, kuna otsus turumajandusliku kohtlemise kohta tehakse pärast valimisse kaasamist.

| (52) | Taotlus lükati seega tagasi ning edasiste märkuste puudumisel selles küsimuses otsustati, et valimid olid tüüpilised. |
| --- | --- |

(52)

Taotlus lükati seega tagasi ning edasiste märkuste puudumisel selles küsimuses otsustati, et valimid olid tüüpilised.

2.   ÜHENDUSE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (53) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et algmääruse artiklit 17 on rikutud, sest ühenduse tootjate valim ei ole väidetavalt tüüpiline. Kaebus põhines asjaolul, et valimisse kaasati ainult kümme äriühingut ja need äriühingud moodustavad ainult 10 % kaebuse esitajate kogutoodangust ja väga väikse osa, st alla 5 % ühenduse kogutoodangust, pidades silmas, et kaebuse esitajate kogutoodang moodustab antud juhul natuke üle 40 % ühenduse kogutoodangust. Lisaks sellele on väidetud, et teatavaid valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid puudutavad suundumused ei ole sarnased kaebuse esitajate üleüldiste suundumustega ja valim ei ole seega tüüpiline. |
| --- | --- |

(53)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et algmääruse artiklit 17 on rikutud, sest ühenduse tootjate valim ei ole väidetavalt tüüpiline. Kaebus põhines asjaolul, et valimisse kaasati ainult kümme äriühingut ja need äriühingud moodustavad ainult 10 % kaebuse esitajate kogutoodangust ja väga väikse osa, st alla 5 % ühenduse kogutoodangust, pidades silmas, et kaebuse esitajate kogutoodang moodustab antud juhul natuke üle 40 % ühenduse kogutoodangust. Lisaks sellele on väidetud, et teatavaid valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid puudutavad suundumused ei ole sarnased kaebuse esitajate üleüldiste suundumustega ja valim ei ole seega tüüpiline.

| (54) | Üks importijate ühendus väitis samuti, et ühenduse tootjate valim ei ole statistiliselt õige ja seega tehti ainult tühisele osale ühenduse tootjatest kontrollvisiite. |
| --- | --- |

(54)

Üks importijate ühendus väitis samuti, et ühenduse tootjate valim ei ole statistiliselt õige ja seega tehti ainult tühisele osale ühenduse tootjatest kontrollvisiite.

| (55) | Siinkohal meenutatakse, et algmääruse artiklis 17 on sätestatud, et uurimine võib piirduda statistiliselt õige valimiga või valimiga, mis hõlmab suurimat tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik uurida. |
| --- | --- |

(55)

Siinkohal meenutatakse, et algmääruse artiklis 17 on sätestatud, et uurimine võib piirduda statistiliselt õige valimiga või valimiga, mis hõlmab suurimat tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik uurida.

| (56) | Selle sätte sõnastusest on selge, et ei ole seatud koguselist tähist või piiri, millest algab tüüpiline maht. Ainus mahtu puudutav viide on, et maht ei tohiks olla suurem, kui olemasoleva aja jooksul on võimalik uurida. |
| --- | --- |

(56)

Selle sätte sõnastusest on selge, et ei ole seatud koguselist tähist või piiri, millest algab tüüpiline maht. Ainus mahtu puudutav viide on, et maht ei tohiks olla suurem, kui olemasoleva aja jooksul on võimalik uurida.

| (57) | Tulenevalt vaatlusaluse juhtumi spetsiifilistest asjaoludest, st võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu on väga killustatud, on vältimatu, et valimisse kaasatud äriühingud moodustavad suhteliselt väikse osa ühenduse kogutoodangust. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 65 on selgitatud, moodustas komisjon valimi eelkõige tootmismahu alusel, kuid võttis arvesse ka tootjate geograafilist asukohta, et tagada valimi tüüpilisus ka seda arvestades. Valimisse kaasatud äriühingute arvu tuli siiski vähendada mahuni, mida oleks võimalik olemasoleva aja jooksul uurida, st antud juhul kümne äriühinguni. Võttes arvesse tootmisharu kõrget killustatuse astet ja seda, et valimisse kaasati suuremad tootjad, ei oleks äriühingute arvu edasine suurendamine avaldanud mingil moel olulist mõju valimi asjakohasusele, võrreldes ühenduse kogutoodanguga. Sellega seoses on veel vastupidiselt mõnede osaliste väidetele märgitud, et puudub õiguslik kohustus ühenduse õiguses määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete valimisse kaasamiseks, nagu tuleneb algmääruse artikli 17 lõikest 1. |
| --- | --- |

(57)

Tulenevalt vaatlusaluse juhtumi spetsiifilistest asjaoludest, st võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu on väga killustatud, on vältimatu, et valimisse kaasatud äriühingud moodustavad suhteliselt väikse osa ühenduse kogutoodangust. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 65 on selgitatud, moodustas komisjon valimi eelkõige tootmismahu alusel, kuid võttis arvesse ka tootjate geograafilist asukohta, et tagada valimi tüüpilisus ka seda arvestades. Valimisse kaasatud äriühingute arvu tuli siiski vähendada mahuni, mida oleks võimalik olemasoleva aja jooksul uurida, st antud juhul kümne äriühinguni. Võttes arvesse tootmisharu kõrget killustatuse astet ja seda, et valimisse kaasati suuremad tootjad, ei oleks äriühingute arvu edasine suurendamine avaldanud mingil moel olulist mõju valimi asjakohasusele, võrreldes ühenduse kogutoodanguga. Sellega seoses on veel vastupidiselt mõnede osaliste väidetele märgitud, et puudub õiguslik kohustus ühenduse õiguses määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete valimisse kaasamiseks, nagu tuleneb algmääruse artikli 17 lõikest 1.

| (58) | Nagu ülalpool selgitatud, peaks valimi moodustamine olema kas statistiliselt õige või põhinema tüüpilisel kogusel. Kuna antud juhtumi puhul otsustati teise meetodi kasuks, lükati tagasi väide, et valim pole statistiliselt õige. Niisamuti ei ole tõsiasjad, et mõned valimisse kaasatud ühenduse tootjate juures täheldatud suundumused ei ole väidetavalt sarnased kõigi kaebuse esitanud osaliste ühiste suundumustega ning et kontrollvisiite korraldati vaid väheste ühenduse tootjate juurde, õiguslikult arvestatavad argumendid, et seada kahtluse alla valimi õigsus. |
| --- | --- |

(58)

Nagu ülalpool selgitatud, peaks valimi moodustamine olema kas statistiliselt õige või põhinema tüüpilisel kogusel. Kuna antud juhtumi puhul otsustati teise meetodi kasuks, lükati tagasi väide, et valim pole statistiliselt õige. Niisamuti ei ole tõsiasjad, et mõned valimisse kaasatud ühenduse tootjate juures täheldatud suundumused ei ole väidetavalt sarnased kõigi kaebuse esitanud osaliste ühiste suundumustega ning et kontrollvisiite korraldati vaid väheste ühenduse tootjate juurde, õiguslikult arvestatavad argumendid, et seada kahtluse alla valimi õigsus.

| (59) | Eespool esitatu põhjal lükati erinevate osaliste esitatud väited tagasi ning käesolevaga kinnitatakse valimi õiguslikku kehtivust, sest valim on tüüpiline ja on koostatud täielikult vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(59)

Eespool esitatu põhjal lükati erinevate osaliste esitatud väited tagasi ning käesolevaga kinnitatakse valimi õiguslikku kehtivust, sest valim on tüüpiline ja on koostatud täielikult vastavalt algmääruse artiklile 17.

D.   DUMPING

1.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

1.1.   Üldmärkus

| (60) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole suutnud esitada iga valimist väljajäänud Hiina ja Vietnami eksportija puhul põhjendust, miks leiti, et nendele ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Nende kaebuse järgi, mida nad esitasid korduvalt kuni lõpliku otsuse avaldamiseni, on komisjon kohustatud esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluste puhul langetama otsused iga juhtumit eraldi hinnates, sõltumata sellest, kas eksportija on valimisse kaasatud või mitte. Nad leidsid, et kohaldatud meetod jätab valimist väljajäänud äriühingud ilma nende õigusest eraldi hindamisele ja eksib seega algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b ja artikli 2 lõike 7 punkti c vastu. |
| --- | --- |

(60)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole suutnud esitada iga valimist väljajäänud Hiina ja Vietnami eksportija puhul põhjendust, miks leiti, et nendele ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Nende kaebuse järgi, mida nad esitasid korduvalt kuni lõpliku otsuse avaldamiseni, on komisjon kohustatud esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluste puhul langetama otsused iga juhtumit eraldi hinnates, sõltumata sellest, kas eksportija on valimisse kaasatud või mitte. Nad leidsid, et kohaldatud meetod jätab valimist väljajäänud äriühingud ilma nende õigusest eraldi hindamisele ja eksib seega algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b ja artikli 2 lõike 7 punkti c vastu.

| (61) | Siiski arvatakse, et olemasolev valimi moodustamist puudutav säte (algmääruse artikkel 17) hõlmab täielikult ka turumajanduslikku kohtlemist taotlevate äriühingute olukorda. Olenemata sellest, kas eksportijad tegutsevad turumajandusriikides või üleminekumajandusega riikides, jäetakse nad tulenevalt valimi moodustamise viisist eraldi hindamisest ilma ja neile laiendatakse valimi kohta tehtud järeldused. Algmääruse artiklis 17 on esitatud üldine meetod tegelemaks olukordadega, kus eraldi hindamine ei ole tulenevalt kaasatud äriühingute suurest hulgast enam võimalik, st tüüpilise valimi kasutamisel. Puudub põhjus, miks ei peaks valimi meetodit kasutama samamoodi ka olukordades, kus suure hulga osalevate äriühingute seas on palju turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist taotlevaid äriühinguid. Nagu teiste valimi koostamise juhtumite puhul, arvutatakse kõigi valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmine, hoolimata sellest, millist meetodit kasutatakse dumpinguarvutustes iga üksiku äriühingu puhul pärast turumajandusliku või individuaalse kohtlemise otsuse tegemist. Turumajanduslik või individuaalne kohtlemine ei tohiks seega takistada tavapäraste valimimeetodite rakendamist. Valimi kasutamise peamiseks põhjendiks on haldusvajaduste tasakaalustamine selliselt, et teha ühelt poolt võimalikuks juhtumi hindamine õigeaegselt ja kohustuslike tähtaegade raamides ning teiselt poolt võimalikult tõhus individuaalne analüüs. Viimaks meenutatakse, et kõnealusel juhul oli turumajandusliku kohtlemise taotluste arv nii suur, et taotluste individuaalne hindamine – nagu seda mõnikord teistel juhtumitel tehakse – oli halduslikult võimatu. Seega peeti mõistlikuks kohaldada kõigi valimis olevate äriühingute põhjal arvutatud kaalutud keskmist dumpingumarginaali võrdselt kõikidele valimist väljajäänud äriühingutele, eristamata seejuures, kas tegemist on äriühingutega, millele on võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist või mitte. On väidetud, et dumpinguarvutused ei olnud piisavalt usaldusväärsed, sest valimisse kaasati turumajandusliku kohtlemise taotlused. Kõnealune väide tuleb tagasi lükata. Esiteks ei kaasatud valimisse mitte turumajandusliku kohtlemise taotlused, vaid eksportivad tootjad. Teiseks on valimisse kaasamist käsitlevad sätted välja töötatud nii, et oleks tagatud piisavalt usaldusväärne dumpingu esinemise või puudumise kindlakstegemine suure hulga eksportivate tootjate puhul. Kolmandaks, juhul kui eksportivad tootjad on esitanud ka turumajandusliku kohtlemise taotluse, ei ole põhjust järeldada, et tavapäraselt kohaldatud valimisse kaasamise meetod tooks endaga kaasa dumpingu ebapiisavalt usaldusväärse kindlakstegemise. Väide, mille kohaselt (valimist väljajäänud) eksportijate liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes sobivateks ja mittesobivateks muudab taolise valimi iseenesest ebatüüpiliseks, on valimi koostamise põhimõtetega vastuolus. Nii nagu muude dumpinguvastaste uurimiste puhul, ei ole ühegi eksportija olukord teistega sarnane. Tootjate vahel võib olla olulisi erinevusi, kuid valimisse kaasamist saab siiski rakendada. Neljandaks tähendab äriühingu liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes mittesobivaks üksnes seda, et normaalväärtust ei saa arvutada äriühingu oma andmete põhjal, vaid kasutada tuleb muid sobivaid võimalusi. Muude sobivate võimaluste kasutamist tuleb rakendada ka muudes olulistes dumpingu kindlakstegemise valdkondades, vt algmääruse artikli 2 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 6. Viiendaks, valimi tüüpilisust rõhutab ka asjaolu, et suurem osa valimisse kaasatud äriühinguid on eksportivate riikide valitsuste endi poolt soovitatud. Teisisõnu on nad ise neid valimisse kaasatud tootjaid kõigi oma eksportivate tootjate hulgast tüüpilisteks pidanud. |
| --- | --- |

(61)

Siiski arvatakse, et olemasolev valimi moodustamist puudutav säte (algmääruse artikkel 17) hõlmab täielikult ka turumajanduslikku kohtlemist taotlevate äriühingute olukorda. Olenemata sellest, kas eksportijad tegutsevad turumajandusriikides või üleminekumajandusega riikides, jäetakse nad tulenevalt valimi moodustamise viisist eraldi hindamisest ilma ja neile laiendatakse valimi kohta tehtud järeldused. Algmääruse artiklis 17 on esitatud üldine meetod tegelemaks olukordadega, kus eraldi hindamine ei ole tulenevalt kaasatud äriühingute suurest hulgast enam võimalik, st tüüpilise valimi kasutamisel. Puudub põhjus, miks ei peaks valimi meetodit kasutama samamoodi ka olukordades, kus suure hulga osalevate äriühingute seas on palju turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist taotlevaid äriühinguid. Nagu teiste valimi koostamise juhtumite puhul, arvutatakse kõigi valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmine, hoolimata sellest, millist meetodit kasutatakse dumpinguarvutustes iga üksiku äriühingu puhul pärast turumajandusliku või individuaalse kohtlemise otsuse tegemist. Turumajanduslik või individuaalne kohtlemine ei tohiks seega takistada tavapäraste valimimeetodite rakendamist. Valimi kasutamise peamiseks põhjendiks on haldusvajaduste tasakaalustamine selliselt, et teha ühelt poolt võimalikuks juhtumi hindamine õigeaegselt ja kohustuslike tähtaegade raamides ning teiselt poolt võimalikult tõhus individuaalne analüüs. Viimaks meenutatakse, et kõnealusel juhul oli turumajandusliku kohtlemise taotluste arv nii suur, et taotluste individuaalne hindamine – nagu seda mõnikord teistel juhtumitel tehakse – oli halduslikult võimatu. Seega peeti mõistlikuks kohaldada kõigi valimis olevate äriühingute põhjal arvutatud kaalutud keskmist dumpingumarginaali võrdselt kõikidele valimist väljajäänud äriühingutele, eristamata seejuures, kas tegemist on äriühingutega, millele on võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist või mitte. On väidetud, et dumpinguarvutused ei olnud piisavalt usaldusväärsed, sest valimisse kaasati turumajandusliku kohtlemise taotlused. Kõnealune väide tuleb tagasi lükata. Esiteks ei kaasatud valimisse mitte turumajandusliku kohtlemise taotlused, vaid eksportivad tootjad. Teiseks on valimisse kaasamist käsitlevad sätted välja töötatud nii, et oleks tagatud piisavalt usaldusväärne dumpingu esinemise või puudumise kindlakstegemine suure hulga eksportivate tootjate puhul. Kolmandaks, juhul kui eksportivad tootjad on esitanud ka turumajandusliku kohtlemise taotluse, ei ole põhjust järeldada, et tavapäraselt kohaldatud valimisse kaasamise meetod tooks endaga kaasa dumpingu ebapiisavalt usaldusväärse kindlakstegemise. Väide, mille kohaselt (valimist väljajäänud) eksportijate liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes sobivateks ja mittesobivateks muudab taolise valimi iseenesest ebatüüpiliseks, on valimi koostamise põhimõtetega vastuolus. Nii nagu muude dumpinguvastaste uurimiste puhul, ei ole ühegi eksportija olukord teistega sarnane. Tootjate vahel võib olla olulisi erinevusi, kuid valimisse kaasamist saab siiski rakendada. Neljandaks tähendab äriühingu liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes mittesobivaks üksnes seda, et normaalväärtust ei saa arvutada äriühingu oma andmete põhjal, vaid kasutada tuleb muid sobivaid võimalusi. Muude sobivate võimaluste kasutamist tuleb rakendada ka muudes olulistes dumpingu kindlakstegemise valdkondades, vt algmääruse artikli 2 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 6. Viiendaks, valimi tüüpilisust rõhutab ka asjaolu, et suurem osa valimisse kaasatud äriühinguid on eksportivate riikide valitsuste endi poolt soovitatud. Teisisõnu on nad ise neid valimisse kaasatud tootjaid kõigi oma eksportivate tootjate hulgast tüüpilisteks pidanud.

| (62) | Mõned eksportivad tootjad HRVst ja Vietnamist väitsid ikka, et komisjon on andnud individuaalseid hinnanguid turumajandusliku kohtlemise taotlustele varasematel juhtudel, kus eksportivate tootjate arv on olnud suur. Sellistel juhtudel, nt polüesterfilamentkangaste puhul (nõukogu määrus (EÜ) nr 1487/2005, 12. september 2005), (5) anti individuaalseid hinnanguid, kuigi dumpingu hindamise läbiviimiseks oli kasutatud algmääruse artikliga 17 kooskõlas olevaid valimi koostamise meetodeid. |
| --- | --- |

(62)

Mõned eksportivad tootjad HRVst ja Vietnamist väitsid ikka, et komisjon on andnud individuaalseid hinnanguid turumajandusliku kohtlemise taotlustele varasematel juhtudel, kus eksportivate tootjate arv on olnud suur. Sellistel juhtudel, nt polüesterfilamentkangaste puhul (nõukogu määrus (EÜ) nr 1487/2005, 12. september 2005), (5) anti individuaalseid hinnanguid, kuigi dumpingu hindamise läbiviimiseks oli kasutatud algmääruse artikliga 17 kooskõlas olevaid valimi koostamise meetodeid.

| (63) | Seoses sellega meenutatakse, et nimetatud juhtumi puhul leiti, et turumajandusliku kohtlemise taotluste individuaalne hindamine on teostatav, kuid käesoleva uurimise puhul ei olnud see nii. Peale selle märgitakse, et kooskõlas valimi koostamise eeskirjadega kohaldati eespool nimetatud juhtumi puhul äriühingutele, mis ei kuulunud valimisse, kuid millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, valimisse kuuluvatele turumajandusliku kohtlemisega äriühingute puhul kindlaksmääratud keskmist dumpingumarginaali, st neile ei arvutatud individuaalset marginaali, vaid neile kohaldati kaalutud keskmist marginaali, mis oli kindlaksmääratud äriühingute puhul, millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(63)

Seoses sellega meenutatakse, et nimetatud juhtumi puhul leiti, et turumajandusliku kohtlemise taotluste individuaalne hindamine on teostatav, kuid käesoleva uurimise puhul ei olnud see nii. Peale selle märgitakse, et kooskõlas valimi koostamise eeskirjadega kohaldati eespool nimetatud juhtumi puhul äriühingutele, mis ei kuulunud valimisse, kuid millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, valimisse kuuluvatele turumajandusliku kohtlemisega äriühingute puhul kindlaksmääratud keskmist dumpingumarginaali, st neile ei arvutatud individuaalset marginaali, vaid neile kohaldati kaalutud keskmist marginaali, mis oli kindlaksmääratud äriühingute puhul, millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (64) | Varasematel juhtudel, kus kasutati valimi koostamist ja kus koostööd tegevad eksportijad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, oli taotlejate arv selline, mis võimaldas iga taotluse individuaalset hindamist. Laekunud turumajandusliku kohtlemise taotluste enneolematut hulka silmas pidades ei olnud iga taotluse individuaalne hindamine võimalik. Teised eksportijad, nii valimisse kuuluvad kui ka sealt välja jäänud, kordasid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Oma väidete kinnituseks esitasid mõned neist oma põhikirjad tõestamaks, et nende juhtum ei erine Golden Stepi juhtumist, ainsast äriühingust, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(64)

Varasematel juhtudel, kus kasutati valimi koostamist ja kus koostööd tegevad eksportijad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, oli taotlejate arv selline, mis võimaldas iga taotluse individuaalset hindamist. Laekunud turumajandusliku kohtlemise taotluste enneolematut hulka silmas pidades ei olnud iga taotluse individuaalne hindamine võimalik. Teised eksportijad, nii valimisse kuuluvad kui ka sealt välja jäänud, kordasid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Oma väidete kinnituseks esitasid mõned neist oma põhikirjad tõestamaks, et nende juhtum ei erine Golden Stepi juhtumist, ainsast äriühingust, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.

| (65) | Sellega seoses märgitakse, et selles menetluses kohaldati algmääruse artikli 17 valimit puudutavaid sätteid. Edasisi valimist väljajäänud eksportijate avaldusi ei analüüsitud, sest kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 oleks see olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Valimisse kaasatud äriühingute edasisi väiteid analüüsitakse konkreetselt kahte käesolevasse menetlusse kaasatud riiki käsitlevates vastavates lõigetes allpool. |
| --- | --- |

(65)

Sellega seoses märgitakse, et selles menetluses kohaldati algmääruse artikli 17 valimit puudutavaid sätteid. Edasisi valimist väljajäänud eksportijate avaldusi ei analüüsitud, sest kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 oleks see olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Valimisse kaasatud äriühingute edasisi väiteid analüüsitakse konkreetselt kahte käesolevasse menetlusse kaasatud riiki käsitlevates vastavates lõigetes allpool.

| (66) | Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjon ei langetanud hinnangut turumajandusliku kohtlemise kohta kolme kuu jooksul alates menetluse algusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c viimases lõigus. |
| --- | --- |

(66)

Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjon ei langetanud hinnangut turumajandusliku kohtlemise kohta kolme kuu jooksul alates menetluse algusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c viimases lõigus.

| (67) | Kuigi turumajandusliku kohtlemise hinnang anti pärast kolme kuu möödumist menetluse algusest, avaldati valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele eraldi nende turumajandusliku kohtlemise staatust puudutavad andmed ning neile anti täielik kaitseõigus. Kindlasti ei ole osalisi kahjustanud ükskõik missugused enne ajutiste meetmete rakendamist tehtud otsused turumajandusliku kohtlemise kohta. |
| --- | --- |

(67)

Kuigi turumajandusliku kohtlemise hinnang anti pärast kolme kuu möödumist menetluse algusest, avaldati valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele eraldi nende turumajandusliku kohtlemise staatust puudutavad andmed ning neile anti täielik kaitseõigus. Kindlasti ei ole osalisi kahjustanud ükskõik missugused enne ajutiste meetmete rakendamist tehtud otsused turumajandusliku kohtlemise kohta.

| (68) | Mõned eksportivad tootjad, kes juba olid individuaalset kontrollimist taotlenud, kordasid oma taotlust. Siiski ei olnud võimalik ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 selgitatud põhjusel HRV ega Vietnami eksportivaid tootjaid individuaalselt kontrollida. |
| --- | --- |

(68)

Mõned eksportivad tootjad, kes juba olid individuaalset kontrollimist taotlenud, kordasid oma taotlust. Siiski ei olnud võimalik ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 selgitatud põhjusel HRV ega Vietnami eksportivaid tootjaid individuaalselt kontrollida.

| (69) | Seega, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 53–63 selgitatud, kasutati koostööd teinud HRV ja Vietnami eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades valimist väljajäänud koostööd tegevatele eksportijatele kohaldatava tollimaksu arvutamiseks tüüpilist valimit nagu kõigil dumpinguvastastel juhtudel. |
| --- | --- |

(69)

Seega, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 53–63 selgitatud, kasutati koostööd teinud HRV ja Vietnami eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades valimist väljajäänud koostööd tegevatele eksportijatele kohaldatava tollimaksu arvutamiseks tüüpilist valimit nagu kõigil dumpinguvastastel juhtudel.

1.2.   Turumajandusliku kohtlemise määramine HRV eksportivate tootjate suhtes

| (70) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kaksteist valimisse kaasatud ja kohapeal kontrollitud Hiina eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, ning kordasid samu väiteid, mida nad olid esitanud ka varem. |
| --- | --- |

(70)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kaksteist valimisse kaasatud ja kohapeal kontrollitud Hiina eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, ning kordasid samu väiteid, mida nad olid esitanud ka varem.

| (71) | Nende kaheteistkümne ettevõtja hulgast väitis üks, nimelt Golden Step (“GS”), teatas esialgsete järelduste teatavakstegemisel olulisest muutusest pärast tema turumajandusliku kohtlemise taotluse läbivaatamist ja esitas sellekohased tõendid. Meenutatakse, et GSi turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi, sest see ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumile 1. Eeskätt põhines taotluse tagasilükkamine asjaolul, et GSile oli seatud ekspordikohustus, mis näitas, et äriühing ei olnud vaba määrama oma müügikoguseid ilma märkimisväärse riigipoolse vahelesekkumiseta. GS esitas turumajanduslikku kohtlemist puudutavate järelduste avaldamisel ning selle kommenteerimiseks seatud tähtaja jooksul tõendid, mis näitasid, et tal ei ole enam faktiliselt ega õiguslikult eksportmüügi kohustust. |
| --- | --- |

(71)

Nende kaheteistkümne ettevõtja hulgast väitis üks, nimelt Golden Step (“GS”), teatas esialgsete järelduste teatavakstegemisel olulisest muutusest pärast tema turumajandusliku kohtlemise taotluse läbivaatamist ja esitas sellekohased tõendid. Meenutatakse, et GSi turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi, sest see ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumile 1. Eeskätt põhines taotluse tagasilükkamine asjaolul, et GSile oli seatud ekspordikohustus, mis näitas, et äriühing ei olnud vaba määrama oma müügikoguseid ilma märkimisväärse riigipoolse vahelesekkumiseta. GS esitas turumajanduslikku kohtlemist puudutavate järelduste avaldamisel ning selle kommenteerimiseks seatud tähtaja jooksul tõendid, mis näitasid, et tal ei ole enam faktiliselt ega õiguslikult eksportmüügi kohustust.

| (72) | Pärast nõuetekohaselt GSi juhtumi muutunud asjaolude uurimist ja arvestades tõsiasja, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumine põhines GSi mittevastamisel kriteeriumile 1, otsustati esialgne otsus läbi vaadata ja võimaldada GSile turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(72)

Pärast nõuetekohaselt GSi juhtumi muutunud asjaolude uurimist ja arvestades tõsiasja, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumine põhines GSi mittevastamisel kriteeriumile 1, otsustati esialgne otsus läbi vaadata ja võimaldada GSile turumajanduslikku kohtlemist.

| (73) | Mõned turumajanduslikust kohtlemisest ilma jäänud asjaomased tootjad väitsid, et põhikirjas sisalduv müügipiirang ei viinud teistes dumpinguvastastes menetlustes turumajanduslikust kohtlemisest ilmajätmiseni. Vastuseks sellele avaldusele meenutatakse, et turumajandusliku kohtlemise analüüsi viiakse esitatud faktide põhjal läbi iga juhtumi puhul eraldi ning et sellist väidetavat vastuolu teiste hiljutiste turumajandusliku kohtlemise analüüsidega, mille asjaolud oleksid olnud sarnased, ei esine. Vastupidi, viidatud juhtumi puhul esitas eksportiv tootja õigeaegselt oma põhikirja uue versiooni, kus ei esinenud müügipiiranguid, ning näitas, et selliseid piiranguid ei esine ka tegelikkuses. |
| --- | --- |

(73)

Mõned turumajanduslikust kohtlemisest ilma jäänud asjaomased tootjad väitsid, et põhikirjas sisalduv müügipiirang ei viinud teistes dumpinguvastastes menetlustes turumajanduslikust kohtlemisest ilmajätmiseni. Vastuseks sellele avaldusele meenutatakse, et turumajandusliku kohtlemise analüüsi viiakse esitatud faktide põhjal läbi iga juhtumi puhul eraldi ning et sellist väidetavat vastuolu teiste hiljutiste turumajandusliku kohtlemise analüüsidega, mille asjaolud oleksid olnud sarnased, ei esine. Vastupidi, viidatud juhtumi puhul esitas eksportiv tootja õigeaegselt oma põhikirja uue versiooni, kus ei esinenud müügipiiranguid, ning näitas, et selliseid piiranguid ei esine ka tegelikkuses.

| (74) | Teised osalised väitsid, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamata jätmine Hiina jalatsieksportijatele ei olnud vastavuses WTO reeglitega, eeskätt põhjusel, et Hiina eksport ei ole enam riigi monopoli alluvuses, nagu näeb ette teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu 1. lisa artikli VI lõikele 1, mis on tingimuseks, et lepingupooled võiksid kalduda kõrvale ekspordiriikidest pärit normaalväärtusi puudutavate andmete põhjal normaalväärtuse arvutamisest. |
| --- | --- |

(74)

Teised osalised väitsid, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamata jätmine Hiina jalatsieksportijatele ei olnud vastavuses WTO reeglitega, eeskätt põhjusel, et Hiina eksport ei ole enam riigi monopoli alluvuses, nagu näeb ette teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu 1. lisa artikli VI lõikele 1, mis on tingimuseks, et lepingupooled võiksid kalduda kõrvale ekspordiriikidest pärit normaalväärtusi puudutavate andmete põhjal normaalväärtuse arvutamisest.

| (75) | Kui ülalmainitud lisamärkus koostati, arvati HRV koos teiste riikidega nende maade hulka, millel on ekspordi vallas kehtestatud riigimonopol. Alates sellest ajast on Hiinas toimunud mitmeid majandusreforme, mille tulemuseks on Hiina teistsugune kohtlemine kaubanduskaitse menetlustes. Praegusel ajal kehtestatakse Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jaoga konkreetsed reeglid, kuidas Hiina eksporti tuleb kaubanduskaitse menetlustes käsitleda. Selle dokumendi sätted võimaldavad WTO liikmetel kasutada “meetodit, mis ei põhine jäigal Hiina omamaiste hindade või kulude võrdlusel ... kui vaatlusalused tootjad ei suuda selgelt näidata, et samasugust toodet valmistava tootmisharu juures valitsevad turumajanduslikud tingimused nii toote tootmises, töötlemises kui ka müügis”. |
| --- | --- |

(75)

Kui ülalmainitud lisamärkus koostati, arvati HRV koos teiste riikidega nende maade hulka, millel on ekspordi vallas kehtestatud riigimonopol. Alates sellest ajast on Hiinas toimunud mitmeid majandusreforme, mille tulemuseks on Hiina teistsugune kohtlemine kaubanduskaitse menetlustes. Praegusel ajal kehtestatakse Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jaoga konkreetsed reeglid, kuidas Hiina eksporti tuleb kaubanduskaitse menetlustes käsitleda. Selle dokumendi sätted võimaldavad WTO liikmetel kasutada “meetodit, mis ei põhine jäigal Hiina omamaiste hindade või kulude võrdlusel ... kui vaatlusalused tootjad ei suuda selgelt näidata, et samasugust toodet valmistava tootmisharu juures valitsevad turumajanduslikud tingimused nii toote tootmises, töötlemises kui ka müügis”.

| (76) | Ülejäänud üheteistkümne valimisse kuuluva äriühingu puhul märgitakse, et ettenähtud aja jooksul ei laekunud uusi põhjuseid nende suhtes turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsuse muutmiseks. |
| --- | --- |

(76)

Ülejäänud üheteistkümne valimisse kuuluva äriühingu puhul märgitakse, et ettenähtud aja jooksul ei laekunud uusi põhjuseid nende suhtes turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsuse muutmiseks.

| (77) | Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt vahetult enne lõpliku otsuse langetamist toimus liiga hilja selleks, et neid oleks saanud arvesse võtta, sest sel hetkel ei olnud piisavalt aega kontrollimiseks kooskõlas algmääruse artikli 16 lõikega 1. Igal juhul märgitakse, et kõnealustel äriühingutel ei jäänud turumajanduslikku kohtlemist võimaldavad nõuded täitmata ainult müügipiirangute tõttu (kriteerium 1). |
| --- | --- |

(77)

Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt vahetult enne lõpliku otsuse langetamist toimus liiga hilja selleks, et neid oleks saanud arvesse võtta, sest sel hetkel ei olnud piisavalt aega kontrollimiseks kooskõlas algmääruse artikli 16 lõikega 1. Igal juhul märgitakse, et kõnealustel äriühingutel ei jäänud turumajanduslikku kohtlemist võimaldavad nõuded täitmata ainult müügipiirangute tõttu (kriteerium 1).

| (78) | Nende äriühingute teisi märkusi käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 69–77. Seega kinnitatakse käesolevaga eespool esitatud tulemusi ja järeldust ning otsus lükata turumajandusliku kohtlemise taotlus jääb üheteistkümne äriühingu suhtes kehtima. |
| --- | --- |

(78)

Nende äriühingute teisi märkusi käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 69–77. Seega kinnitatakse käesolevaga eespool esitatud tulemusi ja järeldust ning otsus lükata turumajandusliku kohtlemise taotlus jääb üheteistkümne äriühingu suhtes kehtima.

1.3.   Turumajandusliku kohtlemise määramine Vietnami eksportivate tootjate suhtes

| (79) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid seitse valimisse kaasatud Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures uusi ammendavaid tõendeid. Neid märkusi on juba käsitletud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90. Seega kinnitatakse järeldusi, milleni jõuti mainitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes ja jäädakse otsuse juurde lükata tagasi kaheksa äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotlused. |
| --- | --- |

(79)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid seitse valimisse kaasatud Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures uusi ammendavaid tõendeid. Neid märkusi on juba käsitletud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90. Seega kinnitatakse järeldusi, milleni jõuti mainitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes ja jäädakse otsuse juurde lükata tagasi kaheksa äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotlused.

| (80) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat Vietnami tootjat väitsid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest GSile turumajanduslikku kohtlemist võimaldanud alused olid ka nende puhul olemas. Nende arusaama järgi ei võimaldatud neile turumajanduslikku kohtlemist i) ettevõtluslitsentsis ja põhikirjas olevate müügipiirangute tõttu ning ii) lepingu olemasolu tõttu nendega seotud ettevõtte ja 100 % riigi omanduses oleva ettevõtte vahel. Äriühingud teatasid, et samasugused asjaolud ilmnesid ka Hiina eksportiva tootja, GSi puhul ja seega oleks neid puudutav otsus pidanud olema GSi otsusega täpselt samasugune. |
| --- | --- |

(80)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat Vietnami tootjat väitsid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest GSile turumajanduslikku kohtlemist võimaldanud alused olid ka nende puhul olemas. Nende arusaama järgi ei võimaldatud neile turumajanduslikku kohtlemist i) ettevõtluslitsentsis ja põhikirjas olevate müügipiirangute tõttu ning ii) lepingu olemasolu tõttu nendega seotud ettevõtte ja 100 % riigi omanduses oleva ettevõtte vahel. Äriühingud teatasid, et samasugused asjaolud ilmnesid ka Hiina eksportiva tootja, GSi puhul ja seega oleks neid puudutav otsus pidanud olema GSi otsusega täpselt samasugune.

| (81) | Tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90 esitatud põhjustel ei võimaldatud kahele Vietnami ettevõttele turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud kriteeriumidele 1, 2 ja 3. Sellega seoses täheldatakse, et kahel asjaomasel ettevõttel olid investeerimislitsentsid, millega kehtestati koguselised müügipiirangud. Neid piiranguid ei kaotatud ei uurimisperioodi ajal ega ka pärast seda. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 89 selgitatud, ei esitanud kaks ettevõtet turumajandusliku kohtlemise taotlust ühe nendega seotud tootja kohta Vietnamis. Seega ei saanud ka kindlaks teha, kas ettevõtted tervikuna täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda asjaolu, et sellel seotud ettevõttel oli riigi omanduses oleva ettevõttega sõlmitud töötlemise leping, ei kasutatud turumajandusliku kohtlemise hindamises, sest komisjoni seisund ei anna õigust hinnangu andmiseks esitamata jäänud turumajandusliku kohtlemise taotlusele. Seega otsustatakse, et kahe kõnealuse Vietnami eksportiva tootja tegelik olukord ei olnud sarnane GSi olukorraga. Seega tuli esitatud väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(81)

Tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90 esitatud põhjustel ei võimaldatud kahele Vietnami ettevõttele turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud kriteeriumidele 1, 2 ja 3. Sellega seoses täheldatakse, et kahel asjaomasel ettevõttel olid investeerimislitsentsid, millega kehtestati koguselised müügipiirangud. Neid piiranguid ei kaotatud ei uurimisperioodi ajal ega ka pärast seda. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 89 selgitatud, ei esitanud kaks ettevõtet turumajandusliku kohtlemise taotlust ühe nendega seotud tootja kohta Vietnamis. Seega ei saanud ka kindlaks teha, kas ettevõtted tervikuna täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda asjaolu, et sellel seotud ettevõttel oli riigi omanduses oleva ettevõttega sõlmitud töötlemise leping, ei kasutatud turumajandusliku kohtlemise hindamises, sest komisjoni seisund ei anna õigust hinnangu andmiseks esitamata jäänud turumajandusliku kohtlemise taotlusele. Seega otsustatakse, et kahe kõnealuse Vietnami eksportiva tootja tegelik olukord ei olnud sarnane GSi olukorraga. Seega tuli esitatud väited tagasi lükata.

2.   INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

2.1.   Individuaalne kohtlemine HRV eksportivate tootjate suhtes

| (82) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid mõned valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures ettenähtud aja jooksul uusi tõendeid. Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt toimus alles vahetult enne lõpliku otsuse langetamist. See toimus liiga hilja, et seda nõuetekohaselt kontrollida, nagu näeb ette algmääruse artikli 16 lõige 1. |
| --- | --- |

(82)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid mõned valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures ettenähtud aja jooksul uusi tõendeid. Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt toimus alles vahetult enne lõpliku otsuse langetamist. See toimus liiga hilja, et seda nõuetekohaselt kontrollida, nagu näeb ette algmääruse artikli 16 lõige 1.

| (83) | Seda silmas pidades ning ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 94 nimetatud põhjustel tuli need väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(83)

Seda silmas pidades ning ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 94 nimetatud põhjustel tuli need väited tagasi lükata.

| (84) | Teised Hiina eksportivad tootjad väitsid, et keeldumine Hiina eksportivatele tootjatele individuaalse kohtlemise võimaldamisest on Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jao ja dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 10 rikkumine. |
| --- | --- |

(84)

Teised Hiina eksportivad tootjad väitsid, et keeldumine Hiina eksportivatele tootjatele individuaalse kohtlemise võimaldamisest on Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jao ja dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 10 rikkumine.

| (85) | See väide tuli tagasi lükata. Esiteks ei ole dumpinguvastane leping vahetult ühendusele kohaldatav. Teiseks sätestab dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 10 pelgalt üldise reegli eksportijatele antud individuaalsete marginaalide kohta. Mitteturumajanduslikes oludes on WTO õiguse järgi lubatud ka üldisest reeglist kõrvalekalded, nagu näiteks sätestab teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu lisa 1 artikli VI lõikele 1. Hiina eksportijate olukorda käsitleb tõepoolest lähemalt Hiina WTOga ühinemise protokoll. Siiski ei saa selle protokolli 15. jaost tuletada kohustust kohaldada eksportivatele tootjatele individuaalseid marginaale. |
| --- | --- |

(85)

See väide tuli tagasi lükata. Esiteks ei ole dumpinguvastane leping vahetult ühendusele kohaldatav. Teiseks sätestab dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 10 pelgalt üldise reegli eksportijatele antud individuaalsete marginaalide kohta. Mitteturumajanduslikes oludes on WTO õiguse järgi lubatud ka üldisest reeglist kõrvalekalded, nagu näiteks sätestab teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu lisa 1 artikli VI lõikele 1. Hiina eksportijate olukorda käsitleb tõepoolest lähemalt Hiina WTOga ühinemise protokoll. Siiski ei saa selle protokolli 15. jaost tuletada kohustust kohaldada eksportivatele tootjatele individuaalseid marginaale.

| (86) | Samadel põhjustel väitsid osalised, et algmääruse artikli 9 lõige 5, mis sätestab individuaalse kohtlemise kohta käivad reeglid, on vastuolus WTO õigusega. |
| --- | --- |

(86)

Samadel põhjustel väitsid osalised, et algmääruse artikli 9 lõige 5, mis sätestab individuaalse kohtlemise kohta käivad reeglid, on vastuolus WTO õigusega.

| (87) | See väide tuli tagasi lükata, sest WTO reegleid ei saa ühendusele vahetult kohaldada ning need ei välista ka kaheastmelist i) turumajandusliku kohtlemise ja ii) individuaalse kohtlemise meetodit. |
| --- | --- |

(87)

See väide tuli tagasi lükata, sest WTO reegleid ei saa ühendusele vahetult kohaldada ning need ei välista ka kaheastmelist i) turumajandusliku kohtlemise ja ii) individuaalse kohtlemise meetodit.

| (88) | Neli Hiina eksportijat kordasid oma väiteid individuaalse kontrolli kohta, nagu on viidatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 7. Väideti, et kui kaheteistkümnest Hiina äriühingust koosneva valimi uurimine oli võimalik, peaks olema teostatav veel nelja äriühingu uurimine. |
| --- | --- |

(88)

Neli Hiina eksportijat kordasid oma väiteid individuaalse kontrolli kohta, nagu on viidatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 7. Väideti, et kui kaheteistkümnest Hiina äriühingust koosneva valimi uurimine oli võimalik, peaks olema teostatav veel nelja äriühingu uurimine.

| (89) | Need väited lükati ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 toodud põhjustel tagasi. |
| --- | --- |

(89)

Need väited lükati ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 toodud põhjustel tagasi.

| (90) | Üks eksportiv tootja tegi individuaalse kohtlemise taotluse pärast ajutiste meetmete rakendamist. See tootja alustas tegevusega pärast esialgse uurimisperioodi lõppu. Samal, eespoolmainitud põhjusel ei olnud selle äriühingu taotluse sisu võimalik individuaalselt hinnata. Peale selle leiti, et kõnealuse äriühingu põhikirjas sisaldus ekspordikohustus. Ja lisaks eelnevale olid äriühingule veel kehtestatud maksusoodustused, mis sõltusid teatud eksporti ületavast kogumüügi määrast. Sellistes oludes poleks mitte mingil juhul olnud võimalik individuaalse kohtlemise võimaldamine sellele äriühingule. |
| --- | --- |

(90)

Üks eksportiv tootja tegi individuaalse kohtlemise taotluse pärast ajutiste meetmete rakendamist. See tootja alustas tegevusega pärast esialgse uurimisperioodi lõppu. Samal, eespoolmainitud põhjusel ei olnud selle äriühingu taotluse sisu võimalik individuaalselt hinnata. Peale selle leiti, et kõnealuse äriühingu põhikirjas sisaldus ekspordikohustus. Ja lisaks eelnevale olid äriühingule veel kehtestatud maksusoodustused, mis sõltusid teatud eksporti ületavast kogumüügi määrast. Sellistes oludes poleks mitte mingil juhul olnud võimalik individuaalse kohtlemise võimaldamine sellele äriühingule.

