# Az Európai Unió L 372/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 372 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 27. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 372

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 27.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1855/2006/EK határozata (2006. december 12.) a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/116/EK irányelve (2006. december 12.) a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről (kodifikált változat) | 12 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről | 19 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/122/EK irányelve (2006. december 12.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok)
   (
  1
  ) | 32 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1855/2006/EK határozata (2006. december 12.) a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/116/EK irányelve (2006. december 12.) a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről (kodifikált változat)

12

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről

19

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/122/EK irányelve (2006. december 12.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok)
   (
  1
  )

(
  1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 27.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1855/2006/EK HATÁROZATA

(2006. december 12.)

a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa kulturális és nyelvi sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgárok Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez, párhuzamosan a saját közös európai kulturális örökség-tudatuk erősítésével. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgárok közvetlen részvételét az integráció folyamatában, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon. |
| --- | --- |

(1)

A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa kulturális és nyelvi sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgárok Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez, párhuzamosan a saját közös európai kulturális örökség-tudatuk erősítésével. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgárok közvetlen részvételét az integráció folyamatában, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon.

| (2) | Az európai kulturális sokszínűség megőrzését, valamint közös kulturális elemeinek és kulturális örökségének előmozdítását célzó kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze. |
| --- | --- |

(2)

Az európai kulturális sokszínűség megőrzését, valamint közös kulturális elemeinek és kulturális örökségének előmozdítását célzó kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze.

| (3) | Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint a szabadságon, méltányosságon, demokrácián, az emberi méltóság és sérthetetlenség tiszteletben tartásán, tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak, teljes mértékben összhangban az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakkal. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint a szabadságon, méltányosságon, demokrácián, az emberi méltóság és sérthetetlenség tiszteletben tartásán, tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak, teljes mértékben összhangban az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakkal.

| (4) | Alapvető fontosságú a kulturális ágazat hozzájárulása és szerepvállalása a szélesebb körű európai politikai fejleményekben. A kulturális ágazat saját jogon működő jelentős munkaadó, továbbá egyértelmű kapcsolat áll fenn a kulturális beruházások és a gazdasági fejlődés között, következésképpen lényeges a kulturális politikák megerősítése regionális, nemzeti és európai szinten is. Ennek megfelelően erősíteni kell a kulturális ágazatok szerepét a lisszaboni stratégia keretében folyó fejleményekben, mivel ezen ágazatok jelentősen, növekvő mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz. |
| --- | --- |

(4)

Alapvető fontosságú a kulturális ágazat hozzájárulása és szerepvállalása a szélesebb körű európai politikai fejleményekben. A kulturális ágazat saját jogon működő jelentős munkaadó, továbbá egyértelmű kapcsolat áll fenn a kulturális beruházások és a gazdasági fejlődés között, következésképpen lényeges a kulturális politikák megerősítése regionális, nemzeti és európai szinten is. Ennek megfelelően erősíteni kell a kulturális ágazatok szerepét a lisszaboni stratégia keretében folyó fejleményekben, mivel ezen ágazatok jelentősen, növekvő mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz.

| (5) | Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. A kultúra elérhetőségének javítása a lehető legszélesebb rétegek számára a szociális kirekesztés elleni küzdelem egyik formája lehet. |
| --- | --- |

(5)

Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. A kultúra elérhetőségének javítása a lehető legszélesebb rétegek számára a szociális kirekesztés elleni küzdelem egyik formája lehet.

| (6) | A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy a Közösség az abban a cikkben említett tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy a Közösség az abban a cikkben említett tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására.

| (7) | A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program – amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) határozatok hoztak létre – a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot. |
| --- | --- |

(7)

A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program – amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) határozatok hoztak létre – a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot.

| (8) | Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés kihívásait érintő témákban: különösen a Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i állásfoglalásában (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában (8), az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i állásfoglalásában (10), a kibővült Európában a színház és az előadóművészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában (11), a kulturális ágazatokról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában (12), valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében. |
| --- | --- |

(8)

Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés kihívásait érintő témákban: különösen a Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i állásfoglalásában (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában (8), az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i állásfoglalásában (10), a kibővült Európában a színház és az előadóművészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában (11), a kulturális ágazatokról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában (12), valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében.

| (9) | A Tanács a fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés összefüggésében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, valamint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács a fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés összefüggésében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, valamint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele.

| (10) | Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a párbeszédet és kulturális cseréket. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a párbeszédet és kulturális cseréket.

| (11) | A Tanács 2005-2006. évi kulturális munkatervről szóló 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament kulturális ágazatokról szóló 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai kulturális iparágakról szóló 2004. január 28-i véleményében kifejezte azon nézetét, miszerint jobban figyelembe kell venni a nem audiovizuális kulturális ágazatok egyedi gazdasági és társadalmi vonásait. Az új program figyelembe veszi a 2002–2004 között támogatott, a kulturális együttműködést előkészítő fellépéseket. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2005-2006. évi kulturális munkatervről szóló 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament kulturális ágazatokról szóló 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai kulturális iparágakról szóló 2004. január 28-i véleményében kifejezte azon nézetét, miszerint jobban figyelembe kell venni a nem audiovizuális kulturális ágazatok egyedi gazdasági és társadalmi vonásait. Az új program figyelembe veszi a 2002–2004 között támogatott, a kulturális együttműködést előkészítő fellépéseket.

| (12) | Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési projektek létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását, a jelképes kulturális események felkarolását, az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását, továbbá az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munkának, az európai kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtésének és terjesztésének, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységek támogatásának és az európai kultúrpolitika kidolgozásának ösztönzését. |
| --- | --- |

(12)

Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési projektek létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását, a jelképes kulturális események felkarolását, az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását, továbbá az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munkának, az európai kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtésének és terjesztésének, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységek támogatásának és az európai kultúrpolitika kidolgozásának ösztönzését.

| (13) | Az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007-2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozattal kapcsolatban a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni. |
| --- | --- |

(13)

Az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007-2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozattal kapcsolatban a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni.

| (14) | A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében tevékenykednek, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be. |
| --- | --- |

(14)

A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében tevékenykednek, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be.

| (15) | A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek célja a fenntartható fejlődés támogatása és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítása. |
| --- | --- |

(15)

A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek célja a fenntartható fejlődés támogatása és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítása.

| (16) | Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően – részt vegyenek a közösségi programokban. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően – részt vegyenek a közösségi programokban.

| (17) | A 2003. június 19-2003. június 19-i Európai Tanács elfogadta a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: tovább az európai integráció útján” című dokumentumot, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára – a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – meg kell nyitni a közösségi programokat. Ezen országoknak lehetővé kell tenni – a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében –, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek. |
| --- | --- |

(17)

A 2003. június 19-2003. június 19-i Európai Tanács elfogadta a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: tovább az európai integráció útján” című dokumentumot, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára – a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – meg kell nyitni a közösségi programokat. Ezen országoknak lehetővé kell tenni – a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében –, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek.

| (18) | A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal – a közösen elfogadandó eljárások szerint – együtt lehessen működni. |
| --- | --- |

(18)

A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal – a közösen elfogadandó eljárások szerint – együtt lehessen működni.

| (19) | A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, fellépések és eszközök koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi intézkedések közötti kapcsolatokra a kultúra és az oktatás terén, valamint azon intézkedésekre, amelyek a helyes gyakorlat cseréjét és európai szinten szorosabb együttműködést ösztönöznek. |
| --- | --- |

(19)

A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, fellépések és eszközök koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi intézkedések közötti kapcsolatokra a kultúra és az oktatás terén, valamint azon intézkedésekre, amelyek a helyes gyakorlat cseréjét és európai szinten szorosabb együttműködést ösztönöznek.

| (20) | A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének. |
| --- | --- |

(20)

A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének.

| (21) | A Bizottság, a tagállamok és a kulturális kapcsolattartó pontok azon munkálkodnak, hogy a kisebb szereplőket a többéves együttműködési projektekben fokozottabb részvételre ösztönözzék, és előmozdítsák a projektek potenciális részeseinek egymásra találását célzó szervezeti tevékenységeket. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság, a tagállamok és a kulturális kapcsolattartó pontok azon munkálkodnak, hogy a kisebb szereplőket a többéves együttműködési projektekben fokozottabb részvételre ösztönözzék, és előmozdítsák a projektek potenciális részeseinek egymásra találását célzó szervezeti tevékenységeket.

| (22) | A programnak egyesítenie kell mindazon különleges tulajdonságokat és szakértelmet, melyet a kulturális szereplők Európa-szerte képviselnek. Azon tagállam vagy részt vevő ország esetében, ahol a kulturális szereplők részvételi aránya alacsony, szükség esetén a Bizottság és a tagállamok a részvételt segítő intézkedéseket hozhatnak. |
| --- | --- |

(22)

A programnak egyesítenie kell mindazon különleges tulajdonságokat és szakértelmet, melyet a kulturális szereplők Európa-szerte képviselnek. Azon tagállam vagy részt vevő ország esetében, ahol a kulturális szereplők részvételi aránya alacsony, szükség esetén a Bizottság és a tagállamok a részvételt segítő intézkedéseket hozhatnak.

| (23) | Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében helyénvaló a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve folyamatosan nyomon követnie és értékelnie. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is. |
| --- | --- |

(23)

Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében helyénvaló a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve folyamatosan nyomon követnie és értékelnie. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is.

| (24) | A program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárásoknak konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött célkitűzéseken és mutatókon kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(24)

A program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárásoknak konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött célkitűzéseken és mutatókon kell alapulniuk.

| (25) | A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(25)

A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani.

| (26) | Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a Kultúra programot a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(26)

Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a Kultúra programot a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra.

| (27) | Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(27)

Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

| (28) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(28)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.

| (29) | Az e határozat pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) (17), valamint az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (18) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(29)

Az e határozat pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) (17), valamint az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (18) összhangban kell elfogadni.

| (30) | A közösségi fellépés a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel e határozat céljait, nevezetesen a közös kulturális örökségünkön alapuló európai kulturális térség erősítését (az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(30)

A közösségi fellépés a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel e határozat céljait, nevezetesen a közös kulturális örökségünkön alapuló európai kulturális térség erősítését (az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (31) | Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen, |
| --- | --- |

(31)

Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása és időtartama

(1)   Ez a határozat létrehozza a Kultúra programot, (a továbbiakban: a program), mint a kultúra területén hozott közösségi intézkedések egységes, többéves, valamennyi kulturális ágazat és a kulturális szereplők valamennyi kategóriája számára nyitott programját.

(2)   A programot a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban kell végrehajtani.

2. cikk

A program költségvetése

(1)   A program 1. cikkben említett időszakban történő végrehajtására megállapított pénzügyi keretösszeg 400 millió EUR.

(2)   Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretén belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

3. cikk

Célok

(1)   A program általános célja, hogy – az európai polgárság kialakulásának elősegítése érdekében és a programban részt vevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztésével – hozzájáruljon az európaiak közös kulturális örökségén alapuló egységes kulturális térségének előtérbe helyezéséhez. A programban a nem audiovizuális kulturális ágazatok vehetnek részt, különösen a kulturális kisvállalkozások, amennyiben azok non-profit kulturális minőségben működnek.

(2)   A program konkrét céljai a következők:

| a) | a kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitásának elősegítése; |
| --- | --- |

a)

a kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitásának elősegítése;

| b) | a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése;

| c) | a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása.

4. cikk

Cselekvési területek

(1)   A program célkitűzéseit a következő, a mellékletben ismertetett intézkedések végrehajtásával kell elérni:

| a) | az alábbi kulturális tevékenységek támogatása:






  — | többéves együttműködési projektek, |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi kulturális tevékenységek támogatása:

—

többéves együttműködési projektek,

| — | együttműködési intézkedések, |
| --- | --- |

—

együttműködési intézkedések,

| — | különleges tevékenységek; |
| --- | --- |

—

különleges tevékenységek;

| b) | európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

b)

európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása;

| c) | az európai kulturális együttműködés és az európai kultúrpolitika kidolgozása területén az elemző munkáknak, az információk összegyűjtésének és terjesztésének, valamint a projektek hatását maximalizáló tevékenységeknek a támogatása. |
| --- | --- |

c)

az európai kulturális együttműködés és az európai kultúrpolitika kidolgozása területén az elemző munkáknak, az információk összegyűjtésének és terjesztésének, valamint a projektek hatását maximalizáló tevékenységeknek a támogatása.

(2)   E tevékenységeket a mellékletben szereplő rendelkezésekkel összhangban kell végezni.

5. cikk

Harmadik országokat érintő rendelkezések

(1)   A programban az alábbi országok is részt vehetnek:

| a) | az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

| b) | az előcsatlakozási stratégiában részt vevő uniós tagjelölt országok, a keretmegállapodásban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

b)

az előcsatlakozási stratégiában részt vevő uniós tagjelölt országok, a keretmegállapodásban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban;

| c) | a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről rendelkező keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint. |
| --- | --- |

c)

a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről rendelkező keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint.

Az e bekezdésben említett országok teljes mértékben részt vesznek a programban, feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek és a kiegészítő előirányzatok kifizetésre kerülnek.

(2)   A programban olyan harmadik országok is részt vehetnek – a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján –, amelyek az Európai Közösséggel kulturális záradékokat tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek.

Azok az (1) bekezdés c) pontjában említett nyugat-balkáni országok, amelyek nem kívánnak teljes mértékben részt venni a programban, az e bekezdésben említett feltételek mellett azzal együttműködhetnek.

6. cikk

Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel

A program lehetővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel – így az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal – való együttműködést együttes finanszírozás alapján és az egyes intézményeknek vagy szervezeteknek a 4. cikkben említett tevékenységek megvalósítására irányadó saját szabályaival összhangban.

7. cikk

A program és egyéb közösségi eszközök kiegészítő jellege

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon más, különösen a strukturális alapok révén, és az oktatás, a szakképzés, a kutatás, az információs társadalom, az állampolgárság, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, az EU külkapcsolatai terén, valamint a diszkrimináció valamennyi formája elleni küzdelem területén hozott közösségi eszközökhöz.

8. cikk

Végrehajtás

(1)   A program tárgyát képező közösségi fellépéseknek a – melléklettel összhangban történő – végrehajtásáról a Bizottság gondoskodik.

(2)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a következő intézkedéseket kell elfogadni:

| a) | az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is; |
| --- | --- |

a)

az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is;

| b) | az éves költségvetés és a pénzalapok részletes elosztása a program különböző fellépései között; |
| --- | --- |

b)

az éves költségvetés és a pénzalapok részletes elosztása a program különböző fellépései között;

| c) | a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárások; |
| --- | --- |

c)

a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárások;

| d) | a 4. cikk (1) bekezdés a) pont 1. franciabekezdése
  értelmében a Közösség által nyújtandó pénzügyi
  támogatás: összegek
  , időtartam, elosztás és kedvezményezettek. |
| --- | --- |

d)

a 4. cikk (1) bekezdés a) pont 1. franciabekezdése
  értelmében a Közösség által nyújtandó pénzügyi
  támogatás: összegek
  , időtartam, elosztás és kedvezményezettek.

(3)   Minden más, e határozat végrehajtásához szükséges intézkedést a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghozni.

9. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett határidő két hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

10. cikk

Kulturális kapcsolattartási pontok

(1)   A melléklet I.3.1. szakaszában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.

(2)   A kulturális kapcsolattartási pontoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek; |
| --- | --- |

a)

megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek;

| b) | megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az információs és kommunikációs technológia tekintetében; |
| --- | --- |

b)

megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az információs és kommunikációs technológia tekintetében;

| c) | olyan igazgatási környezetben működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését. |
| --- | --- |

c)

olyan igazgatási környezetben működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését.

11. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A pénzügyi támogatásokat jogi személyeknek ítélik oda. A költségvetési rendelet 114. cikke (1) bekezdésének alapján bizonyos esetekben természetes személyek is kaphatnak támogatást. A Bizottság díjakat is odaítélhet természetes vagy jogi személyeknek a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért. A tevékenység jellegétől függően engedélyezhető az átalányfinanszírozás, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazása.

(2)   A Bizottság a kedvezményezettek és a fellépések jellegétől függően határozhat úgy, hogy azok mentesülnek a fellépés vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges szakmai alkalmasság és képesítés ellenőrzése alól.

(3)   Európa Kulturális Fővárosainak egyes, az 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerint meghatározott konkrét tevékenységei támogatásban vagy díjban részesülhetnek.

12. cikk

Hozzájárulás más közösségi célokhoz

A program hozzájárul a Közösség keresztirányú céljainak erősítéséhez, különösen azáltal, hogy:

| a) | előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését; |
| --- | --- |

a)

előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését;

| b) | ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását; |
| --- | --- |

b)

ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását;

| c) | törekszik a kölcsönös megértés és tolerancia előmozdítására az Európai Unióban; |
| --- | --- |

c)

törekszik a kölcsönös megértés és tolerancia előmozdítására az Európai Unióban;

| d) | hozzájárul a megkülönböztetés valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához. |
| --- | --- |

d)

hozzájárul a megkülönböztetés valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához.

A program, valamint a harmadik országokkal való kulturális együttműködés területén folytatott közösségi politikák közötti összhang és ezek egymást kiegészítő jellege különleges figyelmet kap.

13. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság gondoskodik annak folyamatos nyomon követéséről, hogy a program miként felel meg céljainak. A nyomon követés és értékelés folyamatának eredményeit a program végrehajtása során figyelembe kell venni.

A nyomon követés különösen a (3) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentések elkészítését is magában foglalja.

A program konkrét céljai a nyomon követési jelentések eredményei alapján felülvizsgálhatóak, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.

(2)   A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről.

(3)   A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának benyújtja:

| a) | az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-ig; |
| --- | --- |

a)

az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-ig;

| b) | e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-ig; |
| --- | --- |

b)

e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-ig;

| c) | egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-ig. |
| --- | --- |

c)

egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-ig.

14. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozatok alapján 2006. december 31. előtt megkezdett tevékenységeket lezárásukig kell folytatni, az e határozatok rendelkezéseinek megfelelően.

Az 508/2000/EK határozat 5. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 9. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2006. december 12.

az Európai Parlament részéről

elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

elnök

M. PEKKARINEN

---

(1)  HL C 164., 2005.7.5., 65. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja (HL C 272. E, 2006.11.9., 233. o.), a Tanács 2006. július 18-i közös álláspontja (HL C 238. E, 2006.10.3., 18. o.) és az Európai Parlament 2006. október 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2006. december 11-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 29-i 719/96/EK határozata az európai dimenziójú kulturális és művészeti tevékenységek támogatására irányuló program (Kaleidoscope) létrehozásáról (HL L 99., 1996.4.20., 20. o.). A legutóbb a 477/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 2. o.) módosított határozat.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 6-i 2085/97/EK határozata a könyvek és az olvasás, beleértve a fordítást, támogatására irányuló program (Ariane program) létrehozásáról (HL L 291., 1997.10.24., 26. o.). A legutóbb a 476/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 1. o.) módosított határozat.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 13-i 2228/97/EK határozata a kulturális örökségre vonatkozó közösségi cselekvési program létrehozásáról (Raphael program) (HL L 305., 1997.11.8., 31. o.). Az 508/2000/EK határozattal (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.) hatályon kívül helyezett határozat.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. február 14-i 508/2000/EK határozata a Kultúra 2000 program létrehozásáról (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.). A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL C 162., 2002.7.6., 5. o.

7

(8)  HL C 13., 2003.1.18., 5. o.

