# Euroopan unionin L 383/28.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 383 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta28. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 383

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta28. joulukuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä syyskuuta 2005, tukiohjelman N 192/1997 väärinkäytöstä, johon Italian Bolzanon autonominen maakunta on syyllistynyt
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 6 päivänä syyskuuta 2005, Valtiontuesta Portugali — kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n rakentaman kemikaalisäiliöaluksen toimitusajan pidentäminen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komission päätös tehty 7 päivänä joulukuuta 2005 Valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi (nro C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission Päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006, Valtiontuesta, jota Italia aikoo myöntää Cantieri Navali Termoli S.p.A:lle N:o C 48/2004 (ex N 595/2003)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komission päätös tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006 toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut VAOP:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komission päätös, tehty 26 päivänä syyskuuta 2006 Chemobudowa Kraków S.A. -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta N:o C 49/2005 (ex N 233/2005)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä lokakuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamasta liikekiinteistöjä koskevasta verosta, jota kannetaan teletoiminnan infrastruktuurista Yhdistyneessä kuningaskunnassa (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä syyskuuta 2005, tukiohjelman N 192/1997 väärinkäytöstä, johon Italian Bolzanon autonominen maakunta on syyllistynyt
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2723)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2723)

(
  1

1

*

Komission päätös, tehty 6 päivänä syyskuuta 2005, Valtiontuesta Portugali — kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n rakentaman kemikaalisäiliöaluksen toimitusajan pidentäminen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3268)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3268)

(
  1

16

*

Komission päätös tehty 7 päivänä joulukuuta 2005 Valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi (nro C 53/2003 (ex NN 62/2003))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4447)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4447)

(
  1

21

*

Komission Päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006, Valtiontuesta, jota Italia aikoo myöntää Cantieri Navali Termoli S.p.A:lle N:o C 48/2004 (ex N 595/2003)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2972)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2972)

(
  1

53

*

Komission päätös tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006 toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut VAOP:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3224)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3224)

(
  1

61

*

Komission päätös, tehty 26 päivänä syyskuuta 2006 Chemobudowa Kraków S.A. -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta N:o C 49/2005 (ex N 233/2005)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4214)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4214)

(
  1

67

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä lokakuuta 2006, Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamasta liikekiinteistöjä koskevasta verosta, jota kannetaan teletoiminnan infrastruktuurista Yhdistyneessä kuningaskunnassa (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4378)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä syyskuuta 2005,

tukiohjelman N 192/1997 väärinkäytöstä, johon Italian Bolzanon autonominen maakunta on syyllistynyt

(tiedoksiannettu numerolla C(2005) 2723)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/945/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen C(2003) 517 (lopullinen) (1), jossa komissio ilmoitti päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn tuen C18/2003 (ex NN 01/2003) osalta,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissiolle tehtiin kantelu 11 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (CAB(02)A/410) Bolzanon autonomisen maakunnan 13 päivänä helmikuuta 1997 säädetyn lain nro 4 II ja III osastosta ja 15 päivänä huhtikuuta 1991 säädetystä laista nro 9. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle tehtiin kantelu 11 päivänä helmikuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (CAB(02)A/410) Bolzanon autonomisen maakunnan 13 päivänä helmikuuta 1997 säädetyn lain nro 4 II ja III osastosta ja 15 päivänä huhtikuuta 1991 säädetystä laista nro 9.

| (2) | Asiasta pyydettiin lisätietoja 25 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/50813 ja 18 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/53149. Italian viranomaiset vastasivat 22 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/32982 ja 18 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/36773. Jälkimmäisen kirjeen liitteenä oli lain nro 4/97 uudet soveltamiskriteerit, jotka on vahvistettu 11 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä maakuntahallituksen päätöksellä nro 4732 ja 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä päätöksellä nro 4607. |
| --- | --- |

(2)

Asiasta pyydettiin lisätietoja 25 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/50813 ja 18 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/53149. Italian viranomaiset vastasivat 22 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/32982 ja 18 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/36773. Jälkimmäisen kirjeen liitteenä oli lain nro 4/97 uudet soveltamiskriteerit, jotka on vahvistettu 11 päivänä joulukuuta 2000 tehdyllä maakuntahallituksen päätöksellä nro 4732 ja 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä päätöksellä nro 4607.

| (3) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 21 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG(2003)D/228597 päätöksestään aloittaa tarkasteltavana olevaa tukea koskeva, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 21 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SG(2003)D/228597 päätöksestään aloittaa tarkasteltavana olevaa tukea koskeva, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (6) | Italian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä on pidetty Brysselissä kaksi kokousta (9 päivänä huhtikuuta 2003 ja 5 päivänä elokuuta 2003). |
| --- | --- |

(6)

Italian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä on pidetty Brysselissä kaksi kokousta (9 päivänä huhtikuuta 2003 ja 5 päivänä elokuuta 2003).

| (7) | Komissiolle on esitetty epävirallisesti useassa yhteydessä vastausluonnoksia, joihin sisältyi ohjelman uudet soveltamiskriteerit. Lisäksi on vaihdettu sähköpostiviestejä. Italiaa pyydettiin 22 päivänä lokakuuta 2003 ja 27 päivänä helmikuuta 2004 esittämään huomautuksensa virallisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissiolle on esitetty epävirallisesti useassa yhteydessä vastausluonnoksia, joihin sisältyi ohjelman uudet soveltamiskriteerit. Lisäksi on vaihdettu sähköpostiviestejä. Italiaa pyydettiin 22 päivänä lokakuuta 2003 ja 27 päivänä helmikuuta 2004 esittämään huomautuksensa virallisesti.

| (8) | Italia lähetti huomautuksensa 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä nro 8000, joka kirjattiin saapuneeksi 25 päivänä kesäkuuta 2004 numerolla A/34747. |
| --- | --- |

(8)

Italia lähetti huomautuksensa 22 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä nro 8000, joka kirjattiin saapuneeksi 25 päivänä kesäkuuta 2004 numerolla A/34747.

| (9) | Komissio pyysi 3 päivänä maaliskuuta 2005 järjestetyn tapaamisen jälkeen 18 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/52114 Italian viranomaisilta vielä lisätietoja ja sitoumuksia, jotka toimitettiin 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 3 päivänä maaliskuuta 2005 järjestetyn tapaamisen jälkeen 18 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/52114 Italian viranomaisilta vielä lisätietoja ja sitoumuksia, jotka toimitettiin 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426.

II.   PÄÄTÖKSEN 4607/2001 SOVELTAMISESTA JOHTUVIEN TUKIEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (10) | Kantelijan mukaan Bolzanon maakunnan yrityksille on myönnetty edellä mainittujen lakien nojalla avustuksina tai tuettuina lainoina investointitukia, joiden enimmäisintensiteetti on 40 prosenttia. Bolzano ei kuitenkaan kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisten poikkeusten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(10)

Kantelijan mukaan Bolzanon maakunnan yrityksille on myönnetty edellä mainittujen lakien nojalla avustuksina tai tuettuina lainoina investointitukia, joiden enimmäisintensiteetti on 40 prosenttia. Bolzano ei kuitenkaan kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisten poikkeusten soveltamisalaan.

| (11) | Komissio on hyväksynyt seuraavat kantelun kohteina olevat Bolzanon maakunnan lait:






  (a) | Maakuntalaki nro 4, annettu 13 päivänä helmikuuta 1997, on merkitty rekisteriin numerolla N 192/97 ja hyväksytty 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä SG(97) D/10781 (3). Kyseisessä laissa säädetään useista toimenpiteistä, kuten toimenpiteistä yritysten investointien tukemiseksi (II osasto); toimenpiteistä ympäristöinvestointien edistämiseksi (III osasto); toimenpiteistä konsultti- ja koulutuspalvelujen edistämiseksi (osasto V); toimenpiteistä työpaikkojen luomiseksi (VI osasto); tuesta kansainvälistymiselle (VIII osasto).
  Edellä mainitun tuen N 192/97 hyväksymispäätöksen mukaan vähämerkityksisen tuen (de minimis) rajan ylittävistä tuista suurille yrityksille on ilmoitettava erikseen. Italian viranomaiset olivat sitoutuneet siihen, että investointituki ei ylitä pieniä yrityksiä koskevaa 15 prosentin enimmäismäärää ja keskisuuria yrityksiä koskevaa 7,5 prosentin enimmäismäärää, sillä Bolzanon maakuntaan ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeusta. Komissio on kuitenkin hyväksynyt 40 prosentin tuki-intensiteetin mikroyrityksille, jotka eivät harjoita yhteisön sisäistä kauppaa. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komissio on hyväksynyt seuraavat kantelun kohteina olevat Bolzanon maakunnan lait:

(a)

Maakuntalaki nro 4, annettu 13 päivänä helmikuuta 1997, on merkitty rekisteriin numerolla N 192/97 ja hyväksytty 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä SG(97) D/10781 (3). Kyseisessä laissa säädetään useista toimenpiteistä, kuten toimenpiteistä yritysten investointien tukemiseksi (II osasto); toimenpiteistä ympäristöinvestointien edistämiseksi (III osasto); toimenpiteistä konsultti- ja koulutuspalvelujen edistämiseksi (osasto V); toimenpiteistä työpaikkojen luomiseksi (VI osasto); tuesta kansainvälistymiselle (VIII osasto).

Edellä mainitun tuen N 192/97 hyväksymispäätöksen mukaan vähämerkityksisen tuen (de minimis) rajan ylittävistä tuista suurille yrityksille on ilmoitettava erikseen. Italian viranomaiset olivat sitoutuneet siihen, että investointituki ei ylitä pieniä yrityksiä koskevaa 15 prosentin enimmäismäärää ja keskisuuria yrityksiä koskevaa 7,5 prosentin enimmäismäärää, sillä Bolzanon maakuntaan ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeusta. Komissio on kuitenkin hyväksynyt 40 prosentin tuki-intensiteetin mikroyrityksille, jotka eivät harjoita yhteisön sisäistä kauppaa.

| (b) | Laki nro 9, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1991, on hyväksytty numerolla NN 69/95 22 päivänä toukokuuta 1996 päivätyllä kirjeellä SG(96) D/4842 (4), koskee elinkeinotoiminnan kannustusrahaston perustamista. Kyseisessä laissa vahvistetaan vain tuen muoto (tässä tapauksessa tuetut lainat), ja siinä viitataan muihin, myöhemmillä toimenpiteillä käyttöön otettaviin tukiin. Laki nro 4/97 on tällainen myöhempi toimenpide. Italian viranomaiset olivat sitoutuneet rajoittamaan ohjelman soveltamisen yksinomaan pk-yrityksiin ja noudattamaan kaikkia yhteisön valtiontukisäännöissä asetettuja ehtoja. |
| --- | --- |

(b)

Laki nro 9, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1991, on hyväksytty numerolla NN 69/95 22 päivänä toukokuuta 1996 päivätyllä kirjeellä SG(96) D/4842 (4), koskee elinkeinotoiminnan kannustusrahaston perustamista. Kyseisessä laissa vahvistetaan vain tuen muoto (tässä tapauksessa tuetut lainat), ja siinä viitataan muihin, myöhemmillä toimenpiteillä käyttöön otettaviin tukiin. Laki nro 4/97 on tällainen myöhempi toimenpide. Italian viranomaiset olivat sitoutuneet rajoittamaan ohjelman soveltamisen yksinomaan pk-yrityksiin ja noudattamaan kaikkia yhteisön valtiontukisäännöissä asetettuja ehtoja.

| (12) | Lain nro 4/97 mukaisten tukien uusista myöntämisperusteista, joita sovelletaan käsiteollisuuden, kaupan, matkailun ja palveluiden aloihin, säädetään 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä maakuntahallituksen päätöksessä nro 4607. Päätöksestä ei ole annettu ennakkoilmoitusta komissiolle. |
| --- | --- |

(12)

Lain nro 4/97 mukaisten tukien uusista myöntämisperusteista, joita sovelletaan käsiteollisuuden, kaupan, matkailun ja palveluiden aloihin, säädetään 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä maakuntahallituksen päätöksessä nro 4607. Päätöksestä ei ole annettu ennakkoilmoitusta komissiolle.

| (13) | Investointitukien osalta mainitussa päätöksessä vahvistettu käsiteollisuuden, matkailun ja kaupan (sekä vähittäis- että tukkukaupan) alan pieniä yrityksiä koskeva 13 prosentin perusintensiteetti ja keskisuuria yrityksiä koskeva 6 prosentin perusintensiteetti ylittyy säännöllisesti useiden korotusten vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Investointitukien osalta mainitussa päätöksessä vahvistettu käsiteollisuuden, matkailun ja kaupan (sekä vähittäis- että tukkukaupan) alan pieniä yrityksiä koskeva 13 prosentin perusintensiteetti ja keskisuuria yrityksiä koskeva 6 prosentin perusintensiteetti ylittyy säännöllisesti useiden korotusten vuoksi.

| (14) | Näillä korotuksilla:






  (a) | myönnetään mikroyrityksille 40 prosentin intensiteetti (investointisumma on kolmen vuoden aikana enintään 2 miljoonaa euroa); |
| --- | --- | --- |

(14)

Näillä korotuksilla:

(a)

myönnetään mikroyrityksille 40 prosentin intensiteetti (investointisumma on kolmen vuoden aikana enintään 2 miljoonaa euroa);

| (b) | myönnetään pienille yrityksille 25 prosentin intensiteetti (investointisumma on kolmen vuoden aikana käsiteollisuudessa enintään 3,5 miljoonaa euroa ja matkailun ja kaupan alalla enintään 2 miljoonaa euroa), |
| --- | --- |

(b)

myönnetään pienille yrityksille 25 prosentin intensiteetti (investointisumma on kolmen vuoden aikana käsiteollisuudessa enintään 3,5 miljoonaa euroa ja matkailun ja kaupan alalla enintään 2 miljoonaa euroa),

| (c) | myönnetään keskisuurille yrityksille 22,5 prosentin (kaupan alalla 20 prosentin) intensiteetti (käsiteollisuudessa enimmäisinvestointi on kolmen vuoden aikana 4 miljoonaa euroa ja muilla aloilla 3 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(c)

myönnetään keskisuurille yrityksille 22,5 prosentin (kaupan alalla 20 prosentin) intensiteetti (käsiteollisuudessa enimmäisinvestointi on kolmen vuoden aikana 4 miljoonaa euroa ja muilla aloilla 3 miljoonaa euroa).

Kaikki nämä perusintensiteetin korotukset myönnetään Italian viranomaisten mukaan vähämerkityksisenä tukena (de minimis).

| (15) | Lisäksi käsiteollisuuden alan mikroyrityksille voidaan koosta ja toimialasta riippumatta myöntää 40 prosentin intensiteetti. Tarkasteltavana olevassa päätöksessä mainittua toimintaa harjoittaville mikroyrityksille, jotka työllistävät enintään kaksi henkilöä ja joiden tulevaisuus on epävarma, voidaan myöntää 40 prosentin intensiteetti, vaikka ne eivät täyttäisikään muille mikroyrityksille asetettuja ehtoja. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi käsiteollisuuden alan mikroyrityksille voidaan koosta ja toimialasta riippumatta myöntää 40 prosentin intensiteetti. Tarkasteltavana olevassa päätöksessä mainittua toimintaa harjoittaville mikroyrityksille, jotka työllistävät enintään kaksi henkilöä ja joiden tulevaisuus on epävarma, voidaan myöntää 40 prosentin intensiteetti, vaikka ne eivät täyttäisikään muille mikroyrityksille asetettuja ehtoja.

| (16) | Lisäksi suurille matkailualan yrityksille myönnetään edellä mainitun päätöksen nojalla investointitukea, jonka perusintensiteetti on 6 prosenttia, ilman, että tuen myöntämisestä olisi ilmoitettava ennakolta.
  Lisäksi on säädetty suuriin yrityksiin sovellettavan intensiteetin korottamisesta aina 22,5 prosenttiin asti de minimis -ehdon perusteella. Tukikelpoinen investointi voi olla enintään 3 miljoonaa euroa kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi suurille matkailualan yrityksille myönnetään edellä mainitun päätöksen nojalla investointitukea, jonka perusintensiteetti on 6 prosenttia, ilman, että tuen myöntämisestä olisi ilmoitettava ennakolta.

Lisäksi on säädetty suuriin yrityksiin sovellettavan intensiteetin korottamisesta aina 22,5 prosenttiin asti de minimis -ehdon perusteella. Tukikelpoinen investointi voi olla enintään 3 miljoonaa euroa kolmen vuoden aikana.

| (17) | Lisäksi kyseisessä päätöksessä säädetään kolmenlaisista ympäristötuista.
  Ensimmäinen niistä on minkä tahansa alan pk-yrityksille sekä suurille matkailualan yrityksille uusiin pakollisiin säännöksiin mukautumista varten myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on 25 prosenttia.
  Toinen on pakollisten vaatimusten ylittämiseen myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on 40 prosenttia.
  Kolmas on ympäristöauditointihankkeisiin myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on niin ikään 40 prosenttia.

  De minimis -säännön perusteella ensimmäisen tukimuodon intensiteettiä voidaan korottaa 30 prosenttiin, toisen tukimuodon 40 prosenttiin ja kolmannen 75 prosenttiin. Tukikelpoisten investointien enimmäismäärä, etenkin jos kyseessä on uusien pakollisten yhteisön säännösten noudattamista varten tarkoitettu tuki, vaihtelee 1 miljoonasta 4 miljoonaan euroon yrityksen koosta riippuen. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi kyseisessä päätöksessä säädetään kolmenlaisista ympäristötuista.

Ensimmäinen niistä on minkä tahansa alan pk-yrityksille sekä suurille matkailualan yrityksille uusiin pakollisiin säännöksiin mukautumista varten myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on 25 prosenttia.

Toinen on pakollisten vaatimusten ylittämiseen myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on 40 prosenttia.

Kolmas on ympäristöauditointihankkeisiin myönnettävä tuki, jonka intensiteetti on niin ikään 40 prosenttia.

De minimis -säännön perusteella ensimmäisen tukimuodon intensiteettiä voidaan korottaa 30 prosenttiin, toisen tukimuodon 40 prosenttiin ja kolmannen 75 prosenttiin. Tukikelpoisten investointien enimmäismäärä, etenkin jos kyseessä on uusien pakollisten yhteisön säännösten noudattamista varten tarkoitettu tuki, vaihtelee 1 miljoonasta 4 miljoonaan euroon yrityksen koosta riippuen.

| (18) | Päätöksen 4607/2001 mukaan menot, jotka liittyvät lainopillisiin ja veroneuvontapalveluihin, uusien yritysten perustamiseen tai yritysten luovuttamiseen sekä vastaperustettujen yritysten tutorointiin niiden perustamista seuraavien kahden vuoden aikana, ovat työllisyystukikelpoisia.
  Tukikelpoisia ovat myös voimassa olevia tavaramerkkejä ja patentteja koskevien selvitysten kustannukset ja tavaramerkkien rekisteröintikustannukset. Tuen osuus on 50 prosenttia. Tukea voidaan periaatteessa myöntää myös suurille matkailualan yrityksille. |
| --- | --- |

(18)

Päätöksen 4607/2001 mukaan menot, jotka liittyvät lainopillisiin ja veroneuvontapalveluihin, uusien yritysten perustamiseen tai yritysten luovuttamiseen sekä vastaperustettujen yritysten tutorointiin niiden perustamista seuraavien kahden vuoden aikana, ovat työllisyystukikelpoisia.

Tukikelpoisia ovat myös voimassa olevia tavaramerkkejä ja patentteja koskevien selvitysten kustannukset ja tavaramerkkien rekisteröintikustannukset. Tuen osuus on 50 prosenttia. Tukea voidaan periaatteessa myöntää myös suurille matkailualan yrityksille.

| (19) | Kansainvälistymistukiin kuuluvat tuki menoihin, joita pk-yrityksille aiheutuu osallistumisesta messuille ja näyttelyihin (intensiteetti on EU:n alueella 25 prosenttia ja sen ulkopuolella 40 prosenttia); tuki tutkimuksiin, selvityksiin ja konsulttipalveluihin (intensiteetti enintään 50 prosenttia) ja muihin hankkeisiin (joissa näyttää olevan kyse yritysten mainostamisesta nettisivustoilla) EU:n alueella ja sen ulkopuolella (intensiteetti 50 prosenttia).
  Samoin tukikelpoisia ovat pk-yritysten vientiluottovakuutukset ja valuuttakurssiriskiltä suojaavat vakuutukset. Tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. Lisäksi suurille yrityksille voidaan myöntää vientiluottoja tiettyihin EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvaa vientiä varten enintään 50 prosenttia de minimis -sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

(19)

Kansainvälistymistukiin kuuluvat tuki menoihin, joita pk-yrityksille aiheutuu osallistumisesta messuille ja näyttelyihin (intensiteetti on EU:n alueella 25 prosenttia ja sen ulkopuolella 40 prosenttia); tuki tutkimuksiin, selvityksiin ja konsulttipalveluihin (intensiteetti enintään 50 prosenttia) ja muihin hankkeisiin (joissa näyttää olevan kyse yritysten mainostamisesta nettisivustoilla) EU:n alueella ja sen ulkopuolella (intensiteetti 50 prosenttia).

Samoin tukikelpoisia ovat pk-yritysten vientiluottovakuutukset ja valuuttakurssiriskiltä suojaavat vakuutukset. Tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. Lisäksi suurille yrityksille voidaan myöntää vientiluottoja tiettyihin EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvaa vientiä varten enintään 50 prosenttia de minimis -sääntöjä noudattaen.

| (20) | Koulutukseen ja konsulttipalveluihin voidaan myöntää tukea 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukea voidaan korottaa 30 prosenttiyksikköä de minimis -säännön perusteella ensimmäisen neljän päivän ajalta, jos konsulttipalvelun välittäjä tai tarjoaja on kauppakamari tai ns. Business Innovation Center (BIC). Ohjelma koskee myös suuria matkailualan yrityksiä. Lisäksi nettisivustojen toteuttamiseen myönnetään tukea, jonka intensiteetti on 35 prosenttia. Tarvittaessa koulutustuki, jonka intensiteetti on vähintään 35 prosenttia, ja konsulttipalvelutuki, jonka intensiteetti on vähintään 50 prosenttia, myönnetään de minimis -tukena. |
| --- | --- |

(20)

Koulutukseen ja konsulttipalveluihin voidaan myöntää tukea 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukea voidaan korottaa 30 prosenttiyksikköä de minimis -säännön perusteella ensimmäisen neljän päivän ajalta, jos konsulttipalvelun välittäjä tai tarjoaja on kauppakamari tai ns. Business Innovation Center (BIC). Ohjelma koskee myös suuria matkailualan yrityksiä. Lisäksi nettisivustojen toteuttamiseen myönnetään tukea, jonka intensiteetti on 35 prosenttia. Tarvittaessa koulutustuki, jonka intensiteetti on vähintään 35 prosenttia, ja konsulttipalvelutuki, jonka intensiteetti on vähintään 50 prosenttia, myönnetään de minimis -tukena.

| (21) | Yhteisöohjelmien, kuten Leaderin ja Interregin, puitteissa myönnetään yhteisiin hankkeisiin tukea, jonka enimmäisintensiteetti on 80 prosenttia (yksittäiset avustukset yrityksille eivät kuitenkaan tule kyseeseen). |
| --- | --- |

(21)

Yhteisöohjelmien, kuten Leaderin ja Interregin, puitteissa myönnetään yhteisiin hankkeisiin tukea, jonka enimmäisintensiteetti on 80 prosenttia (yksittäiset avustukset yrityksille eivät kuitenkaan tule kyseeseen).

III.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (22) | Komissio oli hyväksynyt maakuntalakiin 4/97 perustuvan tukiohjelman N 192/97 ja maakuntalakiin 9/91 perustuvan tukiohjelman NN 69/95 (ks. edellä 11 kohdan a ja b alakohta). |
| --- | --- |

(22)

Komissio oli hyväksynyt maakuntalakiin 4/97 perustuvan tukiohjelman N 192/97 ja maakuntalakiin 9/91 perustuvan tukiohjelman NN 69/95 (ks. edellä 11 kohdan a ja b alakohta).

| (23) | Päätöstä 4607/2001 tarkasteltaessa kävi ilmi, että siinä vahvistetut uudet laissa 4/97 säädetyn tuen (myös laissa 9/91 säädettyjen tuettujen lainojen) myöntämiskriteerit käsiteollisuuden, kaupan, matkailun ja palveluiden alalla eivät ilmeisesti olleet komission hyväksymispäätöksen mukaisia eivätkä myöskään voimassa olevien uusien asetusten ja puitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

(23)

Päätöstä 4607/2001 tarkasteltaessa kävi ilmi, että siinä vahvistetut uudet laissa 4/97 säädetyn tuen (myös laissa 9/91 säädettyjen tuettujen lainojen) myöntämiskriteerit käsiteollisuuden, kaupan, matkailun ja palveluiden alalla eivät ilmeisesti olleet komission hyväksymispäätöksen mukaisia eivätkä myöskään voimassa olevien uusien asetusten ja puitteiden mukaisia.

| (24) | Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet tässä menettelyssä kirjeellä A/32982, että sekä keskisuurille että suurille kaupan ja matkailun alan yrityksille voidaan päätöksen 4607/2001 nojalla myöntää tuettuja lainoja 1–3 miljoonan euron tukikelpoisiin investointeihin. |
| --- | --- |

(24)

Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet tässä menettelyssä kirjeellä A/32982, että sekä keskisuurille että suurille kaupan ja matkailun alan yrityksille voidaan päätöksen 4607/2001 nojalla myöntää tuettuja lainoja 1–3 miljoonan euron tukikelpoisiin investointeihin.

| (25) | Päätökseen 4607/2001 sisältyvistä taulukoista käy ilmi, että suurille matkailualan yrityksille voidaan myöntää 6 prosentin perusintensiteetti, jota voidaan korottaa aina 22,5 prosenttiin asti (de minimis -sääntöjen mukaisesti), ja että suuriin kaupan alan yrityksiin sovellettava tuki-intensiteetti on 6–20 prosenttia.
  Kyseisessä päätöksessä todetaan pelkästään kaupan alan osalta, että ”suurille yrityksille voidaan myöntää etuja vain de minimis -säännön mukaisesti, jos asiasta ilmoitetaan komissiolle ns. hyväksytyissä tapauksissa”. Sen sijaan näyttää siltä, että suuria matkailualan yrityksiä koskevia rajoituksia ei ole. |
| --- | --- |

(25)

Päätökseen 4607/2001 sisältyvistä taulukoista käy ilmi, että suurille matkailualan yrityksille voidaan myöntää 6 prosentin perusintensiteetti, jota voidaan korottaa aina 22,5 prosenttiin asti (de minimis -sääntöjen mukaisesti), ja että suuriin kaupan alan yrityksiin sovellettava tuki-intensiteetti on 6–20 prosenttia.

Kyseisessä päätöksessä todetaan pelkästään kaupan alan osalta, että ”suurille yrityksille voidaan myöntää etuja vain de minimis -säännön mukaisesti, jos asiasta ilmoitetaan komissiolle ns. hyväksytyissä tapauksissa”. Sen sijaan näyttää siltä, että suuria matkailualan yrityksiä koskevia rajoituksia ei ole.

| (26) | Suurille yrityksille ei saisi myöntää investointitukia muilla kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuilla alueilla. Bolzanon maakunta ei ollut oikeutettu aluetukiin, kun ohjelmat N 192/97 ja NN 69/95 hyväksyttiin, eikä se ole sitä nytkään.
  Huomattakoon, että asiaa N 192/97 koskevassa komission päätöksessä oli suuret yritykset nimenomaan jätetty ohjelman ulkopuolelle, de minimis -sääntöä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(26)

Suurille yrityksille ei saisi myöntää investointitukia muilla kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuilla alueilla. Bolzanon maakunta ei ollut oikeutettu aluetukiin, kun ohjelmat N 192/97 ja NN 69/95 hyväksyttiin, eikä se ole sitä nytkään.