2.2.   Individuaalne kohtlemine Vietnami eksportivate tootjate puhul

| (91) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis kuus valimisse kuuluvat Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(91)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis kuus valimisse kuuluvat Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist.

| (92) | Äriühingud, millele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist algmääruse artikli 9 lõike 5 punkt a põhjal, kordasid oma väidet, et nende ekspordikogused määratakse vabalt. Meenutatakse, et nende ekspordi müügimahud olid äriühingute investeerimislitsentsides paika pandud ja neid ei saanud seega pidada vabalt määratavaks, sest igasugune kõrvalekaldumine investeerimislitsentsis sätestatud määrast oleks nõudnud varasemat investeerimislitsentsi muutmist, mis tuleb aga võimude poolt heaks kiita ja läbi viia. Kuigi need eksportijad väitsid, et äriühing langetab otsuse kõnealuse määra suhtes vabalt, tulenevalt majanduslikest kaalutlustest, leiti, et sellisel juhul poleks vaja investeerimislitsentsis sätestada ekspordimäära, mis otseselt keelab äriühingul teatavat osa oma toodangust koduturul müüa. Sellistes tingimustes ei ole kõnealune äriühing enam vaba otsustama, kas ta soovib teataval hetkel müüa siseturul litsentsiga lubatud kogusest rohkem, sest tal on selleks vaja võimude eelnevat nõusolekut. |
| --- | --- |

(92)

Äriühingud, millele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist algmääruse artikli 9 lõike 5 punkt a põhjal, kordasid oma väidet, et nende ekspordikogused määratakse vabalt. Meenutatakse, et nende ekspordi müügimahud olid äriühingute investeerimislitsentsides paika pandud ja neid ei saanud seega pidada vabalt määratavaks, sest igasugune kõrvalekaldumine investeerimislitsentsis sätestatud määrast oleks nõudnud varasemat investeerimislitsentsi muutmist, mis tuleb aga võimude poolt heaks kiita ja läbi viia. Kuigi need eksportijad väitsid, et äriühing langetab otsuse kõnealuse määra suhtes vabalt, tulenevalt majanduslikest kaalutlustest, leiti, et sellisel juhul poleks vaja investeerimislitsentsis sätestada ekspordimäära, mis otseselt keelab äriühingul teatavat osa oma toodangust koduturul müüa. Sellistes tingimustes ei ole kõnealune äriühing enam vaba otsustama, kas ta soovib teataval hetkel müüa siseturul litsentsiga lubatud kogusest rohkem, sest tal on selleks vaja võimude eelnevat nõusolekut.

| (93) | Üks äriühing, kellele ei võimaldatud algmääruse artikli 9 lõige 5 punkti c põhjal individuaalset kohtlemist, väitis, et komisjoni otsus lükata individuaalse kohtlemise taotlus tagasi ei olnud piisavalt põhjendatud. Tegemist oli täielikult riigi omandis oleva äriühinguga, järelikult ei kuulu aktsiate enamus eraisikutele, vaid riigile, mis nimetab ka äriühingu juhtkonna. Lisaks sellele leiti, et äriühing on seotud teise äriühinguga, mis ei vastanud turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele. Võttes arvesse, et kui nendele kahele seotud äriühingule kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid, tekiks meetmetest kõrvalehoidmise risk ning arvestades kehtivat tava hinnata sidusettevõtjate rühma tervikuna turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele vastavuse suhtes, ei oleks seega võimalik kontrollida, kas rühm tervikuna täidab individuaalse kohtlemise nõudeid. |
| --- | --- |

(93)

Üks äriühing, kellele ei võimaldatud algmääruse artikli 9 lõige 5 punkti c põhjal individuaalset kohtlemist, väitis, et komisjoni otsus lükata individuaalse kohtlemise taotlus tagasi ei olnud piisavalt põhjendatud. Tegemist oli täielikult riigi omandis oleva äriühinguga, järelikult ei kuulu aktsiate enamus eraisikutele, vaid riigile, mis nimetab ka äriühingu juhtkonna. Lisaks sellele leiti, et äriühing on seotud teise äriühinguga, mis ei vastanud turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele. Võttes arvesse, et kui nendele kahele seotud äriühingule kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid, tekiks meetmetest kõrvalehoidmise risk ning arvestades kehtivat tava hinnata sidusettevõtjate rühma tervikuna turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele vastavuse suhtes, ei oleks seega võimalik kontrollida, kas rühm tervikuna täidab individuaalse kohtlemise nõudeid.

| (94) | Neid asjaolusid silmas pidades kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97 tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(94)

Neid asjaolusid silmas pidades kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97 tehtud järeldused.

| (95) | Kaks viimast äriühingut ei esitanud uusi tõendeid. |
| --- | --- |

(95)

Kaks viimast äriühingut ei esitanud uusi tõendeid.

| (96) | Kokkuvõttes, samadel põhjustel, mida on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97, leiti, et otsus lükata tagasi kaheksa Vietnami äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus, jääb kehtima. |
| --- | --- |

(96)

Kokkuvõttes, samadel põhjustel, mida on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97, leiti, et otsus lükata tagasi kaheksa Vietnami äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus, jääb kehtima.

| (97) | Valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate individuaalse kohtlemise taotlusi on käsitletud vastavas lõikes ülalpool. |
| --- | --- |

(97)

Valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate individuaalse kohtlemise taotlusi on käsitletud vastavas lõikes ülalpool.

3.   NORMAALVÄÄRTUS

3.1.   Kaalutud keskmise arvutamine eksportiva tootja puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

| (98) | Ainsale turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud eksportivale tootjale tuleb normaalväärtus arvutada andmete põhjal, mille ta esitas omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Neid andmeid kontrolliti kõnealuse äriühingu valdustes. |
| --- | --- |

(98)

Ainsale turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud eksportivale tootjale tuleb normaalväärtus arvutada andmete põhjal, mille ta esitas omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Neid andmeid kontrolliti kõnealuse äriühingu valdustes.

| (99) | Mis puutub normaalväärtuse kindlaksmääramisse, leidis komisjon esmalt, et vaatlusalune eksportiv tootja ei tegelenud uurimisperioodi jooksul omamaise müügiga. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik normaalväärtust välja arvutada vastava eksportiva tootja omamaiste hindade põhjal, nagu nähakse ette algmääruse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus. Seega tuli kohaldada teist meetodit. |
| --- | --- |

(99)

Mis puutub normaalväärtuse kindlaksmääramisse, leidis komisjon esmalt, et vaatlusalune eksportiv tootja ei tegelenud uurimisperioodi jooksul omamaise müügiga. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik normaalväärtust välja arvutada vastava eksportiva tootja omamaiste hindade põhjal, nagu nähakse ette algmääruse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus. Seega tuli kohaldada teist meetodit.

| (100) | Selleks kontrolliti, kas teiste müüjate või tootjate hindu HRVs võiks kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 teisele lõigule. Kuid ühelegi teisele HRV eksportivale tootjale ei olnud turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud. Seega ei olnud selliste eksportivate tootjate omamaiste hindade kasutamine võimalik. |
| --- | --- |

(100)

Selleks kontrolliti, kas teiste müüjate või tootjate hindu HRVs võiks kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 teisele lõigule. Kuid ühelegi teisele HRV eksportivale tootjale ei olnud turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud. Seega ei olnud selliste eksportivate tootjate omamaiste hindade kasutamine võimalik.

| (101) | Võttes arvesse, et normaalväärtuse määramiseks ei olnud võimalik kasutada omamaiseid hindu, tuli arvestuslik normaalväärtus arvutada kõnealuse tootja kulude põhjal. Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud jalatsitüüpide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(101)

Võttes arvesse, et normaalväärtuse määramiseks ei olnud võimalik kasutada omamaiseid hindu, tuli arvestuslik normaalväärtus arvutada kõnealuse tootja kulude põhjal. Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud jalatsitüüpide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

| (102) | Kuna turumajandusliku kohtlemisega eksportiv tootja ei müünud siseturul ja kuna ühelegi teisele Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c arvutada mõnda teist asjakohast meetodit kasutades. |
| --- | --- |

(102)

Kuna turumajandusliku kohtlemisega eksportiv tootja ei müünud siseturul ja kuna ühelegi teisele Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c arvutada mõnda teist asjakohast meetodit kasutades.

| (103) | Seega kasutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulumäärasid, mis olid arvutatud teiste Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele hiljuti võimaldati teiste uurimiste tulemusel turumajanduslikku kohtlemist ja kelle tavapärasesse kaubandustegevusse kuulus omamaine müük, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 2. |
| --- | --- |

(103)

Seega kasutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulumäärasid, mis olid arvutatud teiste Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele hiljuti võimaldati teiste uurimiste tulemusel turumajanduslikku kohtlemist ja kelle tavapärasesse kaubandustegevusse kuulus omamaine müük, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 2.

| (104) | Nendes uurimistes leitud müügi-, üld- ja halduskulude ja tulude keskmised määrad liideti tootmiskuludele, mis tekkisid kõnealusele eksportivale tootjale seoses eksporditavate toodete valmistamisega. |
| --- | --- |

(104)

Nendes uurimistes leitud müügi-, üld- ja halduskulude ja tulude keskmised määrad liideti tootmiskuludele, mis tekkisid kõnealusele eksportivale tootjale seoses eksporditavate toodete valmistamisega.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (105) | Mõned osalised väitsid, et ei olnud asjakohane võrdlusriigiks valida Brasiiliat, mille väidetavalt ainsaks või peamiseks eeliseks oli selle riigi omamaise müügi tüüpilisus, võrreldes teiste võimalike variantidena esitatud võrdlusriikidega. |
| --- | --- |

(105)

Mõned osalised väitsid, et ei olnud asjakohane võrdlusriigiks valida Brasiiliat, mille väidetavalt ainsaks või peamiseks eeliseks oli selle riigi omamaise müügi tüüpilisus, võrreldes teiste võimalike variantidena esitatud võrdlusriikidega.

| (106) | Esmalt tuleb märkida, et omamaise müügi tüüpilisus ei ole ainus põhjus, miks tehti valik Brasiilia kasuks. Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 109–123 uuriti teisi asjaolusid, nagu näiteks konkurentsi Brasiilia turul ja tootmisstruktuuride kulude erinevust, võttes seejuures arvesse tooraine kättesaadavust ja Brasiilia tootjate oskusteavet ning jõuti samale tulemusele. Muuseas leiti ka, et Brasiilia osutus veelgi kohasemaks valikuks arvestades STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, sest vastupidiselt teistele eespool nimetatud osaliste väljapakutud riikidele ei tooda Brasiilia äriühingud peaaegu üldse STAF-jalatseid. Mis puudutab teisi huvitatud isikute esile tõstetud asjaolusid, nagu sotsiaalmajanduslik ja kultuuriline areng või tööjõukulud, leiti, et need ei ole asjakohased, kui uuritakse, kas Brasiilia on sobilik võrdlusriik või mitte. Peale selle ei erine Brasiilia majanduslik areng oluliselt teiste väljapakutud võrdlusriikide, nt Tai või Indoneesia arengust. Brasiilia valimist ei peeta seega põhjendamatuks. |
| --- | --- |

(106)

Esmalt tuleb märkida, et omamaise müügi tüüpilisus ei ole ainus põhjus, miks tehti valik Brasiilia kasuks. Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 109–123 uuriti teisi asjaolusid, nagu näiteks konkurentsi Brasiilia turul ja tootmisstruktuuride kulude erinevust, võttes seejuures arvesse tooraine kättesaadavust ja Brasiilia tootjate oskusteavet ning jõuti samale tulemusele. Muuseas leiti ka, et Brasiilia osutus veelgi kohasemaks valikuks arvestades STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, sest vastupidiselt teistele eespool nimetatud osaliste väljapakutud riikidele ei tooda Brasiilia äriühingud peaaegu üldse STAF-jalatseid. Mis puudutab teisi huvitatud isikute esile tõstetud asjaolusid, nagu sotsiaalmajanduslik ja kultuuriline areng või tööjõukulud, leiti, et need ei ole asjakohased, kui uuritakse, kas Brasiilia on sobilik võrdlusriik või mitte. Peale selle ei erine Brasiilia majanduslik areng oluliselt teiste väljapakutud võrdlusriikide, nt Tai või Indoneesia arengust. Brasiilia valimist ei peeta seega põhjendamatuks.

| (107) | Kuigi pelk tõsiasi, et võrdlusriigi omamaine müük jääb allapoole minimaalset 5 % taset, ei tähenda, et selle riigi valikut ei saa pidada asjakohaseks, viitab asjaolu, et mõnede osaliste väljapakutud Tai ja Indoneesia vastav näitaja jääb allapoole 2 %, siiski sellele, et need turud on vähem tüüpilised kui Brasiilia oma. |
| --- | --- |

(107)

Kuigi pelk tõsiasi, et võrdlusriigi omamaine müük jääb allapoole minimaalset 5 % taset, ei tähenda, et selle riigi valikut ei saa pidada asjakohaseks, viitab asjaolu, et mõnede osaliste väljapakutud Tai ja Indoneesia vastav näitaja jääb allapoole 2 %, siiski sellele, et need turud on vähem tüüpilised kui Brasiilia oma.

| (108) | Lisaks sellele peeti omamaise müügi mahtu, mis ei olnud siiski ainus põhjus Brasiilia valimiseks, antud uurimises eriti oluliseks, võttes arvesse asjaomastes riikides toodetud erinevate jalatsitüüpide suurt hulka, mida tuleb võrrelda võrdlusriigis toodetavate jalatsitega, mis sarnanevad kõige rohkem asjaomastes riikides toodetavate jalatsitega. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks sellele peeti omamaise müügi mahtu, mis ei olnud siiski ainus põhjus Brasiilia valimiseks, antud uurimises eriti oluliseks, võttes arvesse asjaomastes riikides toodetud erinevate jalatsitüüpide suurt hulka, mida tuleb võrrelda võrdlusriigis toodetavate jalatsitega, mis sarnanevad kõige rohkem asjaomastes riikides toodetavate jalatsitega.

| (109) | Mõned osalised väitsid, et omavahel lähedaselt sarnanevate toote kontrollkoodid, mida komisjoni kasutab esialgse hindamise läbiviimiseks, ei aita jõuda täpse ja õiglase tulemuseni ekspordihindade ja normaalväärtuste võrdluses. Tuleb märkida, et loomulikult ei leidu kõikidele eksportivate riikide toote kontrollnumbritele Brasiilias sobilikku vastet. Nendes oludes peetakse kõige mõistlikumaks lähenemiseks õiglase võrdluseni jõudmiseks jääda kõige lähedasemalt sarnanevate toote kontrollkoodide juurde. Lisaks sellele tehti kohandusi (st lastejalatsid, naha kvaliteet) eksportivate riikide poolt eksporditud jalatsite väliste omaduste erinevuste silmas pidamiseks, võrreldes Brasiilias müüdavate ja väga sarnaste jalatsitüüpidega. Neid omadusi ei olnud kas toote kontrollnumbrite süsteemi selle varajasel loomisajal sisse viidud või ei olnud neid huvitatud isikute avaldatud andmetes täielikult välja toodud. |
| --- | --- |

(109)

Mõned osalised väitsid, et omavahel lähedaselt sarnanevate toote kontrollkoodid, mida komisjoni kasutab esialgse hindamise läbiviimiseks, ei aita jõuda täpse ja õiglase tulemuseni ekspordihindade ja normaalväärtuste võrdluses. Tuleb märkida, et loomulikult ei leidu kõikidele eksportivate riikide toote kontrollnumbritele Brasiilias sobilikku vastet. Nendes oludes peetakse kõige mõistlikumaks lähenemiseks õiglase võrdluseni jõudmiseks jääda kõige lähedasemalt sarnanevate toote kontrollkoodide juurde. Lisaks sellele tehti kohandusi (st lastejalatsid, naha kvaliteet) eksportivate riikide poolt eksporditud jalatsite väliste omaduste erinevuste silmas pidamiseks, võrreldes Brasiilias müüdavate ja väga sarnaste jalatsitüüpidega. Neid omadusi ei olnud kas toote kontrollnumbrite süsteemi selle varajasel loomisajal sisse viidud või ei olnud neid huvitatud isikute avaldatud andmetes täielikult välja toodud.

| (110) | Meenutatakse veel, et koostööd tegevate Brasiilia tootjate nahkjalatsite kogumüük on suurem kui võimalike võrdlusriikidena esitatud Indoneesias, Indias ja Tais koostööd tegema nõustunud tootjate kogumüük. Seega leiti, et Brasiilia äriühingute valmistatud toodete valik on tõenäoliselt suurem kui teistes kõnealustes riikides valmistatud toodete valik. Kokkuvõttes järeldati, et tõenäosus leida Hiina või Vietnami jalatsitüüpidega võrreldavaid Brasiilia jalatsitüüpe on suurem. |
| --- | --- |

(110)

Meenutatakse veel, et koostööd tegevate Brasiilia tootjate nahkjalatsite kogumüük on suurem kui võimalike võrdlusriikidena esitatud Indoneesias, Indias ja Tais koostööd tegema nõustunud tootjate kogumüük. Seega leiti, et Brasiilia äriühingute valmistatud toodete valik on tõenäoliselt suurem kui teistes kõnealustes riikides valmistatud toodete valik. Kokkuvõttes järeldati, et tõenäosus leida Hiina või Vietnami jalatsitüüpidega võrreldavaid Brasiilia jalatsitüüpe on suurem.

| (111) | Kui 6 Tai äriühingut, 2 Indoneesia äriühingut ja India äriühing raporteerisid kogumüügina (st omamaine müük ja eksport) vastavalt alla 8 miljoni paari (st alla 5 % vaatlusalusest ekspordist), siis 8 koostööd tegevat Brasiilia tootjat raporteerisid kogumüügina üle 40 miljoni paari, millest üle 18 miljoni paari pärinesid 3 äriühingult, kelle andmeid kasutati. Nendel tingimustel on ilmne, et tõenäosus leida asjaomaste maade poolt müüdud jalatsitega võrreldavaid jalatsitüüpe on Brasiilia äriühingute puhul suurem kui Tai, India või Indoneesia äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(111)

Kui 6 Tai äriühingut, 2 Indoneesia äriühingut ja India äriühing raporteerisid kogumüügina (st omamaine müük ja eksport) vastavalt alla 8 miljoni paari (st alla 5 % vaatlusalusest ekspordist), siis 8 koostööd tegevat Brasiilia tootjat raporteerisid kogumüügina üle 40 miljoni paari, millest üle 18 miljoni paari pärinesid 3 äriühingult, kelle andmeid kasutati. Nendel tingimustel on ilmne, et tõenäosus leida asjaomaste maade poolt müüdud jalatsitega võrreldavaid jalatsitüüpe on Brasiilia äriühingute puhul suurem kui Tai, India või Indoneesia äriühingute puhul.

| (112) | Üks osaline väitis, et Brasiilia tootevalik ei ole nii suur ja mitmekesine kui asjaomaste riikide toodang. Siiski saab eelpool nimetatu valguses mõistlikult eeldada, et vajaliku teabe esitanud Brasiilia äriühingutel, kelle müük (omamaine ja eksport) ületab India, Indoneesia või Tai omad 6–13 korda, on suur ja mitmekesine tootevalik. |
| --- | --- |

(112)

Üks osaline väitis, et Brasiilia tootevalik ei ole nii suur ja mitmekesine kui asjaomaste riikide toodang. Siiski saab eelpool nimetatu valguses mõistlikult eeldada, et vajaliku teabe esitanud Brasiilia äriühingutel, kelle müük (omamaine ja eksport) ületab India, Indoneesia või Tai omad 6–13 korda, on suur ja mitmekesine tootevalik.

| (113) | Huvitatud isikud viitasid ka väidetavale vastuolule ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 108, mis väitis, et “Brasiilia osutus kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi tüüpilisust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke kohandusi” ja 123, kus leiti, et erinevus valimisse kaasatud tootjate ja Brasiilia tootjate kasutatud naha kvaliteedi vahel “ei ole põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik kohandada arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi”. |
| --- | --- |

(113)

Huvitatud isikud viitasid ka väidetavale vastuolule ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 108, mis väitis, et “Brasiilia osutus kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi tüüpilisust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke kohandusi” ja 123, kus leiti, et erinevus valimisse kaasatud tootjate ja Brasiilia tootjate kasutatud naha kvaliteedi vahel “ei ole põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik kohandada arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi”.

| (114) | Siiski puudub seal vastuolu, kuna määruse põhjenduses 108 on osutatud lihtsalt sellele, et Brasiilia on sobilikum valik, sest tema puhul tuleb teha vähem kohandusi kui teiste võimalike võrdlusriikide puhul. Peale selle ei ole uurimise varajases etapis ilmselt võimalik täpselt teada, milliseid kohandusi tuleb kohase võrdluse tegemiseks kokkuvõttes teha. Samamoodi oleks sellised kohandused olnud vajalikud, kui mõni teine riik oleks võrdlusriigiks valitud. Võttes arvesse teiste variantidena väljapakutud riikide omamaise müügi vähest tüüpilisust ja ka nende tootevaliku arvatavat väiksust, võib mõistlikult eeldada, et nendele oleks tulnud arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ja et muuta Tai, Indoneesia või India jalatsitüübid võrreldavaks asjaomaste riikide toodanguga, oleks tulnud teha rohkem kohandusi kui Brasiilia omamaiste müügihindade puhul. |
| --- | --- |

(114)

Siiski puudub seal vastuolu, kuna määruse põhjenduses 108 on osutatud lihtsalt sellele, et Brasiilia on sobilikum valik, sest tema puhul tuleb teha vähem kohandusi kui teiste võimalike võrdlusriikide puhul. Peale selle ei ole uurimise varajases etapis ilmselt võimalik täpselt teada, milliseid kohandusi tuleb kohase võrdluse tegemiseks kokkuvõttes teha. Samamoodi oleks sellised kohandused olnud vajalikud, kui mõni teine riik oleks võrdlusriigiks valitud. Võttes arvesse teiste variantidena väljapakutud riikide omamaise müügi vähest tüüpilisust ja ka nende tootevaliku arvatavat väiksust, võib mõistlikult eeldada, et nendele oleks tulnud arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ja et muuta Tai, Indoneesia või India jalatsitüübid võrreldavaks asjaomaste riikide toodanguga, oleks tulnud teha rohkem kohandusi kui Brasiilia omamaiste müügihindade puhul.

| (115) | Mis puutub majandusarengut ja sissetulekut inimese kohta, mida loetakse tavaliselt ebaoluliseks, meenutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendust 115, kus öeldakse, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on kogurahvatulu elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia. Peale selle ei olnud HRV ega Vietnami valimisse kaasatud eksportivate tootjate tööjõukulud sellised, mis oleks valimisse kaasatud Brasiilia tingimustega võrreldes õigustanud kohandust. Samuti märgitakse, et võrdlusriigi ja asjaomase eksportiva riigi vahelised hindade nominaalsed erinevused ei ole eriti olulised. Tõepoolest, kuna kulusid ja hindu ei loeta üldjuhul arvestatavaks aluseks normaalväärtuse määramisel riikides, mis kuuluvad algmääruse artikli 2 lõike 7 alla, siis läheb selline võrdlus tegelikult vastuollu algmääruse artikli 2 lõikes 7 punkti a sätestatud meetodite kasutamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(115)

Mis puutub majandusarengut ja sissetulekut inimese kohta, mida loetakse tavaliselt ebaoluliseks, meenutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendust 115, kus öeldakse, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on kogurahvatulu elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia. Peale selle ei olnud HRV ega Vietnami valimisse kaasatud eksportivate tootjate tööjõukulud sellised, mis oleks valimisse kaasatud Brasiilia tingimustega võrreldes õigustanud kohandust. Samuti märgitakse, et võrdlusriigi ja asjaomase eksportiva riigi vahelised hindade nominaalsed erinevused ei ole eriti olulised. Tõepoolest, kuna kulusid ja hindu ei loeta üldjuhul arvestatavaks aluseks normaalväärtuse määramisel riikides, mis kuuluvad algmääruse artikli 2 lõike 7 alla, siis läheb selline võrdlus tegelikult vastuollu algmääruse artikli 2 lõikes 7 punkti a sätestatud meetodite kasutamise eesmärgiga.

| (116) | Mõned osalised väitsid, et Brasiilia ei ole kohane võrdlusriik väidetavate subsiidiumide pärast, mida makstakse põhjaterritooriumide jalatsitootjatele. Nende osaliste väitel on subsiidiumide eesmärgiks jalatsitööstuse meelitamine Brasiilia põhjaossa ning see mõjutab seega turu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(116)

Mõned osalised väitsid, et Brasiilia ei ole kohane võrdlusriik väidetavate subsiidiumide pärast, mida makstakse põhjaterritooriumide jalatsitootjatele. Nende osaliste väitel on subsiidiumide eesmärgiks jalatsitööstuse meelitamine Brasiilia põhjaossa ning see mõjutab seega turu konkurentsivõimet.

| (117) | Esmalt tuleks märkida, et seda väidet ei toetatud mitte mingisuguste tõenditega. |
| --- | --- |

(117)

Esmalt tuleks märkida, et seda väidet ei toetatud mitte mingisuguste tõenditega.

| (118) | Lisaks sellele ei asunud normaalväärtuse määramiseks kasutatud äriühingud põhjaterritooriumidel, vaid lõunas, ning seega ei saanud väidetavad subsiidiumid neid mõjutada. |
| --- | --- |

(118)

Lisaks sellele ei asunud normaalväärtuse määramiseks kasutatud äriühingud põhjaterritooriumidel, vaid lõunas, ning seega ei saanud väidetavad subsiidiumid neid mõjutada.

| (119) | Viimaks, kui eksportijate kirjeldatud riigipoolne sekkumine aset leiabki, takistaks see ainult teisi äriühinguid samas piirkonnas tehast rajamast, aga mitte oma toodangut Brasiilia turu teatavates osades müümast. Jalatsiturg ei ole kindlasti mitte kohalik ega ka piirkondlik turg, vaid pigem riiklik ja isegi ülemaailmne turg. Seega ei takista asjaolu, et mõni äriühing võib saada subsiidiumi kaugesse piirkonda tehase rajamiseks, konkurentsi toimimist turul, millel on 7 000 tootjat. Kuigi väidetavad riigipoolsed subsiidiumid võivad lõpuks hindasid mõjutada, kipub neil kokkuvõttes müügihindadele ainult hindu alandav mõju olema, milletõttu väheneks omakorda normaalväärtus ja seega ka dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(119)

Viimaks, kui eksportijate kirjeldatud riigipoolne sekkumine aset leiabki, takistaks see ainult teisi äriühinguid samas piirkonnas tehast rajamast, aga mitte oma toodangut Brasiilia turu teatavates osades müümast. Jalatsiturg ei ole kindlasti mitte kohalik ega ka piirkondlik turg, vaid pigem riiklik ja isegi ülemaailmne turg. Seega ei takista asjaolu, et mõni äriühing võib saada subsiidiumi kaugesse piirkonda tehase rajamiseks, konkurentsi toimimist turul, millel on 7 000 tootjat. Kuigi väidetavad riigipoolsed subsiidiumid võivad lõpuks hindasid mõjutada, kipub neil kokkuvõttes müügihindadele ainult hindu alandav mõju olema, milletõttu väheneks omakorda normaalväärtus ja seega ka dumpingumarginaal.

| (120) | Võttes arvesse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 109 toodud põhjusi ja eeskätt tõsiasja, et Brasiilias on üle 7 000 tootja, ei peetud konkurentsi Brasiilia turul ebasobivaks, mis oleks tähendanud Brasiilia tagasilükkamist võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(120)

Võttes arvesse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 109 toodud põhjusi ja eeskätt tõsiasja, et Brasiilias on üle 7 000 tootja, ei peetud konkurentsi Brasiilia turul ebasobivaks, mis oleks tähendanud Brasiilia tagasilükkamist võrdlusriigina.

| (121) | Eespool nimetatu tõttu ja põhjusel, et kaebust rohkem ei põhjendatud, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Eespool nimetatu tõttu ja põhjusel, et kaebust rohkem ei põhjendatud, lükati väide tagasi.

| (122) | Seega otsustati, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse määramiseks, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 124 juba järeldati. |
| --- | --- |

(122)

Seega otsustati, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse määramiseks, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 124 juba järeldati.

3.3.   Ekspordihind

| (123) | Huvitatud isikute märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 128–130 sätestatud metoodika. |
| --- | --- |

(123)

Huvitatud isikute märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 128–130 sätestatud metoodika.

| (124) | Mõned osalised väitsid, et üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel ei oleks tulemused pidanud põhinema valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindadel. Tulemused oleksid pidanud põhinema hoopis üleriiklikul ekspordimahul (nt Eurostati andmetel). |
| --- | --- |

(124)

Mõned osalised väitsid, et üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel ei oleks tulemused pidanud põhinema valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindadel. Tulemused oleksid pidanud põhinema hoopis üleriiklikul ekspordimahul (nt Eurostati andmetel).

| (125) | See väide tuli tagasi lükata. Meenutatakse, et selles menetluses kasutati algmääruse artiklis 17 sätestatud uuringut puudutavaid sätteid. Seega kasutati ainult valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindu. Turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise kriteeriumidele mitte vastanud, kuid valimisse kaasatud äriühingute puhul arvutati välja ühine kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 135 selgitatud, kehtib nimetatud kaalutud keskmine dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6 valimist väljajäänud koostööd tegevate ettevõtjate puhul. Kuna koostöö tase oli kõrge, kohaldati sama dumpingumarginaali ka kõikidele teistele Hiina eksportivatele tootjatele. |
| --- | --- |

(125)

See väide tuli tagasi lükata. Meenutatakse, et selles menetluses kasutati algmääruse artiklis 17 sätestatud uuringut puudutavaid sätteid. Seega kasutati ainult valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindu. Turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise kriteeriumidele mitte vastanud, kuid valimisse kaasatud äriühingute puhul arvutati välja ühine kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 135 selgitatud, kehtib nimetatud kaalutud keskmine dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6 valimist väljajäänud koostööd tegevate ettevõtjate puhul. Kuna koostöö tase oli kõrge, kohaldati sama dumpingumarginaali ka kõikidele teistele Hiina eksportivatele tootjatele.

3.4.   Võrdlus

| (126) | Mõned osalised väitsid, et ekspordihindade võrdluse läbiviimiseks ei olnud kõiki vajalikke andmeid avaldatud. Need osalised väitsid, et Brasiilia andmetele tuginev normaalväärtuse muutmine ei olnud kvantifitseeritud. |
| --- | --- |

(126)

Mõned osalised väitsid, et ekspordihindade võrdluse läbiviimiseks ei olnud kõiki vajalikke andmeid avaldatud. Need osalised väitsid, et Brasiilia andmetele tuginev normaalväärtuse muutmine ei olnud kvantifitseeritud.

| (127) | Olles huvitatud isikute kõik märkused ja andmed uuesti üle vaadanud, leiti, et vajalik on teha parandus ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 132 käsitletud nahahindade kohandamisele. Leiti, et ekspordiriikide tootjad, eriti Hiinas, müüsid kõrgema kvaliteediga nahkjalatseid, kui Brasiilia tootjad müüsid omamaisel turul. Jalatsite kvaliteedi erinevus tulenes põhimõtteliselt kasutatava naha kõrgemast kvaliteedist. Kvaliteedierinevust võrreldi ka kasutatud naha ostuhinna puhul. Leiti, et Hiinast ja Vietnamist eksporditud jalatsite nahk oli kallim, kui Brasiilia siseturu jaoks toodetavate jalatsite nahk. Selle väljaselgitamiseks võrreldi võrdlusriigi nahamaterjali väärtust valimisse kaasatud Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavate nahamaterjali vastavate väärtustega. Leiti, et suurem osa Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavast nahast imporditi turumajandusriikidest. Seega kasutati kohandamise kindlaksmääramiseks ka maailmaturu hindu hõlmavat keskmist. Vastav arvutus tehti kahe ekspordiriigi jaoks eraldi. Nahamaterjali väärtuse erinevused korrutati naha protsendiga toodangu koguhinnas. Saadud normaalväärtusest kõrgemad kohandused hinnati 21,6 %-le (HRV) ja 16,4 %-le (Vietnam). |
| --- | --- |

(127)

Olles huvitatud isikute kõik märkused ja andmed uuesti üle vaadanud, leiti, et vajalik on teha parandus ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 132 käsitletud nahahindade kohandamisele. Leiti, et ekspordiriikide tootjad, eriti Hiinas, müüsid kõrgema kvaliteediga nahkjalatseid, kui Brasiilia tootjad müüsid omamaisel turul. Jalatsite kvaliteedi erinevus tulenes põhimõtteliselt kasutatava naha kõrgemast kvaliteedist. Kvaliteedierinevust võrreldi ka kasutatud naha ostuhinna puhul. Leiti, et Hiinast ja Vietnamist eksporditud jalatsite nahk oli kallim, kui Brasiilia siseturu jaoks toodetavate jalatsite nahk. Selle väljaselgitamiseks võrreldi võrdlusriigi nahamaterjali väärtust valimisse kaasatud Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavate nahamaterjali vastavate väärtustega. Leiti, et suurem osa Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavast nahast imporditi turumajandusriikidest. Seega kasutati kohandamise kindlaksmääramiseks ka maailmaturu hindu hõlmavat keskmist. Vastav arvutus tehti kahe ekspordiriigi jaoks eraldi. Nahamaterjali väärtuse erinevused korrutati naha protsendiga toodangu koguhinnas. Saadud normaalväärtusest kõrgemad kohandused hinnati 21,6 %-le (HRV) ja 16,4 %-le (Vietnam).

| (128) | Mõned osalised väitsid, et naha kvaliteedist tulenevad kohandused ei olnud kohased, kui leiti, et ekspordiriikide tootmiskulud olid moonutatud, sest nendest riikidest ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist mitte ainsalegi eksportijale peale ühe. |
| --- | --- |

(128)

Mõned osalised väitsid, et naha kvaliteedist tulenevad kohandused ei olnud kohased, kui leiti, et ekspordiriikide tootmiskulud olid moonutatud, sest nendest riikidest ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist mitte ainsalegi eksportijale peale ühe.

| (129) | See väide tuli tagasi lükata. On tõsi, et turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, sest täheldati riigi mõju, mis mõjutas kulusid ja hindu. Nagu ülal märgitud, leiti siiski, et see nahk imporditi turumajandusriikidest. |
| --- | --- |

(129)

See väide tuli tagasi lükata. On tõsi, et turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, sest täheldati riigi mõju, mis mõjutas kulusid ja hindu. Nagu ülal märgitud, leiti siiski, et see nahk imporditi turumajandusriikidest.

| (130) | Mõned osalised väitsid ka seda, et komisjon ei avaldanud täpseid andmeid, mille põhjal kohandus arvutati ja miks tuli naha suhtes kehtiv kohandus pärast esialgset otsust ümber vaadata. |
| --- | --- |

(130)

Mõned osalised väitsid ka seda, et komisjon ei avaldanud täpseid andmeid, mille põhjal kohandus arvutati ja miks tuli naha suhtes kehtiv kohandus pärast esialgset otsust ümber vaadata.

| (131) | Põhjust kohanduse läbiviimiseks naha suhtes selgitatakse eespool. Peale selle avaldas komisjon kõigile menetlusse kaasatud ettevõtjatele vajalikud asjaolud, mis sisaldasid olulisi fakte ja kaalutlusi, mille põhjal on kavas soovitada lõplike meetmete kasutamist. |
| --- | --- |

(131)

Põhjust kohanduse läbiviimiseks naha suhtes selgitatakse eespool. Peale selle avaldas komisjon kõigile menetlusse kaasatud ettevõtjatele vajalikud asjaolud, mis sisaldasid olulisi fakte ja kaalutlusi, mille põhjal on kavas soovitada lõplike meetmete kasutamist.

| (132) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et kohandusi seoses kuludega uurimis- ja arendustegevusele ning disainile poleks tulnud normaalväärtuse suhtes teha, sest Hiina ja Vietnami tootjate kulud uurimis- ja arendustegevusele ning disainile olid samad. |
| --- | --- |

(132)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et kohandusi seoses kuludega uurimis- ja arendustegevusele ning disainile poleks tulnud normaalväärtuse suhtes teha, sest Hiina ja Vietnami tootjate kulud uurimis- ja arendustegevusele ning disainile olid samad.

| (133) | Siiski leiti, et asjaomaste riikide valimisse kaasatud tootjate kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile hõlmasid ainult vastavaid kulutusi tootmises, kui Brasiilia kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile katsid ka kulutusi uute jalatsitüüpide disainimisel ja väljakujundamisel, st et seda tüüpi kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile on teistsugused, mistõttu leitakse, et selle kohandamise säilitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(133)

Siiski leiti, et asjaomaste riikide valimisse kaasatud tootjate kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile hõlmasid ainult vastavaid kulutusi tootmises, kui Brasiilia kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile katsid ka kulutusi uute jalatsitüüpide disainimisel ja väljakujundamisel, st et seda tüüpi kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile on teistsugused, mistõttu leitakse, et selle kohandamise säilitamine on põhjendatud.

| (134) | Üks osaline väitis, et tuleks teha ka kohandusi, milles arvestaks asjaoluga, et müük originaalseadmete valmistajale toodab vähem kasumit kui ülejäänud müük. |
| --- | --- |

(134)

Üks osaline väitis, et tuleks teha ka kohandusi, milles arvestaks asjaoluga, et müük originaalseadmete valmistajale toodab vähem kasumit kui ülejäänud müük.

| (135) | Siiski ei toetanud seda väidet Brasiilia äriühingute uurimises tehtud tähelepanekud, kus sellist erinevust ei ilmnenud. Peale selle võetakse igasugust erinevust originaalseadmete valmistajale müügi ja oma tootemargi müügi vahel arvesse kohandamises, milles kajastuvad kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(135)

Siiski ei toetanud seda väidet Brasiilia äriühingute uurimises tehtud tähelepanekud, kus sellist erinevust ei ilmnenud. Peale selle võetakse igasugust erinevust originaalseadmete valmistajale müügi ja oma tootemargi müügi vahel arvesse kohandamises, milles kajastuvad kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (136) | Märgitakse veel, et vajalikuks osutus kohandamine seoses lastejalatsitega. Ükski Brasiilia tootja ei valmistanud lastejalatseid. On täheldatud, nt Eurostati imporditeabe põhjal, et lastejalatsid on üldiselt odavamad kui täiskasvanute jalatsid. Seda saab kirjutada laste jalatsite väiksema suuruse ja nende tootmiseks kokkuvõttes kuluva väiksema toorainekulu arvele. Seega tehti kohandus ühenduse tootmisharu poolt müüdavate laste- ja täiskasvanute jalatsite proportsionaalse hinnavahe põhjal. Kohandus ulatub 33,2 %-ni normaalväärtusest. |
| --- | --- |