8

(9)  HL C 72. E, 2002.3.21., 142. o.

9

(10)  HL C 293. E, 2002.11.28., 105. o.

10

(11)  HL C 300. E, 2003.12.11., 156. o.

11

(12)  HL C 76. E, 2004.3.25., 459. o.

12

(13)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.

13

(14)  HL L 138., 2004.4.30., 40. o.

14

(15)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

16

(17)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

17

(18)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1248/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 227., 2006.8.19., 3. o.) módosított rendelet.

18

---

MELLÉKLET

I.   A TEVÉKENYSÉGEK ÉS ESEMÉNYEK ISMERTETÉSE

1.   Első terület: kulturális fellépések támogatása

1.1.   Többéves együttműködési projektek

A program támogatja a fenntartható, strukturált kulturális együttműködési projekteket a kulturális szereplők által Európa-szerte képviselt különleges tulajdonságok és szakértelem egyesítése érdekében. E támogatás arra szolgál, hogy elősegítse az együttműködési projektek beindulását és strukturálódását, vagy földrajzi terjeszkedését. A cél az együttműködési projektek az irányú ösztönzése, hogy fenntartható alapokat hozzanak létre, és pénzügyi önállóságra tegyenek szert.

Az egyes együttműködési projektek a programban részt vevő hat különböző ország legalább hat kulturális szervezetének bevonásával jönnek létre. Céljuk egy vagy több ágazat különféle szervezeteinek összefogása, különböző – ágazati vagy ágazatközi természetű, de mindenképpen közös célt követő – többéves tevékenységek érdekében.

Az egyes együttműködési projektek számos strukturált, több évet átívelő kulturális tevékenység megvalósítására törekszenek. Ezen tevékenységeket a közösségi finanszírozás teljes időtartama alatt kell végrehajtani. A tevékenységeknek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük. Prioritást élveznek azok az együttműködési projektek, amelyek az említett cikkben megjelölt mindhárom konkrét célhoz kapcsolódó tevékenységeket kívánnak folytatni.

Az együttműködési projekteket pályázati felhívás útján választják ki a költségvetési rendeletre is figyelemmel. Ebben az összefüggésben a kiválasztás – többek között – a társszervezőknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk, a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.

Az együttműködési projekteket együttműködési megállapodás alapján kell létrehozni, vagyis olyan közös dokumentum alapján, amely valamelyik részt vevő országban jogilag elfogadott, és amelyet valamennyi társszervező aláír.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át és egyúttal degresszív jellegű. Az egy-egy együttműködési projekt összes tevékenységére megítélhető éves támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t. E támogatás háromtól öt évig terjedő időtartamra szól.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 32 %-a fordítandó e támogatástípusra.

1.2.   Együttműködési intézkedések

A program támogatja az európai szereplők közötti ágazati és ágazatközi kulturális együttműködési fellépéseket. Prioritást élvez a kreativitás és az innováció. Különösen azokat a fellépéseket ösztönzik, amelyek célja hosszabb távra szóló együttműködések kidolgozása.

Minden egyes fellépés kidolgozása és megvalósítása partnerségben történik, és ebben három különböző részt vevő ország legalább három kulturális szereplője vállal részt, függetlenül attól, hogy e szereplők egy vagy több ágazatot képviselnek.

A fellépések kiválasztására a költségvetési rendelet értelmében kiírt pályázati felhívásokat követően kerül sor. Ebben az összefüggésben a kiválasztás a társszervezők elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk és a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át. A támogatás összege nem lehet kevesebb 50 000 EUR-nál és nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. E támogatás legfeljebb 24 hónapra szól.

E fellépésre megállapított, a kulturális szereplőknek a projektek beterjesztéséhez szükséges minimum-létszámára, valamint a közösségi támogatás legkisebb és legnagyobb összegére vonatkozó feltételek a műfordítás sajátos feltételeinek figyelembe vétele érdekében kiigazíthatóak.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 29 %-a fordítandó e támogatástípusra.

1.3.   Különleges fellépések

A program különleges fellépéseket is támogat. E különleges fellépéseknek nagyszabásúaknak és sokoldalúaknak kell lenniük, Európa népeinek körében nagy visszhangot kell kiváltaniuk, és hozzá kell járulniuk az egyazon közösséghez tartozás érzésének erősítéséhez, a tagállamok kulturális sokszínűsége iránti fogékonyság növeléséhez, valamint a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez. A 3. cikkben meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük.

E különleges fellépések ahhoz is hozzájárulnak, hogy a közösségi kulturális tevékenység jobban előtérbe kerüljön, mind az Európai Unión belül és azon kívül is. Egyúttal világszerte felhívják a figyelmet az európai kultúra gazdagságára és sokszínűségére.

Jelentős támogatás kap az „Európa Kulturális Fővárosai” eseménysorozat olyan tevékenységek előmozdítására, amelyek a hangsúlyt az európai kultúra népszerűsítésére és a transzeurópai kulturális együttműködésre helyezik.

Különleges fellépésként támogathatók többek között a különféle díjak, amennyiben azok művészeket, műveket vagy kulturális, illetve művészeti alkotásokat helyeznek a figyelem középpontjába, azokat a nemzeti határokon túl is ismertté teszik, és ezáltal elősegítik a mobilitást és a cseréket.

E keretben támogathatók még az 5. cikk (2) bekezdés és a 6. cikk szerinti harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködések is.

A fent említett példák nem merítik ki a program ezen alterülete szerint támogatható tevékenységek listáját.

A különleges fellépések kiválasztási eljárásai a szóban forgó tevékenység függvényében változnak. A támogatások odaítéléséről pályázati felhívás és ajánlattételi felhívás útján döntenek, a költségvetési rendelet 54. és 168. cikke alá tartozó esetek kivételével. A kiválasztásnál azt is figyelembe kell venni, hogy az egyes fellépések mennyiben felelnek meg a program – e határozat 3. cikkében meghatározott – általános céljának és konkrét céljainak.

A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 60 %-át.

Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 16 %-a fordítandó e támogatástípusra.

2.   Második terület: Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása

E támogatás működési támogatásként valósul meg egy olyan szervezet állandó munkaprogramjához kapcsolódó kiadások társfinanszírozására, amely a kultúra területén általános európai érdekű célt, vagy pedig az Európai Uniónak e területen folytatott politikája keretébe illeszkedő célt szolgál.

E támogatásokat előreláthatólag évenként, pályázati felhívás útján ítélik oda.

Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 10 %-a fordítandó e területre.

Támogatásban részesülhetnek azok a szervezetek, amelyek a kulturális együttműködés érdekében a következő módok valamelyikén működnek:

| — | európai szinten képviseleti feladatokat látnak el, |
| --- | --- |

—

európai szinten képviseleti feladatokat látnak el,

| — | transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek vagy terjesztenek, |
| --- | --- |

—

transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek vagy terjesztenek,

| — | hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket, |
| --- | --- |

—

hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket,

| — | kulturális együttműködési projektekben vesznek részt, vagy az európai kultúra nagyköveteiként ténykednek. |
| --- | --- |

—

kulturális együttműködési projektekben vesznek részt, vagy az európai kultúra nagyköveteiként ténykednek.

E szervezeteknek tényleges európai dimenzióval kell rendelkezniük. E tekintetben egyedül vagy különféle összehangolt társulásokban, európai szinten kell működniük, és a struktúrájuknak (bejegyzett tagok) és tevékenységeiknek uniós szinten potenciális befolyással kell bírniuk, vagy legalább hét európai országot kell lefedniük.

Ez a terület nyitott a 792/2004/EK határozat I. mellékletének 2. része alapján támogatott testületek, továbbá minden olyan testület előtt, amely európai szinten tevékenykedik a kultúra területén, feltéve, hogy megfelel az e határozat 3. cikkében lefektetett céloknak és az e határozatban meghatározott feltételeknek.

Az ilyen működési támogatások kedvezményezettjeit pályázati felhívások útján választják ki. A kiválasztás annak megállapítása alapján történik, hogy a szervezetek munkaprogramja mennyiben felel meg a 3. cikkben említett konkrét céloknak.

Az e terület szerint odaítélt működési támogatás összege nem haladhatja meg a szerv azon naptári évre elfogadható kiadásainak 80 %-át, amelyre a támogatást odaítélik.

3.   Harmadik terület: a kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz, valamint az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, továbbá a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás

Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 5 %-a fordítandó e területre.

3.1.   A kulturális kapcsolattartási pontok támogatása

A programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és alulról építkező terjesztésének érdekében a program előirányozza a kulturális kapcsolattartási pontok támogatását. Ezeket a nemzeti szinten működő szerveket önkéntes alapon kell felállítani a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 39. cikkének megfelelően.

A kulturális kapcsolattartási pontok a következő feladatokat látják el:

| — | a program promóciójának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a program promóciójának biztosítása;

| — | az információk hatékony terjesztésén és az egyes kapcsolattartási pontok közötti megfelelő hálózatépítési kezdeményezések elősegítésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt; |
| --- | --- |

—

az információk hatékony terjesztésén és az egyes kapcsolattartási pontok közötti megfelelő hálózatépítési kezdeményezések elősegítésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt;

| — | a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét; |
| --- | --- |

—

a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét;

| — | információk nyújtása igény szerint olyan más közösségi programokról, amelyek nyitva állnak kulturális projektek számára. |
| --- | --- |

—

információk nyújtása igény szerint olyan más közösségi programokról, amelyek nyitva állnak kulturális projektek számára.

3.2.   A kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz nyújtott támogatás

A program támogatja az európai kulturális együttműködés területével valamint az európai kultúrpolitika fejlesztésével foglalkozó tanulmányok és elemző munkák elkészítését. E támogatás célja, hogy az összehasonlító adatok és elemzés lehetővé tétele érdekében bővítse az európai szintű kulturális együttműködésről – különösen az alkotók és a kultúra szereplőinek mobilitásáról, a műalkotások és a művészeti, illetve kulturális termékek áramlásáról, valamint a kultúrák közötti párbeszédről – rendelkezésre álló információk és számszerűsített adatok mennyiségét és minőségét.

E területen belül azok a tanulmányok és elemző munkák támogathatók, amelyek hozzájárulnak a transzeurópai kulturális együttműködés jelenségének jobb megismeréséhez, és további fejlődésének táptalajául szolgálnak. Különösen a statisztikai adatok összegyűjtését és elemzését célzó projekteket kell ösztönözni.

3.3.   A kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, valamint a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás

A program az információk összegyűjtését és terjesztését, valamint a projektek hatásának a maximalizálását célzó tevékenységeket egy olyan internetes eszköz kifejlesztésével támogatja, amely megfelel a transzeurópai kulturális együttműködés területén dolgozó kulturális szakemberek igényeinek.

Ennek az eszköznek lehetővé kell tennie a tapasztalatok és a jól bevált gyakorlatok cseréjét, a programmal kapcsolatos információk terjesztését, valamint a tágabb értelemben vett transzeurópai kulturális együttműködést.

II.   A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között tanulmányokat, találkozókat, tájékoztatási és publikációs tevékenységeket, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.

III.   ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK

A 11. cikk (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.

A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság számára elérhetővé tesz minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerek vagy tagok birtokában lévő bizonylatok, adott esetben, a Bizottság rendelkezésére álljanak.

A Bizottság, saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szerv révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság, adott esetben, visszafizetésről határozhat.

A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – hozzáférjenek.

A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

A Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében felhatalmazást kap arra, hogy – a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (1) összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen. Szükség esetén az OLAF vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az irányadó.

IV.   TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ ÉS A PROJEKTEK HATÁSÁNAK MAXIMALIZÁLÁSÁT CÉLZÓ TEVÉKENYSÉGEK

1.   A Bizottság

A Bizottság szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet annak érdekében, hogy elősegítse a program végrehajtását, és megfelelő tájékoztatási, publikációs, terjesztési, valamint egyéb, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységeket folytathat, továbbá nyomon követheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.

2.   Kapcsolattartási pontok

A Bizottság és a tagállamok önkéntes alapon megszervezik és megerősítik a program végrehajtására nézve hasznos információk cseréjét a nemzeti szinten végrehajtó szervként eljáró kulturális kapcsolattartási pontok segítségével, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.

3.   A tagállamok

A tagállamok adott esetben, a Szerződés 87. cikkének sérelme nélkül, a kulturális szereplők egyéni mobilitására vonatkozóan támogatási rendszereket hozhatnak létre a programban való részvételük ösztönzése céljából. E támogatás a kulturális szereplőknek nyújtott utazási támogatás formájában is megvalósulhat, a nemzeteken átívelő kulturális projektek előkészítő szakaszát megkönnyítendő.

V.   AZ ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS TÉTELES BONTÁSA

A program éves költségvetésének tételes bontása

| | A költségvetés százalékában |
| --- | --- |
| 1. terület (kulturális fellépések támogatása) | hozzávetőlegesen 77 % |
| — | többéves együttműködési projektek |

A költségvetés százalékában

1. terület (kulturális fellépések támogatása)

hozzávetőlegesen 77 %

—

többéves együttműködési projektek

hozzávetőlegesen 32 %

| — | együttműködési intézkedések |
| --- | --- |

—

együttműködési intézkedések

hozzávetőlegesen 29 %

| — | különleges fellépések |
| --- | --- |

—

különleges fellépések

hozzávetőlegesen 16 %

2. terület (európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása)

hozzávetőlegesen 10 %

3. terület (az információ elemzésének, összegyűjtésének és terjesztésének támogatása)

hozzávetőlegesen 5 %

Összes működési kiadás

hozzávetőlegesen 92 %

A program irányítása

hozzávetőlegesen 8 %

A fenti százalékarányok jelzésként szolgálnak, és azokat a 9. cikkben említett bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatja.

---

(1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(2)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

---

| 27.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/12

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/116/EK IRÁNYELVE

(2006. december 12.)

a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejéről

(kodifikált változat)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról szóló, 1993. október 29-i 93/98/EGK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról szóló, 1993. október 29-i 93/98/EGK tanácsi irányelvet (3) jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | Az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény, valamint az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló Római Egyezmény csak a védelmi idő minimumát írja elő és a szerződő felekre bízza, hogy a szóban forgó jogoknak hosszabb védelmi időt biztosítsanak. Egyes tagállamok éltek ezen lehetőséggel. Egyes tagállamok ugyanakkor még nem csatlakoztak a Római Egyezményhez. |
| --- | --- |

(2)

Az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény, valamint az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló Római Egyezmény csak a védelmi idő minimumát írja elő és a szerződő felekre bízza, hogy a szóban forgó jogoknak hosszabb védelmi időt biztosítsanak. Egyes tagállamok éltek ezen lehetőséggel. Egyes tagállamok ugyanakkor még nem csatlakoztak a Római Egyezményhez.

| (3) | Ennek következtében olyan különbségek vannak a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmi idejét szabályozó nemzeti jogszabályok között, amelyek gátolhatják az áruk és szolgáltatások szabad mozgását, valamint a közös piaci szabad verseny torzulását eredményezhetik. Mivel a belső piac zavartalan működése érdekében harmonizálni kell a tagállamok jogszabályait, hogy a Közösségen belül egységes védelmi idő érvényesüljön. |
| --- | --- |

(3)

Ennek következtében olyan különbségek vannak a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmi idejét szabályozó nemzeti jogszabályok között, amelyek gátolhatják az áruk és szolgáltatások szabad mozgását, valamint a közös piaci szabad verseny torzulását eredményezhetik. Mivel a belső piac zavartalan működése érdekében harmonizálni kell a tagállamok jogszabályait, hogy a Közösségen belül egységes védelmi idő érvényesüljön.

| (4) | A harmonizáció nem szorítkozhat csak magára a védelmi időre, hanem vonatkoznia kell annak egyes részletszabályaira, így például számításának kezdő időpontjára is. |
| --- | --- |

(4)

A harmonizáció nem szorítkozhat csak magára a védelmi időre, hanem vonatkoznia kell annak egyes részletszabályaira, így például számításának kezdő időpontjára is.

| (5) | Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a Berni Egyezmény 14bis. cikke (2) bekezdése b), c) és d) pontjának, valamint (3) bekezdésének tagállamok általi alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a Berni Egyezmény 14bis. cikke (2) bekezdése b), c) és d) pontjának, valamint (3) bekezdésének tagállamok általi alkalmazását.

| (6) | A Berni Egyezményben megállapított, a szerző halálától számított 50 éves legrövidebb védelmi idő azt a célt szolgálta, hogy a szerző és leszármazottainak első két generációja számára biztosítson védelmet. A Közösségben meghosszabbodott átlagos várható életkor miatt ez a védelmi idő már nem elegendő ahhoz, hogy két generációt lefedjen. |
| --- | --- |

(6)

A Berni Egyezményben megállapított, a szerző halálától számított 50 éves legrövidebb védelmi idő azt a célt szolgálta, hogy a szerző és leszármazottainak első két generációja számára biztosítson védelmet. A Közösségben meghosszabbodott átlagos várható életkor miatt ez a védelmi idő már nem elegendő ahhoz, hogy két generációt lefedjen.

| (7) | Egyes tagállamok a szerző halálát követő 50 éves védelmi időnél hosszabb védelmet nyújtottak, hogy a két világháború által a művek felhasználására gyakorolt hatásokat ellensúlyozzák. |
| --- | --- |

(7)

Egyes tagállamok a szerző halálát követő 50 éves védelmi időnél hosszabb védelmet nyújtottak, hogy a két világháború által a művek felhasználására gyakorolt hatásokat ellensúlyozzák.

| (8) | A szomszédos jogok védelmére egyes tagállamok a jogszerű nyilvánosságra hozataltól vagy a jogszerű nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 éves védelmi időt vezettek be. |
| --- | --- |

(8)

A szomszédos jogok védelmére egyes tagállamok a jogszerű nyilvánosságra hozataltól vagy a jogszerű nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 éves védelmi időt vezettek be.

| (9) | A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) égisze alatt 1996 decemberében megtartott diplomáciai konferencia elfogadta az előadásokról és hangfelvételekről szóló WIPO szerződést, amelynek tárgya az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók jogainak védelme. Ez a szerződés fontos lépést jelent a szomszédos jogok nemzetközi védelmének aktualizálása terén. |
| --- | --- |

(9)

A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) égisze alatt 1996 decemberében megtartott diplomáciai konferencia elfogadta az előadásokról és hangfelvételekről szóló WIPO szerződést, amelynek tárgya az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók jogainak védelme. Ez a szerződés fontos lépést jelent a szomszédos jogok nemzetközi védelmének aktualizálása terén.

| (10) | A szerzett jogok védelme azon általános jogelvek közé tartozik, amelyeket a Közösség jogrendje véd. Ennélfogva a szerzői jog és a szomszédos jogok közösségi jog által megállapított védelmi ideje nem vezethet azon jogok csorbításához, amelyeket a jogosultak a Közösségben a 93/98/EGK irányelv hatálybalépése előtt élveztek. Annak érdekében, hogy az átmeneti rendelkezések hatásait a lehető legkisebbre lehessen szorítani, valamint a belső piac megfelelő működése érdekében, e védelmi idők hosszú időtartamot kell, hogy magukban foglaljanak. |
| --- | --- |

(10)

A szerzett jogok védelme azon általános jogelvek közé tartozik, amelyeket a Közösség jogrendje véd. Ennélfogva a szerzői jog és a szomszédos jogok közösségi jog által megállapított védelmi ideje nem vezethet azon jogok csorbításához, amelyeket a jogosultak a Közösségben a 93/98/EGK irányelv hatálybalépése előtt élveztek. Annak érdekében, hogy az átmeneti rendelkezések hatásait a lehető legkisebbre lehessen szorítani, valamint a belső piac megfelelő működése érdekében, e védelmi idők hosszú időtartamot kell, hogy magukban foglaljanak.