Huomattakoon, että asiaa N 192/97 koskevassa komission päätöksessä oli suuret yritykset nimenomaan jätetty ohjelman ulkopuolelle, de minimis -sääntöä lukuun ottamatta.

| (27) | Lakiin 9/91 perustuvien tuettujen lainojen muodossa myönnetyt tuet kuuluvat tuen muodon osalta myös ohjelmaan NN 69/95. Komissio oli hyväksynyt kyseisen ohjelman sillä ehdolla, että sitä sovellettaisiin ainoastaan pk-yrityksiin, sen jälkeen, kun Italian viranomaiset olivat sitoutuneet noudattamaan kaikkia niiden pk-yrityksiin sovellettavien puitteiden säännöksiä, jotka olivat tuolloin voimassa, ja ilmoittamaan kiertokirjeellä ohjelman soveltamiskriteereistä maakuntahallinnon yksiköille ohjelman oikean soveltamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Lakiin 9/91 perustuvien tuettujen lainojen muodossa myönnetyt tuet kuuluvat tuen muodon osalta myös ohjelmaan NN 69/95. Komissio oli hyväksynyt kyseisen ohjelman sillä ehdolla, että sitä sovellettaisiin ainoastaan pk-yrityksiin, sen jälkeen, kun Italian viranomaiset olivat sitoutuneet noudattamaan kaikkia niiden pk-yrityksiin sovellettavien puitteiden säännöksiä, jotka olivat tuolloin voimassa, ja ilmoittamaan kiertokirjeellä ohjelman soveltamiskriteereistä maakuntahallinnon yksiköille ohjelman oikean soveltamisen varmistamiseksi.

| (28) | Tästä huolimatta päätöksessä 4607/2001, joka sisältää ohjelman N 192/97 (ja ohjelman NN 69/95, kun tuki myönnetään lain 9/91 mukaisena tuettuna lainana) soveltamiskriteerit, säädetään investointituen myöntämisestä myös suurille yrityksille. |
| --- | --- |

(28)

Tästä huolimatta päätöksessä 4607/2001, joka sisältää ohjelman N 192/97 (ja ohjelman NN 69/95, kun tuki myönnetään lain 9/91 mukaisena tuettuna lainana) soveltamiskriteerit, säädetään investointituen myöntämisestä myös suurille yrityksille.

| (29) | Komissio katsoi näin ollen, että päätöksessä 4607/2001 oli kyse tukien N 192/97 ja NN 69/95 väärinkäytöstä, jota tarkoitetaan neuvoston asetuksen N:o 659/99 (5) 16 artiklassa, ja epäili, voitaisiinko suuryrityksille kyseisen päätöksen nojalla myönnettyihin investointitukiin, joita ei ollut rajattu de minimis -tapauksiin, soveltaa poikkeuksia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta kiellosta. |
| --- | --- |

(29)

Komissio katsoi näin ollen, että päätöksessä 4607/2001 oli kyse tukien N 192/97 ja NN 69/95 väärinkäytöstä, jota tarkoitetaan neuvoston asetuksen N:o 659/99 (5) 16 artiklassa, ja epäili, voitaisiinko suuryrityksille kyseisen päätöksen nojalla myönnettyihin investointitukiin, joita ei ollut rajattu de minimis -tapauksiin, soveltaa poikkeuksia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta kiellosta.

| (30) | Italian viranomaiset olivat komission arvioidessa asiaa NN65/95 sitoutuneet noudattamaan kaikkia pk-yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja ehtoja. Ilmoittaessaan tuesta N 192/97 ne lisäksi lupasivat olla myöntämättä niille toimintatukea. |
| --- | --- |

(30)

Italian viranomaiset olivat komission arvioidessa asiaa NN65/95 sitoutuneet noudattamaan kaikkia pk-yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja ehtoja. Ilmoittaessaan tuesta N 192/97 ne lisäksi lupasivat olla myöntämättä niille toimintatukea.

| (31) | Päätöksessä 4607/2001 tarkoitetut tukikelpoiset investoinnit eivät kuitenkaan ole asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (6) annetun alkuinvestoinnin määritelmän mukaisia, sillä ilmeisesti myös korvaavat investoinnit tulevat kysymykseen. |
| --- | --- |

(31)

Päätöksessä 4607/2001 tarkoitetut tukikelpoiset investoinnit eivät kuitenkaan ole asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (6) annetun alkuinvestoinnin määritelmän mukaisia, sillä ilmeisesti myös korvaavat investoinnit tulevat kysymykseen.

| (32) | Lisäksi se, että tuensaajia ovat pelkästään sellaiset pk-yritykset, joiden kotipaikka on Bolzanon maakunnan alueella, vaikuttaa loukkaavan periaatetta, jonka mukaan yritykset saavat sijoittautua vapaasti Euroopan unionin alueella. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi se, että tuensaajia ovat pelkästään sellaiset pk-yritykset, joiden kotipaikka on Bolzanon maakunnan alueella, vaikuttaa loukkaavan periaatetta, jonka mukaan yritykset saavat sijoittautua vapaasti Euroopan unionin alueella.

| (33) | Myöskään tuen välttämättömyyden periaatetta ei ole noudatettu, sillä tukihakemukset on yleensä esitettävä kuuden kuukauden kuluessa töiden aloittamisesta tai ensimmäisen töitä koskevan laskun päiväyksestä. |
| --- | --- |

(33)

Myöskään tuen välttämättömyyden periaatetta ei ole noudatettu, sillä tukihakemukset on yleensä esitettävä kuuden kuukauden kuluessa töiden aloittamisesta tai ensimmäisen töitä koskevan laskun päiväyksestä.

| (34) | Näistä syistä komissio epäili tarkasteltavan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(34)

Näistä syistä komissio epäili tarkasteltavan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (35) | Italian viranomaisten mukaan 40 prosentin tuki-intensiteettiä sovelletaan enintään kaksi henkilöä työllistäviin käsiteollisuuden alan mikroyrityksiin, joiden tulevaisuus on epävarma ja jotka harjoittavat 18 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä A/36773 esitetyssä luettelossa (7) tarkasti määriteltyä toimintaa sekä vastaaviin kaupan alan mikroyrityksiin. |
| --- | --- |

(35)

Italian viranomaisten mukaan 40 prosentin tuki-intensiteettiä sovelletaan enintään kaksi henkilöä työllistäviin käsiteollisuuden alan mikroyrityksiin, joiden tulevaisuus on epävarma ja jotka harjoittavat 18 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä A/36773 esitetyssä luettelossa (7) tarkasti määriteltyä toimintaa sekä vastaaviin kaupan alan mikroyrityksiin.

| (36) | Päätöstä 4607/2001 tarkasteltaessa kävi ilmi, että edellä tarkoitetuille käsiteollisuuden mikroyrityksille voidaan myöntää edellä mainittu tuki-intensiteetti, vaikka ne eivät täyttäisi niitä intensiteetin korottamisehtoja, jotka muiden mikroyritysten on täytettävä. Kävi myös ilmi, että intensiteettiä sovelletaan kaikkiin käsiteollisuuden mikroyrityksiin koosta ja taloudellisesta tilanteesta riippumatta. Kun tukikelpoinen investointimäärä on 2 miljoonaa euroa kolmen vuoden aikana (1 miljoona euroa, jos kyseessä on enintään kaksi työntekijää työllistävä mikroyritys), tuen määrä saattaa nousta 800 000 euroon (400 000 euroon, jos kyseessä on enintään kaksi työntekijää työllistävä mikroyritys). |
| --- | --- |

(36)

Päätöstä 4607/2001 tarkasteltaessa kävi ilmi, että edellä tarkoitetuille käsiteollisuuden mikroyrityksille voidaan myöntää edellä mainittu tuki-intensiteetti, vaikka ne eivät täyttäisi niitä intensiteetin korottamisehtoja, jotka muiden mikroyritysten on täytettävä. Kävi myös ilmi, että intensiteettiä sovelletaan kaikkiin käsiteollisuuden mikroyrityksiin koosta ja taloudellisesta tilanteesta riippumatta. Kun tukikelpoinen investointimäärä on 2 miljoonaa euroa kolmen vuoden aikana (1 miljoona euroa, jos kyseessä on enintään kaksi työntekijää työllistävä mikroyritys), tuen määrä saattaa nousta 800 000 euroon (400 000 euroon, jos kyseessä on enintään kaksi työntekijää työllistävä mikroyritys).

| (37) | Päätöksessä 4607/2001 (8) annetussa mikroyrityksen määritelmässä oletetaan, että mikroyritysten toiminnalla ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja niille voidaan näin ollen myöntää 40 prosentin tuki-intensiteetti. Määritelmässä lähdetään siitä, että yksittäisten tuensaajien toiminnassa ei voi syntyä taloudellisia suhteita muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, vaikka oikea lähtökohta olisi, että jäsenvaltioiden välinen kauppa on kyseisten yritysten toimialalla puutteellista. |
| --- | --- |

(37)

Päätöksessä 4607/2001 (8) annetussa mikroyrityksen määritelmässä oletetaan, että mikroyritysten toiminnalla ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja niille voidaan näin ollen myöntää 40 prosentin tuki-intensiteetti. Määritelmässä lähdetään siitä, että yksittäisten tuensaajien toiminnassa ei voi syntyä taloudellisia suhteita muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, vaikka oikea lähtökohta olisi, että jäsenvaltioiden välinen kauppa on kyseisten yritysten toimialalla puutteellista.

| (38) | Edellä esitetyn perusteella ja siksi, että suosituksessa 96/280/EY (9) tarkoitettuihin pk-yrityksiin kuuluvat mikroyritykset eivät ole automaattisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolella, komissio on ilmoittanut epäilevänsä, jäävätkö kaikki näille mikroyrityksille kyseisen toimenpiteen nojalla myönnetyt tuet valtiontuen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn perusteella ja siksi, että suosituksessa 96/280/EY (9) tarkoitettuihin pk-yrityksiin kuuluvat mikroyritykset eivät ole automaattisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolella, komissio on ilmoittanut epäilevänsä, jäävätkö kaikki näille mikroyrityksille kyseisen toimenpiteen nojalla myönnetyt tuet valtiontuen määritelmän ulkopuolelle.

| (39) | Komissio on hyväksynyt maakuntalain 4/97 mukaiset ympäristötuet edellisten ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien suuntaviivojen (10) nojalla. Kyseiset suuntaviivat on korvattu 3 päivänä helmikuuta 2001 julkaistuilla uusilla suuntaviivoilla (EYVL C 37, s. 3).
  Kun uudet suuntaviivat tulivat voimaan, ehdotettiin, että jäsenvaltiot toteuttaisivat aiheelliset toimenpiteet. Italia hyväksyi toimenpiteet, ja sen oletettiin myös toteuttavan ne. Arvioidessaan tarkasteltavana olevaa toimenpidettä komissio soveltaa näin ollen tällä hetkellä voimassa olevia ympäristönsuojelun valtiontukia koskevia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(39)

Komissio on hyväksynyt maakuntalain 4/97 mukaiset ympäristötuet edellisten ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien suuntaviivojen (10) nojalla. Kyseiset suuntaviivat on korvattu 3 päivänä helmikuuta 2001 julkaistuilla uusilla suuntaviivoilla (EYVL C 37, s. 3).

Kun uudet suuntaviivat tulivat voimaan, ehdotettiin, että jäsenvaltiot toteuttaisivat aiheelliset toimenpiteet. Italia hyväksyi toimenpiteet, ja sen oletettiin myös toteuttavan ne. Arvioidessaan tarkasteltavana olevaa toimenpidettä komissio soveltaa näin ollen tällä hetkellä voimassa olevia ympäristönsuojelun valtiontukia koskevia suuntaviivoja.

| (40) | Ympäristönsuojelun valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (11), jäljempänä ’suuntaviivat’, 28 kohdan nojalla siirtymäkauden investointitukien myöntäminen pk-yrityksille voidaan hyväksyä kolmen vuoden ajan uusien pakollisten yhteisön normien antamisesta. Tuella on edistettävä uusien yhteisön normien noudattamista, ja tuen suurin sallittu enimmäistaso on 15 prosenttia (brutto) tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Ympäristönsuojelun valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (11), jäljempänä ’suuntaviivat’, 28 kohdan nojalla siirtymäkauden investointitukien myöntäminen pk-yrityksille voidaan hyväksyä kolmen vuoden ajan uusien pakollisten yhteisön normien antamisesta. Tuella on edistettävä uusien yhteisön normien noudattamista, ja tuen suurin sallittu enimmäistaso on 15 prosenttia (brutto) tukikelpoisista kustannuksista.

| (41) | Komissio katsoi, että laissa 4/97 säädetty ja päätöksessä 4607/2001 vahvistettu pk-yrityksille uusiin yhteisön normeihin mukautumista varten myönnettävä 25 prosentin intensiteetti ei ole suuntaviivojen mukainen ja että suurille yrityksille uusien pakollisten ympäristönormien noudattamiseksi myönnettävään tukeen ei voida soveltaa mitään poikkeusta. |
| --- | --- |

(41)

Komissio katsoi, että laissa 4/97 säädetty ja päätöksessä 4607/2001 vahvistettu pk-yrityksille uusiin yhteisön normeihin mukautumista varten myönnettävä 25 prosentin intensiteetti ei ole suuntaviivojen mukainen ja että suurille yrityksille uusien pakollisten ympäristönormien noudattamiseksi myönnettävään tukeen ei voida soveltaa mitään poikkeusta.

| (42) | Suuntaviivojen 29 kohdan nojalla voidaan myöntää 30 prosentin perusintensiteetti, kun yritykset ylittävät yhteisön normit tai toteuttavat investointeja pakollisten yhteisön normien puuttuessa. |
| --- | --- |

(42)

Suuntaviivojen 29 kohdan nojalla voidaan myöntää 30 prosentin perusintensiteetti, kun yritykset ylittävät yhteisön normit tai toteuttavat investointeja pakollisten yhteisön normien puuttuessa.

| (43) | Komissio katsoi, että matkailualan suuryrityksille yhteisön normit ylittäviin investointeihin myönnettävää 40 prosentin intensiteettiä ei näin ollen voida pitää suuntaviivojen 29 kohdan mukaisena. |
| --- | --- |

(43)

Komissio katsoi, että matkailualan suuryrityksille yhteisön normit ylittäviin investointeihin myönnettävää 40 prosentin intensiteettiä ei näin ollen voida pitää suuntaviivojen 29 kohdan mukaisena.

| (44) | Suuntaviivojen 41 kohdan mukaan pk-yrityksille voidaan myöntää tukea ympäristöalan neuvontapalveluihin asetuksen (EY) N:o 70/2001 (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Suuntaviivojen 41 kohdan mukaan pk-yrityksille voidaan myöntää tukea ympäristöalan neuvontapalveluihin asetuksen (EY) N:o 70/2001 (12) mukaisesti.

| (45) | Tarkasteltavana olevan päätöksen mukaisiin ympäristöauditointihankkeisiin voitaisiin näin ollen myöntää tukea asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukaisesti, kunhan tukea myönnetään vain pk-yrityksille ja asetuksen 5 artiklan a alakohdan ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(45)

Tarkasteltavana olevan päätöksen mukaisiin ympäristöauditointihankkeisiin voitaisiin näin ollen myöntää tukea asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukaisesti, kunhan tukea myönnetään vain pk-yrityksille ja asetuksen 5 artiklan a alakohdan ehdot täyttyvät.

| (46) | Lisäksi komissio on esittänyt epäilyjä sen suhteen, ovatko tämän johdanto-osan 41 ja 43 kappaleessa mainitut ympäristötoimenpiteen kaksi ensimmäistä elementtiä suuntaviivojen 36 ja 37 kohdan mukaisia. Suuntaviivojen 36 kohta koskee investointeja, jotka tulevat kyseeseen, ja 37 kohta tukikelpoisten kustannusten laskentatapaa ympäristönsuojeluinvestointien yhteydessä. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi komissio on esittänyt epäilyjä sen suhteen, ovatko tämän johdanto-osan 41 ja 43 kappaleessa mainitut ympäristötoimenpiteen kaksi ensimmäistä elementtiä suuntaviivojen 36 ja 37 kohdan mukaisia. Suuntaviivojen 36 kohta koskee investointeja, jotka tulevat kyseeseen, ja 37 kohta tukikelpoisten kustannusten laskentatapaa ympäristönsuojeluinvestointien yhteydessä.

| (47) | Komissio oli hyväksynyt tuen N 192/97 puitteissa pk-yrityksille myönnettävän työllisyystuen enimmäisintensiteetiksi 25 prosenttia palkkakustannuksista. |
| --- | --- |

(47)

Komissio oli hyväksynyt tuen N 192/97 puitteissa pk-yrityksille myönnettävän työllisyystuen enimmäisintensiteetiksi 25 prosenttia palkkakustannuksista.

| (48) | Koska päätöksen 4607/2001 mukaisissa tuissa ei ole kyse työpaikkojen luomisesta eikä säilyttämisestä, komissio on todennut, että niitä ei voida pitää työllisyystukena. Joillekin näistä tuista (tuki neuvontapalveluihin) voitaisiin ehkä myöntää poikkeus, jos asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan ehdot täyttyvät ja tuensaajat ovat pelkästään pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(48)

Koska päätöksen 4607/2001 mukaisissa tuissa ei ole kyse työpaikkojen luomisesta eikä säilyttämisestä, komissio on todennut, että niitä ei voida pitää työllisyystukena. Joillekin näistä tuista (tuki neuvontapalveluihin) voitaisiin ehkä myöntää poikkeus, jos asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan ehdot täyttyvät ja tuensaajat ovat pelkästään pk-yrityksiä.

| (49) | Lisäksi komissio katsoi, että muun muassa työllisyystukea koskevan erityistoimenpiteen mukaisiin tavaramerkkejä ja voimassa olevia patentteja koskeviin selvityksiin ja tavaramerkkien ja tuotteiden rekisteröintiin myönnettäviin tukiin ei voida myöntää suurten yritysten osalta poikkeusta, koska ne eivät näyttäneet liittyvän tutkimus- ja kehitystoimintaan. |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi komissio katsoi, että muun muassa työllisyystukea koskevan erityistoimenpiteen mukaisiin tavaramerkkejä ja voimassa olevia patentteja koskeviin selvityksiin ja tavaramerkkien ja tuotteiden rekisteröintiin myönnettäviin tukiin ei voida myöntää suurten yritysten osalta poikkeusta, koska ne eivät näyttäneet liittyvän tutkimus- ja kehitystoimintaan.

| (50) | Menettelyn aloittamisen yhteydessä muistutettiin, että messuille ja näyttelyihin osallistumiseen liittyviä tukia voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan b alakohdan mukaisina, jos tuki on enintään 50 prosenttia menoista, jotka koskevat messu- tai näyttelyosaston vuokraamista, pystyttämistä ja hoitamista. Tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan silloin kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa kyseisille messuille tai kyseiseen näyttelyyn.
  Ulkoisten konsulttien tarjoamat neuvontapalvelut eivät voi olla jatkuvaa tai määräaikaista toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten mainontaan.
  Vientiin liittyvään toimintaan myönnettävät tuet (13) eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 69/2001 (14) eivätkä vähämerkityksestä tuesta vuonna 1996 annetun komission tiedonannon (15) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(50)

Menettelyn aloittamisen yhteydessä muistutettiin, että messuille ja näyttelyihin osallistumiseen liittyviä tukia voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan b alakohdan mukaisina, jos tuki on enintään 50 prosenttia menoista, jotka koskevat messu- tai näyttelyosaston vuokraamista, pystyttämistä ja hoitamista. Tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan silloin kun yritys osallistuu ensimmäistä kertaa kyseisille messuille tai kyseiseen näyttelyyn.

Ulkoisten konsulttien tarjoamat neuvontapalvelut eivät voi olla jatkuvaa tai määräaikaista toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten mainontaan.

Vientiin liittyvään toimintaan myönnettävät tuet (13) eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 69/2001 (14) eivätkä vähämerkityksestä tuesta vuonna 1996 annetun komission tiedonannon (15) soveltamisalaan.

| (51) | Näin ollen päätöksessä 4607/2001 tarkoitettuja kansainvälistymistukia ei komission mielestä voitu pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, vaikka niitä myönnettäisiin vain pk-yrityksille. Kansainvälistymistukia voitiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan messuille ja näyttelyihin osallistumisen osalta, jos asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklassa säädettyjä ehtoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(51)

Näin ollen päätöksessä 4607/2001 tarkoitettuja kansainvälistymistukia ei komission mielestä voitu pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, vaikka niitä myönnettäisiin vain pk-yrityksille. Kansainvälistymistukia voitiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan messuille ja näyttelyihin osallistumisen osalta, jos asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklassa säädettyjä ehtoja noudatetaan.

| (52) | Lisäksi komissio katsoi, että etenkin suuryrityksille myönnettyihin vientiluottoihin, jotka oli laista 4/97 ilmoitettaessa nimenomaan jätetty sen soveltamisalan ulkopuolelle, ei voitu soveltaa mitään poikkeusta, ei myöskään asetuksen (EY) N:o 69/2001 nojalla. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi komissio katsoi, että etenkin suuryrityksille myönnettyihin vientiluottoihin, jotka oli laista 4/97 ilmoitettaessa nimenomaan jätetty sen soveltamisalan ulkopuolelle, ei voitu soveltaa mitään poikkeusta, ei myöskään asetuksen (EY) N:o 69/2001 nojalla.

| (53) | Yhteisön ohjelmiin liittyvistä avustuksista ei ollut säädetty ohjelmassa N 192/97, eikä niitä pidetty valtiontukena päätöksessä 4607/2001. |
| --- | --- |

(53)

Yhteisön ohjelmiin liittyvistä avustuksista ei ollut säädetty ohjelmassa N 192/97, eikä niitä pidetty valtiontukena päätöksessä 4607/2001.

| (54) | Komissio on kuitenkin ilmaissut epäilevänsä, että yritykset saavat kilpailuetua osallistuessaan yhteisön Leader- ja Interreg-ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joiden tuki-intensiteetti on 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(54)

Komissio on kuitenkin ilmaissut epäilevänsä, että yritykset saavat kilpailuetua osallistuessaan yhteisön Leader- ja Interreg-ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joiden tuki-intensiteetti on 80 prosenttia.

| (55) | Neuvontapalveluiden käsitettä on syytä selventää. Nykyisen määritelmän perusteella komissio katsoo, että mihinkään suuryrityksille neuvontapalveluja varten myönnettävään tukeen ei voida myöntää poikkeusta, paitsi tapauksissa, joissa neuvonta kuuluu koulutustuesta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin koulutushankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(55)

Neuvontapalveluiden käsitettä on syytä selventää. Nykyisen määritelmän perusteella komissio katsoo, että mihinkään suuryrityksille neuvontapalveluja varten myönnettävään tukeen ei voida myöntää poikkeusta, paitsi tapauksissa, joissa neuvonta kuuluu koulutustuesta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin koulutushankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (56) | Italian viranomaisten mukaan korotukset investointitukia koskevaan pienyritysten 13 prosentin tuki-intensiteettiin ja keskisuurten yritysten 6 prosentin tuki-intensiteettiin toteutetaan de minimis -asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(56)

Italian viranomaisten mukaan korotukset investointitukia koskevaan pienyritysten 13 prosentin tuki-intensiteettiin ja keskisuurten yritysten 6 prosentin tuki-intensiteettiin toteutetaan de minimis -asetuksen mukaisesti.

| (57) | Huomattakoon, että de minimis -asetuksessa (16) tai vanhassa vuoden 1996 de minimis -tiedonannossa (17) vahvistetun enimmäismäärän ja muiden ehtojen valvonnasta ei ole mitään mainintaa laissa 4/1997 eikä päätöksessä 4607/2001, joka tehtiin 17 päivänä joulukuuta 2001 eli asetuksen (EY) N:o 69/2001 voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(57)

Huomattakoon, että de minimis -asetuksessa (16) tai vanhassa vuoden 1996 de minimis -tiedonannossa (17) vahvistetun enimmäismäärän ja muiden ehtojen valvonnasta ei ole mitään mainintaa laissa 4/1997 eikä päätöksessä 4607/2001, joka tehtiin 17 päivänä joulukuuta 2001 eli asetuksen (EY) N:o 69/2001 voimaantulon jälkeen.

| (58) | Kun otetaan huomioon tukikelpoisten kustannusten suuruus (pienyritysten osalta 3,5 miljoonaa euroa ja keskisuurten yritysten osalta 4 miljoonaa euroa) ja päätöksessä 4607/2001 vahvistettu enimmäisintensiteetti (pienyritysten osalta 25 prosenttia, josta de minimis -osuus on 12 prosenttia, ja keskisuurten yritysten osalta 22,5 prosenttia, josta de minimis -osuus on 16,5 prosenttia), komissio on ilmoittanut epäilevänsä, noudatetaanko de minimis -asetuksessa kolmen vuoden jaksolle säädettyä 100 000 euron enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(58)

Kun otetaan huomioon tukikelpoisten kustannusten suuruus (pienyritysten osalta 3,5 miljoonaa euroa ja keskisuurten yritysten osalta 4 miljoonaa euroa) ja päätöksessä 4607/2001 vahvistettu enimmäisintensiteetti (pienyritysten osalta 25 prosenttia, josta de minimis -osuus on 12 prosenttia, ja keskisuurten yritysten osalta 22,5 prosenttia, josta de minimis -osuus on 16,5 prosenttia), komissio on ilmoittanut epäilevänsä, noudatetaanko de minimis -asetuksessa kolmen vuoden jaksolle säädettyä 100 000 euron enimmäismäärää.

| (59) | Lisäksi komissio on yleisemmällä tasolla esittänyt epäilyksiä päätöksen 4607/2001 mukaisesta de minimis -säännön erittäin laajasta soveltamisesta, jonka tarkoituksena on järjestelmällisesti ylittää pk-yrityksiä koskeva hyväksyttävä enimmäisintensiteetti ja soveltaa tukialueiden ulkopuolella sijaitseville suuryrityksille myönnettävään tukeen 22,5 prosentin enimmäisintensiteettiä. Komissio on myös ottanut huomioon tukikelpoisten investointien suuren määrän. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi komissio on yleisemmällä tasolla esittänyt epäilyksiä päätöksen 4607/2001 mukaisesta de minimis -säännön erittäin laajasta soveltamisesta, jonka tarkoituksena on järjestelmällisesti ylittää pk-yrityksiä koskeva hyväksyttävä enimmäisintensiteetti ja soveltaa tukialueiden ulkopuolella sijaitseville suuryrityksille myönnettävään tukeen 22,5 prosentin enimmäisintensiteettiä. Komissio on myös ottanut huomioon tukikelpoisten investointien suuren määrän.

IV.   MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (60) | Asianomaiset kolmannet ja kantelija, jolle oli ilmoitettu 24 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/51908 menettelyn aloittamisesta ja mahdollisuudesta esittää huomautuksia, jotka eivät sisältyneet alkuperäiseen kanteluun, eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(60)

Asianomaiset kolmannet ja kantelija, jolle oli ilmoitettu 24 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä D/51908 menettelyn aloittamisesta ja mahdollisuudesta esittää huomautuksia, jotka eivät sisältyneet alkuperäiseen kanteluun, eivät ole esittäneet huomautuksia.

V.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (61) | Bolzanon maakunnan ja kilpailun pääosaston edustajien pidettyä kaksi kokousta Italian huomautukset toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747.
  Italian viranomaiset totesivat kirjeessä seuraavaa: |
| --- | --- |

(61)

Bolzanon maakunnan ja kilpailun pääosaston edustajien pidettyä kaksi kokousta Italian huomautukset toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747.

Italian viranomaiset totesivat kirjeessä seuraavaa:

V.1   Suuryrityksille myönnettävät investointituet

| (62) | Tapahtuneen virheen vuoksi päätöksessä 4607/2001 ei ole säädetty matkailualan suuryritysten jättämisestä tuen soveltamisalan ulkopuolelle, toisin kuin kaupan alan yritysten. |
| --- | --- |

(62)

Tapahtuneen virheen vuoksi päätöksessä 4607/2001 ei ole säädetty matkailualan suuryritysten jättämisestä tuen soveltamisalan ulkopuolelle, toisin kuin kaupan alan yritysten.

| (63) | Matkailualan suuryrityksille ei kuitenkaan ole myönnetty tukea ohjelman N 192/1997 (maakuntalaki 4/97) tai ohjelman NN 69/1995 (maakuntalaki 9/91) perusteella. Kaupan alan suuryritykset olikin jo päätöksen 4607/01 mukaisesti jätetty tuen soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tukea lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(63)

Matkailualan suuryrityksille ei kuitenkaan ole myönnetty tukea ohjelman N 192/1997 (maakuntalaki 4/97) tai ohjelman NN 69/1995 (maakuntalaki 9/91) perusteella. Kaupan alan suuryritykset olikin jo päätöksen 4607/01 mukaisesti jätetty tuen soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tukea lukuun ottamatta.

| (64) | Italian viranomaiset ovat luvanneet sulkea suuryritykset selvemmin ohjelman NN 69/95 mukaisten tuettujen lainojen muodossa myönnettävän tuen soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka tällaista tukea ei niille olekaan myönnetty muutoin kuin de minimis -asetuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(64)

Italian viranomaiset ovat luvanneet sulkea suuryritykset selvemmin ohjelman NN 69/95 mukaisten tuettujen lainojen muodossa myönnettävän tuen soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka tällaista tukea ei niille olekaan myönnetty muutoin kuin de minimis -asetuksen puitteissa.

| (65) | Komission tiedusteltua nimenomaan tätä asiaa selvitettiin 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että minkään alan suuryrityksille ei ollut myönnetty tukea ja että yritykset, jotka toimivat pääasiassa liikenteen alalla, eivät kuulu tuen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(65)

Komission tiedusteltua nimenomaan tätä asiaa selvitettiin 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että minkään alan suuryrityksille ei ollut myönnetty tukea ja että yritykset, jotka toimivat pääasiassa liikenteen alalla, eivät kuulu tuen soveltamisalaan.

| (66) | Lisäksi luonnoksessa uusiksi soveltamiskriteereiksi suljetaan kaikkia asetuksen (EY) N:o 69/2001 ehtoja noudattaen suuryritykset erikseen mainiten tuen soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tapauksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi luonnoksessa uusiksi soveltamiskriteereiksi suljetaan kaikkia asetuksen (EY) N:o 69/2001 ehtoja noudattaen suuryritykset erikseen mainiten tuen soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tapauksia lukuun ottamatta.

V.2   Pk-yrityksille myönnettävät tuet

V.2.1.   Puhtaasti korvaavien investointien hyväksyminen tukikelpoisiksi kustannuksiksi

| (67) | Vaikka puhtaasti korvaavia investointeja ei olekaan soveltamiskriteereissä erikseen mainiten jätetty soveltamisalan ulkopuolelle, Italian viranomaisten mukaan tällaisiin investointeihin ei ole myönnetty tukea. |
| --- | --- |

(67)

Vaikka puhtaasti korvaavia investointeja ei olekaan soveltamiskriteereissä erikseen mainiten jätetty soveltamisalan ulkopuolelle, Italian viranomaisten mukaan tällaisiin investointeihin ei ole myönnetty tukea.

| (68) | Tukikelpoisina pidetään erityisesti investointeja asetuksen (EY) N:o 70/2001 2 artiklan c alakohdan määritelmän mukaiseen aineelliseen omaisuuteen ja nimenomaan uusien laitosten perustamiseen, nykyaikaistamisinvestointeihin tai monipuolistamiseen, jotka merkitsevät perusteellista muutosta laitoksen valmistamiin tuotteisiin tai tuotantoprosesseihin. Tätä varten on vahvistettu asianomaisten yritysten keskikoon perusteella suhteellisen korkeat investointien vähimmäismäärät. |
| --- | --- |

(68)

Tukikelpoisina pidetään erityisesti investointeja asetuksen (EY) N:o 70/2001 2 artiklan c alakohdan määritelmän mukaiseen aineelliseen omaisuuteen ja nimenomaan uusien laitosten perustamiseen, nykyaikaistamisinvestointeihin tai monipuolistamiseen, jotka merkitsevät perusteellista muutosta laitoksen valmistamiin tuotteisiin tai tuotantoprosesseihin. Tätä varten on vahvistettu asianomaisten yritysten keskikoon perusteella suhteellisen korkeat investointien vähimmäismäärät.

| (69) | Komissiolle toimitetuissa uusissa soveltamiskriteereissä sekä puhtaasti korvaavat investoinnit että ylläpitokustannukset on selvästi jätetty soveltamisalan ulkopuolelle ja tukikelpoisten kustannusten kuvaus vastaa täysin asetuksessa (EY) N:o 70/2001 annettua. |
| --- | --- |

(69)

Komissiolle toimitetuissa uusissa soveltamiskriteereissä sekä puhtaasti korvaavat investoinnit että ylläpitokustannukset on selvästi jätetty soveltamisalan ulkopuolelle ja tukikelpoisten kustannusten kuvaus vastaa täysin asetuksessa (EY) N:o 70/2001 annettua.

V.2.2   Sijoittautumisvapaus

| (70) | Vanhoissa tukikriteereissä edellytettyä ehtoa, jonka mukaan yrityksellä on oltava kotipaikka Bolzanon maakunnassa, ei ole sovellettu aikaisemminkaan tiukasti. Tämän tueksi on toimitettu luettelo, jossa mainitaan 16 kyseisessä ohjelmassa tarkoitetun investointituen saajaa, joiden kotipaikka on Bolzanon maakunnan ulkopuolella (ja yhdessä tapauksessa jopa Italian ulkopuolella). Monet näistä tapauksista (tarkemmin sanottuna 6 tapausta 16:sta) ovat peräisin vuodelta 1998 eli ajalta selvästi ennen kuin komissio aloitti asian käsittelyn. Lisäksi kyseisestä ohjelmasta voivat nykyisin hyötyä myös sellaiset yritykset, joilla on Bolzanon maakunnassa vain yksi toimintayksikkö. |
| --- | --- |

(70)

Vanhoissa tukikriteereissä edellytettyä ehtoa, jonka mukaan yrityksellä on oltava kotipaikka Bolzanon maakunnassa, ei ole sovellettu aikaisemminkaan tiukasti. Tämän tueksi on toimitettu luettelo, jossa mainitaan 16 kyseisessä ohjelmassa tarkoitetun investointituen saajaa, joiden kotipaikka on Bolzanon maakunnan ulkopuolella (ja yhdessä tapauksessa jopa Italian ulkopuolella). Monet näistä tapauksista (tarkemmin sanottuna 6 tapausta 16:sta) ovat peräisin vuodelta 1998 eli ajalta selvästi ennen kuin komissio aloitti asian käsittelyn. Lisäksi kyseisestä ohjelmasta voivat nykyisin hyötyä myös sellaiset yritykset, joilla on Bolzanon maakunnassa vain yksi toimintayksikkö.

V.2.3   Tuen tarpeellisuuden periaatteen noudattaminen

| (71) | Tuen tarpeellisuuden periaatetta on noudatettu asetuksen (EY) N:o 70/2001 7 artiklan toisen luetelmakohdan mukaisesti, koska tuen myöntämisehdot olivat niin objektiiviset, että maakunnalle ei jää mahdollisuutta käyttää harkintavaltaa. |
| --- | --- |

(71)

Tuen tarpeellisuuden periaatetta on noudatettu asetuksen (EY) N:o 70/2001 7 artiklan toisen luetelmakohdan mukaisesti, koska tuen myöntämisehdot olivat niin objektiiviset, että maakunnalle ei jää mahdollisuutta käyttää harkintavaltaa.

| (72) | Italian viranomaiset ovat kuitenkin luvanneet määrätä, että tukihakemus on ehdottomasti tehtävä ennen kuin tuettavaa hanketta aletaan toteuttaa. |
| --- | --- |

(72)

Italian viranomaiset ovat kuitenkin luvanneet määrätä, että tukihakemus on ehdottomasti tehtävä ennen kuin tuettavaa hanketta aletaan toteuttaa.