(136)

Märgitakse veel, et vajalikuks osutus kohandamine seoses lastejalatsitega. Ükski Brasiilia tootja ei valmistanud lastejalatseid. On täheldatud, nt Eurostati imporditeabe põhjal, et lastejalatsid on üldiselt odavamad kui täiskasvanute jalatsid. Seda saab kirjutada laste jalatsite väiksema suuruse ja nende tootmiseks kokkuvõttes kuluva väiksema toorainekulu arvele. Seega tehti kohandus ühenduse tootmisharu poolt müüdavate laste- ja täiskasvanute jalatsite proportsionaalse hinnavahe põhjal. Kohandus ulatub 33,2 %-ni normaalväärtusest.

| (137) | Mõned osalised väitsid, et seda kohandamist ei ole piisavalt selgitatud. Peale selle väideti, et peamine hinnaerinevust õigustav asjaolu on suuruse erinevus ja seega kasutatava toorainekoguse hulk. Nende osaliste arvates oli selline arvamus väär. Sellega seoses märgitakse, et lastejalatseid puudutava kohandamise põhjused avaldati osalistele täielikult ning et need põhjused on esitatud ka ülal. Peale selle ei suutnud kohandamist vääraks pidavad osalised esitada ühtegi paremat võimalikku meetodit, mida oleks võinud kasutada ekspordihindade ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(137)

Mõned osalised väitsid, et seda kohandamist ei ole piisavalt selgitatud. Peale selle väideti, et peamine hinnaerinevust õigustav asjaolu on suuruse erinevus ja seega kasutatava toorainekoguse hulk. Nende osaliste arvates oli selline arvamus väär. Sellega seoses märgitakse, et lastejalatseid puudutava kohandamise põhjused avaldati osalistele täielikult ning et need põhjused on esitatud ka ülal. Peale selle ei suutnud kohandamist vääraks pidavad osalised esitada ühtegi paremat võimalikku meetodit, mida oleks võinud kasutada ekspordihindade ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks.

| (138) | Uute märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 131–133 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(138)

Uute märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 131–133 esitatud järeldused.

| (139) | Mõned osalised väitsid, et toote kontrollkoodi meetod ei võimaldanud õiglast võrdlust teha. Eeskätt väitsid osalised, et toote kontrollkoodi meetod oli liiga lai ega põhinenud toote füüsilistel omadustel. Nende osaliste arvates rikuti sellega dumpinguvastase lepingu artiklit 2.4. Väideti veel, et üldised kohandused (naha kvaliteedi osas) ei lahendanud seda väidetavat vastuolu piisavalt. |
| --- | --- |

(139)

Mõned osalised väitsid, et toote kontrollkoodi meetod ei võimaldanud õiglast võrdlust teha. Eeskätt väitsid osalised, et toote kontrollkoodi meetod oli liiga lai ega põhinenud toote füüsilistel omadustel. Nende osaliste arvates rikuti sellega dumpinguvastase lepingu artiklit 2.4. Väideti veel, et üldised kohandused (naha kvaliteedi osas) ei lahendanud seda väidetavat vastuolu piisavalt.

| (140) | Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Tõepoolest nõutakse dumpinguvastase lepingu artikliga 2.4 ja ka algmääruse artikli 2 lõikega 10 õiglast võrdlust. Siiski ei sisalda need sätted ühtegi täpsustust, mis puudutaks toote kontrollkoode. Meenutatakse, et ühenduse pikaajaliseks tavaks on olnud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võrreldavuse kergendamine, kasutades toote kontrollkoode, mis jaotavad tooted tüüpideks või mudeliteks vastavalt teatavatele erilistele omadustele või tehnilistele iseärasustele. Käesoleval juhul on kasutusele võetud viis sellist elementi, milleks on jalatsi stiil, tarbija tüüp, jalatsi tüüp, välistalla materjal ja vooderdus. Need elemendid peegeldavad piisavalt hästi vaatlusaluse toote põhilisi omadusi. Peale selle märgitakse, et ei algmäärus ega dumpinguvastane leping ei kirjuta ette õiguslikku kohustust kasutada dumpinguvastastes menetlustes toote kontrollkoode. Käesoleval juhtumil on kooskõlas õiglase võrdluse põhimõttega kasutatud järjekindlalt ühte ja sama toote kontrollkoodi meetodit vaatlusaluse toote tüüpide klassifitseerimiseks nii ühenduse tootjate, eksportivate riikide kui ka võrdlusriigi tootjate poolt valmistatud ja müüdud toote jaoks, et võrrelda õiglaselt ühenduse hindu, ekspordihindu ja normaalväärtusi. |
| --- | --- |

(140)

Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Tõepoolest nõutakse dumpinguvastase lepingu artikliga 2.4 ja ka algmääruse artikli 2 lõikega 10 õiglast võrdlust. Siiski ei sisalda need sätted ühtegi täpsustust, mis puudutaks toote kontrollkoode. Meenutatakse, et ühenduse pikaajaliseks tavaks on olnud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võrreldavuse kergendamine, kasutades toote kontrollkoode, mis jaotavad tooted tüüpideks või mudeliteks vastavalt teatavatele erilistele omadustele või tehnilistele iseärasustele. Käesoleval juhul on kasutusele võetud viis sellist elementi, milleks on jalatsi stiil, tarbija tüüp, jalatsi tüüp, välistalla materjal ja vooderdus. Need elemendid peegeldavad piisavalt hästi vaatlusaluse toote põhilisi omadusi. Peale selle märgitakse, et ei algmäärus ega dumpinguvastane leping ei kirjuta ette õiguslikku kohustust kasutada dumpinguvastastes menetlustes toote kontrollkoode. Käesoleval juhtumil on kooskõlas õiglase võrdluse põhimõttega kasutatud järjekindlalt ühte ja sama toote kontrollkoodi meetodit vaatlusaluse toote tüüpide klassifitseerimiseks nii ühenduse tootjate, eksportivate riikide kui ka võrdlusriigi tootjate poolt valmistatud ja müüdud toote jaoks, et võrrelda õiglaselt ühenduse hindu, ekspordihindu ja normaalväärtusi.

| (141) | Peale selle leiti, et toote kontrollnumbriga katmata jäänud naha kvaliteet mõjutas tõepoolest vaatlusaluse toote maksumust ja hindade võrreldavust. Nahk moodustab tavaliselt nahkjalatsi tootmise kogukuludest 50 % või rohkem. Olenevalt kasutatava naha tüübist, kvaliteedist ja kogusest võivad nahale tehtavad kulutused oluliselt erineda, aga leiti, et kulutuste erinevusi peegeldasid müügihinnad. Normaalväärtuse võrdlemiseks ekspordihindadega ja hinna allalöömise/turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav kohandus füüsiliste omaduste erinevuste puhul. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle leiti, et toote kontrollnumbriga katmata jäänud naha kvaliteet mõjutas tõepoolest vaatlusaluse toote maksumust ja hindade võrreldavust. Nahk moodustab tavaliselt nahkjalatsi tootmise kogukuludest 50 % või rohkem. Olenevalt kasutatava naha tüübist, kvaliteedist ja kogusest võivad nahale tehtavad kulutused oluliselt erineda, aga leiti, et kulutuste erinevusi peegeldasid müügihinnad. Normaalväärtuse võrdlemiseks ekspordihindadega ja hinna allalöömise/turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav kohandus füüsiliste omaduste erinevuste puhul.

| (142) | Teised osalised täheldasid teatavate toote kontrollkoodide puhul tohutuid hinnaerinevusi, mis osutasid nende arvates sellele, et toote kontrollkoodide meetod on vigane. |
| --- | --- |

(142)

Teised osalised täheldasid teatavate toote kontrollkoodide puhul tohutuid hinnaerinevusi, mis osutasid nende arvates sellele, et toote kontrollkoodide meetod on vigane.

| (143) | Hinnaerinevused võivad tuleneda erinevatest asjaoludest, nagu turu kõikumine, teatav hinnasurve ülepakkumise puhul jne ning ka valmidusest dumpinguhindadega müümiseks. Igal juhul on toote kontrollkoodi meetodi puhul oluline see, et seda rakendatakse järjekindlalt kõikide juhtumiga seotud osaliste suhtes. Hinnaerinevusi võib kirjutada paljude erinevate asjaolude arvele, nagu näiteks moetrendid või turupsühholoogia, mis ei sea kahtluse alla toodete võrreldavust sama toote kontrollkoodi all. Veelgi tähtsam on aga see, et osalised ei suutnud esitada ühtegi paremat ja samas ka praktilist meetodit võrreldavuse kergendamiseks. Nagu juba märgitud, on kõiki naha erinevast kvaliteedist tulenevaid hinnaerinevusi arvesse võetud vastavate kohanduste tegemisega. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(143)

Hinnaerinevused võivad tuleneda erinevatest asjaoludest, nagu turu kõikumine, teatav hinnasurve ülepakkumise puhul jne ning ka valmidusest dumpinguhindadega müümiseks. Igal juhul on toote kontrollkoodi meetodi puhul oluline see, et seda rakendatakse järjekindlalt kõikide juhtumiga seotud osaliste suhtes. Hinnaerinevusi võib kirjutada paljude erinevate asjaolude arvele, nagu näiteks moetrendid või turupsühholoogia, mis ei sea kahtluse alla toodete võrreldavust sama toote kontrollkoodi all. Veelgi tähtsam on aga see, et osalised ei suutnud esitada ühtegi paremat ja samas ka praktilist meetodit võrreldavuse kergendamiseks. Nagu juba märgitud, on kõiki naha erinevast kvaliteedist tulenevaid hinnaerinevusi arvesse võetud vastavate kohanduste tegemisega. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (144) | Teised osalised väitsid, et kuna STAF-jalatsid otsustati vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, oleks seda jalatsitüüpi tulnud toote kontrollkoodi meetodis eraldi tähistada. |
| --- | --- |

(144)

Teised osalised väitsid, et kuna STAF-jalatsid otsustati vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, oleks seda jalatsitüüpi tulnud toote kontrollkoodi meetodis eraldi tähistada.

| (145) | Kui käesoleval juhtumil kerkis vajadus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja, kohaldati mõistlikku ja järjekindlat meetodit kõigi eksportivate tootjate suhtes, et nad eemaldaksid uurimisest oma STAF-jalatsite müügi. Kavatsus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja tehti kõigile osalistele teatavaks ammu enne esialgse otsuse teatavakstegemist. Ei pärast seda teadet ega ka esialgsete järelduste avaldamisest peale ei ole ükski eksportiv tootja esitanud muudetud andmeid, mis oleksid andnud selgema pildi tema STAF-jalatsite müüki puudutavast tehingute väljavõttest. Niisugustel asjaoludel leitakse, et toote kontrollnumbri meetod on STAF-jalatsite müügi väljajätmiseks mõistlik ja kohane. |
| --- | --- |

(145)

Kui käesoleval juhtumil kerkis vajadus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja, kohaldati mõistlikku ja järjekindlat meetodit kõigi eksportivate tootjate suhtes, et nad eemaldaksid uurimisest oma STAF-jalatsite müügi. Kavatsus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja tehti kõigile osalistele teatavaks ammu enne esialgse otsuse teatavakstegemist. Ei pärast seda teadet ega ka esialgsete järelduste avaldamisest peale ei ole ükski eksportiv tootja esitanud muudetud andmeid, mis oleksid andnud selgema pildi tema STAF-jalatsite müüki puudutavast tehingute väljavõttest. Niisugustel asjaoludel leitakse, et toote kontrollnumbri meetod on STAF-jalatsite müügi väljajätmiseks mõistlik ja kohane.

3.5.   Dumpingumarginaalid

3.5.1.   Üldine metoodika

| (146) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et koostööd tegevate ja koostööst keeldunud äriühingute eristamata jätmine annab eelise koostööst keeldunud tootjatele. Kuid nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 139 selgitatud, oli koostöö tase kõrge ja seega, kooskõlas tavapärase praktikaga, peeti kohaseks määrata dumpingumarginaal kõikide koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul asjaomase riigi valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul määratud dumpingumarginaali kaalutud keskmisena. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 134–143 selgitatud dumpingumarginaali määramiseks kasutatud üldist meetodit puudutavate märkuste puudumisel kinnitatakse see käesolevaga. |
| --- | --- |

(146)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et koostööd tegevate ja koostööst keeldunud äriühingute eristamata jätmine annab eelise koostööst keeldunud tootjatele. Kuid nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 139 selgitatud, oli koostöö tase kõrge ja seega, kooskõlas tavapärase praktikaga, peeti kohaseks määrata dumpingumarginaal kõikide koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul asjaomase riigi valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul määratud dumpingumarginaali kaalutud keskmisena. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 134–143 selgitatud dumpingumarginaali määramiseks kasutatud üldist meetodit puudutavate märkuste puudumisel kinnitatakse see käesolevaga.

3.5.2.   Dumpingumarginaalid

a)   Hiina Rahvavabariik

| — | Dumpingumarginaal GSi puhul on 9,7 %, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, |
| --- | --- |

—

Dumpingumarginaal GSi puhul on 9,7 %, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril,

| — | Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 28,9 %. |
| --- | --- |

—

Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 28,9 %.

b)   Vietnam

| — | Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 70,1 %. |
| --- | --- |

—

Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 70,1 %.

E.   KAHJU

1.   ÜLDOSA

| (147) | Nii nagu esialgses etapis, ja arvestades eelpool nimetatud lõplikke tootemääratlust puudutavaid järeldusi, on kõik STAF-jalatseid puudutavad andmed jäetud järgnevate andmete analüüsist välja. Pärast teatavate eksportivate tootjate taotlust kinnitatakse käesolevaga, et need andmed on välja jäetud võrdväärselt nii asjaomaste riikide impordist, ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordist kui ka ühenduse tootmisharu käsitlevatest andmetest. |
| --- | --- |

(147)

Nii nagu esialgses etapis, ja arvestades eelpool nimetatud lõplikke tootemääratlust puudutavaid järeldusi, on kõik STAF-jalatseid puudutavad andmed jäetud järgnevate andmete analüüsist välja. Pärast teatavate eksportivate tootjate taotlust kinnitatakse käesolevaga, et need andmed on välja jäetud võrdväärselt nii asjaomaste riikide impordist, ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordist kui ka ühenduse tootmisharu käsitlevatest andmetest.

| (148) | Seoses eespool esitatud lõpliku otsusega lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse kaasata, on lõplik kahju analüüs tehtud vaatlusaluse toote ühtsust silmas pidades, st lastejalatseid kaasa arvates. |
| --- | --- |

(148)

Seoses eespool esitatud lõpliku otsusega lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse kaasata, on lõplik kahju analüüs tehtud vaatlusaluse toote ühtsust silmas pidades, st lastejalatseid kaasa arvates.

2.   ÜHENDUSE TOODANG

| (149) | Üks importijate ühendus kordas oma väidet, et kui neid kaebuse esitajaid, kes väidetavalt tegelevad üksnes väljastpoolt ühendust toodud jalatsite osade kokkupanemisega, peetakse ühenduse tootjateks, siis peaks neid importijaid, kelle disain, tootemargi kujundus, uurimis- ja arendustegevus, juhtimine ja jaemüük toimub ühenduses, käsitlema samuti ühenduse tootjatena. |
| --- | --- |

(149)

Üks importijate ühendus kordas oma väidet, et kui neid kaebuse esitajaid, kes väidetavalt tegelevad üksnes väljastpoolt ühendust toodud jalatsite osade kokkupanemisega, peetakse ühenduse tootjateks, siis peaks neid importijaid, kelle disain, tootemargi kujundus, uurimis- ja arendustegevus, juhtimine ja jaemüük toimub ühenduses, käsitlema samuti ühenduse tootjatena.

| (150) | Seda kaebust käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 148, kus leiti, et ainult need äriühingud, kes tegutsevad tootmise/valmistamisega ühenduses, kvalifitseeruvad ühenduse tootjatena. Tooted, millega importijad kauplevad, on muu hulgas toodetud Hiinas ja Vietnamis ega kvalifitseeru ühenduse päritolu toodetena ja nende pealt on kohustuslik tasuda imporditolle ning neid ühenduse ettevõtjaid ei saa seega pidada ühenduse tootjateks. |
| --- | --- |

(150)

Seda kaebust käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 148, kus leiti, et ainult need äriühingud, kes tegutsevad tootmise/valmistamisega ühenduses, kvalifitseeruvad ühenduse tootjatena. Tooted, millega importijad kauplevad, on muu hulgas toodetud Hiinas ja Vietnamis ega kvalifitseeru ühenduse päritolu toodetena ja nende pealt on kohustuslik tasuda imporditolle ning neid ühenduse ettevõtjaid ei saa seega pidada ühenduse tootjateks.

| (151) | Uue teabe puudumisel kinnitatakse käesolevaga neid järeldusi ja otsustatakse lõplikult, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 146 nimetatud tootjad moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi ühenduse kogutoodangu. |
| --- | --- |

(151)

Uue teabe puudumisel kinnitatakse käesolevaga neid järeldusi ja otsustatakse lõplikult, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 146 nimetatud tootjad moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi ühenduse kogutoodangu.

3.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

| (152) | Ühenduse tootmisharu mõiste seadsid kahtluse alla mitmed eksportivad tootjad, importijad ja importijate ühendused, kes väitsid, et valimist väljajäänud äriühingud keeldusid uurimise ajal koostööst, nt uurimise küsimustikule vastuse esitamisest, ja et seega ei olnud terve uurimise vältel juriidiline nõue kaebuse kehtivuse kohta täidetud. Nendel põhjustel väitsid nad, et 814 kaebuse esitajat ei saa õiguslikult moodustada ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(152)

Ühenduse tootmisharu mõiste seadsid kahtluse alla mitmed eksportivad tootjad, importijad ja importijate ühendused, kes väitsid, et valimist väljajäänud äriühingud keeldusid uurimise ajal koostööst, nt uurimise küsimustikule vastuse esitamisest, ja et seega ei olnud terve uurimise vältel juriidiline nõue kaebuse kehtivuse kohta täidetud. Nendel põhjustel väitsid nad, et 814 kaebuse esitajat ei saa õiguslikult moodustada ühenduse tootmisharu.

| (153) | Viidati ka erinevatele nõukogu määrustele, mille järgi koostööst keeldunud kaebuse esitanud tootjad jäeti ühenduse tootmisharu määratlusest välja. |
| --- | --- |

(153)

Viidati ka erinevatele nõukogu määrustele, mille järgi koostööst keeldunud kaebuse esitanud tootjad jäeti ühenduse tootmisharu määratlusest välja.

| (154) | Sellega seoses tuleks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 tuleb mõistet “ühenduse tootmisharu” tõlgendada viitena ühenduse tootjatele, kelle samasuguste toodete toodang moodustab ühtekokku põhiosa algmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Artikli 5 lõige 4 annab järgnevalt põhiosa määratluse, st selgesõnaliselt kaebust toetavate ühenduse tootjate arvele ei tohi langeda alla 25 % ühenduse kogutoodangust ja ühenduse need tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust ja kes avaldavad uurimisele kas toetust või vastuseisu. |
| --- | --- |

(154)

Sellega seoses tuleks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 tuleb mõistet “ühenduse tootmisharu” tõlgendada viitena ühenduse tootjatele, kelle samasuguste toodete toodang moodustab ühtekokku põhiosa algmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Artikli 5 lõige 4 annab järgnevalt põhiosa määratluse, st selgesõnaliselt kaebust toetavate ühenduse tootjate arvele ei tohi langeda alla 25 % ühenduse kogutoodangust ja ühenduse need tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust ja kes avaldavad uurimisele kas toetust või vastuseisu.

| (155) | Sellel konkreetsel juhul esindasid kaebuse esitanud ühenduse tootjad üle 40 % ühenduse kogutoodangust ja tulenevalt eespool nimetatud õiguslikest nõuetest loetakse neid ühenduse tootmisharuks. Lisaks sellele ei olnud kaebuse vastu ükski tootja. |
| --- | --- |

(155)

Sellel konkreetsel juhul esindasid kaebuse esitanud ühenduse tootjad üle 40 % ühenduse kogutoodangust ja tulenevalt eespool nimetatud õiguslikest nõuetest loetakse neid ühenduse tootmisharuks. Lisaks sellele ei olnud kaebuse vastu ükski tootja.

| (156) | On õige, et institutsioonide tavapäraseks praktikaks on jätta need kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes ei suutnud uurimise ajal rahuldavalt koos töötada, ühenduse tootmisharu määratlusest välja ja et eespool nimetatud tingimused peavad olema täidetud ka ajal, kui meetmeid võetakse. |
| --- | --- |

(156)

On õige, et institutsioonide tavapäraseks praktikaks on jätta need kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes ei suutnud uurimise ajal rahuldavalt koos töötada, ühenduse tootmisharu määratlusest välja ja et eespool nimetatud tingimused peavad olema täidetud ka ajal, kui meetmeid võetakse.

| (157) | Kuid antud juhul ei täheldatud, et ükski 814 ühenduse tootjast ei oleks suutnud rahuldavalt uurimises koostööd teha. Nagu algatamisteates on öeldud, saadeti küsimustikud ainult valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ja neilt kõigilt saadi vastused. Niisiis ei vastanud valimist väljajäänud ja kaebuse esitanud tootjad valimisse kaasatud tootjatele koostatud küsimustikule lihtsalt seetõttu, et neil ei palutud seda teha. |
| --- | --- |

(157)

Kuid antud juhul ei täheldatud, et ükski 814 ühenduse tootjast ei oleks suutnud rahuldavalt uurimises koostööd teha. Nagu algatamisteates on öeldud, saadeti küsimustikud ainult valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ja neilt kõigilt saadi vastused. Niisiis ei vastanud valimist väljajäänud ja kaebuse esitanud tootjad valimisse kaasatud tootjatele koostatud küsimustikule lihtsalt seetõttu, et neil ei palutud seda teha.

| (158) | Uurimise olemusest tuleneb, et täielikud kahjuküsimustikud saadetakse ainult valimisse kuuluvatele kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja et ainult küsimustiku saanud osalised peavad sellele tulenevalt algmääruse artikli 6 lõikest 2 ka vastama. Erinevate huvitatud isikute esitatud kaebused lükati eespool esitatud põhjustel tagasi ja seega kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 152 esitatud järeldusi: 814 kaebuse esitanud ühenduse tootjat loetakse ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid “ühenduse tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(158)

Uurimise olemusest tuleneb, et täielikud kahjuküsimustikud saadetakse ainult valimisse kuuluvatele kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja et ainult küsimustiku saanud osalised peavad sellele tulenevalt algmääruse artikli 6 lõikest 2 ka vastama. Erinevate huvitatud isikute esitatud kaebused lükati eespool esitatud põhjustel tagasi ja seega kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 152 esitatud järeldusi: 814 kaebuse esitanud ühenduse tootjat loetakse ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid “ühenduse tootmisharuks”.

4.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (159) | Üks eksportija seadis kahtluse alla ühenduse tarbimise määra põhjusel, et see näib olevat Euroopas madalam kui arengumaades. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi. Teiste väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ühenduse tarbimise arvutamiseks kasutatud meetodit. |
| --- | --- |

(159)

Üks eksportija seadis kahtluse alla ühenduse tarbimise määra põhjusel, et see näib olevat Euroopas madalam kui arengumaades. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi. Teiste väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ühenduse tarbimise arvutamiseks kasutatud meetodit.

| (160) | Nähtav ühenduse tarbimine, sealhulgas lastejalatsite tarbimine, on arenenud järgnevalt: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (1 000 paari) | 718 186 | 646 843 | 669 686 | 699 604 | 714 158 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 90 | 93 | 97 | 99 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses sisalduv teave. |

(160)

Nähtav ühenduse tarbimine, sealhulgas lastejalatsite tarbimine, on arenenud järgnevalt:

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tarbimine (1 000 paari)

718 186

646 843

669 686

699 604

714 158

Indeks: 2001 = 100

100

90

93

97

99

Allikas: Eurostat, kaebuses sisalduv teave.

| (161) | Seega on areng võrreldav ajutises tollimaksu määruses sätestatud tarbimisega, st välja arvatud lastejalatsite tarbimine. |
| --- | --- |

(161)

Seega on areng võrreldav ajutises tollimaksu määruses sätestatud tarbimisega, st välja arvatud lastejalatsite tarbimine.

5.   IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST

5.1.   Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine

| (162) | Järgnev tabel näitab eraldi kummagi asjaomase riigi impordimahtusid, turuosasid ja keskmisi ühikuhindu, sh lastejalatsite omi. |
| --- | --- |

(162)

Järgnev tabel näitab eraldi kummagi asjaomase riigi impordimahtusid, turuosasid ja keskmisi ühikuhindu, sh lastejalatsite omi.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (1 000 paari) | 15 571 | 14 616 | 25 810 | 30 662 | 63 044 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 94 | 166 | 197 | 405 |
| Turuosad | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,4 % | 8,8 % |
| Vietnam (1 000 paari) | 51 414 | 59 898 | 83 334 | 103 177 | 102 604 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 117 | 162 | 201 | 200 |
| Turuosad | 7,2 % | 9,3 % | 12,4 % | 14,7 % | 14,4 % |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

HRV (1 000 paari)

15 571

14 616

25 810

30 662

63 044

Indeks: 2001 = 100

100

94

166

197

405

Turuosad

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,4 %

8,8 %

Vietnam (1 000 paari)

51 414

59 898

83 334

103 177

102 604

Indeks: 2001 = 100

100

117

162

201

200

Turuosad

7,2 %

9,3 %

12,4 %

14,7 %

14,4 %

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (eurot paar) | 11,6 | 11,3 | 8,6 | 7,3 | 7,2 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 97 | 74 | 63 | 62 |
| Vietnam (eurot paar) | 11,9 | 11,2 | 9,9 | 9,3 | 9,2 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 94 | 83 | 78 | 78 |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

HRV (eurot paar)

11,6

11,3

8,6

7,3

7,2

Indeks: 2001 = 100

100

97

74

63

62

Vietnam (eurot paar)

11,9

11,2

9,9

9,3

9,2

Indeks: 2001 = 100

100

94

83

78

78

| (163) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et kumulatiivne hindamine ei ole põhjendatud. See väide põhines asjaolul, et Hiina ja Vietnami suundumused on impordimahtude ja hindade osas erinevad. Lisaks sellele väideti, et Vietnam on üks maailma vaesemaid riike, mis saab soodustusi üldisest soodustuste süsteemist ja et seda ei tohiks seega kahjuhindamisel Hiinaga kumulatiivselt hinnata. |
| --- | --- |

(163)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et kumulatiivne hindamine ei ole põhjendatud. See väide põhines asjaolul, et Hiina ja Vietnami suundumused on impordimahtude ja hindade osas erinevad. Lisaks sellele väideti, et Vietnam on üks maailma vaesemaid riike, mis saab soodustusi üldisest soodustuste süsteemist ja et seda ei tohiks seega kahjuhindamisel Hiinaga kumulatiivselt hinnata.

| (164) | Esimest väidet on juba varem esitatud ja seda on ka ajutise tollimaksu määruses nõuetekohaselt käsitletud. Täpsemalt näitas ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 160 olev tabel selgelt, et impordisuundumused on mahu ja hindade osas sarnased. Märgitakse ka seda, et lastejalatsite hõlmamine ei avalda nendele suundumustele mõju. Igal juhul esitati koos ajutise tollimaksu määrusega ka lisaks nendele impordisuundumustele üksikasjalikult erinevad põhjused, miks kumulatiivne hindamine on imporditava ja ühenduse samasuguse toote konkurentsi tingimustes asjakohane. Põhjusteks on näiteks, et imporditavad tooted on oma põhiliste omaduste poolest sarnased, tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ja neid turustatakse ühesuguste turustamiskanalite kaudu. |
| --- | --- |

(164)

Esimest väidet on juba varem esitatud ja seda on ka ajutise tollimaksu määruses nõuetekohaselt käsitletud. Täpsemalt näitas ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 160 olev tabel selgelt, et impordisuundumused on mahu ja hindade osas sarnased. Märgitakse ka seda, et lastejalatsite hõlmamine ei avalda nendele suundumustele mõju. Igal juhul esitati koos ajutise tollimaksu määrusega ka lisaks nendele impordisuundumustele üksikasjalikult erinevad põhjused, miks kumulatiivne hindamine on imporditava ja ühenduse samasuguse toote konkurentsi tingimustes asjakohane. Põhjusteks on näiteks, et imporditavad tooted on oma põhiliste omaduste poolest sarnased, tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ja neid turustatakse ühesuguste turustamiskanalite kaudu.

| (165) | Mis puutub Vietnami, ei ole algmääruses sätet, mis nõuaks, et üht teise riigiga samaaegselt dumpinguvastasesse menetlusse kaasatud riiki ei tohiks teisega kumulatiivselt hinnata tema üleüldise majandusliku seisukorra tõttu. Täpsemalt öeldes ei oleks selline tõlgendus kooskõlas kumulatsiooni puudutavate sätete eseme ja eesmärgiga, mis keskenduvad sellele, kas erinevatest allikatest pärit imporditud tooted võistlevad üksteise ja samasuguse ühenduse tootega. Teiste sõnadega on olulised kaubeldavate toodete omadused, mitte aga olukord imporditava toote päritoluriigis. Eksportiva riigi olukorda tuleb käsitleda seoses dumpinguvastase lepingu artikli 15 ja algmääruse sätetega, aga mitte kumulatsiooni kontekstis. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(165)

Mis puutub Vietnami, ei ole algmääruses sätet, mis nõuaks, et üht teise riigiga samaaegselt dumpinguvastasesse menetlusse kaasatud riiki ei tohiks teisega kumulatiivselt hinnata tema üleüldise majandusliku seisukorra tõttu. Täpsemalt öeldes ei oleks selline tõlgendus kooskõlas kumulatsiooni puudutavate sätete eseme ja eesmärgiga, mis keskenduvad sellele, kas erinevatest allikatest pärit imporditud tooted võistlevad üksteise ja samasuguse ühenduse tootega. Teiste sõnadega on olulised kaubeldavate toodete omadused, mitte aga olukord imporditava toote päritoluriigis. Eksportiva riigi olukorda tuleb käsitleda seoses dumpinguvastase lepingu artikli 15 ja algmääruse sätetega, aga mitte kumulatsiooni kontekstis. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (166) | Üks importijate ühendus väitis ka seda, et kumulatsioon pole põhjendatud, sest kahe asjaomase riigi tootevalik on erinev. Sellega seoses tunnistatakse, et kuigi kahe riigi tootevalikus võib esineda teatavaid erinevusi, on kattuvus siiski märkimisväärne ja seega leitakse, et kokkuvõttes võistlevad Hiinast ja Vietnamist pärit tooted omavahel. Viidatakse ka ülal toodud järeldustele, et selle menetluse eesmärki silmas pidades tuleb kõiki tootetüüpe käsitleda ühe ja sama tootena ja et iga tüüpi ühenduse tootmisharus valmistatud ja müüdud nahkjalatsid on sarnased nendele, mida eksporditakse asjaomastest riikidest ühendusse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Üks importijate ühendus väitis ka seda, et kumulatsioon pole põhjendatud, sest kahe asjaomase riigi tootevalik on erinev. Sellega seoses tunnistatakse, et kuigi kahe riigi tootevalikus võib esineda teatavaid erinevusi, on kattuvus siiski märkimisväärne ja seega leitakse, et kokkuvõttes võistlevad Hiinast ja Vietnamist pärit tooted omavahel. Viidatakse ka ülal toodud järeldustele, et selle menetluse eesmärki silmas pidades tuleb kõiki tootetüüpe käsitleda ühe ja sama tootena ja et iga tüüpi ühenduse tootmisharus valmistatud ja müüdud nahkjalatsid on sarnased nendele, mida eksporditakse asjaomastest riikidest ühendusse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (167) | Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 156–162 esitatud esialgsete järelduste põhjal leitakse käesolevaga, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kumulatsiooni tingimused on täidetud ja seega tuleks kahju analüüsi eesmärgil asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega müüdavate imporditud toodete mõju hinnata ühiselt. |
| --- | --- |

(167)

Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 156–162 esitatud esialgsete järelduste põhjal leitakse käesolevaga, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kumulatsiooni tingimused on täidetud ja seega tuleks kahju analüüsi eesmärgil asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega müüdavate imporditud toodete mõju hinnata ühiselt.

5.2.   Vaatlusaluste dumpinguhindadega imporditavate toodete maht, turuosa ja hinna areng

a)   Maht ja hinnad

| (168) | Järgnev tabel näitab asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote, sh lastejalatsite, impordimahu ja turuosa arengut. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (1 000 paari) | 66 986 | 74 514 | 109 144 | 133 840 | 165 648 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 111 | 163 | 200 | 247 |
| Turuosa | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Allikas: Eurostat. |

(168)

Järgnev tabel näitab asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote, sh lastejalatsite, impordimahu ja turuosa arengut.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Import (1 000 paari)

66 986

74 514

109 144

133 840

165 648

Indeks: 2001 = 100

100

111

163

200

247

Turuosa

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Allikas: Eurostat.

| (169) | Suundumused ja absoluutarvud on võrreldavad esialgsel etapil uuritutega: Impordimaht suurenes rohkem kui kaks korda ja turuosa laienes märkimisväärselt, 9,3 %-lt 2001. aastal kuni 23,2 %ni uurimisperioodil. Tuleks märkida, et 2004. aasta andmete ja uurimisperioodi (aprill 2004 kuni märts 2005) andmete puhul esineb märkimisväärne kattuvus ning seega näitab ülal toodud tabel, et 2005. aasta esimese veerandi jooksul toimus impordi kasv. Nagu ülal esitatud tabelist näha, langeb see eriti Hiina impordi arengu arvele. |
| --- | --- |

(169)

Suundumused ja absoluutarvud on võrreldavad esialgsel etapil uuritutega: Impordimaht suurenes rohkem kui kaks korda ja turuosa laienes märkimisväärselt, 9,3 %-lt 2001. aastal kuni 23,2 %ni uurimisperioodil. Tuleks märkida, et 2004. aasta andmete ja uurimisperioodi (aprill 2004 kuni märts 2005) andmete puhul esineb märkimisväärne kattuvus ning seega näitab ülal toodud tabel, et 2005. aasta esimese veerandi jooksul toimus impordi kasv. Nagu ülal esitatud tabelist näha, langeb see eriti Hiina impordi arengu arvele.

| (170) | Impordihinnad, sh lastejalatsitele, langesid käsitletud perioodil peaaegu 30 % võrra, sarnaselt esialgsele etapile. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot paar | 11,8 | 11,2 | 9,6 | 8,8 | 8,5 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 95 | 81 | 74 | 72 |
| Allikas: Eurostat. |

(170)

Impordihinnad, sh lastejalatsitele, langesid käsitletud perioodil peaaegu 30 % võrra, sarnaselt esialgsele etapile.

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Eurot paar

11,8

11,2

9,6

8,8

8,5

Indeks: 2001 = 100

100

95

81

74

72

Allikas: Eurostat.

| (171) | Teatavad importijad väitsid, et impordihindade langust seletab muutus tootevalikus. Seda väidet siiski ei põhjendatud ja see ei leidnud kinnitust ka uurimisel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(171)

Teatavad importijad väitsid, et impordihindade langust seletab muutus tootevalikus. Seda väidet siiski ei põhjendatud ja see ei leidnud kinnitust ka uurimisel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

b)   Huvitatud isikute märkused

| (172) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et on toimunud algmääruse artikli 3 lõike 2 rikkumine, sest komisjon ei viinud läbi objektiivset dumpinguhindadega importtoodete koguste ja hindade uuringut. Nad õigustasid oma väidet sellega, et impordisuundumuste uurimisel ei ole arvesse võetud välistegureid, nagu impordikvoodi tõstmine, vahetuskursi muutused, väidetavad muudatused tootevalikus ja moe areng. |
| --- | --- |

(172)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et on toimunud algmääruse artikli 3 lõike 2 rikkumine, sest komisjon ei viinud läbi objektiivset dumpinguhindadega importtoodete koguste ja hindade uuringut. Nad õigustasid oma väidet sellega, et impordisuundumuste uurimisel ei ole arvesse võetud välistegureid, nagu impordikvoodi tõstmine, vahetuskursi muutused, väidetavad muudatused tootevalikus ja moe areng.

| (173) | Seda väidet, eeskätt kvoodi tõstmist, käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 165. Tunnistati, et kvoodi tõstmine suurendas impordisuundumusi teatavas ulatuses. Seda tuleks siiski näha ka nende asjaolude valguses, et selle koguselise piirangu pärast tundis muret ainult üks kahest asjaomasest riigist ja et ka Vietnami import on suurenenud, et kvooti ei kohaldatud mitte kõikidele uurimisega hõlmatud tootetüüpidele ja viimaks, et impordi täielik liberaliseerimine leidis aset 1. jaanuaril 2005 ning seega omas uurimisperioodile (aprill 2004 kuni märts 2005) ainult osalist mõju. |
| --- | --- |

(173)

Seda väidet, eeskätt kvoodi tõstmist, käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 165. Tunnistati, et kvoodi tõstmine suurendas impordisuundumusi teatavas ulatuses. Seda tuleks siiski näha ka nende asjaolude valguses, et selle koguselise piirangu pärast tundis muret ainult üks kahest asjaomasest riigist ja et ka Vietnami import on suurenenud, et kvooti ei kohaldatud mitte kõikidele uurimisega hõlmatud tootetüüpidele ja viimaks, et impordi täielik liberaliseerimine leidis aset 1. jaanuaril 2005 ning seega omas uurimisperioodile (aprill 2004 kuni märts 2005) ainult osalist mõju.

| (174) | Üldisemalt märgitakse algmääruse artikli 3 lõikes 3, et kahjuanalüüsi käigus vaadeldakse konkreetselt küsimust, kas dumpinguhindadega impordis on toimunud oluline kasv ja kas aset on leidnud oluline hinna allalöömine või kas dumpinguhindadega impordi mõju on muul moel hindu olulisel määral alandanud või takistanud hindade kasvu, mis ilma selleta oleks toimunud. |
| --- | --- |

(174)

Üldisemalt märgitakse algmääruse artikli 3 lõikes 3, et kahjuanalüüsi käigus vaadeldakse konkreetselt küsimust, kas dumpinguhindadega impordis on toimunud oluline kasv ja kas aset on leidnud oluline hinna allalöömine või kas dumpinguhindadega impordi mõju on muul moel hindu olulisel määral alandanud või takistanud hindade kasvu, mis ilma selleta oleks toimunud.

| (175) | Selle põhjal näib, et eespool esitatud väidete põhiolemus ilmneb põhjuslikkuse kontekstis. Peale selle puudub algmääruse artikli 3 lõikes 3 otsene juriidiline nõue, et dumpinguhindadega importtoodete mahu suurenemise ja vastavate hindade alanemise kohta tuleb esitada otseseid tõendeid. Seega lükati tagasi väide, et dumpinguhindadega impordi uurimisel tuleb arvesse võtta välistegureid. |
| --- | --- |

(175)

Selle põhjal näib, et eespool esitatud väidete põhiolemus ilmneb põhjuslikkuse kontekstis. Peale selle puudub algmääruse artikli 3 lõikes 3 otsene juriidiline nõue, et dumpinguhindadega importtoodete mahu suurenemise ja vastavate hindade alanemise kohta tuleb esitada otseseid tõendeid. Seega lükati tagasi väide, et dumpinguhindadega impordi uurimisel tuleb arvesse võtta välistegureid.