| (11) | A szerzői és szomszédos jogokat magas szintű védelemben kell részesíteni, mivel e jogok a szellemi alkotás alapját képezik. E jogok védelme szintén biztosítja a kreativitás fenntartását és fejlődését a szerzők, a kulturális ipar, a fogyasztók és az egész társadalom javára. |
| --- | --- |

(11)

A szerzői és szomszédos jogokat magas szintű védelemben kell részesíteni, mivel e jogok a szellemi alkotás alapját képezik. E jogok védelme szintén biztosítja a kreativitás fenntartását és fejlődését a szerzők, a kulturális ipar, a fogyasztók és az egész társadalom javára.

| (12) | A magas szintű védelem létrehozása érdekében, amely egyszerre felel meg a belső piac igényeinek, és annak a követelménynek, hogy az irodalmi és művészeti alkotás Közösségen belüli harmonikus fejlődését elősegítő jogi környezet jöjjön létre, a szerzői jog védelmi idejét a következő időtartamok szerint kell harmonizálni: a szerző halálát követő 70 év, illetve a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 év, a szomszédos jogok esetében pedig a védelmi idő kezdő időpontjának tekintendő eseménytől számított 50 év. |
| --- | --- |

(12)

A magas szintű védelem létrehozása érdekében, amely egyszerre felel meg a belső piac igényeinek, és annak a követelménynek, hogy az irodalmi és művészeti alkotás Közösségen belüli harmonikus fejlődését elősegítő jogi környezet jöjjön létre, a szerzői jog védelmi idejét a következő időtartamok szerint kell harmonizálni: a szerző halálát követő 70 év, illetve a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 év, a szomszédos jogok esetében pedig a védelmi idő kezdő időpontjának tekintendő eseménytől számított 50 év.

| (13) | A gyűjteményeket a Berni Egyezmény 2. cikkének (5) bekezdése védelemben részesíti, ha azok tartalmuk kiválasztása és elrendezése folytán szellemi alkotásnak minősülnek. Ezek a művek e jellegüknél fogva részesülnek védelemben, a gyűjtemény részét képező egyes művek szerzőit megillető jogok sérelme nélkül. Ennek következtében különleges védelmi idő érvényesülhet a gyűjteményekbe foglalt művek tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A gyűjteményeket a Berni Egyezmény 2. cikkének (5) bekezdése védelemben részesíti, ha azok tartalmuk kiválasztása és elrendezése folytán szellemi alkotásnak minősülnek. Ezek a művek e jellegüknél fogva részesülnek védelemben, a gyűjtemény részét képező egyes művek szerzőit megillető jogok sérelme nélkül. Ennek következtében különleges védelmi idő érvényesülhet a gyűjteményekbe foglalt művek tekintetében.

| (14) | Minden esetben, amikor egy vagy több természetes személyt jelölnek meg szerzőként, a védelmi időt a haláluktól kezdődően kell számítani. A teljes művön vagy annak egy részén fennálló szerzőség kérdése olyan ténykérdés, amelyről adott esetben a nemzeti bíróságoknak kell dönteniük. |
| --- | --- |

(14)

Minden esetben, amikor egy vagy több természetes személyt jelölnek meg szerzőként, a védelmi időt a haláluktól kezdődően kell számítani. A teljes művön vagy annak egy részén fennálló szerzőség kérdése olyan ténykérdés, amelyről adott esetben a nemzeti bíróságoknak kell dönteniük.

| (15) | A védelmi időt a Berni Egyezménynek és a Római Egyezménynek megfelelően az azt megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani. |
| --- | --- |

(15)

A védelmi időt a Berni Egyezménynek és a Római Egyezménynek megfelelően az azt megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani.

| (16) | A fényképek a tagállamokban eltérő védelemben részesülnek. A Berni Egyezmény értelmében a fényképet akkor kell eredetinek tekinteni, ha a szerző saját szellemi alkotása, amely személyiségét tükrözi, és ezen felül a védelem nem függhet egyéb kritériumtól, úgy mint értéktől vagy céltól. Az egyéb fényképek védelmét a nemzeti jogszabályok szabályozhatják. |
| --- | --- |

(16)

A fényképek a tagállamokban eltérő védelemben részesülnek. A Berni Egyezmény értelmében a fényképet akkor kell eredetinek tekinteni, ha a szerző saját szellemi alkotása, amely személyiségét tükrözi, és ezen felül a védelem nem függhet egyéb kritériumtól, úgy mint értéktől vagy céltól. Az egyéb fényképek védelmét a nemzeti jogszabályok szabályozhatják.

| (17) | A szomszédos jogok védelmi idejére vonatkozó különbségek elkerülése végett a védelmi idő Közösségen belüli számításához a védelmi idő kezdő időpontját egységesen kell meghatározni. A védelmi idő számításánál az előadást, rögzítést, az átvitelt, a jogszerű nyilvánosságra hozatalt és a jogszerű nyilvánossághoz közvetítést, azaz a szomszédos jogok tárgyának személyek részére bármely módon történő hozzáférhetővé tételét kell figyelembe venni, tekintet nélkül arra az országra, ahol a szóban forgó előadás, rögzítés, átvitel, jogszerű nyilvánosságra hozatal vagy jogszerű nyilvánossághoz közvetítés történt. |
| --- | --- |

(17)

A szomszédos jogok védelmi idejére vonatkozó különbségek elkerülése végett a védelmi idő Közösségen belüli számításához a védelmi idő kezdő időpontját egységesen kell meghatározni. A védelmi idő számításánál az előadást, rögzítést, az átvitelt, a jogszerű nyilvánosságra hozatalt és a jogszerű nyilvánossághoz közvetítést, azaz a szomszédos jogok tárgyának személyek részére bármely módon történő hozzáférhetővé tételét kell figyelembe venni, tekintet nélkül arra az országra, ahol a szóban forgó előadás, rögzítés, átvitel, jogszerű nyilvánosságra hozatal vagy jogszerű nyilvánossághoz közvetítés történt.

| (18) | A műsorsugárzó szervezetek jogai a műsoraik tekintetében – függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik – nem lehetnek időben korlátlanok. Ennek következtében szükséges, hogy a védelmi időt csak a műsor első közvetítésétől számítsák. E rendelkezés célja az, hogy megakadályozza egy új védelmi idő kezdetét abban az esetben, amikor a sugárzás egy korábbival azonos. |
| --- | --- |

(18)

A műsorsugárzó szervezetek jogai a műsoraik tekintetében – függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik – nem lehetnek időben korlátlanok. Ennek következtében szükséges, hogy a védelmi időt csak a műsor első közvetítésétől számítsák. E rendelkezés célja az, hogy megakadályozza egy új védelmi idő kezdetét abban az esetben, amikor a sugárzás egy korábbival azonos.

| (19) | A tagállamoknak jogukban áll fenntartani vagy bevezetni egyéb szomszédos jogokat, különösen kritikai és tudományos kiadások tekintetében. Az átláthatóság közösségi szintű biztosítása érdekében az új szomszédos jogot bevezető tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamoknak jogukban áll fenntartani vagy bevezetni egyéb szomszédos jogokat, különösen kritikai és tudományos kiadások tekintetében. Az átláthatóság közösségi szintű biztosítása érdekében az új szomszédos jogot bevezető tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot.

| (20) | Le kell szögezni, hogy az ezen irányelv nem terjed ki a személyhez fűződő jogokra. |
| --- | --- |

(20)

Le kell szögezni, hogy az ezen irányelv nem terjed ki a személyhez fűződő jogokra.

| (21) | Azon művek tekintetében, amelyeknek a Berni Egyezmény értelmében vett származási országa harmadik ország, és amelyeknek szerzője nem közösségi állampolgár, a védelmi idők összehasonlítása szükséges, feltéve, hogy a Közösségben biztosított védelmi idő nem haladja meg az ebben az irányelvben rögzített időtartamot. |
| --- | --- |

(21)

Azon művek tekintetében, amelyeknek a Berni Egyezmény értelmében vett származási országa harmadik ország, és amelyeknek szerzője nem közösségi állampolgár, a védelmi idők összehasonlítása szükséges, feltéve, hogy a Közösségben biztosított védelmi idő nem haladja meg az ebben az irányelvben rögzített időtartamot.

| (22) | Az ezen irányelvben a szomszédos jogokra megállapított védelmi időt olyan jogosultak esetében is alkalmazni kell, akik nem a Közösség valamely tagállamának állampolgárai, de valamely nemzetközi egyezmény értelmében védelmet élveznek. Ugyanakkor az irányelv szerinti védelmi idő nem haladhatja meg a jogosult állampolgársága szerinti országban biztosított védelmi időt. |
| --- | --- |

(22)

Az ezen irányelvben a szomszédos jogokra megállapított védelmi időt olyan jogosultak esetében is alkalmazni kell, akik nem a Közösség valamely tagállamának állampolgárai, de valamely nemzetközi egyezmény értelmében védelmet élveznek. Ugyanakkor az irányelv szerinti védelmi idő nem haladhatja meg a jogosult állampolgársága szerinti országban biztosított védelmi időt.

| (23) | A védelmi idők összehasonlítására vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem vezethet ahhoz, hogy a tagállamok összeütközésbe kerüljenek nemzetközi kötelezettségeikkel. |
| --- | --- |

(23)

A védelmi idők összehasonlítására vonatkozó rendelkezések alkalmazása nem vezethet ahhoz, hogy a tagállamok összeütközésbe kerüljenek nemzetközi kötelezettségeikkel.

| (24) | A tagállamoknak továbbra is jogában áll a védelem alatt álló művek és egyéb teljesítmények felhasználásáról szóló olyan szerződések értelmezésére, alkalmazására és további végrehajtására vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyeket a védelmi idő ezen irányelvből fakadó meghosszabbítása előtt kötöttek. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak továbbra is jogában áll a védelem alatt álló művek és egyéb teljesítmények felhasználásáról szóló olyan szerződések értelmezésére, alkalmazására és további végrehajtására vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyeket a védelmi idő ezen irányelvből fakadó meghosszabbítása előtt kötöttek.

| (25) | A szerzett jogok és jogos elvárások védelme a Közösség jogrendjének részét képezik. A tagállamok rendelkezhetnek különösen úgy, hogy az ezen irányelv értelmében feléledő szerzői és szomszédos jogok bizonyos feltételek esetén nem kötelezik díjfizetésre azokat, akik a műveket jóhiszeműen hasznosították, amikor azok közkincsnek minősültek. |
| --- | --- |

(25)

A szerzett jogok és jogos elvárások védelme a Közösség jogrendjének részét képezik. A tagállamok rendelkezhetnek különösen úgy, hogy az ezen irányelv értelmében feléledő szerzői és szomszédos jogok bizonyos feltételek esetén nem kötelezik díjfizetésre azokat, akik a műveket jóhiszeműen hasznosították, amikor azok közkincsnek minősültek.

| (26) | Ez az irányelv nem érinti az irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az I. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(26)

Ez az irányelv nem érinti az irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az I. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A szerzői jogok védelmi ideje

(1)   A Berni Egyezmény 2. cikke értelmében vett irodalmi és művészeti művek a szerző életében és a halálától számított 70 éven át részesülnek szerzői jogi védelemben, attól az időponttól függetlenül, amikor a művet jogszerűen nyilvánosságra hozták.

(2)   Amennyiben egy művön fennálló szerzői jog több szerzőtársat illet, az (1) bekezdésben meghatározott védelmi időt az utoljára elhunyt szerző halálától kell számítani.

(3)   A név nélkül vagy felvett néven szerzett művek esetében a védelmi idő a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 évig tart. Ha azonban a szerző által felvett név semmi kétséget nem hagy a szerző személyazonossága felől, vagy ha a szerző az első mondatban meghatározott idő alatt felfedi személyazonosságát, a védelmi időt az (1) bekezdés szerint kell számítani.

(4)   Amennyiben valamely tagállam különleges szerzői jogi rendelkezéseket alkalmaz együttesen létrehozott művek tekintetében, vagy a jogosultnak minősülő jogi személyek tekintetében, a védelmi időt a (3) bekezdés szerint kell számítani, kivéve, ha a művet megalkotó természetes személyeket a mű nyilvánosságra hozott változatában e minőségükben tüntették fel. E bekezdés nem érinti azon feltüntetett szerzők jogait, akiknek azonosítható hozzájárulásait e művek tartalmazzák; e hozzájárulások tekintetében az (1) vagy (2) bekezdést kell alkalmazni.

(5)   A több kötetben, részben, folytatásban, számban vagy fejezetben nyilvánosságra hozott művek tekintetében, amelyek védelmi ideje a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalakor kezdődik, a védelmi időt részenként külön-külön kell számítani.

(6)   Azon művek esetén, amelyek védelmi ideje nem a szerző vagy szerzők halálától számítandó, és amelyeket a megalkotásuktól számított 70 éven belül nem hoztak jogszerűen nyilvánosságra, a védelem megszűnik.

2. cikk

Filmalkotások és audiovizuális művek

(1)   A filmalkotás és az audiovizuális mű szerzőjének vagy egyik szerzőjének a mű főrendezőjét kell tekinteni. A tagállamok további személyeket is megjelölhetnek szerzőtársként.

(2)   A filmalkotások és audiovizuális művek védelmi ideje a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve: a főrendező, a forgatókönyvíró, a dialógus szerzője és a kifejezetten a filmalkotás vagy audiovizuális mű számára írt zene szerzője.

3. cikk

A szomszédos jogok védelmi ideje

(1)   Az előadóművészek jogai az előadás időpontjától számított ötven éven át részesülnek védelemben. Ha azonban az előadás rögzítését ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított ötven év.

(2)   A hangfelvétel-előállítók jogai az első rögzítéstől számított 50 év elteltével megszűnnek. Ha azonban a hangfelvételt ezen időszakon belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák, az említett jogok az első jogszerű nyilvánosságra hozatal időpontját követő 50 év elteltével szűnnek meg. Amennyiben az első mondatban említett időszakon belül jogszerű nyilvánosságra hozatal nem történt, de a hangfelvételt ezen időszak alatt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, az említett jogok az első jogszerű nyilvánossághoz közvetítés időpontját követő 50 év elteltével szűnnek meg.

Amennyiben azonban a hangfelvétel-előállítók jogai a 93/98/EGK irányelvnek az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001/29/EK irányelvvel történő módosítást megelőző szövege szerinti 3. cikkének (2) bekezdése értelmében 2002. december 22-én már nem részesültek védelemben, ez a bekezdés nem jár azzal a hatással, hogy e jogok újra védelemben részesüljenek.

(3)   A film első rögzítése előállítójának jogai a rögzítéstől számított ötven évig részesülnek védelemben. Ha azonban a filmet ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított ötven év. Ezen irányelv alkalmazásában „film” minden filmalkotás, audiovizuális mű vagy mozgókép, hangkísérettel vagy anélkül.

(4)   A műsorsugárzó szervezetek jogai az első sugárzástól számított 50 évig részesülnek védelemben, függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik.

4. cikk

A korábban még nyilvánosságra nem hozott művek védelme

Aki a szerzői jogi védelem lejárta után egy nyilvánosságra nem hozott művet először hoz jogszerűen nyilvánosságra, illetve a nyilvánossághoz jogszerűen először közvetít, a szerzőt megillető vagyoni jogokhoz igazodó terjedelmű védelemben részesül. Ezen jogok védelmi ideje attól az időponttól számított huszonöt év, amikor a művet először jogszerűen nyilvánosságra hozták vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették.

5. cikk

Kritikai és tudományos kiadások

A tagállamok közkinccsé vált művek kritikai vagy tudományos kiadását is szerzői jogi védelemben részesíthetik. E jogok védelmi ideje a kiadás első jogszerű nyilvánosságra hozatalától számított legfeljebb 30 év.

6. cikk

A fényképek védelme

A fényképek az 1. cikk alapján részesülnek védelemben, amennyiben abban az értelemben eredetiek, hogy a szerző saját szellemi alkotásának minősülnek. Annak megállapításához, hogy fennállhat-e ilyen védelem, más feltétel nem alkalmazható. A tagállamok más fényképeket is védelemben részesíthetnek.

7. cikk

Védelem harmadik országok vonatkozásában

(1)   Azon művek esetében, amelyeknek a Berni Egyezmény értelmében vett származási országa harmadik ország, és amelyeknek szerzője nem közösségi állampolgár, a tagállamban biztosított védelmi idő legkésőbb a származási ország védelmi idejének megszűnésekor megszűnik, anélkül hogy ez az idő az 1. cikkben meghatározott időt meghaladná.

(2)   A 3. cikkben foglalt védelmi időt olyan jogosultakra is alkalmazni kell, akik nem a Közösség valamely tagállamának állampolgárai, feltéve, hogy a tagállamok számukra védelmet biztosítanak. A tagállamokban biztosított védelem azonban – a tagállamok nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül – legkésőbb a jogosult állampolgársága szerinti országban biztosított védelem megszűnésének napján megszűnik, és ez az idő nem haladhatja meg a 3. cikkben meghatározott védelmi időt.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek 1993. október 29-én – különösen nemzetközi kötelezettségeikre tekintettel – az (1) és (2) bekezdésben foglalt védelmi időnél hosszabb védelmi időt biztosítottak, fenntarthatják ezt a védelmet a szerzői jogok vagy szomszédos jogok védelmi idejéről szóló nemzetközi megállapodások megkötéséig.

8. cikk

A védelmi idő számítása

Az ebben az irányelvben foglalt védelmi időket az azokat megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani.

9. cikk

A személyhez fűződő jogok

Ez az irányelv nem érinti a személyhez fűződő jogokról szóló tagállami rendelkezéseket.

10. cikk

Időbeli hatály

(1)   Ha valamely, az ezen irányelvben foglalt védelmi időnél hosszabb védelmi idő egy tagállamban 1995. július 1-jén már megkezdődött, az az érintett tagállamban ennek az irányelvnek a hatására nem rövidül le.

(2)   Az ezen irányelvben foglalt védelmi időket minden olyan műre vagy teljesítményre alkalmazni kell, amely legalább egy tagállam védelemben részesült az (1) bekezdésben meghatározott időpontban a szerzői jogra vagy a szomszédos jogokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek megfelelően, vagy amely ezen időpontban megfelel [a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 1992. november 19-i 92/100/EGK tanácsi irányelvben] (5) foglalt védelmi feltételeknek.

(3)   Ez az irányelv nem érinti az (1) bekezdésében foglalt időpontot megelőzően végzett felhasználási cselekményeket. A tagállamok elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek különösen a harmadik személyek által szerzett jogok védelme érdekében szükségesek.

(4)   A tagállamok eltekinthetnek a 2. cikk (1) bekezdésének alkalmazásától az 1994. július 1-je előtt létrehozott filmalkotások vagy audiovizuális művek tekintetében.

11. cikk

Értesítés és közlés

(1)   A tagállamok a Bizottságot haladéktalanul értesítik minden jogszabálytervezetről, amellyel új szomszédos jogot kívánnak bevezetni, beleértve a bevezetés alapvető indokait és a tervezett védelmi időt.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 93/98/EGK irányelv hatályát veszti, az irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó, az I melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2006. december 12.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKKARINEN

---

(1)  2006. október 26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. október 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. november 30-i határozata.

2

(3)  HL L 290., 1993.11.24., 9. o. A 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.) módosított irányelv.