V.2.4   Mikroyritysten tuet

| (73) | Mikroyritysten investointeihin myönnettävän tuen intensiteetin korottaminen yli 15 prosentin on nykyisin mahdollista ainoastaan de minimis -asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Mikroyritysten investointeihin myönnettävän tuen intensiteetin korottaminen yli 15 prosentin on nykyisin mahdollista ainoastaan de minimis -asetuksen mukaisesti.

| (74) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomat tuet, joiden intensiteetti on 40 prosenttia ja joita ei pidetä de minimis -tukena, on nykyisin varattu paikalliseen toimintaan nimenomaan sellaisille käsiteollisuuden aloille, jotka uhkaavat hävitä, ja pienille kaupan alan yrityksille, jotka on lueteltu tyhjentävästi uusissa kriteereissä. |
| --- | --- |

(74)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomat tuet, joiden intensiteetti on 40 prosenttia ja joita ei pidetä de minimis -tukena, on nykyisin varattu paikalliseen toimintaan nimenomaan sellaisille käsiteollisuuden aloille, jotka uhkaavat hävitä, ja pienille kaupan alan yrityksille, jotka on lueteltu tyhjentävästi uusissa kriteereissä.

| (75) | Italian viranomaisten tekemästä selvityksestä kävi joka tapauksessa ilmi, että tähän mennessä ei ole myönnetty tukea, joka samaan aikaan ylittäisi 15 prosentin intensiteetin ja de minimis -kynnyksen. |
| --- | --- |

(75)

Italian viranomaisten tekemästä selvityksestä kävi joka tapauksessa ilmi, että tähän mennessä ei ole myönnetty tukea, joka samaan aikaan ylittäisi 15 prosentin intensiteetin ja de minimis -kynnyksen.

V.2.5   Ympäristötuet

| (76) | Nykyisin sovelletaan ainoastaan 15 prosentin intensiteettiä, kun pk-yrityksille myönnetään siirtymäkauden investointitukia uusien yhteisön normien noudattamiseksi, ja 30 prosentin intensiteettiä, kun yritykset ylittävät yhteisön normit tai toteuttavat investointeja pakollisten yhteisön normien puuttuessa. |
| --- | --- |

(76)

Nykyisin sovelletaan ainoastaan 15 prosentin intensiteettiä, kun pk-yrityksille myönnetään siirtymäkauden investointitukia uusien yhteisön normien noudattamiseksi, ja 30 prosentin intensiteettiä, kun yritykset ylittävät yhteisön normit tai toteuttavat investointeja pakollisten yhteisön normien puuttuessa.

| (77) | Ympäristöauditointi koskee nykyisin vain pk-yrityksiä asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohdan mukaisesti, ja suuryritykset ovat siihen oikeutettuja vain de minimis -asetuksen perusteella. Lain 4/97 12 §:n 4 momentin säännös, jonka mukaan myös suuryritykset voivat saada tarkasteltavana olevan toimenpiteen perusteella tukea, kumotaan niin pian kuin mahdollista. Lisäksi Italian viranomaiset ovat luvanneet, etteivät enää sovella säännöstä. |
| --- | --- |

(77)

Ympäristöauditointi koskee nykyisin vain pk-yrityksiä asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 artiklan a alakohdan mukaisesti, ja suuryritykset ovat siihen oikeutettuja vain de minimis -asetuksen perusteella. Lain 4/97 12 §:n 4 momentin säännös, jonka mukaan myös suuryritykset voivat saada tarkasteltavana olevan toimenpiteen perusteella tukea, kumotaan niin pian kuin mahdollista. Lisäksi Italian viranomaiset ovat luvanneet, etteivät enää sovella säännöstä.

| (78) | Italian viranomaiset ovat myös sitoutuneet noudattamaan ehtoja, jotka on asetettu suuntaviivojen 36 kohdassa, joka koskee kyseeseen tulevia investointeja, ja 37 kohdassa, joka koskee tukikelpoisten kustannusten laskentatapaa. |
| --- | --- |

(78)

Italian viranomaiset ovat myös sitoutuneet noudattamaan ehtoja, jotka on asetettu suuntaviivojen 36 kohdassa, joka koskee kyseeseen tulevia investointeja, ja 37 kohdassa, joka koskee tukikelpoisten kustannusten laskentatapaa.

| (79) | Käsiteollisuuden alalla on tarkasteltavana olevan toimenpiteen perusteella hyväksytty aikaisempien kriteerien mukaisesti vain yksi hakemus. Tuen määrä oli 14 719,02 euroa eli suurempi kuin hyväksyttävä 7 359,51 euron intensiteetti. Määrä kirjattiin näin ollen de minimis -tueksi. |
| --- | --- |

(79)

Käsiteollisuuden alalla on tarkasteltavana olevan toimenpiteen perusteella hyväksytty aikaisempien kriteerien mukaisesti vain yksi hakemus. Tuen määrä oli 14 719,02 euroa eli suurempi kuin hyväksyttävä 7 359,51 euron intensiteetti. Määrä kirjattiin näin ollen de minimis -tueksi.

V.2.6   ”Työllisyystuiksi” kutsutut avustukset

| (80) | Koska ns. työllisyystuet liittyvät uusien yritysten käynnistämisvaiheeseen (ensimmäiset 24 kuukautta perustamisesta), ne on Italian viranomaisten mukaan tarkoitettu työpaikkojen luomiseen ja ne ovat siksi yhteismarkkinoille soveltuvia, vaikka ne myönnetäänkin avustuksina neuvontapalveluihin ja/tai tavaramerkkejä ja tuotteita koskeviin selvityksiin ja tavaramerkkien ja tuotteiden rekisteröintiin. Tukea ei ole kuitenkaan myönnetty yhdellekään suuryritykselle. |
| --- | --- |

(80)

Koska ns. työllisyystuet liittyvät uusien yritysten käynnistämisvaiheeseen (ensimmäiset 24 kuukautta perustamisesta), ne on Italian viranomaisten mukaan tarkoitettu työpaikkojen luomiseen ja ne ovat siksi yhteismarkkinoille soveltuvia, vaikka ne myönnetäänkin avustuksina neuvontapalveluihin ja/tai tavaramerkkejä ja tuotteita koskeviin selvityksiin ja tavaramerkkien ja tuotteiden rekisteröintiin. Tukea ei ole kuitenkaan myönnetty yhdellekään suuryritykselle.

| (81) | Nykyisin näitä työllisyystukia myönnetään lain 4/97 V osaston mukaisesti ainoastaan saman lain VI osaston mukaisina tuettuina lainoina parantamaan maksuvalmiutta de minimis -sääntöä noudattaen. |
| --- | --- |

(81)

Nykyisin näitä työllisyystukia myönnetään lain 4/97 V osaston mukaisesti ainoastaan saman lain VI osaston mukaisina tuettuina lainoina parantamaan maksuvalmiutta de minimis -sääntöä noudattaen.

V.2.7   Kansainvälistymistuet

| (82) | Tähän mennessä kansainvälistymiseen on myönnetty vain joitakin määrältään vähäisiä tukia. Joillekin pk-yrityksille on myönnetty messuille ja näyttelyihin osallistumista varten tukea, jonka intensiteetti on ollut 25 prosenttia 50 prosentin hyväksyttävän intensiteetin sijaan. Näissä tapauksissa ei ole tarkistettu, onko kyseessä ensimmäinen osallistuminen kyseiseen tapahtumaan. EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä koskevien vientiluottovakuutusten kustannuksiin on myönnetty tukea avustuksen muodossa (50 prosenttia) vain kaksi kertaa. Määrät olivat 3 500 euroa ja 7 miljoonaa liiraa. |
| --- | --- |

(82)

Tähän mennessä kansainvälistymiseen on myönnetty vain joitakin määrältään vähäisiä tukia. Joillekin pk-yrityksille on myönnetty messuille ja näyttelyihin osallistumista varten tukea, jonka intensiteetti on ollut 25 prosenttia 50 prosentin hyväksyttävän intensiteetin sijaan. Näissä tapauksissa ei ole tarkistettu, onko kyseessä ensimmäinen osallistuminen kyseiseen tapahtumaan. EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä koskevien vientiluottovakuutusten kustannuksiin on myönnetty tukea avustuksen muodossa (50 prosenttia) vain kaksi kertaa. Määrät olivat 3 500 euroa ja 7 miljoonaa liiraa.

| (83) | Uusien soveltamiskriteerien mukaan ainoastaan pk-yrityksille voidaan myöntää tukea kustannuksiin, jotka aiheutuvat ulkopuolisten konsulttien neuvontapalveluista ja ensimmäisestä osallistumisesta messuille ja näyttelyihin yhteisössä tai sen ulkopuolella. Tuen intensiteetti on 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Uusien soveltamiskriteerien mukaan ainoastaan pk-yrityksille voidaan myöntää tukea kustannuksiin, jotka aiheutuvat ulkopuolisten konsulttien neuvontapalveluista ja ensimmäisestä osallistumisesta messuille ja näyttelyihin yhteisössä tai sen ulkopuolella. Tuen intensiteetti on 50 prosenttia.

| (84) | Vientiluottovakuutusten osalta tukikelpoisena pidetään nykyisin ainoastaan preemiota kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvistä riskeistä, joita ei voida vakuuttaa markkinoilla. Tämä ei kuitenkaan koske eräitä OECD-maita, joita koskevat riskit voidaan vakuuttaa markkinoilla (tällä hetkellä: Australia, Islanti, Japani, Kanada, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat). |
| --- | --- |

(84)

Vientiluottovakuutusten osalta tukikelpoisena pidetään nykyisin ainoastaan preemiota kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvistä riskeistä, joita ei voida vakuuttaa markkinoilla. Tämä ei kuitenkaan koske eräitä OECD-maita, joita koskevat riskit voidaan vakuuttaa markkinoilla (tällä hetkellä: Australia, Islanti, Japani, Kanada, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat).

V.2.8   Yhteisön ohjelmien puitteissa myönnettävät tuet

| (85) | Intensiteetiltään 80 prosentin tukia, joita aiemmin myönnettiin yhteisön Leader- ja Interreg-ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat, ei enää myönnetä. |
| --- | --- |

(85)

Intensiteetiltään 80 prosentin tukia, joita aiemmin myönnettiin yhteisön Leader- ja Interreg-ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat, ei enää myönnetä.

V.2.9   De minimis -säännön soveltaminen

| (86) | Italian viranomaisten mukaan de minimis -asetuksen säännösten noudattaminen on taattu. Tätä varten Bolzanon maakunnan toimivaltaiset hallintoyksiköt ovat keskenään yhteydessä sisäisen verkon välityksellä. Ennen kuin hakijoille voidaan myöntää tukea, heidän on ilmoitettava muut kyseisellä kolmivuotisjaksolla de minimis -asetuksen perusteella saamansa tuet. |
| --- | --- |

(86)

Italian viranomaisten mukaan de minimis -asetuksen säännösten noudattaminen on taattu. Tätä varten Bolzanon maakunnan toimivaltaiset hallintoyksiköt ovat keskenään yhteydessä sisäisen verkon välityksellä. Ennen kuin hakijoille voidaan myöntää tukea, heidän on ilmoitettava muut kyseisellä kolmivuotisjaksolla de minimis -asetuksen perusteella saamansa tuet.

| (87) | Rakenteilla on uusi automaattinen tietojenkäsittelyjärjestelmä, jonka avulla voidaan valvoa tukia, myös muita kuin Bolzanon maakunnan myöntämiä. Järjestelmä yhdistetään parhaillaan pystytettävään kansalliseen verkkoon. |
| --- | --- |

(87)

Rakenteilla on uusi automaattinen tietojenkäsittelyjärjestelmä, jonka avulla voidaan valvoa tukia, myös muita kuin Bolzanon maakunnan myöntämiä. Järjestelmä yhdistetään parhaillaan pystytettävään kansalliseen verkkoon.

VI.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

VI.1.   Kyseisten toimenpiteiden tukiluonteen arviointi

| (88) | Toimenpidettä voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena vain, jos seuraavat neljä ehtoa täyttyvät: myöntäminen valtion varoista, valikoivuus, kilpailun vääristymisen uhka ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(88)

Toimenpidettä voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena vain, jos seuraavat neljä ehtoa täyttyvät: myöntäminen valtion varoista, valikoivuus, kilpailun vääristymisen uhka ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (89) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa täyttyy ensimmäinen ehto, sillä toimenpide rahoitetaan Bolzanon autonomisen maakunnan budjetista eli julkisin varoin. Koska tukea myönnetään ainoastaan Bolzanon maakunnassa toimiville yrityksille, myös toinen ehto täyttyy. Kolmas ehto täyttyy, koska tuensaajien taloudellinen tilanne kohenee, ja neljäs, koska asianomaiset yritykset voivat harjoittaa kansainvälistä kaupallista toimintaa, sillä ne sijaitsevat raja-alueella, jolla on lisäksi paljon matkailua. Näistä syistä toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä ei kuitenkaan rajoita tämän päätöksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitettyä, tiettyjä mikroyrityksiä koskevien toimenpiteiden arviointia, jossa on otettu huomioon uusien kriteerien soveltaminen. |
| --- | --- |

(89)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa täyttyy ensimmäinen ehto, sillä toimenpide rahoitetaan Bolzanon autonomisen maakunnan budjetista eli julkisin varoin. Koska tukea myönnetään ainoastaan Bolzanon maakunnassa toimiville yrityksille, myös toinen ehto täyttyy. Kolmas ehto täyttyy, koska tuensaajien taloudellinen tilanne kohenee, ja neljäs, koska asianomaiset yritykset voivat harjoittaa kansainvälistä kaupallista toimintaa, sillä ne sijaitsevat raja-alueella, jolla on lisäksi paljon matkailua. Näistä syistä toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä ei kuitenkaan rajoita tämän päätöksen johdanto-osan 116 kappaleessa esitettyä, tiettyjä mikroyrityksiä koskevien toimenpiteiden arviointia, jossa on otettu huomioon uusien kriteerien soveltaminen.

| (90) | Komissio totesi tämän menettelyn kohteena olevien toimenpiteiden olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea jo tutkiessaan ne valtiontukien N 192/97 ja NN 69/95 yhteydessä. |
| --- | --- |

(90)

Komissio totesi tämän menettelyn kohteena olevien toimenpiteiden olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea jo tutkiessaan ne valtiontukien N 192/97 ja NN 69/95 yhteydessä.

VI.2.   Toimenpiteen sääntöjenmukaisuus

| (91) | Koska toimenpiteistä ei ilmoitettu komissiolle ennakolta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ne ovat sääntöjenvastaisia. Koska toimenpiteissä on kyse ohjelman N 192/97 (ja välillisesti ohjelman NN 69/95) soveltamiskriteereistä, ne ovat johtaneet kyseisten ohjelmien väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

(91)

Koska toimenpiteistä ei ilmoitettu komissiolle ennakolta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ne ovat sääntöjenvastaisia. Koska toimenpiteissä on kyse ohjelman N 192/97 (ja välillisesti ohjelman NN 69/95) soveltamiskriteereistä, ne ovat johtaneet kyseisten ohjelmien väärinkäyttöön.

VI.3.   Päätöksen 4607/2001 soveltamisesta johtuvien toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille

VI.3.1.   Suurille yrityksille myönnettävä investointituki

| (92) | Koska Bolzanon maakunta ei ollut oikeutettu aluetukiin koko sinä aikana, jonka tarkasteltavana olevat toimenpiteet olivat voimassa, alueen suuryrityksille myönnettäviin investointitukiin ei voida soveltaa mitään poikkeusta. |
| --- | --- |

(92)

Koska Bolzanon maakunta ei ollut oikeutettu aluetukiin koko sinä aikana, jonka tarkasteltavana olevat toimenpiteet olivat voimassa, alueen suuryrityksille myönnettäviin investointitukiin ei voida soveltaa mitään poikkeusta.

| (93) | Lisäksi jo asiaa N 192/97 koskevassa komission päätöksessä oli nimenomaan jätetty suuret yritykset ohjelman ulkopuolelle de minimis -sääntöä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi jo asiaa N 192/97 koskevassa komission päätöksessä oli nimenomaan jätetty suuret yritykset ohjelman ulkopuolelle de minimis -sääntöä lukuun ottamatta.

| (94) | Lakiin 9/91 perustuvien tuettujen lainojen muodossa myönnetyt tuet kuuluvat myös ohjelmaan NN 69/95. Sen jälkeen kun Italian viranomaiset olivat sitoutuneet noudattamaan kaikkia pk-yrityksiin sovellettavien puitteiden säännöksiä ja ilmoittamaan ne maakuntahallinnon yksiköille ohjelman oikean soveltamisen varmistamiseksi, komissio hyväksyi ohjelman sillä ehdolla, että siitä myönnetään tukea vain pk-yrityksille. |
| --- | --- |

(94)

Lakiin 9/91 perustuvien tuettujen lainojen muodossa myönnetyt tuet kuuluvat myös ohjelmaan NN 69/95. Sen jälkeen kun Italian viranomaiset olivat sitoutuneet noudattamaan kaikkia pk-yrityksiin sovellettavien puitteiden säännöksiä ja ilmoittamaan ne maakuntahallinnon yksiköille ohjelman oikean soveltamisen varmistamiseksi, komissio hyväksyi ohjelman sillä ehdolla, että siitä myönnetään tukea vain pk-yrityksille.

| (95) | Näin ollen päätöksen 4607/2001 säännökset, jotka sisältävät ohjelman N 192/97 (ja ohjelman NN 69/95, kun tuki myönnetään lain 9/91 mukaisena tuettuna lainana) soveltamiskriteerit, eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska niissä säädetään investointituen myöntämisestä myös suurille yrityksille. |
| --- | --- |

(95)

Näin ollen päätöksen 4607/2001 säännökset, jotka sisältävät ohjelman N 192/97 (ja ohjelman NN 69/95, kun tuki myönnetään lain 9/91 mukaisena tuettuna lainana) soveltamiskriteerit, eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska niissä säädetään investointituen myöntämisestä myös suurille yrityksille.

| (96) | Komissio toteaa vielä, että Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yksikään suuryritys ei itse asiassa ole hyötynyt toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(96)

Komissio toteaa vielä, että Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yksikään suuryritys ei itse asiassa ole hyötynyt toimenpiteestä.

VI.3.2.   Pk-yrityksille myönnettävä investointituki

| (97) | Komissio vahvistaa ensin, että kaikkia korvaaviin investointeihin myönnettäviä tukia on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomina. Italian viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että ne eivät ole myöntäneet tarkasteltavana olevasta ohjelmasta yhtäkään tällaista tukea. |
| --- | --- |

(97)

Komissio vahvistaa ensin, että kaikkia korvaaviin investointeihin myönnettäviä tukia on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomina. Italian viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että ne eivät ole myöntäneet tarkasteltavana olevasta ohjelmasta yhtäkään tällaista tukea.

| (98) | Investointituet, jotka ylittävät pk-yritysten osalta 15 prosentin ja keskisuurten yritysten osalta 7,5 prosentin enimmäismäärän, eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(98)

Investointituet, jotka ylittävät pk-yritysten osalta 15 prosentin ja keskisuurten yritysten osalta 7,5 prosentin enimmäismäärän, eivät sovellu yhteismarkkinoille.

VI.3.3.   Mikroyritykset

| (99) | Komissio vahvistaa, että mikroyritykset, jotka kuuluvat pk-yrityksiin sekä suosituksen 96/280/EY (18) että 1 päivästä tammikuuta 2005 voimassa olleen uuden määritelmän (19) perusteella, eivät ole automaattisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolella. Tästä seuraa, että mikroyrityksille myönnettyjä investointitukia, joiden intensiteetti on suurempi kuin 15 prosenttia ja joita ei voida pitää de minimis -tukina, on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomina. |
| --- | --- |

(99)

Komissio vahvistaa, että mikroyritykset, jotka kuuluvat pk-yrityksiin sekä suosituksen 96/280/EY (18) että 1 päivästä tammikuuta 2005 voimassa olleen uuden määritelmän (19) perusteella, eivät ole automaattisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolella. Tästä seuraa, että mikroyrityksille myönnettyjä investointitukia, joiden intensiteetti on suurempi kuin 15 prosenttia ja joita ei voida pitää de minimis -tukina, on pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomina.

| (100) | Komissio ottaa huomioon, että Italian viranomaiset ovat toimittaneet tarkentavia tietoja, joiden mukaan mikroyrityksille ei ole myönnetty tukea, joka olisi samaan aikaan ylittänyt 15 prosentin intensiteetin ja de minimis -kynnyksen. |
| --- | --- |

(100)

Komissio ottaa huomioon, että Italian viranomaiset ovat toimittaneet tarkentavia tietoja, joiden mukaan mikroyrityksille ei ole myönnetty tukea, joka olisi samaan aikaan ylittänyt 15 prosentin intensiteetin ja de minimis -kynnyksen.

VI.3.4.   Ympäristötuet

| (101) | Komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan toimenpiteen kahta ensimmäistä elementtiä (uusiin normeihin mukautuminen ja yhteisön normien ylittäminen) koskevat 25 prosentin ja 40 prosentin tuki-intensiteetit sekä ympäristöauditointihankkeisiin liittyvän tuen myöntäminen suuryrityksille eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo, että tarkasteltavana olevan toimenpiteen kahta ensimmäistä elementtiä (uusiin normeihin mukautuminen ja yhteisön normien ylittäminen) koskevat 25 prosentin ja 40 prosentin tuki-intensiteetit sekä ympäristöauditointihankkeisiin liittyvän tuen myöntäminen suuryrityksille eivät sovellu yhteismarkkinoille.

| (102) | Komissio toteaa, että Italian toimittamien tietojen perusteella tähän mennessä on myönnetty vain yksi tuki, joka ylitti hyväksyttävän määrän paljon de minimis -määrää pienemmällä summalla, ja että edellä mainitun kolmannen toimenpiteen (tuki ympäristöauditointiin) oikeusperustaa ei enää sovelleta ja se kumotaan niin pian kuin mahdollista. |
| --- | --- |

(102)

Komissio toteaa, että Italian toimittamien tietojen perusteella tähän mennessä on myönnetty vain yksi tuki, joka ylitti hyväksyttävän määrän paljon de minimis -määrää pienemmällä summalla, ja että edellä mainitun kolmannen toimenpiteen (tuki ympäristöauditointiin) oikeusperustaa ei enää sovelleta ja se kumotaan niin pian kuin mahdollista.

VI.3.5.   ”Työllisyystuiksi” kutsutut avustukset

| (103) | Komissio vahvistaa, että työllisyystuen nimikkeellä päätöksessä 4607/2001 säädetyt tuet eivät täysin vastaa tukia, jotka komissio hyväksyi tuesta N 192/97 tekemässään päätöksessä. Niitä ei myöskään voida pitää työllisyystukina, koska niissä ei ole kyse työpaikkojen luomisesta tai säilyttämisestä vaan neuvontapalveluista ja tavaramerkkeihin ja patentteihin liittyvistä toimista. |
| --- | --- |

(103)

Komissio vahvistaa, että työllisyystuen nimikkeellä päätöksessä 4607/2001 säädetyt tuet eivät täysin vastaa tukia, jotka komissio hyväksyi tuesta N 192/97 tekemässään päätöksessä. Niitä ei myöskään voida pitää työllisyystukina, koska niissä ei ole kyse työpaikkojen luomisesta tai säilyttämisestä vaan neuvontapalveluista ja tavaramerkkeihin ja patentteihin liittyvistä toimista.

| (104) | Koska suurin osa tarkasteltavana olevan toimenpiteen mukaisista tukikelpoisista kustannuksista muodostuu asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 ja 5 c artiklassa tarkoitetuista hiljattain perustettujen pk-yritysten neuvontapalveluista ja tavaramerkkien ja tuotteiden patentoinnista, tuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia vain, jos asetuksissa (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 364/2004 (20) säädetyt ehdot eivät täyty. |
| --- | --- |

(104)

Koska suurin osa tarkasteltavana olevan toimenpiteen mukaisista tukikelpoisista kustannuksista muodostuu asetuksen (EY) N:o 70/2001 5 ja 5 c artiklassa tarkoitetuista hiljattain perustettujen pk-yritysten neuvontapalveluista ja tavaramerkkien ja tuotteiden patentoinnista, tuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia vain, jos asetuksissa (EY) N:o 70/2001 ja (EY) N:o 364/2004 (20) säädetyt ehdot eivät täyty.

| (105) | Sen sijaan kyseiset tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin niitä myönnetään myös suuryrityksille. |
| --- | --- |

(105)

Sen sijaan kyseiset tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin niitä myönnetään myös suuryrityksille.

VI.3.6.   Kansainvälistymistuet

| (106) | Komissio ottaa huomioon, että kansainvälistymiseen on menettelyn kohteena olevien soveltamiskriteerien mukaisesti myönnetty vain joitakin määrältään vähäisiä tukia. Messuille ja näyttelyihin osallistumista varten myönnetyn tuen intensiteetti on ollut 25 prosenttia 50 prosentin hyväksyttävän intensiteetin sijaan, vaikkakin on totta, että näissä tapauksissa ei ole tarkistettu, onko kyseessä ensimmäinen osallistuminen kyseiseen tapahtumaan. Tapauksia on yhteensä viisi, ja tukisummat vaihtelevat 1 250 eurosta 8 875 euroon. Vientiluottovakuutuksiin on myönnetty tukea vain kaksi kertaa, ja tuki on rajoittunut EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä koskeviin vakuutusmaksuihin. Tuen intensiteetti oli 50 prosenttia ja määrät 3 500 euroa ja 7 miljoonaa liiraa (joka myös on noin 3 500 euroa). Viimeksi mainitut tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetun komission tiedonannon (21) ehdot. |
| --- | --- |

(106)

Komissio ottaa huomioon, että kansainvälistymiseen on menettelyn kohteena olevien soveltamiskriteerien mukaisesti myönnetty vain joitakin määrältään vähäisiä tukia. Messuille ja näyttelyihin osallistumista varten myönnetyn tuen intensiteetti on ollut 25 prosenttia 50 prosentin hyväksyttävän intensiteetin sijaan, vaikkakin on totta, että näissä tapauksissa ei ole tarkistettu, onko kyseessä ensimmäinen osallistuminen kyseiseen tapahtumaan. Tapauksia on yhteensä viisi, ja tukisummat vaihtelevat 1 250 eurosta 8 875 euroon. Vientiluottovakuutuksiin on myönnetty tukea vain kaksi kertaa, ja tuki on rajoittunut EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä koskeviin vakuutusmaksuihin. Tuen intensiteetti oli 50 prosenttia ja määrät 3 500 euroa ja 7 miljoonaa liiraa (joka myös on noin 3 500 euroa). Viimeksi mainitut tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetun komission tiedonannon (21) ehdot.

| (107) | Kaikki suuryrityksille neuvontapalveluihin myönnettävä tuki ja vientiin liittyvään toimintaan myönnettävä tuki (myös pk-yritysten osalta) on yhteismarkkinoille soveltumatonta. Samoin tuet, joita myönnetään minkä tahansa suuruisille yrityksille neuvontapalveluihin, jotka ovat jatkuvaa tai määräaikaista toimintaa, tai tuet, jotka liittyvät yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten mainontaan. |
| --- | --- |

(107)

Kaikki suuryrityksille neuvontapalveluihin myönnettävä tuki ja vientiin liittyvään toimintaan myönnettävä tuki (myös pk-yritysten osalta) on yhteismarkkinoille soveltumatonta. Samoin tuet, joita myönnetään minkä tahansa suuruisille yrityksille neuvontapalveluihin, jotka ovat jatkuvaa tai määräaikaista toimintaa, tai tuet, jotka liittyvät yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten mainontaan.

VI.3.7.   Yhteisön ohjelmien puitteissa myönnettävät tuet

| (108) | Komissio toteaa, että tällaista päätöksen 4607/2001 mukaista, intensiteetiltään 80 prosentin tukea ei hyväksytty komission päätöksessä tuesta N 192/97. Kun otetaan huomioon, että intensiteetti on hyvin korkea ja että mitään tukikelpoista tarkoitusta ei ole ilmoitettu, tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, erityisesti jos tukea voivat saada myös taloudellista toimintaa harjoittavat henkilöt, jotka osallistuvat tarkasteltavasta toimenpiteestä tuettuihin yhteisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(108)

Komissio toteaa, että tällaista päätöksen 4607/2001 mukaista, intensiteetiltään 80 prosentin tukea ei hyväksytty komission päätöksessä tuesta N 192/97. Kun otetaan huomioon, että intensiteetti on hyvin korkea ja että mitään tukikelpoista tarkoitusta ei ole ilmoitettu, tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, erityisesti jos tukea voivat saada myös taloudellista toimintaa harjoittavat henkilöt, jotka osallistuvat tarkasteltavasta toimenpiteestä tuettuihin yhteisiin hankkeisiin.

| (109) | Komissio kuitenkin toteaa, että kyseeseen tuleviin yksittäisiin hankkeisiin myönnetyt summat ovat Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella hyvin pieniä ja jäävät selvästi de minimis -kynnyksen alapuolelle. Tästä voidaan päätellä, että tuella ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Voidaan siis katsoa, että toimenpiteet eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos Italian viranomaiset osoittavat komissiolle, että kaikkia asetuksen (EY) N:o 69/2001 kriteerejä noudatetaan. Komissio ottaa huomioon, että luonnoksessa tarkasteltavana olevan ohjelman uusiksi soveltamiskriteereiksi ei enää mainita tukea Leader- ja Interreg-ohjelmien puitteissa toteutettaviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat. |
| --- | --- |

(109)

Komissio kuitenkin toteaa, että kyseeseen tuleviin yksittäisiin hankkeisiin myönnetyt summat ovat Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella hyvin pieniä ja jäävät selvästi de minimis -kynnyksen alapuolelle. Tästä voidaan päätellä, että tuella ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Voidaan siis katsoa, että toimenpiteet eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, jos Italian viranomaiset osoittavat komissiolle, että kaikkia asetuksen (EY) N:o 69/2001 kriteerejä noudatetaan. Komissio ottaa huomioon, että luonnoksessa tarkasteltavana olevan ohjelman uusiksi soveltamiskriteereiksi ei enää mainita tukea Leader- ja Interreg-ohjelmien puitteissa toteutettaviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat.

VI.3.8.   Tuki neuvontapalveluihin

| (110) | Komissio vahvistaa kantansa, jonka mukaan tukea ei voida myöntää suuryrityksille toimitettuihin neuvontapalveluihin muutoin kuin asetuksen (EY) N:o 68/2001 (22) 7 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen koulutushankkeiden yhteydessä.Jos tällaisesta ei ole kyse, tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(110)

Komissio vahvistaa kantansa, jonka mukaan tukea ei voida myöntää suuryrityksille toimitettuihin neuvontapalveluihin muutoin kuin asetuksen (EY) N:o 68/2001 (22) 7 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen koulutushankkeiden yhteydessä.Jos tällaisesta ei ole kyse, tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille.

VI.3.9.   De minimis -säännön soveltaminen

| (111) | Komissio ottaa huomioon Italian viranomaisten antamat takeet siitä, että kaikkia sovellettavia de minimis -ehtoja eli tällä hetkellä asetuksen (EY) N:o 69/2001 (23) säännöksiä noudatetaan tiukasti ennen kaikkea valvontajärjestelmän (servizio controlling dell'ASTAT) avulla. |
| --- | --- |

(111)

Komissio ottaa huomioon Italian viranomaisten antamat takeet siitä, että kaikkia sovellettavia de minimis -ehtoja eli tällä hetkellä asetuksen (EY) N:o 69/2001 (23) säännöksiä noudatetaan tiukasti ennen kaikkea valvontajärjestelmän (servizio controlling dell'ASTAT) avulla.