5.3.   Hinna allalöömine

| (176) | Hinna allalöömisega seotud arvutuste kohta laekus mitmeid märkusi. Neid väiteid uuriti üksikasjalikult ja arvutustes tehti vajalikud parandused, kus need olid põhjendatud ja kus nende kohta esitati faktilised tõendid. |
| --- | --- |

(176)

Hinna allalöömisega seotud arvutuste kohta laekus mitmeid märkusi. Neid väiteid uuriti üksikasjalikult ja arvutustes tehti vajalikud parandused, kus need olid põhjendatud ja kus nende kohta esitati faktilised tõendid.

| (177) | Meenutatakse, et esialgsel etapil kohandati impordihindu selliselt, et need väljendaks importijate poolt ühenduses kantud kulusid seoses disaini, tooraine valiku jne, ning mis mõnel teisel viisil ei väljenduks impordihinnas. Seda kohandust taotlesid mitmed importijad. Esialgsel etapil kohaldati hinnangulist 15 % kohandamist. |
| --- | --- |

(177)

Meenutatakse, et esialgsel etapil kohandati impordihindu selliselt, et need väljendaks importijate poolt ühenduses kantud kulusid seoses disaini, tooraine valiku jne, ning mis mõnel teisel viisil ei väljenduks impordihinnas. Seda kohandust taotlesid mitmed importijad. Esialgsel etapil kohaldati hinnangulist 15 % kohandamist.

| (178) | Ühenduse tootmisharu esindav ühendus vaidlustas sellise kohanduse, täpsemalt kohaldatud kohanduse suurust. Kuigi nad nõustusid, et importijate tasandil kantakse tõepoolest teatavaid kulusid, vaidlustas ühendus väite, nagu kannaksid kõik importijad selliseid kulusid. Peale selle väitsid nad, et selline kohanduse määr võiks olla õigustatud STAF-jalatsite importijate puhul (kes kannavad kõrgeid uurimis- ja arendustegevuse kulusid), aga arvestades, et see jalatsitüüp jäeti menetlusest välja, tuleks kohanduse määra alandada. |
| --- | --- |

(178)

Ühenduse tootmisharu esindav ühendus vaidlustas sellise kohanduse, täpsemalt kohaldatud kohanduse suurust. Kuigi nad nõustusid, et importijate tasandil kantakse tõepoolest teatavaid kulusid, vaidlustas ühendus väite, nagu kannaksid kõik importijad selliseid kulusid. Peale selle väitsid nad, et selline kohanduse määr võiks olla õigustatud STAF-jalatsite importijate puhul (kes kannavad kõrgeid uurimis- ja arendustegevuse kulusid), aga arvestades, et see jalatsitüüp jäeti menetlusest välja, tuleks kohanduse määra alandada.

| (179) | Seda väidet uuriti hoolikalt ja sellest tehti järgnevad järeldused. Esiteks, mis puutub kohandusse kui sellisesse, siis seda taotlesid paljud importijad ja põhimõtteliselt ei olnud ühenduse tootmisharu sellele vastu. |
| --- | --- |

(179)

Seda väidet uuriti hoolikalt ja sellest tehti järgnevad järeldused. Esiteks, mis puutub kohandusse kui sellisesse, siis seda taotlesid paljud importijad ja põhimõtteliselt ei olnud ühenduse tootmisharu sellele vastu.

| (180) | Kui aga sellist kohanduse määra taotlesid tõepoolest paljud importijad, siis ainult üks importija, kelle juurde korraldati ka kontrollkäik, esitas sellega seonduvat üksikasjalikku teavet. Teised vaatlusaluse toote importijad ei suutnud tõestada, et nende uurimis- ja arendustegevuse kulud ulatusid esialgsel etapil kohaldatud kohanduse määrani. Tuleks märkida, et need importijad, kelle juurde korraldati kontrollkäik, kauplesid peamiselt STAF-jalatsitega. Kuid nüüd, mil STAF-jalatsid on lõplikult vaatlusaluse toote määratlusest välja jäetud, ei ole nende andmed kohanduse eesmärki silmas pidades enam olulised. |
| --- | --- |

(180)

Kui aga sellist kohanduse määra taotlesid tõepoolest paljud importijad, siis ainult üks importija, kelle juurde korraldati ka kontrollkäik, esitas sellega seonduvat üksikasjalikku teavet. Teised vaatlusaluse toote importijad ei suutnud tõestada, et nende uurimis- ja arendustegevuse kulud ulatusid esialgsel etapil kohaldatud kohanduse määrani. Tuleks märkida, et need importijad, kelle juurde korraldati kontrollkäik, kauplesid peamiselt STAF-jalatsitega. Kuid nüüd, mil STAF-jalatsid on lõplikult vaatlusaluse toote määratlusest välja jäetud, ei ole nende andmed kohanduse eesmärki silmas pidades enam olulised.

| (181) | Lõppetapis ja enamiku importijate (vaatamata sellele, kas nende juurde korraldati kontrollkäik või mitte) põhjendatud taotluste puudumisel langetati kohanduse määra ja see määrati uurimise vältel ainsate laekunud põhjendatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(181)

Lõppetapis ja enamiku importijate (vaatamata sellele, kas nende juurde korraldati kontrollkäik või mitte) põhjendatud taotluste puudumisel langetati kohanduse määra ja see määrati uurimise vältel ainsate laekunud põhjendatud andmete põhjal.

| (182) | Eespool esitatu põhjal leitud läbivaadatud allalöömise marginaalid, esitatuna riigiti ja väljendatuna protsendiga ühenduse tootmisharu hindadest, on järgmised:






  Riik | Hindade allalöömine |
| --- | --- | --- |
| Hiina | Kaalutud keskmisest 13,5 % |
| Vietnam | Kaalutud keskmisest 15,9 % |

(182)

Eespool esitatu põhjal leitud läbivaadatud allalöömise marginaalid, esitatuna riigiti ja väljendatuna protsendiga ühenduse tootmisharu hindadest, on järgmised:

Riik

Hindade allalöömine

Hiina

Kaalutud keskmisest 13,5 %

Vietnam

Kaalutud keskmisest 15,9 %

6.   ÜHENDUSE JALATSIVALDKONNA ISEÄRASUSED

| (183) | Ajutises tollimaksu määruses esitati teatavad andmed ühenduse jalatsivaldkonna iseärasuste kohta. Mitmed huvitatud isikud väitsid, et selliseid andmeid ei tohiks arvesse võtta, kuna need ei ole kas usaldusväärsed või ei peegelda ühenduse tootmisharu olukorda ega oma seega õiguslikku alust. |
| --- | --- |

(183)

Ajutises tollimaksu määruses esitati teatavad andmed ühenduse jalatsivaldkonna iseärasuste kohta. Mitmed huvitatud isikud väitsid, et selliseid andmeid ei tohiks arvesse võtta, kuna need ei ole kas usaldusväärsed või ei peegelda ühenduse tootmisharu olukorda ega oma seega õiguslikku alust.

| (184) | Siinkohal tuleks selgitada, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 169–173 esitatud teabel oli ainult informatiivne eesmärk parema ettekujutuse loomiseks ühenduse jalatsivaldkonnast. Märgitakse, et kahju puudutavad järeldused on esitatud seoses ülal määratletud ühenduse tootmisharuga ja kahju analüüsil edasisi viiteid sellele teabele ei tehta. |
| --- | --- |

(184)

Siinkohal tuleks selgitada, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 169–173 esitatud teabel oli ainult informatiivne eesmärk parema ettekujutuse loomiseks ühenduse jalatsivaldkonnast. Märgitakse, et kahju puudutavad järeldused on esitatud seoses ülal määratletud ühenduse tootmisharuga ja kahju analüüsil edasisi viiteid sellele teabele ei tehta.

7.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

7.1.   Esialgsed märkused

| (185) | Nagu ülal nimetatud, on lõppetapi kahju analüüsi kaasatud lastejalatsitega seotud andmed. |
| --- | --- |

(185)

Nagu ülal nimetatud, on lõppetapi kahju analüüsi kaasatud lastejalatsitega seotud andmed.

| (186) | Nagu on nimetatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 175 ja tavapärast praktikat järgides, on kahjunäitajad määratud kindlaks kas makromajanduslikul (põhinedes kogu ühenduse tootmisharu puudutavatel andmetel) või mikromajanduslikul (põhinedes valimisse kaasatud äriühinguid puudutavatel andmetel) tasandil. Arusaadavuse huvides esitatakse kahjunäitajad erinevate tasandite kohta eraldi. |
| --- | --- |

(186)

Nagu on nimetatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 175 ja tavapärast praktikat järgides, on kahjunäitajad määratud kindlaks kas makromajanduslikul (põhinedes kogu ühenduse tootmisharu puudutavatel andmetel) või mikromajanduslikul (põhinedes valimisse kaasatud äriühinguid puudutavatel andmetel) tasandil. Arusaadavuse huvides esitatakse kahjunäitajad erinevate tasandite kohta eraldi.

7.2.   Makromajanduslikud näitajad

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (1 000 paari) | 266 931 | 218 498 | 206 246 | 189 341 | 175 764 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Allikas: uurimise jooksul kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tootmine (1 000 paari)

266 931

218 498

206 246

189 341

175 764

Indeks: 2001 = 100

100

82

77

71

66

Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

| (187) | Kogu ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 267 miljonilt paarilt 2001. aastal 176 miljoni paarini uurimisperioodi jooksul. See langus on rohkem kui 30 %. |
| --- | --- |

(187)

Kogu ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 267 miljonilt paarilt 2001. aastal 176 miljoni paarini uurimisperioodi jooksul. See langus on rohkem kui 30 %.

| (188) | Kuigi tehas on teoreetiliselt projekteeritud, saavutamaks teatavat tootmistaset, sõltub see tase oluliselt tehase palgatud töötajate arvust. Nagu eespool selgitatud, on jalatsivalmistamise protsess tõepoolest töömahukas. Nendes tingimustes on kindla arvu äriühingute puhul parim viis võimsuse mõõtmiseks uurida nende äriühingute tööhõive taset. Seega viidatakse tööjõu arengut käsitlevale tabelile allpool. |
| --- | --- |

(188)

Kuigi tehas on teoreetiliselt projekteeritud, saavutamaks teatavat tootmistaset, sõltub see tase oluliselt tehase palgatud töötajate arvust. Nagu eespool selgitatud, on jalatsivalmistamise protsess tõepoolest töömahukas. Nendes tingimustes on kindla arvu äriühingute puhul parim viis võimsuse mõõtmiseks uurida nende äriühingute tööhõive taset. Seega viidatakse tööjõu arengut käsitlevale tabelile allpool.

| (189) | Kui tööjõu maht (ja seega ka jõudlus) langes suures osas koos tootmisega, jäi tootmisvõimsuse rakendamisaste uurimisperioodi jooksul enam-vähem muutumatuks. |
| --- | --- |

(189)

Kui tööjõu maht (ja seega ka jõudlus) langes suures osas koos tootmisega, jäi tootmisvõimsuse rakendamisaste uurimisperioodi jooksul enam-vähem muutumatuks.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük (1 000 paari) | 190 134 | 150 389 | 145 087 | 133 127 | 126 555 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Turuosad | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |
| Allikas: uurimise jooksul kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müük (1 000 paari)

190 134

150 389

145 087

133 127

126 555

Indeks: 2001 = 100

100

79

76

70

67

Turuosad

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

| (190) | Et tootmine toimub vastavalt tellimustele, siis näitasid ühenduse tootmisharu müügimahud sarnaselt tootmisele langust. Ühenduse turul müüdud paaride arv langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 60 miljonit, st 33 %. |
| --- | --- |

(190)

Et tootmine toimub vastavalt tellimustele, siis näitasid ühenduse tootmisharu müügimahud sarnaselt tootmisele langust. Ühenduse turul müüdud paaride arv langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 60 miljonit, st 33 %.

| (191) | Turuosades vastab see vähenemisele peaaegu 9 protsendipunkti ulatuses. Ühenduse tootmisharu turuosad langesid 26,5 %-lt 2001. aastal 17,7 %-le uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(191)

Turuosades vastab see vähenemisele peaaegu 9 protsendipunkti ulatuses. Ühenduse tootmisharu turuosad langesid 26,5 %-lt 2001. aastal 17,7 %-le uurimisperioodi jooksul.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate koguarv | 84 736 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 82 | 78 | 73 | 67 |
| Allikas: uurimise jooksul kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate koguarv

84 736

69 361

66 425

61 640

57 047

Indeks: 2001 = 100

100

82

78

73

67

Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

| (192) | Tööhõive vähenes kogu kõnealuse perioodi jooksul dramaatiliselt. Ühenduse tootmisharus kaotati enam kui 27 000 töökohta, mis on 33 % langus uurimisperioodi jooksul võrreldes 2001. aastaga. |
| --- | --- |

(192)

Tööhõive vähenes kogu kõnealuse perioodi jooksul dramaatiliselt. Ühenduse tootmisharus kaotati enam kui 27 000 töökohta, mis on 33 % langus uurimisperioodi jooksul võrreldes 2001. aastaga.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus | 3 150 | 3 150 | 3 105 | 3 072 | 3 081 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Allikas: uurimise jooksul kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tootlikkus

3 150

3 150

3 105

3 072

3 081

Indeks 2001 = 100

100

100

99

98

98

Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

| (193) | Tootlikus määrati kindlaks tootmismahu jagamisel ühenduse tootmisharu tööjõuga, nagu on näidatud eespool olevates tabelites. Selle alusel jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks. |
| --- | --- |

(193)

Tootlikus määrati kindlaks tootmismahu jagamisel ühenduse tootmisharu tööjõuga, nagu on näidatud eespool olevates tabelites. Selle alusel jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

| (194) | Vastava uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 183 ja 184. |
| --- | --- |

(194)

Vastava uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 183 ja 184.

| (195) | Meenutatakse, et HRVst, Indoneesiast ja Taist pärit teatavate nahast või plastist pealsetega jalatsite suhtes kehtestati 1998. aasta veebruaris dumpinguvastased meetmed. Nende meetmetega hõlmati osaliselt samu tooteid, mis on vaatlusaluseks tooteks käesolevas uurimises. Pärast nende meetmete kehtivuse kaotamise teadaande avaldamist ei saadud ühtegi taotlust meetmete uuendamiseks ja nii aegusid meetmed märtsis 2003. Ajutise tollimaksu määruses leiti, et uue avalduse puudumisel oli ühenduse tootmisharu selleks ajaks varasema dumpingu mõjudest toibunud. |
| --- | --- |

(195)

Meenutatakse, et HRVst, Indoneesiast ja Taist pärit teatavate nahast või plastist pealsetega jalatsite suhtes kehtestati 1998. aasta veebruaris dumpinguvastased meetmed. Nende meetmetega hõlmati osaliselt samu tooteid, mis on vaatlusaluseks tooteks käesolevas uurimises. Pärast nende meetmete kehtivuse kaotamise teadaande avaldamist ei saadud ühtegi taotlust meetmete uuendamiseks ja nii aegusid meetmed märtsis 2003. Ajutise tollimaksu määruses leiti, et uue avalduse puudumisel oli ühenduse tootmisharu selleks ajaks varasema dumpingu mõjudest toibunud.

| (196) | Ühenduse tootmisharu siiski vaidlustas selle järelduse, väites, et meetmete uuendamise taotluste puudumise põhjuseks ei olnud mitte dumpingu kahjustavatest mõjudest toibumine, vaid pigem asjaolu, et kehtestatud meetmed ei olnud piisavalt tõhusad. Ta väitis, et vastupidiselt ajutise tollimaksu määruses esitatule ei saanud ühenduse tootmisharu majanduslik olukord rahuldavalt toibuda seetõttu, et sel ajal kehtivad meetmed ei olnud kahju kõrvaldamiseks piisavalt tõhusad. Lisaks muutus praeguse menetluse asjaomastest riikidest pärit toodete import oluliseks ajavahemikul 2001–2003. |
| --- | --- |

(196)

Ühenduse tootmisharu siiski vaidlustas selle järelduse, väites, et meetmete uuendamise taotluste puudumise põhjuseks ei olnud mitte dumpingu kahjustavatest mõjudest toibumine, vaid pigem asjaolu, et kehtestatud meetmed ei olnud piisavalt tõhusad. Ta väitis, et vastupidiselt ajutise tollimaksu määruses esitatule ei saanud ühenduse tootmisharu majanduslik olukord rahuldavalt toibuda seetõttu, et sel ajal kehtivad meetmed ei olnud kahju kõrvaldamiseks piisavalt tõhusad. Lisaks muutus praeguse menetluse asjaomastest riikidest pärit toodete import oluliseks ajavahemikul 2001–2003.

| (197) | Siiski ei põhjendanud ühenduse tootmisharu piisavalt, et ta kannatas ajavahemikul 2001–2003 olulist kahju ning kogu väidetavat varasemate meetmete ebaefektiivsust oleks võinud käsitleda vahepealse läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(197)

Siiski ei põhjendanud ühenduse tootmisharu piisavalt, et ta kannatas ajavahemikul 2001–2003 olulist kahju ning kogu väidetavat varasemate meetmete ebaefektiivsust oleks võinud käsitleda vahepealse läbivaatamise käigus.

| (198) | Seega lükati väide tagasi ja käesolevas lõppetapis kinnitatakse esialgsel etapil tehtud järeldust, et ühendus on varasema dumpingu mõjudest toibunud, st et kuni 2003. aastani ei kannatanud ühenduse tootmisharu veel olulist kahju. Siiski tuleks märkida, et alates 2004. aastast kannatas ta olulist kahju. |
| --- | --- |

(198)

Seega lükati väide tagasi ja käesolevas lõppetapis kinnitatakse esialgsel etapil tehtud järeldust, et ühendus on varasema dumpingu mõjudest toibunud, st et kuni 2003. aastani ei kannatanud ühenduse tootmisharu veel olulist kahju. Siiski tuleks märkida, et alates 2004. aastast kannatas ta olulist kahju.

7.3.   Mikromajanduslikud näitajad

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 paari | 2 188 | 2 488 | 2 603 | 2 784 | 2 503 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 114 | 119 | 127 | 114 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

1 000 paari

2 188

2 488

2 603

2 784

2 503

Indeks: 2001 = 100

100

114

119

127

114

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (199) | Nagu juba nimetatud, arvatakse varudel olevat väike mõju ühenduse jalatsitööstuse olukorrast tulenevate kahjude määramisele, sest tootmine toimub vastavalt tellimustele. Teoreetiliselt ei hoita ladudes muud kaupa kui ainult valminud tellimusi, mida ei ole veel kätte toimetatud ja/või kaubaarvetega varustatud. Selle alusel varud esmalt suurenesid 2001. aastast kuni 2004. aastani, st 27 %, ja seejärel vähenesid uurimisperioodi lõpuks. Seda uurimisperioodi jooksul toimunud langust võib vaadelda ka valdkonna hooajalisuse kontekstis. Tõepoolest on laoseisud ootuspäraselt suuremad detsembris kui aasta esimese kvartali lõpus, st käesoleval juhul uurimisperioodi lõpul. |
| --- | --- |

(199)

Nagu juba nimetatud, arvatakse varudel olevat väike mõju ühenduse jalatsitööstuse olukorrast tulenevate kahjude määramisele, sest tootmine toimub vastavalt tellimustele. Teoreetiliselt ei hoita ladudes muud kaupa kui ainult valminud tellimusi, mida ei ole veel kätte toimetatud ja/või kaubaarvetega varustatud. Selle alusel varud esmalt suurenesid 2001. aastast kuni 2004. aastani, st 27 %, ja seejärel vähenesid uurimisperioodi lõpuks. Seda uurimisperioodi jooksul toimunud langust võib vaadelda ka valdkonna hooajalisuse kontekstis. Tõepoolest on laoseisud ootuspäraselt suuremad detsembris kui aasta esimese kvartali lõpus, st käesoleval juhul uurimisperioodi lõpul.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot paar | 19,7 | 19,3 | 18,5 | 18,6 | 18,2 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 94 | 95 | 92,5 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Eurot paar

19,7

19,3

18,5

18,6

18,2

Indeks: 2001 = 100

100

98

94

95

92,5

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (200) | Ühiku keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Üldine langus oli 7,5 %. Ühenduse tootmisharu hinna madalseis võib tunduda vähene, eriti kui võrrelda 30 % dumpinguhinnaga impordi hinna langusega vaatlusaluse perioodi jooksul. Seda tuleks siiski vaadelda selles kontekstis, et jalanõud on tellitav toode ja seetõttu kinnitatakse uued tellimused üksnes siis, kui vastav hinnatase võimaldab vähemalt kulutused tasa teha. Selles suhtes viidatakse järgmisele tabelile, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul ei olnud ühenduse tootmisharul võimalik enam kahjusid kandmata hinda alla lasta. |
| --- | --- |

(200)

Ühiku keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Üldine langus oli 7,5 %. Ühenduse tootmisharu hinna madalseis võib tunduda vähene, eriti kui võrrelda 30 % dumpinguhinnaga impordi hinna langusega vaatlusaluse perioodi jooksul. Seda tuleks siiski vaadelda selles kontekstis, et jalanõud on tellitav toode ja seetõttu kinnitatakse uued tellimused üksnes siis, kui vastav hinnatase võimaldab vähemalt kulutused tasa teha. Selles suhtes viidatakse järgmisele tabelile, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul ei olnud ühenduse tootmisharul võimalik enam kahjusid kandmata hinda alla lasta.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (1 000 eurot) | 13 943 | 10 756 | 8 575 | 10 038 | 4 722 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 77 | 61 | 72 | 34 |
| % kasum netokäibest | 1,6 % | 1,8 % | 0,2 % | 1,8 % | 0,5 % |
| Investeeringutasuvus | 6,1 % | 7,3 % | 1,0 % | 8,2 % | 2,3 % |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rahavoog (1 000 eurot)

13 943

10 756

8 575

10 038

4 722

Indeks: 2001 = 100

100

77

61

72

34

% kasum netokäibest

1,6 %

1,8 %

0,2 %

1,8 %

0,5 %

Investeeringutasuvus

6,1 %

7,3 %

1,0 %

8,2 %

2,3 %

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (201) | Eespool esitatud tasuvusnäitajad kinnitavad ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 190 kirjeldatud olukorda ja näitavad selgelt, et ettevõtete majanduslik olukord on käsitletud perioodil halvenenud. Meenutatakse, et üleüldist olukorra halvenemist täheldati eriti uurimisperioodi ajal ja et märkimisväärne ebasoodne areng leidis aset 2005. aasta esimeses kvartalis, st uurimisperioodi viimases veerandis. Käsitletud perioodi alguses juba niigi väike tasuvus kahanes edaspidi veelgi. |
| --- | --- |

(201)

Eespool esitatud tasuvusnäitajad kinnitavad ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 190 kirjeldatud olukorda ja näitavad selgelt, et ettevõtete majanduslik olukord on käsitletud perioodil halvenenud. Meenutatakse, et üleüldist olukorra halvenemist täheldati eriti uurimisperioodi ajal ja et märkimisväärne ebasoodne areng leidis aset 2005. aasta esimeses kvartalis, st uurimisperioodi viimases veerandis. Käsitletud perioodi alguses juba niigi väike tasuvus kahanes edaspidi veelgi.

| (202) | Sellekohase uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 191–193. |
| --- | --- |

(202)

Sellekohase uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 191–193.

| (203) | Üleüldine kasumi määr jäi kogu vaatlusaluse perioodi vältel madalale tasemele ning see asjaolu rõhutab nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahalist haavatavust. Nagu järgnevalt kirjeldatud, on vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil saavutatud kasumi määr kaugelt allpool tavapärast kasumi määra, mida tootmisharu võiks tavaoludes saavutada. |
| --- | --- |

(203)

Üleüldine kasumi määr jäi kogu vaatlusaluse perioodi vältel madalale tasemele ning see asjaolu rõhutab nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahalist haavatavust. Nagu järgnevalt kirjeldatud, on vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil saavutatud kasumi määr kaugelt allpool tavapärast kasumi määra, mida tootmisharu võiks tavaoludes saavutada.

| (204) | Uurimine näitas, et mitmete ühenduse tootjate kapitalinõuded on ebasoodsalt mõjutanud nende rasket finantsolukorda. Seda rõhutab nende individuaalse kasumitaseme areng ja eriti nende rahavoogude halvenemine. Nagu eespool selgitatud, ei ole suhteliselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtted alati suutlikud pakkuma piisavaid pangatagatisi ja neil võib olla raskusi tulla toime oluliste rahaliste kulutustega, mis tulenevad nende ebakindlast finantsolukorrast. |
| --- | --- |

(204)

Uurimine näitas, et mitmete ühenduse tootjate kapitalinõuded on ebasoodsalt mõjutanud nende rasket finantsolukorda. Seda rõhutab nende individuaalse kasumitaseme areng ja eriti nende rahavoogude halvenemine. Nagu eespool selgitatud, ei ole suhteliselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtted alati suutlikud pakkuma piisavaid pangatagatisi ja neil võib olla raskusi tulla toime oluliste rahaliste kulutustega, mis tulenevad nende ebakindlast finantsolukorrast.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 eurot | 8 836 | 11 184 | 6 522 | 4 403 | 4 028 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 127 | 74 | 50 | 46 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

1 000 eurot

8 836

11 184

6 522

4 403

4 028

Indeks: 2001 = 100

100

127

74

50

46

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (205) | Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 194 esitatud investeeringute suundumust kinnitavad ülal esitatud tabelis näidatud suundumused. Äriühingutesse tehtud investeeringud vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel enam kui 50 %. Investeeringute vähenemist on seletatud seoses valimisse kuuluvate ühenduse tootjate finantsolukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(205)

Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 194 esitatud investeeringute suundumust kinnitavad ülal esitatud tabelis näidatud suundumused. Äriühingutesse tehtud investeeringud vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel enam kui 50 %. Investeeringute vähenemist on seletatud seoses valimisse kuuluvate ühenduse tootjate finantsolukorra halvenemisega.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine palk töötaja kohta (eurodes) | 14 602 | 15 933 | 18 021 | 17 610 | 17 822 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 109 | 123 | 121 | 122 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)

14 602

15 933

18 021

17 610

17 822

Indeks: 2001 = 100

100

109

123

121

122

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (206) | Ülal esitatud tabel kinnitab ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 196 esitatud palkadega seotud suundumusi. Uute andmete puudumisel kinnitatakse nimetatud suundumusi. |
| --- | --- |

(206)

Ülal esitatud tabel kinnitab ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 196 esitatud palkadega seotud suundumusi. Uute andmete puudumisel kinnitatakse nimetatud suundumusi.

7.4.   Huvitatud isikute väited

| (207) | Mitmed eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu kasumimarginaal oli ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra oluline näitaja. Eelkõige väideti, et kuna esialgses etapis kahju kõrvaldamiseks võimaldava taseme määramiseks (st 2 % – vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 284) kasutatud kasumimarginaal oli kooskõlas sellega, mida saavutasid mõned üksikud valimisse kaasatud äriühingud, näitas see, et selle näitajaga seotud asjaolud ei kahjustanud neid äriühinguid. |
| --- | --- |

(207)

Mitmed eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu kasumimarginaal oli ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra oluline näitaja. Eelkõige väideti, et kuna esialgses etapis kahju kõrvaldamiseks võimaldava taseme määramiseks (st 2 % – vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 284) kasutatud kasumimarginaal oli kooskõlas sellega, mida saavutasid mõned üksikud valimisse kaasatud äriühingud, näitas see, et selle näitajaga seotud asjaolud ei kahjustanud neid äriühinguid.

| (208) | Pärast põhjenduses 292 kirjeldatud edasist analüüsi ei ole see enam oluline, sest kasumimarginaali kohandati 6 %-le, kajastades seega täpsemalt kahjustava dumpingu puudumise korral ühenduse jalatsitootjate poolt saavutatavat kasumimarginaali. Seega vähenes ühenduse tootmisharu kasumlikkus käsitletud perioodil nähtavalt ning kasumlikkus langes uurimisperioodil 0,5 %ni. Peale selle viiakse kahju analüüsi läbi ühenduse tootmisharu või seda tüüpilise valimi tasandil ning seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kaasatud üksikute äriühingute tasandil. |
| --- | --- |

(208)

Pärast põhjenduses 292 kirjeldatud edasist analüüsi ei ole see enam oluline, sest kasumimarginaali kohandati 6 %-le, kajastades seega täpsemalt kahjustava dumpingu puudumise korral ühenduse jalatsitootjate poolt saavutatavat kasumimarginaali. Seega vähenes ühenduse tootmisharu kasumlikkus käsitletud perioodil nähtavalt ning kasumlikkus langes uurimisperioodil 0,5 %ni. Peale selle viiakse kahju analüüsi läbi ühenduse tootmisharu või seda tüüpilise valimi tasandil ning seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kaasatud üksikute äriühingute tasandil.

| (209) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et kahju analüüsiks kasutatud näitajad ei olnud usaldatavad ega kohased. Nad väitsid, et majanduslikke näitajaid ei olnud kontrollitud ja nad ei ole seega usaldusväärsed, sest – koostöö väidetaval puudumisel – nad ei peegelda tegeliku ühenduse tootmisharu olukorda. Mis puutub mikromajanduslikke näitajatesse, ei peetud neid valimi piiratud suurust arvestades tüüpilisteks. Viimaks juhiti tähelepanu erinevatele suundumustele makro- ja mikromajanduslikul tasandil täheldatud kahjunäitajate puhul. |
| --- | --- |

(209)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et kahju analüüsiks kasutatud näitajad ei olnud usaldatavad ega kohased. Nad väitsid, et majanduslikke näitajaid ei olnud kontrollitud ja nad ei ole seega usaldusväärsed, sest – koostöö väidetaval puudumisel – nad ei peegelda tegeliku ühenduse tootmisharu olukorda. Mis puutub mikromajanduslikke näitajatesse, ei peetud neid valimi piiratud suurust arvestades tüüpilisteks. Viimaks juhiti tähelepanu erinevatele suundumustele makro- ja mikromajanduslikul tasandil täheldatud kahjunäitajate puhul.

| (210) | Esiteks, mis puutub makromajanduslike näitajate kontrollimata jätmisse, meenutatakse, et vastavalt algmäärusele on kontrollkäikude tegemine jäetud komisjoni otsustada ning seega puudub õiguslik kohustus kontrollkäike alati läbi viia. Algmääruse artiklis 16 sätestatakse üksnes, et komisjon korraldab kontrollkäike, kui seda vajalikuks peetakse. Seetõttu lükati käesolev väide tagasi. Lisaks kontrolliti võimaluse korral neid tegureid vastastikku ühenduse asjassepuutuvate riiklike jalatsitootjate ühenduste esitatud teabe alusel. |
| --- | --- |

(210)

Esiteks, mis puutub makromajanduslike näitajate kontrollimata jätmisse, meenutatakse, et vastavalt algmäärusele on kontrollkäikude tegemine jäetud komisjoni otsustada ning seega puudub õiguslik kohustus kontrollkäike alati läbi viia. Algmääruse artiklis 16 sätestatakse üksnes, et komisjon korraldab kontrollkäike, kui seda vajalikuks peetakse. Seetõttu lükati käesolev väide tagasi. Lisaks kontrolliti võimaluse korral neid tegureid vastastikku ühenduse asjassepuutuvate riiklike jalatsitootjate ühenduste esitatud teabe alusel.

| (211) | Teiseks, võttes arvesse ülal esitatud ühenduse tootmisharu määratluse kohta tehtud järeldust ja valimi tüüpilisust, lükati neid tegureid puudutavad kaebused samuti tagasi. Lisaks sellele on arusaadavuse nimel lõplike järelduste tegemiseks kahjunäitajate tulemused makro- ja mikromajanduslike näitajate kohta esitatud eraldi. Viimaks märgitakse, et isegi kui esialgsel etapil leitud makro- ja mikrotasandi suundumuste näitajad ei väljendanud alati täpselt ühesuguseid suundumusi, ei nähtunud neist ka oluliselt erinevaid suundumusi. |
| --- | --- |

(211)

Teiseks, võttes arvesse ülal esitatud ühenduse tootmisharu määratluse kohta tehtud järeldust ja valimi tüüpilisust, lükati neid tegureid puudutavad kaebused samuti tagasi. Lisaks sellele on arusaadavuse nimel lõplike järelduste tegemiseks kahjunäitajate tulemused makro- ja mikromajanduslike näitajate kohta esitatud eraldi. Viimaks märgitakse, et isegi kui esialgsel etapil leitud makro- ja mikrotasandi suundumuste näitajad ei väljendanud alati täpselt ühesuguseid suundumusi, ei nähtunud neist ka oluliselt erinevaid suundumusi.

| (212) | Viimaks väitsid huvitatud isikud, et mitte kõik kahjunäitajad ei näita kahju tekkimist, ja täpsemalt, et valimisse kaasatud äriühingute kahju ei ole võimalik hinnata üksiku äriühingu tasandil. Esimene väide tuleb tagasi lükata põhjusel, et tulenevalt algmäärusest ei ole ükski kahjunäitaja üksi otsustav. Mis puutub asjaolusse, et teatavate üksikute tootjate olukord ei viidanud kahju olemasolule, rõhutatakse, et see ei ole oluline, sest tulenevalt algmääruse artikli 3 lõikest 1 viiakse kahjuanalüüs läbi ühenduse tootmisharu või sellest moodustatud valimi tasandil ja seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kuuluvate üksikute äriühingute tasandil. |
| --- | --- |

(212)

Viimaks väitsid huvitatud isikud, et mitte kõik kahjunäitajad ei näita kahju tekkimist, ja täpsemalt, et valimisse kaasatud äriühingute kahju ei ole võimalik hinnata üksiku äriühingu tasandil. Esimene väide tuleb tagasi lükata põhjusel, et tulenevalt algmäärusest ei ole ükski kahjunäitaja üksi otsustav. Mis puutub asjaolusse, et teatavate üksikute tootjate olukord ei viidanud kahju olemasolule, rõhutatakse, et see ei ole oluline, sest tulenevalt algmääruse artikli 3 lõikest 1 viiakse kahjuanalüüs läbi ühenduse tootmisharu või sellest moodustatud valimi tasandil ja seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kuuluvate üksikute äriühingute tasandil.

8.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (213) | Tulenevalt ülal esitatust tuleb käesolevaga kinnitada esialgset järeldust, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(213)

Tulenevalt ülal esitatust tuleb käesolevaga kinnitada esialgset järeldust, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (214) | Täpsemalt kinnitatakse, et makromajanduslike näitajate tasandil, st kogu ühenduse tootmisharu tasandil, avaldus kahju peamiselt müügimahu ja turuosade vähenemise näol. Kuna jalatseid valmistatakse tellimuste peale, oli ka sellel otsene negatiivne mõju tootmismahule ja ühenduse tööhõivele. |
| --- | --- |

(214)

Täpsemalt kinnitatakse, et makromajanduslike näitajate tasandil, st kogu ühenduse tootmisharu tasandil, avaldus kahju peamiselt müügimahu ja turuosade vähenemise näol. Kuna jalatseid valmistatakse tellimuste peale, oli ka sellel otsene negatiivne mõju tootmismahule ja ühenduse tööhõivele.

| (215) | Peale selle kinnitatakse ka, et mikromajanduslike tegurite tasandil on olukord vägagi kahjustav. Näiteks on valimisse kaasatud äriühingud jõudnud 2003. aasta jooksul madalaima võimaliku kasumimäärani, mida pehmendasid siiski osaliselt nende suhteliselt jõulised varasemad investeeringud (kasumi vähenemise mõjul). Siiski langes nende kasumimäär järgnevalt, isegi hoolimata olulisest investeeringute hulga vähenemisest, kusjuures uurimisperioodi ajal oli kasumimäär vaatlusaluse perioodi madalaim (kui 2003. aasta välja arvata), st rahuldavast tasemest palju allpool, ja oleks põhjustanud teiste pehmendavate tegurite (nagu varasemad investeeringud) puudumisel selgelt olulist kahju. Sarnaselt vähenes ohtlikult ka rahavoog ja jõudis uurimisperioodil madalaima tasemeni, mida saab üheselt lugeda oluliselt kahjustavaks. Valimisse kaasatud äriühingud ei olnud uurimisperioodi ajal enam võimelised hinnatasemeid langetama, ilma et sellega kaasneks kahju. Suhteliselt väikeste ja keskmise suurusega äriühingute puhul ei ole võimalik sellist kahju pikka aega taluda ilma surveta äriühingu tegevuse lõpetamiseks. Kokkuvõttes, kuigi kuni 2004. aastani võib ühenduse tootmisharu olukorda lugeda ainult kahjustatuks, on ühenduse tootmisharu pärast 2004. aastat selgelt kannatanud olulist kahju. |
| --- | --- |

(215)

Peale selle kinnitatakse ka, et mikromajanduslike tegurite tasandil on olukord vägagi kahjustav. Näiteks on valimisse kaasatud äriühingud jõudnud 2003. aasta jooksul madalaima võimaliku kasumimäärani, mida pehmendasid siiski osaliselt nende suhteliselt jõulised varasemad investeeringud (kasumi vähenemise mõjul). Siiski langes nende kasumimäär järgnevalt, isegi hoolimata olulisest investeeringute hulga vähenemisest, kusjuures uurimisperioodi ajal oli kasumimäär vaatlusaluse perioodi madalaim (kui 2003. aasta välja arvata), st rahuldavast tasemest palju allpool, ja oleks põhjustanud teiste pehmendavate tegurite (nagu varasemad investeeringud) puudumisel selgelt olulist kahju. Sarnaselt vähenes ohtlikult ka rahavoog ja jõudis uurimisperioodil madalaima tasemeni, mida saab üheselt lugeda oluliselt kahjustavaks. Valimisse kaasatud äriühingud ei olnud uurimisperioodi ajal enam võimelised hinnatasemeid langetama, ilma et sellega kaasneks kahju. Suhteliselt väikeste ja keskmise suurusega äriühingute puhul ei ole võimalik sellist kahju pikka aega taluda ilma surveta äriühingu tegevuse lõpetamiseks. Kokkuvõttes, kuigi kuni 2004. aastani võib ühenduse tootmisharu olukorda lugeda ainult kahjustatuks, on ühenduse tootmisharu pärast 2004. aastat selgelt kannatanud olulist kahju.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (216) | Ühenduse tootmisharu ja turuosa ja asjaomaste riikide lastejalatsite tootmisharu turuosa areng on olnud järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomased riigid | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Ühenduse tootmisharu | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |

(216)

Ühenduse tootmisharu ja turuosa ja asjaomaste riikide lastejalatsite tootmisharu turuosa areng on olnud järgmine:

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Asjaomased riigid

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Ühenduse tootmisharu

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

| (217) | Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni järelduse selle kohta, et oli olemas ajaline kokkusattumus dumpinguhinnaga turuosa kasvu ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenemise vahel. Nad rõhutasid, et ajal, kui Hiina ja Vietnami import saavutas suurima turuosa kasvu, tegi ühenduse tootmisharu läbi väiksema turuosa vähenemise ja vastupidi. Samuti väidetakse, et kaebuse esitajate turuosa ei ole asjaomaste riikide poolt üle võetud, eelkõige silmas pidades muude kolmandate riikide turuosa arengut. |
| --- | --- |

(217)

Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni järelduse selle kohta, et oli olemas ajaline kokkusattumus dumpinguhinnaga turuosa kasvu ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenemise vahel. Nad rõhutasid, et ajal, kui Hiina ja Vietnami import saavutas suurima turuosa kasvu, tegi ühenduse tootmisharu läbi väiksema turuosa vähenemise ja vastupidi. Samuti väidetakse, et kaebuse esitajate turuosa ei ole asjaomaste riikide poolt üle võetud, eelkõige silmas pidades muude kolmandate riikide turuosa arengut.

| (218) | Veel väitis importijate ühendus, et kui silmas pidada asjaolu, et imporditud jalatsid ei konkureeri ühenduses toodetud jalatsitega, ei tekitanud dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest ühenduse tootmisharule mingit kahju. |
| --- | --- |

(218)

Veel väitis importijate ühendus, et kui silmas pidada asjaolu, et imporditud jalatsid ei konkureeri ühenduses toodetud jalatsitega, ei tekitanud dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest ühenduse tootmisharule mingit kahju.

| (219) | Seoses ajalise kokkusattumusega leitakse, et põhjusliku seose analüüsi raames ei ole tarvis välja tuua täpset vastavust dumpinguhinnaga impordi arengu ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel. On välja kujunenud ja seaduslikult tunnustatud tava, et (nagu ka antud juhul) lihtne kokkusattumus ühenduse tootmisharu hindu allalööva dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse kasvu ja ühenduse tootmisharu kasvava ebakindluse vahel viitab selgelt põhjuslikule seosele. Kõnealusel juhul, ning nagu on selgelt välja toodud ka ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 203–209, on selline ajaline kokkusattumus vaieldamatult olemas. Lisaks sellele on aastatel 2003 kuni 2004 ilmnenud turuosa kasv peaaegu sümmeetriline. Lisaks viitab asjaolu, et dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv oli käsitletud perioodil aeg-ajalt suurem kui ühenduse tootmisharu turuosa kaotus, üsna üheselt sellele, et dumpinguhinnaga impordi kasv ei toimunud üksnes ühenduse tootmisharu arvelt, vaid ka teiste ühenduse turuosaliste arvelt. |
| --- | --- |

(219)

Seoses ajalise kokkusattumusega leitakse, et põhjusliku seose analüüsi raames ei ole tarvis välja tuua täpset vastavust dumpinguhinnaga impordi arengu ja ühenduse tootmisharu olukorra vahel. On välja kujunenud ja seaduslikult tunnustatud tava, et (nagu ka antud juhul) lihtne kokkusattumus ühenduse tootmisharu hindu allalööva dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse kasvu ja ühenduse tootmisharu kasvava ebakindluse vahel viitab selgelt põhjuslikule seosele. Kõnealusel juhul, ning nagu on selgelt välja toodud ka ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 203–209, on selline ajaline kokkusattumus vaieldamatult olemas. Lisaks sellele on aastatel 2003 kuni 2004 ilmnenud turuosa kasv peaaegu sümmeetriline. Lisaks viitab asjaolu, et dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv oli käsitletud perioodil aeg-ajalt suurem kui ühenduse tootmisharu turuosa kaotus, üsna üheselt sellele, et dumpinguhinnaga impordi kasv ei toimunud üksnes ühenduse tootmisharu arvelt, vaid ka teiste ühenduse turuosaliste arvelt.

| (220) | Väide, et imporditud jalatsid ei konkureerinud ühenduses toodetud jalatsitega, lükati tagasi ülaltoodud järelduse alusel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse kohta, et asjaomastest riikidest imporditud jalatsid konkureerivad kõikidel tasanditel, st igas mahtus ja tüübis, koos ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud jalatsitega, ja nende müügikanalid on üldiselt ühesugused. Uurimine on selgelt näidanud, et ühenduse tootjad ja eksportijad konkureerivad müügi pärast ühenduses. |
| --- | --- |

(220)

Väide, et imporditud jalatsid ei konkureerinud ühenduses toodetud jalatsitega, lükati tagasi ülaltoodud järelduse alusel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse kohta, et asjaomastest riikidest imporditud jalatsid konkureerivad kõikidel tasanditel, st igas mahtus ja tüübis, koos ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud jalatsitega, ja nende müügikanalid on üldiselt ühesugused. Uurimine on selgelt näidanud, et ühenduse tootjad ja eksportijad konkureerivad müügi pärast ühenduses.

| (221) | Rohkem märkusi ei ole ja ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 209 esitatud järeldused kiidetakse heaks. Dumpinguhinnaga impordil oli määrav osa ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju tekitamisel. |
| --- | --- |

(221)

Rohkem märkusi ei ole ja ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 209 esitatud järeldused kiidetakse heaks. Dumpinguhinnaga impordil oli määrav osa ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju tekitamisel.