3

(4)  Lásd az I. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 346., 1992.11.27., 61. o. A legutóbb a 2001/29/EK irányelvvel módosított irányelv.

5

---

I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és annak módosítása

| A Tanács 93/98/EGK irányelve
  (HL L 290., 1993.11.24., 9. o.) | kizárólag a 11. cikk (2) bekezdése |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve
  (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.) |

A Tanács 93/98/EGK irányelve

(HL L 290., 1993.11.24., 9. o.)

kizárólag a 11. cikk (2) bekezdése

Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve

(HL L 167., 2001.6.22., 10. o.)

B. RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

(lásd a 12. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje | Alkalmazás napja |
| --- | --- | --- |
| 93/98/EGK | 1995. július 1. (1-11. cikk) | 1993. november 19. (12. cikk)
  Legkésőbb 1997. július 1., a 2. cikk (1) bekezdése tekintetében (10. cikk (5) bekezdés) |
| 2001/29/EK | 2002. december 22. | |

Irányelv

Átültetés határideje

Alkalmazás napja

93/98/EGK

1995. július 1. (1-11. cikk)

1993. november 19. (12. cikk)

Legkésőbb 1997. július 1., a 2. cikk (1) bekezdése tekintetében (10. cikk (5) bekezdés)

2001/29/EK

2002. december 22.

---

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 93/98/EGK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1-9. cikk
  10. cikk (1)-(4) bekezdés
  10. cikk (5) bekezdés
  11. cikk
  12. cikk
  13. cikk (1) bekezdés, első albekezdés
  13. cikk (1) bekezdés, második albekezdés
  13. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés
  13. cikk (2) bekezdés
  —
  —
  14. cikk
  —
  — | 1-9. cikk
  10. cikk (1)-(4) bekezdés
  —
  —
  11. cikk (1) bekezdés
  —
  —
  11. cikk (2) bekezdés
  —
  12. cikk
  13. cikk
  14. cikk
  I. melléklet
  II. melléklet |

93/98/EGK irányelv

Ez az irányelv

1-9. cikk

10. cikk (1)-(4) bekezdés

10. cikk (5) bekezdés

11. cikk

12. cikk

13. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

13. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

13. cikk (1) bekezdés, harmadik albekezdés

13. cikk (2) bekezdés

—

—

14. cikk

—

—

1-9. cikk

10. cikk (1)-(4) bekezdés

—

—

11. cikk (1) bekezdés

—

—

11. cikk (2) bekezdés

—

12. cikk

13. cikk

14. cikk

I. melléklet

II. melléklet

---

| 27.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/19

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1855/2006/EK IRÁNYELVE

(2006. december 12.)

a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3), az egyeztetőbizottság által 2006. november 28-án jóváhagyott közös szövegre figyelemmel,

mivel:

| (1) | A felszín alatti vizek értékes természeti erőforrást jelentenek, amelyeket saját jogukon védeni kell az állapotromlással és a kémiai szennyezéssel szemben. Ez különösen fontos a felszín alatti vizektől függő ökoszisztémák számára, valamint az ivóvízellátásban felhasznált felszín alatti vizekre nézve. |
| --- | --- |

(1)

A felszín alatti vizek értékes természeti erőforrást jelentenek, amelyeket saját jogukon védeni kell az állapotromlással és a kémiai szennyezéssel szemben. Ez különösen fontos a felszín alatti vizektől függő ökoszisztémák számára, valamint az ivóvízellátásban felhasznált felszín alatti vizekre nézve.

| (2) | A felszín alatti víz az Európai Unió legérzékenyebb, továbbá legnagyobb édesvízkészlete és különösen, sok régióban a köz ivóvízellátásának egyik fő forrása. |
| --- | --- |

(2)

A felszín alatti víz az Európai Unió legérzékenyebb, továbbá legnagyobb édesvízkészlete és különösen, sok régióban a köz ivóvízellátásának egyik fő forrása.

| (3) | Az ivóvízkivételre használt vagy a jövőben ilyen célra használni kívánt víztestekben a felszín alatti vizet oly módon kell védeni, hogy az ivóvíz előállítása során szükséges víztisztítási kezelés mértékének lecsökkentése érdekében a víztestek minőségének romlása kiküszöbölhető legyen a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 7. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(3)

Az ivóvízkivételre használt vagy a jövőben ilyen célra használni kívánt víztestekben a felszín alatti vizet oly módon kell védeni, hogy az ivóvíz előállítása során szükséges víztisztítási kezelés mértékének lecsökkentése érdekében a víztestek minőségének romlása kiküszöbölhető legyen a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 7. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban.

| (4) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) magában foglalja a vizek olyan minőségének elérését, amely nem idéz elő jelentős hatást és kockázatot az emberi egészségre és a környezetre. |
| --- | --- |

(4)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) magában foglalja a vizek olyan minőségének elérését, amely nem idéz elő jelentős hatást és kockázatot az emberi egészségre és a környezetre.

| (5) | A környezet egészének, és különösen az emberi egészségnek a védelme érdekében el kell kerülni, meg kell előzni, vagy csökkenteni kell a felszín alatti vizekben az ártalmas szennyező anyagok káros koncentrációit. |
| --- | --- |

(5)

A környezet egészének, és különösen az emberi egészségnek a védelme érdekében el kell kerülni, meg kell előzni, vagy csökkenteni kell a felszín alatti vizekben az ártalmas szennyező anyagok káros koncentrációit.

| (6) | A 2000/60/EK irányelv általános rendelkezéseket határoz meg a felszín alatti vizek védelmére és megőrzésére vonatkozóan. Az említett irányelv 17. cikke értelmében a felszín alatti vizek szennyezésének megakadályozására és szabályozására intézkedéseket kell elfogadni, beleértve a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumokat, és a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására, valamint a tendencia megfordulási pontjának meghatározására szolgáló kritériumokat. |
| --- | --- |

(6)

A 2000/60/EK irányelv általános rendelkezéseket határoz meg a felszín alatti vizek védelmére és megőrzésére vonatkozóan. Az említett irányelv 17. cikke értelmében a felszín alatti vizek szennyezésének megakadályozására és szabályozására intézkedéseket kell elfogadni, beleértve a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumokat, és a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására, valamint a tendencia megfordulási pontjának meghatározására szolgáló kritériumokat.

| (7) | A felszín alatti vizek állandó védelmi szintje elérésének szükségességére tekintettel minőségi szabványokat és küszöbértékeket kell meghatározni, valamint közös megközelítésen alapuló módszertant, a felszín alatti víztestek kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

A felszín alatti vizek állandó védelmi szintje elérésének szükségességére tekintettel minőségi szabványokat és küszöbértékeket kell meghatározni, valamint közös megközelítésen alapuló módszertant, a felszín alatti víztestek kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok megállapítása érdekében.

| (8) | A nitrátokra, a növényvédő szerekre és a biocidokra vonatkozó minőségi szabványokat a felszín alatti víztestek kémiai állapotának megítélésére szolgáló közösségi kritériumként kell meghatározni, valamint biztosítani kell a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvvel (6), a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvvel (7), illetve a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) való összhangot. |
| --- | --- |

(8)

A nitrátokra, a növényvédő szerekre és a biocidokra vonatkozó minőségi szabványokat a felszín alatti víztestek kémiai állapotának megítélésére szolgáló közösségi kritériumként kell meghatározni, valamint biztosítani kell a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvvel (6), a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvvel (7), illetve a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) való összhangot.

| (9) | A felszín alatti vizek védelme egyes területeken a mezőgazdasági vagy erdészeti gyakorlatban változásokat kíván meg, ami a bevételek csökkenéséhez vezethet. A közös mezőgazdasági politika, nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (9), rendelkezik a közösségi szabályok betartását végrehajtó intézkedéseket támogató mechanizmusokról. A felszín alatti vizek védelmét szolgáló intézkedések tekintetében a tagállamok felelnek a prioritások és projektek meghatározásáért. |
| --- | --- |

(9)

A felszín alatti vizek védelme egyes területeken a mezőgazdasági vagy erdészeti gyakorlatban változásokat kíván meg, ami a bevételek csökkenéséhez vezethet. A közös mezőgazdasági politika, nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (9), rendelkezik a közösségi szabályok betartását végrehajtó intézkedéseket támogató mechanizmusokról. A felszín alatti vizek védelmét szolgáló intézkedések tekintetében a tagállamok felelnek a prioritások és projektek meghatározásáért.

| (10) | A felszín alatti vizek kémiai állapotára vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók a felszín alatti víztestekben vagy az azokhoz kapcsolódó felszíni víztestekben egyedi hidrogeológiai adottságok miatt természetesen magas koncentrációban előforduló, anyagokra, ionokra vagy azok indikátoraira, amelyekre nem terjed ki a szennyezés fogalma. Ugyanúgy nem vonatkoznak az áramlási irány és a kémiai összetétel átmenetileg térben korlátozott változásaira, amelyek nem tekintendők intrúziónak. |
| --- | --- |

(10)

A felszín alatti vizek kémiai állapotára vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók a felszín alatti víztestekben vagy az azokhoz kapcsolódó felszíni víztestekben egyedi hidrogeológiai adottságok miatt természetesen magas koncentrációban előforduló, anyagokra, ionokra vagy azok indikátoraira, amelyekre nem terjed ki a szennyezés fogalma. Ugyanúgy nem vonatkoznak az áramlási irány és a kémiai összetétel átmenetileg térben korlátozott változásaira, amelyek nem tekintendők intrúziónak.

| (11) | Kritériumokat kell megállapítani a szennyezőanyag-koncentrációk valamennyi jelentős és tartósan emelkedő tendenciájának azonosítására, valamint a tendencia megfordulási pontjának meghatározására, figyelembe véve a kapcsolódó vízi ökoszisztémákra vagy a felszín alatti vizektől függő szárazföldi ökoszisztémákra gyakorolt káros hatások valószínűségét. |
| --- | --- |

(11)

Kritériumokat kell megállapítani a szennyezőanyag-koncentrációk valamennyi jelentős és tartósan emelkedő tendenciájának azonosítására, valamint a tendencia megfordulási pontjának meghatározására, figyelembe véve a kapcsolódó vízi ökoszisztémákra vagy a felszín alatti vizektől függő szárazföldi ökoszisztémákra gyakorolt káros hatások valószínűségét.

| (12) | A tagállamok – amennyiben lehetséges – statisztikai kiértékelési módszereket alkalmaznak, feltéve, hogy ezek megfelelnek a nemzetközi előírásoknak, és hosszú távon hozzájárulnak a mintavételek eredményeinek tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok – amennyiben lehetséges – statisztikai kiértékelési módszereket alkalmaznak, feltéve, hogy ezek megfelelnek a nemzetközi előírásoknak, és hosszú távon hozzájárulnak a mintavételek eredményeinek tagállamok közötti összehasonlíthatóságához.

| (13) | A 2000/60/EK irányelv 22. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdésével összhangban, a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv (10)2013. december 22-ével hatályát veszti. Biztosítani kell, hogy a szennyező anyagok közvetlen vagy közvetett, felszín alatti vizekbe kerülésének megelőzését vagy korlátozását célzó intézkedések tekintetében a 80/68/EGK irányelvben előírt védelem folyamatos legyen. |
| --- | --- |

(13)

A 2000/60/EK irányelv 22. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdésével összhangban, a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv (10)2013. december 22-ével hatályát veszti. Biztosítani kell, hogy a szennyező anyagok közvetlen vagy közvetett, felszín alatti vizekbe kerülésének megelőzését vagy korlátozását célzó intézkedések tekintetében a 80/68/EGK irányelvben előírt védelem folyamatos legyen.

| (14) | Különbséget kell tenni azon veszélyes anyagok között, amelyek felszín alatti vizekbe kerülését meg kell előzni, valamint az egyéb szennyező anyagok között, amelyek bekerülését korlátozni kell. A 2000/60/EK irányelvnek a vízi környezet fő szennyező anyagait felsoroló VIII. mellékletét kell felhasználni a létező vagy lehetséges szennyezési kockázatot jelentő veszélyes és nem veszélyes anyagok meghatározása során. |
| --- | --- |

(14)

Különbséget kell tenni azon veszélyes anyagok között, amelyek felszín alatti vizekbe kerülését meg kell előzni, valamint az egyéb szennyező anyagok között, amelyek bekerülését korlátozni kell. A 2000/60/EK irányelvnek a vízi környezet fő szennyező anyagait felsoroló VIII. mellékletét kell felhasználni a létező vagy lehetséges szennyezési kockázatot jelentő veszélyes és nem veszélyes anyagok meghatározása során.

| (15) | A szennyezőanyagoknak az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz kivételére használt vagy a jövőben használni kívánt felszín alatti víztestekbe történő kerülésének megakadályozását vagy korlátozását célzó, a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseknek – azon irányelv 7. cikke (2) bekezdésével összhangban – magukba kellene foglalniuk az annak biztosításához szükséges intézkedéseket is, hogy az alkalmazott vízkezelési módszer figyelembevételével, és a közösségi joganyagnak megfelelően, a keletkező víz megfeleljen az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (11) követelményeinek. Ezen intézkedések magukba foglalhatják továbbá, a 2000/60/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésével összhangban, a védőövezetek kialakítását is, az illetékes nemzeti testületek által az ivóvízkészletek védelméhez szükségesnek ítélt kiterjedésű területen. Az ilyen védőövezetek a tagállam egész területét is lefedhetik. |
| --- | --- |

(15)

A szennyezőanyagoknak az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz kivételére használt vagy a jövőben használni kívánt felszín alatti víztestekbe történő kerülésének megakadályozását vagy korlátozását célzó, a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseknek – azon irányelv 7. cikke (2) bekezdésével összhangban – magukba kellene foglalniuk az annak biztosításához szükséges intézkedéseket is, hogy az alkalmazott vízkezelési módszer figyelembevételével, és a közösségi joganyagnak megfelelően, a keletkező víz megfeleljen az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (11) követelményeinek. Ezen intézkedések magukba foglalhatják továbbá, a 2000/60/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésével összhangban, a védőövezetek kialakítását is, az illetékes nemzeti testületek által az ivóvízkészletek védelméhez szükségesnek ítélt kiterjedésű területen. Az ilyen védőövezetek a tagállam egész területét is lefedhetik.

| (16) | A felszín alatti vizek összehangolt védelmének biztosítása érdekében a közös felszín alatti víztestekkel rendelkező tagállamoknak össze kell hangolniuk a mintavétel, a küszöbértékek megállapítása és a vonatkozó veszélyes anyagok meghatározása terén végzett tevékenységeiket. |
| --- | --- |

(16)

A felszín alatti vizek összehangolt védelmének biztosítása érdekében a közös felszín alatti víztestekkel rendelkező tagállamoknak össze kell hangolniuk a mintavétel, a küszöbértékek megállapítása és a vonatkozó veszélyes anyagok meghatározása terén végzett tevékenységeiket.

| (17) | A felszín alatti víz megfigyelésére vonatkozó megbízható és összehasonlítható módszerek fontos eszközei a felszín alatti vizek minősége értékelésének és a leginkább megfelelő intézkedések kiválasztásának. A 2000/60/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése és 20. cikke rendelkezik a víz minőségének elemzéséről és megfigyeléséről, és ahol szükséges, a nyomon követést magába foglaló végrehajtási iránymutatásokról. |
| --- | --- |

(17)

A felszín alatti víz megfigyelésére vonatkozó megbízható és összehasonlítható módszerek fontos eszközei a felszín alatti vizek minősége értékelésének és a leginkább megfelelő intézkedések kiválasztásának. A 2000/60/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése és 20. cikke rendelkezik a víz minőségének elemzéséről és megfigyeléséről, és ahol szükséges, a nyomon követést magába foglaló végrehajtási iránymutatásokról.

| (18) | Bizonyos körülmények között lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy mentességet biztosítsanak a szennyező anyagok felszín alatti vízbe kerülésének megelőzését vagy korlátozását célzó intézkedések alól. Minden mentességnek átlátható kritériumokon kell alapulnia, és azt részletezni kell a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben. |
| --- | --- |

(18)

Bizonyos körülmények között lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy mentességet biztosítsanak a szennyező anyagok felszín alatti vízbe kerülésének megelőzését vagy korlátozását célzó intézkedések alól. Minden mentességnek átlátható kritériumokon kell alapulnia, és azt részletezni kell a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben.

| (19) | Elemezni kell a tagállamok által a felszín alatti vizekre megállapítandó különböző küszöbértékeknek a környezetvédelmi szintre és a belső piac működésére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(19)

Elemezni kell a tagállamok által a felszín alatti vizekre megállapítandó különböző küszöbértékeknek a környezetvédelmi szintre és a belső piac működésére gyakorolt hatását.

| (20) | Kutatómunkára van szükség a felszín alatti vizek ökoszisztémájának minőségét és védelmét biztosító jobb kritériumok megállapítása érdekében. Amennyiben szükséges, az így nyert ismereteket figyelembe kell venni ezen irányelv átültetése, illetve felülvizsgálata során. Az ilyen kutatómunkát, csakúgy mint az ismeretek, a tapasztalat és a kutatási eredmények terjesztését ösztönözni és pénzügyileg támogatni kell. |
| --- | --- |

(20)

Kutatómunkára van szükség a felszín alatti vizek ökoszisztémájának minőségét és védelmét biztosító jobb kritériumok megállapítása érdekében. Amennyiben szükséges, az így nyert ismereteket figyelembe kell venni ezen irányelv átültetése, illetve felülvizsgálata során. Az ilyen kutatómunkát, csakúgy mint az ismeretek, a tapasztalat és a kutatási eredmények terjesztését ösztönözni és pénzügyileg támogatni kell.

| (21) | Átmeneti intézkedésekről kell gondoskodni az ezen irányelv végrehajtásának időpontja és a 80/68/EGK irányelv hatályvesztésének időpontja közötti időtartamra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

Átmeneti intézkedésekről kell gondoskodni az ezen irányelv végrehajtásának időpontja és a 80/68/EGK irányelv hatályvesztésének időpontja közötti időtartamra vonatkozóan.

| (22) | A 2000/60/EK irányelv rendelkezik az irányítás követelményeiről, beleértve a felszín alatti víztestek mesterséges utánpótlásának vagy dúsításának előzetes engedélyezésének követelményét is, feltéve, hogy a forrás használata nem veszélyezteti a forrás, illetve a pótlandó vagy dúsítandó felszín alatti víztestek számára meghatározott környezetvédelmi célok elérését. |
| --- | --- |

(22)

A 2000/60/EK irányelv rendelkezik az irányítás követelményeiről, beleértve a felszín alatti víztestek mesterséges utánpótlásának vagy dúsításának előzetes engedélyezésének követelményét is, feltéve, hogy a forrás használata nem veszélyezteti a forrás, illetve a pótlandó vagy dúsítandó felszín alatti víztestek számára meghatározott környezetvédelmi célok elérését.

| (23) | A 2000/60/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében és az intézkedési programról szóló VI.B. mellékletében a következő kiegészítő intézkedések nem taxatív listája található, amelyet a tagállamok elfogadhatnak egy intézkedési program keretében, többek között:






  — | jogi eszközök, |
| --- | --- | --- |

(23)

A 2000/60/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében és az intézkedési programról szóló VI.B. mellékletében a következő kiegészítő intézkedések nem taxatív listája található, amelyet a tagállamok elfogadhatnak egy intézkedési program keretében, többek között:

—

jogi eszközök,

| — | igazgatási eszközök és |
| --- | --- |

—

igazgatási eszközök és

| — | megtárgyalt környezetvédelmi megállapodások. |
| --- | --- |

—

megtárgyalt környezetvédelmi megállapodások.

| (24) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(24)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban kell elfogadni.

| (25) | Különösen szükséges az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása az olyan általános hatályú intézkedések esetében, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is, |
| --- | --- |

(25)

Különösen szükséges az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása az olyan általános hatályú intézkedések esetében, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy az irányelv új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Célkitűzés

(1)   Ez az irányelv a 2000/60/EK irányelv 17. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti speciális intézkedéseket határoz meg a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzésére és szabályozására. Ezen intézkedések különösen az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok; és |
| --- | --- |

a)

a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok; és

| b) | a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására és megfordítására, valamint megfordulási pontjuk meghatározására szolgáló kritériumok. |
| --- | --- |

b)

a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására és megfordítására, valamint megfordulási pontjuk meghatározására szolgáló kritériumok.