VI.4.   Toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747 toimitettujen ja 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426 muutettujen ja täydennettyjen uusien kriteerien valossa

| (112) | Komissio toteaa, että uusissa soveltamiskriteereissä suuryritykset jätetään erikseen mainiten investointitukien soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tukia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa, että uusissa soveltamiskriteereissä suuryritykset jätetään erikseen mainiten investointitukien soveltamisalan ulkopuolelle de minimis -tukia lukuun ottamatta.

| (113) | Pk-yritysten investointitukien osalta todetaan, että uusien kriteerien mukainen tukikelpoisten investointien määritelmä täyttää asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (24) asetetut ehdot ja että korvaavat investoinnit ja ylläpitokustannukset on nimenomaisesti jätetty soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(113)

Pk-yritysten investointitukien osalta todetaan, että uusien kriteerien mukainen tukikelpoisten investointien määritelmä täyttää asetuksessa (EY) N:o 70/2001 (24) asetetut ehdot ja että korvaavat investoinnit ja ylläpitokustannukset on nimenomaisesti jätetty soveltamisalan ulkopuolelle.

| (114) | Komissio toteaa, että nyt kun tuen saamisen edellytykseksi riittää toimintayksikkö Bolzanon maakunnan alueella, sijoittautumisvapauden periaate toteutuu myös muodollisesti, kun se aiemmin toteutui vain tosiasiallisesti, kuten menettelyn aikana toimitetusta luettelosta käy ilmi (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 70 kappale). |
| --- | --- |

(114)

Komissio toteaa, että nyt kun tuen saamisen edellytykseksi riittää toimintayksikkö Bolzanon maakunnan alueella, sijoittautumisvapauden periaate toteutuu myös muodollisesti, kun se aiemmin toteutui vain tosiasiallisesti, kuten menettelyn aikana toimitetusta luettelosta käy ilmi (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 70 kappale).

| (115) | Tuen tarpeellisuuden periaate toteutuu, sillä tukihakemus on nyt tehtävä ennen kuin tuettavaa hanketta aletaan toteuttaa. |
| --- | --- |

(115)

Tuen tarpeellisuuden periaate toteutuu, sillä tukihakemus on nyt tehtävä ennen kuin tuettavaa hanketta aletaan toteuttaa.

| (116) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta mikroyrityksiin, koska on kyse vain paikallisesti toimintaansa harjoittavista yrityksistä, jotka eivät luonteensa, kokonsa ja sijaintinsa vuoksi voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja koska muiden jäsenvaltioiden yrityksillä ei ole kiinnostusta tulla niiden markkinoille. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tällaiset enintään kaksi työntekijää työllistävät yritykset harjoittavat täsmällisesti määriteltyjä toimintoja käsiteollisuuden alalla (erityisesti häviämässä olevia tyypillisiä perinteisiä ammatteja, kuten veitsenteroittaja, tynnyrintekijä, villan karstaaja ja kehrääjä, kynttiläntekijä, korinpunoja, kengitysseppä jne.) ja kaupan alalla (erityisesti päivittäistavaroiden, ennen kaikkea elintarvikkeiden, vähittäismyynti alle tuhannen asukkaan kunnissa muualla kuin kauppakeskuksissa ja matkailun kannalta kehittyneimmillä alueilla). Sekä käsiteollisuuden että kaupan alan toiminnot on lueteltu tyhjentävästi ohjelman uusissa soveltamiskriteereissä. |
| --- | --- |

(116)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta mikroyrityksiin, koska on kyse vain paikallisesti toimintaansa harjoittavista yrityksistä, jotka eivät luonteensa, kokonsa ja sijaintinsa vuoksi voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja koska muiden jäsenvaltioiden yrityksillä ei ole kiinnostusta tulla niiden markkinoille. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tällaiset enintään kaksi työntekijää työllistävät yritykset harjoittavat täsmällisesti määriteltyjä toimintoja käsiteollisuuden alalla (erityisesti häviämässä olevia tyypillisiä perinteisiä ammatteja, kuten veitsenteroittaja, tynnyrintekijä, villan karstaaja ja kehrääjä, kynttiläntekijä, korinpunoja, kengitysseppä jne.) ja kaupan alalla (erityisesti päivittäistavaroiden, ennen kaikkea elintarvikkeiden, vähittäismyynti alle tuhannen asukkaan kunnissa muualla kuin kauppakeskuksissa ja matkailun kannalta kehittyneimmillä alueilla). Sekä käsiteollisuuden että kaupan alan toiminnot on lueteltu tyhjentävästi ohjelman uusissa soveltamiskriteereissä.

| (117) | Komissio katsoo, että pk-yrityksille myönnettävät siirtymäkauden tuet, joita myönnetään uusiin normeihin mukautumiseksi kolmen vuoden ajan normien hyväksymisestä ja joiden intensiteetti on 15 prosenttia, ovat ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien suuntaviivojen (25), jäljempänä ’suuntaviivat’, 28 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

(117)

Komissio katsoo, että pk-yrityksille myönnettävät siirtymäkauden tuet, joita myönnetään uusiin normeihin mukautumiseksi kolmen vuoden ajan normien hyväksymisestä ja joiden intensiteetti on 15 prosenttia, ovat ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien suuntaviivojen (25), jäljempänä ’suuntaviivat’, 28 kohdan mukaisia.

| (118) | Intensiteetiltään 30 prosentin tuet, joilla kaikenkokoisia yrityksiä kannustetaan ylittämään pakolliset yhteisön normit tai käynnistämään ympäristönsuojeluinvestointeja voimassa olevien yhteisön normien puuttuessa, täyttävät nykyisin suuntaviivojen 29 kohdan ehdot. |
| --- | --- |

(118)

Intensiteetiltään 30 prosentin tuet, joilla kaikenkokoisia yrityksiä kannustetaan ylittämään pakolliset yhteisön normit tai käynnistämään ympäristönsuojeluinvestointeja voimassa olevien yhteisön normien puuttuessa, täyttävät nykyisin suuntaviivojen 29 kohdan ehdot.

| (119) | Lisäksi vain pk-yrityksille myönnettävät tuet ympäristöalan neuvontapalveluihin ovat asetuksen (EY) N:o 70/2001 (26) 5 artiklan a alakohdan mukaisia ja näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvia. |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi vain pk-yrityksille myönnettävät tuet ympäristöalan neuvontapalveluihin ovat asetuksen (EY) N:o 70/2001 (26) 5 artiklan a alakohdan mukaisia ja näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvia.

| (120) | Tässä päätöksessä ei kuitenkaan oteta kantaa siihen, soveltuuko 4 päivänä marraskuuta 2002 tehty päätös nro 4007 yhteismarkkinoille, koska kyseistä päätöstä ei käsitellä tässä menettelyssä. Kyseisellä päätöksellä kaikki Bolzanon maakunnan ympäristönsuojelutuet mukautetaan komission uusiin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(120)

Tässä päätöksessä ei kuitenkaan oteta kantaa siihen, soveltuuko 4 päivänä marraskuuta 2002 tehty päätös nro 4007 yhteismarkkinoille, koska kyseistä päätöstä ei käsitellä tässä menettelyssä. Kyseisellä päätöksellä kaikki Bolzanon maakunnan ympäristönsuojelutuet mukautetaan komission uusiin suuntaviivoihin.

| (121) | Komissio toteaa, että työllisyystuiksi kutsuttuja tukia myönnetään ainoastaan maksuvalmiutta lisäävien lainojen muodossa vähämerkityksestä tuesta (de minimis) annettua asetusta (EY) N:o 69/2001 (27) noudattaen. |
| --- | --- |

(121)

Komissio toteaa, että työllisyystuiksi kutsuttuja tukia myönnetään ainoastaan maksuvalmiutta lisäävien lainojen muodossa vähämerkityksestä tuesta (de minimis) annettua asetusta (EY) N:o 69/2001 (27) noudattaen.

| (122) | Komissio toteaa, että sille toimitetuissa uusissa soveltamiskriteereissä on säilytetty kansainvälistymistuista vain pk-yrityksille suunnattu, intensiteetiltään 50 prosentin tuki ulkopuolisten konsulttien tarjoamien neuvontapalveluiden kustannuksiin sekä kustannuksiin, jotka aiheutuvat osallistumisesta ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn. Tämä on asetuksen (EY) N:o 70/2001 (28) 5 artiklan mukaista. |
| --- | --- |

(122)

Komissio toteaa, että sille toimitetuissa uusissa soveltamiskriteereissä on säilytetty kansainvälistymistuista vain pk-yrityksille suunnattu, intensiteetiltään 50 prosentin tuki ulkopuolisten konsulttien tarjoamien neuvontapalveluiden kustannuksiin sekä kustannuksiin, jotka aiheutuvat osallistumisesta ensimmäistä kertaa tietyille messuille tai tiettyyn näyttelyyn. Tämä on asetuksen (EY) N:o 70/2001 (28) 5 artiklan mukaista.

| (123) | Komissio toteaa myös, että vientiluottovakuutusten osalta tukikelpoisena pidetään nykyisin ainoastaan preemiota kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvistä riskeistä, joita ei voida vakuuttaa markkinoilla. Tämä ei kuitenkaan koske eräitä OECD-maita, joita koskevat riskit voidaan vakuuttaa markkinoilla: tällä hetkellä Australia, Islanti, Japani, Kanada, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat). Tuki on näin ollen lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetun tiedonannon (29) mukaista. |
| --- | --- |

(123)

Komissio toteaa myös, että vientiluottovakuutusten osalta tukikelpoisena pidetään nykyisin ainoastaan preemiota kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvistä riskeistä, joita ei voida vakuuttaa markkinoilla. Tämä ei kuitenkaan koske eräitä OECD-maita, joita koskevat riskit voidaan vakuuttaa markkinoilla: tällä hetkellä Australia, Islanti, Japani, Kanada, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat). Tuki on näin ollen lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetun tiedonannon (29) mukaista.

VII.   LOPPUHUOMAUTUKSET

| (124) | Komissio paheksuu siitä, että Italian Bolzanon autonominen maakunta on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti soveltanut 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä päätöksellä 4607 vahvistettuja maakuntalain 4/97 soveltamiskriteerejä ilmoittamatta niistä ennakolta komissiolle ja että soveltamiskriteerit ovat näin ollen sääntöjenvastaisia. Tämä on johtanut ohjelman N 192/97 (ja välillisesti myös ohjelman NN 69/95) asetuksen väärinkäyttöön (EY) N:o 659/99 (30) 16 artiklassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(124)

Komissio paheksuu siitä, että Italian Bolzanon autonominen maakunta on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti soveltanut 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä päätöksellä 4607 vahvistettuja maakuntalain 4/97 soveltamiskriteerejä ilmoittamatta niistä ennakolta komissiolle ja että soveltamiskriteerit ovat näin ollen sääntöjenvastaisia. Tämä on johtanut ohjelman N 192/97 (ja välillisesti myös ohjelman NN 69/95) asetuksen väärinkäyttöön (EY) N:o 659/99 (30) 16 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

| (125) | Komissio on näin ollen päättänyt aloittaa tämän muodollisen menettelyn, joka koskee kyseisiä tukia. |
| --- | --- |

(125)

Komissio on näin ollen päättänyt aloittaa tämän muodollisen menettelyn, joka koskee kyseisiä tukia.

| (126) | Italian viranomaiset ovat kuitenkin menettelyn kuluessa selvittäneet, että suurimassa osassa tapauksista päätöksen 4607/2001 säännöksiä, joita komission arvion mukaan voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltumattomina ja sääntöjenvastaisina, ei ole koskaan sovellettu tai niitä on sovellettu vain muutamissa tapauksissa. Tukisummat ovat olleet hyvin pieniä ja selvästi de minimis -kynnyksen alapuolella, myös pk-yritysten ollessa kyseessä. |
| --- | --- |

(126)

Italian viranomaiset ovat kuitenkin menettelyn kuluessa selvittäneet, että suurimassa osassa tapauksista päätöksen 4607/2001 säännöksiä, joita komission arvion mukaan voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltumattomina ja sääntöjenvastaisina, ei ole koskaan sovellettu tai niitä on sovellettu vain muutamissa tapauksissa. Tukisummat ovat olleet hyvin pieniä ja selvästi de minimis -kynnyksen alapuolella, myös pk-yritysten ollessa kyseessä.

| (127) | Tämän tueksi on toimitettu runsaasti tietoa, muun muassa ohjelman eri toimenpiteiden kiistanalaisimpien osien puitteissa myönnettyjen tukien lukumäärästä ja tukisummista. Niistä käy ilmi, että investointitukea ei ole myönnetty kyseisestä ohjelmasta yhdellekään suuryritykselle, vaan ne on varattu pk-yrityksille ohjelmien N 192/97 ja NN 69/95 hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(127)

Tämän tueksi on toimitettu runsaasti tietoa, muun muassa ohjelman eri toimenpiteiden kiistanalaisimpien osien puitteissa myönnettyjen tukien lukumäärästä ja tukisummista. Niistä käy ilmi, että investointitukea ei ole myönnetty kyseisestä ohjelmasta yhdellekään suuryritykselle, vaan ne on varattu pk-yrityksille ohjelmien N 192/97 ja NN 69/95 hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen mukaisesti.

| (128) | Lisäksi Italian viranomaiset ovat tehneet yhteistyötä keskeyttämällä joidenkin (muun muassa suuryrityksille neuvontapalveluihin myönnettävää tukea koskevien) säännösten soveltamisen. Säännökset on määrä kumota niin pian kuin mahdollista. Lisäksi viranomaiset ovat tehneet ehdotuksen tämän menettelyn kohteena olevien tukien soveltamiskriteerien muuttamisesta. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi Italian viranomaiset ovat tehneet yhteistyötä keskeyttämällä joidenkin (muun muassa suuryrityksille neuvontapalveluihin myönnettävää tukea koskevien) säännösten soveltamisen. Säännökset on määrä kumota niin pian kuin mahdollista. Lisäksi viranomaiset ovat tehneet ehdotuksen tämän menettelyn kohteena olevien tukien soveltamiskriteerien muuttamisesta.

| (129) | Komissio toteaa, että Italia on noudattanut de minimis -ehtoja ja -enimmäismäärää vakuuksien ja vakuutusten yhteydessä. Aloittaessaan menettelyn komissio oli esittänyt epäilyjä niiden varsin laajasta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(129)

Komissio toteaa, että Italia on noudattanut de minimis -ehtoja ja -enimmäismäärää vakuuksien ja vakuutusten yhteydessä. Aloittaessaan menettelyn komissio oli esittänyt epäilyjä niiden varsin laajasta soveltamisesta.

| (130) | Koska kyseisiä tukia ei ole myönnetty poissuljetuilla toimialoilla eikä vientiin liittyvään toimintaan ja koska tuen ehtona ei ole ollut kotimaisten tuotteiden suosiminen tuontituotteiden kustannuksella, niihin voidaan soveltaa de minimis -sääntöä asetuksen (EY) N:o 69/2001 mukaisesti, sillä 100 000 euron enimmäismäärä yritystä kohti ei ylity kolmen vuoden aikana. Näin ollen kyseiset tuet eivät kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(130)

Koska kyseisiä tukia ei ole myönnetty poissuljetuilla toimialoilla eikä vientiin liittyvään toimintaan ja koska tuen ehtona ei ole ollut kotimaisten tuotteiden suosiminen tuontituotteiden kustannuksella, niihin voidaan soveltaa de minimis -sääntöä asetuksen (EY) N:o 69/2001 mukaisesti, sillä 100 000 euron enimmäismäärä yritystä kohti ei ylity kolmen vuoden aikana. Näin ollen kyseiset tuet eivät kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (131) | Lisäksi komissio toteaa, että tukiohjelmaa koskevasta päätöksestä huolimatta on mahdollista, että yksittäiset toimenpiteet eivät ole valtiontukea (esimerkiksi jos yksittäinen tuki on de minimis -säännön mukaista, kuten edellisessä kappaleessa selostettiin) tai niitä voidaan pitää luonteensa vuoksi kokonaan tai osittain yhteismarkkinoille soveltuvina (erityisesti poikkeusasetuksen nojalla). |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi komissio toteaa, että tukiohjelmaa koskevasta päätöksestä huolimatta on mahdollista, että yksittäiset toimenpiteet eivät ole valtiontukea (esimerkiksi jos yksittäinen tuki on de minimis -säännön mukaista, kuten edellisessä kappaleessa selostettiin) tai niitä voidaan pitää luonteensa vuoksi kokonaan tai osittain yhteismarkkinoille soveltuvina (erityisesti poikkeusasetuksen nojalla).

| (132) | Johdanto-osan 124–131 kappaleiden ja niiden näkemysten perusteella, joita VI.3 jaksossa on esitetty siitä, soveltuvatko päätöksen 4607/2001 soveltamisesta johtuvat toimenpiteet yhteismarkkinoille, voitaisiin ajatella, että ei ole tarpeen ryhtyä takaisinperintään tai että tarve takaisinperintään on varsin rajattu. Komission vakiintunut käytäntö on kuitenkin periä tuensaajilta takaisin perustamissopimuksen 88 artiklan perusteella sääntöjenvastaisiksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi todetut tuet. Käytäntö on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 659/99 (31) 14 artiklassa. |
| --- | --- |

(132)

Johdanto-osan 124–131 kappaleiden ja niiden näkemysten perusteella, joita VI.3 jaksossa on esitetty siitä, soveltuvatko päätöksen 4607/2001 soveltamisesta johtuvat toimenpiteet yhteismarkkinoille, voitaisiin ajatella, että ei ole tarpeen ryhtyä takaisinperintään tai että tarve takaisinperintään on varsin rajattu. Komission vakiintunut käytäntö on kuitenkin periä tuensaajilta takaisin perustamissopimuksen 88 artiklan perusteella sääntöjenvastaisiksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomiksi todetut tuet. Käytäntö on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 659/99 (31) 14 artiklassa.

| (133) | Komissio määrää Italian toteuttamaan kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin ohjelman tuensaajilta. Tämä ei koske niitä yksittäisiä tapauksia, jotka täyttävät vaadittavat ehdot tai jotka voidaan todeta voimassa olevien sääntöjen perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi. Tätä varten komissio pyytää Italian viranomaisia määräämään ohjelmasta tukea saaneet maksamaan tuen korkoineen takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä. |
| --- | --- |

(133)

Komissio määrää Italian toteuttamaan kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin ohjelman tuensaajilta. Tämä ei koske niitä yksittäisiä tapauksia, jotka täyttävät vaadittavat ehdot tai jotka voidaan todeta voimassa olevien sääntöjen perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi. Tätä varten komissio pyytää Italian viranomaisia määräämään ohjelmasta tukea saaneet maksamaan tuen korkoineen takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä.

| (134) | Asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohdan nojalla takaisinperittävään tukeen lisätään korko, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (32) V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. |
| --- | --- |

(134)

Asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohdan nojalla takaisinperittävään tukeen lisätään korko, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (32) V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti.

| (135) | Komissio pyytää Italiaa palauttamaan täytettynä liitteenä olevan lomakkeen, joka koskee takaisinperimismenettelyn edistymistä, laatimaan luettelon tuensaajista, joilta tukea peritään takaisin, ja mainitsemaan selvästi ne konkreettiset toimenpiteet, joita on toteutettu, jotta tuki voidaan välittömästi periä tosiasiallisesti takaisin. Lisäksi komissiolle on toimitettava täydellinen luettelo kaikista tässä päätöksessä mainituista tukitoimenpiteistä kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta. Luettelossa on esitettävä kunkin toimenpiteen osalta myönnetty määrä, jonkin mainitun poikkeuksen nojalla yhteismarkkinoille soveltuva määrä ja takaisin perittävä määrä. |
| --- | --- |

(135)

Komissio pyytää Italiaa palauttamaan täytettynä liitteenä olevan lomakkeen, joka koskee takaisinperimismenettelyn edistymistä, laatimaan luettelon tuensaajista, joilta tukea peritään takaisin, ja mainitsemaan selvästi ne konkreettiset toimenpiteet, joita on toteutettu, jotta tuki voidaan välittömästi periä tosiasiallisesti takaisin. Lisäksi komissiolle on toimitettava täydellinen luettelo kaikista tässä päätöksessä mainituista tukitoimenpiteistä kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta. Luettelossa on esitettävä kunkin toimenpiteen osalta myönnetty määrä, jonkin mainitun poikkeuksen nojalla yhteismarkkinoille soveltuva määrä ja takaisin perittävä määrä.

| (136) | Komissio pyytää Italiaa myös toimittamaan kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä asiakirjat, joilla osoitetaan, että sääntöjenvastaisia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia on alettu periä tuensaajilta takaisin (esimerkiksi kiertokirjeet, takaisinmaksumääräykset ym.). |
| --- | --- |

(136)

Komissio pyytää Italiaa myös toimittamaan kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen päiväyksestä asiakirjat, joilla osoitetaan, että sääntöjenvastaisia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia on alettu periä tuensaajilta takaisin (esimerkiksi kiertokirjeet, takaisinmaksumääräykset ym.).

| (137) | Uudet soveltamiskriteerit, jotka on toimitettu komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747 ja joita on muutettu ja täydennetty 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426, täyttävät ehdot, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, kuten VI.4 jaksossa (johdanto-osan 112–123 kappale) on tapauskohtaisesti esitetty, |
| --- | --- |

(137)

Uudet soveltamiskriteerit, jotka on toimitettu komissiolle 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747 ja joita on muutettu ja täydennetty 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426, täyttävät ehdot, ja niiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, kuten VI.4 jaksossa (johdanto-osan 112–123 kappale) on tapauskohtaisesti esitetty,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maakuntalain 4/97 soveltamiskriteerit, jotka vahvistettiin 17 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä päätöksellä 4607/2001, ovat sääntöjenvastaisia, koska niistä ei ilmoitettu komissiolle ennakolta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niissä on kyse tukiohjelman N 192/1997 ja välillisesti ohjelman NN 69/1995 väärinkäytöstä.

2 artikla

Seuraavat päätöksen 4607/2001 mukaiset tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille:

| a) | suuryrityksille myönnettävät investointituet; |
| --- | --- |

a)

suuryrityksille myönnettävät investointituet;

| b) | pk-yrityksille korvaaviin investointeihin myönnettävät tuet ja investointituet, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin enimmäismäärän, joka on pienyrityksillä 15 prosenttia ja keskisuurilla yrityksillä 7,5 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

pk-yrityksille korvaaviin investointeihin myönnettävät tuet ja investointituet, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin enimmäismäärän, joka on pienyrityksillä 15 prosenttia ja keskisuurilla yrityksillä 7,5 prosenttia;

| c) | mikroyrityksille myönnettävät muut kuin 3 artiklassa mainitut investointituet, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin, joka on 15 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

mikroyrityksille myönnettävät muut kuin 3 artiklassa mainitut investointituet, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin, joka on 15 prosenttia;

| d) | ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) tultua voimaan ja jäsenvaltion hyväksyttyä ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi (34) edellä mainittujen suuntaviivojen 77 kohdan nojalla aikaisemmin hyväksyttyjen ohjelmien mukauttamiseksi eli 1 päivästä tammikuuta 2002:






  i. | investointituet ympäristön suojelemiseksi, hiljattain voimaan tulleisiin uusiin yhteisön normeihin mukautumiseksi, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin 15 prosentin enimmäismäärän, jos tuensaaja on pk-yritys, ja kaikilta osin, jos tuensaaja on suuryritys, |
| --- | --- | --- |

d)

ympäristönsuojelun valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) tultua voimaan ja jäsenvaltion hyväksyttyä ehdotuksen aiheellisiksi toimenpiteiksi (34) edellä mainittujen suuntaviivojen 77 kohdan nojalla aikaisemmin hyväksyttyjen ohjelmien mukauttamiseksi eli 1 päivästä tammikuuta 2002:

i.

investointituet ympäristön suojelemiseksi, hiljattain voimaan tulleisiin uusiin yhteisön normeihin mukautumiseksi, siltä osin kuin ne ylittävät bruttotuki-intensiteetin 15 prosentin enimmäismäärän, jos tuensaaja on pk-yritys, ja kaikilta osin, jos tuensaaja on suuryritys,

| ii. | investointituet ympäristön suojelemiseksi, pakollisten yhteisön normien ylittämiseksi tai niiden puuttuessa siltä osin kuin tuet ylittävät bruttotuki-intensiteetin, joka on suuryrityksillä 30 prosenttia (pk-yrityksillä 40 prosenttia), |
| --- | --- |

ii.

investointituet ympäristön suojelemiseksi, pakollisten yhteisön normien ylittämiseksi tai niiden puuttuessa siltä osin kuin tuet ylittävät bruttotuki-intensiteetin, joka on suuryrityksillä 30 prosenttia (pk-yrityksillä 40 prosenttia),

| iii. | suuryrityksille ympäristöalan neuvontapalveluihin myönnettävät tuet; |
| --- | --- |

iii.

suuryrityksille ympäristöalan neuvontapalveluihin myönnettävät tuet;

| e) | yrityksille myönnettävät kansainvälistymistuet, lukuun ottamatta tukia, joita myönnetään, kun pk-yritys osallistuu messuille tai näyttelyyn ensimmäistä kertaa, ja tukia, jotka täyttävät lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetussa komission tiedonannossa (35) asetetut kriteerit. |
| --- | --- |

e)

yrityksille myönnettävät kansainvälistymistuet, lukuun ottamatta tukia, joita myönnetään, kun pk-yritys osallistuu messuille tai näyttelyyn ensimmäistä kertaa, ja tukia, jotka täyttävät lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista annetussa komission tiedonannossa (35) asetetut kriteerit.

| f) | suuryrityksille myönnettävät avustukset, joita kutsutaan työllisyystuiksi (ja jotka ovat itse asiassa tukia neuvontapalveluihin ja tavaramerkkien rekisteröintikuluihin); |
| --- | --- |

f)

suuryrityksille myönnettävät avustukset, joita kutsutaan työllisyystuiksi (ja jotka ovat itse asiassa tukia neuvontapalveluihin ja tavaramerkkien rekisteröintikuluihin);

| g) | suuryrityksille myönnettävät tuet neuvontapalveluihin; |
| --- | --- |

g)

suuryrityksille myönnettävät tuet neuvontapalveluihin;

| h) | intensiteetiltään 80 prosentin tuet, joita myönnetään yhteisön ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat. |
| --- | --- |

h)

intensiteetiltään 80 prosentin tuet, joita myönnetään yhteisön ohjelmiin kuuluviin yhteisiin hankkeisiin, joihin myös yritykset osallistuvat.

3 artikla

Ohjelman N 192/97 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747 toimitettujen ja 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426 muutettujen ja täydennettyjen soveltamiskriteerien mukaiset toimenpiteet, joilla tuetaan soveltamiskriteereissä tyhjentävästi lueteltuja, häviämässä olevia tyypillisiä perinteisiä ammatteja vastaavia käsiteollisuuden toimintoja tai kaupan alan paikallisia toimintoja harjoittavia, enintään kaksi henkilöä työllistäviä mikroyrityksiä, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

4 artikla

Ohjelman N 192/97 25 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä A/34747 toimitettujen ja 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä A/34426 muutettujen ja täydennettyjen soveltamiskriteerien mukaiset muut toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille.

5 artikla

1.   Italian on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 2 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta, joiden käyttöön tukea on mahdollisesti annettu.

2.   Italian on keskeytettävä sääntöjenvastaisten tukien maksaminen tämän päätöksen päiväyksestä.

3.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä noudattaen kansallisen oikeuden mukaisia menettelyjä, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.

4.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen takaisinperinnän toteutumiseen asti.

5.   Korko lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

6.   Italian on määrättävä 2 artiklassa tarkoitettujen tukien saajat maksamaan sääntöjenvastaiset tuet takaisin edellä esitetyllä tavalla laskettuine korkoineen kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

Italian on kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta ilmoitettava komissiolle liitteenä olevaa lomaketta käyttäen tämän päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet, jotka on jo toteutettu tai joista on päätetty.

Italian on toimitettava mainitun ajan kuluessa muun muassa kaikkia tässä päätöksessä mainittuja tukitoimenpiteitä koskeva täydellinen luettelo, jossa on esitettävä kunkin toimenpiteen osalta myönnetty määrä, jonkin mainitun poikkeuksen nojalla yhteismarkkinoille soveltuva määrä ja takaisin perittävä määrä. Lisäksi Italian on mainitun ajan kuluessa toimitettava asiakirjat, joilla osoitetaan, että sääntöjenvastaisia ja yhteismarkkinoille soveltumattomia tukia on alettu periä tuensaajilta takaisin.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä, 21 päivänä syyskuuta 2005.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 120, 22.5.2003, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Julkaistu tiivistelmän muodossa EYVL: ssä C 47, 12.2.1998, s. 4.

3

(4)  Julkaistu tiivistelmän muodossa EYVL:ssä C 188, 28.6.1996, s. 1–2.

4

(5)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33).

6

(7)  Luettelo on päätöksen 4607/97 liitteen 1 ”Käsiteollisuus” taulukon A alaviitteessä 3.

7

(8)  Ks. päätöksen 4607/2001 liitteen 1 ”Käsiteollisuus” 3.1 kohta.

8

(9)  Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annettu komission suositus (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).

9

(10)  EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

10

(11)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33).

12

(13)  Eli tuki, joka välittömästi liittyy vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin.

13

(14)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

14

(15)  EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9.

15

(16)  Ks. alaviite 14.

16

(17)  Komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta, EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9.

17

(18)  Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annettu komission suositus (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).

18

(19)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 136).

19

(20)  Komission asetus (EY) N:o 364/2004, annettu 25 päivänä helmikuuta 2004, komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 22).

20

(21)  EYVL C 281, 17.9.1997, s. 4, sellaisena kuin se on muutettuna tiedonannolla 2001/C 217/02 (EYVL C 217, 2.8.2001, s. 2).

21

(22)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

22

(23)  Ks. alaviite 14.

23

(24)  Ks. alaviite 14.

24

(25)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

25

(26)  Komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33).

26

(27)  Ks. alaviite 14.

27

(28)  Ks. alaviite 26.

28

(29)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 1 kohdan mukainen komission tiedonanto jäsenvaltioille perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin (EYVL C 217, 2.8.2001. s. 2).

29

(30)  Ks. alaviite 5.

30

(31)  Ks. alaviite 5.

31

(32)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin 88 artikla) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

32

(33)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3).

33

(34)  Kirjeellä nro 4592, päivätty 5.4.2001, kirjattu saapuneeksi 6.4.2001 (A/32899).

34

(35)  EYVL C 281, 17.9.1997, s. 4, tiedonanto sellaisena kuin se on muutettuna tiedonannolla 2001/C 217/02 (EYVL C 217, 2.8.2001, s. 2).

35

---

LIITE

Komission päätöksen K(2005)2723 soveltamista koskevat tiedot

1   Takaisinperittävän tuen saajien määrä ja tuen kokonaismäärä

| 1.1 | Miten lasketaan yksittäisiltä tuensaajilta takaisin perittävä






  — | pääoma? |
| --- | --- | --- |

1.1

Miten lasketaan yksittäisiltä tuensaajilta takaisin perittävä

—

pääoma?

| — | korko? |
| --- | --- |

—

korko?

| 1.2 | Mikä on sääntöjenvastaisesti kyseisestä ohjelmasta myönnetyn, takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (bruttoavustusekvivalenttina, päivitetty...)? |
| --- | --- |

1.2

Mikä on sääntöjenvastaisesti kyseisestä ohjelmasta myönnetyn, takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (bruttoavustusekvivalenttina, päivitetty...)?

| 1.3 | Kuinka monelta tuensaajalta kyseisestä ohjelmasta myönnettyä sääntöjenvastaista tukea on perittävä takaisin? |
| --- | --- |

1.3

Kuinka monelta tuensaajalta kyseisestä ohjelmasta myönnettyä sääntöjenvastaista tukea on perittävä takaisin?