2.   MUUDE TEGURITE MÕJU

2.1.   Huvitatud isikute märkused

| (222) | Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid mitmed huvitatud isikud, et tekitatud märgatav kahju oli põhjustatud muudest teguritest. Osalised viitasid juba varasemas etapis esitatud väidetele, mida oli vastavalt ajutise tollimaksu määruses käsitletud. Need väited hõlmasid ühenduse tootmisharu eksporditegevust, muudest kolmandatest riikidest pärit importi, Hiina ekspordikvootide tõstmist, vahetuskursside kõikumise mõju, ühenduse tootjate ümberpaigutamist ja ühenduse tootmisharu väidetavat strukturaalset mahajäämust. Uusi elemente siiski ei pakutud ja seetõttu on ajutise tollimaksu määruses välja toodud põhijäreldusi vajadusel allpool selgitatud/täiendatud. |
| --- | --- |

(222)

Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid mitmed huvitatud isikud, et tekitatud märgatav kahju oli põhjustatud muudest teguritest. Osalised viitasid juba varasemas etapis esitatud väidetele, mida oli vastavalt ajutise tollimaksu määruses käsitletud. Need väited hõlmasid ühenduse tootmisharu eksporditegevust, muudest kolmandatest riikidest pärit importi, Hiina ekspordikvootide tõstmist, vahetuskursside kõikumise mõju, ühenduse tootjate ümberpaigutamist ja ühenduse tootmisharu väidetavat strukturaalset mahajäämust. Uusi elemente siiski ei pakutud ja seetõttu on ajutise tollimaksu määruses välja toodud põhijäreldusi vajadusel allpool selgitatud/täiendatud.

2.2.   Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

| (223) | Mõned huvitatud isikud kinnitasid oma väiteid selle kohta, et ühenduse jalatsitööstuse kehv majanduslik olukord oli tingitud eksporditegevuse halvenemisest. |
| --- | --- |

(223)

Mõned huvitatud isikud kinnitasid oma väiteid selle kohta, et ühenduse jalatsitööstuse kehv majanduslik olukord oli tingitud eksporditegevuse halvenemisest.

| (224) | Sellega seoses märgitakse, et väidetaval ekspordijõudluse halvenemisel ei ole peaaegu mitte mingit mõju enamikule eespool analüüsitud näitajatele, nagu müügimahule, turuosale ja hindadele, sest need tegurid on välja töötatud ühenduse müügitasemete alusel. Tootmisnäitajad esitati üldistel alustel, sest ühenduse turule suunatud kaupu ei saa ühendusest väljapoole jäävast turust eristada. Kuna jalatseid toodetakse tellimuse alusel, kajastub igasugune müügilangus kindlasti sarnase vähenemisena ka tootmises, ning võttes arvesse, et suurem osa toodangust kavatsetakse maha müüa ühenduse turul, leiab kinnitust esialgne järeldus, et suurem osa toodangu langusest on seotud ühenduse turule tekitatud kahjuga. |
| --- | --- |

(224)

Sellega seoses märgitakse, et väidetaval ekspordijõudluse halvenemisel ei ole peaaegu mitte mingit mõju enamikule eespool analüüsitud näitajatele, nagu müügimahule, turuosale ja hindadele, sest need tegurid on välja töötatud ühenduse müügitasemete alusel. Tootmisnäitajad esitati üldistel alustel, sest ühenduse turule suunatud kaupu ei saa ühendusest väljapoole jäävast turust eristada. Kuna jalatseid toodetakse tellimuse alusel, kajastub igasugune müügilangus kindlasti sarnase vähenemisena ka tootmises, ning võttes arvesse, et suurem osa toodangust kavatsetakse maha müüa ühenduse turul, leiab kinnitust esialgne järeldus, et suurem osa toodangu langusest on seotud ühenduse turule tekitatud kahjuga.

| (225) | Tegelikult vastab käsitletud perioodil ilmnenud ühenduse turu müügimahu langus (– 34 %) samal perioodil esinenud toodangu langusele (– 33 %). |
| --- | --- |

(225)

Tegelikult vastab käsitletud perioodil ilmnenud ühenduse turu müügimahu langus (– 34 %) samal perioodil esinenud toodangu langusele (– 33 %).

| (226) | Seetõttu lükati väide tagasi ja leitakse lõplikult, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei ole põhjustanud mingit märkimisväärset kahju. |
| --- | --- |

(226)

Seetõttu lükati väide tagasi ja leitakse lõplikult, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei ole põhjustanud mingit märkimisväärset kahju.

2.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (227) | Import kolmandatest riikidest, sealhulgas lastejalatsite import, arenes järgmiselt:











  Turuosad | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood | Dispersioon 01/uurimisperiood (protsendipunkt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 5,7 % | 7,1 % | 7,5 % | 7,0 % | 6,9 % | +1,2 |
| India | 3,6 % | 4,5 % | 4,9 % | 5,9 % | 5,7 % | +2,1 |
| Indoneesia | 2,7 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | –0,7 |
| Brasiilia | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | +1,3 |
| Aomen | 1,2 % | 1,7 % | 2,2 % | 3,2 % | 2,4 % | +1,2 |
| Tai | 1,0 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | +0,3 |
| Muud riigid | 9,0 % | 10,7 % | 10,9 % | 12,5 % | 11,5 % | +2,5 |

(227)

Import kolmandatest riikidest, sealhulgas lastejalatsite import, arenes järgmiselt:

Turuosad

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Dispersioon 01/uurimisperiood (protsendipunkt)

Rumeenia

5,7 %

7,1 %

7,5 %

7,0 %

6,9 %

+1,2

India

3,6 %

4,5 %

4,9 %

5,9 %

5,7 %

+2,1

Indoneesia

2,7 %

2,4 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

–0,7

Brasiilia

1,2 %

1,4 %

1,7 %

2,2 %

2,5 %

+1,3

Aomen

1,2 %

1,7 %

2,2 %

3,2 %

2,4 %

+1,2

Tai

1,0 %

1,0 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

+0,3

Muud riigid

9,0 %

10,7 %

10,9 %

12,5 %

11,5 %

+2,5

| Keskmised hinnad (eurot/paar) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood | Dispersioon 2001/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 13,8 | 14,6 | 14,8 | 15,0 | 14,9 | +8 % |
| India | 11,3 | 11,3 | 10,3 | 10,2 | 10,2 | –10 % |
| Indoneesia | 11,2 | 10,4 | 9,8 | 8,6 | 8,7 | –23 % |
| Brasiilia | 16,8 | 15,7 | 13,5 | 13,0 | 12,6 | –25 % |
| Aomen | 12,9 | 11,5 | 10,6 | 10,2 | 10,5 | –18 % |
| Tai | 14,4 | 12,9 | 11,8 | 11,4 | 11,2 | –22 % |
| Muud riigid | 14,8 | 14,3 | 13,6 | 12,4 | 12,7 | –14 % |

Keskmised hinnad (eurot/paar)

2001

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Dispersioon 2001/uurimisperiood

Rumeenia

13,8

14,6

14,8

15,0

14,9

+8 %

India

11,3

11,3

10,3

10,2

10,2

–10 %

Indoneesia

11,2

10,4

9,8

8,6

8,7

–23 %

Brasiilia

16,8

15,7

13,5

13,0

12,6

–25 %

Aomen

12,9

11,5

10,6

10,2

10,5

–18 %

Tai

14,4

12,9

11,8

11,4

11,2

–22 %

Muud riigid

14,8

14,3

13,6

12,4

12,7

–14 %

| (228) | Tuleb märkida, et ühegi ülaltoodud tabelis loetletud muu riigi (kokku rohkem kui 150 eri riigi seast) arvele ei langenud uurimisperioodil rohkem kui 2 % ühenduse kogu impordimahust. |
| --- | --- |

(228)

Tuleb märkida, et ühegi ülaltoodud tabelis loetletud muu riigi (kokku rohkem kui 150 eri riigi seast) arvele ei langenud uurimisperioodil rohkem kui 2 % ühenduse kogu impordimahust.

| (229) | Seetõttu võib kinnitada, et üksikult ei suurendanud ükski ülaltoodud loendis esinenud riik käsitletud perioodil oma turuosa, et nende turuosa absoluutne tase jäi asjaomaste riikide omast tunduvalt väiksemaks ning nende areng oli erinev. Mis puutub hindadesse, siis tuleks neid vaadelda ülaltoodud impordimahtude taustal ning võtta arvesse asjaolu, et nende vähenemine oli asjaomaste riikide hindadega võrreldes väiksem, kuid kui üks erand välja arvata, jäi nende absoluutne hinnatase kogu käsitletud perioodi kestel dumpinguhinnaga impordi hinnatasemest siiski keskmiselt kõrgemaks. |
| --- | --- |

(229)

Seetõttu võib kinnitada, et üksikult ei suurendanud ükski ülaltoodud loendis esinenud riik käsitletud perioodil oma turuosa, et nende turuosa absoluutne tase jäi asjaomaste riikide omast tunduvalt väiksemaks ning nende areng oli erinev. Mis puutub hindadesse, siis tuleks neid vaadelda ülaltoodud impordimahtude taustal ning võtta arvesse asjaolu, et nende vähenemine oli asjaomaste riikide hindadega võrreldes väiksem, kuid kui üks erand välja arvata, jäi nende absoluutne hinnatase kogu käsitletud perioodi kestel dumpinguhinnaga impordi hinnatasemest siiski keskmiselt kõrgemaks.

| (230) | Eespool nimetatud põhjustel järeldatakse lõplikult, et import kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(230)

Eespool nimetatud põhjustel järeldatakse lõplikult, et import kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda.

2.4.   Vahetuskursi kõikumine

| (231) | Mitmed eksportivad ja importivad tootjad kordasid oma väiteid, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli põhjustatud euro tugevnemisest USA dollari suhtes, mis põhjustas impordihindade märkimisväärset vähenemist. |
| --- | --- |

(231)

Mitmed eksportivad ja importivad tootjad kordasid oma väiteid, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli põhjustatud euro tugevnemisest USA dollari suhtes, mis põhjustas impordihindade märkimisväärset vähenemist.

| (232) | Uusi punkte ei esitatud ja seetõttu osutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendustele 220–225. Samuti märgitakse, et isegi juhul, kui vahetuskursi kõikumisi võetaks impordihindadele mõju avaldajana arvesse, on ainuüksi asjaomase impordi maht sellise ulatusega, mis põhjustab ühenduse tootmisharule märkimisväärset kahju. |
| --- | --- |

(232)

Uusi punkte ei esitatud ja seetõttu osutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendustele 220–225. Samuti märgitakse, et isegi juhul, kui vahetuskursi kõikumisi võetaks impordihindadele mõju avaldajana arvesse, on ainuüksi asjaomase impordi maht sellise ulatusega, mis põhjustab ühenduse tootmisharule märkimisväärset kahju.

2.5.   Kvoodi tõstmine

| (233) | Rohkem uusi punkte ei ole sellega seoses esitatud. Siiski tuleb märkida, et võttes arvesse impordi kasvu uurimisperioodi viimase kvartali jooksul, võib see tõepoolest olla veelgi suurendanud dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(233)

Rohkem uusi punkte ei ole sellega seoses esitatud. Siiski tuleb märkida, et võttes arvesse impordi kasvu uurimisperioodi viimase kvartali jooksul, võib see tõepoolest olla veelgi suurendanud dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju.

2.6.   Kaebuse esitajatel ei õnnestunud ajakohastamine, nad on ülimalt killustatud ja neil on kõrged tööjõukulud

| (234) | Rohkem uusi punkte pole sellega seoses esitatud. Dumpingumarginaalid on võrdlemisi kõrged (st isegi kõrgemad kui allalöömismarginaalid). Teisisõnu, asjaomane dumpinguhinnaga eksport konkureerib ühenduse tootmisharuga mitte ainult oma loomulike eeliste, vaid ka rahvusvaheliste kaubandusreeglite alusel toimuva tegevuse pinnal. Mitte-dumpinguhinna tasemel oleksid asjaomased impordihinnad olnud tunduvalt kõrgemad ja ühenduse tootmisharu oleks olnud sellise impordi suhtes palju paremas konkurentsiseisundis. |
| --- | --- |

(234)

Rohkem uusi punkte pole sellega seoses esitatud. Dumpingumarginaalid on võrdlemisi kõrged (st isegi kõrgemad kui allalöömismarginaalid). Teisisõnu, asjaomane dumpinguhinnaga eksport konkureerib ühenduse tootmisharuga mitte ainult oma loomulike eeliste, vaid ka rahvusvaheliste kaubandusreeglite alusel toimuva tegevuse pinnal. Mitte-dumpinguhinna tasemel oleksid asjaomased impordihinnad olnud tunduvalt kõrgemad ja ühenduse tootmisharu oleks olnud sellise impordi suhtes palju paremas konkurentsiseisundis.

2.7.   EÜ jalatsitööstuse tootmise ümberpaigutamine

| (235) | Mitmed eksportivad tootjad ja importijate ühendus väitsid, et EÜ tootjate ühenduse tootmisharus ümberpaigutamise mõjule ei olnud ajutise tollimaksu määruses piisavalt tähelepanu pööratud. |
| --- | --- |

(235)

Mitmed eksportivad tootjad ja importijate ühendus väitsid, et EÜ tootjate ühenduse tootmisharus ümberpaigutamise mõjule ei olnud ajutise tollimaksu määruses piisavalt tähelepanu pööratud.

| (236) | Eeskätt kritiseerisid nad ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 171 toodud ühenduse jalatsisektori üldisi näitajaid, sest need näitajad sisaldasid andmeid ühenduse tootjate kohta, kes olid oma tootmise ümber paigutanud. Seetõttu viidatakse ülaltoodud lõikele, kinnitades, et ajutise tollimaksu määruse põhjendused 169–173 esitati ainult teavitamise eesmärgil ega ole seetõttu kahju suhtes tehtud lõplike järeldustega seoses asjakohased. Samuti kinnitatakse, et neid tootjaid, kes paigutasid oma tootmise täies mahus ümber ühendusest väljapoole, ei hõlmata ühenduse tootmisharu määratlusse ja seetõttu analüüsitakse ka nende äriühingute poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju võimalikku ulatust koos kolmandate riikide impordi mõjuga. |
| --- | --- |

(236)

Eeskätt kritiseerisid nad ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 171 toodud ühenduse jalatsisektori üldisi näitajaid, sest need näitajad sisaldasid andmeid ühenduse tootjate kohta, kes olid oma tootmise ümber paigutanud. Seetõttu viidatakse ülaltoodud lõikele, kinnitades, et ajutise tollimaksu määruse põhjendused 169–173 esitati ainult teavitamise eesmärgil ega ole seetõttu kahju suhtes tehtud lõplike järeldustega seoses asjakohased. Samuti kinnitatakse, et neid tootjaid, kes paigutasid oma tootmise täies mahus ümber ühendusest väljapoole, ei hõlmata ühenduse tootmisharu määratlusse ja seetõttu analüüsitakse ka nende äriühingute poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju võimalikku ulatust koos kolmandate riikide impordi mõjuga.

| (237) | Mis puutub nendesse äriühingutesse, kes paigutasid oma tootmise ümber osaliselt, st kes ostsid jalatseid ka muudelt kui ühenduse allikatelt, siis tuletatakse meelde, et kahjuanalüüs tehti üksnes selliste andmete põhjal, mis käsitlevad nende endi toodangut ühenduses. Seetõttu tuleb ka taolise kokkuostu poolt tekitatud kahju võimalikku ulatust käsitleda muude kolmandate riikide impordi analüüsiga samas valguses. |
| --- | --- |

(237)

Mis puutub nendesse äriühingutesse, kes paigutasid oma tootmise ümber osaliselt, st kes ostsid jalatseid ka muudelt kui ühenduse allikatelt, siis tuletatakse meelde, et kahjuanalüüs tehti üksnes selliste andmete põhjal, mis käsitlevad nende endi toodangut ühenduses. Seetõttu tuleb ka taolise kokkuostu poolt tekitatud kahju võimalikku ulatust käsitleda muude kolmandate riikide impordi analüüsiga samas valguses.

| (238) | Lõpuks, nende äriühingute puhul, kes suurendasid või alustasid jalatsite osade (nt pealsete) importi ühenduses, ei saa ülal kirjeldatud põhjustel järeldada, et selline import oleks negatiivselt mõjutanud tootmist, müüki, tasuvust jne. On tõsi, nagu märkisid ka mõned huvitatud isikud, et see võis kaasa tuua ühenduse tööhõive languse, kuid samas võib seda käsitleda ka kui nende äriühingute enesekaitset, kes seisid silmitsi kiiresti kasvava dumpinguhinnaga impordiga ühenduse turule, ning on seega seotud pigem dumpingu olemasolu kui endale kahju tekitamisega. |
| --- | --- |

(238)

Lõpuks, nende äriühingute puhul, kes suurendasid või alustasid jalatsite osade (nt pealsete) importi ühenduses, ei saa ülal kirjeldatud põhjustel järeldada, et selline import oleks negatiivselt mõjutanud tootmist, müüki, tasuvust jne. On tõsi, nagu märkisid ka mõned huvitatud isikud, et see võis kaasa tuua ühenduse tööhõive languse, kuid samas võib seda käsitleda ka kui nende äriühingute enesekaitset, kes seisid silmitsi kiiresti kasvava dumpinguhinnaga impordiga ühenduse turule, ning on seega seotud pigem dumpingu olemasolu kui endale kahju tekitamisega.

3.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (239) | Seetõttu lükati huvitatud isikute nõuded tagasi ning ajutise tollimaksu määruse järeldused kiidetakse heaks. |
| --- | --- |

(239)

Seetõttu lükati huvitatud isikute nõuded tagasi ning ajutise tollimaksu määruse järeldused kiidetakse heaks.

| (240) | Seetõttu järeldatakse lõplikult, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning võttes aluseks analüüsi, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõju ja ühenduse tööstusharule dumpinguhinnaga impordi kahjustavat mõju, leitakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei lükka ümber tõsiasja, et tuvastatud olulise kahju põhjuseks on dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(240)

Seetõttu järeldatakse lõplikult, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ning võttes aluseks analüüsi, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõju ja ühenduse tööstusharule dumpinguhinnaga impordi kahjustavat mõju, leitakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei lükka ümber tõsiasja, et tuvastatud olulise kahju põhjuseks on dumpinguhinnaga import.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (241) | On analüüsitud, kas pärast ajutise tollimaksu määruse kehtestamist tuleks huvitatud isikute esitatud märkuste ja/või täiendavate punktide alusel muuta esialgset järeldust selle kohta, et ühenduse huvid nõuavad kahjustava dumpingu ärahoidmiseks vajalikku sekkumist. |
| --- | --- |

(241)

On analüüsitud, kas pärast ajutise tollimaksu määruse kehtestamist tuleks huvitatud isikute esitatud märkuste ja/või täiendavate punktide alusel muuta esialgset järeldust selle kohta, et ühenduse huvid nõuavad kahjustava dumpingu ärahoidmiseks vajalikku sekkumist.

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (242) | Teatavad importijad ja eksportivad tootjad väitsid, et meetmete rakendamine ei ole ühenduse toomisharu huvides. See põhineb peamiselt väidetel, et kaebuse esitajate toodang täiendab asjaomaste riikide importi, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustaks asjaomaste riikide impordi suunamise muudesse kolmandatesse riikidesse, et ühenduse tootmisharu kantud kahju ei ole dumpingu põhjustatud ning et kaebuse esitajad on kaotanud turuosa paljude aastate jooksul väidetavalt muude tegurite kui dumpingu tõttu. |
| --- | --- |

(242)

Teatavad importijad ja eksportivad tootjad väitsid, et meetmete rakendamine ei ole ühenduse toomisharu huvides. See põhineb peamiselt väidetel, et kaebuse esitajate toodang täiendab asjaomaste riikide importi, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustaks asjaomaste riikide impordi suunamise muudesse kolmandatesse riikidesse, et ühenduse tootmisharu kantud kahju ei ole dumpingu põhjustatud ning et kaebuse esitajad on kaotanud turuosa paljude aastate jooksul väidetavalt muude tegurite kui dumpingu tõttu.

| (243) | Esiteks tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määrus ja ülal esitatud analüüs tõid selgelt välja kahju tekitanud dumpingu olemasolu ühenduse tootmisharule, mis loeb asjaomaste riikide dumpingutegevuse tõttu aastat 2004 olulist kahju tekitanud aastaks. Seetõttu eeldatakse põhimõtteliselt, et dumpingu tekitatud olulise kahju kaotamine on ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(243)

Esiteks tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määrus ja ülal esitatud analüüs tõid selgelt välja kahju tekitanud dumpingu olemasolu ühenduse tootmisharule, mis loeb asjaomaste riikide dumpingutegevuse tõttu aastat 2004 olulist kahju tekitanud aastaks. Seetõttu eeldatakse põhimõtteliselt, et dumpingu tekitatud olulise kahju kaotamine on ühenduse tootmisharu huvides.

| (244) | Väide, mille kohaselt kaebuse esitajate toodang üksnes täiendab importi, lükati tagasi ülaltoodud järelduste alusel, mille kohaselt vaatlusalune toode konkureerib samasuguse tootega, mida ühenduses toodetakse ja müüakse. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu esitas kaebuse vaatlusaluse toote impordi kohta, tõendab, et ühenduses toodetud toodete ja asjaomastest riikidest pärit imporditud toodete vahel valitseb konkurents. |
| --- | --- |

(244)

Väide, mille kohaselt kaebuse esitajate toodang üksnes täiendab importi, lükati tagasi ülaltoodud järelduste alusel, mille kohaselt vaatlusalune toode konkureerib samasuguse tootega, mida ühenduses toodetakse ja müüakse. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu esitas kaebuse vaatlusaluse toote impordi kohta, tõendab, et ühenduses toodetud toodete ja asjaomastest riikidest pärit imporditud toodete vahel valitseb konkurents.

| (245) | Väide impordi ümbersuunamise kohta esitati juba varem; viidatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 241, milles järeldati, et asjaolu, mille kohaselt importijad võivad valida teise tarneriigi, ei ole kindlasti paikapidav põhjus jätta käesoleval juhul võtmata meetmeid kahjuliku dumpingu vastu ja et on igal juhul võimatu ennustada taolist impordi ümbersuunamise ulatust või tingimusi, st seda, kas tegu on dumpinguga või mitte. |
| --- | --- |

(245)

Väide impordi ümbersuunamise kohta esitati juba varem; viidatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 241, milles järeldati, et asjaolu, mille kohaselt importijad võivad valida teise tarneriigi, ei ole kindlasti paikapidav põhjus jätta käesoleval juhul võtmata meetmeid kahjuliku dumpingu vastu ja et on igal juhul võimatu ennustada taolist impordi ümbersuunamise ulatust või tingimusi, st seda, kas tegu on dumpinguga või mitte.

| (246) | Mis puutub viimasesse väitesse, siis viidatakse ülaltoodud põhjuslikkuse analüüsile, kus uuriti muid mõjutegureid kui dumping. Igal juhul on selge, et dumpinguhindadega impordi ilmumine kiirendas ühenduse jalatsitööstusharu toodangumahu langust ja seega ka turuosa vähenemist. Ühenduse stabiilse tarbimise olukorras on see ilmne. |
| --- | --- |

(246)

Mis puutub viimasesse väitesse, siis viidatakse ülaltoodud põhjuslikkuse analüüsile, kus uuriti muid mõjutegureid kui dumping. Igal juhul on selge, et dumpinguhindadega impordi ilmumine kiirendas ühenduse jalatsitööstusharu toodangumahu langust ja seega ka turuosa vähenemist. Ühenduse stabiilse tarbimise olukorras on see ilmne.

| (247) | Uute märkuste puudumisel kinnitatakse esialgseid järeldusi ja järeldatakse lõplikult, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine võimaldaks ühenduse tootmisharul taastuda kindlakstehtud dumpingu kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(247)

Uute märkuste puudumisel kinnitatakse esialgseid järeldusi ja järeldatakse lõplikult, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine võimaldaks ühenduse tootmisharul taastuda kindlakstehtud dumpingu kahjustavast mõjust.

2.   TEISTE ETTEVÕTJATE HUVID

2.1.   Tarbijate huvid

| (248) | Nii nagu algetapiski, ei saadud tarbijaorganisatsioonidelt pärast ajutiste meetmete kehtestamise teadaande avaldamist vastuseid. Seetõttu ei vaidlustanud ükski tarbijate huve esindav ühendus esialgset järeldust selle kohta, et lõplike meetmete rakendamine mõjutab nahkjalatsite tarbijahindu üksnes vähesel määral. |
| --- | --- |

(248)

Nii nagu algetapiski, ei saadud tarbijaorganisatsioonidelt pärast ajutiste meetmete kehtestamise teadaande avaldamist vastuseid. Seetõttu ei vaidlustanud ükski tarbijate huve esindav ühendus esialgset järeldust selle kohta, et lõplike meetmete rakendamine mõjutab nahkjalatsite tarbijahindu üksnes vähesel määral.

| (249) | Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et nad ei ole nõus järeldustega, mis käsitlevad meetmete piiratud mõju tarbijatele, ja et need meetmed toovad endaga leibkondade jaoks kaasa suure kulude kasvu. |
| --- | --- |

(249)

Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et nad ei ole nõus järeldustega, mis käsitlevad meetmete piiratud mõju tarbijatele, ja et need meetmed toovad endaga leibkondade jaoks kaasa suure kulude kasvu.

| (250) | Importijad väitsid veel, et lõplikud meetmed toovad endaga kaasa tarbijahindade kasvu ning et see hinnatõus võib tõusta isegi väärtuselise tollimaksu protsendini. See põhineb väitel, et importijad rakendavad tavaliselt impordihinnale juurdehindluse, mis hõlmab kõiki makse, ning rakendaksid seega muude elementide kõrval marginaali ka dumpinguvastastele maksudele. Teisest küljest on teatavad importijad siiski väitnud, et nad ei kavatse mingeid makse tarbijatele üle kanda põhjendusel, et hinnataseme panevad paika just tarbijad, ja et tarbijad ei ostaks jalatseid, mis antud hinda ületavad. |
| --- | --- |

(250)

Importijad väitsid veel, et lõplikud meetmed toovad endaga kaasa tarbijahindade kasvu ning et see hinnatõus võib tõusta isegi väärtuselise tollimaksu protsendini. See põhineb väitel, et importijad rakendavad tavaliselt impordihinnale juurdehindluse, mis hõlmab kõiki makse, ning rakendaksid seega muude elementide kõrval marginaali ka dumpinguvastastele maksudele. Teisest küljest on teatavad importijad siiski väitnud, et nad ei kavatse mingeid makse tarbijatele üle kanda põhjendusel, et hinnataseme panevad paika just tarbijad, ja et tarbijad ei ostaks jalatseid, mis antud hinda ületavad.

| (251) | Esiteks ei ole eksportivad tootjad kehtivate reeglite alusel üldse ühenduse huvidega seotud. Nende seisukohti ei ole vaidluste käigus analüüsitud. Sellega seoses tuleb rõhutada, et osalised, kes ei nõustunud komisjoni järeldustega, mis käsitlevad meetmete mõju tarbijate, ei esitanud oma väidete kinnituseks mingeid konkreetseid andmeid või teavet. Selle asemel, nagu ka eelpool märgitud, esitasid nad vastukäivaid väiteid, mille kohaselt tollimaksud kantakse täies mahus tarbijatele üle (ja et neile lisatakse veel ka juurdehindlused), või siis seda, et tollimakse pole võimalik tarbijatele üle kanda. Seetõttu ei peetud nende väiteid esialgsete järelduste muutmiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(251)

Esiteks ei ole eksportivad tootjad kehtivate reeglite alusel üldse ühenduse huvidega seotud. Nende seisukohti ei ole vaidluste käigus analüüsitud. Sellega seoses tuleb rõhutada, et osalised, kes ei nõustunud komisjoni järeldustega, mis käsitlevad meetmete mõju tarbijate, ei esitanud oma väidete kinnituseks mingeid konkreetseid andmeid või teavet. Selle asemel, nagu ka eelpool märgitud, esitasid nad vastukäivaid väiteid, mille kohaselt tollimaksud kantakse täies mahus tarbijatele üle (ja et neile lisatakse veel ka juurdehindlused), või siis seda, et tollimakse pole võimalik tarbijatele üle kanda. Seetõttu ei peetud nende väiteid esialgsete järelduste muutmiseks piisavaks.

| (252) | Lisaks väitsid teatavad eksportivad tootjad, et meetmete rakendamine piiraks tunduvalt tarbijate valikuvõimalusi. See põhineb väitel, et teatavat tüüpi nahkjalatseid toodetakse ainult Hiinas ja Vietnamis ning et dumpinguvastased tollimaksud toovad kaasa otsuse teatavat tüüpi jalatseid enam mitte toota ning et ühenduse tootjad ei suuda ühenduse turgu seda tüüpi jalatsitega varustada. |
| --- | --- |

(252)

Lisaks väitsid teatavad eksportivad tootjad, et meetmete rakendamine piiraks tunduvalt tarbijate valikuvõimalusi. See põhineb väitel, et teatavat tüüpi nahkjalatseid toodetakse ainult Hiinas ja Vietnamis ning et dumpinguvastased tollimaksud toovad kaasa otsuse teatavat tüüpi jalatseid enam mitte toota ning et ühenduse tootjad ei suuda ühenduse turgu seda tüüpi jalatsitega varustada.

| (253) | Väiteid jalatsivaliku vähenemise kohta esitati juba varem ja neid käsitleti ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 246. Väide, et teatavat tüüpi jalatseid rohkem ei toodeta ja et ühenduse tootjad ei suuda väidetavat puudujääki asendada, jääb ainult väiteks, mida pole toetatud objektiivsete faktide ega tõendusmaterjaliga, ning lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(253)

Väiteid jalatsivaliku vähenemise kohta esitati juba varem ja neid käsitleti ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 246. Väide, et teatavat tüüpi jalatseid rohkem ei toodeta ja et ühenduse tootjad ei suuda väidetavat puudujääki asendada, jääb ainult väiteks, mida pole toetatud objektiivsete faktide ega tõendusmaterjaliga, ning lükati seetõttu tagasi.

| (254) | Lõpuks kaaluti ühenduse tootmisharu esitatud argumentide alusel lastejalatsite väljajätmist. |
| --- | --- |

(254)

Lõpuks kaaluti ühenduse tootmisharu esitatud argumentide alusel lastejalatsite väljajätmist.

| (255) | Ehkki selle väljajätmise kiitsid eksportivad tootjad ja importijad üldiselt heaks, ei saadud tarbijaorganisatsioonide reaktsiooni puudumise tõttu täiendavat tõendusmaterjali või kinnitust selle kohta, et meetmete rakendamise mõju lastejalatsitele oleks teistsugune kui täiskasvanute jalatsite puhul. |
| --- | --- |

(255)

Ehkki selle väljajätmise kiitsid eksportivad tootjad ja importijad üldiselt heaks, ei saadud tarbijaorganisatsioonide reaktsiooni puudumise tõttu täiendavat tõendusmaterjali või kinnitust selle kohta, et meetmete rakendamise mõju lastejalatsitele oleks teistsugune kui täiskasvanute jalatsite puhul.

| (256) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas teiselt poolt lastejalatsite väljajätmise ajutiste dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast ja viitas asjaolule, et ühenduses on lastejalatseid toodetud ning et kahjustav dumping on toimunud ka lastejalatsite suhtes. |
| --- | --- |

(256)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas teiselt poolt lastejalatsite väljajätmise ajutiste dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast ja viitas asjaolule, et ühenduses on lastejalatseid toodetud ning et kahjustav dumping on toimunud ka lastejalatsite suhtes.

| (257) | Kõnesoleva menetluse lõplikud järeldused lastejalatsite staatuse kohta viisid järgmise otsuseni. Esiteks näitas lõplike järeldusteni viinud täiendav analüüs, et lastejalatsid tuleks kaasata vaatlusaluse toote määratlusse, st toote kõiki tüüpe tuleks käsitleda ühe tootena, ning seetõttu tuleks dumpinguvastaseid meetmeid kohaldada kõikidele vaatlusalustele toodetele. Teiseks vaadati üle argumendid lastejalatsite väljajätmise kohta ajutiste meetmete kohaldamisalast ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 250–252 sätestatud ühenduse huvidest lähtuvalt, st et kuna lastejalatseid tuleb sagedamini välja vahetada, on dumpinguvastastel meetmetel keskmisele Euroopa perekonna finantsolukorrale suurem mõju. Selles suhtes leiti, et lastejalatsite keskmised impordihinnad on Eurostati statistika kohaselt üldiselt tunduvalt madalamad kui täiskasvanute jalatsite impordihinnad (rohkem kui 33 %). Järelikult on lastejalatsite väärtuseline tollimaks proportsionaalselt madalam. Lõplikest järeldustest tulenevad algetapis rakendatud meetmetest madalamad lõplikud tollimaksud. See omakorda toob kaasa meetmete väiksema finantsmõju. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 249 märgitud, ei peeta tõenäoliseks, et tarbijatele langeb kogu meetmetest tulenev mõju. Ükski huvitatud isik ei ole esitanud põhjendatud tõendusmaterjale, mis toetaksid teistsugust lähenemist. Seetõttu märgitakse, et tarbijaorganisatsioonid ei esitanud mingeid märkusi, mis viitab sellele, et meetmete mõju – olenemata sellest, kas tegu on laste- või täiskasvanute jalatsitega – ei riiva oluliselt nende huvisid. Võttes arvesse ülaltoodud analüüsi, on ilmne, et lastejalatsite lõplik väljaarvamine meetmete kohaldamisalast ei ole põhjendatud. Seega ei ole ümberlükkamatuid tõendeid selle kohta, et dumpingutegevuse tekitatud olulise kahju kaotamisele suunatud lõplike meetmete rakendamisel oleks tarbijahuvid seatud kõrgemale ühenduse tootmisharu huvidest. |
| --- | --- |

(257)

Kõnesoleva menetluse lõplikud järeldused lastejalatsite staatuse kohta viisid järgmise otsuseni. Esiteks näitas lõplike järeldusteni viinud täiendav analüüs, et lastejalatsid tuleks kaasata vaatlusaluse toote määratlusse, st toote kõiki tüüpe tuleks käsitleda ühe tootena, ning seetõttu tuleks dumpinguvastaseid meetmeid kohaldada kõikidele vaatlusalustele toodetele. Teiseks vaadati üle argumendid lastejalatsite väljajätmise kohta ajutiste meetmete kohaldamisalast ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 250–252 sätestatud ühenduse huvidest lähtuvalt, st et kuna lastejalatseid tuleb sagedamini välja vahetada, on dumpinguvastastel meetmetel keskmisele Euroopa perekonna finantsolukorrale suurem mõju. Selles suhtes leiti, et lastejalatsite keskmised impordihinnad on Eurostati statistika kohaselt üldiselt tunduvalt madalamad kui täiskasvanute jalatsite impordihinnad (rohkem kui 33 %). Järelikult on lastejalatsite väärtuseline tollimaks proportsionaalselt madalam. Lõplikest järeldustest tulenevad algetapis rakendatud meetmetest madalamad lõplikud tollimaksud. See omakorda toob kaasa meetmete väiksema finantsmõju. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 249 märgitud, ei peeta tõenäoliseks, et tarbijatele langeb kogu meetmetest tulenev mõju. Ükski huvitatud isik ei ole esitanud põhjendatud tõendusmaterjale, mis toetaksid teistsugust lähenemist. Seetõttu märgitakse, et tarbijaorganisatsioonid ei esitanud mingeid märkusi, mis viitab sellele, et meetmete mõju – olenemata sellest, kas tegu on laste- või täiskasvanute jalatsitega – ei riiva oluliselt nende huvisid. Võttes arvesse ülaltoodud analüüsi, on ilmne, et lastejalatsite lõplik väljaarvamine meetmete kohaldamisalast ei ole põhjendatud. Seega ei ole ümberlükkamatuid tõendeid selle kohta, et dumpingutegevuse tekitatud olulise kahju kaotamisele suunatud lõplike meetmete rakendamisel oleks tarbijahuvid seatud kõrgemale ühenduse tootmisharu huvidest.

| (258) | Seetõttu otsustati taotlus rahuldada ning kinnitatakse, et eeltoodut arvesse võttes ei kahjusta vaatlusaluse toote, sealhulgas lastejalatsite suhtes lõplike meetmete rakendamine tarbijate huvisid. |
| --- | --- |

(258)

Seetõttu otsustati taotlus rahuldada ning kinnitatakse, et eeltoodut arvesse võttes ei kahjusta vaatlusaluse toote, sealhulgas lastejalatsite suhtes lõplike meetmete rakendamine tarbijate huvisid.