(2)   Az irányelv kiegészíti a 2000/60/EK irányelvnek a szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezéseit, célja továbbá hogy valamennyi felszín alatti víztest esetében megakadályozza azok állapotának romlását.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a 2000/60/EK irányelv 2. cikkében meghatározottakon kívül az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „a felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírás”: egy bizonyos szennyező anyag vagy szennyező anyagok egy csoportjának, illetve szennyezési indikátornak a felszín alatti vízben lévő koncentrációjával kifejezett minőségi előírás, amelyet az emberi egészség és a környezet védelme érdekében nem szabad meghaladni; |
| --- | --- |

1.

„a felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírás”: egy bizonyos szennyező anyag vagy szennyező anyagok egy csoportjának, illetve szennyezési indikátornak a felszín alatti vízben lévő koncentrációjával kifejezett minőségi előírás, amelyet az emberi egészség és a környezet védelme érdekében nem szabad meghaladni;

| 2. | „küszöbérték”: a felszín alatti vizek minőségére vonatkozó, a tagállamok által a 3. cikkel összhangban meghatározott előírás; |
| --- | --- |

2.

„küszöbérték”: a felszín alatti vizek minőségére vonatkozó, a tagállamok által a 3. cikkel összhangban meghatározott előírás;

| 3. | „jelentős és tartósan emelkedő tendencia”: szennyező anyagnak, szennyező anyagok egy csoportjának vagy szennyezési indikátornak statisztikailag és környezeti szempontból jelentős koncentrációemelkedése a felszín alatti vízben, amelyre vonatkozóan a tendencia megfordítását az 5. cikkel összhangban szükségesnek állapították meg; |
| --- | --- |

3.

„jelentős és tartósan emelkedő tendencia”: szennyező anyagnak, szennyező anyagok egy csoportjának vagy szennyezési indikátornak statisztikailag és környezeti szempontból jelentős koncentrációemelkedése a felszín alatti vízben, amelyre vonatkozóan a tendencia megfordítását az 5. cikkel összhangban szükségesnek állapították meg;

| 4. | „szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetése”: szennyező anyagoknak a felszín alatti vizekbe történő közvetett vagy közvetlen bevezetése emberi tevékenység eredményeként; |
| --- | --- |

4.

„szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetése”: szennyező anyagoknak a felszín alatti vizekbe történő közvetett vagy közvetlen bevezetése emberi tevékenység eredményeként;

| 5. | „háttérkoncentráció”: egy anyagnak a felszín alatti víztestben való azon koncentrációja, illetve egy indikátor azon értéke, mely az ember által nem, vagy csak csekély mértékben megváltoztatott, zavaró hatásoktól mentes körülmények fennállása esetén áll elő; |
| --- | --- |

5.

„háttérkoncentráció”: egy anyagnak a felszín alatti víztestben való azon koncentrációja, illetve egy indikátor azon értéke, mely az ember által nem, vagy csak csekély mértékben megváltoztatott, zavaró hatásoktól mentes körülmények fennállása esetén áll elő;

| 6. | „alapszint”: az az átlagos érték, amelyet a 2000/60/EK irányelv 8. cikke szerint létrehozott ellenőrző programok alapján legalább a 2007-es és 2008-as referenciaévben, vagy az ezen referenciaéveket követően meghatározott anyagok esetében az első olyan időszakban mérnek, amikor rendelkezésre áll az ellenőrzési adatok reprezentatív időszaka. |
| --- | --- |

6.

„alapszint”: az az átlagos érték, amelyet a 2000/60/EK irányelv 8. cikke szerint létrehozott ellenőrző programok alapján legalább a 2007-es és 2008-as referenciaévben, vagy az ezen referenciaéveket követően meghatározott anyagok esetében az első olyan időszakban mérnek, amikor rendelkezésre áll az ellenőrzési adatok reprezentatív időszaka.

3. cikk

A felszín alatti víz kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok

(1)   A felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport kémiai állapotának a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3. szakasza szerinti megítéléséhez a tagállamoknak az alábbi kritériumokat kell alkalmazniuk:

| a) | a felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírások az I. mellékletben említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

a felszín alatti vizekre vonatkozó minőségi előírások az I. mellékletben említettek szerint;

| b) | a tagállamok által – a II. melléklet A. részében foglalt eljárással összhangban – olyan szennyező anyagokra, szennyezőanyag-csoportokra és szennyezési indikátorokra meghatározott küszöbértékek, amely anyagokról megállapították, hogy – a tagállam területén belül – hozzájárulnak a felszín alatti víztestek vagy víztest-csoportok helyzetének veszélyeztetettként való jellemzéséhez, figyelembe véve legalább a II. melléklet B. részében található felsorolásokat. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által – a II. melléklet A. részében foglalt eljárással összhangban – olyan szennyező anyagokra, szennyezőanyag-csoportokra és szennyezési indikátorokra meghatározott küszöbértékek, amely anyagokról megállapították, hogy – a tagállam területén belül – hozzájárulnak a felszín alatti víztestek vagy víztest-csoportok helyzetének veszélyeztetettként való jellemzéséhez, figyelembe véve legalább a II. melléklet B. részében található felsorolásokat.

A felszín alatti víz jó kémiai állapotára vonatkozó küszöbértékek a felszín alatti víztest védelmén alapulnak a II. melléklet A. részének 1., 2. és 3. pontjával összhangban, különös tekintettel a kapcsolódó felszíni vizekre és a tőle közvetlenül függő szárazföli ökoszisztémákra és vizes élőhelyekre gyakorolt hatásokra és ezek kölcsönhatására, továbbá figyelembe veszik többek között a humán toxikológiára és az ökotoxikológiára vonatkozó ismereteket.

(2)   A küszöbértékeket meg lehet határozni nemzeti szinten, a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső részének szintjén, illetve a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport szintjén.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a kettő vagy több tagállam területén elhelyezkedő felszín alatti víztestek, valamint az olyan felszín alatti víztestek vonatkozásában, amelyekben a felszín alatti víz átáramlik valamely tagállam határán, a küszöbértékeket az érintett tagállamokkal együttműködve határozzák meg, a 2000/60/EK irányelv 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

(4)   Amennyiben valamely felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport túlterjed a Közösség határán, az érintett tagállam vagy tagállamok törekednek arra, hogy a küszöbértékeket az érintett nem tagállammal vagy tagállamokkal együttműködve határozzák meg, a 2000/60/EK irányelv 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

(5)   A tagállamok 2008. december 22-ig elvégzik az (1) bekezdés b) pontja szerinti küszöbértékek első meghatározását.

Valamennyi meghatározott küszöbértéket – beleértve az ezen irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott információk összefoglalását is – közzé kell tenni a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben.

(6)   A tagállamok minden olyan esetben módosítják a küszöbértékek listáját, amennyiben a szennyező anyagokra, a szennyező anyagok csoportjaira vagy a szennyezési indikátorokra vonatkozó új információk azt jelzik, hogy az emberi egészség és a környezet védelmében további anyagokra kell küszöbértéket meghatározni, vagy a már létező küszöbértéket módosítani kell, illetve a felsorolásból korábban törölt küszöbértéket vissza kell állítani.

A felsorolásból küszöbértékeket lehet törölni, amennyiben a megfelelő szennyező anyagok, szennyező anyagok csoportjai, vagy szennyezési indikátorok az érintett felszín alatti víztestet már nem veszélyeztetik.

A küszöbértékeket tartalmazó felsorolás bármely ilyen jellegű változtatásáról jelentésben be kell számolni a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek időszakos felülvizsgálatának keretében.

(7)   A Bizottság 2009. december 22-én jelentést tesz közzé a tagállamok által a (5) bekezdéssel összhangban nyújtott információk alapján.

4. cikk

A felszín alatti vizek kémiai állapotának meghatározására szolgáló eljárás

(1)   A tagállamoknak a (2) bekezdésben leírt eljárást kell alkalmazniuk a felszín alatti víztest kémiai állapotának meghatározására. A tagállamok ezen eljárás lefolytatásakor a felszín alatti víztesteket – adott esetben – a 2000/60/EK irányelv V. mellékletével összhangban csoportosíthatják.

(2)   Valamely felszín alatti víztestet vagy víztest-csoportot akkor kell jó kémiai állapotúnak tekinteni, ha:

| a) | megfelelő figyelemmel kísérés igazolja, hogy a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában foglalt követelményeket teljesülnek-e; vagy |
| --- | --- |

a)

megfelelő figyelemmel kísérés igazolja, hogy a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában foglalt követelményeket teljesülnek-e; vagy

| b) | a felszín alatti vizek minőségi előírásainak I. mellékletben felsorolt értékeit, valamint a 3. cikkel és a II. melléklettel összhangban meghatározott vonatkozó küszöbértékeket az adott felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport egyetlen mintavételi ponton sem lépték túl; vagy |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti vizek minőségi előírásainak I. mellékletben felsorolt értékeit, valamint a 3. cikkel és a II. melléklettel összhangban meghatározott vonatkozó küszöbértékeket az adott felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport egyetlen mintavételi ponton sem lépték túl; vagy

| c) | a felszín alatti vizek valamely minőségi előírásának értékét vagy küszöbértékét egy vagy több mintavételi ponton túllépték, de a III. melléklettel összhangban lefolytatott megfelelő vizsgálattal bizonyítható, hogy:






  i. | a III. melléklet 3. pontjában említett értékelés alapján, a felszín alatti vizek minőségi előírásait vagy küszöbértékeit túllépő szennyezőanyag-koncentrációk nem képeznek jelentős környezeti veszélyt, figyelemmel – adott esetben – az érintett felszín alatti víztest kiterjedésére is; |
| --- | --- | --- |

c)

a felszín alatti vizek valamely minőségi előírásának értékét vagy küszöbértékét egy vagy több mintavételi ponton túllépték, de a III. melléklettel összhangban lefolytatott megfelelő vizsgálattal bizonyítható, hogy:

i.

a III. melléklet 3. pontjában említett értékelés alapján, a felszín alatti vizek minőségi előírásait vagy küszöbértékeit túllépő szennyezőanyag-koncentrációk nem képeznek jelentős környezeti veszélyt, figyelemmel – adott esetben – az érintett felszín alatti víztest kiterjedésére is;

| ii. | a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában foglalt, a felszín alatti víz jó kémiai állapotára vonatkozó egyéb feltételek a III. melléklet 4. pontjával összhangban teljesülnek; |
| --- | --- |

ii.

a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában foglalt, a felszín alatti víz jó kémiai állapotára vonatkozó egyéb feltételek a III. melléklet 4. pontjával összhangban teljesülnek;

| iii. | a 2000/60/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdésével összhangban azonosított felszín alatti víztestek tekintetében azon irányelv 7. cikke (3) bekezdése szerinti követelményeket teljesítették-e ezen irányelv III. melléklete 4. bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

iii.

a 2000/60/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdésével összhangban azonosított felszín alatti víztestek tekintetében azon irányelv 7. cikke (3) bekezdése szerinti követelményeket teljesítették-e ezen irányelv III. melléklete 4. bekezdésével összhangban,

| iv. | a szennyezés nem rontotta jelentősen a felszín alatti víztest vagy a felszín alatti víztest csoport bármely víztestének emberi felhasználásra való alkalmasságát. |
| --- | --- |

iv.

a szennyezés nem rontotta jelentősen a felszín alatti víztest vagy a felszín alatti víztest csoport bármely víztestének emberi felhasználásra való alkalmasságát.

(3)   A felszín alatti vizek megfigyelési pontjai megválasztásának meg kell felelnie a 2000/60/EK irányelv V. melléklete 2.4 szakaszának a tervezés szempontjából, annak érdekében, hogy koherens és átfogó képet lehessen kialakítani a felszín alatti vizek kémiai állapotáról és reprezentatív megfigyelési adatokat lehessen biztosítani.

(4)   A tagállamok – a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban – a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben közzéteszik a felszín alatti vizek kémiai állapotának meghatározásáról készült összefoglalót.

Ezen – a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső szintjén elkészített – összefoglaló tartalmazza továbbá annak magyarázatát, hogy a felszín alatti vizek minőségi előírásainak vagy küszöbértékeinek az egyes mintavételi pontokon mért túllépését a végső meghatározásnál milyen módon vették figyelembe.

(5)   Amennyiben valamely felszín alatti víztest a (2) bekezdés c) pontjával összhangban minősül jó állapotúnak, a tagállamok a 2000/60/EK irányelv 11. cikkével összhangban szükség esetén intézkedéseket tehetnek a víztest azon mintavételi helyen vagy helyeken elhelyezkedő részétől függő vízi ökoszisztémák, szárazföldi ökoszisztémák és az emberi felhasználás védelme érdekében, ahol a felszín alatti vizek minőségi előírásának értékét vagy küszöbértékét túllépték.

5. cikk

A jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítása és a tendencia megfordulási pontjának meghatározása

(1)   A tagállamok – ezen irányelv IV. mellékletével összhangban – azonosítják a veszélyeztetettként meghatározott felszín alatti víztestekben vagy víztest-csoportokban található szennyező anyagok, szennyezőanyag-csoportok vagy szennyezési indikátorok koncentrációjának jelentős és tartósan emelkedő tendenciáit, és meghatározzák a tendenciák megfordulási pontját.

(2)   A felszín alatti vizek szennyezésének fokozatos csökkentése és állapotromlásának megelőzése érdekében a tagállamok, a IV. melléklet B. részével összhangban a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében említett intézkedési program révén megfordítják azokat a tendenciákat, amelyek jelentős veszélyt jelentenek a vízi vagy szárazföldi ökoszisztémák minőségére, az emberi egészségre vagy az egyéb – tényleges vagy lehetséges – jogszerű felhasználásra.

(3)   A tagállamok a tendencia megfordulási pontját a felszín alatti vizekre vonatkozó, az I. mellékletben meghatározott minőségi előírások szintjének és a 3. cikk alapján megállapított küszöbértékeknek a százalékában határozzák meg, az azonosított tendencia és a hozzá kapcsolódó környezeti veszély alapján, a IV. melléklet B. része 1. pontjával összhangban.

(4)   A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben összefoglalják az alábbiakat:

| a) | annak módja, ahogyan a felszín alatti víztesten vagy víztest-csoporton belül az egyes mintavételi pontok mérésein alapuló tendencia-értékelés hozzájárult annak – az említett irányelv V. mellékletének 2.5. szakasza szerinti – meghatározásához, hogy az adott víztestekben valamely szennyezőanyag-koncentráció jelentős és tartós emelkedésének tendenciája vagy a tendencia megfordulása érvényesül; és |
| --- | --- |

a)

annak módja, ahogyan a felszín alatti víztesten vagy víztest-csoporton belül az egyes mintavételi pontok mérésein alapuló tendencia-értékelés hozzájárult annak – az említett irányelv V. mellékletének 2.5. szakasza szerinti – meghatározásához, hogy az adott víztestekben valamely szennyezőanyag-koncentráció jelentős és tartós emelkedésének tendenciája vagy a tendencia megfordulása érvényesül; és

| b) | a (3) bekezdés szerint meghatározott megfordulási pontok indoklása. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés szerint meghatározott megfordulási pontok indoklása.

(5)   Amennyiben a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében foglalt célkitűzések elérését esetleg veszélytető, a felszín alatti vizekben lévő szennyeződési csóvák – különösen a pontszerű forrásokból és szennyezett talajból származó csóvák – hatásának értékelése szükséges, a tagállamok további tendencia-értékeléseket végeznek az azonosított szennyező anyagok vonatkozásában annak ellenőrzésére, hogy a szennyezett területekről származó csóvák kiterjedése nem növekszik, azok a felszín alatti víztest vagy víztest-csoport kémiai állapotát nem rontják, és nem jelentenek veszélyt az emberi egészségre és a környezetre. Az értékelések eredményét a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben kell összefoglalni.

6. cikk

A szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására szolgáló intézkedések

(1)   A szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására vonatkozóan a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja i. alpontjában meghatározott célkitűzés elérése érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az említett irányelv 11. cikkével összhangban kidolgozott intézkedési program magában foglalja az alábbiakat:

| a) | valamennyi olyan szükséges intézkedés, amelynek célja a veszélyes anyagok felszín alatti vizekbe való bevezetésének a megakadályozása, a (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül. Az ilyen anyagok meghatározásakor a tagállamoknak különösen a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletének 1–6. pontjában említett szennyezőanyag-családokhoz vagy - csoportokhoz tartozó veszélyes anyagokat, valamint – amennyiben azok veszélyesnek tekintendők – a 7–9. pontban említett szennyezőanyag-családokhoz vagy -csoportokhoz tartozó anyagokat kell figyelembe venniük; |
| --- | --- |

a)

valamennyi olyan szükséges intézkedés, amelynek célja a veszélyes anyagok felszín alatti vizekbe való bevezetésének a megakadályozása, a (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül. Az ilyen anyagok meghatározásakor a tagállamoknak különösen a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletének 1–6. pontjában említett szennyezőanyag-családokhoz vagy - csoportokhoz tartozó veszélyes anyagokat, valamint – amennyiben azok veszélyesnek tekintendők – a 7–9. pontban említett szennyezőanyag-családokhoz vagy -csoportokhoz tartozó anyagokat kell figyelembe venniük;

| b) | a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletében felsorolt olyan szennyező anyagok tekintetében, amelyek nem tekintendők veszélyesnek, valamint az említett mellékletben nem felsorolt minden olyan, nem veszélyes anyag tekintetében, amelyről a tagállamok úgy vélik, hogy az tényleges vagy lehetséges szennyezési veszélyt jelent, valamennyi olyan intézkedés, amely szükséges azok felszín alatti vizekbe való bevezetésének korlátozásához annak érdekében, hogy az ilyen bevezetések ne okozzák a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának romlását és ne idézzék elő a szennyezőanyag-koncentrációk jelentős és tartós emelkedésének tendenciáját a felszín alatti vizekben,. Az ilyen intézkedéseknek legalább a kialakult legjobban bevált gyakorlatot kell figyelembe venniük, beleértve a vonatkozó közösségi joganyagban meghatározott legjobb környezeti gyakorlatot és az elérhető legjobb technikát. |
| --- | --- |

b)

a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletében felsorolt olyan szennyező anyagok tekintetében, amelyek nem tekintendők veszélyesnek, valamint az említett mellékletben nem felsorolt minden olyan, nem veszélyes anyag tekintetében, amelyről a tagállamok úgy vélik, hogy az tényleges vagy lehetséges szennyezési veszélyt jelent, valamennyi olyan intézkedés, amely szükséges azok felszín alatti vizekbe való bevezetésének korlátozásához annak érdekében, hogy az ilyen bevezetések ne okozzák a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának romlását és ne idézzék elő a szennyezőanyag-koncentrációk jelentős és tartós emelkedésének tendenciáját a felszín alatti vizekben,. Az ilyen intézkedéseknek legalább a kialakult legjobban bevált gyakorlatot kell figyelembe venniük, beleértve a vonatkozó közösségi joganyagban meghatározott legjobb környezeti gyakorlatot és az elérhető legjobb technikát.