2   Toimenpiteet, joista on päätetty tai jotka on jo toteutettu tuen takaisinperimiseksi

| 2.1 | Mistä toimenpiteistä on päätetty ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu, jotta tuki voidaan välittömästi periä tosiasiallisesti takaisin? Mainitkaa toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Mistä toimenpiteistä on päätetty ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu, jotta tuki voidaan välittömästi periä tosiasiallisesti takaisin? Mainitkaa toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on määrä saattaa päätökseen? |
| --- | --- |

2.2

Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on määrä saattaa päätökseen?

3   Yksittäisiä tuensaajia koskevat tiedot

| 3.1 | Ilmoittakaa seuraavassa taulukossa tiedot erikseen kustakin tuensaajasta, jolta tukiohjelmasta myönnettyä sääntöjenvastaista tukea on perittävä takaisin:







  Tuensaaja | Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen määrä (1)

  Rahayksikkö:...... | Jäljellä oleva tuen määrä (2)

  Rahayksikkö:...... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Ilmoittakaa seuraavassa taulukossa tiedot erikseen kustakin tuensaajasta, jolta tukiohjelmasta myönnettyä sääntöjenvastaista tukea on perittävä takaisin:

Tuensaaja

Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen määrä (1)

Rahayksikkö:......

Jäljellä oleva tuen määrä (2)

Rahayksikkö:......

---

(1)  tuensaajan käyttöön asetettu määrä (bruttoavustusekvivalenttina)

(2)  jäljellä oleva bruttomäärä (ml. korko)

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä syyskuuta 2005,

valtiontuesta

Portugali — kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n rakentaman kemikaalisäiliöaluksen toimitusajan pidentäminen

(tiedoksiannettu numerolla C(2005) 3268)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/946/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (1), jäljempänä ’laivanrakennusasetus’, ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Portugalin viranomaiset pyysivät 21 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 29 päivänä tammikuuta 2004 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi kemikaalisäiliöalusta. Viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 1 päivänä huhtikuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä huhtikuuta 2004), 11 päivänä kesäkuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä kesäkuuta 2004) ja 24 päivänä elokuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 31 päivänä elokuuta 2004). |
| --- | --- |

(1)

Portugalin viranomaiset pyysivät 21 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 29 päivänä tammikuuta 2004 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi kemikaalisäiliöalusta. Viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 1 päivänä huhtikuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä huhtikuuta 2004), 11 päivänä kesäkuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä kesäkuuta 2004) ja 24 päivänä elokuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 31 päivänä elokuuta 2004).

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalille 20 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kyseisen tuen vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalille 20 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kyseisen tuen vuoksi.

| (3) | Portugalin viranomaiset esittivät 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 1 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä menettelystä. |
| --- | --- |

(3)

Portugalin viranomaiset esittivät 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 1 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä menettelystä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

| (5) | Komissio sai huomautuksia asianomaisilta ja toimitti ne Portugalin viranomaisille, joilla oli mahdollisuus esittää näkemyksensä niistä. Portugali esitti huomautuksensa 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission yksiköiden ja Portugalin viranomaisten välinen kuuleminen järjestettiin 22 päivänä huhtikuuta 2005. Portugalin viranomaiset esittivät lisää huomautuksia 23 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai huomautuksia asianomaisilta ja toimitti ne Portugalin viranomaisille, joilla oli mahdollisuus esittää näkemyksensä niistä. Portugali esitti huomautuksensa 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission yksiköiden ja Portugalin viranomaisten välinen kuuleminen järjestettiin 22 päivänä huhtikuuta 2005. Portugalin viranomaiset esittivät lisää huomautuksia 23 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (6) | Ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämisestä Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:lle kahden öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen — C 224 ja C 225 — rakentamiseen. Tuen määrä on 2 675 275 euroa alusta kohden. |
| --- | --- |

(6)

Ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämisestä Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:lle kahden öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen — C 224 ja C 225 — rakentamiseen. Tuen määrä on 2 675 275 euroa alusta kohden.

| (7) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat toimenpiteestä laivanrakennusasetuksen (4) mukaisesti. Laivanrakennusasetuksen 3 artiklassa sallitaan toimintatuen myöntäminen, kun alusten rakentamista koskeva sopimus on tehty ennen 31 päivää joulukuuta 2000 ja kun alukset toimitaan viimeistään kolmen vuoden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta. Näistä syistä sopimuskohtaista toimintatukea ei saa myöntää aluksille, jotka toimitetaan yli kolme vuotta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio voi kuitenkin pidentää kyseistä kolmen vuoden määräaikaa asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat toimenpiteestä laivanrakennusasetuksen (4) mukaisesti. Laivanrakennusasetuksen 3 artiklassa sallitaan toimintatuen myöntäminen, kun alusten rakentamista koskeva sopimus on tehty ennen 31 päivää joulukuuta 2000 ja kun alukset toimitaan viimeistään kolmen vuoden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta. Näistä syistä sopimuskohtaista toimintatukea ei saa myöntää aluksille, jotka toimitetaan yli kolme vuotta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio voi kuitenkin pidentää kyseistä kolmen vuoden määräaikaa asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla.

| (8) | Portugalin viranomaiset pyysivät komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi öljy- ja kemikaalisäiliöalusta. Portugalin viranomaisten mukaan pyyntö on perusteltu kyseisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden ja jäljempänä kuvailtujen ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(8)

Portugalin viranomaiset pyysivät komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi öljy- ja kemikaalisäiliöalusta. Portugalin viranomaisten mukaan pyyntö on perusteltu kyseisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden ja jäljempänä kuvailtujen ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi.

| (9) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että näiden kahden aluksen rakentamista koskeva sopimus tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2000 Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n ja Alpha Navigation Ltd:n välillä, jäljempänä ’alkuperäiset sopimuspuolet’. Alpha Navigation luovutti 14 päivänä toukokuuta 2001 asemansa alusten ostajana Suomessa toimivalle ABB Credit Oy:lle. Luovutuksesta sovittiin sopimuksella, jonka kaikki osapuolet allekirjoittivat: Alpha Navigation Ltd, ABB Credit Oy ja Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Uusi omistaja toimitti sen jälkeen uudet tekniset eritelmät. Alukset haluttiin nyt toimitettavaksi IA Super –jääluokan vaatimusten mukaisina. Aluksista tehtiin Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n kanssa 14 päivänä toukokuuta 2001 myös uusi tarkistettu sopimus, jäljempänä ’muutettu laivanrakennussopimus’. |
| --- | --- |

(9)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että näiden kahden aluksen rakentamista koskeva sopimus tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2000 Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n ja Alpha Navigation Ltd:n välillä, jäljempänä ’alkuperäiset sopimuspuolet’. Alpha Navigation luovutti 14 päivänä toukokuuta 2001 asemansa alusten ostajana Suomessa toimivalle ABB Credit Oy:lle. Luovutuksesta sovittiin sopimuksella, jonka kaikki osapuolet allekirjoittivat: Alpha Navigation Ltd, ABB Credit Oy ja Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Uusi omistaja toimitti sen jälkeen uudet tekniset eritelmät. Alukset haluttiin nyt toimitettavaksi IA Super –jääluokan vaatimusten mukaisina. Aluksista tehtiin Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n kanssa 14 päivänä toukokuuta 2001 myös uusi tarkistettu sopimus, jäljempänä ’muutettu laivanrakennussopimus’.

| (10) | Portugalin viranomaisten mukaan uuden omistajan aluksiin esittämät muutokset vaikuttivat moniin aluksen ominaisuuksiin ja rakennusmateriaaleihin. Ne edellyttivät telakalta uusien teknisten menetelmien käyttöä, mikä puolestaan viivästytti rakentamista. Portugalin viranomaiset korostivat erityisesti seuraavia hanketta vaikeuttavia ongelmia:






  — | Alkuperäiset hankkeet jouduttiin muuttamaan IA Super -jääluokan vaatimusten mukaisiksi. |
| --- | --- | --- |

(10)

Portugalin viranomaisten mukaan uuden omistajan aluksiin esittämät muutokset vaikuttivat moniin aluksen ominaisuuksiin ja rakennusmateriaaleihin. Ne edellyttivät telakalta uusien teknisten menetelmien käyttöä, mikä puolestaan viivästytti rakentamista. Portugalin viranomaiset korostivat erityisesti seuraavia hanketta vaikeuttavia ongelmia:

—

Alkuperäiset hankkeet jouduttiin muuttamaan IA Super -jääluokan vaatimusten mukaisiksi.

| — | Telakan oli noudatettava ISO 8501-3 –laatustandardia, joka koskee teräspinnan viimeistelyä ennen sen maalausta. Kyseisen standardin vahvistamismenettely oli ollut vielä kesken sopimusten tekemisen aikaan (5). Portugalin viranomaisten mukaan standardin noudattaminen edellytti sitä, että telakan työntekijät oli ensin koulutettava. |
| --- | --- |

—

Telakan oli noudatettava ISO 8501-3 –laatustandardia, joka koskee teräspinnan viimeistelyä ennen sen maalausta. Kyseisen standardin vahvistamismenettely oli ollut vielä kesken sopimusten tekemisen aikaan (5). Portugalin viranomaisten mukaan standardin noudattaminen edellytti sitä, että telakan työntekijät oli ensin koulutettava.

| — | Alus maalattiin erikoismaalilla (”Marineline 784”), jolloin maalaamiseen on varattava enemmän aikaa kuin perinteisiä maaleja käytettäessä. |
| --- | --- |

—

Alus maalattiin erikoismaalilla (”Marineline 784”), jolloin maalaamiseen on varattava enemmän aikaa kuin perinteisiä maaleja käytettäessä.

| — | Aluksen uusi omistaja vaati lisää muutoksia useaan otteeseen rakentamisen aikana. |
| --- | --- |

—

Aluksen uusi omistaja vaati lisää muutoksia useaan otteeseen rakentamisen aikana.

| — | Toimitetut teräslevyt olivat viallisia, joten ne oli korjattava. |
| --- | --- |

—

Toimitetut teräslevyt olivat viallisia, joten ne oli korjattava.

| (11) | Portugalin viranomaiset katsovat, että erityisesti uuden laatustandardin noudattamiseen ja toimitettuihin viallisiin teräslevyihin liittyvät ongelmat voidaan katsoa ennalta arvaamattomiksi olosuhteiksi. |
| --- | --- |

(11)

Portugalin viranomaiset katsovat, että erityisesti uuden laatustandardin noudattamiseen ja toimitettuihin viallisiin teräslevyihin liittyvät ongelmat voidaan katsoa ennalta arvaamattomiksi olosuhteiksi.

| (12) | ABB Credit Oy:n kanssa sovittujen ehtojen mukaan telakan oli määrä noudattaa kolmen vuoden määräaikaa ja toimittaa 30 päivänä lokakuuta 2003 alus C 224 ja 15 päivänä marraskuuta 2003 alus C 225. Edellä esitetyistä syistä alukset toimitettiin kuitenkin todellisuudessa 29 päivänä lokakuuta 2004 ja 4 päivänä helmikuuta 2005 (6). |
| --- | --- |

(12)

ABB Credit Oy:n kanssa sovittujen ehtojen mukaan telakan oli määrä noudattaa kolmen vuoden määräaikaa ja toimittaa 30 päivänä lokakuuta 2003 alus C 224 ja 15 päivänä marraskuuta 2003 alus C 225. Edellä esitetyistä syistä alukset toimitettiin kuitenkin todellisuudessa 29 päivänä lokakuuta 2004 ja 4 päivänä helmikuuta 2005 (6).

| (13) | Komissio aloitti menettelyn pääasiassa seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(13)

Komissio aloitti menettelyn pääasiassa seuraavista syistä:

| (14) | Komissio epäili ensiksikin, että ABB Credit Oy:n kanssa 21 päivänä toukokuuta 2001 tehtyjä muutettuja laivanrakennussopimuksia ei voitaisi pitää samoina sopimuksina kuin Alpha Navigationin kanssa allekirjoitettuja alkuperäisiä sopimuksia. ABB Credit Oy:n kanssa allekirjoitetuissa muutetuissa laivanrakennussopimuksissa muutettiin monia alusten ominaisuuksia, rahtisäiliöissä käytettävän maalin laatu, ostaja ja alusten hinnat. Näistä syistä komissio piti kyseenalaisena sitä, että näiden sopimusten kohde olisi ollut sama kuin alkuperäisten sopimusten ja sitä, että ABB Credit Oy:n kanssa tehdyille sopimuksille olisi voitu myöntää tukea. |
| --- | --- |

(14)

Komissio epäili ensiksikin, että ABB Credit Oy:n kanssa 21 päivänä toukokuuta 2001 tehtyjä muutettuja laivanrakennussopimuksia ei voitaisi pitää samoina sopimuksina kuin Alpha Navigationin kanssa allekirjoitettuja alkuperäisiä sopimuksia. ABB Credit Oy:n kanssa allekirjoitetuissa muutetuissa laivanrakennussopimuksissa muutettiin monia alusten ominaisuuksia, rahtisäiliöissä käytettävän maalin laatu, ostaja ja alusten hinnat. Näistä syistä komissio piti kyseenalaisena sitä, että näiden sopimusten kohde olisi ollut sama kuin alkuperäisten sopimusten ja sitä, että ABB Credit Oy:n kanssa tehdyille sopimuksille olisi voitu myöntää tukea.

| (15) | Lisäksi komissiolla oli epäilyjä, jotka koskivat Portugalin väitettä siitä, että toimitusajan pidentäminen oli perusteltua hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman säiliöalustyypin toimitusaikaa voitaisiin pidentää esitetyistä syistä. Komissio tulkitsee tavallisesti teknistä monimutkaisuutta suppealla ja objektiivisella tavalla (7), ja Portugalin toimittamat todisteet eivät riittäneet päätelmän tekemiseen asiassa. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi komissiolla oli epäilyjä, jotka koskivat Portugalin väitettä siitä, että toimitusajan pidentäminen oli perusteltua hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman säiliöalustyypin toimitusaikaa voitaisiin pidentää esitetyistä syistä. Komissio tulkitsee tavallisesti teknistä monimutkaisuutta suppealla ja objektiivisella tavalla (7), ja Portugalin toimittamat todisteet eivät riittäneet päätelmän tekemiseen asiassa.

| (16) | Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut siitä, että Portugalin esittämiä seikkoja voitaisiin pitää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina ”poikkeuksellisina, ennalta arvaamattomina ja yrityksestä riippumattomina olosuhteina”. Komissio totesi tästä, että pääosa telakan ongelmista johtui uuden omistajan esittämistä muutoksista ja koska telakka oli hyväksynyt kyseiset muutokset, oli kyseenalaista, voitaisiinko niiden katsoa olevan ennalta arvaamattomia ja yrityksestä riippumattomia olosuhteita. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut siitä, että Portugalin esittämiä seikkoja voitaisiin pitää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina ”poikkeuksellisina, ennalta arvaamattomina ja yrityksestä riippumattomina olosuhteina”. Komissio totesi tästä, että pääosa telakan ongelmista johtui uuden omistajan esittämistä muutoksista ja koska telakka oli hyväksynyt kyseiset muutokset, oli kyseenalaista, voitaisiinko niiden katsoa olevan ennalta arvaamattomia ja yrityksestä riippumattomia olosuhteita.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (17) | EU:n laivanrakentajien yhteisjärjestö CESA totesi, että laivanrakennusalalla rakennussopimuksen siirto ostajalta toiselle on melko yleinen käytäntö ja tällaiseen tilanteeseen joutuvalla telakalla on varsin rajalliset mahdollisuudet kieltäytyä siirron hyväksymisestä. Erityisesti Euroopassa telakkojen on usein sopeuduttava ostajapuolen muuttuviin vaatimuksiin. CESAn mielestä tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että muutetut sopimukset olisivat uusia sopimuksia, sillä sopimuksen kohteena oleva tuotetyyppi — öljy- ja kemikaalisäiliöalukset — ja vetoisuus tai kokonaiskantavuus säilyivät muuttumattomina. |
| --- | --- |

(17)

EU:n laivanrakentajien yhteisjärjestö CESA totesi, että laivanrakennusalalla rakennussopimuksen siirto ostajalta toiselle on melko yleinen käytäntö ja tällaiseen tilanteeseen joutuvalla telakalla on varsin rajalliset mahdollisuudet kieltäytyä siirron hyväksymisestä. Erityisesti Euroopassa telakkojen on usein sopeuduttava ostajapuolen muuttuviin vaatimuksiin. CESAn mielestä tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että muutetut sopimukset olisivat uusia sopimuksia, sillä sopimuksen kohteena oleva tuotetyyppi — öljy- ja kemikaalisäiliöalukset — ja vetoisuus tai kokonaiskantavuus säilyivät muuttumattomina.

| (18) | Eräs asianomainen osapuoli pyysi komissiota tarkistamaan alusten luokittelua, sillä kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista eikä pelkistä kemikaalisäiliöaluksista, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään. |
| --- | --- |

(18)

Eräs asianomainen osapuoli pyysi komissiota tarkistamaan alusten luokittelua, sillä kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista eikä pelkistä kemikaalisäiliöaluksista, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään.

IV   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

| (19) | Portugalin viranomaiset totesivat, että telakka oli suunnitellut saavansa alukset valmiiksi laivanrakennusasetuksen mukaisessa kolmen vuoden määrärajassa. Kun sopimukset alusten luovuttamisesta ABB Credit Oy:lle allekirjoitettiin, telakan tilauskanta oli käytännöllisesti katsoen täynnä. Tämä jätti telakalle varsin vähän liikkumavaraa alusten muuttamiseen uusien omistajien vaatimusten mukaisiksi. Tämän lisäksi Portugali katsoi, että telakalle aiheutuneet tekniset vaikeudet eivät olleet ennakoitavissa sopimusten allekirjoittamisen aikaan. Kun tarkastellaan käytettyä erikoismaalia, alusten omistaja pyysi vasta myöhäisessä rakentamisvaiheessa, että kyseistä maalipinnoitetta käytettäisiinkin useammissa säiliöissä, mikä viivästytti jälleen rakentamista. |
| --- | --- |

(19)

Portugalin viranomaiset totesivat, että telakka oli suunnitellut saavansa alukset valmiiksi laivanrakennusasetuksen mukaisessa kolmen vuoden määrärajassa. Kun sopimukset alusten luovuttamisesta ABB Credit Oy:lle allekirjoitettiin, telakan tilauskanta oli käytännöllisesti katsoen täynnä. Tämä jätti telakalle varsin vähän liikkumavaraa alusten muuttamiseen uusien omistajien vaatimusten mukaisiksi. Tämän lisäksi Portugali katsoi, että telakalle aiheutuneet tekniset vaikeudet eivät olleet ennakoitavissa sopimusten allekirjoittamisen aikaan. Kun tarkastellaan käytettyä erikoismaalia, alusten omistaja pyysi vasta myöhäisessä rakentamisvaiheessa, että kyseistä maalipinnoitetta käytettäisiinkin useammissa säiliöissä, mikä viivästytti jälleen rakentamista.

| (20) | Väitteidensä tueksi Portugali toimitti alusten omistajan ja kyseessä olevan alustyypin luokitusmerkinnöistä vastaavan luokituslaitoksen Det Norske Veritasin lausunnot, joissa todistetaan, että näitä uusia rakennusvaiheita olisi pidettävä ”alallaan teknisesti erittäin monimutkaisina”. Luokituslaitos totesi erityisesti, että uudet säiliöt olivat alusten jäissäkulkukykyä koskevien tiukimpien vaatimusten mukaisia, sisälsivät edistynyttä meriturvallisuuden varmistavaa sähkötekniikkaa ja noudattivat tiukkoja sopimuseritelmiä, jotka koskevat teräsrakenteiden rakentamista, viimeistelyä ja pintakäsittelyä. |
| --- | --- |

(20)

Väitteidensä tueksi Portugali toimitti alusten omistajan ja kyseessä olevan alustyypin luokitusmerkinnöistä vastaavan luokituslaitoksen Det Norske Veritasin lausunnot, joissa todistetaan, että näitä uusia rakennusvaiheita olisi pidettävä ”alallaan teknisesti erittäin monimutkaisina”. Luokituslaitos totesi erityisesti, että uudet säiliöt olivat alusten jäissäkulkukykyä koskevien tiukimpien vaatimusten mukaisia, sisälsivät edistynyttä meriturvallisuuden varmistavaa sähkötekniikkaa ja noudattivat tiukkoja sopimuseritelmiä, jotka koskevat teräsrakenteiden rakentamista, viimeistelyä ja pintakäsittelyä.

| (21) | Portugalin viranomaiset totesivat myös, että näiden sopimusten tapauksessa kyse ei ollut EU:ssa toimivien telakoiden välisestä kilpailusta, mikä rajoitti toimenpiteen mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia muiden EU:n telakoiden osalta. |
| --- | --- |

(21)

Portugalin viranomaiset totesivat myös, että näiden sopimusten tapauksessa kyse ei ollut EU:ssa toimivien telakoiden välisestä kilpailusta, mikä rajoitti toimenpiteen mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia muiden EU:n telakoiden osalta.

V   TUEN ARVIOINTI

| (22) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(22)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (23) | Tällainen toimintatuki myönnetään valtion varoista ja sillä rahoitetaan osa kustannuksista, joista kyseisen telakan olisi yleensä itse vastattava laivanrakennuksen yhteydessä. Toimintatuesta on siis telakalle etua. Lisäksi laivanrakennus on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa. Tarkasteltava tuki kuuluu näistä syistä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(23)

Tällainen toimintatuki myönnetään valtion varoista ja sillä rahoitetaan osa kustannuksista, joista kyseisen telakan olisi yleensä itse vastattava laivanrakennuksen yhteydessä. Toimintatuesta on siis telakalle etua. Lisäksi laivanrakennus on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa. Tarkasteltava tuki kuuluu näistä syistä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (24) | Laivanrakennusasetuksen (8) mukaan laivanrakennuksella tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. rakentaa tällaisia aluksia ja tämän vuoksi kyseiselle telakalle myönnetty tuki kuuluu laivanrakennusasetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(24)

Laivanrakennusasetuksen (8) mukaan laivanrakennuksella tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. rakentaa tällaisia aluksia ja tämän vuoksi kyseiselle telakalle myönnetty tuki kuuluu laivanrakennusasetuksen soveltamisalaan.

| (25) | Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä laivanrakennukseen myönnettyä sopimuskohtaista toimintatukea, joka saa olla enintään 9 prosenttia (kun sopimuksen arvo on yli 10 miljoonaa euroa). Saman artiklan 2 kohdan mukaan yksittäiseen sopimukseen sovellettavan tuen enimmäismäärä on lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa oleva enimmäismäärä. Tätä ei kuitenkaan sovelleta aluksiin, jotka toimitaan yli kolmen vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta. Tällöin kyseisiin sopimuksiin sovellettava enimmäismäärä on kolme vuotta ennen aluksen toimituspäivää voimassa ollut enimmäismäärä. Tämän vuoksi toimintatukea voidaan siis myöntää vain aluksille, jotka on toimitettu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003. |
| --- | --- |

(25)

Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä laivanrakennukseen myönnettyä sopimuskohtaista toimintatukea, joka saa olla enintään 9 prosenttia (kun sopimuksen arvo on yli 10 miljoonaa euroa). Saman artiklan 2 kohdan mukaan yksittäiseen sopimukseen sovellettavan tuen enimmäismäärä on lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa oleva enimmäismäärä. Tätä ei kuitenkaan sovelleta aluksiin, jotka toimitaan yli kolmen vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta. Tällöin kyseisiin sopimuksiin sovellettava enimmäismäärä on kolme vuotta ennen aluksen toimituspäivää voimassa ollut enimmäismäärä. Tämän vuoksi toimintatukea voidaan siis myöntää vain aluksille, jotka on toimitettu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003.

| (26) | Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin, että ”komissio voi pidentää kyseistä aluksen luovutukselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”. |
| --- | --- |

(26)

Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin, että ”komissio voi pidentää kyseistä aluksen luovutukselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”.

| (27) | Portugalin viranomaiset perustelivat pyyntöään hankkeen teknisellä monimutkaisuudella ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla. Viranomaiset vetosivat siis kumpaankin poikkeukseen. |
| --- | --- |

(27)

Portugalin viranomaiset perustelivat pyyntöään hankkeen teknisellä monimutkaisuudella ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla. Viranomaiset vetosivat siis kumpaankin poikkeukseen.

| (28) | Komissio pyysi ulkopuoliselta asiantuntijalta arvion hankkeen teknisestä monimutkaisuudesta. Seuraavassa tarkastellaan asiantuntijan antamaan lausuntoon perustuvia komission päätelmiä sekä Portugalin viranomaisten ja asianomaisten esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

(28)

Komissio pyysi ulkopuoliselta asiantuntijalta arvion hankkeen teknisestä monimutkaisuudesta. Seuraavassa tarkastellaan asiantuntijan antamaan lausuntoon perustuvia komission päätelmiä sekä Portugalin viranomaisten ja asianomaisten esittämiä huomautuksia.

| (29) | Vaikka alusten omistusoikeus siirtyi Alpha Navigation Ltd:ltä ABB Credit Oy:lle, sopimusten kohteena oleva tuotetyyppi pysyi samana: kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista. Alusten kantavuudessa ei tapahtunut merkittävää muutosta, kun otetaan huomioon, että säiliöaluksia on varsin monentyyppisiä (9). Lisäksi Portugalin viranomaisten esittämien tietojen mukaan ABB Credit Oy otti vastatakseen kaikista alkuperäisiin sopimuksiin sisältyvistä Alpha Navigation Ltd:n oikeuksista ja velvollisuuksista ja korvasi sille sen Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:lle jo maksamat määrät. Edellä esitetyn perusteella voidaan siis päätellä, että omistusoikeuden siirtyminen ei sinällään muuttanut sopimusten luonnetta eikä tämän vuoksi niiden tukikelpoisuutta. |
| --- | --- |

(29)

Vaikka alusten omistusoikeus siirtyi Alpha Navigation Ltd:ltä ABB Credit Oy:lle, sopimusten kohteena oleva tuotetyyppi pysyi samana: kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista. Alusten kantavuudessa ei tapahtunut merkittävää muutosta, kun otetaan huomioon, että säiliöaluksia on varsin monentyyppisiä (9). Lisäksi Portugalin viranomaisten esittämien tietojen mukaan ABB Credit Oy otti vastatakseen kaikista alkuperäisiin sopimuksiin sisältyvistä Alpha Navigation Ltd:n oikeuksista ja velvollisuuksista ja korvasi sille sen Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:lle jo maksamat määrät. Edellä esitetyn perusteella voidaan siis päätellä, että omistusoikeuden siirtyminen ei sinällään muuttanut sopimusten luonnetta eikä tämän vuoksi niiden tukikelpoisuutta.

| (30) | Menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyt huomautukset vahvistavat, että hankkeeseen sisältyi teknisesti monimutkaisia työvaiheita, joiden vuoksi Portugalin pyytämä toimitusajan pidentäminen saattaa olla perusteltua. |
| --- | --- |

(30)

Menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyt huomautukset vahvistavat, että hankkeeseen sisältyi teknisesti monimutkaisia työvaiheita, joiden vuoksi Portugalin pyytämä toimitusajan pidentäminen saattaa olla perusteltua.

| (31) | Koska aluksiin sovellettiinkin IA Super –jääluokan vaatimuksia alkuperäisten vaatimusten sijaan, niiden on pystyttävä kulkemaan neljä kertaa paksummassa jäässä. Tähän luokkaan kuuluvat alukset voivat kulkea metrin paksuisessa jäässä, mikä asettaa alusten rakenteelliselle lujuudelle erityisiä vaatimuksia. Näillä vaatimuksilla oli keskeinen vaikutus hankkeen suunnitteluun (runko, potkurit, putkistot) ja hanketta oli muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(31)

Koska aluksiin sovellettiinkin IA Super –jääluokan vaatimuksia alkuperäisten vaatimusten sijaan, niiden on pystyttävä kulkemaan neljä kertaa paksummassa jäässä. Tähän luokkaan kuuluvat alukset voivat kulkea metrin paksuisessa jäässä, mikä asettaa alusten rakenteelliselle lujuudelle erityisiä vaatimuksia. Näillä vaatimuksilla oli keskeinen vaikutus hankkeen suunnitteluun (runko, potkurit, putkistot) ja hanketta oli muutettava vastaavasti.

| (32) | Säiliöalusten teräspinnan viimeistelyyn ja maalaukseen liittyvät vaatimukset voivat olla erityisen haastavia, kun otetaan huomioon niihin tuotteisiin liittyvät riskit, joiden kuljetuksiin alukset on suunniteltu. Vaikuttaa siltä, että IA Super -jääluokkaan kuuluvien alusten rakentamisessa käytettävän teräksen on oltava erityisen korkealaatuista, jotta aluksen rakenteellinen lujuus voidaan varmistaa alhaisissa lämpötiloissa. |
| --- | --- |

(32)

Säiliöalusten teräspinnan viimeistelyyn ja maalaukseen liittyvät vaatimukset voivat olla erityisen haastavia, kun otetaan huomioon niihin tuotteisiin liittyvät riskit, joiden kuljetuksiin alukset on suunniteltu. Vaikuttaa siltä, että IA Super -jääluokkaan kuuluvien alusten rakentamisessa käytettävän teräksen on oltava erityisen korkealaatuista, jotta aluksen rakenteellinen lujuus voidaan varmistaa alhaisissa lämpötiloissa.

| (33) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa telakalla oli alusta alkaen ongelmia toimitetun teräksen laadun kanssa. Toimitetussa teräksessä oli vikoja, jotka oli korjattava. Myös alusten omistajan vaatimukset vaikeuttivat teräspinnan viimeistelytyötä. Portugalin viranomaiset selittivät, että teräspinnan viimeistelyssä noudatettiin uutta laatustandardia (10), joka edellyttää, että teräspinnan on oltava virheetön. Telakalla oli vaikeuksia noudattaa standardia alusten omistajan tulkinnan mukaisesti. Tämä tilanne johti siihen, että rakentaminen oli välillä keskeytettävä ja jo tehtyä työtä oli parannettava tiukempien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa telakalla oli alusta alkaen ongelmia toimitetun teräksen laadun kanssa. Toimitetussa teräksessä oli vikoja, jotka oli korjattava. Myös alusten omistajan vaatimukset vaikeuttivat teräspinnan viimeistelytyötä. Portugalin viranomaiset selittivät, että teräspinnan viimeistelyssä noudatettiin uutta laatustandardia (10), joka edellyttää, että teräspinnan on oltava virheetön. Telakalla oli vaikeuksia noudattaa standardia alusten omistajan tulkinnan mukaisesti. Tämä tilanne johti siihen, että rakentaminen oli välillä keskeytettävä ja jo tehtyä työtä oli parannettava tiukempien vaatimusten mukaisesti.

| (34) | Aluksissa käytetty ”Marineline 784” on erikoismaali, joka on tarkoitettu varmistamaan korkeatasoinen ruostesuojaus. Sen käyttö edellyttää kulmien pyöristämistä ja erittäin tasaista pintaa. Maalaaminen tapahtuu korkeassa lämpötilassa (80–122 oC), mikä edellyttää sitä, että maalattavan pinnan lähellä olevia pintoja ei voida käsitellä, jos ne eivät kestä tällaista lämpötilaa. Maalipintaan tulee helposti virheitä ja maalin tarttuminen aiheuttaa ongelmia. Tämä edellyttää korjauksia ja paikkaamista, joilla voi olla suuri vaikutus töiden aikatauluun. |
| --- | --- |

(34)

Aluksissa käytetty ”Marineline 784” on erikoismaali, joka on tarkoitettu varmistamaan korkeatasoinen ruostesuojaus. Sen käyttö edellyttää kulmien pyöristämistä ja erittäin tasaista pintaa. Maalaaminen tapahtuu korkeassa lämpötilassa (80–122 oC), mikä edellyttää sitä, että maalattavan pinnan lähellä olevia pintoja ei voida käsitellä, jos ne eivät kestä tällaista lämpötilaa. Maalipintaan tulee helposti virheitä ja maalin tarttuminen aiheuttaa ongelmia. Tämä edellyttää korjauksia ja paikkaamista, joilla voi olla suuri vaikutus töiden aikatauluun.

| (35) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio hyväksyi sen, että telakalta korjauksia edellyttäneiden viallisten teräslevyjen toimittaminen oli johtanut noin kahden kuukauden viivästykseen hankkeessa. |
| --- | --- |

(35)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio hyväksyi sen, että telakalta korjauksia edellyttäneiden viallisten teräslevyjen toimittaminen oli johtanut noin kahden kuukauden viivästykseen hankkeessa.

| (36) | Menettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että edellä mainituilla seikoilla oli huomattava vaikutus hankkeen aikatauluun. Teräspinnan korkeatasoinen viimeistely oli keskeinen tekijä hankkeessa ja myös edellytti erikoismaalin käyttöä. Lisäksi voidaan todeta, että telakka ei voinut ennakoida tämäntyyppistä teknistä monimutkaisuutta, sillä ongelmat johtuivat kolmansista (vialliset levyt ja alusten omistajan laatuvaatimukset) eikä telakalla ollut kokemusta kyseisestä maalipinnoitteesta. |
| --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että edellä mainituilla seikoilla oli huomattava vaikutus hankkeen aikatauluun. Teräspinnan korkeatasoinen viimeistely oli keskeinen tekijä hankkeessa ja myös edellytti erikoismaalin käyttöä. Lisäksi voidaan todeta, että telakka ei voinut ennakoida tämäntyyppistä teknistä monimutkaisuutta, sillä ongelmat johtuivat kolmansista (vialliset levyt ja alusten omistajan laatuvaatimukset) eikä telakalla ollut kokemusta kyseisestä maalipinnoitteesta.