2.2.   Turustajate/jaemüüjate huvi

| (259) | Meenutatakse, et algetapis saadi turustajatelt/jaemüüjatelt või turustajate/jaemüüjate organisatsioonidelt etteantud tähtaja jooksul ainult vähesel arvul vastuväiteid: üks vastuväide saadi ühe liikmesriigi jaemüüjate konsortsiumilt ja küsimustiku vastused saadi kolmelt importijalt, kellel on ka oma turustusvõrk, sealhulgas kaks selvehalliketti. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitas neljast osalisest märkused ainult üks ja ükski üksik turustaja ega jaemüüja märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(259)

Meenutatakse, et algetapis saadi turustajatelt/jaemüüjatelt või turustajate/jaemüüjate organisatsioonidelt etteantud tähtaja jooksul ainult vähesel arvul vastuväiteid: üks vastuväide saadi ühe liikmesriigi jaemüüjate konsortsiumilt ja küsimustiku vastused saadi kolmelt importijalt, kellel on ka oma turustusvõrk, sealhulgas kaks selvehalliketti. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitas neljast osalisest märkused ainult üks ja ükski üksik turustaja ega jaemüüja märkusi ei esitanud.

| (260) | Üks menetluse algusest saadik uurimises koostööd teinud importijate ühing vaidlustas järelduse, mille kohaselt saadi ainult vähesel hulgal vastuväiteid põhjendusega, et see ühing esindab äriühinguid, kes on lisaks importijatele ka turustajad ja jaemüüjad. Samuti väitis ühing, et tema vähemalt kaks kahes erinevas liikmesriigis asuvat liiget on komisjonile esitanud üksikasjalikku teavet. |
| --- | --- |

(260)

Üks menetluse algusest saadik uurimises koostööd teinud importijate ühing vaidlustas järelduse, mille kohaselt saadi ainult vähesel hulgal vastuväiteid põhjendusega, et see ühing esindab äriühinguid, kes on lisaks importijatele ka turustajad ja jaemüüjad. Samuti väitis ühing, et tema vähemalt kaks kahes erinevas liikmesriigis asuvat liiget on komisjonile esitanud üksikasjalikku teavet.

| (261) | Komisjon tunnistab, et see ühing esindab äriühinguid, kellel võib olla ka omaenda turustusvõrk, ning et järeldust vastuväidete hulga kohta tuleb tõepoolest veidi muuta. Kuid nende äriühingute esmaülesandeks on siiski jalatsite import. Peamine on, et peale kolme eelpool nimetatud äriühingu ei esitanud turustajad ega jaemüüjad oma majandusliku olukorra hindamiseks ja selleks, et näha, millises ulatuses meetmed neid rahaliselt mõjutavad, komisjonile täpseid ja tõendatavaid andmeid. Peamiselt vaid sellise teabe põhjal saab komisjon läbi viia üksikasjaliku analüüsi. |
| --- | --- |

(261)

Komisjon tunnistab, et see ühing esindab äriühinguid, kellel võib olla ka omaenda turustusvõrk, ning et järeldust vastuväidete hulga kohta tuleb tõepoolest veidi muuta. Kuid nende äriühingute esmaülesandeks on siiski jalatsite import. Peamine on, et peale kolme eelpool nimetatud äriühingu ei esitanud turustajad ega jaemüüjad oma majandusliku olukorra hindamiseks ja selleks, et näha, millises ulatuses meetmed neid rahaliselt mõjutavad, komisjonile täpseid ja tõendatavaid andmeid. Peamiselt vaid sellise teabe põhjal saab komisjon läbi viia üksikasjaliku analüüsi.

| (262) | Mis puutub ühingu kahe liikme väidetavasse koostöösse, siis tuleb tõe huvides märkida, et üks neist ei suutnud ettenähtud tähtaja jooksul küsimustikku tagastada ning seda ei saanud seetõttu kasutada. |
| --- | --- |

(262)

Mis puutub ühingu kahe liikme väidetavasse koostöösse, siis tuleb tõe huvides märkida, et üks neist ei suutnud ettenähtud tähtaja jooksul küsimustikku tagastada ning seda ei saanud seetõttu kasutada.

| (263) | Ühing esitas arve ja näiteid selle kohta, milline oleks meetmete mõju neile importijatele, kes tegelevad ka jaemüügiga. Need andmed tehti kättesaadavaks alles tükk aega pärast vastavate andmete esitamise tähtaega ning viidata võib vaid ühele äriühingule (kelle nime ei nimetata), kes nähtavasti ei teinud uurimises koostööd. Neid andmeid ei saanud seetõttu kehtivaks tunnistada ega samal põhjusel ka arvesse võtta. |
| --- | --- |

(263)

Ühing esitas arve ja näiteid selle kohta, milline oleks meetmete mõju neile importijatele, kes tegelevad ka jaemüügiga. Need andmed tehti kättesaadavaks alles tükk aega pärast vastavate andmete esitamise tähtaega ning viidata võib vaid ühele äriühingule (kelle nime ei nimetata), kes nähtavasti ei teinud uurimises koostööd. Neid andmeid ei saanud seetõttu kehtivaks tunnistada ega samal põhjusel ka arvesse võtta.

| (264) | Ühing väidab veel, et oma finantsolukorra tõttu ei ole jaemüügiga tegelevatel importijatel isegi mitte osaliselt võimalik mingit hinnatõusu tarbijatele üle kanda ning et mõned jaemüüjad, eriti need, kes on pärit asjaomastest riikidest, ei peaks meetmete kehtestamisele vastu. |
| --- | --- |

(264)

Ühing väidab veel, et oma finantsolukorra tõttu ei ole jaemüügiga tegelevatel importijatel isegi mitte osaliselt võimalik mingit hinnatõusu tarbijatele üle kanda ning et mõned jaemüüjad, eriti need, kes on pärit asjaomastest riikidest, ei peaks meetmete kehtestamisele vastu.

| (265) | Väide, mille kohaselt äriühingud ei saa isegi mitte osaliselt mingit kulude kasvu tarbijatele üle kanda, on selgelt vastuolus mitme osalise, kaasa arvatud importijate ühingu esitatud väitega selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete rakendamise tagajärjel tarbijahinnad tõusevad. Uurimise käigus kogutud andmed ning vastukäivad avaldused annavad alust arvata, et on üsna tõenäoline, et keskmiselt kantakse impordihindade meetmetest tulenev mõju tarbijatele vähemalt osaliselt üle. Loomulikult ei saa välistada, et teatavaid otse ja üksnes asjaomasest riikidest importivaid jaemüüjaid võivad meetmed tõepoolest negatiivselt mõjutada. Siiski tuleb meenutada, et ühenduse huvide analüüs on tehtud üldisel alusel, st see põhineb asjaomaste menetlusega seotud ühendusse kuuluvate osaliste keskmisel olukorral, ja seetõttu ei saa kuidagi välistada, et mõne üksiku osalise puhul võib mõju olla tõepoolest erinev kui suurema osa puhul. Sellega seoses viidatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 275, kus tunnistatakse, et meetmed võivad tõepoolest teatavate importijate finantsolukorrale negatiivselt mõjuda. |
| --- | --- |

(265)

Väide, mille kohaselt äriühingud ei saa isegi mitte osaliselt mingit kulude kasvu tarbijatele üle kanda, on selgelt vastuolus mitme osalise, kaasa arvatud importijate ühingu esitatud väitega selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete rakendamise tagajärjel tarbijahinnad tõusevad. Uurimise käigus kogutud andmed ning vastukäivad avaldused annavad alust arvata, et on üsna tõenäoline, et keskmiselt kantakse impordihindade meetmetest tulenev mõju tarbijatele vähemalt osaliselt üle. Loomulikult ei saa välistada, et teatavaid otse ja üksnes asjaomasest riikidest importivaid jaemüüjaid võivad meetmed tõepoolest negatiivselt mõjutada. Siiski tuleb meenutada, et ühenduse huvide analüüs on tehtud üldisel alusel, st see põhineb asjaomaste menetlusega seotud ühendusse kuuluvate osaliste keskmisel olukorral, ja seetõttu ei saa kuidagi välistada, et mõne üksiku osalise puhul võib mõju olla tõepoolest erinev kui suurema osa puhul. Sellega seoses viidatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 275, kus tunnistatakse, et meetmed võivad tõepoolest teatavate importijate finantsolukorrale negatiivselt mõjuda.

| (266) | Lõpuks väitis ühing, et komisjoni arvamus on jaemüügikanalite erinevuste mõistmise suhtes ekslik. Väidetakse, et sõltumatuid jaemüüjaid ei varusta mitte üksnes ühenduse hulgimüüjad, vaid mõnikord impordivad nad ka ise, ning et komisjoni valimi jaemüüjad olid väidetavalt kõik tootemargi jaemüüjad ja seetõttu polnud komisjoni analüüs asjakohane. |
| --- | --- |

(266)

Lõpuks väitis ühing, et komisjoni arvamus on jaemüügikanalite erinevuste mõistmise suhtes ekslik. Väidetakse, et sõltumatuid jaemüüjaid ei varusta mitte üksnes ühenduse hulgimüüjad, vaid mõnikord impordivad nad ka ise, ning et komisjoni valimi jaemüüjad olid väidetavalt kõik tootemargi jaemüüjad ja seetõttu polnud komisjoni analüüs asjakohane.

| (267) | Meenutatakse, et jaemüüjate ja turustajate finantsolukorda käsitleva üksikasjaliku teabe puudumise tõttu teostas komisjon sektori üldise analüüsi. Selle analüüsi ainsaks eesmärgiks oli määratleda peamised turustuskanalid ning turustajate ja jaemüüjate struktuur, et uurida, kuidas meetmed neid mõjutaksid. Üldise kirjelduse puhul ei saa välistada, et üksikute turustajate konkreetset olukorda selles üldises analüüsis täpselt ei kajastata. Teavitamise eesmärgil tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames väljatoodud kirjeldus ja järeldused vastavad ka komisjoni eelmise jalatsite dumpinguvastase uurimise (6) tulemustele ning pole mingeid märke selle kohta, et jalatsiturustussektori olukord oleks selle ajaga muutnud. |
| --- | --- |

(267)

Meenutatakse, et jaemüüjate ja turustajate finantsolukorda käsitleva üksikasjaliku teabe puudumise tõttu teostas komisjon sektori üldise analüüsi. Selle analüüsi ainsaks eesmärgiks oli määratleda peamised turustuskanalid ning turustajate ja jaemüüjate struktuur, et uurida, kuidas meetmed neid mõjutaksid. Üldise kirjelduse puhul ei saa välistada, et üksikute turustajate konkreetset olukorda selles üldises analüüsis täpselt ei kajastata. Teavitamise eesmärgil tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames väljatoodud kirjeldus ja järeldused vastavad ka komisjoni eelmise jalatsite dumpinguvastase uurimise (6) tulemustele ning pole mingeid märke selle kohta, et jalatsiturustussektori olukord oleks selle ajaga muutnud.

| (268) | Täpsemalt väideti ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 260, et ühenduse sõltumatuid jaemüüjaid varustavad tavaliselt hulgimüüjad. Sellest tulenevalt ei välistatud seega, et nendel jaemüüjatel võib olla ka teisi tarneallikaid. Mis puudutab väidet tootemarkide edasimüüjate kohta, ei kasutanud komisjon valimi abi, vaid uuris selle asemel kõiki koostööd tegevate osaliste esitatud andmeid. Sellega seoses tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määruses täheldati tootemargiga jaemüügiketi koostöö puudumist, kusjuures peetakse silmas tootemargiga jaemüügiketti, mida tuleb eristada tootemargiga jalatsite jaemüüjatest, mille hulgast üks tegi tõepoolest koostööd. |
| --- | --- |

(268)

Täpsemalt väideti ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 260, et ühenduse sõltumatuid jaemüüjaid varustavad tavaliselt hulgimüüjad. Sellest tulenevalt ei välistatud seega, et nendel jaemüüjatel võib olla ka teisi tarneallikaid. Mis puudutab väidet tootemarkide edasimüüjate kohta, ei kasutanud komisjon valimi abi, vaid uuris selle asemel kõiki koostööd tegevate osaliste esitatud andmeid. Sellega seoses tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määruses täheldati tootemargiga jaemüügiketi koostöö puudumist, kusjuures peetakse silmas tootemargiga jaemüügiketti, mida tuleb eristada tootemargiga jalatsite jaemüüjatest, mille hulgast üks tegi tõepoolest koostööd.

| (269) | Rohkem ajutise tollimaksu määruse järeldusi muuta võivaid väiteid ei esitatud. Seetõttu leiab kinnitust järeldus, et lõplike meetmete mõju importijatele ja turustajatele jääb tõenäoliselt piiratuks, nagu märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 264. |
| --- | --- |

(269)

Rohkem ajutise tollimaksu määruse järeldusi muuta võivaid väiteid ei esitatud. Seetõttu leiab kinnitust järeldus, et lõplike meetmete mõju importijatele ja turustajatele jääb tõenäoliselt piiratuks, nagu märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 264.

2.3.   Sõltumatute importijate huvid ühenduses

| (270) | Mitmetelt huvitatud isikutelt saadud märkusi on põhjalikult analüüsitud nõuetekohaselt põhjendatud ulatuses ning neid käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(270)

Mitmetelt huvitatud isikutelt saadud märkusi on põhjalikult analüüsitud nõuetekohaselt põhjendatud ulatuses ning neid käsitletakse allpool.

| (271) | Teatavad importijad väitsid, et arvestades nende kasumimarginaale, mis on dumpinguvastase tollimaksu tasemest väiksemad, ei suuda nad dumpinguvastaste tollimaksudega toime tulla, kui nad ei saa seda lisakoormat hulgimüüjate ja jaemüüjatega jagada. Lisaks väideti, et see ei ole võimalik, sest hulgi- ja jaemüüjad ei nõustu mingisuguse hinnatõusuga, vaid pöörduvad pigem selliste tarnijate poole, kes tarnivad kaupu ilma dumpinguvastase tollimaksuta. |
| --- | --- |

(271)

Teatavad importijad väitsid, et arvestades nende kasumimarginaale, mis on dumpinguvastase tollimaksu tasemest väiksemad, ei suuda nad dumpinguvastaste tollimaksudega toime tulla, kui nad ei saa seda lisakoormat hulgimüüjate ja jaemüüjatega jagada. Lisaks väideti, et see ei ole võimalik, sest hulgi- ja jaemüüjad ei nõustu mingisuguse hinnatõusuga, vaid pöörduvad pigem selliste tarnijate poole, kes tarnivad kaupu ilma dumpinguvastase tollimaksuta.

| (272) | Asjaolu, et kasumimarginaal on dumpinguvastase tollimaksu tasemest madalam, ei ole asjakohane. Tõepoolest, kui dumpinguvastaste meetmete taset väljendatakse protsendina impordihinnast, väljendatakse kasumimarginaali protsendina käibest, st müügihinnast. Silmas pidades märkimisväärseid ostu- ja edasimüügitehingute vahelisi marginaale, on ilmne, et neid protsente ei saa lihtsalt omavahel võrrelda. Mis puutub väitesse, et hulgi- ja jaemüüjad ei nõustu mingi hinnatõusuga, tuleb taas rõhutada, et see on vastuolus paljude importijate väitega, et hinnatõus kantakse täies mahus üle tarbijatele, seega ka turustajatele, ja seega ei saa sellega nõustuda. Igal juhul on tõsi, et hulgi- ja jaemüüjad võivad tõepoolest pöörduda tarnijate poole, kes võivad kauba kohale toimetada ilma dumpinguvastase tollimaksuta, hõlmates ka ühenduse tootmisharu, kes seega saaks meetmete tõttu. |
| --- | --- |

(272)

Asjaolu, et kasumimarginaal on dumpinguvastase tollimaksu tasemest madalam, ei ole asjakohane. Tõepoolest, kui dumpinguvastaste meetmete taset väljendatakse protsendina impordihinnast, väljendatakse kasumimarginaali protsendina käibest, st müügihinnast. Silmas pidades märkimisväärseid ostu- ja edasimüügitehingute vahelisi marginaale, on ilmne, et neid protsente ei saa lihtsalt omavahel võrrelda. Mis puutub väitesse, et hulgi- ja jaemüüjad ei nõustu mingi hinnatõusuga, tuleb taas rõhutada, et see on vastuolus paljude importijate väitega, et hinnatõus kantakse täies mahus üle tarbijatele, seega ka turustajatele, ja seega ei saa sellega nõustuda. Igal juhul on tõsi, et hulgi- ja jaemüüjad võivad tõepoolest pöörduda tarnijate poole, kes võivad kauba kohale toimetada ilma dumpinguvastase tollimaksuta, hõlmates ka ühenduse tootmisharu, kes seega saaks meetmete tõttu.

| (273) | Üks importijate ühing vaidlustas komisjoni kirjelduse importijate kahe kategooria kohta, väites, et see ei kajasta turu tegelikku olukorda ning et importijate eristamisel tuleb aluseks võtta toodete valik ja müügikanalid. Väideti, et meetmete mõju hindamisel on asjakohaseks näitajaks netomarginaal, mitte aga juurdehindlus. |
| --- | --- |

(273)

Üks importijate ühing vaidlustas komisjoni kirjelduse importijate kahe kategooria kohta, väites, et see ei kajasta turu tegelikku olukorda ning et importijate eristamisel tuleb aluseks võtta toodete valik ja müügikanalid. Väideti, et meetmete mõju hindamisel on asjakohaseks näitajaks netomarginaal, mitte aga juurdehindlus.

| (274) | Seoses sellega tuleb märkida, et valimeid ei kasutatud, et importijate koostöö oli märkimisväärne ja et just seetõttu sai komisjon teha oma järeldused väga üksikasjalikul faktilisel alusel. |
| --- | --- |

(274)

Seoses sellega tuleb märkida, et valimeid ei kasutatud, et importijate koostöö oli märkimisväärne ja et just seetõttu sai komisjon teha oma järeldused väga üksikasjalikul faktilisel alusel.

| (275) | Tunnistatakse, et tootevalik ja müügikanalid on importijate kategoriseerimisel tõepoolest asjakohased näitajad. Sellega seoses võeti analüüsimisel neid küsimusi täielikult arvesse. Tegelikult eristas komisjon äriühinguid, kes tegutsevad kõrge hinnaga turul, ja importijaid, kes tegutsevad madala hinnaga turul, ning arvestas, et neil kahel importijate kategoorial on erinev tootevalik ja müügikanalid. |
| --- | --- |

(275)

Tunnistatakse, et tootevalik ja müügikanalid on importijate kategoriseerimisel tõepoolest asjakohased näitajad. Sellega seoses võeti analüüsimisel neid küsimusi täielikult arvesse. Tegelikult eristas komisjon äriühinguid, kes tegutsevad kõrge hinnaga turul, ja importijaid, kes tegutsevad madala hinnaga turul, ning arvestas, et neil kahel importijate kategoorial on erinev tootevalik ja müügikanalid.

| (276) | Ükski importijate ühingu esitatud märkus ei olnud selline, mis muudaks järeldust selle kohta, et kõrge hinnaga turul tegutsevate importijate puhul on väärtuselisel tollimaksul keskmine mõju, võrreldes palju kõrgema müügihinnaga (seega tuluga), et madalama hinnaga turul tegutsevate importijate puhul tuleneks väärtuseline tollimaks mõõdukast absoluutsest hinnatõusust ning et silmas pidades nende keskmise kasumimarginaali taset, ei mõjutaks meetmed neid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(276)

Ükski importijate ühingu esitatud märkus ei olnud selline, mis muudaks järeldust selle kohta, et kõrge hinnaga turul tegutsevate importijate puhul on väärtuselisel tollimaksul keskmine mõju, võrreldes palju kõrgema müügihinnaga (seega tuluga), et madalama hinnaga turul tegutsevate importijate puhul tuleneks väärtuseline tollimaks mõõdukast absoluutsest hinnatõusust ning et silmas pidades nende keskmise kasumimarginaali taset, ei mõjutaks meetmed neid märkimisväärselt.

| (277) | Seepärast kiidetakse ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 265–275 esitatud järeldused heaks. Seetõttu kinnitatakse lõplikult, et meetmete rakendamisel ei ole tõenäoliselt negatiivset mõju ühenduse importijate üldisele olukorrale, kuid märgitakse ka seda, et teatavate üksikute importijate finantsolukorrale võib meetmete rakendamine mingit negatiivset mõju siiski avaldada. Kokkuvõttes ei avalda see arvatavasti importijate üldisele finantsolukorrale siiski negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(277)

Seepärast kiidetakse ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 265–275 esitatud järeldused heaks. Seetõttu kinnitatakse lõplikult, et meetmete rakendamisel ei ole tõenäoliselt negatiivset mõju ühenduse importijate üldisele olukorrale, kuid märgitakse ka seda, et teatavate üksikute importijate finantsolukorrale võib meetmete rakendamine mingit negatiivset mõju siiski avaldada. Kokkuvõttes ei avalda see arvatavasti importijate üldisele finantsolukorrale siiski negatiivset mõju.

2.4.   Muud kaalutlused

| (278) | On väidetud, et meetmed ei olnud ühenduse huvides, sest Vietnam on arenev riik, kellel on vaja kingi eksportida, sest HRV imporditavate toodete tollimaksud võivad kahjustada majandussuhteid selle potentsiaalselt suure turuga riigiga ning sest Vietnami ja HRV töölised võivad nende meetmete tõttu kannatada. |
| --- | --- |

(278)

On väidetud, et meetmed ei olnud ühenduse huvides, sest Vietnam on arenev riik, kellel on vaja kingi eksportida, sest HRV imporditavate toodete tollimaksud võivad kahjustada majandussuhteid selle potentsiaalselt suure turuga riigiga ning sest Vietnami ja HRV töölised võivad nende meetmete tõttu kannatada.

| (279) | Vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 ja institutsioonide järjekindlatele tavadele pärast käesoleva algmääruse jõustumist ei kuulu seda tüüpi argumendid ühenduse huve puudutava analüüsi hulka. Ühenduse huvide analüüs on majandusanalüüs, mis keskendub dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise majandusliku mõju uurimisele ühenduse ettevõtjate seas. See ei ole vahend dumpinguvastaste uurimiste rakendamiseks välis-, arengu vm poliitikaga seotud üldistel poliitilistel kaalutlustel. Seda kinnitab ka algmääruse artiklis 21 esitatud osaliste loend. Kuigi see loend ei ole ammendav (mõne uurimise puhul on ka vaatlusaluse toote toormaterjalide tarnijad esitanud märkusi, mida on arvesse võetud), on nimetatud osaliste põhjal selge, et siinkohal on kaalul üksnes ühenduse osalistele avaldatav majandusmõju. Samal ajal ei ole ühenduse huvide järgimine otseses mõttes kulude ja tulude analüüs. Eri huvide tasakaalustamisel ei kaaluta neid üksteise suhtes matemaatilise võrrandi alusel, sest kõigi tegurite mõõtmine põhjendatud tagatisvaru taustal etteantud aja jooksul oleks metoodiliselt keeruline ning sest tulude ja kulude analüüsiks on olemas mitu üldiselt heakskiidetud mudelit. See on ka põhjus, miks algmääruse artikli 21 lõikes 1 sätestatakse, et tõhusa konkurentsi taastamise vajadusele pööratakse erilist tähelepanu ning meetmeid ei rakendata, kui esitatud teabe põhjal saab järeldada, et taoliste meetmete rakendamine ei ole ühenduse huvides. Teisisõnu kinnitatakse ka õigusaktides, et dumpinguvastastel meetmetel võib olla teatav negatiivne mõju neile osalistele, keda need meetmed tavaliselt ei soosi. Meetmeid võib ühenduse huvidega vastuolevaiks pidada üksnes siis, kui nende tagajärjed ülalnimetatud osalistele on ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(279)

Vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 ja institutsioonide järjekindlatele tavadele pärast käesoleva algmääruse jõustumist ei kuulu seda tüüpi argumendid ühenduse huve puudutava analüüsi hulka. Ühenduse huvide analüüs on majandusanalüüs, mis keskendub dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise majandusliku mõju uurimisele ühenduse ettevõtjate seas. See ei ole vahend dumpinguvastaste uurimiste rakendamiseks välis-, arengu vm poliitikaga seotud üldistel poliitilistel kaalutlustel. Seda kinnitab ka algmääruse artiklis 21 esitatud osaliste loend. Kuigi see loend ei ole ammendav (mõne uurimise puhul on ka vaatlusaluse toote toormaterjalide tarnijad esitanud märkusi, mida on arvesse võetud), on nimetatud osaliste põhjal selge, et siinkohal on kaalul üksnes ühenduse osalistele avaldatav majandusmõju. Samal ajal ei ole ühenduse huvide järgimine otseses mõttes kulude ja tulude analüüs. Eri huvide tasakaalustamisel ei kaaluta neid üksteise suhtes matemaatilise võrrandi alusel, sest kõigi tegurite mõõtmine põhjendatud tagatisvaru taustal etteantud aja jooksul oleks metoodiliselt keeruline ning sest tulude ja kulude analüüsiks on olemas mitu üldiselt heakskiidetud mudelit. See on ka põhjus, miks algmääruse artikli 21 lõikes 1 sätestatakse, et tõhusa konkurentsi taastamise vajadusele pööratakse erilist tähelepanu ning meetmeid ei rakendata, kui esitatud teabe põhjal saab järeldada, et taoliste meetmete rakendamine ei ole ühenduse huvides. Teisisõnu kinnitatakse ka õigusaktides, et dumpinguvastastel meetmetel võib olla teatav negatiivne mõju neile osalistele, keda need meetmed tavaliselt ei soosi. Meetmeid võib ühenduse huvidega vastuolevaiks pidada üksnes siis, kui nende tagajärjed ülalnimetatud osalistele on ebaproportsionaalsed.

| (280) | Uurimise alguses ja algetapis palus komisjon kõiki osalisi, et need esitaks teavet selle kohta, kuidas neile mõjuks meetmete võtmine või võtmata jätmine. Nagu algetapis ja käesolevas määruses üksikasjalikult kirjeldatud, ei ole laekunud mingit teavet taoliste ebaproportsionaalsete tagajärgede kohta. Ei leidu mingeid viiteid, mis võiksid kasvõi kaudselt kinnitada ühe liikmesriigi esitatud väidet, et tollimaksude majanduslik mõju on selline, et iga euro, mis Euroopa tootjatele tollimaksude tulemusel laekub, tähendab tarbijate ja töötlejate jaoks 8 euro suurust kaotust. |
| --- | --- |

(280)

Uurimise alguses ja algetapis palus komisjon kõiki osalisi, et need esitaks teavet selle kohta, kuidas neile mõjuks meetmete võtmine või võtmata jätmine. Nagu algetapis ja käesolevas määruses üksikasjalikult kirjeldatud, ei ole laekunud mingit teavet taoliste ebaproportsionaalsete tagajärgede kohta. Ei leidu mingeid viiteid, mis võiksid kasvõi kaudselt kinnitada ühe liikmesriigi esitatud väidet, et tollimaksude majanduslik mõju on selline, et iga euro, mis Euroopa tootjatele tollimaksude tulemusel laekub, tähendab tarbijate ja töötlejate jaoks 8 euro suurust kaotust.

| (281) | Mis puutub meetmete võtmist arenguriikide suhtes, siis ühenduse jätkuv tava on see, et meetmeid rakendatakse vahet tegemata nii arengu- kui ka arenenud riikide suhtes, kui see on põhjendatud. Mis puutub väitesse, et dumpinguvastased meetmed võivad ohustada häid majandussidemeid HRVga, siis tuleb silmas pidada, et kui seda väidet loogiliselt edasi arendada, peaks ühenduse dumpinguvastaste meetmete rakendamine olenema sellest, kas kolmandad riigid meetmete rakendamisel ähvardavad negatiivsete tagajärgedega või mitte. Lisaks võib selline lähenemine olla signaaliks mõnele kolmandale riigile negatiivsete tagajärgede võimalikuks suurendamiseks. Lõpuks ei ole kumbki seisukoht kooskõlas reeglitel põhineva ja poolkohtuliku uurimise põhimõtetega. |
| --- | --- |

(281)

Mis puutub meetmete võtmist arenguriikide suhtes, siis ühenduse jätkuv tava on see, et meetmeid rakendatakse vahet tegemata nii arengu- kui ka arenenud riikide suhtes, kui see on põhjendatud. Mis puutub väitesse, et dumpinguvastased meetmed võivad ohustada häid majandussidemeid HRVga, siis tuleb silmas pidada, et kui seda väidet loogiliselt edasi arendada, peaks ühenduse dumpinguvastaste meetmete rakendamine olenema sellest, kas kolmandad riigid meetmete rakendamisel ähvardavad negatiivsete tagajärgedega või mitte. Lisaks võib selline lähenemine olla signaaliks mõnele kolmandale riigile negatiivsete tagajärgede võimalikuks suurendamiseks. Lõpuks ei ole kumbki seisukoht kooskõlas reeglitel põhineva ja poolkohtuliku uurimise põhimõtetega.

| (282) | Väideti ka, et üks liikmesriik on sõltuv jalatsite impordist. Ei leidu siiski andmeid, et see import oleks pärit üksnes kahest asjaomasest riigist. Nii ühenduses kui ka muudes kui asjaomastes riikides leidub rohkesti tarneallikaid. Import võib jätkuda ka HRVst ja Vietnamist; tollimaksude mõju ei ole selline, mis nõuaks turu sulgemist. |
| --- | --- |

(282)

Väideti ka, et üks liikmesriik on sõltuv jalatsite impordist. Ei leidu siiski andmeid, et see import oleks pärit üksnes kahest asjaomasest riigist. Nii ühenduses kui ka muudes kui asjaomastes riikides leidub rohkesti tarneallikaid. Import võib jätkuda ka HRVst ja Vietnamist; tollimaksude mõju ei ole selline, mis nõuaks turu sulgemist.

| (283) | Kokkuvõtteks võib öelda, et ükski käesoleva jaotise alguses esitatud põhjus ei ole piisav selleks, et dumpinguvastaseid meetmeid mitte võtta. |
| --- | --- |

(283)

Kokkuvõtteks võib öelda, et ükski käesoleva jaotise alguses esitatud põhjus ei ole piisav selleks, et dumpinguvastaseid meetmeid mitte võtta.

3.   KOKKUVÕTE ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (284) | Ülal esitatud analüüs on võtnud arvesse ja vajadusel ka käsitlenud mitmete huvitatud isikute esitatud märkusi. Need märkused ei muutnud siiski esialgses etapis tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(284)

Ülal esitatud analüüs on võtnud arvesse ja vajadusel ka käsitlenud mitmete huvitatud isikute esitatud märkusi. Need märkused ei muutnud siiski esialgses etapis tehtud järeldusi.

| (285) | Seetõttu kinnitatakse lõplikult, et:






  — | ühenduse tootmisharu huvides on meetmete kehtestamine, sest arvatavasti need meetmed vähemalt takistavad dumpinguhindadega impordi kõrget taset, mis on avaldanud ühenduse tootmisharu finantsolukorrale tõestatud olulist negatiivset mõju, |
| --- | --- | --- |

(285)

Seetõttu kinnitatakse lõplikult, et:

—

ühenduse tootmisharu huvides on meetmete kehtestamine, sest arvatavasti need meetmed vähemalt takistavad dumpinguhindadega impordi kõrget taset, mis on avaldanud ühenduse tootmisharu finantsolukorrale tõestatud olulist negatiivset mõju,

| — | tarbijaid dumpinguvastased meetmed ei mõjuta või mõjutavad väga vähe, |
| --- | --- |

—

tarbijaid dumpinguvastased meetmed ei mõjuta või mõjutavad väga vähe,

| — | turustajad ja jaemüüjad võivad täheldada oma vaatlusaluse toote müügihinna tõusu, ent võrreldes nende üldiste kuludega ja olukorraga meetmed neid oluliselt ei mõjuta, |
| --- | --- |

—

turustajad ja jaemüüjad võivad täheldada oma vaatlusaluse toote müügihinna tõusu, ent võrreldes nende üldiste kuludega ja olukorraga meetmed neid oluliselt ei mõjuta,

| — | keskmiselt on importijad suutlikud pärast meetmete kehtestamist toime tulema, kuigi olenevalt nende konkreetsest olukorrast võivad mõned tõesti olla silmitsi mõnede vastutoimetega, eriti need, kellele on jalatseid tarnitud ainult asjaomastest riikidest, |
| --- | --- |

—

keskmiselt on importijad suutlikud pärast meetmete kehtestamist toime tulema, kuigi olenevalt nende konkreetsest olukorrast võivad mõned tõesti olla silmitsi mõnede vastutoimetega, eriti need, kellele on jalatseid tarnitud ainult asjaomastest riikidest,

| — | muud huvid, isegi juhul, kui neid arvestataks, ei ole sellised, mis oleksid olulisemad dumpinguvastaste meetmete võtmise huvist. |
| --- | --- |

—

muud huvid, isegi juhul, kui neid arvestataks, ei ole sellised, mis oleksid olulisemad dumpinguvastaste meetmete võtmise huvist.

| (286) | Seetõttu võetakse kokkuvõttes arvesse, et meetmete kehtestamine, st dumpingu kahjude kõrvaldamine, võimaldaks ühenduse tootmisharul säilitada oma tegevuse ning lõpetada viimastel aastatel toimunud järjestikused sulgemised ja töökohtade kaotused, ja et vastutoimed, mida meetmed võivad põhjustada mõnedele teistele ettevõtjatele ühenduses, ei ole ebaproportsionaalsed, võrreldes kasulike mõjudega ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(286)

Seetõttu võetakse kokkuvõttes arvesse, et meetmete kehtestamine, st dumpingu kahjude kõrvaldamine, võimaldaks ühenduse tootmisharul säilitada oma tegevuse ning lõpetada viimastel aastatel toimunud järjestikused sulgemised ja töökohtade kaotused, ja et vastutoimed, mida meetmed võivad põhjustada mõnedele teistele ettevõtjatele ühenduses, ei ole ebaproportsionaalsed, võrreldes kasulike mõjudega ühenduse tootmisharule.

H.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (287) | Arvestades kahjuliku ja ühenduse huve puudutava dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleks määrata vaatlusaluse toote HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes lõplikud meetmed. |
| --- | --- |

(287)

Arvestades kahjuliku ja ühenduse huve puudutava dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleks määrata vaatlusaluse toote HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes lõplikud meetmed.

1.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (288) | Lõplike dumpinguvastaste meetmete tase peaks olema piisav kõrvaldamaks dumpinguhinnaga impordi tõttu ühenduse tootmisharule tekitatud olulist kahju, ületamata kindlaksmääratud dumpingumarginaale. Olulist kahju põhjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel arvestati, et rakendatavad meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul kulude katmist ja kasumi teenimist enne maksude maksmist, mida oleks võimalik saavutada normaalsetes konkurentsitingimustes, st dumpinguhindadega impordi puududes, võttes arvesse HRVst pärit impordi suhtes kehtinud kvoote kuni 2004. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(288)

Lõplike dumpinguvastaste meetmete tase peaks olema piisav kõrvaldamaks dumpinguhinnaga impordi tõttu ühenduse tootmisharule tekitatud olulist kahju, ületamata kindlaksmääratud dumpingumarginaale. Olulist kahju põhjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel arvestati, et rakendatavad meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul kulude katmist ja kasumi teenimist enne maksude maksmist, mida oleks võimalik saavutada normaalsetes konkurentsitingimustes, st dumpinguhindadega impordi puududes, võttes arvesse HRVst pärit impordi suhtes kehtinud kvoote kuni 2004. aasta lõpuni.

1.1.   Turuhinnast madalama hinnaga müük

| (289) | Esialgses etapis leiti, et käibe 2 % kasumimarginaali võib pidada sobivaks tasemeks, mille ühenduse tootmisharu võiks olulise kahjuliku dumpingutegevuse puudumisel saavutada, põhjendusel et see vastab käsitletud perioodil ühenduse tootmisharu kõrgeimale saavutatud kasumitasemele. Siiski vaidles ühenduse tootmisharu sellele tugevalt vastu põhjendusega, et ühenduse tootmisharu majandusolukord kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ei peegeldanud kasumitaset, mis oleks olnud saavutatav olulise kahjustava dumpinguta, sest hinnad olid ajal, mil tootmisharu sellele kasumitasemele jõudis, juba langenud, ning selle kasumitaseme juures ei suutnud tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks vajalikke investeeringuid teha. Lõpuks väitis ühenduse tootmisharu, et kasutatud 2 % oli importijate saavutatud kasumimarginaalist tunduvalt madalam, ning et 10 % kasumitase oleks absoluutne miinimum. |
| --- | --- |

(289)

Esialgses etapis leiti, et käibe 2 % kasumimarginaali võib pidada sobivaks tasemeks, mille ühenduse tootmisharu võiks olulise kahjuliku dumpingutegevuse puudumisel saavutada, põhjendusel et see vastab käsitletud perioodil ühenduse tootmisharu kõrgeimale saavutatud kasumitasemele. Siiski vaidles ühenduse tootmisharu sellele tugevalt vastu põhjendusega, et ühenduse tootmisharu majandusolukord kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ei peegeldanud kasumitaset, mis oleks olnud saavutatav olulise kahjustava dumpinguta, sest hinnad olid ajal, mil tootmisharu sellele kasumitasemele jõudis, juba langenud, ning selle kasumitaseme juures ei suutnud tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks vajalikke investeeringuid teha. Lõpuks väitis ühenduse tootmisharu, et kasutatud 2 % oli importijate saavutatud kasumimarginaalist tunduvalt madalam, ning et 10 % kasumitase oleks absoluutne miinimum.

| (290) | Seda väidet analüüsiti põhjalikult ning kahju käsitlevate arvutuste tegemiseks kasutatava kasumitaseme määramise küsimus vaadati uuesti läbi. |
| --- | --- |

(290)

Seda väidet analüüsiti põhjalikult ning kahju käsitlevate arvutuste tegemiseks kasutatava kasumitaseme määramise küsimus vaadati uuesti läbi.

| (291) | Kõigepealt tuleb märkida, et importijate saavutatud kasumitaset ei saa nende ettevõtjate eripära tõttu sobivaks võrdlusaluseks pidada ega saa seetõttu sellena ka kasutada. |
| --- | --- |

(291)

Kõigepealt tuleb märkida, et importijate saavutatud kasumitaset ei saa nende ettevõtjate eripära tõttu sobivaks võrdlusaluseks pidada ega saa seetõttu sellena ka kasutada.

| (292) | Teiseks leiti, et mis puutub kergesti saavutatavasse kasumimarginaali, siis esitas ühenduse toomisharu põhjendatud märkused selle kohta, et lisaks 2 % käibe kasumimarginaalile tuleb olulise kahjuliku dumpingu puudumisel ühenduse tootmisharu jaoks sobivaks tasemeks pidada ka 6 % kasumimarginaali. Seoses sellega esitas ühenduse tootmisharu tõendeid selle kohta, et jalatsite osas, mille suhtes kahjulikku dumpingut ei esinenud, saavutati tõepoolest sellised kõrgemad marginaalid. Seega vaadati kohaldatav kasumimarginaal üle ja määrati selle tasemeks 6 % käibest. |
| --- | --- |

(292)

Teiseks leiti, et mis puutub kergesti saavutatavasse kasumimarginaali, siis esitas ühenduse toomisharu põhjendatud märkused selle kohta, et lisaks 2 % käibe kasumimarginaalile tuleb olulise kahjuliku dumpingu puudumisel ühenduse tootmisharu jaoks sobivaks tasemeks pidada ka 6 % kasumimarginaali. Seoses sellega esitas ühenduse tootmisharu tõendeid selle kohta, et jalatsite osas, mille suhtes kahjulikku dumpingut ei esinenud, saavutati tõepoolest sellised kõrgemad marginaalid. Seega vaadati kohaldatav kasumimarginaal üle ja määrati selle tasemeks 6 % käibest.

| (293) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjonil on järjekindel tava arvutada kahjumarginaale ainult siis, kui kahju kannatajaks on ühenduse tootmisharu, ehk muudel juhtudel piirneks kahjutase allalöömishindadega. See väide lükati siiski tagasi, sest kahjumarginaali arvutatakse regulaarselt, et rakendada väiksema tollimaksu reeglit, ning hindade allalöömismarginaal määratakse kindlaks vastavalt põhimääruse artikli 3 lõikele 3. Seoses sellega on kahjumarginaal asjakohane juhul, kui dumpinguhindadega impordi tõttu on hinnad langenud, mis võib toimuda isegi veel siis, kui tootmine on tulutoov. |
| --- | --- |

(293)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et komisjonil on järjekindel tava arvutada kahjumarginaale ainult siis, kui kahju kannatajaks on ühenduse tootmisharu, ehk muudel juhtudel piirneks kahjutase allalöömishindadega. See väide lükati siiski tagasi, sest kahjumarginaali arvutatakse regulaarselt, et rakendada väiksema tollimaksu reeglit, ning hindade allalöömismarginaal määratakse kindlaks vastavalt põhimääruse artikli 3 lõikele 3. Seoses sellega on kahjumarginaal asjakohane juhul, kui dumpinguhindadega impordi tõttu on hinnad langenud, mis võib toimuda isegi veel siis, kui tootmine on tulutoov.

| (294) | Lõpuks, nii nagu ka allalöömismarginaali puhul, esitati ka kahjumarginaalide arvutamisega seoses mitmeid märkusi. Neid väiteid analüüsiti põhjalikult ning vigade avastamisel või juhul, kui teatavaid kohandusi toetati faktilise tõendusmaterjaliga, tehti arvutustesse vajalikud parandused. |
| --- | --- |

(294)

Lõpuks, nii nagu ka allalöömismarginaali puhul, esitati ka kahjumarginaalide arvutamisega seoses mitmeid märkusi. Neid väiteid analüüsiti põhjalikult ning vigade avastamisel või juhul, kui teatavaid kohandusi toetati faktilise tõendusmaterjaliga, tehti arvutustesse vajalikud parandused.

| (295) | Vajalik hinnatõus määrati niisiis samal kaubandustasemel impordihinna kaalutud keskmisega tehtud võrdluse alusel, nii nagu on määratud kindlaks hinna allalöömise arvestustega ühenduse turul ühenduse tootmisharu müüdud toote mittekahjustava hinna suhtes. Mittekahjustav hind on saadud iga ühenduse tootmisharusse kuuluva ettevõtte müügihinna kohandusel säästulävele, lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. Selle tagajärjeks olid allalöömismarginaalid: 23 % Hiina ja 29,5 % Vietnami puhul. |
| --- | --- |

(295)

Vajalik hinnatõus määrati niisiis samal kaubandustasemel impordihinna kaalutud keskmisega tehtud võrdluse alusel, nii nagu on määratud kindlaks hinna allalöömise arvestustega ühenduse turul ühenduse tootmisharu müüdud toote mittekahjustava hinna suhtes. Mittekahjustav hind on saadud iga ühenduse tootmisharusse kuuluva ettevõtte müügihinna kohandusel säästulävele, lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. Selle tagajärjeks olid allalöömismarginaalid: 23 % Hiina ja 29,5 % Vietnami puhul.