Az a) és b) pont szerinti intézkedések megállapítása céljából a tagállamok – első lépésként – azonosíthatják azokat a körülményeket, amelyek között a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletében felsorolt szennyező anyagok – különösen az annak a mellékletnek a 7. pontjában említett alapvető fémek és vegyületeik – veszélyesnek vagy nem veszélyesnek tekintendők.

(2)   Diffúz szennyezőforrásokból származó, a felszín alatti vizek kémiai állapotára hatást gyakorló szennyező anyagok bevitelét minden esetben figyelembe kell venni, amennyiben az műszakilag lehetséges.

(3)   Az egyéb közösségi joganyag bármely szigorúbb követelményeinek sérelme nélkül, a tagállamok az (1) bekezdésben előírt intézkedések alól mentesíthetik a szennyező anyagok olyan bevezetését, amely:

| a) | a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének j) pontjával összhangban engedélyezett közvetlen bevezetés eredménye; |
| --- | --- |

a)

a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének j) pontjával összhangban engedélyezett közvetlen bevezetés eredménye;

| b) | az illetékes hatóságok által alacsonynak ítélt mennyisége és koncentrációja révén sem jelenleg, sem a jövőben nem okozza a befogadó felszín alatti vizek minőségének romlását; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok által alacsonynak ítélt mennyisége és koncentrációja révén sem jelenleg, sem a jövőben nem okozza a befogadó felszín alatti vizek minőségének romlását;

| c) | olyan baleset, illetve rendkívüli természeti körülmény következménye, amely ésszerűen előre nem látható, el nem kerülhető vagy nem mérsékelhető; |
| --- | --- |

c)

olyan baleset, illetve rendkívüli természeti körülmény következménye, amely ésszerűen előre nem látható, el nem kerülhető vagy nem mérsékelhető;

| d) | a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban engedélyezett mesterséges vízutánpótlás vagy dúsítás eredménye; illetve |
| --- | --- |

d)

a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban engedélyezett mesterséges vízutánpótlás vagy dúsítás eredménye; illetve

| e) | az illetékes hatóságok megítélése szerint műszakilag nem megelőzhető vagy korlátozható az alábbiak alkalmazása nélkül:






  i. | az emberi egészséget vagy a környezet egészének minőségét fokozottan veszélyeztető intézkedések; illetve |
| --- | --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok megítélése szerint műszakilag nem megelőzhető vagy korlátozható az alábbiak alkalmazása nélkül:

i.

az emberi egészséget vagy a környezet egészének minőségét fokozottan veszélyeztető intézkedések; illetve

| ii. | szennyező anyagok mennyiségeinek a szennyezett talajból vagy altalajból való eltávolítására, vagy az abban való elmozdulásának egyéb módon történő csökkentésére irányuló aránytalanul költséges intézkedések. |
| --- | --- |

ii.

szennyező anyagok mennyiségeinek a szennyezett talajból vagy altalajból való eltávolítására, vagy az abban való elmozdulásának egyéb módon történő csökkentésére irányuló aránytalanul költséges intézkedések.

| f) | a felszíni vizekben – többek között – az árvizek és aszályok hatásának mérséklése céljából, valamint a vizekkel és vízi utakkal való gazdálkodás érdekében történt beavatkozások eredménye, beleértve a nemzetközi szintű beavatkozást is. Az ilyen tevékenységeket – beleértve a felszíni vizek üledékének vágását, kotrását, áttelepítését és elvezetését is – a tagállamok által e célból kidolgozott általánosan kötelező szabályokkal, valamint – adott esetben – az e szabályok alapján kiadott engedélyekkel és felhatalmazásokkal összhangban kell végezni, feltéve, hogy az ilyen bevezetések nem veszélyeztetik a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban az érintett víztestekre meghatározott környezetvédelmi célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

f)

a felszíni vizekben – többek között – az árvizek és aszályok hatásának mérséklése céljából, valamint a vizekkel és vízi utakkal való gazdálkodás érdekében történt beavatkozások eredménye, beleértve a nemzetközi szintű beavatkozást is. Az ilyen tevékenységeket – beleértve a felszíni vizek üledékének vágását, kotrását, áttelepítését és elvezetését is – a tagállamok által e célból kidolgozott általánosan kötelező szabályokkal, valamint – adott esetben – az e szabályok alapján kiadott engedélyekkel és felhatalmazásokkal összhangban kell végezni, feltéve, hogy az ilyen bevezetések nem veszélyeztetik a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban az érintett víztestekre meghatározott környezetvédelmi célkitűzések elérését.

Az a)–f) pontokban meghatározott mentességek kizárólag akkor alkalmazhatók, ha a tagállamok illetékes hatóságai meggyőződtek róla, hogy a felszín alatti vizek, különösen azok minőségének hatékony figyelemmel kísérése a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4.2. pontjával összhangban, vagy más megfelelő módon biztosított.

(4)   A tagállamok illetékes hatóságai nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett mentességekről a Bizottság – annak kérelmére történő – tájékoztatása céljából.

7. cikk

Átmeneti szabályok

A 2009. január 16-ig (13) és 2013. december 22-e közötti időszakban a 80/68/EGK irányelv 4. és 5. cikke szerinti bármely új engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni az ezen irányelv 3., 4. és 5. cikkében meghatározott követelményeket.

8. cikk

Technikai kiigazítások

(1)   A II. melléklet A. és C. része, valamint a III. és a IV. melléklet – a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban – hozzáigazítható a tudományos és műszaki fejlődéshez, figyelembe véve a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálati és korszerűsítési időszakát a 2000/60/EK irányelv 13. cikke (7) bekezdésében említetteknek megfelelően.

(2)   A II. melléklet B. része a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban új szennyező anyagokkal vagy szennyezési mutatókkal való kiegészítése céljából módosítható.

9. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

10. cikk

Felülvizsgálat

A 8. cikk sérelme nélkül, a Bizottság először 2013. január 16-kor, a továbbiakban pedig hatévenként felülvizsgálja ezen irányelv I. és II. mellékletét. E felülvizsgálat alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatokat nyújt be az I. és/vagy a II. melléklet módosítására vonatkozóan, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően. A Bizottság a felülvizsgálat és javaslatai elkészítése során minden vonatkozó információt figyelembe vesz, amelyek között szerepelhetnek a 2000/60/EK irányelv 8. cikke alapján megvalósított nyomon követési programok illetve a közösségi kutatási programok eredményei, és/vagy az egészségügyi és környezeti kockázatok bizottsága, a tagállamok, az Európai Parlament, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az európai üzleti szervezetek és az európai környezetvédelmi szervezetek ajánlásai.

11. cikk

Értékelés

A 2000/60/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése által előírt bizottsági jelentésnek a felszín alatti víz vonatkozásában többek között tartalmaznia kell egy, az irányelv működéséről szóló értékelést az egyéb vonatkozó környezetvédelmi irányelvekkel összehasonlítva, beleértve az azokkal való összhangot is.

12. cikk

Végrehajtás

A tagállamok hatályba léptetik azokat törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2009. január 16-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

14. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2006. december 12.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKARRINEN

---

(1)  HL C 112., 2004.4.30., 40. o.

1

(2)  HL C 109., 2004.4.30., 29. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. április 28-i véleménye (HL C 45. E, 2006.2.23., 15. o.), a Tanács 2006. január 23-i közös álláspontja (HL C 126. E, 2006.5.30., 1. o.) és az Európai Parlament 2006. június 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2006. december 12-i jogalkotási állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. december 11-i határozata.

3

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

5

(6)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/85/EK bizottsági irányelvvel (HL L 293., 2006.10.24., 3. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. A legutóbb a 2006/50/EK bizottsági rendelettel (HL L 142., 2006.5.30., 6. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o. Az 1463/2006/EK rendelettel (HL L 277., 2006.10.9., 1. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 20., 1980.1.26., 43. o. A 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.

10

(11)  HL L 330., 1998.12.5., 32. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

11

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

12

(13)  HL: Ezen irányelv hatálybalépését követő 2 évvel.

13

---

I. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZRE VONATKOZÓ MINŐSÉGI ELŐÍRÁSOK

| 1. | A felszín alatti vizek kémiai állapotának a 4. cikkel összhangban történő meghatározásának alkalmazásában a felszín alatti vizek alábbi minőségi előírásai megegyeznek a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában említett és az annak az irányelvnek a 17. cikkével összhangban meghatározott minőségi előírásokkal.






  Szennyező anyag | Minőségi előírás |
| --- | --- | --- |
| Nitrátok | 50 mg/l |
| Növényvédő szerek aktív anyagai, beleértve megfelelő anyagcseretermékeiket, bomlástermékeiket és reakciótermékeiket (1) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (összes) (2) |

1.

A felszín alatti vizek kémiai állapotának a 4. cikkel összhangban történő meghatározásának alkalmazásában a felszín alatti vizek alábbi minőségi előírásai megegyeznek a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3.2. táblázatában említett és az annak az irányelvnek a 17. cikkével összhangban meghatározott minőségi előírásokkal.

Szennyező anyag

Minőségi előírás

Nitrátok

50 mg/l

Növényvédő szerek aktív anyagai, beleértve megfelelő anyagcseretermékeiket, bomlástermékeiket és reakciótermékeiket (1)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (összes) (2)

| 2. | A növényvédő szerekre vonatkozó minőségi előírásoknak az ezen irányelv céljaira meghatározott alkalmazásának eredményei nem sértik a 91/414/EGK vagy a 98/8/EK irányelvben előírt kockázatértékelési eljárások eredményeit. |
| --- | --- |

2.

A növényvédő szerekre vonatkozó minőségi előírásoknak az ezen irányelv céljaira meghatározott alkalmazásának eredményei nem sértik a 91/414/EGK vagy a 98/8/EK irányelvben előírt kockázatértékelési eljárások eredményeit.

| 3. | Ezen irányelv 3. cikkével és II. mellékletével összhangban szigorúbb küszöbértékeket kell megállapítani, amennyiben egy adott felszín alatti víztest esetében úgy ítélhető meg, hogy a felszín alatti víz minőségi előírásai a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében a kapcsolódó felszíni víztestekre meghatározott környezeti célkitűzések teljesítésének elmulasztását, vagy az ilyen víztestek ökológiai vagy kémiai minőségének jelentős romlását, vagy a közvetlenül a felszín alatti víztesttől függő szárazföldi ökoszisztémák jelentős károsodását eredményezhetik. Az ilyen küszöbértékekkel kapcsolatban szükséges programokat és intézkedéseket a 91/676/EGK irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekre is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

3.

Ezen irányelv 3. cikkével és II. mellékletével összhangban szigorúbb küszöbértékeket kell megállapítani, amennyiben egy adott felszín alatti víztest esetében úgy ítélhető meg, hogy a felszín alatti víz minőségi előírásai a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében a kapcsolódó felszíni víztestekre meghatározott környezeti célkitűzések teljesítésének elmulasztását, vagy az ilyen víztestek ökológiai vagy kémiai minőségének jelentős romlását, vagy a közvetlenül a felszín alatti víztesttől függő szárazföldi ökoszisztémák jelentős károsodását eredményezhetik. Az ilyen küszöbértékekkel kapcsolatban szükséges programokat és intézkedéseket a 91/676/EGK irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekre is alkalmazni kell.

---

(1)  „Növényvédő szerek”: a 91/414/EGK irányelv 2. cikkében és a 98/8/EK irányelv 2. cikkében meghatározottak szerinti növényvédő szerek és biocid termékek.

(2)  „Összes”: minden egyes, a nyomon követési eljárás során kimutatott és számszerűsített növényvédő szer összege, beleértve anyagcseretermékeiket, lebontási termékeiket és reakciótermékeiket.

---

II. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZ SZENNYEZŐ ANYAGAIRA ÉS A SZENNYEZÉSI INDIKÁTOROKRA VONATKOZÓ KÜSZÖBÉRTÉKEK

A. Rész

A küszöbértékek tagállamok általi – a 3. Cikkel összhangban történő – meghatározására vonatkozó iránymutatások

A tagállamok küszöbértékeket határoznak meg valamennyi olyan szennyező anyagra és szennyezési indikátorra, amelyek – a 2000/60/EK irányelv 5. cikke alapján elvégzett jellemzés szerint – azt jelzik, hogy a felszín alatti víztestek vagy víztest-csoportok jó kémiai állapotának elérése veszélyben van.

A küszöbértékeket oly módon kell megállapítani, hogy – amennyiben a megfigyelési értékek valamely reprezentatív mintavételi ponton meghaladják a küszöbértékeket – kitűnjön annak veszélye, hogy a felszín alatti víz jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett egy vagy több feltétele nem teljesül.

A küszöbértékek megállapításakor a tagállamoknak az alábbi iránymutatásokat kell figyelembe venniük:

| 1. | A küszöbértékek meghatározásának az alábbiakon kell alapulnia:






  a) | a felszín alatti vizek, valamint a hozzájuk kapcsolódó vízi és tőlük függő szárazföldi ökoszisztémák közötti interakció mértéke; |
| --- | --- | --- |

1.

A küszöbértékek meghatározásának az alábbiakon kell alapulnia:

a)

a felszín alatti vizek, valamint a hozzájuk kapcsolódó vízi és tőlük függő szárazföldi ökoszisztémák közötti interakció mértéke;

| b) | a felszín alatti vizek aktuális vagy lehetséges jogszerű felhasználásának vagy funkcióinak zavarása; |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti vizek aktuális vagy lehetséges jogszerű felhasználásának vagy funkcióinak zavarása;

| c) | a felszín alatti víztestek kockázatosságát jelző valamennyi szennyező anyag, figyelembe véve az ezen melléklet B. részében található minimumlistát; |
| --- | --- |

c)

a felszín alatti víztestek kockázatosságát jelző valamennyi szennyező anyag, figyelembe véve az ezen melléklet B. részében található minimumlistát;

| d) | hidrogeológiai jellemzők, beleértve a háttérkoncentrációkra és vízmérlegre vonatkozó információt is. |
| --- | --- |

d)

hidrogeológiai jellemzők, beleértve a háttérkoncentrációkra és vízmérlegre vonatkozó információt is.

| 2. | A küszöbértékek meghatározásakor figyelembe kell venni a szennyező anyagok eredetét, lehetséges természetbeni előfordulásukat, toxikológiai és diszperziós tendenciájukat, valamint a környezetben való tartós megmaradásukat és bioakkumulációs képességüket is. |
| --- | --- |

2.

A küszöbértékek meghatározásakor figyelembe kell venni a szennyező anyagok eredetét, lehetséges természetbeni előfordulásukat, toxikológiai és diszperziós tendenciájukat, valamint a környezetben való tartós megmaradásukat és bioakkumulációs képességüket is.

| 3. | Amennyiben az anyagok vagy ionok vagy azok indikátorai megnövekedett háttérkoncentrációja természetes hidrogeológiai okok következménye, a megfelelő felszín alatti víztest ilyen háttérkoncentrációját a küszöbértékek megállapításakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben az anyagok vagy ionok vagy azok indikátorai megnövekedett háttérkoncentrációja természetes hidrogeológiai okok következménye, a megfelelő felszín alatti víztest ilyen háttérkoncentrációját a küszöbértékek megállapításakor figyelembe kell venni.

| 4. | A küszöbértékek meghatározását az összegyűjtött adatokra vonatkozó olyan ellenőrző mechanizmusnak kell alátámasztania, amely az adatok minőségének értékelésén, analitikai megfontolásokon, valamint a természetben és emberi eredetű bevezetés eredményeként egyaránt előforduló anyagok háttérkoncentrációin alapul. |
| --- | --- |

4.

A küszöbértékek meghatározását az összegyűjtött adatokra vonatkozó olyan ellenőrző mechanizmusnak kell alátámasztania, amely az adatok minőségének értékelésén, analitikai megfontolásokon, valamint a természetben és emberi eredetű bevezetés eredményeként egyaránt előforduló anyagok háttérkoncentrációin alapul.

B. Rész

Azon szennyezőanyagok minimumlistája, amelyekre a 3. Cikk értelmében a tagállamoknak küszöbértékeket kell meghatározniuk

| 1. | A természetben és/vagy az emberi tevékenység eredményeként egyaránt előforduló anyagok vagy ionok vagy indikátorok | arzén |
| --- | --- | --- |

1.

A természetben és/vagy az emberi tevékenység eredményeként egyaránt előforduló anyagok vagy ionok vagy indikátorok

arzén

| | kadmium |
| --- | --- |

kadmium

| | ólom |
| --- | --- |

ólom

| | higany |
| --- | --- |

higany

| | ammónium |
| --- | --- |

ammónium

| | klorid |
| --- | --- |

klorid

| | szulfát |
| --- | --- |

szulfát

| 2. | szintetikus anyagok | triklóretilén |
| --- | --- | --- |

2.

szintetikus anyagok

triklóretilén

| | tetraklóretilén |
| --- | --- |

tetraklóretilén

| 3. | sós víz vagy egyéb anyag benyomulásának jellemző paraméterei (1) | vezetőképesség |
| --- | --- | --- |

3.

sós víz vagy egyéb anyag benyomulásának jellemző paraméterei (1)

vezetőképesség

C. Rész

A tagállamok által azon szennyező anyagokról és indikátoraikról biztosítandó információk, amelyekre küszöbértékeket határoztak meg

A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben összefoglalják az e melléklet A. részében meghatározott eljárás követésének módját.

A tagállamok – amennyiben az megvalósítható – különösen az alábbiakat biztosítják:

| a) | a kockázatosként jellemzett felszín alatti víztestek vagy víztest-csoportok számára, valamint az ilyen osztályozáshoz hozzájáruló szennyező anyagokra és szennyezési indikátorokra vonatkozó információ, beleértve a megfigyelt koncentrációkat/értékeket; |
| --- | --- |

a)

a kockázatosként jellemzett felszín alatti víztestek vagy víztest-csoportok számára, valamint az ilyen osztályozáshoz hozzájáruló szennyező anyagokra és szennyezési indikátorokra vonatkozó információ, beleértve a megfigyelt koncentrációkat/értékeket;

| b) | a kockázatosként jellemzett felszín alatti víztestek mindegyikére vonatkozó információt, különös tekintettel a víztestek méretére, a felszín alatti víztestek, valamint az azokhoz kapcsolódó felszíni vizek és az azoktól közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémák közötti kapcsolatra, és – a természetben előforduló anyagok esetében – a felszín alatti víztestekben lévő természetes háttérkoncentrációkra; |
| --- | --- |

b)

a kockázatosként jellemzett felszín alatti víztestek mindegyikére vonatkozó információt, különös tekintettel a víztestek méretére, a felszín alatti víztestek, valamint az azokhoz kapcsolódó felszíni vizek és az azoktól közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémák közötti kapcsolatra, és – a természetben előforduló anyagok esetében – a felszín alatti víztestekben lévő természetes háttérkoncentrációkra;

| c) | a küszöbértékeket, valamint azt, hogy azokat nemzeti szinten, a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső részének szintjén, illetve a felszín alatti víztest vagy víztest-csoport szintjén kell-e alkalmazni; |
| --- | --- |

c)

a küszöbértékeket, valamint azt, hogy azokat nemzeti szinten, a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső részének szintjén, illetve a felszín alatti víztest vagy víztest-csoport szintjén kell-e alkalmazni;

| d) | a küszöbértékek és az alábbiak közötti viszonyra vonatkozó információkat:






  i. | a természetben előforduló anyagok esetében a megfigyelt háttérkoncentrációk, |
| --- | --- | --- |

d)

a küszöbértékek és az alábbiak közötti viszonyra vonatkozó információkat:

i.

a természetben előforduló anyagok esetében a megfigyelt háttérkoncentrációk,

| ii. | a környezetminőségi célkitűzések és egyéb, nemzeti, közösségi vagy nemzetközi szinten fennálló vízvédelmi előírások, valamint |
| --- | --- |

ii.

a környezetminőségi célkitűzések és egyéb, nemzeti, közösségi vagy nemzetközi szinten fennálló vízvédelmi előírások, valamint

| iii. | a szennyező anyagok toxikológiájára, ökotoxikológiájára, a környezetben való tartós megmaradására, bioakkumulációs képességére és diszperziós tendenciájára vonatkozó bármely információ. |
| --- | --- |

iii.

a szennyező anyagok toxikológiájára, ökotoxikológiájára, a környezetben való tartós megmaradására, bioakkumulációs képességére és diszperziós tendenciájára vonatkozó bármely információ.