VI   PÄÄTELMÄT

| (37) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen kolmen vuoden toimitusajan pidentäminen voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio toteaa tämän perusteella, että se ei pidä tarpeellisena jatkaa tutkimuksia siitä, voidaanko Portugalin viranomaisten esittämien syiden katsoa muodostavan mainitussa artiklassa tarkoitetut poikkeukselliset, ennalta arvaamattomat ja yrityksestä riippumattomat olosuhteet. |
| --- | --- |

(37)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen kolmen vuoden toimitusajan pidentäminen voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio toteaa tämän perusteella, että se ei pidä tarpeellisena jatkaa tutkimuksia siitä, voidaanko Portugalin viranomaisten esittämien syiden katsoa muodostavan mainitussa artiklassa tarkoitetut poikkeukselliset, ennalta arvaamattomat ja yrityksestä riippumattomat olosuhteet.

| (38) | Toimitusajan pidentäminen hyväksytään alusten todellisiin luovutuspäiviin (29 päivään lokakuuta 2004 ja 5 päivään helmikuuta 2005) asti, |
| --- | --- |

(38)

Toimitusajan pidentäminen hyväksytään alusten todellisiin luovutuspäiviin (29 päivään lokakuuta 2004 ja 5 päivään helmikuuta 2005) asti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan mukaista kolmen vuoden toimitusaikaa pidennetään kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakennettavana olevan öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen tapauksessa siten, että aluksen C 224 toimitusaikaa pidennetään 29 päivään lokakuuta 2004 ja aluksen C 225 toimitusaikaa 5 päivään helmikuuta 2005.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2005.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL C 308, 14.12.2004, s. 6.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  ISO 8501-3 –standardi tuli voimaan 22.12.2001.

5

(6)  Portugali pyysi alunperin alusta C 224 koskevan toimitusajan pidentämistä heinäkuuhun 2004 ja alusta C 225 koskevan toimitusajan pidentämistä marraskuuhun 2004. Myöhemmin toimitusaikaa pyydettiin pidentämään todellisiin luovutusajankohtiin asti eli lokakuuhun 2004 ja helmikuuhun 2005.

6

(7)  Ks. asia N 731/01, jossa komissio katsoi nesteytettyä kaasua kuljettavan aluksen erityisen monimutkaiseksi alukseksi, EYVL C 238, 3.10.2002, s. 2.

7

(8)  Ks. alaviite 1. Laivanrakennusasetuksen voimassaoloaika päättyi 31.12.2003. Asetusta on kuitenkin sovellettava arvioitaessa pyyntöjä toimitusajan pidentämiseksi, sillä käsiteltävänä oleva tapaus liittyy tämän asetuksen nojalla myönnettyyn tukeen eikä 1. tammikuuta 2004 alkaen sovellettuihin laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskeviin puitteisiin sisälly asiaa koskevia sääntöjä.

8

(9)  Alkuperäiset sopimukset koskivat öljy- ja kemikaalisäiliöaluksia, joiden kantavuus on 15 500 dwt. Muutetuissa sopimuksissa alusten kantavuus on 14 000 dwt. Saatavilla olevien tietojen perusteella tällaisten säiliöalusten kantavuus voi vaihdella 4 000 dwt:n ja yli 40 000 dwt:n välillä.

9

(10)  ISO 8501-3, joka liittyy teräspinnan viimeistelyyn ennen maalausta.

10

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 7 päivänä joulukuuta 2005

Valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut ABX Logistics -yhtiön hyväksi (nro C 53/2003 (ex NN 62/2003))

(tiedoksiannettu numerolla C(2005) 4447)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/947/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle ABX Logistics -yhtiön pelastamistuesta (tytäryhtiöt Ranskassa, Saksassa ja Alankomaissa sekä yritysryhmä) 28. marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka on kirjattu komissiossa 29. marraskuuta 2002 nrolla DG Tren/A 71122. Kyseinen tuki (asiakirja N 769/2002) hyväksyttiin komission päätöksellä 21. tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(1)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle ABX Logistics -yhtiön pelastamistuesta (tytäryhtiöt Ranskassa, Saksassa ja Alankomaissa sekä yritysryhmä) 28. marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka on kirjattu komissiossa 29. marraskuuta 2002 nrolla DG Tren/A 71122. Kyseinen tuki (asiakirja N 769/2002) hyväksyttiin komission päätöksellä 21. tammikuuta 2003.

| (2) | Belgia ilmoitti 17. helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ABX Logistics -yhtiön hyväksi tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta. Kirje kirjattiin 17. helmikuuta 2003 numerolla Tren A/13396. Ilmoituksen ja muiden käytössään olevien tietojen perusteella komissio sai tietää, että Belgia oli ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman lisäksi käyttänyt tietyn summan julkisia varoja ABX Logistics -yhtiön hyväksi. Belgia toimitti komissiolle lisätietoja erityisesti 7. toukokuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Belgia ilmoitti 17. helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ABX Logistics -yhtiön hyväksi tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta. Kirje kirjattiin 17. helmikuuta 2003 numerolla Tren A/13396. Ilmoituksen ja muiden käytössään olevien tietojen perusteella komissio sai tietää, että Belgia oli ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman lisäksi käyttänyt tietyn summan julkisia varoja ABX Logistics -yhtiön hyväksi. Belgia toimitti komissiolle lisätietoja erityisesti 7. toukokuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio antoi 24. heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro SG (2003) D/231003) Belgialle tiedoksi päätöksensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (nro C 53/03), joka koskee näitä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio antoi 24. heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro SG (2003) D/231003) Belgialle tiedoksi päätöksensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (nro C 53/03), joka koskee näitä toimenpiteitä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2), sen jälkeen kun päätöksestä oli poistettu luottamukselliset tiedot. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2), sen jälkeen kun päätöksestä oli poistettu luottamukselliset tiedot. Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä.

| (5) | Belgian viranomaiset antoivat menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 29. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro CAB Loyola de Palacio entrada no 2805). |
| --- | --- |

(5)

Belgian viranomaiset antoivat menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 29. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro CAB Loyola de Palacio entrada no 2805).

| (6) | Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia myös asianomaisilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti nämä huomautukset Belgialle 18. helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro D (2004) 2823), jotta tällä olisi mahdollisuus kommentoida huomautuksia. Komissio sai Belgian kommentit 18. maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia myös asianomaisilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti nämä huomautukset Belgialle 18. helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro D (2004) 2823), jotta tällä olisi mahdollisuus kommentoida huomautuksia. Komissio sai Belgian kommentit 18. maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/15992).

| (7) | Belgian viranomaiset olivat tällä välin toimittaneet lisätietoja 12. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/37839), 19. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/38582) ja 12. marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/35928). Lisäksi viranomaiset toimittivat ABX-yhtiön rakenneuudistussuunnitelmasta ajantasaisia tietoja erityisesti 14. tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/2010), 24. helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/4889) ja 14. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/6690). Lisätietoja saatiin myös 18. elokuuta, 31. elokuuta, 2. syyskuuta ja 26. syyskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Belgian viranomaiset olivat tällä välin toimittaneet lisätietoja 12. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/37839), 19. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/38582) ja 12. marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/35928). Lisäksi viranomaiset toimittivat ABX-yhtiön rakenneuudistussuunnitelmasta ajantasaisia tietoja erityisesti 14. tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/2010), 24. helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/4889) ja 14. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/6690). Lisätietoja saatiin myös 18. elokuuta, 31. elokuuta, 2. syyskuuta ja 26. syyskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Komissio ilmoitti 4. toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään laajentaa menettely nro C 53/03 koskemaan uusia ilmoitettuja tietoja. Komission päätös menettelyn laajentamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3), sen jälkeen kun päätöksestä oli poistettu Belgian viranomaisten antamat luottamukselliset tiedot. Komissio pyysi asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti 4. toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään laajentaa menettely nro C 53/03 koskemaan uusia ilmoitettuja tietoja. Komission päätös menettelyn laajentamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3), sen jälkeen kun päätöksestä oli poistettu Belgian viranomaisten antamat luottamukselliset tiedot. Komissio pyysi asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseessä olevista toimenpiteistä.

| (9) | Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia Belgian viranomaisilta ja asianomaisilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti kolmansien osapuolten huomautukset Belgialle 18. heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, jotta tällä olisi mahdollisuus kommentoida huomautuksia. Komissio sai Belgian kommentit 18. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tätä kirjeenvaihtoa seurasivat 2. syyskuuta ja 29. syyskuuta 2005 päivätyt lisätietoja sisältävät kirjeet. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai asiaa koskevia huomautuksia Belgian viranomaisilta ja asianomaisilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti kolmansien osapuolten huomautukset Belgialle 18. heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, jotta tällä olisi mahdollisuus kommentoida huomautuksia. Komissio sai Belgian kommentit 18. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Tätä kirjeenvaihtoa seurasivat 2. syyskuuta ja 29. syyskuuta 2005 päivätyt lisätietoja sisältävät kirjeet.

| (10) | Italian viranomaiset toimittivat komissiolle edellä mainitun menettelyn laajentamista koskevien huomautusten antamiseen myönnetyn määräajan kuluttua umpeen 3. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski ABX Logistics Worldwide -yhtiön myyntiä. Komissio pyysi 19. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisia esittämään komissiolle näkemyksensä Italian viranomaisten kirjeessään esiin tuomista seikoista. Belgian viranomaiset vastasivat 15. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaiset toimittivat komissiolle edellä mainitun menettelyn laajentamista koskevien huomautusten antamiseen myönnetyn määräajan kuluttua umpeen 3. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä kantelun, joka koski ABX Logistics Worldwide -yhtiön myyntiä. Komissio pyysi 19. elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisia esittämään komissiolle näkemyksensä Italian viranomaisten kirjeessään esiin tuomista seikoista. Belgian viranomaiset vastasivat 15. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | Lisäksi Belgian viranomaiset toimittivat marraskuun 2005 kuluessa erilaisia lisätietoja, erityisesti 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi Belgian viranomaiset toimittivat marraskuun 2005 kuluessa erilaisia lisätietoja, erityisesti 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/30862).

2.   ABX-YHTIÖN RAKENNEUUDISTUKSEN YLEISTÄ TAUSTAA

2.1.   Menettelyn päävaiheet

| (12) | Menettelyn aloittamisen yhteydessä annettujen yksityiskohtaisten tietojen lisäksi komissio muistuttaa tässä lyhyesti, että vuosina 1998–2001 Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) osti joukon yksittäisiä yrityksiä. Yrityksiä ei vielä tuolloin ollut keskitetty juridisesti holdingyhtiöön, mutta ne muodostivat kuitenkin ABX LOGISTICS -nimisen taloudellisen verkoston, johon kuului maailmanlaajuisesti 107 konsolidoitua tytäryhtiötä. Myynnistä 89 prosenttia toteutui Euroopassa, 6 prosenttia Aasiassa ja 5 prosenttia Amerikassa. |
| --- | --- |

(12)

Menettelyn aloittamisen yhteydessä annettujen yksityiskohtaisten tietojen lisäksi komissio muistuttaa tässä lyhyesti, että vuosina 1998–2001 Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) osti joukon yksittäisiä yrityksiä. Yrityksiä ei vielä tuolloin ollut keskitetty juridisesti holdingyhtiöön, mutta ne muodostivat kuitenkin ABX LOGISTICS -nimisen taloudellisen verkoston, johon kuului maailmanlaajuisesti 107 konsolidoitua tytäryhtiötä. Myynnistä 89 prosenttia toteutui Euroopassa, 6 prosenttia Aasiassa ja 5 prosenttia Amerikassa.

| (13) | Tässä asiakirjassa käsitellään kyseisen verkoston rakenneuudistusta, josta Belgian viranomaiset ilmoittivat 17. helmikuuta 2003. |
| --- | --- |

(13)

Tässä asiakirjassa käsitellään kyseisen verkoston rakenneuudistusta, josta Belgian viranomaiset ilmoittivat 17. helmikuuta 2003.

| (14) | Jäljempänä esitetään lyhyesti ilmoitettujen tietojen pääkohdat sekä epäilykset, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(14)

Jäljempänä esitetään lyhyesti ilmoitettujen tietojen pääkohdat sekä epäilykset, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä.

2.1.1.   Ilmoitus 17. helmikuuta 2003

| (15) | Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltiin ensinnäkin, että eri ABX-holdingyhtiöiden hallinnassa olevat SNCB:n 107 ABX-tytäryhtiötä keskitettäisiin yhden yleisen holdingyhtiön alaisuuteen. Toiseksi tytäryhtiöt ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (jäljempänä ”ABX-D”), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (jäljempänä ”ABX-NL”) ja ABX LOGISTICS (France) (jäljempänä ”ABX-F”) olivat vaikeuksissa, joten niissä oli yritysten elinkelpoisuuden palauttamiseksi toteutettava rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(15)

Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltiin ensinnäkin, että eri ABX-holdingyhtiöiden hallinnassa olevat SNCB:n 107 ABX-tytäryhtiötä keskitettäisiin yhden yleisen holdingyhtiön alaisuuteen. Toiseksi tytäryhtiöt ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (jäljempänä ”ABX-D”), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (jäljempänä ”ABX-NL”) ja ABX LOGISTICS (France) (jäljempänä ”ABX-F”) olivat vaikeuksissa, joten niissä oli yritysten elinkelpoisuuden palauttamiseksi toteutettava rakenneuudistus.

| (16) | Operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet koostuivat ensisijaisesti juridisten rakenteiden uudelleenjärjestelystä yhdistämällä ryhmän erilliset oikeussubjektit yhden pääyhtiön alaisuuteen (i) (4), omaisuuden luovutuksesta ja toiminnan lakkauttamisesta (ii) (5) ja muista operatiivisista toimenpiteistä Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa, jotta liikevoittoa voitaisiin edelleen parantaa (iii) (6). |
| --- | --- |

(16)

Operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet koostuivat ensisijaisesti juridisten rakenteiden uudelleenjärjestelystä yhdistämällä ryhmän erilliset oikeussubjektit yhden pääyhtiön alaisuuteen (i) (4), omaisuuden luovutuksesta ja toiminnan lakkauttamisesta (ii) (5) ja muista operatiivisista toimenpiteistä Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa, jotta liikevoittoa voitaisiin edelleen parantaa (iii) (6).

| (17) | Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että SNCB antaisi pääosan rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarvittavasta rahoituksesta. Alun perin ilmoitetut määrät olivat 91,6 miljoonaa euroa, jolla määrällä SNCB muuntaa ABX-D:n, -NL:n ja -F:n velkoja pääomaksi (pitkäaikaista rahoitusta), ja 140 miljoonan euron takaisin maksettava luotto (lyhytaikaista rahoitusta), jonka SNCB myöntää näille samoille yksiköille. |
| --- | --- |

(17)

Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että SNCB antaisi pääosan rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarvittavasta rahoituksesta. Alun perin ilmoitetut määrät olivat 91,6 miljoonaa euroa, jolla määrällä SNCB muuntaa ABX-D:n, -NL:n ja -F:n velkoja pääomaksi (pitkäaikaista rahoitusta), ja 140 miljoonan euron takaisin maksettava luotto (lyhytaikaista rahoitusta), jonka SNCB myöntää näille samoille yksiköille.

2.1.2.   Komission epäilykset 23. heinäkuuta 2003

| (18) | Avatessaan tutkintamenettelyn komissio ilmoitti alustavasti useita eri näkökohtia koskevista epäilyksistä. |
| --- | --- |

(18)

Avatessaan tutkintamenettelyn komissio ilmoitti alustavasti useita eri näkökohtia koskevista epäilyksistä.

| (19) | Valtiontuen todentaminen: Komissio ilmoitti ensinnäkin suhtautuvansa epäilyksellä Belgian viranomaisten ilmoitukseen, jonka mukaan varojen siirto (joko takaisin maksettavina luottoina tai saamisten muuntamisella pääomaksi), jonka SNCB toteuttaisi ABX-yhtiön rakenneuudistuksen yhteydessä, muodostaisi tavanomaisen liiketoimen ryhmän sisällä sen sijaan että se olisi perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(19)

Valtiontuen todentaminen: Komissio ilmoitti ensinnäkin suhtautuvansa epäilyksellä Belgian viranomaisten ilmoitukseen, jonka mukaan varojen siirto (joko takaisin maksettavina luottoina tai saamisten muuntamisella pääomaksi), jonka SNCB toteuttaisi ABX-yhtiön rakenneuudistuksen yhteydessä, muodostaisi tavanomaisen liiketoimen ryhmän sisällä sen sijaan että se olisi perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

| (20) | Rakenneuudistus — tukikelpoisuus: Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, ovatko ABX-D, -NL ja -F kelpoisia saamaan rakenneuudistustukea, koska ei ollut selvää, missä määrin ABX-ryhmän muut osat pystyisivät avustamaan rakenneuudistuksen piiriin kuuluvien yksiköiden rahoitustarpeissa. |
| --- | --- |

(20)

Rakenneuudistus — tukikelpoisuus: Komissio ilmoitti myös epäilevänsä, ovatko ABX-D, -NL ja -F kelpoisia saamaan rakenneuudistustukea, koska ei ollut selvää, missä määrin ABX-ryhmän muut osat pystyisivät avustamaan rakenneuudistuksen piiriin kuuluvien yksiköiden rahoitustarpeissa.

| (21) | Rakenneuudistus — elinkelpoisuus, kilpailun vääristymät ja tuen rajoittaminen: Komissio esitti epäilyksiä myös rakenneuudistussuunnitelman rahoitusosasta, jonka mukaan ABX-yksiköiden pitkäaikaiset rahoitustarpeet (oman pääoman tarve) oli määrä kattaa ensisijaisesti lyhytaikaisella rahoituksella (140 miljoonan euron takaisin maksettavalla lainalla). Komissio epäilikin, ettei tällaisen rahoituksen avulla olisi mahdollista saada kyseisistä yksiköistä pysyvästi elinkelpoisia, että ehdotetut vastasuoritteet (erityisesti kapasiteetin vähennyksen osalta) olisivat riittämättömiä estämään yhteisen edun vastaisia kilpailun vääristymiä ja että tällaisen tuen avulla ABX-yhtiön ei olisi mahdollista saavuttaa mahdollisesti ylijäämäistä kassatilannetta. |
| --- | --- |

(21)

Rakenneuudistus — elinkelpoisuus, kilpailun vääristymät ja tuen rajoittaminen: Komissio esitti epäilyksiä myös rakenneuudistussuunnitelman rahoitusosasta, jonka mukaan ABX-yksiköiden pitkäaikaiset rahoitustarpeet (oman pääoman tarve) oli määrä kattaa ensisijaisesti lyhytaikaisella rahoituksella (140 miljoonan euron takaisin maksettavalla lainalla). Komissio epäilikin, ettei tällaisen rahoituksen avulla olisi mahdollista saada kyseisistä yksiköistä pysyvästi elinkelpoisia, että ehdotetut vastasuoritteet (erityisesti kapasiteetin vähennyksen osalta) olisivat riittämättömiä estämään yhteisen edun vastaisia kilpailun vääristymiä ja että tällaisen tuen avulla ABX-yhtiön ei olisi mahdollista saavuttaa mahdollisesti ylijäämäistä kassatilannetta.

| (22) | Komissio ilmoitti lisäksi epäilevänsä, etteikö valtiontukea olisi annettu ja että SNCB:n (uudelleen)investoinnit ABX-yhtiöön olisivat mahdollisesti sääntöjenvastaisia. Lisäksi käytetyt rahoituskeinot herättivät kysymyksiä (mahdolliset takaukset, ristiinrahoitus, suora rahoitus, voimassa olevien direktiivien noudattaminen). Epäilykset koskivat erityisesti seuraavia toimenpiteitä:






  (a) | ABX-yhtiön hankinta SNCB:n omistukseen: Kyseessä ovat SNCB:n vuosina 1998–2001 tekemät investoinnit, joiden määrä oli 672,4 miljoonaa euroa (määrä on sittemmin tarkistettu 433,8 miljoonaan euroon (7) ja joilla se hankki omistukseensa ABX-verkoston, sekä tietyt tiedot, jotka koskevat joko SNCB:n tai valtion myöntämiä takauksia ABX-yhtiöön tehtyjen (uudelleen)investointien rahoitusta varten. Takauksien sisältö on tarkistettava. |
| --- | --- | --- |

(22)

Komissio ilmoitti lisäksi epäilevänsä, etteikö valtiontukea olisi annettu ja että SNCB:n (uudelleen)investoinnit ABX-yhtiöön olisivat mahdollisesti sääntöjenvastaisia. Lisäksi käytetyt rahoituskeinot herättivät kysymyksiä (mahdolliset takaukset, ristiinrahoitus, suora rahoitus, voimassa olevien direktiivien noudattaminen). Epäilykset koskivat erityisesti seuraavia toimenpiteitä:

(a)

ABX-yhtiön hankinta SNCB:n omistukseen: Kyseessä ovat SNCB:n vuosina 1998–2001 tekemät investoinnit, joiden määrä oli 672,4 miljoonaa euroa (määrä on sittemmin tarkistettu 433,8 miljoonaan euroon (7) ja joilla se hankki omistukseensa ABX-verkoston, sekä tietyt tiedot, jotka koskevat joko SNCB:n tai valtion myöntämiä takauksia ABX-yhtiöön tehtyjen (uudelleen)investointien rahoitusta varten. Takauksien sisältö on tarkistettava.

| (b) | ”Muut määrät”: Komission epäilykset koskivat myös vuonna 2001 maksettujen ”muiden avustusten” laillisuutta/soveltuvuutta yhteismarkkinoille. SNCB myönsi avustukset ABX-D:lle, -NL:lle ja -F:lle, ja niiden yhteismäärä oli 150 miljoonaa euroa (sittemmin tarkistettu 114,6 miljoonaan euroon (8). Avustusten maksamisesta ei ilmoitettu komissiolle etukäteen. Tältä osin komission epäilykset koskivat tukien todentamista ja mahdollisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(b)

”Muut määrät”: Komission epäilykset koskivat myös vuonna 2001 maksettujen ”muiden avustusten” laillisuutta/soveltuvuutta yhteismarkkinoille. SNCB myönsi avustukset ABX-D:lle, -NL:lle ja -F:lle, ja niiden yhteismäärä oli 150 miljoonaa euroa (sittemmin tarkistettu 114,6 miljoonaan euroon (8). Avustusten maksamisesta ei ilmoitettu komissiolle etukäteen. Tältä osin komission epäilykset koskivat tukien todentamista ja mahdollisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (c) | Rinnakkaiset määrät: Komissio esitti kysymyksiä myös Belgian viranomaisten ilmoituksesta, jonka mukaan kyseessä oli tavanomainen SNCB-ryhmän sisäinen liiketoimi, kun SNCB vuonna 2004 muutti ABX-yhtiölle myönnettyjä lainoja pääomaksi yhteensä 21 miljoonaa euroa (sittemmin tarkistettu 12,1 miljoonaan euroon (9), jäljempänä ”rinnakkaiset määrät”, joista ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd:n (jäljempänä ABX-Irl) hyväksi 3,2 miljoonaa euroa, ABX LOGISTICS (Portugal) Lda:n (jäljempänä ABX-P) hyväksi 2 miljoonaa euroa, ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt:n (jäljempänä ABX-Sing) hyväksi 3,8 miljoonaa euroa ja ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA:n (jäljempänä ABX-B) hyväksi 12 miljoonaa euroa. Belgian viranomaiset katsoivat, että nämä määrät oli maksettu ”ilmoitetun rakenneuudistuksen soveltamisalan ulkopuolella” eivätkä ne näin ollen muodostaneet perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Komission epäilykset koskivat tältä osin myös kysymystä tällaisten mahdollisten tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(c)

Rinnakkaiset määrät: Komissio esitti kysymyksiä myös Belgian viranomaisten ilmoituksesta, jonka mukaan kyseessä oli tavanomainen SNCB-ryhmän sisäinen liiketoimi, kun SNCB vuonna 2004 muutti ABX-yhtiölle myönnettyjä lainoja pääomaksi yhteensä 21 miljoonaa euroa (sittemmin tarkistettu 12,1 miljoonaan euroon (9), jäljempänä ”rinnakkaiset määrät”, joista ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd:n (jäljempänä ABX-Irl) hyväksi 3,2 miljoonaa euroa, ABX LOGISTICS (Portugal) Lda:n (jäljempänä ABX-P) hyväksi 2 miljoonaa euroa, ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt:n (jäljempänä ABX-Sing) hyväksi 3,8 miljoonaa euroa ja ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA:n (jäljempänä ABX-B) hyväksi 12 miljoonaa euroa. Belgian viranomaiset katsoivat, että nämä määrät oli maksettu ”ilmoitetun rakenneuudistuksen soveltamisalan ulkopuolella” eivätkä ne näin ollen muodostaneet perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Komission epäilykset koskivat tältä osin myös kysymystä tällaisten mahdollisten tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

2.1.3.   Ilmoituksen täydennykset

| (23) | Belgian viranomaiset täydensivät alkuperäistä ilmoitustaan erityisesti 14. tammikuuta ja 24. helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä toimitetuilla tiedoilla, joiden mukaan ABX-yhtiön rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettu merkittävästi. Muutoksia olivat ennen kaikkea SNCB:n ja ABX-ryhmän entistä suurempi osuus rakenneuudistuksen rahoituksessa, ABX:n Ranskan tytäryhtiön myyminen negatiiviseen markkinahintaan toimivalle johdolle ns. MBO-kauppana (Management Buy Out), lisäkapasiteetin pienentäminen, merkittävät sisäiset rakenneuudistustoimenpiteet sekä koko ABX-ryhmän suunniteltu myynti markkinahintaan. |
| --- | --- |

(23)

Belgian viranomaiset täydensivät alkuperäistä ilmoitustaan erityisesti 14. tammikuuta ja 24. helmikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä toimitetuilla tiedoilla, joiden mukaan ABX-yhtiön rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettu merkittävästi. Muutoksia olivat ennen kaikkea SNCB:n ja ABX-ryhmän entistä suurempi osuus rakenneuudistuksen rahoituksessa, ABX:n Ranskan tytäryhtiön myyminen negatiiviseen markkinahintaan toimivalle johdolle ns. MBO-kauppana (Management Buy Out), lisäkapasiteetin pienentäminen, merkittävät sisäiset rakenneuudistustoimenpiteet sekä koko ABX-ryhmän suunniteltu myynti markkinahintaan.

2.1.4.   Menettelyn laajentaminen 3. toukokuuta 2005

| (24) | Komissio laajensi tutkintamenettelyä, mutta laajennuksella ei korvattu alun perin aloitettua menettelyä vaan täydennettiin sitä. Laajennus koskee mainittujen lisätietojen kahta pääkohtaa: ABX-yhtiön rakenneuudistukseen tarvittavan budjetin muutos ja menettelytapa erityisesti ABX:n Ranskan tytäryhtiön myynnissä, mutta myös rakenneuudistuksen kuluessa perustettavan uuden ABX-holdingyhtiön ABX-WW:n (ABX Worldwide) myynnissä. |
| --- | --- |

(24)

Komissio laajensi tutkintamenettelyä, mutta laajennuksella ei korvattu alun perin aloitettua menettelyä vaan täydennettiin sitä. Laajennus koskee mainittujen lisätietojen kahta pääkohtaa: ABX-yhtiön rakenneuudistukseen tarvittavan budjetin muutos ja menettelytapa erityisesti ABX:n Ranskan tytäryhtiön myynnissä, mutta myös rakenneuudistuksen kuluessa perustettavan uuden ABX-holdingyhtiön ABX-WW:n (ABX Worldwide) myynnissä.

| (25) | Uudessa tilanteessa olisi saatava seuraavat määrät:






  (a) | Omia varoja 50 miljoonan euron sijasta 157,4 miljoonaa euroa ABX:n Saksan tytäryhtiön rakenneuudistukseen, jotta ABX-D:n omien varojen määrä saataisiin 14,4 miljoonaan euroon (31.12.2004), verrattuna yhteensä 234 miljoonan euron taseeseen (31.12.2003). |
| --- | --- | --- |

(25)

Uudessa tilanteessa olisi saatava seuraavat määrät:

(a)

Omia varoja 50 miljoonan euron sijasta 157,4 miljoonaa euroa ABX:n Saksan tytäryhtiön rakenneuudistukseen, jotta ABX-D:n omien varojen määrä saataisiin 14,4 miljoonaan euroon (31.12.2004), verrattuna yhteensä 234 miljoonan euron taseeseen (31.12.2003).

| (b) | Omia varoja 12,6 miljoonan euron sijasta 10,6 miljoonaa euroa ABX:n Alankomaiden tytäryhtiön rakenneuudistukseen, jotta ABX-NL:n omien varojen määrä saataisiin 9,3 miljoonaan euroon (31.12.2004), verrattuna yhteensä 35,7 miljoonan euron taseeseen (31.12.2003).
  ABX-D:n ja -NL:n osalta nämä määrät toteutettaisiin korottamalla pääomaa joko muuntamalla olemassa olevia velkoja tai lisäämällä uusia omia varoja. |
| --- | --- |

(b)

Omia varoja 12,6 miljoonan euron sijasta 10,6 miljoonaa euroa ABX:n Alankomaiden tytäryhtiön rakenneuudistukseen, jotta ABX-NL:n omien varojen määrä saataisiin 9,3 miljoonaan euroon (31.12.2004), verrattuna yhteensä 35,7 miljoonan euron taseeseen (31.12.2003).