1.2.   Käesoleva menetluse iseärasused

| (296) | Nagu ülal nimetatud, iseloomustavad käesolevat menetlust spetsiifilised ja erandlikud asjaolud, mida tuleb dumpinguvastaste meetmetega seoses hästi silmas pidada. Sellega seoses on eriti oluline meenutada, et kuni 2005. aasta jaanuarini kohaldati olulisele osale vaatlusalusest tootest koguselisi piiranguid. |
| --- | --- |

(296)

Nagu ülal nimetatud, iseloomustavad käesolevat menetlust spetsiifilised ja erandlikud asjaolud, mida tuleb dumpinguvastaste meetmetega seoses hästi silmas pidada. Sellega seoses on eriti oluline meenutada, et kuni 2005. aasta jaanuarini kohaldati olulisele osale vaatlusalusest tootest koguselisi piiranguid.

| (297) | See taust nõuab lähemat analüüsi lõplike dumpinguvastaste meetmete mõistliku ulatuse määramiseks käesoleva juhtumi eripärasid arvestades. Selle tulemusel tuli kaaluda täpsemat lõplike meetmete metoodikat, pidades eeskätt silmas käsitletud perioodil imporditud kaubakoguste mõju ühenduse tootmisharu seisundile. |
| --- | --- |

(297)

See taust nõuab lähemat analüüsi lõplike dumpinguvastaste meetmete mõistliku ulatuse määramiseks käesoleva juhtumi eripärasid arvestades. Selle tulemusel tuli kaaluda täpsemat lõplike meetmete metoodikat, pidades eeskätt silmas käsitletud perioodil imporditud kaubakoguste mõju ühenduse tootmisharu seisundile.

| (298) | Sellega seoses oli HRV suhtes kohaldatud impordikvoodil pehmendav mõju, mis takistas ühenduse tootmisharule kahju, võrreldes uurimisperioodi olukorraga. Seda on ilmekalt näidatud kahju ja põhjuslikkuse analüüsis, täpsemalt põhjendustes 187 jj ning 216 jj. Tõepoolest on käesoleval juhul võimalik täheldada, et dumpinguhindadega imporditava toote mahu suurenemisel pärast kvoodi kehtetuks muutumist oli eriliselt kahjulik mõju ühenduse tootmisharule. Ühenduse tootmisharu olukorda puudutavad majandusnäitajad näitasid selget halvenemismärki 2005. aasta esimeses kvartalis, kuigi olulise kahju märke võib juba täheldada ülejäänud uurimisperioodi moodustaval 2004. aasta kolmel viimasel kvartalil. |
| --- | --- |

(298)

Sellega seoses oli HRV suhtes kohaldatud impordikvoodil pehmendav mõju, mis takistas ühenduse tootmisharule kahju, võrreldes uurimisperioodi olukorraga. Seda on ilmekalt näidatud kahju ja põhjuslikkuse analüüsis, täpsemalt põhjendustes 187 jj ning 216 jj. Tõepoolest on käesoleval juhul võimalik täheldada, et dumpinguhindadega imporditava toote mahu suurenemisel pärast kvoodi kehtetuks muutumist oli eriliselt kahjulik mõju ühenduse tootmisharule. Ühenduse tootmisharu olukorda puudutavad majandusnäitajad näitasid selget halvenemismärki 2005. aasta esimeses kvartalis, kuigi olulise kahju märke võib juba täheldada ülejäänud uurimisperioodi moodustaval 2004. aasta kolmel viimasel kvartalil.

| (299) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 4 väiksema tollimaksu reegliga ja tulenevalt käesoleva juhtumi iseärasustest, eeskätt kuni 2004. aasta lõpuni kehtinud kvoodist, pöörati erilist tähelepanu kahjustava dumpingu koguselisele poolele. Leiti, et enne kvoodi kehtetuks muutumist põhjustas olulist kahju ainult ülalpool teatavat koguselist piirangut toimuv import, seega peab uurimisperioodi tulemustel põhinev kahjumäär peegeldama tõsiasja, et teatavad impordikogused ei põhjustanud sellist olulist kahju. |
| --- | --- |

(299)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõike 4 väiksema tollimaksu reegliga ja tulenevalt käesoleva juhtumi iseärasustest, eeskätt kuni 2004. aasta lõpuni kehtinud kvoodist, pöörati erilist tähelepanu kahjustava dumpingu koguselisele poolele. Leiti, et enne kvoodi kehtetuks muutumist põhjustas olulist kahju ainult ülalpool teatavat koguselist piirangut toimuv import, seega peab uurimisperioodi tulemustel põhinev kahjumäär peegeldama tõsiasja, et teatavad impordikogused ei põhjustanud sellist olulist kahju.

| (300) | Seega tuli mitteoluliselt kahjustavaid impordikoguseid kahju kõrvaldamise määrades mõistlikult arvesse võtta. |
| --- | --- |

(300)

Seega tuli mitteoluliselt kahjustavaid impordikoguseid kahju kõrvaldamise määrades mõistlikult arvesse võtta.

| (301) | Sellega seoses ei peetud 2003. aastal asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahu Eurostati andmete järgi arvestatud väärtust veel oluliselt kahjustavaks ja see moodustas aluse kahju kõrvaldamise määrade proportsionaalseks kohandamiseks ülal esitatud viisil. Teise sammuna kohaldati seda olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtust HRVle ja Vietnamile uurimisperioodi jooksul asjaomaste riikide jaoks vaatlusalusele tootele kehtestatud võrreldava impordimäära põhjal. Järgmises etapis võrreldi neid kahte olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtust vastava asjaomase riigi impordiga 2005. aastal, mis oli esimene ja kõige värskem terviklik aasta, mille jooksul vaatlusalusele tootele koguselisi piiranguid ei rakendatud. Viimaks vähendati uurimisperioodi jaoks määratud tollimakse nende võrdluste alusel. Selle tulemusel saadi HRV kahjumääraks 16,5 % ja Vietnami kahjumääraks 10 %. |
| --- | --- |

(301)

Sellega seoses ei peetud 2003. aastal asjaomastest riikidest pärit impordi kogumahu Eurostati andmete järgi arvestatud väärtust veel oluliselt kahjustavaks ja see moodustas aluse kahju kõrvaldamise määrade proportsionaalseks kohandamiseks ülal esitatud viisil. Teise sammuna kohaldati seda olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtust HRVle ja Vietnamile uurimisperioodi jooksul asjaomaste riikide jaoks vaatlusalusele tootele kehtestatud võrreldava impordimäära põhjal. Järgmises etapis võrreldi neid kahte olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtust vastava asjaomase riigi impordiga 2005. aastal, mis oli esimene ja kõige värskem terviklik aasta, mille jooksul vaatlusalusele tootele koguselisi piiranguid ei rakendatud. Viimaks vähendati uurimisperioodi jaoks määratud tollimakse nende võrdluste alusel. Selle tulemusel saadi HRV kahjumääraks 16,5 % ja Vietnami kahjumääraks 10 %.

| (302) | Sama meetodit kasutades oli kahjumäär Golden Stepi jaoks arvutatud 9,7 % dumpingumarginaalist kaugelt suurem, niisiis antud juhul tuli tollimaks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile määrata dumpingumarginaali alusel. |
| --- | --- |

(302)

Sama meetodit kasutades oli kahjumäär Golden Stepi jaoks arvutatud 9,7 % dumpingumarginaalist kaugelt suurem, niisiis antud juhul tuli tollimaks vastavalt algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile määrata dumpingumarginaali alusel.

| (303) | Lõpliku otsuse lisandi teatavakstegemisel kommenteerisid mitmed huvitatud isikud ülal kirjeldatud tegevuskava. Mõned huvitatud isikud avaldasid oma poolehoidu DDS-süsteemile (delayed duty system), millega jäetaks igal aastal teatavad impordikogused meetmete rakendusalast välja. |
| --- | --- |

(303)

Lõpliku otsuse lisandi teatavakstegemisel kommenteerisid mitmed huvitatud isikud ülal kirjeldatud tegevuskava. Mõned huvitatud isikud avaldasid oma poolehoidu DDS-süsteemile (delayed duty system), millega jäetaks igal aastal teatavad impordikogused meetmete rakendusalast välja.

| (304) | Siiski tuleks märkida, et halduslikel ja õiguslikel põhjustel otsustati lõpuks, et DDS-süsteemi rakendamine ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(304)

Siiski tuleks märkida, et halduslikel ja õiguslikel põhjustel otsustati lõpuks, et DDS-süsteemi rakendamine ei ole õigustatud.

| (305) | Teised esitasid oma arvamuse, et antud juhtumil ei ole põhjendatud kõrvalekalle tavapärasest väärtuselisest meetodist, mis põhineb ainult dumpingu- ja võrdlushinna turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalil. |
| --- | --- |

(305)

Teised esitasid oma arvamuse, et antud juhtumil ei ole põhjendatud kõrvalekalle tavapärasest väärtuselisest meetodist, mis põhineb ainult dumpingu- ja võrdlushinna turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalil.

| (306) | Meenutatakse, et nagu ülal nimetatud, põhjustas eeskätt asjaolu, et vaatlusalusele HRVst pärit tootele kohaldati kuni 2004. aastani kvooti, antud juhtumil erilise meetodi kasutamise, mis võtab nõuetekohaselt arvesse olulist kahju mittepõhjustava impordi. Seega tuli ka see avaldus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(306)

Meenutatakse, et nagu ülal nimetatud, põhjustas eeskätt asjaolu, et vaatlusalusele HRVst pärit tootele kohaldati kuni 2004. aastani kvooti, antud juhtumil erilise meetodi kasutamise, mis võtab nõuetekohaselt arvesse olulist kahju mittepõhjustava impordi. Seega tuli ka see avaldus tagasi lükata.

| (307) | Teised huvitatud isikud, eriti HRVst ja Vietnamist, seadsid kahtluse alla meetodi olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse arvutamiseks ja kohaldamiseks. Esiteks väideti, et algmäärus ei näe ette sellise meetodi kasutamist. Teiseks väideti, et turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kohandamine olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse põhjal ei ole õige, kuna olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtus on väidetavalt mahul põhinev tegur, kuid turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid on hindade võrdluse tulemus, st nad põhinevad ainult väärtusel. Kolmandaks väideti, et olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse majanduslikku mõju poleks pidanud hindama mitte 2005. aasta impordi põhjal, vaid uurimisperioodi põhjal. |
| --- | --- |

(307)

Teised huvitatud isikud, eriti HRVst ja Vietnamist, seadsid kahtluse alla meetodi olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse arvutamiseks ja kohaldamiseks. Esiteks väideti, et algmäärus ei näe ette sellise meetodi kasutamist. Teiseks väideti, et turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kohandamine olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse põhjal ei ole õige, kuna olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtus on väidetavalt mahul põhinev tegur, kuid turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid on hindade võrdluse tulemus, st nad põhinevad ainult väärtusel. Kolmandaks väideti, et olulist kahju mittepõhjustanud koguväärtuse majanduslikku mõju poleks pidanud hindama mitte 2005. aasta impordi põhjal, vaid uurimisperioodi põhjal.

| (308) | Vastusena nendele avaldustele meenutatakse, et algmäärus ei kehtesta ühtegi konkreetset meetodit kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete määramiseks. Järelikult ei piira ükski õiguslik säte analüüsi ainult võrdlushinna allalöömise marginaalide määramisega. Vastupidi, õiguslik raamistik annab otsustusõiguse kahju kõrvaldamise arvutamise meetodi valimiseks vastavalt konkreetse juhtumi iseärasustele, kui tingimused seda õigustavad. |
| --- | --- |

(308)

Vastusena nendele avaldustele meenutatakse, et algmäärus ei kehtesta ühtegi konkreetset meetodit kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete määramiseks. Järelikult ei piira ükski õiguslik säte analüüsi ainult võrdlushinna allalöömise marginaalide määramisega. Vastupidi, õiguslik raamistik annab otsustusõiguse kahju kõrvaldamise arvutamise meetodi valimiseks vastavalt konkreetse juhtumi iseärasustele, kui tingimused seda õigustavad.

| (309) | Teiseks meenutatakse, et olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse andmed põhinevad väärtusel, kuna need tuletatakse 2003. aasta impordiväärtuse suurusest. Seega ei saa selliseid andmeid ilmselt turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kohandamiseks kasutada. Mahutegurit kasutati ainult olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse määramisel HRVle ja Vietnamile, kasutades seejuures vastavat uurimisperioodi mahumäära. Sellise määramise põhjuseks oli i) peegeldada õigesti uurimisperioodi olukorda ja ii) kaotada ära Hiina ja Vietnami importtoodete keskmiste ühikuhindade erinevustest tulenevad moonutused. Viimaks, arvestades määratud olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse majandusliku mõju hindamist, peeti vajalikuks tugineda viimasele terviklikule aastasele impordiperioodile, mille vältel kvoote ei kohaldatud, st 2005. aastale, sest olulist kahju mittepõhjustavatele koguväärtustele tugineva kohandamise põhjuseks ongi käsitletud perioodil kvoodist tulenevate moonutuste arvesse võtmine. Kuigi tunnistatakse, et reeglina ei tohiks uurimisperioodile järgnenud ajast pärinevaid andmeid arvesse võtta, võimaldab algmääruse artikli 6 lõige 1 teha erandeid sellistel juhtumitel nagu käesolev. |
| --- | --- |

(309)

Teiseks meenutatakse, et olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse andmed põhinevad väärtusel, kuna need tuletatakse 2003. aasta impordiväärtuse suurusest. Seega ei saa selliseid andmeid ilmselt turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali kohandamiseks kasutada. Mahutegurit kasutati ainult olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse määramisel HRVle ja Vietnamile, kasutades seejuures vastavat uurimisperioodi mahumäära. Sellise määramise põhjuseks oli i) peegeldada õigesti uurimisperioodi olukorda ja ii) kaotada ära Hiina ja Vietnami importtoodete keskmiste ühikuhindade erinevustest tulenevad moonutused. Viimaks, arvestades määratud olulist kahju mittepõhjustava koguväärtuse majandusliku mõju hindamist, peeti vajalikuks tugineda viimasele terviklikule aastasele impordiperioodile, mille vältel kvoote ei kohaldatud, st 2005. aastale, sest olulist kahju mittepõhjustavatele koguväärtustele tugineva kohandamise põhjuseks ongi käsitletud perioodil kvoodist tulenevate moonutuste arvesse võtmine. Kuigi tunnistatakse, et reeglina ei tohiks uurimisperioodile järgnenud ajast pärinevaid andmeid arvesse võtta, võimaldab algmääruse artikli 6 lõige 1 teha erandeid sellistel juhtumitel nagu käesolev.

| (310) | Järgnevalt tuleks märkida, et Vietnami ei ole võimalik kohandamise alt välja jätta, kuna Hiina suhtes kehtestatud kvootidel oli kaudne mõju ka Vietnamist pärit impordile ja need viisid kokkuvõttes selleni, et asjaomastest riikidest pärit importi kuni 2003. aastani ei loetud oluliselt kahjustavaks. |
| --- | --- |

(310)

Järgnevalt tuleks märkida, et Vietnami ei ole võimalik kohandamise alt välja jätta, kuna Hiina suhtes kehtestatud kvootidel oli kaudne mõju ka Vietnamist pärit impordile ja need viisid kokkuvõttes selleni, et asjaomastest riikidest pärit importi kuni 2003. aastani ei loetud oluliselt kahjustavaks.

| (311) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et selline lähenemine oleks Hiina eksportijate suhtes diskrimineeriv. Sellega seoses tõstatati küsimusi seoses meetodi tulemusega, st et hoolimata Vietnami suuremast turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalist (29,5 %) võrreldes HRVga (23 %), põhjustab selline lähenemine seda, et kahju kõrvaldav tase on Vietnami (10 %) suhtes kokkuvõttes väiksem kui HRV suhtes (16,5 %). |
| --- | --- |

(311)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et selline lähenemine oleks Hiina eksportijate suhtes diskrimineeriv. Sellega seoses tõstatati küsimusi seoses meetodi tulemusega, st et hoolimata Vietnami suuremast turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalist (29,5 %) võrreldes HRVga (23 %), põhjustab selline lähenemine seda, et kahju kõrvaldav tase on Vietnami (10 %) suhtes kokkuvõttes väiksem kui HRV suhtes (16,5 %).

| (312) | Siiski arvestab meetod seda, et HRV ja Vietnami impordisuundumused ühenduse suunal on teineteisest erinevad. Vastav vaatlusaluse toote impordi osakaal Vietnamist oli käsitletud perioodil suurem. Järelikult oli suurem ka selle olulist kahju mittepõhjustanud impordi osakaal. Siiski tuleneb sellest kohandamismeetodi suurem mõju Vietnami võrdlushinna allalöömise marginaalile. Kuna meetod peegeldab tarvilikke faktilisi erinevusi, ei ole see põhjendamatult diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(312)

Siiski arvestab meetod seda, et HRV ja Vietnami impordisuundumused ühenduse suunal on teineteisest erinevad. Vastav vaatlusaluse toote impordi osakaal Vietnamist oli käsitletud perioodil suurem. Järelikult oli suurem ka selle olulist kahju mittepõhjustanud impordi osakaal. Siiski tuleneb sellest kohandamismeetodi suurem mõju Vietnami võrdlushinna allalöömise marginaalile. Kuna meetod peegeldab tarvilikke faktilisi erinevusi, ei ole see põhjendamatult diskrimineeriv.

| (313) | Lõpuks väitsid mitmed huvitatud isikud, et lõpliku otsuse lisa kommenteerimiseks antud ajavahemik oli liiga lühike ja polnud kooskõlas algmääruse artikli 20 lõikega 5. |
| --- | --- |

(313)

Lõpuks väitsid mitmed huvitatud isikud, et lõpliku otsuse lisa kommenteerimiseks antud ajavahemik oli liiga lühike ja polnud kooskõlas algmääruse artikli 20 lõikega 5.

| (314) | Sellega seoses märgitakse, et i) tulenevalt küsimuse kiireloomulise lahendamise vajadusest ja ii) võttes arvesse, et lõpliku otsuse lisa puudutas ainult kõnealuse juhtumi spetsiifilist ja piiratud mõjuga asjaolu, peeti kooskõlas algmääruse sätetega vajalikuks seada viiepäevane tähtaeg tavapärase kümnepäevase avalduste esitamise tähtaja asemel. Siiski tuleks sellega seoses meenutada, et kui huvitatud isikud esitasid põhjendatud taotluse selle tähtaja pikendamiseks, siis need ka rahuldati. |
| --- | --- |

(314)

Sellega seoses märgitakse, et i) tulenevalt küsimuse kiireloomulise lahendamise vajadusest ja ii) võttes arvesse, et lõpliku otsuse lisa puudutas ainult kõnealuse juhtumi spetsiifilist ja piiratud mõjuga asjaolu, peeti kooskõlas algmääruse sätetega vajalikuks seada viiepäevane tähtaeg tavapärase kümnepäevase avalduste esitamise tähtaja asemel. Siiski tuleks sellega seoses meenutada, et kui huvitatud isikud esitasid põhjendatud taotluse selle tähtaja pikendamiseks, siis need ka rahuldati.

2.   ETTEVÕTJA

| (315) | Mõned isikud, st nii eksportivad tootjad kui ka importijad, esitasid hinnakohustuse taotlusi. Sellistel juhtudel oleks ettevõtja kohustanud vastavat eksportivat tootjat mitte müüma allpool dumpingu kahjustavat mõju kõrvaldavat hinnataset. |
| --- | --- |

(315)

Mõned isikud, st nii eksportivad tootjad kui ka importijad, esitasid hinnakohustuse taotlusi. Sellistel juhtudel oleks ettevõtja kohustanud vastavat eksportivat tootjat mitte müüma allpool dumpingu kahjustavat mõju kõrvaldavat hinnataset.

| (316) | Importijate puhul loeti selliseid taotlusi ebaolulisteks, sest dumpingut põhjustavad eksportijad, mistõttu eksportija on dumpingu kõrvaldamise eest asjakohase hinnakujundusega vastutav ja suuteline seda ka kõige otsesemalt tegema. |
| --- | --- |

(316)

Importijate puhul loeti selliseid taotlusi ebaolulisteks, sest dumpingut põhjustavad eksportijad, mistõttu eksportija on dumpingu kõrvaldamise eest asjakohase hinnakujundusega vastutav ja suuteline seda ka kõige otsesemalt tegema.

| (317) | Eksportivate tootjate puhul tuli taotlused tagasi lükata, sest neid esitasid osalised, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks sellele oleks jalatsitele, mis seoses moevooludega pidevalt muutuvad, praktiliselt võimatu seada mittediskrimineerivat hinnataset, mis kõrvaldaks kahjustava dumpingu mõju tohutult hulgalt teineteisest täiesti erinevatelt tootetüüpidelt. |
| --- | --- |

(317)

Eksportivate tootjate puhul tuli taotlused tagasi lükata, sest neid esitasid osalised, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks sellele oleks jalatsitele, mis seoses moevooludega pidevalt muutuvad, praktiliselt võimatu seada mittediskrimineerivat hinnataset, mis kõrvaldaks kahjustava dumpingu mõju tohutult hulgalt teineteisest täiesti erinevatelt tootetüüpidelt.

| (318) | Üks valimisse kuuluv Vietnami eksportiv tootja esitas hinnakohustuse taotluse pärast lõpliku otsuse avaldamist. Tema taotlus tuli ülal selgitatud põhjustel siiski tagasi lükata. |
| --- | --- |

(318)

Üks valimisse kuuluv Vietnami eksportiv tootja esitas hinnakohustuse taotluse pärast lõpliku otsuse avaldamist. Tema taotlus tuli ülal selgitatud põhjustel siiski tagasi lükata.

| (319) | Teised osalised väljendasid oma eelistust üldisele miinimumhinnale või miinimumhinna ja väärtuselise tollimaksu kombinatsioonile, st et tollimaksu tuleks kohaldada ainult teatava miinimumhinnast allapoole jääva impordi suhtes. Sellist eelistust on meetmete vormi puudutava lõpliku otsuse lisa avaldamisel korduvalt väljendanud Hiina võimud ja mitmed teised huvitatud isikud. |
| --- | --- |

(319)

Teised osalised väljendasid oma eelistust üldisele miinimumhinnale või miinimumhinna ja väärtuselise tollimaksu kombinatsioonile, st et tollimaksu tuleks kohaldada ainult teatava miinimumhinnast allapoole jääva impordi suhtes. Sellist eelistust on meetmete vormi puudutava lõpliku otsuse lisa avaldamisel korduvalt väljendanud Hiina võimud ja mitmed teised huvitatud isikud.

| (320) | Sellised ettepanekud tuli tagasi lükata, sest kombineeritud tollimaks oleks põhjendamatult koormanud odavaid jalatseid, eelistades seega kallimaid jalatseid. Sedavõrd mitmekesise toote kui käesoleva uurimise aluse toote mõistlike hinnakategooriate määramine sellise põhjendamatu koorma vältimiseks oleks praktiliselt võimatu. Peale selle on varasemad kogemused näidanud, et miinimumhinnaga tollimaksu on keeruline jälgida ja et see võib kergesti põhjustada tollimaksu tasumisest kõrvalehoidumist. Seega peeti minimaalse hinna lahendusvarianti ebapraktiliseks ja ebaotstarbekaks. |
| --- | --- |

(320)

Sellised ettepanekud tuli tagasi lükata, sest kombineeritud tollimaks oleks põhjendamatult koormanud odavaid jalatseid, eelistades seega kallimaid jalatseid. Sedavõrd mitmekesise toote kui käesoleva uurimise aluse toote mõistlike hinnakategooriate määramine sellise põhjendamatu koorma vältimiseks oleks praktiliselt võimatu. Peale selle on varasemad kogemused näidanud, et miinimumhinnaga tollimaksu on keeruline jälgida ja et see võib kergesti põhjustada tollimaksu tasumisest kõrvalehoidumist. Seega peeti minimaalse hinna lahendusvarianti ebapraktiliseks ja ebaotstarbekaks.

| (321) | Mitmed importijad ja valimist väljajäänud Vietnami eksportivad tootjad väitsid, et ettepanekuga esitatud tegevuskava ei võta arvesse Vietnami arenguriigi staatust. Sellega seoses märgitakse, et meetmete eesmärgiks on kahju põhjustava ebaõiglase dumpingutegevuse objektiivne käsitlemine. Ühegi menetluse asjaomase riigi majandus- või arenguolukorda ei käsitleta algmääruse artiklite 2 ja 3 järgi teguritena, mida tuleks dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel arvesse võtta. Teiste algmääruses kindlaks määramata tegurite kohandamine on võimalik ainult siis, kui näidatakse, et nad mõjutavad hindade võrreldavust. Kuna huvitatud isikud viimast ei põhjendanud, tuli eelnimetatud väide Vietnami arenguriigi staatuse kohta tagasi lükata. |
| --- | --- |

(321)

Mitmed importijad ja valimist väljajäänud Vietnami eksportivad tootjad väitsid, et ettepanekuga esitatud tegevuskava ei võta arvesse Vietnami arenguriigi staatust. Sellega seoses märgitakse, et meetmete eesmärgiks on kahju põhjustava ebaõiglase dumpingutegevuse objektiivne käsitlemine. Ühegi menetluse asjaomase riigi majandus- või arenguolukorda ei käsitleta algmääruse artiklite 2 ja 3 järgi teguritena, mida tuleks dumpingu ja kahju kindlaksmääramisel arvesse võtta. Teiste algmääruses kindlaks määramata tegurite kohandamine on võimalik ainult siis, kui näidatakse, et nad mõjutavad hindade võrreldavust. Kuna huvitatud isikud viimast ei põhjendanud, tuli eelnimetatud väide Vietnami arenguriigi staatuse kohta tagasi lükata.

3.   LÕPLIKUD TOLLIMAKSUD

| (322) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 võetakse arvesse, et ajutised dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes dumpingu- ja kahjumarginaali madalamail tasemel vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellega seoses seavad kahju kõrvaldamise tasemed üleriigilistele dumpingumääradele dumpinguvastase tollimaksu kõrgeima määra. |
| --- | --- |

(322)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 võetakse arvesse, et ajutised dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes dumpingu- ja kahjumarginaali madalamail tasemel vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellega seoses seavad kahju kõrvaldamise tasemed üleriigilistele dumpingumääradele dumpinguvastase tollimaksu kõrgeima määra.

| (323) | Siiski määrati Golden Stepile tollimaksu määr tema dumpingumarginaali põhjal, mis oli väiksem kui kahju kõrvaldamise tase. |
| --- | --- |

(323)

Siiski määrati Golden Stepile tollimaksu määr tema dumpingumarginaali põhjal, mis oli väiksem kui kahju kõrvaldamise tase.

| (324) | Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Golden Step | 9,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 16,5 % |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 10 % |

(324)

Eespool esitatu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina

Golden Step

9,7 %

Kõik teised äriühingud

16,5 %

Vietnam

Kõik äriühingud

10 %

| (325) | Selleks et tagada, et mis tahes valedeklaratsioonide või meetmetest kõrvalehoidumise oht oleks minimaalne, võimaldab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/1993 (7) artikli 308 punkti d kohane tugevdatud halduslik impordi järelevalvesüsteem saada varem teavet asjakohaste impordisuundumuste kohta. Kui leitakse tõendeid, et impordisuundumused muutuvad oluliselt, uurib komisjon seda viivitamata. Seoses sellega tuleks meenutada, et STAF-jalatsite järelevalve katab nüüd selliste jalatsite hinnapiiri, mis jääb 7,5 eurot alla- ja ülespoole esialgse 9 euro suuruse hinnapiiri asemel. |
| --- | --- |

(325)

Selleks et tagada, et mis tahes valedeklaratsioonide või meetmetest kõrvalehoidumise oht oleks minimaalne, võimaldab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/1993 (7) artikli 308 punkti d kohane tugevdatud halduslik impordi järelevalvesüsteem saada varem teavet asjakohaste impordisuundumuste kohta. Kui leitakse tõendeid, et impordisuundumused muutuvad oluliselt, uurib komisjon seda viivitamata. Seoses sellega tuleks meenutada, et STAF-jalatsite järelevalve katab nüüd selliste jalatsite hinnapiiri, mis jääb 7,5 eurot alla- ja ülespoole esialgse 9 euro suuruse hinnapiiri asemel.

| (326) | Arvestades, et on toimunud kahjustav dumping ja et ühenduse huvid nõuavad meetmete kehtestamist, iseloomustavad käesolevat menetlust, nagu on osutatud 296. ja 197. põhjenduses, spetsiifilised ja erandlikud asjaolud, mis peaksid asjakohaselt kajastuma dumpinguvastaste meetmete kestuses. Võttes arvesse hiljuti aegunud ainsat kvooti märkimisväärse osa HRVst pärinevate jalatsite importimisel, näitas uurimine, et nahast pealsetega jalatsite turg on veel ümberkorraldamisjärgus, nagu on selgitatud 296. põhjenduses ja sellele järgnevates põhjendustes; seetõttu peab nõukogu arukaks piirata neis erandlikes turutingimustes meetmete kehtivusaega. Sellest tulenevalt peab nõukogu asjakohaseks ja mõistlikuks piirata meetmete kehtivusaega algmääruse artikli 11 lõikega 2 ettenähtud viie aasta asemel 2 aastani. Seega peaksid meetmed aeguma 2 aastat pärast nende jõustumist. Tuleb märkida, et algmääruse artiklit 11 kohaldatakse mutatis mutandis, |
| --- | --- |

(326)

Arvestades, et on toimunud kahjustav dumping ja et ühenduse huvid nõuavad meetmete kehtestamist, iseloomustavad käesolevat menetlust, nagu on osutatud 296. ja 197. põhjenduses, spetsiifilised ja erandlikud asjaolud, mis peaksid asjakohaselt kajastuma dumpinguvastaste meetmete kestuses. Võttes arvesse hiljuti aegunud ainsat kvooti märkimisväärse osa HRVst pärinevate jalatsite importimisel, näitas uurimine, et nahast pealsetega jalatsite turg on veel ümberkorraldamisjärgus, nagu on selgitatud 296. põhjenduses ja sellele järgnevates põhjendustes; seetõttu peab nõukogu arukaks piirata neis erandlikes turutingimustes meetmete kehtivusaega. Sellest tulenevalt peab nõukogu asjakohaseks ja mõistlikuks piirata meetmete kehtivusaega algmääruse artikli 11 lõikega 2 ettenähtud viie aasta asemel 2 aastani. Seega peaksid meetmed aeguma 2 aastat pärast nende jõustumist. Tuleb märkida, et algmääruse artiklit 11 kohaldatakse mutatis mutandis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärinevate järgmiste CN-koodide alla liigitatavate nahast või komposiitnahast pealsetega jalatsite impordile, välja arvatud spordijalatsid, jalatsid, mille valmistamisel kasutatakse eritehnoloogiat, tuhvlid ja muud toajalatsid ning varbakaitsega jalatsid: 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00 (8) (TARIC-koodid 6403 20 30 00 10, 6403200090, 6403 30 00 21 39, 6403300029, 5403300091, 6403 30 00 99 89, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 ja 6405 10 00 90 80).

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

spordijalatsid– jalatsid määruse (EÜ) nr 1719/2005 (9) I lisa grupi 64 alamrubriigi 1 tähenduses;

eritehnoloogiaga jalatsid– jalatsid, mille paari CIF-hind on vähemalt 7,5 eurot, millel on ühe- või mitmekihiline vormitud, õmblusteta sünteetilisest materjalist sisetald, mis on spetsiaalselt välja töötatud vertikaalsete või külgliikumiste mõju pehmendamiseks ja mille tehnilised omadused on saavutatud näiteks gaasi või vedelikku sisaldava hermeetilise polstriga, põrutusi vähendavate või neutraliseerivate mehhaaniliste osadega või väikese tihedusega polümeermaterjaliga ja mis kuuluvad CN-koodide ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 alla;

varbakaitsega jalatsid– jalatsid, millel on kaitsev varbaosa, mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (10) ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00;

tuhvlid ja muud toajalatsid– jalatsid, mis kuuluvad CN-koodi ex 6405 10 10 alla.

3.   Lõikes 1 kirjeldatud ja alljärgnevate tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Golden Step | 9,7 % | A775 |
| Kõik teised äriühingud | 16,5 % | A999 |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 10 % | — |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

HRV

Golden Step

9,7 %

A775

Kõik teised äriühingud

16,5 %

A999

Vietnam

Kõik äriühingud

10 %

—

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määrusega (EÜ) nr 553/2006 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud määra alusel. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrus kehtib 2 aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 5. oktoober 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K. RAJAMÄKI

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 98, 6.4.2006, lk 3.

2

(3)  Löögikindlust mõõdetakse vastavalt Euroopa normidele EN345 või EN346.

3

(4)  EÜT L 298, 1.11.1997, lk 1.

4

(5)  ELT L 240, 16.9.2005, lk 1.

5

(6)  EÜT L 60, 28.2.1998, põhjendused 124–134.

6

(7)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

7

(8)  Nagu on määratletud komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1719/2005, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (ELT L 286, 28.10.2005, lk 1). Toote määratlus on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

8

(9)  ELT L 286, 28.10.2005, lk 1.

9

(10)  Löögikindlust mõõdetakse vastavalt Euroopa normidele EN345 või EN346.

10

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1473/2006,

5. oktoober 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 5. oktoobri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 096 | 17,5 |
| 999 | 45,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,4 |
| 999 | 114,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,2 |
| 388 | 64,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 57,0 |
| 999 | 57,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,3 |
| 400 | 151,0 |
| 624 | 137,8 |
| 999 | 126,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,6 |
| 400 | 91,0 |
| 508 | 76,2 |
| 512 | 87,1 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 146,7 |
| 804 | 102,6 |
| 999 | 95,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 117,0 |
| 388 | 80,3 |
| 720 | 56,3 |
| 999 | 84,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

74,1

096

17,5

999

45,8

0707 00 05

052

114,4

999

114,4

0709 90 70

052

88,2

999

88,2

0805 50 10

052

51,2

388

64,6

524

55,3

528

57,0

999

57,0

0806 10 10

052

89,3

400

151,0

624

137,8

999

126,0

0808 10 80

388

87,6

400

91,0

508

76,2

512

87,1

720

74,9

800

146,7

804

102,6

999

95,2

0808 20 50

052

117,0

388

80,3

720

56,3

999

84,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1474/2006,

5. oktoober 2006,

millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 seoses müügile pandava sekkumisvõi lattu saabumisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artiklis 21 on sätestatud, et müüki pandav sekkumisvõi peab olema saabunud lattu enne 1. jaanuari 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (2) artiklis 21 on sätestatud, et müüki pandav sekkumisvõi peab olema saabunud lattu enne 1. jaanuari 2005.

| (2) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (3) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kohaselt kokku ostetud sekkumisvõi, mida tuleks alandatud hindadega müüa, peab olema ladustatud enne 1. jaanuari 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (3) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kohaselt kokku ostetud sekkumisvõi, mida tuleks alandatud hindadega müüa, peab olema ladustatud enne 1. jaanuari 2005.

| (3) | Võituru olukorda ja sekkumisladudes olevaid võikoguseid silmas pidades tuleks müüki panna enne 1. jaanuari 2006 lattu saabunud või. |
| --- | --- |

(3)

Võituru olukorda ja sekkumisladudes olevaid võikoguseid silmas pidades tuleks müüki panna enne 1. jaanuari 2006 lattu saabunud või.

| (4) | Määrusi (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrusi (EÜ) nr 2771/1999 ja (EÜ) nr 1898/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklis 21 asendatakse kuupäev 1. jaanuar 2005 kuupäevaga 1. jaanuar 2006.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 1 punktis a asendatakse kuupäev 1. jaanuar 2005 kuupäevaga 1. jaanuar 2006.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1226/2006 (ELT L 222, 15.8.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1417/2006 (ELT L 267, 27.9.2006, lk 34).

3

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1475/2006,

5. oktoober 2006,

millega määratakse kindlaks töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 32 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust suhkruturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklites 32 ja 33 sätestatud eeskirjade ning teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 33 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks maksta ainult ühenduses vabalt liikuda lubatud toodetele, mis vastavad määruse (EÜ) nr 318/2006 nõuetele.

| (5) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikliga 32 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

---

LISA

Töötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 6. oktoobrist 2006 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,45 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 26,45 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3048 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | eurot 100 kg kohta | 30,48 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | eurot 100 kg kohta | 28,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta | 0,3048 |
| NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

1701 11 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

28,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

26,45 (2)

1701 12 90 9100

S00

eurot 100 kg kohta

28,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

eurot 100 kg kohta

26,45 (2)

1701 91 00 9000

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3048

1701 99 10 9100

S00

eurot 100 kg kohta

30,48

1701 99 10 9910

S00

eurot 100 kg kohta

28,75

1701 99 10 9950

S00

eurot 100 kg kohta

28,75

1701 99 90 9100

S00

eurot 1 % sahharoosi × 100 kg toote netomassi kohta

0,3048

NB: Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia, Montenegro, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud summasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kõnealust summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkrule. Kui eksporditava toorsuhkru saagis ei ole 92 %, korrutatakse toetuse suurus iga vastava eksporditehingu puhul ümberarvestuskoefitsiendiga, mis saadakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 lisa I punkti III lõikele 3 arvutatud eksporditava toorsuhkru saagise jagamisel arvuga 92.

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1476/2006,

5. oktoober 2006,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 958/2006 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames makstava valge suhkru eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja kolmanda lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2006, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2006/2007. turustusaastaks, (2) nõutakse osaliste pakkumismenetluste avaldamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 5. oktoobril 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 5. oktoobril 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

5. oktoobril 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 958 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 33,750 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 175, 29.6.2006, lk 49.

2

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1477/2006,

5. oktoober 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori tootmistoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1722/93, (2) milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, on kehtestatud tootmistoetuste andmise tingimused. Arvutamise alus on kehtestatud kõnealuse määruse artiklis 3. Sel viisil arvutatud toetus mida diferentseeritakse vajaduse korral kartulitärklise puhul, määratakse kindlaks üks kord kuus ja seda võidakse muuta, kui maisi ja/või nisu hinnad olulisel määral muutuvad.

| (2) | Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega kindlaks määratud tootmistoetusi tuleks kohandada määruse (EMÜ) nr 1722/93 II lisas loetletud koefitsientidega, et määrata kindlaks täpne makstav summa.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 3 lõikes 2 osutatud tootmistoetuseks, on määratud.

| a) | 0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;

| b) | 0,00 EUR/t kartulitärklise puhul. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t kartulitärklise puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1950/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 18).

2

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1478/2006,

5. oktoober 2006,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 936/2006 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 29. septembrist5. oktoobrini 2006 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 936/2006 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 0,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 172, 24.6.2006, lk 3.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1479/2006,

5. oktoober 2006,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1421/2006 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1421/2006 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1421/2006 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 1421/2006 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 29. septembrist–5. oktoobrini 2006 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 2,43 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 77 000 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. oktoobril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. oktoober 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 269, 28.9.2006, lk 6.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/51

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2006,

ühenduse rahalise toetuse kohta tapasigade hulgas salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu läbiviimiseks liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4306 all)

(2006/668/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab ühendus või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab ühendus või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks tapasigade karjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4 tuleks kehtestada ühenduse eesmärk salmonelloosi levimuse vähendamiseks tapasigade karjade populatsioonides 2007. aasta lõpuks.

| (3) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 16. märtsi 2006. aasta istungil komisjoni palvel vastu arvamuse “Salmonelloosi riskianalüüs ja tõrjevõimalused seakasvatuses”. Arvamuses pakutakse alusuuringu jaoks välja tehnilised näitajad nuumsigade salmonelloosi levimuse kohta ELis. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 16. märtsi 2006. aasta istungil komisjoni palvel vastu arvamuse “Salmonelloosi riskianalüüs ja tõrjevõimalused seakasvatuses”. Arvamuses pakutakse alusuuringu jaoks välja tehnilised näitajad nuumsigade salmonelloosi levimuse kohta ELis.

| (4) | Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed liikmesriikides salmonelloosi levimuse kohta tapasigade populatsioonides. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks tapasigade hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse eesmärgi kehtestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed liikmesriikides salmonelloosi levimuse kohta tapasigade populatsioonides. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring salmonelloosi levimuse jälgimiseks tapasigade hulgas asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erisusi.

| (5) | Euroopa Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse tapale saadetud sea salmonelloosi nakatumise kindlakstegemiseks võtta tapamajas proov niude lümfisõlmedest. Seetõttu tuleks sellist proovivõttu kasutada tapasigade salmonelloosi levimuse jälgimise vahendina. Kõnealune alusuuring sobib ka sigade veo ja laudas viibimise ajal nakatumise ning tapa jooksul loomakorjuse nakatumise mõju hindamiseks tampoonmeetodi abil. Salmonelloosi levimuse hindamiseks sigade hulgas on välja töötatud ka seroloogiline analüüs, mida võib kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklis 5 sätestatud riiklike kontrolliprogrammide raames salmonelloosi jälgimiseks sigade hulgas. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse tapale saadetud sea salmonelloosi nakatumise kindlakstegemiseks võtta tapamajas proov niude lümfisõlmedest. Seetõttu tuleks sellist proovivõttu kasutada tapasigade salmonelloosi levimuse jälgimise vahendina. Kõnealune alusuuring sobib ka sigade veo ja laudas viibimise ajal nakatumise ning tapa jooksul loomakorjuse nakatumise mõju hindamiseks tampoonmeetodi abil. Salmonelloosi levimuse hindamiseks sigade hulgas on välja töötatud ka seroloogiline analüüs, mida võib kasutada määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklis 5 sätestatud riiklike kontrolliprogrammide raames salmonelloosi jälgimiseks sigade hulgas.

| (6) | Mitmed liikmesriigid olid vabatahtlikult valmis loomakorjustelt tampoonmeetodi abil või lihamahlast seroloogilise meetodi abil lisaanalüüse võtma. |
| --- | --- |

(6)

Mitmed liikmesriigid olid vabatahtlikult valmis loomakorjustelt tampoonmeetodi abil või lihamahlast seroloogilise meetodi abil lisaanalüüse võtma.

| (7) | Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse liikmesriikides tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Asjakohane on hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muud kulud, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud jm, ühenduse poolt hüvitamisele ei kuulu. |
| --- | --- |

(7)

Uuringu eesmärk on saada ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Võttes arvesse liikmesriikides tapasigade salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamiseks. Asjakohane on hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega kaasnevatest kuludest, kehtestades vastavad ülemmäärad. Muud kulud, näiteks proovide võtmisega seotud kulud, transpordi- ja halduskulud jm, ühenduse poolt hüvitamisele ei kuulu.

| (8) | Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud asjassepuutuvate ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse rahalist toetust antakse eeldusel, et uuringu läbiviimine on toimunud asjassepuutuvate ühenduse õigusnormide kohaselt ning vastab teatavatele muudele tingimustele.

| (9) | Ühenduse rahalist toetust antakse juhul, kui ettenähtud meetmeid on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et ametiasutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse rahalist toetust antakse juhul, kui ettenähtud meetmeid on tõhusalt rakendatud, ning eeldusel, et ametiasutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (10) | Tuleb selgitada riigi omavääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat kurssi, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (3) artikli 1 punktis d. |
| --- | --- |

(10)

Tuleb selgitada riigi omavääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat kurssi, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (3) artikli 1 punktis d.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uuringu eesmärk ja üldsätted

1.   Tehakse uuring, mille eesmärk on hinnata kogu ühenduses Salmonella spp. levimust tapasigade hulgas, kellelt võetakse proove tapamajas. Uuringut kasutatakse samaaegselt ka teabe kogumiseks loomakorjuste nakatumise kohta tapamajades ning bakterioloogiliste ja seroloogiliste analüüside omavahelise suhte kohta.