---

(1)  Az emberi tevékenység eredményeként kialakuló sósvíz-koncentrációk tekintetében a tagállamok választhatnak a szulfátra és kloridra, vagy a vezetőképességre vonatkozó küszöbértékek megállapítása között.

---

III. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZ KÉMIAI ÁLLAPOTÁNAK MEGHATÁROZÁSA

| 1. | A felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport kémiai állapotának meghatározására szolgáló értékelési eljárást valamennyi kockázatosként jellemzett felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport, és a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport ilyen jellemzéséhez hozzájáruló szennyező anyagok mindegyikének vonatkozásában el kell végezni. |
| --- | --- |

1.

A felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport kémiai állapotának meghatározására szolgáló értékelési eljárást valamennyi kockázatosként jellemzett felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport, és a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport ilyen jellemzéséhez hozzájáruló szennyező anyagok mindegyikének vonatkozásában el kell végezni.

| 2. | A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett vizsgálatok lefolytatásakor a tagállamok figyelembe veszik:






  a) | a 2000/60/EK irányelv 5. cikke és II. mellékletének 2.1., 2.2. és 2.3. szakasza szerint elvégzett jellemzés részeként gyűjtött információt; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett vizsgálatok lefolytatásakor a tagállamok figyelembe veszik:

a)

a 2000/60/EK irányelv 5. cikke és II. mellékletének 2.1., 2.2. és 2.3. szakasza szerint elvégzett jellemzés részeként gyűjtött információt;

| b) | a felszín alatti vizek nyomon követése hálózatának a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4. szakaszával összhangban kapott eredményeit; és |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti vizek nyomon követése hálózatának a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4. szakaszával összhangban kapott eredményeit; és

| c) | bármely egyéb vonatkozó információt, beleértve valamely mintavételi pontnál a vonatkozó szennyező anyagok éves átlagkoncentrációjának a felszín alatti vizek I. mellékletben meghatározott minőségi előírásaival és a tagállamok által – a 3. cikkel és a II. melléklettel összhangban – meghatározott küszöbértékekkel való összehasonlítását. |
| --- | --- |

c)

bármely egyéb vonatkozó információt, beleértve valamely mintavételi pontnál a vonatkozó szennyező anyagok éves átlagkoncentrációjának a felszín alatti vizek I. mellékletben meghatározott minőségi előírásaival és a tagállamok által – a 3. cikkel és a II. melléklettel összhangban – meghatározott küszöbértékekkel való összehasonlítását.

| 3. | Annak vizsgálata céljából, hogy a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának i. és iv. alpontjában említett feltételei teljesülnek-e, a tagállamok – adott esetben és amennyiben szükséges, valamint a megfigyelési eredmények megfelelő összesítései alapján, amelyeket szükség esetén a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport koncepcionális modelljén alapuló koncentrációbecslések támasztanak alá – becsléssel megállapítják az olyan felszín alatti víztest kiterjedését, amelynek esetében valamely szennyező anyag éves átlagkoncentrációja magasabb a felszín alatti vizek valamely minőségi előírásánál vagy küszöbértékénél. |
| --- | --- |

3.

Annak vizsgálata céljából, hogy a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának i. és iv. alpontjában említett feltételei teljesülnek-e, a tagállamok – adott esetben és amennyiben szükséges, valamint a megfigyelési eredmények megfelelő összesítései alapján, amelyeket szükség esetén a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport koncepcionális modelljén alapuló koncentrációbecslések támasztanak alá – becsléssel megállapítják az olyan felszín alatti víztest kiterjedését, amelynek esetében valamely szennyező anyag éves átlagkoncentrációja magasabb a felszín alatti vizek valamely minőségi előírásánál vagy küszöbértékénél.

| 4. | Annak vizsgálata céljából, hogy a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontjában említett feltételei teljesülnek-e, a tagállamok – adott esetben és amennyiben szükséges, a vonatkozó megfigyelési eredmények és a felszín alatti víztest megfelelő koncepcionális modellje alapján – értékelik az alábbiakat:






  a) | a szennyező anyagok hatása a felszín alatti víztestben; |
| --- | --- | --- |

4.

Annak vizsgálata céljából, hogy a felszín alatti vizek jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontjában említett feltételei teljesülnek-e, a tagállamok – adott esetben és amennyiben szükséges, a vonatkozó megfigyelési eredmények és a felszín alatti víztest megfelelő koncepcionális modellje alapján – értékelik az alábbiakat:

a)

a szennyező anyagok hatása a felszín alatti víztestben;

| b) | a felszín alatti víztestből a kapcsolódó felszíni vizekbe vagy a felszín alatti víztesttől közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémákba átvitt vagy valószínűleg átvitelre kerülő szennyező anyagok mennyisége és koncentrációja; |
| --- | --- |

b)

a felszín alatti víztestből a kapcsolódó felszíni vizekbe vagy a felszín alatti víztesttől közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémákba átvitt vagy valószínűleg átvitelre kerülő szennyező anyagok mennyisége és koncentrációja;

| c) | a kapcsolódó felszíni vizekbe és a közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémákba átvitt szennyező anyagok mennyiségének és koncentrációjának valószínűsíthető hatása; |
| --- | --- |

c)

a kapcsolódó felszíni vizekbe és a közvetlenül függő szárazföldi ökoszisztémákba átvitt szennyező anyagok mennyiségének és koncentrációjának valószínűsíthető hatása;

| d) | sós víz vagy egyéb anyag felszín alatti víztestbe való benyomulásának mértéke; és |
| --- | --- |

d)

sós víz vagy egyéb anyag felszín alatti víztestbe való benyomulásának mértéke; és

| e) | a felszín alatti víztestben lévő szennyező anyagok által okozott, a felszín alatti víztestből emberi fogyasztás céljára kivett vagy kivételre kerülő víz minőségét érintő veszély. |
| --- | --- |

e)

a felszín alatti víztestben lévő szennyező anyagok által okozott, a felszín alatti víztestből emberi fogyasztás céljára kivett vagy kivételre kerülő víz minőségét érintő veszély.

| 5. | A tagállamok a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4.5. és 2.5. szakaszával összhangban térképeken mutatják be valamely felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport kémiai állapotát. A tagállamok ezeken a térképeken feltüntetnek továbbá – adott esetben és amennyiben az megvalósítható – valamennyi olyan mintavételi pontot, ahol a felszín alatti vizek minőségi előírásait és/vagy küszöbértékeit túllépik. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4.5. és 2.5. szakaszával összhangban térképeken mutatják be valamely felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport kémiai állapotát. A tagállamok ezeken a térképeken feltüntetnek továbbá – adott esetben és amennyiben az megvalósítható – valamennyi olyan mintavételi pontot, ahol a felszín alatti vizek minőségi előírásait és/vagy küszöbértékeit túllépik.

---

IV. MELLÉKLET

JELENTŐS ÉS TARTÓSAN EMELKEDŐ TENDENCIÁK AZONOSÍTÁSA ÉS MEGFORDÍTÁSA

A. Rész

A Jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítása

A tagállamoknak valamennyi, a 2000/60/EK irányelv II. mellékletével összhangban kockázatosként jellemzett felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztest-csoport esetében azonosítaniuk kell a jelentős és tartósan emelkedő tendenciákat, az alábbi követelmények figyelembevételével:

| 1. | a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4. szakaszával összhangban a monitoring programot úgy kell kidolgozni, hogy a 3. cikk szerint meghatározott szennyező anyagok koncentrációinak jelentős és tartósan emelkedő tendenciáit azonosítani lehessen; |
| --- | --- |

1.

a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4. szakaszával összhangban a monitoring programot úgy kell kidolgozni, hogy a 3. cikk szerint meghatározott szennyező anyagok koncentrációinak jelentős és tartósan emelkedő tendenciáit azonosítani lehessen;

| 2. | a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására irányuló eljárásnak az alábbi elemeken kell alapulnia:






  a) | a monitoring gyakoriságát és a mintavételi pontokat úgy kell megválasztani, hogy azok alkalmasak legyenek:






  i. | a szükséges információ nyújtására annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen emelkedő tendenciákat megfelelő szintű megbízhatósággal és pontossággal meg lehessen különböztetni a természeti változásoktól; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítására irányuló eljárásnak az alábbi elemeken kell alapulnia:

a)

a monitoring gyakoriságát és a mintavételi pontokat úgy kell megválasztani, hogy azok alkalmasak legyenek:

i.

a szükséges információ nyújtására annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen emelkedő tendenciákat megfelelő szintű megbízhatósággal és pontossággal meg lehessen különböztetni a természeti változásoktól;

| ii. | az ilyen emelkedő tendenciák kellő időben történő azonosításának biztosítására, lehetővé téve olyan intézkedések végrehajtását, amelyeknek célja a felszín alatti vizek minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlásának megelőzése, vagy legalább – amennyiben ez megvalósítható – mérséklése. Az azonosítást első alkalommal – amennyiben az lehetséges és a meglévő adatok figyelembevételével – 2009-ig kell elvégezni a 2000/60/EK irányelv 13. cikkében meghatározott első vízgyűjtő-gazdálkodási terv részét képező, tendenciaazonosításról szóló jelentés keretében, és azt követően legalább hatévente; |
| --- | --- |

ii.

az ilyen emelkedő tendenciák kellő időben történő azonosításának biztosítására, lehetővé téve olyan intézkedések végrehajtását, amelyeknek célja a felszín alatti vizek minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlásának megelőzése, vagy legalább – amennyiben ez megvalósítható – mérséklése. Az azonosítást első alkalommal – amennyiben az lehetséges és a meglévő adatok figyelembevételével – 2009-ig kell elvégezni a 2000/60/EK irányelv 13. cikkében meghatározott első vízgyűjtő-gazdálkodási terv részét képező, tendenciaazonosításról szóló jelentés keretében, és azt követően legalább hatévente;

| iii. | a felszín alatti víztest időbeli fizikai és kémiai jellemzőinek figyelembevételére, beleértve a felszín alatti vizek áramlási feltételeit, a vízutánpótlás arányát, valamint a talajon és az altalajon keresztüli szivárgási időt; |
| --- | --- |

iii.

a felszín alatti víztest időbeli fizikai és kémiai jellemzőinek figyelembevételére, beleértve a felszín alatti vizek áramlási feltételeit, a vízutánpótlás arányát, valamint a talajon és az altalajon keresztüli szivárgási időt;

| b) | a megfelelő tudományos színvonalú és összehasonlítható adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében olyan megfigyelési és elemzési módszereket kell alkalmazni, amelyek megfelelnek a nemzetközi minőségellenőrzési elveknek, beleértve adott esetben a CEN- vagy a nemzeti szabványosított módszereket is; |
| --- | --- |

b)

a megfelelő tudományos színvonalú és összehasonlítható adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében olyan megfigyelési és elemzési módszereket kell alkalmazni, amelyek megfelelnek a nemzetközi minőségellenőrzési elveknek, beleértve adott esetben a CEN- vagy a nemzeti szabványosított módszereket is;

| c) | az értékelésnek az egyes mintavételi pontok idősor szerinti tendenciaelemzésére szolgáló statisztikai kiértékelési módszeren, például regresszió elemzésen, kell alapulnia; |
| --- | --- |

c)

az értékelésnek az egyes mintavételi pontok idősor szerinti tendenciaelemzésére szolgáló statisztikai kiértékelési módszeren, például regresszió elemzésen, kell alapulnia;

| d) | a tendenciaazonosítás torzulásainak elkerülése érdekében a számszerűsítési határ alá eső valamennyi mérést az idősorban előforduló legmagasabb számszerűsítési határ értékének felében kell meghatározni, kivéve a növényvédő szerek összességét. |
| --- | --- |

d)

a tendenciaazonosítás torzulásainak elkerülése érdekében a számszerűsítési határ alá eső valamennyi mérést az idősorban előforduló legmagasabb számszerűsítési határ értékének felében kell meghatározni, kivéve a növényvédő szerek összességét.

| 3. | A természetben és emberi tevékenység eredményeként egyaránt előforduló anyagok koncentrációi jelentős és tartósan emelkedő tendenciáinak azonosításakor figyelembe kell venni az eredeti szintet, valamint az ilyen adatok rendelkezésre állása esetén a nyomon követési program kezdete előtt, a 2000/60/EK irányelv 13. cikkében meghatározott első vízgyűjtő-gazdálkodási terv részét képező tendenciaazonosításról szóló jelentéshez összegyűjtött adatokat |
| --- | --- |

3.

A természetben és emberi tevékenység eredményeként egyaránt előforduló anyagok koncentrációi jelentős és tartósan emelkedő tendenciáinak azonosításakor figyelembe kell venni az eredeti szintet, valamint az ilyen adatok rendelkezésre állása esetén a nyomon követési program kezdete előtt, a 2000/60/EK irányelv 13. cikkében meghatározott első vízgyűjtő-gazdálkodási terv részét képező tendenciaazonosításról szóló jelentéshez összegyűjtött adatokat

B. Rész

Tendenciamegfordulási pontok

A tagállamok az 5. cikkel összhangban megfordítják az azonosított jelentős és tartósan emelkedő tendenciákat, figyelemmel az alábbi követelményekre is:

| 1. | a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák megfordítására irányuló intézkedések végrehajtásának kezdőpontja az a pont, amikor a szennyező anyag koncentrációja eléri az I. mellékletben a felszín alatti vizek vonatkozásában meghatározott minőségi előírások és a 3. cikk értelmében meghatározott küszöbértékek parametrikus értékének 75 %-át, az alábbiak kivételével:






  a) | korábbi kezdőpontra van szükség annak érdekében, hogy a tendencia megfordítására irányuló intézkedések a leginkább költséghatékony módon előzhessék meg, vagy legalább a lehetőségekhez mérten mérsékeljék, a felszín alatti víz minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlását; |
| --- | --- | --- |

1.

a jelentős és tartósan emelkedő tendenciák megfordítására irányuló intézkedések végrehajtásának kezdőpontja az a pont, amikor a szennyező anyag koncentrációja eléri az I. mellékletben a felszín alatti vizek vonatkozásában meghatározott minőségi előírások és a 3. cikk értelmében meghatározott küszöbértékek parametrikus értékének 75 %-át, az alábbiak kivételével:

a)

korábbi kezdőpontra van szükség annak érdekében, hogy a tendencia megfordítására irányuló intézkedések a leginkább költséghatékony módon előzhessék meg, vagy legalább a lehetőségekhez mérten mérsékeljék, a felszín alatti víz minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlását;

| b) | eltérő kezdőpont indokolt, amennyiben a kimutatási határ nem teszi lehetővé tendencia fennállásának megállapítását 75 %-os parametrikus értékek mellett; illetve |
| --- | --- |

b)

eltérő kezdőpont indokolt, amennyiben a kimutatási határ nem teszi lehetővé tendencia fennállásának megállapítását 75 %-os parametrikus értékek mellett; illetve

| c) | a tendencia növekedési aránya és megfordíthatósága olyan, hogy a tendencia megfordítására irányuló intézkedések későbbi kezdőpontja is lehetővé tenné a felszín alatti víz minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlásának a leginkább költséghatékony módon való megelőzését, vagy legalább a lehetőségekhez mért mérséklését. Egy ilyen későbbi kezdőpont nem vezethet a környezetvédelmi célkitűzések határidejének késedelmes teljesítéséhez. |
| --- | --- |

c)

a tendencia növekedési aránya és megfordíthatósága olyan, hogy a tendencia megfordítására irányuló intézkedések későbbi kezdőpontja is lehetővé tenné a felszín alatti víz minőségének környezetvédelmi szempontból jelentős romlásának a leginkább költséghatékony módon való megelőzését, vagy legalább a lehetőségekhez mért mérséklését. Egy ilyen későbbi kezdőpont nem vezethet a környezetvédelmi célkitűzések határidejének késedelmes teljesítéséhez.

A 91/676/EGK irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek esetében a jelentős és emelkedő tendenciák megfordítására irányuló intézkedések végrehajtásának kezdőpontját az említett irányelvvel és a 2000/60/EK irányelvvel összhangban kell megállapítani, és különösen a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében a vízvédelemre vonatkozóan meghatározott környezeti célkitűzésekre tekintettel;

| 2. | a kockázatosként jellemzett valamely felszín alatti víztestre vonatkozó – a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4.4. szakaszával összhangban, valamint a fenti 1. pont szerint meghatározott – kezdőpontot annak megállapítása után a 2000/60/EK irányelv 13. cikke értelmében előírt vízgyűjtő-gazdálkodási terv hatéves ciklusa alatt nem lehet megváltoztatni. |
| --- | --- |

2.

a kockázatosként jellemzett valamely felszín alatti víztestre vonatkozó – a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.4.4. szakaszával összhangban, valamint a fenti 1. pont szerint meghatározott – kezdőpontot annak megállapítása után a 2000/60/EK irányelv 13. cikke értelmében előírt vízgyűjtő-gazdálkodási terv hatéves ciklusa alatt nem lehet megváltoztatni.

| 3. | A tendenciamegfordulást – az A. rész 2. pontjában található vonatkozó monitoring-előírások figyelembevételével – bizonyítani kell. |
| --- | --- |

3.

A tendenciamegfordulást – az A. rész 2. pontjában található vonatkozó monitoring-előírások figyelembevételével – bizonyítani kell.