ABX-D:n ja -NL:n osalta nämä määrät toteutettaisiin korottamalla pääomaa joko muuntamalla olemassa olevia velkoja tai lisäämällä uusia omia varoja.

| (c) | 223 miljoonaa euroa, jotta osa ABX:n Ranskan tytäryhtiöstä voitaisiin myydä työntekijöille MBO-kauppana. Määrä vastaa SNCB:n lopullista kustannuserää, ja se merkitsee etupäässä saatavista luopumista ja tulevilta tappioilta suojautumista. |
| --- | --- |

(c)

223 miljoonaa euroa, jotta osa ABX:n Ranskan tytäryhtiöstä voitaisiin myydä työntekijöille MBO-kauppana. Määrä vastaa SNCB:n lopullista kustannuserää, ja se merkitsee etupäässä saatavista luopumista ja tulevilta tappioilta suojautumista.

| (26) | Komissio esitti epäilyksiä siitä, sisältyikö SNCB:n ostajalle antamiin varoihin valtiontukea, kun ABX-F myytiin negatiiviseen hintaan (MBO). ABX-WW:n tulevan myynnin osalta komissio muistutti olevan tarpeen toimittaa kaikki tarvittavat tiedot sen todentamiseksi, toteutettaisiinko myynti tosiaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

(26)

Komissio esitti epäilyksiä siitä, sisältyikö SNCB:n ostajalle antamiin varoihin valtiontukea, kun ABX-F myytiin negatiiviseen hintaan (MBO). ABX-WW:n tulevan myynnin osalta komissio muistutti olevan tarpeen toimittaa kaikki tarvittavat tiedot sen todentamiseksi, toteutettaisiinko myynti tosiaan markkinahintaan.

2.1.5.   Muut lisätiedot

| (27) | Belgia toimitti komissiolle varsinkin 9. kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä paljon lisätietoja menettelyn laajentamisen johdosta sekä palautti mieleen koko menettelyä koskevia tietoja ja lisäsi uusia tietoja. |
| --- | --- |

(27)

Belgia toimitti komissiolle varsinkin 9. kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä paljon lisätietoja menettelyn laajentamisen johdosta sekä palautti mieleen koko menettelyä koskevia tietoja ja lisäsi uusia tietoja.

| (28) | Belgia täydensi 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä aiemmin antamiaan tietoja ja ilmoitti uudesta sitoumuksesta, joka koskee ABX:n toimintaa Saksassa. |
| --- | --- |

(28)

Belgia täydensi 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä aiemmin antamiaan tietoja ja ilmoitti uudesta sitoumuksesta, joka koskee ABX:n toimintaa Saksassa.

2.2.   ABX-yhtiön toiminta

| (29) | Belgian viranomaiset täsmentävät, että edellä mainittujen ja menettelyn alussa kuvattujen ABX-yhtiön toimintojen lisäksi ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön strateginen ja kaupallinen tehtävä on selkeästi ”järjestelijän” tai ”huolitsijan” tehtävä. |
| --- | --- |

(29)

Belgian viranomaiset täsmentävät, että edellä mainittujen ja menettelyn alussa kuvattujen ABX-yhtiön toimintojen lisäksi ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön strateginen ja kaupallinen tehtävä on selkeästi ”järjestelijän” tai ”huolitsijan” tehtävä.

| (30) | ABX toteuttaa siis kuljetuslogistiikan alaan kuuluvia toimia. Komission teettämän asiantuntijatutkimuksen (jäljempänä ”Jacobs”) (10) mukaan yleisellä tasolla logistiikalla ohjataan sitä, miten ja milloin resurssit kuljetetaan sinne, missä niitä tarvitaan. ABX-yhtiön tapauksessa kysymyksessä on tutkimuksen mukaan tarkemmin sanottuna se, miten materiaalivirta saadaan parhaalla mahdollisella tavalla liikkumaan yhteen liitetyn liikenneverkon sekä varastoinnin solmukohtien kautta. |
| --- | --- |

(30)

ABX toteuttaa siis kuljetuslogistiikan alaan kuuluvia toimia. Komission teettämän asiantuntijatutkimuksen (jäljempänä ”Jacobs”) (10) mukaan yleisellä tasolla logistiikalla ohjataan sitä, miten ja milloin resurssit kuljetetaan sinne, missä niitä tarvitaan. ABX-yhtiön tapauksessa kysymyksessä on tutkimuksen mukaan tarkemmin sanottuna se, miten materiaalivirta saadaan parhaalla mahdollisella tavalla liikkumaan yhteen liitetyn liikenneverkon sekä varastoinnin solmukohtien kautta.

| (31) | Belgian viranomaiset lisäävät, että ”liikenteenharjoittajat” eivät yleensä omista kuljetusvälineitä (kuorma-autoja, laivoja, lentokoneita ym.) vaan käyttävät kuljetusyrityksiä, minkä Jacobs vahvistaa. |
| --- | --- |

(31)

Belgian viranomaiset lisäävät, että ”liikenteenharjoittajat” eivät yleensä omista kuljetusvälineitä (kuorma-autoja, laivoja, lentokoneita ym.) vaan käyttävät kuljetusyrityksiä, minkä Jacobs vahvistaa.

| (32) | Tässä tapauksessa joitakin Alankomaissa olevia poikkeuksia lukuun ottamatta ABX-ryhmän kuljetuskapasiteetti perustuu melkeinpä kokonaisuudessaan alihankintaan. Alankomaissakin yhtiön omistamien kuorma-autojen määrä on jatkuvasti vähentynyt vuodesta 2001, ja tavoitteena on luopua niistä vähitellen kokonaan. Vuonna 2001 ABX LOGISTICS omisti Alankomaissa 240 kuorma-autoa, mutta määrä oli vähentynyt 166:een vuonna 2002, 138:aan vuonna 2003 ja 110 kuorma-autoon vuonna 2004. |
| --- | --- |

(32)

Tässä tapauksessa joitakin Alankomaissa olevia poikkeuksia lukuun ottamatta ABX-ryhmän kuljetuskapasiteetti perustuu melkeinpä kokonaisuudessaan alihankintaan. Alankomaissakin yhtiön omistamien kuorma-autojen määrä on jatkuvasti vähentynyt vuodesta 2001, ja tavoitteena on luopua niistä vähitellen kokonaan. Vuonna 2001 ABX LOGISTICS omisti Alankomaissa 240 kuorma-autoa, mutta määrä oli vähentynyt 166:een vuonna 2002, 138:aan vuonna 2003 ja 110 kuorma-autoon vuonna 2004.

| (33) | Sekä kotimaisessa että kansainvälisessä maantieliikenteessä ABX LOGISTICS antaa varsinaisen kuljetustoiminnan alihankintana itsenäisille maantieliikenteenharjoittajille. Lento- ja meriliikenteessä ABX LOGISTICS toimii ”välittäjänä”, joka ostaa tarvittavan kuljetuskapasiteetin meriliikenne- (shipping lines) tai lentoliikenneyrityksiltä (airlines) asiakkaidensa lukuun. |
| --- | --- |

(33)

Sekä kotimaisessa että kansainvälisessä maantieliikenteessä ABX LOGISTICS antaa varsinaisen kuljetustoiminnan alihankintana itsenäisille maantieliikenteenharjoittajille. Lento- ja meriliikenteessä ABX LOGISTICS toimii ”välittäjänä”, joka ostaa tarvittavan kuljetuskapasiteetin meriliikenne- (shipping lines) tai lentoliikenneyrityksiltä (airlines) asiakkaidensa lukuun.

| (34) | Jäljempänä esitetty taulukko vahvistaa selkeästi tämän strategisen aseman: ainoastaan 3 prosenttia ABX LOGISTICS -yhtiön käyttämistä kuorma-autoista on ryhmän omistuksessa tai sen liisaamia (11). |
| --- | --- |

(34)

Jäljempänä esitetty taulukko vahvistaa selkeästi tämän strategisen aseman: ainoastaan 3 prosenttia ABX LOGISTICS -yhtiön käyttämistä kuorma-autoista on ryhmän omistuksessa tai sen liisaamia (11).

| (35) | ABX LOGISTICS -yhtiön kuljetuskapasiteetti | Omistuksessa (tai liisattu) | Alihankinnassa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuorma-autojen kuljetuskapasiteetti | 3 % | 97 % |
| Lentokoneiden kuljetuskapasiteetti | 0 | 100 % |
| Laivojen kuljetuskapasiteetti | 0 | 100 % |

(35)

ABX LOGISTICS -yhtiön kuljetuskapasiteetti

Omistuksessa (tai liisattu)

Alihankinnassa

Kuorma-autojen kuljetuskapasiteetti

3 %

97 %

Lentokoneiden kuljetuskapasiteetti

0

100 %

Laivojen kuljetuskapasiteetti

0

100 %

| (36) | ABX-yhtiön asema markkinoiden eri segmenteillä: Belgian viranomaisten mukaan vuonna 2003 ABX-yhtiön toimista sijoittui 49 prosenttia maantieliikenteen markkinoille, 42 prosenttia lento- ja meriliikenteen markkinoille (Air&Sea) ja 8 prosenttia sopimuslogistiikan markkinoille, jotka liittyvät tavaroiden varastointiin. |
| --- | --- |

(36)

ABX-yhtiön asema markkinoiden eri segmenteillä: Belgian viranomaisten mukaan vuonna 2003 ABX-yhtiön toimista sijoittui 49 prosenttia maantieliikenteen markkinoille, 42 prosenttia lento- ja meriliikenteen markkinoille (Air&Sea) ja 8 prosenttia sopimuslogistiikan markkinoille, jotka liittyvät tavaroiden varastointiin.

| (37) | Ottaen huomioon toiminnan määrä Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa ABX ei kuulu kansallisella tasolla yksittäisten markkinoiden (maantie-, lento- ja meriliikenne, sopimuslogistiikka) viiteen tärkeimpään yritykseen, minkä Jacobs vahvistaa. |
| --- | --- |

(37)

Ottaen huomioon toiminnan määrä Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa ABX ei kuulu kansallisella tasolla yksittäisten markkinoiden (maantie-, lento- ja meriliikenne, sopimuslogistiikka) viiteen tärkeimpään yritykseen, minkä Jacobs vahvistaa.

| (38) | Kyseisten markkinoiden kasvupotentiaali — yleisiä näkökohtia: Sekä Belgian viranomaisten että Jacobsin mukaan logistiikkapalvelujen kysyntä kasvaa edelleen huolimatta viimeaikaisista vaikeuksista, jotka johtuvat erityisesti syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumista. Jacobsin mukaan kasvu johtuu Euroopan väestönkasvusta, siitä, että kuluttajat yhä enenevässä määrin haluavat tuotteille runsaasti valinnanvaraa, kuluttajien ostovoiman kasvusta sekä siitä, että tuottajat yhä enenevässä määrin ulkoistavat logistiikkapalvelut ja käyttävät logistiikan asiantuntijoita. |
| --- | --- |

(38)

Kyseisten markkinoiden kasvupotentiaali — yleisiä näkökohtia: Sekä Belgian viranomaisten että Jacobsin mukaan logistiikkapalvelujen kysyntä kasvaa edelleen huolimatta viimeaikaisista vaikeuksista, jotka johtuvat erityisesti syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumista. Jacobsin mukaan kasvu johtuu Euroopan väestönkasvusta, siitä, että kuluttajat yhä enenevässä määrin haluavat tuotteille runsaasti valinnanvaraa, kuluttajien ostovoiman kasvusta sekä siitä, että tuottajat yhä enenevässä määrin ulkoistavat logistiikkapalvelut ja käyttävät logistiikan asiantuntijoita.

| (39) | Kasvupotentiaali Saksassa: Jacobsin mukaan Saksan logistiikkamarkkinoilla on suuri kasvupotentiaali. Alihankinnan kehittyminen Saksan logistiikkapalvelujen markkinoilla viimeisten kahdeksan vuoden aikana osoittaa, että sekä tarjonta että kysyntä voivat seuraavina vuosina kasvaa 15–20 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(39)

Kasvupotentiaali Saksassa: Jacobsin mukaan Saksan logistiikkamarkkinoilla on suuri kasvupotentiaali. Alihankinnan kehittyminen Saksan logistiikkapalvelujen markkinoilla viimeisten kahdeksan vuoden aikana osoittaa, että sekä tarjonta että kysyntä voivat seuraavina vuosina kasvaa 15–20 prosenttia vuodessa.

| (40) | Lentoliikenteen kasvupotentiaali: Sekä Airbus että Boeing ennakoivat rahtilentokoneiden määrän kaksinkertaistuvan tulevien 15–20 vuoden aikana. Tämä johtuu rahtilentoliikenteen kasvusta, joka ohittaa matkustajaliikenteen kasvun. Airbus ennakoi rahtiliikenteen kolminkertaistuvan siten, että kasvu on keskimäärin 5,7 prosenttia vuodessa, Boeing arvioi kasvuksi 6,4 prosenttia vuodessa nykyhetkestä vuoteen 2021 asti. Näin voimakas kasvumarginaali varmistanee myös liikenteenharjoittajien ja logistiikan toimijoiden kasvumarginaalin. |
| --- | --- |

(40)

Lentoliikenteen kasvupotentiaali: Sekä Airbus että Boeing ennakoivat rahtilentokoneiden määrän kaksinkertaistuvan tulevien 15–20 vuoden aikana. Tämä johtuu rahtilentoliikenteen kasvusta, joka ohittaa matkustajaliikenteen kasvun. Airbus ennakoi rahtiliikenteen kolminkertaistuvan siten, että kasvu on keskimäärin 5,7 prosenttia vuodessa, Boeing arvioi kasvuksi 6,4 prosenttia vuodessa nykyhetkestä vuoteen 2021 asti. Näin voimakas kasvumarginaali varmistanee myös liikenteenharjoittajien ja logistiikan toimijoiden kasvumarginaalin.

| (41) | Maantieliikenteen kasvupotentiaali: Asiantuntijan mukaan maantieliikenne on koko Euroopassa toimiala, jolle pääsykynnys on matala ja joka näin ollen kärsii jatkuvasta rakenteellisesta ylikapasiteetista. (12) Tämä on varmistunut viimeisten viiden–seitsemän vuoden aikana, jolloin hinnat ovat laskeneet jyrkästi. Ylikapasiteetti koskee kuitenkin kyseisiä kuljetuksia toteuttavia yrityksiä, joihin ABX ei kuulu. Se ”järjestelee” kuljetuksia kuitenkaan itse toteuttamatta niitä. Jacobsin mukaan maantierahtiliikenne on voimakkaassa kasvussa. Tällainen markkinakehitys varmistanee myös liikenteenharjoittajien ja logistiikan toimijoiden kasvumarginaalin. |
| --- | --- |

(41)

Maantieliikenteen kasvupotentiaali: Asiantuntijan mukaan maantieliikenne on koko Euroopassa toimiala, jolle pääsykynnys on matala ja joka näin ollen kärsii jatkuvasta rakenteellisesta ylikapasiteetista. (12) Tämä on varmistunut viimeisten viiden–seitsemän vuoden aikana, jolloin hinnat ovat laskeneet jyrkästi. Ylikapasiteetti koskee kuitenkin kyseisiä kuljetuksia toteuttavia yrityksiä, joihin ABX ei kuulu. Se ”järjestelee” kuljetuksia kuitenkaan itse toteuttamatta niitä. Jacobsin mukaan maantierahtiliikenne on voimakkaassa kasvussa. Tällainen markkinakehitys varmistanee myös liikenteenharjoittajien ja logistiikan toimijoiden kasvumarginaalin.

| (42) | Meriliikenteen kasvupotentiaali: Jacobsin mukaan meriliikenteen rahdinhuolinta-alan (freight forwarding) kasvu oli 7 prosenttia vuosina 1998–2002. Meriliikenteen tavarakuljetusten tulevan kasvun kehitys riippuu yleisemmästä kehityksestä koko maailmassa. |
| --- | --- |

(42)

Meriliikenteen kasvupotentiaali: Jacobsin mukaan meriliikenteen rahdinhuolinta-alan (freight forwarding) kasvu oli 7 prosenttia vuosina 1998–2002. Meriliikenteen tavarakuljetusten tulevan kasvun kehitys riippuu yleisemmästä kehityksestä koko maailmassa.

2.3.   ABX-verkoston muodostaminen

2.3.1.   ABX-verkoston yhtiöiden osto SNCB:lle

| (43) | SNCB:n toteuttamat ABX-verkoston ostotoimet, jotka eivät sinällään voi tuoda mitään etua ABX-yhtiölle, eivät ole tämän päätöksen kohde, mutta komissio palauttaa seuraavassa mieleen yleisinä taustatietoina hankintojen päävaiheet, siten kuin Belgian viranomaiset ovat ne esittäneet. |
| --- | --- |

(43)

SNCB:n toteuttamat ABX-verkoston ostotoimet, jotka eivät sinällään voi tuoda mitään etua ABX-yhtiölle, eivät ole tämän päätöksen kohde, mutta komissio palauttaa seuraavassa mieleen yleisinä taustatietoina hankintojen päävaiheet, siten kuin Belgian viranomaiset ovat ne esittäneet.

| (44) | Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että SNCB on päättänyt ABX LOGISTICS -ryhmän eri yhtiöiden ostamisesta liiketoimintasuunnitelmien perusteella, joissa on investointihetkellä esitetty olevan mahdollista nopeasti palata kannattavaan toimintaan. Jäljempänä kuvataan lyhyesti Thyssen Haniel Logistikin (THL)/Bahntransin, Dubois'n ja Saima Avanderon hankintaehdot. Näistä yrityksistä muodostettiin ABX:n tytäryhtiöt Saksaan, Ranskaan ja Italiaan. |
| --- | --- |

(44)

Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että SNCB on päättänyt ABX LOGISTICS -ryhmän eri yhtiöiden ostamisesta liiketoimintasuunnitelmien perusteella, joissa on investointihetkellä esitetty olevan mahdollista nopeasti palata kannattavaan toimintaan. Jäljempänä kuvataan lyhyesti Thyssen Haniel Logistikin (THL)/Bahntransin, Dubois'n ja Saima Avanderon hankintaehdot. Näistä yrityksistä muodostettiin ABX:n tytäryhtiöt Saksaan, Ranskaan ja Italiaan.

| (45) | THL:n/Bahntransin hankinta (sittemmin ABX-D): Belgian viranomaisten tietojen mukaan lokakuussa 2000 koko THL-ryhmän ostohinta oli [...] miljoonaa (13) Saksan markkaa (DEM) (Thyssen-ryhmä) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand oli arvioinut tämän ryhmän liiketoiminnan arvoksi [suurempi luku kuin edellä mainittu ostohinta (14)] miljoonaa DEM (josta [...] miljoonaa DEM yhteislastaustoiminnoista) ja [...] miljoonaa DEM ottaen huomioon holdingyhtiön kustannukset. Hankinnan yhteydessä SNCB otti vastatakseen entisten osakkeenomistajien sitoumuksista erityisesti Münchenissä sijaitsevan rakennuksen takauksen. Bahntransin, Thyssen Handelsunion AG:n ja Deutsche Bahn AG:n entiset osakkeenomistajat maksoivat Bahntransin hankinnan negatiivisen hinnan [...] miljoonaa euroa ([...] miljoonaa DEM) 1. lokakuuta 1998. |
| --- | --- |

(45)

THL:n/Bahntransin hankinta (sittemmin ABX-D): Belgian viranomaisten tietojen mukaan lokakuussa 2000 koko THL-ryhmän ostohinta oli [...] miljoonaa (13) Saksan markkaa (DEM) (Thyssen-ryhmä) + [...] DEM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand oli arvioinut tämän ryhmän liiketoiminnan arvoksi [suurempi luku kuin edellä mainittu ostohinta (14)] miljoonaa DEM (josta [...] miljoonaa DEM yhteislastaustoiminnoista) ja [...] miljoonaa DEM ottaen huomioon holdingyhtiön kustannukset. Hankinnan yhteydessä SNCB otti vastatakseen entisten osakkeenomistajien sitoumuksista erityisesti Münchenissä sijaitsevan rakennuksen takauksen. Bahntransin, Thyssen Handelsunion AG:n ja Deutsche Bahn AG:n entiset osakkeenomistajat maksoivat Bahntransin hankinnan negatiivisen hinnan [...] miljoonaa euroa ([...] miljoonaa DEM) 1. lokakuuta 1998.

| (46) | ABX-D teki tappiota heti ostohetkestään lähtien. Tappiot rapauttivat vakavasti yrityksen rahoitusrakennetta, ja sen omat varat muuttuivat negatiivisiksi tilikaudesta 1999 alkaen. Tilanne pitkittyi vuoteen 2005 asti, mikä sai SNCB:n emoyhtiönä antamaan tukikirjeen, joka liittyy negatiivisten omien varojen aiheuttamaan riskiin. |
| --- | --- |

(46)

ABX-D teki tappiota heti ostohetkestään lähtien. Tappiot rapauttivat vakavasti yrityksen rahoitusrakennetta, ja sen omat varat muuttuivat negatiivisiksi tilikaudesta 1999 alkaen. Tilanne pitkittyi vuoteen 2005 asti, mikä sai SNCB:n emoyhtiönä antamaan tukikirjeen, joka liittyy negatiivisten omien varojen aiheuttamaan riskiin.

| (47) | Dubois'n hankinta (sittemmin tärkeä osa ABX-F-tytäryhtiötä): Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuosille 1998–2002 tehdyt SNCB:n käytössä olleet laskelmat osoittivat sisäiseksi korkokannaksi (IRR) 12,7 prosenttia pääoman painotetun keskimääräisen kustannuksen (WACC) ollessa 9,5 prosenttia ja nettonykyarvoksi (NPV) 9,7 miljoonaa euroa, minkä perusteella SNCB voi luottaa investoinnin antavan kohtuullisen tuoton. |
| --- | --- |

(47)

Dubois'n hankinta (sittemmin tärkeä osa ABX-F-tytäryhtiötä): Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuosille 1998–2002 tehdyt SNCB:n käytössä olleet laskelmat osoittivat sisäiseksi korkokannaksi (IRR) 12,7 prosenttia pääoman painotetun keskimääräisen kustannuksen (WACC) ollessa 9,5 prosenttia ja nettonykyarvoksi (NPV) 9,7 miljoonaa euroa, minkä perusteella SNCB voi luottaa investoinnin antavan kohtuullisen tuoton.

| (48) | Gruppo Saima Avanderon hankinta (sittemmin ABX:n Italian tytäryhtiö): Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuosille 1998–2002 tehdyt SNCB:n käytössä olleet laskelmat osoittivat sisäiseksi korkokannaksi (IRR) 13,0 prosenttia pääoman painotetun keskimääräisen kustannuksen (WACC) ollessa 9,0 prosenttia ja nettonykyarvoksi (NPV) 51,8 miljoonaa euroa, minkä perusteella SNCB voi luottaa investoinnin antavan kohtuullisen tuoton. |
| --- | --- |

(48)

Gruppo Saima Avanderon hankinta (sittemmin ABX:n Italian tytäryhtiö): Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuosille 1998–2002 tehdyt SNCB:n käytössä olleet laskelmat osoittivat sisäiseksi korkokannaksi (IRR) 13,0 prosenttia pääoman painotetun keskimääräisen kustannuksen (WACC) ollessa 9,0 prosenttia ja nettonykyarvoksi (NPV) 51,8 miljoonaa euroa, minkä perusteella SNCB voi luottaa investoinnin antavan kohtuullisen tuoton.

| (49) | Komission esitettyä kysymyksen, onko SNCB mahdollisesti käyttänyt ristiinrahoitusta ABX-yhtiön sijoitustensa rahoittamiseksi, Belgian viranomaiset ovat esittäneet seuraavat täsmennykset:






  (a) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että valtion tuet eivät kokonaisuudessaan kaudella 1998–2002 riittäneet kattamaan [SNCB:n] julkisen palvelun tehtävien kustannuksia
   (15). Viranomaiset muistuttavat, että vuonna 2001 Belgian tilintarkastustuomioistuin oli jo ilmoittanut, että koko kaudella, tilikautta 1997 lukuun ottamatta, käyttökustannukset ylittivät kasaantuvasti resurssit sekä investointien että liiketoiminnan osalta, joten ei ole mitään viitteitä siitä, että [SNCB:n] kahden julkisen palvelun tehtävän ja muiden toimintojen välillä olisi tehty jäljelle jääneiden määrien siirtoja (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Komission esitettyä kysymyksen, onko SNCB mahdollisesti käyttänyt ristiinrahoitusta ABX-yhtiön sijoitustensa rahoittamiseksi, Belgian viranomaiset ovat esittäneet seuraavat täsmennykset:

(a)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että valtion tuet eivät kokonaisuudessaan kaudella 1998–2002 riittäneet kattamaan [SNCB:n] julkisen palvelun tehtävien kustannuksia
   (15). Viranomaiset muistuttavat, että vuonna 2001 Belgian tilintarkastustuomioistuin oli jo ilmoittanut, että koko kaudella, tilikautta 1997 lukuun ottamatta, käyttökustannukset ylittivät kasaantuvasti resurssit sekä investointien että liiketoiminnan osalta, joten ei ole mitään viitteitä siitä, että [SNCB:n] kahden julkisen palvelun tehtävän ja muiden toimintojen välillä olisi tehty jäljelle jääneiden määrien siirtoja (16).

| (b) | Viranomaiset ilmoittavat myös, että kun valtion tuet eivät kattaneet edes SNCB:n julkisen palvelun tehtävien käyttökustannuksia ja investointeja, SNCB on kattanut jäljelle jäävän määrän lainalla (17) . Sama koskee siten myös niitä SNCB:n varoja, joita on käytetty ABX-investointeihin. Niitä ei sitä paitsi ole rahoitettu erityislainoilla, (...), vaan yleisistä kassavaroista (18). |
| --- | --- |

(b)

Viranomaiset ilmoittavat myös, että kun valtion tuet eivät kattaneet edes SNCB:n julkisen palvelun tehtävien käyttökustannuksia ja investointeja, SNCB on kattanut jäljelle jäävän määrän lainalla (17) . Sama koskee siten myös niitä SNCB:n varoja, joita on käytetty ABX-investointeihin. Niitä ei sitä paitsi ole rahoitettu erityislainoilla, (...), vaan yleisistä kassavaroista (18).

| (50) | Lopuksi Belgian viranomaiset täsmentävät, että hankintojen jälkeen SNCB on lähettänyt joukon tukikirjeitä (comfort letter) useiden ABX:n tytäryhtiöiden luotonantajille, erityisesti ABX-D:n ja Espanjan tytäryhtiön hyväksi. Belgian viranomaiset katsovat, että tukikirjeet ovat yksityistaloudessa osa emoyhtiön ja sen tytäryhtiöiden tavanomaisia suhteita. |
| --- | --- |

(50)

Lopuksi Belgian viranomaiset täsmentävät, että hankintojen jälkeen SNCB on lähettänyt joukon tukikirjeitä (comfort letter) useiden ABX:n tytäryhtiöiden luotonantajille, erityisesti ABX-D:n ja Espanjan tytäryhtiön hyväksi. Belgian viranomaiset katsovat, että tukikirjeet ovat yksityistaloudessa osa emoyhtiön ja sen tytäryhtiöiden tavanomaisia suhteita.

2.3.2.   SNCB:n vuonna 2001 toteuttamat uudelleeninvestoinnit

| (51) | Pääoman korotus Saksassa: SNCB korotti vuoden 2000 lopussa ja vuonna 2001 saksalaisen tytäryhtiönsä (ex-Bahntrans) pääomaa 17,5 miljoonan euron käteissijoituksella sekä muuntamalla 55 miljoonaa euroa SNCB:n lyhytaikaisia lainoja pääomaksi. Päätös tehtiin Boston Consulting Groupin (BCG) suositusten ja sen avulla toteutettujen analyysien perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Pääoman korotus Saksassa: SNCB korotti vuoden 2000 lopussa ja vuonna 2001 saksalaisen tytäryhtiönsä (ex-Bahntrans) pääomaa 17,5 miljoonan euron käteissijoituksella sekä muuntamalla 55 miljoonaa euroa SNCB:n lyhytaikaisia lainoja pääomaksi. Päätös tehtiin Boston Consulting Groupin (BCG) suositusten ja sen avulla toteutettujen analyysien perusteella.

| (52) | BGG:n asiakirjoissa esitettiin seuraavat perusteet ja suositukset:






  (a) | ABX-ryhmä merkitsee SNCB:lle mahdollisuutta luoda merkittävää lisäarvoa ja strategista etua. |
| --- | --- | --- |

(52)

BGG:n asiakirjoissa esitettiin seuraavat perusteet ja suositukset:

(a)

ABX-ryhmä merkitsee SNCB:lle mahdollisuutta luoda merkittävää lisäarvoa ja strategista etua.

| (b) | Mahdollisuuden toteutuminen edellyttää rahavarojen investointia ja johdon vahvistamista. |
| --- | --- |

(b)

Mahdollisuuden toteutuminen edellyttää rahavarojen investointia ja johdon vahvistamista.

| (c) | Tuolloin pidettiin parhaana vaihtoehtona sitä, että SNCB rahoittaisi itse rahavarojen investoinnin. |
| --- | --- |

(c)

Tuolloin pidettiin parhaana vaihtoehtona sitä, että SNCB rahoittaisi itse rahavarojen investoinnin.

| (d) | ABX LOGISTICS -yhtiön avulla luotavan lisäarvon strategian toteuttamisessa Bahntransin elpyminen oli SNCB:lle ensiarvoisen tärkeää. |
| --- | --- |

(d)

ABX LOGISTICS -yhtiön avulla luotavan lisäarvon strategian toteuttamisessa Bahntransin elpyminen oli SNCB:lle ensiarvoisen tärkeää.

| (e) | Yhteenvetona BGG:n asiantuntijat katsoivat, että tervehdyttämissuunnitelma oli toteutettava kolmesta syystä:






  — | Onnistuessaan elpyminen merkitsisi sitä, että ABX LOGISTICS -yhtiön strategian toteuttamista voitaisiin jatkaa. Yhtiöllä on potentiaalia yli 300 miljoonan euron lisäarvon luomiseen. |
| --- | --- | --- |

(e)

Yhteenvetona BGG:n asiantuntijat katsoivat, että tervehdyttämissuunnitelma oli toteutettava kolmesta syystä:

—

Onnistuessaan elpyminen merkitsisi sitä, että ABX LOGISTICS -yhtiön strategian toteuttamista voitaisiin jatkaa. Yhtiöllä on potentiaalia yli 300 miljoonan euron lisäarvon luomiseen.

| — | Vaikka tervehtyminen onnistuisi vain osittain, se mahdollistaisi korkeamman hinnan saamisen Bahntransia edelleen myytäessä. |
| --- | --- |

—

Vaikka tervehtyminen onnistuisi vain osittain, se mahdollistaisi korkeamman hinnan saamisen Bahntransia edelleen myytäessä.

| (53) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että 72,5 miljoonan euron kokonaisinvestoinnin IRR, jota investointihetkellä pidettiin luotettavana, oli 8–10 prosenttia hyväksyttyjen tulosennusteiden perusteella. Tällainen IRR on verrannollinen SNCB:n pääomakustannuksiin tuona ajankohtana.
  Laskelma vuonna 2001 ABX:n Saksan tytäryhtiöön tehtyjen [...] miljoonan euron SNCB:n uudelleeninvestointien sisäisestä korkokannasta (IRR)












  Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonttokorko | [...] | | | | | | Loppuarvo |
| Vuosi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonttaustekijä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Loppuarvo |
| Liikevaihto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Liikevoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Hankintahinnan [...] M€:n ylijäämän käyttö | [...] | | | | | | |
| [...] M€:n investoinnit 2001 | [...] | | | | | | |
| Vapaat kassavirrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| WACC | 9 % | | | | | | |
| Kassavirtalaskelma yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että 72,5 miljoonan euron kokonaisinvestoinnin IRR, jota investointihetkellä pidettiin luotettavana, oli 8–10 prosenttia hyväksyttyjen tulosennusteiden perusteella. Tällainen IRR on verrannollinen SNCB:n pääomakustannuksiin tuona ajankohtana.