2.   Uuringu tulemusi kasutatakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikliga 4 ettenähtud ühenduse eesmärkide sätestamiseks ja parima lähenemise leidmiseks edaspidi eesmärgi saavutamisele hinnangu andmisel.

3.   Uuring hõlmab aastast ajavahemikku, mis algab 1. oktoobril 2006.

4.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 3 kohaselt määratletud liikmesriigi asutust või asutusi.

Artikkel 2

Tehnilised näitajad

Liikmesriigid korraldavad ja viivad tapamajades läbi tapasigade uuringu alates 1. oktoobrist 2006. Proovide võtmise ja analüüsid teeb pädev asutus või tehakse seda tema järelevalve all.

Proovide võtmine ja analüüsimine toimub kooskõlas I lisas sätestatuga.

Artikkel 3

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Iga-aastase riikliku aruande koostamise eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (4) artikli 9 lõikele 1 vastutav pädev asutus kogub ja hindab artikli 2 kohaselt saadud tulemusi ning esitab komisjonile kõik vajalikud andmed koos omapoolse hinnanguga.

2.   Komisjon edastab andmed uurimiseks Euroopa Toiduohutusametile.

3.   Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja tulemused avalikustatakse viisil, mis tagab konfidentsiaalsuse.

Artikkel 4

Ühenduse rahalise toetuse ulatus

1.   Ühendus annab rahalist toetust kulude puhul, mida liikmesriigid on kandnud seoses laboratoorsete analüüside läbiviimisega, st seoses Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise, vastavate isolaatide serotüpiseerimise ja seroloogilise analüüsiga.

2.   Ühenduse rahalise toetuse maksimummäär on 20 eurot Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise analüüsi kohta, 30 eurot vastavate isolaatide serotüpiseerimise analüüsi kohta ja 10 eurot lihamahla seroloogilise analüüsi kohta.

3.   Ühenduse rahaline toetus ei ületa uuringu toimumise perioodiks kehtestatud maksimummäärasid, mis on esitatud II lisas.

Artikkel 5

Ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Artiklis 4 sätestatud rahalist toetust antakse liikmesriikidele eeldusel, et uuring tehakse kooskõlas ühenduse õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | 1. oktoobriks 2006 jõustuvad uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid; |
| --- | --- |

a)

1. oktoobriks 2006 jõustuvad uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid;

| b) | eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 28. veebruariks 2007. Eduaruanne peab hõlmama komisjoni palvel koostatud bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamuse III lisas nõutud kogu teavet, mis on seotud “Salmonelloosi riskianalüüsi ja tõrjevõimalustega seakasvatuses”; |
| --- | --- |

b)

eduaruanne uuringu esimese kolme kuu kohta esitatakse 28. veebruariks 2007. Eduaruanne peab hõlmama komisjoni palvel koostatud bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamuse III lisas nõutud kogu teavet, mis on seotud “Salmonelloosi riskianalüüsi ja tõrjevõimalustega seakasvatuses”;

| c) | lõplik aruanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobril 2007 koos tõendusmaterjaliga ajavahemikus 1. oktoobrist 2006 – 30. septembrini 2007 tehtud kulutuste ja saavutatud tulemuste kohta. Tõendusmaterjal tehtud kulutuste kohta peab sisaldama vähemalt III lisas ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

c)

lõplik aruanne uuringu tehnilise teostuse kohta esitatakse hiljemalt 31. oktoobril 2007 koos tõendusmaterjaliga ajavahemikus 1. oktoobrist 2006 – 30. septembrini 2007 tehtud kulutuste ja saavutatud tulemuste kohta. Tõendusmaterjal tehtud kulutuste kohta peab sisaldama vähemalt III lisas ettenähtud teavet;

| d) | uuringut rakendatakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

d)

uuringut rakendatakse tulemuslikult.

2.   Liikmesriigi taotluse korral võib ühendus teha liikmesriigile ettemakse 50 % ulatuses II lisas esitatud kogusummast.

3.   Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise vähendamise 25 % kogusummast alates 15. novembrist 2007, 50 % alates 1. detsembrist 2007 ja 100 % alates 15. detsembrist 2007.

Artikkel 6

Riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss

Kalendrikuus “n” riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n + 1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva päeva kurss.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2006.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. september 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29,2.2.2006, lk 37).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1003/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 12).

2

(3)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

3

(4)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

4

---

I LISA

Artikli 2 kohased tehnilised näitajad

1.   Valimi võtmise raamid

Vähemalt kolme viimase kuu jooksul liikmesriigis peetud sigadele tehakse test juhusliku valimi alusel vastavalt tabelile 1.

Tabel 1

Väikseim valimimaht

| Sigade arv populatsioonis | Väikseim valimimaht (1) |
| --- | --- |
| > 20 000 000 | 2 400 |
| 10 000 000–20 000 000 | 1 067 |
| 2 000 000–10 000 000 | 600 |
| < 2 000 000 | 384 |

Sigade arv populatsioonis

Väikseim valimimaht (1)

> 20 000 000

2 400

10 000 000–20 000 000

1 067

2 000 000–10 000 000

600

< 2 000 000

384

Liikmesriigid peavad võtma analüüsimiseks 10 % rohkem proove juhuks, kui mõned proovid jäävad eri põhjustel uuringust välja.

Proovide võtmine jaotatakse kuude lõikes, et tagada võimalike hooajaliste erisuste arvessevõtmine.

Proove võetakse kõikidest osalevatest tapamajadest proportsionaalselt tapamaja suurusega. Kõik liikmesriigid reastavad tapamajad nendes eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu järgi. Seega määravad kõik liikmesriigid kindlaks tapamajad, kus tapeti vähemalt 80 % kõikidest nuumsigadest.

Sigade ja loomakorjuste valimi kogusuurus igas uuringus osalevas tapamajas prognoositakse, korrutades omavahel valimi suuruse (nt 2 400) ja eelneval aastal tapetud nuumsigade arvu. Näiteks kui ühes tapamajas tapeti 25 % kõigis valitud tapamajades (milles tapetakse vähemalt 80 % kõigist liikmesriigis tapetud nuumsigadest) tapetud nuumsigadest, siis võetakse proov (2 400 × 0,25) 600 sealt. See jaotatakse ühtlaselt nii, et 12 kuu jooksul võetakse proov 50 sealt kuus. Näide on esitatud tabelis 2.

Kui tapamaja on suletud või kui on avatud uus tapamaja või kui uuringu ajal prognoositakse tapamaja läbilaskevõime olulist muutust, siis tuleb prognoositud mahtu vastavalt muuta.

Tabel 2

Tapamajade võrdlus, et määrata kindlaks valimisse kuuluvate nuumsigade arv igas tapamajas; valimi suuruse arvutamine iga tapamaja kohta

| Tapamaja kood | Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv | Osakaal kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust | Valimi suurus tapamaja kohta | Valimeid kuus
  (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4:12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 | | |
| TPB | 75 000 | 15,0 | | |
| MLG | 100 000 | 20,0 | | |
| GHT | 212 000 | 42,4 | | |
| Kokku | 500 000 (2) | 100,0 | | |

Tapamaja kood

Eelneval aastal tapetud nuumsigade arv

Osakaal kogu uuringus osalevate tapamajade toodangust

Valimi suurus tapamaja kohta

Valimeid kuus

(/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4:12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Kokku

500 000 (2)

100,0

Igal kuul valitakse juhusliku valiku teel iga tapamaja jaoks üks number 1 ja 31 vahel. Kui see juhuslikult valitud number langeb kokku selle kuu tapapäevaga, siis võetakse proovid sellel päeval. Kui see ei ole tapapäev, siis valitakse juhusliku valiku teel uus number. Seda tehakse kord kuus ning korratakse nii mitu korda, kui sellest tapamajast peab proove võtma. Näiteks korratakse tapamajas AXD protseduuri vähemalt 36 korda, et valida juhusliku valiku teel vähemalt 36 tööpäeva. Loomulikult võib samal päeval proove võtta rohkem kui ühelt loomakorjuselt.

Kuna ühel konkreetsel päeval tapetud loomade arv võib suuresti erineda, siis valitakse konkreetne loom juhusliku valiku teel tapamajas juhusliku valiku teel proovide võtmiseks valitud päeval. Antud päeval on loomade koguarv teada ja tapamaja personal valib juhusliku valiku teel välja ühe või mitu loomakorjust, kasutades neile antud juhumeetodi lehte, mis on koostatud nii, et sellel antud maksimumarv ületab liikmesriigi mis tahes tapamajas mis tahes päeval tapetud suurimat võimalikku nuumsigade arvu.

Tabelis 3 on esitatud juhumeetodi abil koostatud tabeli näidis.

Tabel 3

Juhumeetodi tabel

| Tapamaja | Kuupäev | Loomakorjuse järjekorranumber (3) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Tapamaja

Kuupäev

Loomakorjuse järjekorranumber (3)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Alusuuringusse ei kaasata:

| — | loomi, kelle eluskaal on vähem kui 50 kg või suurem kui 170 kg, |
| --- | --- |

—

loomi, kelle eluskaal on vähem kui 50 kg või suurem kui 170 kg,

| — | loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine, |
| --- | --- |

—

loomi, kelle tapmine on olnud hädatapmine,

| — | ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust. |
| --- | --- |

—

ühtegi täiesti kõlbmatuks tunnistatud loomakorjust.

2.   Proovid

2.1.   Proovide võtmine üldiselt

Võetakse järgmisi proove:

| — | valitud sigade niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta, |
| --- | --- |

—

valitud sigade niude lümfisõlmede kogum või vähemalt 5 üksikut niude lümfisõlme. Võimaluse korral kogutakse vähemalt 25 grammi lümfisõlmi ilma rasvata või sidekoeta,

| — | käsnaga tampoonmeetodi abil vastavalt alapunktile 2.3, võttes proove igalt loomakorjuselt neljast kohast ja juhuslikult valitud sigade hulgast valitud vähemalt 384 sealt. Proovi võtmisel tuleb kasutada käsna vastavalt kehtivale ISO 17604 standardile. Proovid võetakse Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Lätis, Leedus, Austrias, Poolas, Sloveenias, Rootsis ja Ühendkuningriigis, |
| --- | --- |

—

käsnaga tampoonmeetodi abil vastavalt alapunktile 2.3, võttes proove igalt loomakorjuselt neljast kohast ja juhuslikult valitud sigade hulgast valitud vähemalt 384 sealt. Proovi võtmisel tuleb kasutada käsna vastavalt kehtivale ISO 17604 standardile. Proovid võetakse Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Lätis, Leedus, Austrias, Poolas, Sloveenias, Rootsis ja Ühendkuningriigis,

| — | lihaskoe proov kõigilt valitud sigadelt lihamahla või vere (kui on sarnane lihamahla meetodiga) seroloogilise analüüsi jaoks. Kaela- või vahelihasest tuleb võtta piisavalt suur proov, et osa sellest saadud lihamahlast oleks võimalik võrdlevate uuringute tarbeks külmutada ja säilitada. Proovid võetakse Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Leedus, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

—

lihaskoe proov kõigilt valitud sigadelt lihamahla või vere (kui on sarnane lihamahla meetodiga) seroloogilise analüüsi jaoks. Kaela- või vahelihasest tuleb võtta piisavalt suur proov, et osa sellest saadud lihamahlast oleks võimalik võrdlevate uuringute tarbeks külmutada ja säilitada. Proovid võetakse Taanis, Saksamaal, Prantsusmaal, Iirimaal, Küprosel, Leedus, Madalmaades, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

Tapamajas tuleb säilitada andmed selle kohta, millisest lihasest proovid võeti, iga valimi proovide võtmise kellaaeg ja kuupäev ning valimite kohaletoimetamise aeg, kuupäev ja kulleri nimi.

2.2.   Proovide võtmine niude lümfisõlmedest

Pimesoole ja pimesoolele lähima niudesoole osa vahel olev kinnisti rebitakse lahti, mille tulemusena paljastuvad lahtise osa pinnal niude lümfisõlmed. Üksikute lümfisõlmede kogumiseks “korjatakse” sellelt lahtiselt kinnistilt lümfisõlmed ära ilma noata, lihtsalt kinnastatud käega. Lümfisõlmed või kogum asetatakse kilekotti, millele märgitakse kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

2.3.   Proovide võtmine loomakorjustelt tampoonmeetodi abil

Loomakorjuselt võetakse proovid pärast siseelundite eemaldamist ja enne jahutamist. Ühelt kohalt võetakse 100 cm2 suuruselt alalt tampoonmeetodi abil üht ainukest abrasiivkäsna kasutades proov kõigist järgmistest kohtadest (numeratsioon vastavalt ISO 17604 standardi A-lisale):

| — | tagajäseme keskosa (9) |
| --- | --- |

—

tagajäseme keskosa (9)

| — | kõhu küljetükk (3) |
| --- | --- |

—

kõhu küljetükk (3)

| — | selja keskosa (4) |
| --- | --- |

—

selja keskosa (4)

| — | kaelatükk (7) |
| --- | --- |

—

kaelatükk (7)

Tampoonmeetodi abil võetakse käsna ühe poolega proovid kahest kohast, siis keeratakse käsn ümber ja võetakse proovid kahest järelejäänud kohast, kasutatakse ka küürimisliigutust. Kasutatakse piisavalt jõudu loomakorjuse alumise osa valimist veidi (2–5 mm) eemale lükkamiseks. Käsnaga käiakse igast proovi võtmise kohast üle ligikaudu 10 korda vertikaalses suunas ja 10 korda horisontaalses suunas. Kui kasutatakse matriitsi, siis tuleb järgida ettevaatusabinõusid loomakorjuste vahelise ristnakatumise vältimiseks.

Ladustamise ja veo ajal tuleb proovi hoida maksimaalselt 7 °C temperatuuril. Kilekotile peab olema märgitud kuupäev, kellaaeg, tapamaja kood ja proovi identifitseerimiskood.

3.   Vedu

Proovid tuleb kiirposti või kulleriga ära saata 36 tunni jooksul ja need peavad laboratooriumisse jõudma hiljemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist. Hiljem kui 72 tundi pärast proovide võtmist kohale jõudnud proovid jäetakse kõrvale, välja arvatud juhul, kui analüüsiga alustatakse 96 tunni jooksul pärast proovide võtmist ja külmaahel ei ole katkenud.

4.   Proovide analüüsimine

Analüüsid ja serotüpiseerimine tehakse riigi referentlaboris. Kui riigi referentlaboris ei ole võimalik kõiki analüüse teha või kui tegemist ei ole igapäevaselt tuvastamisega tegeleva laboriga, siis võivad pädevad asutused otsustada määrata salmonelloosi ametliku kontrolli laboriteks ka piiratud hulgal muid laboreid. Nendel laboritel peab olema tõestatud kogemus nõutud tuvastusmeetodi kasutamisel ning ISO 17025 standardile vastav kvaliteedi tagamise süsteem ning nad peavad olema riigi referentlabori järelevalve all.

Laboris hoitakse proovi külmutatuna kuni bakterioloogilise kontrollini, mis tehakse 24 tunni jooksul pärast proovi kättesaamist, kusjuures analüüs peab algama hiljemalt 96 tundi pärast proovi võtmist.

Lihaskoe proov seroloogilise analüüsi jaoks külmutatakse kuni analüüsimiseni, mis tehakse vahetult pärast sulatamist.

4.1.   Proovi ettevalmistamine bakterioloogiliseks uuringuks

Lümfisõlmede pind puhastatakse enne analüüsimist, kastes need absoluutsesse alkoholi ja kuivatades õhu käes.

Kõik lümfisõlmed uputatakse ja suletakse kilekotti ja neid taotakse haamri või sarnase esemega läbi kilekoti kuni lümfisõlmed on purustatud.

Homogeniseeritud lümfisõlmed kaalutakse ja pannakse steriilsesse anumasse eelsoojendatud puhverdatud peptoonvett vahekorras 1:10. Anum inkubeeritakse kokku (18 ± 2) tunniks (37 ± 1) °C juures.

Tampoonmeetodiga võetud proovidele lisatakse eelrikastamiseks laboratooriumis 100 ml puhverdatud peptoonvett. Proove inkubeeritakse üle öö 37 °C juures ja uuritakse salmonelloosi suhtes, kasutades modifitseeritud pooltahke Rappaport-Vassiladise söötme meetodit (ISO 6579:2002(E) D-lisa eelnõu).

4.2.   Bakterioloogilise uuringu tuvastusmeetod

Kasutada tuleb Madalmaade Bilthoveni ühenduse referentlabori soovitatud salmonelloosi avastamise meetodit. Kehtiva ISO 6579:2002 D-lisas kirjeldatakse meetodit järgmiselt: “Salmonella spp. tuvastamine loomade väljaheidetes ja tootmise esimese etapi proovides.” Selle meetodi puhul kasutatakse ainukese valitud rikastava söötmena Rappaport-Vassiladise söödet.

4.3.   Serotüpiseerimine

Kõik eraldatud ja kinnitust leidnud Salmonella spp. tüved sterotüpiseeritakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal.

Kvaliteedi tagamiseks saadetakse ühenduse referentlaborisse 16 määratava tüübiga tüve ja 16 mittemääratava tüübiga isolaati. Kui isoleeritud tüvesid on vähem, siis saadetakse kõik tüved.

4.4.   Faagitüübi kindlaksmääramine

Kui faagitüübi kindlaksmääramiseks (vabatahtlik) on esitatud salmonelloosi serotüübi typhimurium ja salmonelloosi serotüübi enteritidis isolaadid, siis kasutatakse Ühendkuningriigis Colindale’is asuva Tervisekaitseameti salmonelloosi faagitüübi kindlaksmääramise WHO võrdluskeskuse kirjeldatud meetodeid.

4.5.   Antimikroobse tundlikkuse kontroll

Antimikroobse tundlikkuse kontrollimisel (vabatahtlik) kasutatakse analüüside läbiviimiseks valideeritud ja kontrollitud meetodit, näiteks Kliinilise Laboratooriumi Standardite Riikliku Komitee (National Committee for Clinical Laboratory Standards, NCCLS, alates 1. jaanuarist 2005 kannab nime Kliinilise ja Laboratooriumi Standardite Instituut (Clinical and Laboratory Standards Institute, CLSI)) soovitatud meetodit.

Sobivad nii agari difusioonitest kui ka puljongi lahjendamise meetod. Tulemused kajastatakse nii kvantitatiivsete (lahjendamise meetodite puhul minimaalne inhibeeriv kontsentratsioon ja difusioonitesti puhul inhibitsioonitsooni diameeter) kui ka kvalitatiivsete (osaliselt resistentsed isolaadid) andmetena. Kvalitatiivsed andmed põhinevad Antimikroobse Tundlikkuse Euroopa Analüüsikomitee (European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing, EUCAST) veebilehel http://www.eucast.org esitatud epidemioloogilistel lõppväärtustel põhinevatel tõlgendustel.

Isolaatide haiguskahtlust analüüsitakse järgmiste antimikroobikumide suhtes:

| — | ampitsilliin või amoksütsilliin, |
| --- | --- |

—

ampitsilliin või amoksütsilliin,

| — | tetratsükliin, |
| --- | --- |

—

tetratsükliin,

| — | klooramfenikool, |
| --- | --- |

—

klooramfenikool,

| — | fluorfenikool nalidikshape tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin, |
| --- | --- |

—

fluorfenikool nalidikshape tsiprofloksatsiin (eelistatavalt) või enrofloksatsiin,

| — | sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool), |
| --- | --- |

—

sulfoonamiid (eelistatavalt sulfametoksasool),

| — | sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim, |
| --- | --- |

—

sulfoonamiid/trimetopriim või trimetopriim,

| — | gentamitsiin, |
| --- | --- |

—

gentamitsiin,

| — | streptomütsiin, |
| --- | --- |

—

streptomütsiin,

| — | kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin, |
| --- | --- |

—

kanamütsiin (eelistatavalt) või neomütsiin,

| — | kolmanda põlvkonna kefalosporiin (eelistatavalt tsefotaksiim), |
| --- | --- |

—

kolmanda põlvkonna kefalosporiin (eelistatavalt tsefotaksiim),

| — | kolistiin (vabatahtlik). |
| --- | --- |

—

kolistiin (vabatahtlik).

Enne uuringu käivitamist soovitatakse liikmesriikidel korraldada asjaomastele isikutele koolitus.

5.   Andmed ja proovi säilitamine

Kõikide töödeldud proovide bakterioloogilisi andmeid tuleb hoida tabelis 4 ettenähtud või sellega sarnasel kujul.

Kõiki isoleeritud tüvesid tuleb säilitada eri liikmesriikide riigi referentlaborites nii kaua kuni tüvede terviklikkus on tagatud, kuid mitte vähem kui viis aastat.

Kõiki seroloogilisteks uuringuteks võetud lihamahla proove säilitatakse külmutatud kujul kaks aastat.

Tabel 4

Näidis kõikide töödeldud proovide andmete kohta.

| Proov | Saabumise aeg | Analüüs |
| --- | --- | --- |
| Proovi nr ja tüüp (4) | Tapamaja kood | Nimi | Kuupäev | Kellaaeg | Nimi | Kuupäev | Kellaaeg | Pos või Neg | Serotüüp | Faagitüüp | Antibiogramm | Säilitamise nr |
| 1 S | EU012 | PW | 3.10.06 | 12.00 | AB | 3.10 | 14.00 | Neg | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4.10 | 12.30 | AB | 4.10 | 14.00 | Pos | Typh | DT104 | ASTSu | (nr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8.10 | 16.30 | AB | 9.10 | 09.00 | Pos | Agona | n.a. (5) | ASTE | (nr) |

Proov

Saabumise aeg

Analüüs

Proovi nr ja tüüp (4)

Tapamaja kood

Nimi

Kuupäev

Kellaaeg

Nimi

Kuupäev

Kellaaeg

Pos või Neg

Serotüüp

Faagitüüp

Antibiogramm

Säilitamise nr

1 S

EU012

PW

3.10.06

12.00

AB

3.10

14.00

Neg

2 L

EU023

PW

4.10

12.30

AB

4.10

14.00

Pos

Typh

DT104

ASTSu

(nr)

3 L

EU083

PW

8.10

16.30

AB

9.10

09.00

Pos

Agona

n.a. (5)

ASTE

(nr)

6.   Liikmesriikide aruandlus

Pädev asutus, mis vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ artiklile 9 vastutab loomade salmonelloosi jälgimise iga-aastase riikliku aruande koostamise eest, kogub ja hindab tulemusi ning esitab komisjonile sellekohase aruande.

Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet.

6.1.   Programmi rakendamise üldine kirjeldus

| — | uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust, |
| --- | --- |

—

uuritava populatsiooni kirjeldus, arvestades tapamaja võimsust,

| — | juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus, |
| --- | --- |

—

juhumeetodi läbiviimise, sealhulgas teavitamissüsteemi kirjeldus,

| — | arvutatud valimi suurus, |
| --- | --- |

—

arvutatud valimi suurus,

| — | proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed, |
| --- | --- |

—

proovide võtmisel/analüüside läbiviimisel/tüübi kindlaksmääramisel osalevate asutuste ja laborite andmed,

| — | uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs). |
| --- | --- |

—

uuringu üldised tulemused (bakterioloogia ja seroloogia suhtes analüüsitud proovid, positiivsete arv, serotüüp, faasitüüp ja antibiootikumiresistentsuse analüüs).

6.2.   Täielikud andmed iga looma proovide ja vastavate analüüsitulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad uurimise tulemused toorandmetena, kasutades komisjonilt saadud andmete sõnastikku ja andmete kogumise vorme. Sõnastiku ja vormid kehtestab komisjon.

| — | tapamaja kood, |
| --- | --- |

—

tapamaja kood,

| — | tapamaja võimsus, |
| --- | --- |

—

tapamaja võimsus,

| — | proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

proovide võtmise kuupäev ja kellaaeg,

| — | proovi kood (näit number), |
| --- | --- |

—

proovi kood (näit number),

| — | võetud proovi tüüp: lümfisõlmed, loomakorjus tampoonmeetodil, |
| --- | --- |

—

võetud proovi tüüp: lümfisõlmed, loomakorjus tampoonmeetodil,

| — | laborisse saatmise kuupäev. |
| --- | --- |

—

laborisse saatmise kuupäev.

Liikmesriigis kogutakse iga laborisse saadetud proovi kohta järgmine teave:

| — | labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid), |
| --- | --- |

—

labori kood (kui kasutatakse erinevaid laboreid),

| — | proovide veovahend, |
| --- | --- |

—

proovide veovahend,

| — | laborisse jõudmise kuupäev, |
| --- | --- |

—

laborisse jõudmise kuupäev,

| — | lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal, |
| --- | --- |

—

lümfisõlmede analüüsimise korral proovi kaal,

| — | konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”, |
| --- | --- |

—

konkreetse proovi analüüsimise tulemused: “negatiivne” või positiivse Salmonella spp. korral ka serotüpiseerimise tulemused “salmonelloosi serotüüp” või “ei ole tüüpi”,

| — | tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele. |
| --- | --- |

—

tüvede tulemused vastavalt antimikroobse tundlikkuse ja/või faagitüübi kindlaksmääramise proovide tulemustele.

---

(1)  Lõpmatu populatsiooni alusel (> 100 000 aastas), hinnanguline levimus 50 %, usaldusnivoo 95 % ja mõõtetäpsus vastavalt 2, 3, 4 ja 5 %.

(2)  See arv peaks kajastama vähemalt 80 % liikmesriigis tapetud nuumsigade arvust.

(3)  Näiteks tuleks uuringu jaoks võtta analüüs viiendalt loomakorjuselt selle kuu 19. päeval.

(4)  Proovi tüüp: L = lümfisõlmed, S = tampoonmeetod, MJ = lihamahl.

(5)  N.a. = ei ole kohaldatav (faagitüüp määratakse alles pärast Salmonella typhimuriumi ja Salmonella enteritidise isoleerimist).

---

II LISA

Liikmesriikidele antava ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Belgia – BE | 25 584 |
| Tšehhi Vabariik – CZ | 25 584 |
| Taani – DK | 48 396 |
| Saksamaa – DE | 86 400 |
| Eesti – EE | 9 984 |
| Kreeka – EL | 9 984 |
| Hispaania – ES | 62 400 |
| Prantsusmaa – FR | 48 396 |
| Iirimaa – IE | 23 808 |
| Itaalia – IT | 15 600 |
| Küpros – CY | 23 808 |
| Läti – LV | 19 968 |
| Leedu – LT | 23 808 |
| Luksemburg – LU | 9 984 |
| Ungari – HU | 15 600 |
| Malta – MT | 9 984 |
| Madalmaad – NL | 38 412 |
| Austria – AT | 25 584 |
| Poola – PL | 37 726 |
| Portugal – PT | 15 600 |
| Sloveenia – SI | 23 808 |
| Slovakkia – SK | 9 984 |
| Soome – FI | 9 984 |
| Rootsi – SE | 23 808 |
| Ühendkuningriik – UK | 31 584 |
| Kokku | 675 778 |

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Belgia – BE

25 584

Tšehhi Vabariik – CZ

25 584

Taani – DK

48 396

Saksamaa – DE

86 400

Eesti – EE

9 984

Kreeka – EL

9 984

Hispaania – ES

62 400

Prantsusmaa – FR

48 396

Iirimaa – IE

23 808

Itaalia – IT

15 600

Küpros – CY

23 808

Läti – LV

19 968

Leedu – LT

23 808

Luksemburg – LU

9 984

Ungari – HU

15 600

Malta – MT

9 984

Madalmaad – NL

38 412

Austria – AT

25 584

Poola – PL

37 726

Portugal – PT

15 600

Sloveenia – SI

23 808

Slovakkia – SK

9 984

Soome – FI

9 984

Rootsi – SE

23 808

Ühendkuningriik – UK

31 584

Kokku

675 778

---

III LISA

Image

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/62

---

KOMISJONI OTSUS,

4. oktoober 2006,

millega määratakse kindlaks liikmesriikide lõplikud eraldised teatava arvu hektarite jaoks 2006. eelarveaastaks viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4348 all)

(Ainult hispaania-, inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali-, prantsus-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2006/669/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 ja komisjoni 31. mai 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eelkõige seoses tootmisvõimsusega. (2) |
| --- | --- |

(1)

Viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 1493/1999 ja komisjoni 31. mai 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eelkõige seoses tootmisvõimsusega. (2)

| (2) | Finantsplaneerimise ning määruses (EÜ) nr 1227/2000 sätestatud ümberkorraldamise ja muutmise kava rahastamises osalemise üksikasjalike eeskirjadega nähakse ette, et viited teatavale eelarveaastale on viited liikmesriikide poolt 16. oktoobrist kuni järgmise aasta 15. oktoobrini tehtud tegelikele maksetele. |
| --- | --- |

(2)

Finantsplaneerimise ning määruses (EÜ) nr 1227/2000 sätestatud ümberkorraldamise ja muutmise kava rahastamises osalemise üksikasjalike eeskirjadega nähakse ette, et viited teatavale eelarveaastale on viited liikmesriikide poolt 16. oktoobrist kuni järgmise aasta 15. oktoobrini tehtud tegelikele maksetele.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 14 lõikele 1 teeb komisjon eraldiste iga-aastase suunava jaotuse liikmesriikide vahel objektiivsete kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse eriolukordi ja -vajadusi ning jõupingutusi, mida tuleb teha kava eesmärke silmas pidades. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 14 lõikele 1 teeb komisjon eraldiste iga-aastase suunava jaotuse liikmesriikide vahel objektiivsete kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse eriolukordi ja -vajadusi ning jõupingutusi, mida tuleb teha kava eesmärke silmas pidades.

| (4) | Komisjon määras eraldiste suunava jaotuse 2005/2006. veiniaastaks otsusega 2005/716/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(4)

Komisjon määras eraldiste suunava jaotuse 2005/2006. veiniaastaks otsusega 2005/716/EÜ. (3)

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 lõigete 1 ja 3 alusel piirduvad liikmesriikide tehtud ja tõendatud kulud summaga, mis on neile eraldatud otsuse 2005/716/EÜ kohaselt. 2006. eelarveaastal ei kohaldata seda piirangut ühegi liikmesriigi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 17 lõigete 1 ja 3 alusel piirduvad liikmesriikide tehtud ja tõendatud kulud summaga, mis on neile eraldatud otsuse 2005/716/EÜ kohaselt. 2006. eelarveaastal ei kohaldata seda piirangut ühegi liikmesriigi suhtes.

| (6) | Vastavalt artikli 17 lõikele 4 kohaldatakse trahvi, kui liikmesriigi tegelikud kulutused hektari kohta ületavad otsuses 2005/716/EÜ ettenähtud määra. Sel aastal kohaldatakse trahvi Kreeka suhtes 1 129 015 euro ulatuses, Luksemburgi suhtes 1 377 euro ulatuses ja Malta suhtes 550 euro ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt artikli 17 lõikele 4 kohaldatakse trahvi, kui liikmesriigi tegelikud kulutused hektari kohta ületavad otsuses 2005/716/EÜ ettenähtud määra. Sel aastal kohaldatakse trahvi Kreeka suhtes 1 129 015 euro ulatuses, Luksemburgi suhtes 1 377 euro ulatuses ja Malta suhtes 550 euro ulatuses.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punktile c võivad liikmesriigid esitada lisataotluse jooksval eelarveaastal. Sel aastal toimisid nii Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punktile c võivad liikmesriigid esitada lisataotluse jooksval eelarveaastal. Sel aastal toimisid nii Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia.

| (8) | Vastavalt nimetatud määruse artikli 17 lõikele 3 võetakse määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punkti c kohaseid liikmesriikide taotlusi vastu proportsionaalselt, kasutades olemasolevaid eraldisi pärast seda, kui kõikide liikmesriikide vastavalt nimetatud määruse artikli 16 lõike 1 punktidele a ja b teatatud ja vajaduse korral artikli 17 lõigete 1 ja 3 alusel korrigeeritud summa on lahutatud liikmesriikidele eraldatud kogusummast. Nimetatud sätet kohaldatakse 2006. eelarveaastal Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt nimetatud määruse artikli 17 lõikele 3 võetakse määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punkti c kohaseid liikmesriikide taotlusi vastu proportsionaalselt, kasutades olemasolevaid eraldisi pärast seda, kui kõikide liikmesriikide vastavalt nimetatud määruse artikli 16 lõike 1 punktidele a ja b teatatud ja vajaduse korral artikli 17 lõigete 1 ja 3 alusel korrigeeritud summa on lahutatud liikmesriikidele eraldatud kogusummast. Nimetatud sätet kohaldatakse 2006. eelarveaastal Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Austria ja Sloveenia suhtes.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punktile b esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga aasta 10. juuliks aruande jooksva eelarveaasta 30. juuniks tehtud ümberkujundamise ja muutmise kulutuste ning asjaomase üldpindala kohta. Nimetatud määruse artikli 17 lõike 2 eeskirjadega nähakse ette, et liikmesriigid esitavad artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud kuluaruande ainult juhul, kui vastavalt artikli 16 lõike 1 punktile a deklareeritud summa, see tähendab jooksva eelarveaasta 30. juuniks tegelikult tehtud kulutused moodustavad vähemalt 75 % asjaomase liikmesriigi soovituslikust eraldisest. Vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1460/2006 (4) ettenähtud erandile ei kohaldata nimetatud sätet liikmesriikide suhtes, kellele 2005/2006. veiniaasta on ümberkorraldamise ja muutmise kava rakendamise teine aasta, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikli 16 lõike 1 punktile b esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga aasta 10. juuliks aruande jooksva eelarveaasta 30. juuniks tehtud ümberkujundamise ja muutmise kulutuste ning asjaomase üldpindala kohta. Nimetatud määruse artikli 17 lõike 2 eeskirjadega nähakse ette, et liikmesriigid esitavad artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud kuluaruande ainult juhul, kui vastavalt artikli 16 lõike 1 punktile a deklareeritud summa, see tähendab jooksva eelarveaasta 30. juuniks tegelikult tehtud kulutused moodustavad vähemalt 75 % asjaomase liikmesriigi soovituslikust eraldisest. Vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1460/2006 (4) ettenähtud erandile ei kohaldata nimetatud sätet liikmesriikide suhtes, kellele 2005/2006. veiniaasta on ümberkorraldamise ja muutmise kava rakendamise teine aasta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikide lõplikud eraldised teatava arvu hektarite jaoks 2005/2006. veiniaastaks viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks 2006. eelarveaasta jooksul määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel sätestatakse käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Austria Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile ja Slovakkia Vabariigile.

Brüssel, 4. oktoober 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1216/2005 (ELT L 199, 29.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 271, 15.10.2005, lk 45.

3

(4)  ELT L 272, 3.10.2006, lk 9.

4

---

LISA

Lõplikud rahaeraldised 2005/2006. veiniaastaks (2006. eelarveaasta)

| Liikmesriik | Pindala (ha) | Eraldis
  (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 634 | 803 923 |
| Saksamaa | 1 966 | 12 497 530 |
| Kreeka | 788 | 5 700 190 |
| Hispaania | 23 325 | 158 047 002 |
| Prantsusmaa | 12 302 | 108 193 418 |
| Itaalia | 14 714 | 96 673 218 |
| Küpros | 191 | 2 286 674 |
| Luksemburg | 7 | 56 000 |
| Ungari | 1 482 | 10 645 176 |
| Malta | 20 | 109 815 |
| Austria | 1 347 | 6 583 657 |
| Portugal | 6 437 | 44 412 387 |
| Sloveenia | 298 | 2 338 514 |
| Slovakkia | 221 | 521 555 |
| KOKKU | 63 732 | 448 869 060 |

Liikmesriik

Pindala (ha)

Eraldis

(eurodes)

Tšehhi Vabariik

634

803 923

Saksamaa

1 966

12 497 530

Kreeka

788

5 700 190

Hispaania

23 325

158 047 002

Prantsusmaa

12 302

108 193 418

Itaalia

14 714

96 673 218

Küpros

191

2 286 674

Luksemburg

7

56 000

Ungari

1 482

10 645 176

Malta

20

109 815

Austria

1 347

6 583 657

Portugal

6 437

44 412 387

Sloveenia

298

2 338 514

Slovakkia

221

521 555

KOKKU

63 732

448 869 060

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/65

---

NÕUKOGU OTSUS 2006/670/ÜVJP,

5. oktoober 2006,

uue Euroopa Liidu eriesindaja Kesk-Aasias nimetamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 18 lõiget 5 koostoimes artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juulil 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/588/ÜVJP, (1) millega nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks Kesk-Aasias Ján KUBIŠ, kelle volitusi pikendati 28. veebruarini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juulil 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/588/ÜVJP, (1) millega nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks Kesk-Aasias Ján KUBIŠ, kelle volitusi pikendati 28. veebruarini 2007.

| (2) | Ján KUBIŠ esitas 4. juulil 2006. aastal avalduse Euroopa Liidu eriesindaja ametist lahkumiseks alates 5. juulist 2006. Seega tuleks volituste ülejäänud kehtivusajaks nimetada uus Euroopa Liidu eriesindaja. |
| --- | --- |

(2)

Ján KUBIŠ esitas 4. juulil 2006. aastal avalduse Euroopa Liidu eriesindaja ametist lahkumiseks alates 5. juulist 2006. Seega tuleks volituste ülejäänud kehtivusajaks nimetada uus Euroopa Liidu eriesindaja.

| (3) | Peasekretär/kõrge esindaja on soovitanud nimetada uueks Euroopa Liidu eriesindajaks Kesk-Aasias Pierre MOREL, |
| --- | --- |

(3)

Peasekretär/kõrge esindaja on soovitanud nimetada uueks Euroopa Liidu eriesindajaks Kesk-Aasias Pierre MOREL,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Pierre MOREL nimetatakse uueks Euroopa Liidu eriesindajaks Kesk-Aasias. Oma ülesandeid täidab ta kooskõlas ühismeetmes 2005/588/ÜVJP sätestatud volituste ja selles sisalduva korraga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2007.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 5. oktoober 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K. RAJAMÄKI

---

(1)  ELT L 199, 29.7.2005, lk 100. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2006/118/ÜVJP (ELT L 49, 21.2.2006, lk 7).

1

---

| 6.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/66

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2006/671/ÜVJP,

5. oktoober 2006,

millega pikendatakse ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) kehtivusaega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) et külmutada kõik rahalised ja majanduslikud vahendid, mis kuuluvad EJRK poolt avalikult sõjakuritegudes süüdistatavatele isikutele, keda ei peeta kohtu juures vahi all. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. oktoobril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) et külmutada kõik rahalised ja majanduslikud vahendid, mis kuuluvad EJRK poolt avalikult sõjakuritegudes süüdistatavatele isikutele, keda ei peeta kohtu juures vahi all.

| (2) | Ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP kohaldatakse 10. oktoobrini 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP kohaldatakse 10. oktoobrini 2006.

| (3) | Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega veel 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu peab vajalikuks pikendada ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega veel 12 kuu võrra.

| (4) | Nimetatud abinõude rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid, |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud abinõude rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP kehtivusaega pikendatakse kuni 10. oktoobrini 2007.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 5. oktoober 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K. RAJAMÄKI

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52. Ühist seisukohta on viimati muudetud nõukogu otsusega 2006/484/ÜVJP (ELT L 189, 12.7.2006, lk 25).

1

---