---

| 27.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 372/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 372/32

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/122/EK IRÁNYELVE

(2006. december 12.)

az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 2002 júliusában rendelkezésre álló információ alapján az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) keretében egy veszélyértékelés készült. Ezen értékelés következtetései alapján a perfluoroktán-szulfonátok (a továbbiakban: PFOS) a környezetben tartósan megmaradó, biológiailag felhalmozódó és az emlős fajokra mérgező anyagok, ezért aggodalomra adnak okot. |
| --- | --- |

(1)

A 2002 júliusában rendelkezésre álló információ alapján az OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) keretében egy veszélyértékelés készült. Ezen értékelés következtetései alapján a perfluoroktán-szulfonátok (a továbbiakban: PFOS) a környezetben tartósan megmaradó, biológiailag felhalmozódó és az emlős fajokra mérgező anyagok, ezért aggodalomra adnak okot.

| (2) | A PFOS egészségi és környezeti kockázatait a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (3) alapelveivel összhangban értékelték. A kockázatértékelés megállapította, hogy a PFOS egészségi és környezeti kockázatait csökkenteni szükséges. |
| --- | --- |

(2)

A PFOS egészségi és környezeti kockázatait a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (3) alapelveivel összhangban értékelték. A kockázatértékelés megállapította, hogy a PFOS egészségi és környezeti kockázatait csökkenteni szükséges.

| (3) | Sor került az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságával (a továbbiakban: az EKKTB) folytatott konzultációra. Az EKKTB arra a megállapításra jutott, hogy a PFOS-ok megfelelnek mindazon kritériumoknak, melyek az igen tartósan megmaradó, biológiailag nagymértékben felhalmozódó, mérgező anyagokat jellemzik. A PFOS-ok képesek a környezetben nagy távolságra szétterjedni és káros hatásokat előidézni, ennélfogva megfelelnek azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján a Stockholmi Egyezmény (4) értelmében környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagnak (POP) minősülnek. Az EKKTB felismerte a PFOS további tudományos kockázatértékelésének szükségességét, valamint egyetértett azzal is, hogy a korábbi felhasználások ismételt előfordulásának elkerülése érdekében kockázatcsökkentési intézkedésekre lehet szükség. Az EKKTB véleménye alapján az anyagnak a repülőgépiparban, a félvezető-gyártó iparban és a fényképészeti iparban történő jelenlegi kulcsfontosságú felhasználásai nem jelentenek releváns kockázatot a környezetre vagy az emberi egészségre, amennyiben a környezetbe való kibocsátás vagy az anyagnak való munkahelyi expozíció mértéke minimálisra korlátozódik. A tűzoltó habok tekintetében az EKKTB egyetért azzal, hogy a helyettesítő anyagok egészségügyi és környezeti kockázatait értékelni kell a végső döntés előtt. Az EKKTB egyetért azzal is, hogy korlátozni kell a PFOS felhasználását a galvanizáló iparban, amennyiben más alkalmazható intézkedések nem állnak rendelkezésre ahhoz, hogy a fémbevonással járó kibocsátás jóval alacsonyabb szintre csökkenjen. |
| --- | --- |

(3)

Sor került az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságával (a továbbiakban: az EKKTB) folytatott konzultációra. Az EKKTB arra a megállapításra jutott, hogy a PFOS-ok megfelelnek mindazon kritériumoknak, melyek az igen tartósan megmaradó, biológiailag nagymértékben felhalmozódó, mérgező anyagokat jellemzik. A PFOS-ok képesek a környezetben nagy távolságra szétterjedni és káros hatásokat előidézni, ennélfogva megfelelnek azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján a Stockholmi Egyezmény (4) értelmében környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagnak (POP) minősülnek. Az EKKTB felismerte a PFOS további tudományos kockázatértékelésének szükségességét, valamint egyetértett azzal is, hogy a korábbi felhasználások ismételt előfordulásának elkerülése érdekében kockázatcsökkentési intézkedésekre lehet szükség. Az EKKTB véleménye alapján az anyagnak a repülőgépiparban, a félvezető-gyártó iparban és a fényképészeti iparban történő jelenlegi kulcsfontosságú felhasználásai nem jelentenek releváns kockázatot a környezetre vagy az emberi egészségre, amennyiben a környezetbe való kibocsátás vagy az anyagnak való munkahelyi expozíció mértéke minimálisra korlátozódik. A tűzoltó habok tekintetében az EKKTB egyetért azzal, hogy a helyettesítő anyagok egészségügyi és környezeti kockázatait értékelni kell a végső döntés előtt. Az EKKTB egyetért azzal is, hogy korlátozni kell a PFOS felhasználását a galvanizáló iparban, amennyiben más alkalmazható intézkedések nem állnak rendelkezésre ahhoz, hogy a fémbevonással járó kibocsátás jóval alacsonyabb szintre csökkenjen.

| (4) | Az egészség és a környezet védelme érdekében ezért szükségesnek tűnik a PFOS forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozása. Ezen irányelv az expozícióval kapcsolatos kockázatok veszélyének nagy részét szabályozni kívánja. A PFOS kisebb mértékű egyéb felhasználásai nem tűnnek kockázatosnak, ezért ezek jelenleg kivételt képeznek. Mindazonáltal külön figyelmet kell fordítani a PFOS-t felhasználó galvanizáló folyamatokra, az ezek során történő kibocsátás ennélfogva minimalizálandó az elérhető legjobb technikák (a továbbiakban: a BAT) révén, figyelembe véve – a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (5) (IPPC irányelv) alapján kidolgozott – a felhasználásra kifejlesztett fémek és műanyagok felületkezelése tekintetében az elérhető legjobb technikákról szóló referenciadokumentumban található valamennyi vonatkozó információt. Ezen túlmenően a tagállamoknak el kell készíteniük az említett felhasználások nyilvántartását annak érdekében, hogy a ténylegesen felhasznált mennyiségek és kibocsátások vonatkozásában megfelelő információkkal rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(4)

Az egészség és a környezet védelme érdekében ezért szükségesnek tűnik a PFOS forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozása. Ezen irányelv az expozícióval kapcsolatos kockázatok veszélyének nagy részét szabályozni kívánja. A PFOS kisebb mértékű egyéb felhasználásai nem tűnnek kockázatosnak, ezért ezek jelenleg kivételt képeznek. Mindazonáltal külön figyelmet kell fordítani a PFOS-t felhasználó galvanizáló folyamatokra, az ezek során történő kibocsátás ennélfogva minimalizálandó az elérhető legjobb technikák (a továbbiakban: a BAT) révén, figyelembe véve – a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (5) (IPPC irányelv) alapján kidolgozott – a felhasználásra kifejlesztett fémek és műanyagok felületkezelése tekintetében az elérhető legjobb technikákról szóló referenciadokumentumban található valamennyi vonatkozó információt. Ezen túlmenően a tagállamoknak el kell készíteniük az említett felhasználások nyilvántartását annak érdekében, hogy a ténylegesen felhasznált mennyiségek és kibocsátások vonatkozásában megfelelő információkkal rendelkezzenek.

| (5) | A PFOS-tartalmú félkész termékeket és árucikkeket a környezet védelme érdekében szintén korlátozni kell. A korlátozásnak ki kell terjednie valamennyi olyan termékre és árucikkre, amelyekhez a PFOS-t szándékosan adják hozzá, figyelembe véve azt, hogy előfordul, hogy a PFOS-felhasználásra kizárólag bizonyos termékek és árucikkek – így például textilek – egyes különálló részei vagy bevonata tekintetében került sor. Ezen irányelv csak az új termékeket korlátozza, és nem alkalmazandó a már használatban lévő vagy használtáru-piaci termékekre. A PFOS-tartalmú meglévő tűzoltóhab-készleteket azonban be kell azonosítani, és használatukat továbbra is engedélyezni kell, de csak korlátozott ideig, az ezen termékek használatából esetlegesen adódó további kibocsátások megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A PFOS-tartalmú félkész termékeket és árucikkeket a környezet védelme érdekében szintén korlátozni kell. A korlátozásnak ki kell terjednie valamennyi olyan termékre és árucikkre, amelyekhez a PFOS-t szándékosan adják hozzá, figyelembe véve azt, hogy előfordul, hogy a PFOS-felhasználásra kizárólag bizonyos termékek és árucikkek – így például textilek – egyes különálló részei vagy bevonata tekintetében került sor. Ezen irányelv csak az új termékeket korlátozza, és nem alkalmazandó a már használatban lévő vagy használtáru-piaci termékekre. A PFOS-tartalmú meglévő tűzoltóhab-készleteket azonban be kell azonosítani, és használatukat továbbra is engedélyezni kell, de csak korlátozott ideig, az ezen termékek használatából esetlegesen adódó további kibocsátások megakadályozása érdekében.

| (6) | A PFOS-alkalmazások fokozatos megszüntetésének biztosítása érdekében szükséges, hogy a Bizottság felülvizsgáljon minden eltérést ezen irányelv értelmében, amikor az alkalmazásra vonatkozó új információk és kifejlesztett biztonságosabb alternatívák erre alapot adnak. Az eltérés kizárólag alapvető felhasználások érdekében tartható fenn, feltéve hogy – technikailag és gazdaságilag elérhető – biztonságosabb anyagok vagy technológiák nem léteznek, és a BAT-ot alkalmazzák a PFOS-kibocsátások minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A PFOS-alkalmazások fokozatos megszüntetésének biztosítása érdekében szükséges, hogy a Bizottság felülvizsgáljon minden eltérést ezen irányelv értelmében, amikor az alkalmazásra vonatkozó új információk és kifejlesztett biztonságosabb alternatívák erre alapot adnak. Az eltérés kizárólag alapvető felhasználások érdekében tartható fenn, feltéve hogy – technikailag és gazdaságilag elérhető – biztonságosabb anyagok vagy technológiák nem léteznek, és a BAT-ot alkalmazzák a PFOS-kibocsátások minimalizálása érdekében.

| (7) | A perfluor-oktánsav (PFOA) és sói vonatkozásában feltételezhető, hogy a kockázati profil hasonló, mint a PFOS tekintetében, következésképpen a folyamatban lévő kockázatbecslési tevékenységeket és a biztonságosabb alternatívák rendelkezésre állását folyamatosan felül kell vizsgálni, és meg kell határozni, hogy milyen kockázatcsökkentési intézkedések alkalmazandók adott esetben az Európai Unión belül, a forgalomba hozatal és a felhasználás korlátozásait is beleértve. |
| --- | --- |

(7)

A perfluor-oktánsav (PFOA) és sói vonatkozásában feltételezhető, hogy a kockázati profil hasonló, mint a PFOS tekintetében, következésképpen a folyamatban lévő kockázatbecslési tevékenységeket és a biztonságosabb alternatívák rendelkezésre állását folyamatosan felül kell vizsgálni, és meg kell határozni, hogy milyen kockázatcsökkentési intézkedések alkalmazandók adott esetben az Európai Unión belül, a forgalomba hozatal és a felhasználás korlátozásait is beleértve.

| (8) | A 76/769/EGK irányelvet (6) ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 76/769/EGK irányelvet (6) ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Ezen irányelv célja, hogy a PFOS tekintetében összehangolt szabályozást vezessen be a belső piac védelme érdekében, biztosítva eközben az emberi egészség és a környezet magas fokú védelmét a Szerződés 95. cikkében előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelv célja, hogy a PFOS tekintetében összehangolt szabályozást vezessen be a belső piac védelme érdekében, biztosítva eközben az emberi egészség és a környezet magas fokú védelmét a Szerződés 95. cikkében előírtaknak megfelelően.

| (10) | Ezen irányelv nem érinti a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó közösségi jogszabályokat, így a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvet (7), valamint az ezen alapuló egyedi irányelveket, különösen a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) és a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvet (9), |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelv nem érinti a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó közösségi jogszabályokat, így a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvet (7), valamint az ezen alapuló egyedi irányelveket, különösen a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) és a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvet (9),

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/769/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2007. december 27 -ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok a Bizottság számára megküldik e rendelkezések szövegét, valamint egy táblázatot az elfogadott nemzeti rendelkezések és ezen irányelv rendelkezései közötti megfelelésről.

Ezeket a rendelkezéseket 2008. június 27-tól kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2006. december 12-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKKARINEN

---

(1)  HL C 195., 2006.8.18., 10. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. október 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. december 11-i határozata.

2

(3)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  A Tanács 2004. október 14-i 2006/507/EK határozata a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

4

(5)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 262., 1976.9.27., 201. o. A legutóbb a 2005/90/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 33., 2006.2.4., 28. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

7

(8)  HL L 158., 2004.4.30., 50. o. Helyesbítve: HL L 229., 2004.6.29., 23. o.

8

(9)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

9

---

MELLÉKLET

A 76/769/EGK irányelv I. melléklete a következő ponttal egészül ki:

| „52
  perfluoroktán-szulfonátok
  (PFOS)
  C8F17SO2X
  (X = OH, fémsó (O-M+), halogenid, amid és egyéb származékok, beleértve a polimereket) | 1. | Nem hozhatók forgalomba anyagként, illetve nem használhatók fel készítmények összetevőjeként 0,005 tömegszázalékot elérő vagy azt meghaladó koncentrációban. |
| --- | --- | --- |

„52

perfluoroktán-szulfonátok

(PFOS)

C8F17SO2X

(X = OH, fémsó (O-M+), halogenid, amid és egyéb származékok, beleértve a polimereket)

1.

Nem hozhatók forgalomba anyagként, illetve nem használhatók fel készítmények összetevőjeként 0,005 tömegszázalékot elérő vagy azt meghaladó koncentrációban.

| 2. | Nem hozhatók forgalomba félkész termékekben vagy árucikkekben, vagy azok részeiben, ha a PFOS-koncentráció eléri vagy meghaladja a 0,1 tömegszázalékot, a strukturálisan vagy mikrostrukturálisan különálló, PFOS-t tartalmazó tömeg vonatkozásában számítva, vagy textíliák vagy egyéb bevont anyagok esetében, ha a PFOS mennyisége eléri vagy meghaladja a bevont anyag 1 μg/m2 értéket. |
| --- | --- |

2.

Nem hozhatók forgalomba félkész termékekben vagy árucikkekben, vagy azok részeiben, ha a PFOS-koncentráció eléri vagy meghaladja a 0,1 tömegszázalékot, a strukturálisan vagy mikrostrukturálisan különálló, PFOS-t tartalmazó tömeg vonatkozásában számítva, vagy textíliák vagy egyéb bevont anyagok esetében, ha a PFOS mennyisége eléri vagy meghaladja a bevont anyag 1 μg/m2 értéket.

| 3. | A korábbiaktól eltérve, az 1. és 2. bekezdés nem alkalmazandó a következő cikkekre, illetve az azok elkészítéséhez szükséges anyagokra és készítményekre:






  a) | fényálló vagy fényvisszaverő rétegekre fotolitográfiai eljárásokban, |
| --- | --- | --- |

3.

A korábbiaktól eltérve, az 1. és 2. bekezdés nem alkalmazandó a következő cikkekre, illetve az azok elkészítéséhez szükséges anyagokra és készítményekre:

a)

fényálló vagy fényvisszaverő rétegekre fotolitográfiai eljárásokban,

| b) | filmekhez, papírokhoz vagy nyomdaipari klisékhez alkalmazott fotográfiai rétegekre, |
| --- | --- |

b)

filmekhez, papírokhoz vagy nyomdaipari klisékhez alkalmazott fotográfiai rétegekre,

| c) | nem dekoratív, kemény krómbevonathoz (VI) alkalmazott párátlanító eljárásokra, és a szabályozott galvanizáló rendszerekben alkalmazott nedvesítő szerekre, amennyiben a környezetbe kibocsátott PFOS-mennyiség minimalizált – a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (1) keretében kidolgozott elérhető legjobb technikák teljes körű alkalmazásával, |
| --- | --- |

c)

nem dekoratív, kemény krómbevonathoz (VI) alkalmazott párátlanító eljárásokra, és a szabályozott galvanizáló rendszerekben alkalmazott nedvesítő szerekre, amennyiben a környezetbe kibocsátott PFOS-mennyiség minimalizált – a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (1) keretében kidolgozott elérhető legjobb technikák teljes körű alkalmazásával,

| d) | légi közlekedésben használatos hidraulikus folyadékokra. |
| --- | --- |

d)

légi közlekedésben használatos hidraulikus folyadékokra.

| 4. | Az 1. bekezdéstől eltérve a 2006. december 27. előtt forgalomba hozott tűzoltó habokat 2011. június 27-ig lehet felhasználni. |
| --- | --- |

4.

Az 1. bekezdéstől eltérve a 2006. december 27. előtt forgalomba hozott tűzoltó habokat 2011. június 27-ig lehet felhasználni.

| 5. | Az 1. és 2. bekezdést a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.

Az 1. és 2. bekezdést a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) sérelme nélkül kell alkalmazni.

| 6. | Legkésőbb 2008. december 27-ig a tagállamok létrehoznak egy nyilvántartást az alábbiakról, és tájékoztatják erről a Bizottságot:






  a) | a 3. bekezdés c) pontja szerinti eltérések alá tartozó folyamatok, és a bennük felhasznált vagy belőlük felszabaduló PFOS mennyisége, |
| --- | --- | --- |

6.

Legkésőbb 2008. december 27-ig a tagállamok létrehoznak egy nyilvántartást az alábbiakról, és tájékoztatják erről a Bizottságot:

a)

a 3. bekezdés c) pontja szerinti eltérések alá tartozó folyamatok, és a bennük felhasznált vagy belőlük felszabaduló PFOS mennyisége,

| b) | PFOS-tartalmú meglévő tűzoltóhab-készletek. |
| --- | --- |

b)

PFOS-tartalmú meglévő tűzoltóhab-készletek.

| 7. | Amint a felhasználásokra és a biztonságosabb alternatív anyagokra vagy technológiákra vonatkozó új információk rendelkezésre állnak, a Bizottság a 3. bekezdés a– d) pontja szerinti eltérések mindegyikét felülvizsgálja, a következők érdekében:






  a) | a PFOS alkalmazásainak fokozatos megszüntetése, amint biztonságosabb alternatívák alkalmazása technikailag és gazdaságilag kivitelezhetővé válik, |
| --- | --- | --- |

7.

Amint a felhasználásokra és a biztonságosabb alternatív anyagokra vagy technológiákra vonatkozó új információk rendelkezésre állnak, a Bizottság a 3. bekezdés a– d) pontja szerinti eltérések mindegyikét felülvizsgálja, a következők érdekében:

a)

a PFOS alkalmazásainak fokozatos megszüntetése, amint biztonságosabb alternatívák alkalmazása technikailag és gazdaságilag kivitelezhetővé válik,

| b) | az eltérést csak olyan alapvető felhasználások esetében lehet továbbra is fenntartani, amelyekre nem léteznek biztonságosabb alternatívák, és amelyek esetén beszámoló készült a biztonságosabb alternatívák megtalálása érdekében tett erőfeszítésekről, |
| --- | --- |

b)

az eltérést csak olyan alapvető felhasználások esetében lehet továbbra is fenntartani, amelyekre nem léteznek biztonságosabb alternatívák, és amelyek esetén beszámoló készült a biztonságosabb alternatívák megtalálása érdekében tett erőfeszítésekről,

| c) | a PFOS környezetbe való kibocsátásának minimalizálása, az elérhető legjobb technikák alkalmazásával. |
| --- | --- |

c)

a PFOS környezetbe való kibocsátásának minimalizálása, az elérhető legjobb technikák alkalmazásával.

| 8. | A Bizottság figyelemmel kíséri a folyamatos kockázatértékelési tevékenységet, valamint a perfluoroktánsav (PFOA) és rokon vegyületei felhasználásával kapcsolatos biztonságosabb alternatív anyagok vagy technológiák hozzáférhetőségét, és javaslatokat tesz az azonosított kockázatok csökkentéséhez szükséges valamennyi intézkedésre, beleértve a forgalomba hozatal és a használat korlátozásait is, különösen amennyiben rendelkezésre állnak technikailag és gazdaságilag kivitelezhető, biztonságosabb alternatív anyagok vagy technológiák. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság figyelemmel kíséri a folyamatos kockázatértékelési tevékenységet, valamint a perfluoroktánsav (PFOA) és rokon vegyületei felhasználásával kapcsolatos biztonságosabb alternatív anyagok vagy technológiák hozzáférhetőségét, és javaslatokat tesz az azonosított kockázatok csökkentéséhez szükséges valamennyi intézkedésre, beleértve a forgalomba hozatal és a használat korlátozásait is, különösen amennyiben rendelkezésre állnak technikailag és gazdaságilag kivitelezhető, biztonságosabb alternatív anyagok vagy technológiák.

---

(1)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított irányelv.

(2)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o. A 907/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 168., 2006.6.21., 5. o.) módosított rendelet.”

---