Laskelma vuonna 2001 ABX:n Saksan tytäryhtiöön tehtyjen [...] miljoonan euron SNCB:n uudelleeninvestointien sisäisestä korkokannasta (IRR)

Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti

[...]

Diskonttokorko

[...]

Loppuarvo

Vuosi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonttaustekijä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Loppuarvo

Liikevaihto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikevoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hankintahinnan [...] M€:n ylijäämän käyttö

[...]

[...] M€:n investoinnit 2001

[...]

Vapaat kassavirrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

WACC

9 %

Kassavirtalaskelma yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | Pääoman korottaminen 12,2 miljoonalla eurolla Alankomaissa: Alankomaiden osiota (helmikuussa 1999 hankittu entinen Kersten Hunik -konserni sekä osioon keskitetyt Irlannissa olevat osuudet) koskeva strateginen suunnitelma käsitti seuraavat seikat:






  (a) | Vahvistetaan kotimaisia toimintoja hankkimalla Alankomaiden kansallisessa jakelussa toimiva yhtiö. Yhtiön toimintakapasiteetti oli 2 000 lähetystä päivässä, ja SNCB:n johto arvioi, että 6 000 lähetyksen päivittäinen määrä olisi välttämätön, jotta kansallisessa jakelussa voitaisiin toimia kannattavasti. |
| --- | --- | --- |

(54)

Pääoman korottaminen 12,2 miljoonalla eurolla Alankomaissa: Alankomaiden osiota (helmikuussa 1999 hankittu entinen Kersten Hunik -konserni sekä osioon keskitetyt Irlannissa olevat osuudet) koskeva strateginen suunnitelma käsitti seuraavat seikat:

(a)

Vahvistetaan kotimaisia toimintoja hankkimalla Alankomaiden kansallisessa jakelussa toimiva yhtiö. Yhtiön toimintakapasiteetti oli 2 000 lähetystä päivässä, ja SNCB:n johto arvioi, että 6 000 lähetyksen päivittäinen määrä olisi välttämätön, jotta kansallisessa jakelussa voitaisiin toimia kannattavasti.

| (b) | Jatketaan vuonna 1999 hankitun Kersten Hunik Holding -yhtiön (uusi nimi ABX LOGISTICS Holding BV) rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(b)

Jatketaan vuonna 1999 hankitun Kersten Hunik Holding -yhtiön (uusi nimi ABX LOGISTICS Holding BV) rakenneuudistusta.

| (c) | Myydään edelleen meriliikennetoiminnot (rederijen) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV ja Link Line Europa BV, mikä tuottaisi 1 miljoona euroa käteistä. |
| --- | --- |

(c)

Myydään edelleen meriliikennetoiminnot (rederijen) Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV ja Link Line Europa BV, mikä tuottaisi 1 miljoona euroa käteistä.

| (d) | Käytännössä rahoitustarpeet katettiin seuraavasti:






  — | SNCB:n lyhytaikaisia luottoja muunnettiin 9,2 miljoonan euron arvosta pääomaksi maaliskuussa 2001. |
| --- | --- | --- |

(d)

Käytännössä rahoitustarpeet katettiin seuraavasti:

—

SNCB:n lyhytaikaisia luottoja muunnettiin 9,2 miljoonan euron arvosta pääomaksi maaliskuussa 2001.

| — | Syyskuussa 2001 SNCB korotti ABX LOGISTICS Holding BV:n pääomaa 10 miljoonalla eurolla. Näillä 10 miljoonalla eurolla oli tarkoitus rahoittaa Wegtransport BV:n hankinta ABX LOGISTICS Holding BV:n omistukseen. Osakkeista maksettu hinta oli [...] miljoonaa euroa. Jäljelle jääneet [...] miljoonaa euroa jätettiin varalle, jotta niillä voitaisiin kattaa due diligence -tarkastuksen perusteella mahdollisesti mukautettava hinta. |
| --- | --- |

—

Syyskuussa 2001 SNCB korotti ABX LOGISTICS Holding BV:n pääomaa 10 miljoonalla eurolla. Näillä 10 miljoonalla eurolla oli tarkoitus rahoittaa Wegtransport BV:n hankinta ABX LOGISTICS Holding BV:n omistukseen. Osakkeista maksettu hinta oli [...] miljoonaa euroa. Jäljelle jääneet [...] miljoonaa euroa jätettiin varalle, jotta niillä voitaisiin kattaa due diligence -tarkastuksen perusteella mahdollisesti mukautettava hinta.

| — | Belgian viranomaiset katsovat siis, että SNCB:n hollantilaiselle tytäryhtiölleen myöntämä rahoitus oli kokonaisuudessaan 9,2 miljoonaa euroa maaliskuussa 2001 + 3 miljoonaa euroa syyskuussa 2001, eli yhteensä 12,2 miljoonaa euroa. Tähän ei sisälly Wegtransportin hankintahinta, [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Belgian viranomaiset katsovat siis, että SNCB:n hollantilaiselle tytäryhtiölleen myöntämä rahoitus oli kokonaisuudessaan 9,2 miljoonaa euroa maaliskuussa 2001 + 3 miljoonaa euroa syyskuussa 2001, eli yhteensä 12,2 miljoonaa euroa. Tähän ei sisälly Wegtransportin hankintahinta, [...] miljoonaa euroa.

| — | Viranomaisten mukaan tällainen pääomapohjan vahvistaminen oli perusteltua, koska Alankomaiden toimintanäkymät vuodelle 2002 olivat jo kannattavat vuoden 2000 lopulla ennakoidun positiivisen tuloskehityksen mukaan: | 2000A | Talousarvio 2001 (laadittu 2000 lopussa) | Talousarvio 2002 (laadittu 2001 lopussa) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Liikevoitto | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

Viranomaisten mukaan tällainen pääomapohjan vahvistaminen oli perusteltua, koska Alankomaiden toimintanäkymät vuodelle 2002 olivat jo kannattavat vuoden 2000 lopulla ennakoidun positiivisen tuloskehityksen mukaan:

2000A

Talousarvio 2001 (laadittu 2000 lopussa)

Talousarvio 2002 (laadittu 2001 lopussa) (19)

Liikevaihto

54,1

60,9

86,4

Liikevoitto

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Belgian viranomaiset katsovat, että tämän investoinnin sisäinen korkokanta oli tuolloin käytettävissä olevien tulosennusteiden perusteella tälle 12,2 miljoonan euron investoinnille noin 11 prosenttia.
  Laskelma SNCB:n Alankomaihin 2001 tekemän 12,2 miljoonan dollarin uudelleeninvestoinnin sisäisestä korkokannasta (IRR) (miljoonaa euroa)












  Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonttokorko | [...] | | | | | | Loppuarvo |
| Vuosi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonttaustekijä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | Budgetti 2001 laadittu vuoden 2000 lopulla | Budgetti 2002 laadittu vuoden 2001 lopulla (20) | Suunnitelma 2003 (21) | Suunnitelma 2004 (21) | Suunnitelma 2005 (21) | Loppuarvo |
| Liikevaihto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Liikevoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Pääomapohjan vahvistaminen 12,2 M€:lla 2001 | [...] | | | | | | |
| Vapaat kassavirrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| WACC | 9 % | | | | | | |
| Kassavirtalaskelma yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Belgian viranomaiset katsovat, että tämän investoinnin sisäinen korkokanta oli tuolloin käytettävissä olevien tulosennusteiden perusteella tälle 12,2 miljoonan euron investoinnille noin 11 prosenttia.

Laskelma SNCB:n Alankomaihin 2001 tekemän 12,2 miljoonan dollarin uudelleeninvestoinnin sisäisestä korkokannasta (IRR) (miljoonaa euroa)

Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti

[...]

Diskonttokorko

[...]

Loppuarvo

Vuosi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonttaustekijä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

Budgetti 2001 laadittu vuoden 2000 lopulla

Budgetti 2002 laadittu vuoden 2001 lopulla (20)

Suunnitelma 2003 (21)

Suunnitelma 2004 (21)

Suunnitelma 2005 (21)

Loppuarvo

Liikevaihto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikevoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pääomapohjan vahvistaminen 12,2 M€:lla 2001

[...]

Vapaat kassavirrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

WACC

9 %

Kassavirtalaskelma yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | Pääoman korottaminen 30 miljoonalla eurolla Ranskassa: Joulukuussa 2001 SNCB korotti 1999–2000 hankitun ranskalaisen yhtiön pääomaa käynnistääkseen saatavien arvopaperistamisohjelman, jolla saataisiin 70 miljoonan euron limiittiluotto. ABX LOGISTICS (France) SA:n luotonantaja, Société Générale, oli vaatinut tätä pääoman korotusta ehdottomana edellytyksenä ABX LOGISTICS (France) SA:n liikesaamisten arvopaperistamiselle. |
| --- | --- |

(56)

Pääoman korottaminen 30 miljoonalla eurolla Ranskassa: Joulukuussa 2001 SNCB korotti 1999–2000 hankitun ranskalaisen yhtiön pääomaa käynnistääkseen saatavien arvopaperistamisohjelman, jolla saataisiin 70 miljoonan euron limiittiluotto. ABX LOGISTICS (France) SA:n luotonantaja, Société Générale, oli vaatinut tätä pääoman korotusta ehdottomana edellytyksenä ABX LOGISTICS (France) SA:n liikesaamisten arvopaperistamiselle.

| (57) | Belgian viranomaisten mukaan tuolloin käytettävissä olleissa ABX LOGISTICS (France) SA:n rahoitusennusteissa arvioitiin kannattavuuden palautuvan tervehdyttämissuunnitelman avulla. Suunnitelmassa ennakoitiin liikevoiton paranevan vuoden 2001 –19,6 miljoonasta eurosta 4,6 miljoonaan euroon vuonna 2003, sen jälkeen kun olisi toteutettu sarja operatiivisia parannuksia (tietotekniikan hankkiminen, jakeluprosessin tarkistus, toiminnoista luopuminen ja niiden lopettaminen, työehtojen yhdenmukaistaminen, toimintojen integrointi).
  ABX Logistics Francen tulosennusteen kehitys (syyskuussa 2001) | 2000 toteu-tunut | 2001 budgetti | 2002 ennuste | 2003 ennuste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liiikevaihto | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| Liikevoitto | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Nettovoitto | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Lähde: Tervehdyttämissuunnitelma, sivu 43; muuntokurssi 1 EUR = 6,55957 FRF. |

(57)

Belgian viranomaisten mukaan tuolloin käytettävissä olleissa ABX LOGISTICS (France) SA:n rahoitusennusteissa arvioitiin kannattavuuden palautuvan tervehdyttämissuunnitelman avulla. Suunnitelmassa ennakoitiin liikevoiton paranevan vuoden 2001 –19,6 miljoonasta eurosta 4,6 miljoonaan euroon vuonna 2003, sen jälkeen kun olisi toteutettu sarja operatiivisia parannuksia (tietotekniikan hankkiminen, jakeluprosessin tarkistus, toiminnoista luopuminen ja niiden lopettaminen, työehtojen yhdenmukaistaminen, toimintojen integrointi).

ABX Logistics Francen tulosennusteen kehitys (syyskuussa 2001)

2000 toteu-tunut

2001 budgetti

2002 ennuste

2003 ennuste

Liiikevaihto

516,0

631,0

626,0

664,0

Liikevoitto

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Nettovoitto

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Lähde: Tervehdyttämissuunnitelma, sivu 43; muuntokurssi 1 EUR = 6,55957 FRF.

| (58) | SNCB oli arvioinut, että arvopaperistamisen avulla SNCB:n lyhytaikainen rahoitus voitaisiin korvata ulkoisella rahoituksella. Lyhyellä aikavälillä arvopaperistamisen tuottamasta kassaylijäämästä merkittävä osa voitaisiin syöttää ABX:n konsernitilijärjestelmään (cash pool), jolloin sen jäsenyhtiöt voisivat osittain maksaa takaisin omia SNCB:lle diskontattuja luottojaan. |
| --- | --- |

(58)

SNCB oli arvioinut, että arvopaperistamisen avulla SNCB:n lyhytaikainen rahoitus voitaisiin korvata ulkoisella rahoituksella. Lyhyellä aikavälillä arvopaperistamisen tuottamasta kassaylijäämästä merkittävä osa voitaisiin syöttää ABX:n konsernitilijärjestelmään (cash pool), jolloin sen jäsenyhtiöt voisivat osittain maksaa takaisin omia SNCB:lle diskontattuja luottojaan.

| (59) | Belgian viranomaiset katsovat, että tuolloin käytettävissä olleet tulosennusteet antoivat tälle 30 miljoonan euron investoinnille 14 prosentin sisäisen korkokannan.
  Laskelma SNCB:n 2001 ABX:n Ranskan tytäryhtiöön tekemän 30 miljoonan dollarin uudelleeninvestoinnin sisäisestä korkokannasta (IRR) (miljoonaa euroa)












  Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskonttokorko | [...] | | | | | | Loppuarvo |
| Vuosi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskonttaustekijä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 toteutunut | 2001 budgetti | 2002 ennuste | 2003 ennuste | Suunnitelma 2004 (22) | Suunnitelma 2005 (23) | Loppuarvo |
| Liikevaihto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Nettovoitto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pääomapohjan vahvistaminen 30 M€:lla 2001 | [...] | | | | | | |
| Vapaat kassavirrat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| WACC | 9 % | | | | | | |
| Kassavirtalaskelma yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Belgian viranomaiset katsovat, että tuolloin käytettävissä olleet tulosennusteet antoivat tälle 30 miljoonan euron investoinnille 14 prosentin sisäisen korkokannan.

Laskelma SNCB:n 2001 ABX:n Ranskan tytäryhtiöön tekemän 30 miljoonan dollarin uudelleeninvestoinnin sisäisestä korkokannasta (IRR) (miljoonaa euroa)

Liikevoiton vuosittainen kasvuprosentti

[...]

Diskonttokorko

[...]

Loppuarvo

Vuosi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskonttaustekijä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 toteutunut

2001 budgetti

2002 ennuste

2003 ennuste

Suunnitelma 2004 (22)

Suunnitelma 2005 (23)

Loppuarvo

Liikevaihto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettovoitto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pääomapohjan vahvistaminen 30 M€:lla 2001

[...]

Vapaat kassavirrat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

WACC

9 %

Kassavirtalaskelma yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   SNCB:n rinnakkaiset rahoitusosuudet ABX-yhtiölle

| (60) | Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että hankkiessaan yhtiöitä Irlannista ja Portugalista ja Air&Sea-toiminnat Belgiasta SNCB otti vastatakseen kyseisten yhtiöiden velat osittain tai kokonaan ja muunsi ne sitten pääomaksi. Viranomaiset luonnehtivat pääomaksi muuntamista nimityksellä ”rinnakkaiset rahoitusosuudet”, ja heidän mukaansa sen tarkoituksena oli






  (a) | joko mahdollistaa tiettyjen yhtiöiden sulautuminen ja toteuttaa siten ryhmän juridisen yksinkertaistamisen tavoite (Irlanti, Portugali) tai |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgian viranomaiset ovat täsmentäneet, että hankkiessaan yhtiöitä Irlannista ja Portugalista ja Air&Sea-toiminnat Belgiasta SNCB otti vastatakseen kyseisten yhtiöiden velat osittain tai kokonaan ja muunsi ne sitten pääomaksi. Viranomaiset luonnehtivat pääomaksi muuntamista nimityksellä ”rinnakkaiset rahoitusosuudet”, ja heidän mukaansa sen tarkoituksena oli

(a)

joko mahdollistaa tiettyjen yhtiöiden sulautuminen ja toteuttaa siten ryhmän juridisen yksinkertaistamisen tavoite (Irlanti, Portugali) tai

| (b) | mahdollistaa liikennelupien säilyttäminen (Irlanti) tai |
| --- | --- |

(b)

mahdollistaa liikennelupien säilyttäminen (Irlanti) tai

| (c) | mahdollistaa kyseisten yhtiöiden Air&Sea-toimintojen jatkaminen mahdollisimman alhaisella omien varojen tasolla, jolla ulkoista rahoitusta voi saada (Air&Sea Belgique). |
| --- | --- |

(c)

mahdollistaa kyseisten yhtiöiden Air&Sea-toimintojen jatkaminen mahdollisimman alhaisella omien varojen tasolla, jolla ulkoista rahoitusta voi saada (Air&Sea Belgique).

| (61) | Belgian mukaan omien varojen uudelleenmuodostuminen ja kannattavuuden nopea palautuminen olivat varmoja seuraavista syistä: 1) yhtiöiden tappioiden ja liikevaihdon välinen suhde, 2) muunnosten kokonaismäärä ja 3) johdon vuoden 2002 lopussa laatimat rahoitusennusteet (talousarvio 2003), joissa ennakoitiin tasapainoon pääsemistä vuoden 2003 loppupuolella. Näitä tytäryhtiöitä ei voinut pitää ”vaikeuksissa” olevina yrityksinä eikä niiden tilannetta siten voinut verrata alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa nimettyihin kolmeen vaikeuksissa olevaan yksikköön. Belgian viranomaisten mukaan SNCB:n näille tytäryhtiöille täsmällisesti kohdentama ja ainutkertainen tuki oli liiketoimintaan kuuluva tavanomainen emoyhtiön rahoitustoimi tytäryhtiöihin nähden, ja se on näin ollen täysin sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen kanssa. |
| --- | --- |

(61)

Belgian mukaan omien varojen uudelleenmuodostuminen ja kannattavuuden nopea palautuminen olivat varmoja seuraavista syistä: 1) yhtiöiden tappioiden ja liikevaihdon välinen suhde, 2) muunnosten kokonaismäärä ja 3) johdon vuoden 2002 lopussa laatimat rahoitusennusteet (talousarvio 2003), joissa ennakoitiin tasapainoon pääsemistä vuoden 2003 loppupuolella. Näitä tytäryhtiöitä ei voinut pitää ”vaikeuksissa” olevina yrityksinä eikä niiden tilannetta siten voinut verrata alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa nimettyihin kolmeen vaikeuksissa olevaan yksikköön. Belgian viranomaisten mukaan SNCB:n näille tytäryhtiöille täsmällisesti kohdentama ja ainutkertainen tuki oli liiketoimintaan kuuluva tavanomainen emoyhtiön rahoitustoimi tytäryhtiöihin nähden, ja se on näin ollen täysin sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen kanssa.

| (62) | Vuoden 2002 lopussa laadittu vuoden 2003 talousarvio osoitti lisäksi kyseisten kolmen yhtiön osalta, että tasapainoon tai lähes tasapainoon (alle 1 miljoonan euron tappiot) päästäisiin 12 kuukauden kuluessa suunnitelman käyttöönottamisesta. | Nettovoitto 2002 | Vuodelle 2003 budjetoitu nettovoitto (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

Vuoden 2002 lopussa laadittu vuoden 2003 talousarvio osoitti lisäksi kyseisten kolmen yhtiön osalta, että tasapainoon tai lähes tasapainoon (alle 1 miljoonan euron tappiot) päästäisiin 12 kuukauden kuluessa suunnitelman käyttöönottamisesta.

Nettovoitto 2002

Vuodelle 2003 budjetoitu nettovoitto (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Irlannin ja Portugalin tytäryhtiöiden sekä Air&Sea Belgique -yhtiön talouden tunnusluvut 2002 (Miljoonaa euroa)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Liikevaihto 2002 (toteutunut) | Liikevoitto 2002 (toteutunut) | Nettovoitto 2002 (toteutunut) | Nettotappiot 2002 % liike-vaihdosta | Muunnosten kokonaismäärä |
| Alku-peräisen suunni-telman mukaan (25) | Toteutunut |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

Liikevaihto 2002 (toteutunut)

Liikevoitto 2002 (toteutunut)

Nettovoitto 2002 (toteutunut)

Nettotappiot 2002 % liike-vaihdosta

Muunnosten kokonaismäärä

Alku-peräisen suunni-telman mukaan (25)

Toteutunut

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Belgian viranomaiset ovat toimittaneet kutakin operaatiota koskevan IRR-laskelman. Laskelmia ei ole tässä esitetty kokonaisuudessaan, mutta niissä käytetään menetelmää, joka on vertailukelpoinen vuoden 2001 uudelleeninvestointeja varten tehtyjen laskelmien kanssa. Laskelmien perusteella IRR asettuu aina 9,6 prosentin ja 12,7 prosentin välille. |
| --- | --- |

(63)

Belgian viranomaiset ovat toimittaneet kutakin operaatiota koskevan IRR-laskelman. Laskelmia ei ole tässä esitetty kokonaisuudessaan, mutta niissä käytetään menetelmää, joka on vertailukelpoinen vuoden 2001 uudelleeninvestointeja varten tehtyjen laskelmien kanssa. Laskelmien perusteella IRR asettuu aina 9,6 prosentin ja 12,7 prosentin välille.

| (64) | Lisäksi SNCB on investoinut 3,8 miljoonaa euroa ABX Singapour -yhtiöön. Belgian viranomaisten mukaan ABX Singapour -yhtiölle annetut tuet eivät kuulu millään lailla perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. Viranomaiset toimittivat kuitenkin komission pyynnöstä arvion sisäisestä korkokannasta, ja se osoitti tämän investoinnin IRR:n olevan 10,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Lisäksi SNCB on investoinut 3,8 miljoonaa euroa ABX Singapour -yhtiöön. Belgian viranomaisten mukaan ABX Singapour -yhtiölle annetut tuet eivät kuulu millään lailla perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. Viranomaiset toimittivat kuitenkin komission pyynnöstä arvion sisäisestä korkokannasta, ja se osoitti tämän investoinnin IRR:n olevan 10,9 prosenttia.

| (65) | Lisäksi SNCB antoi vuonna 2000 3 miljoonan euron takauksen rakennuksen rakentamiseksi Singaporeen. Belgian viranomaiset katsovat, että tämäkin operaatio on kokonaan perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolella. Lisäksi he täsmensivät, että lainan vakuutena on ensi sijassa rakennus, jonka sijaintia pidetään hyvänä: muuttuvat markkinat voimakkaan kasvun alueella. Rakennus myytiin vuonna 2005. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi SNCB antoi vuonna 2000 3 miljoonan euron takauksen rakennuksen rakentamiseksi Singaporeen. Belgian viranomaiset katsovat, että tämäkin operaatio on kokonaan perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolella. Lisäksi he täsmensivät, että lainan vakuutena on ensi sijassa rakennus, jonka sijaintia pidetään hyvänä: muuttuvat markkinat voimakkaan kasvun alueella. Rakennus myytiin vuonna 2005.

2.4.   Valtion asema SNCB:n päätöksissä, jotka koskevat ABX-yhtiötä

| (66) | Täydentääkseen menettelyn aloittamisen yhteydessä antamiaan tietoja komissio esittää tässä lyhyesti tiettyjä näkökohtia SNCB:stä ja valtion mahdollisesta vaikutuksesta sen päätöksiin. |
| --- | --- |

(66)

Täydentääkseen menettelyn aloittamisen yhteydessä antamiaan tietoja komissio esittää tässä lyhyesti tiettyjä näkökohtia SNCB:stä ja valtion mahdollisesta vaikutuksesta sen päätöksiin.

2.4.1.   SNCB:n hallintoneuvosto ja toiminta

| (67) | SNCB on riippumaton julkinen yritys. Laki konkursseista ei koske SNCB:tä riippumattomana julkisena yrityksenä tiettyjen julkisten yritysten uudistamisesta 21. maaliskuuta 1991 annetun lain nojalla (26) . SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on matkustajien ja tavaroiden kuljettaminen, mutta se voi kehittää kaikkea tähän yhteiskunnalliseen tavoitteeseen välittömästi tai välillisesti liittyvää kaupallista toimintaa. SNCB:n hallintoelimiä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallintoneuvostoon kuuluu kymmenen jäsentä toimitusjohtaja mukaan luettuna. Kuningas nimittää hallintoneuvoston jäsenet (27), ja heidän valintansa perustuu toisiaan täydentäviin pätevyyksiin (28). |
| --- | --- |

(67)

SNCB on riippumaton julkinen yritys. Laki konkursseista ei koske SNCB:tä riippumattomana julkisena yrityksenä tiettyjen julkisten yritysten uudistamisesta 21. maaliskuuta 1991 annetun lain nojalla (26) . SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on matkustajien ja tavaroiden kuljettaminen, mutta se voi kehittää kaikkea tähän yhteiskunnalliseen tavoitteeseen välittömästi tai välillisesti liittyvää kaupallista toimintaa. SNCB:n hallintoelimiä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallintoneuvostoon kuuluu kymmenen jäsentä toimitusjohtaja mukaan luettuna. Kuningas nimittää hallintoneuvoston jäsenet (27), ja heidän valintansa perustuu toisiaan täydentäviin pätevyyksiin (28).

| (68) | Vaikka SNCB voi vapaasti kehittää kaikkea yhteiskunnallisen tavoitteensa kanssa yhteensopivaa toimintaa, Belgian lainsäätäjä on ottanut käyttöön tiettyjä rajoitettuja mekanismeja tarkistaakseen, ettei riippumaton julkinen yritys riko lakia, omaa yhtiöjärjestystään tai hallintosopimusta. Tärkein näistä on se, että hallintoelimissä, erityisesti hallintoneuvostossa ja hallituksessa, on hallituksen komissaari, joka valvoo, että lakia, SNCB:n yhtiöjärjestystä ja hallintosopimusta noudatetaan. |
| --- | --- |

(68)

Vaikka SNCB voi vapaasti kehittää kaikkea yhteiskunnallisen tavoitteensa kanssa yhteensopivaa toimintaa, Belgian lainsäätäjä on ottanut käyttöön tiettyjä rajoitettuja mekanismeja tarkistaakseen, ettei riippumaton julkinen yritys riko lakia, omaa yhtiöjärjestystään tai hallintosopimusta. Tärkein näistä on se, että hallintoelimissä, erityisesti hallintoneuvostossa ja hallituksessa, on hallituksen komissaari, joka valvoo, että lakia, SNCB:n yhtiöjärjestystä ja hallintosopimusta noudatetaan.

2.4.2.   Belgian tilintarkastustuomioistuimen päätelmät

| (69) | Belgian tilintarkastustuomioistuin antoi toukokuussa 2001 SNCB:tä koskevan kertomuksen (29) . Siitä saadaan useita tärkeitä tietoja, jotka selkiyttävät valtion vaikutusvaltaa SNCB:ssä tehtyihin kaupallista toimintaa koskeviin päätöksiin. Kertomuksesta käy ensinnäkin ilmi, että SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on määritelty seuraavasti: Yhtiön tavoitteena on matkustajien ja tavaroiden kuljettaminen rautateitse. Yhtiö voi itse tai osallistumalla olemassa oleviin tai perustettaviin belgialaisiin, ulkomaalaisiin tai kansainvälisiin organisaatioihin toteuttaa kaikkia kaupallisia, teollisia tai taloudellisia toimia, jotka liittyvät välittömästi tai välillisesti kokonaan tai osittain sen yhteiskunnalliseen tavoitteeseen tai jotka voivat helpottaa tai edistää sen toteuttamista tai kehittämistä (...).
  Laissa, jolla SNCB alun perin perustettiin 23. heinäkuuta 1926, ei täsmennetty yhteiskunnallista tavoitetta. Edellä mainittua lakia muuttava 1. elokuuta 1960 annettu laki sisällytti yhteiskunnallisen tavoitteen lakitekstiin seuraavien näkökohtien perusteella: Esitellyssä lakiehdotuksessa täsmennetään SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite säätämällä, että SNCB voi toteuttaa kaikkia verkon käyttöön liittyviä toimintoja, erityisesti hoitaa asemaravintoloita ja baareja jne., ..., rakentaa omaan käyttöönsä tarkoitettuja laitteistoja, järjestää maantiekuljetuksia helpottaakseen tavaroiden kuljetusta (...).
  SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on siis tarkoituksellisesti hyvin laaja. Määritelmään ei lisäksi sisälly minkäänlaista alueellista rajoitusta (...) Yhteiskunnallisen tavoitteen voidaan tulkita oikeuttavan minkä tahansa kaupallisen tai taloudellisen toiminnan. |
| --- | --- |

(69)

Belgian tilintarkastustuomioistuin antoi toukokuussa 2001 SNCB:tä koskevan kertomuksen (29) . Siitä saadaan useita tärkeitä tietoja, jotka selkiyttävät valtion vaikutusvaltaa SNCB:ssä tehtyihin kaupallista toimintaa koskeviin päätöksiin. Kertomuksesta käy ensinnäkin ilmi, että SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on määritelty seuraavasti: Yhtiön tavoitteena on matkustajien ja tavaroiden kuljettaminen rautateitse. Yhtiö voi itse tai osallistumalla olemassa oleviin tai perustettaviin belgialaisiin, ulkomaalaisiin tai kansainvälisiin organisaatioihin toteuttaa kaikkia kaupallisia, teollisia tai taloudellisia toimia, jotka liittyvät välittömästi tai välillisesti kokonaan tai osittain sen yhteiskunnalliseen tavoitteeseen tai jotka voivat helpottaa tai edistää sen toteuttamista tai kehittämistä (...).

Laissa, jolla SNCB alun perin perustettiin 23. heinäkuuta 1926, ei täsmennetty yhteiskunnallista tavoitetta. Edellä mainittua lakia muuttava 1. elokuuta 1960 annettu laki sisällytti yhteiskunnallisen tavoitteen lakitekstiin seuraavien näkökohtien perusteella: Esitellyssä lakiehdotuksessa täsmennetään SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite säätämällä, että SNCB voi toteuttaa kaikkia verkon käyttöön liittyviä toimintoja, erityisesti hoitaa asemaravintoloita ja baareja jne., ..., rakentaa omaan käyttöönsä tarkoitettuja laitteistoja, järjestää maantiekuljetuksia helpottaakseen tavaroiden kuljetusta (...).

SNCB:n yhteiskunnallinen tavoite on siis tarkoituksellisesti hyvin laaja. Määritelmään ei lisäksi sisälly minkäänlaista alueellista rajoitusta (...) Yhteiskunnallisen tavoitteen voidaan tulkita oikeuttavan minkä tahansa kaupallisen tai taloudellisen toiminnan.

| (70) | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa ABX-yhtiön hyväksi toteutettujen SNCB:n menojen osalta näkökulman, jonka pohjalta kertomuksen tietyt osat on laadittu: Erityistä huomiota kiinnitetään ABX-verkoston kehittämisen yhteydessä tehtyihin ostopäätöksiin ottaen huomioon SNCB:n riippumattomuus, ennakoitavien riskien taso ja panokset. Analyysillä pyritään ensisijaisesti selkiyttämään niitä edellytyksiä, joissa nämä päätökset on tehty ja niitä toteutetaan, erityisesti jotta voitaisiin havainnollistaa, miten vaikeaa on toteuttaa sellaisia laillisia määräyksiä, joiden avulla valtio voisi estää yritystä vaarantamasta kykyään täyttää julkisen palvelun velvoitteensa (30). |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa ABX-yhtiön hyväksi toteutettujen SNCB:n menojen osalta näkökulman, jonka pohjalta kertomuksen tietyt osat on laadittu: Erityistä huomiota kiinnitetään ABX-verkoston kehittämisen yhteydessä tehtyihin ostopäätöksiin ottaen huomioon SNCB:n riippumattomuus, ennakoitavien riskien taso ja panokset. Analyysillä pyritään ensisijaisesti selkiyttämään niitä edellytyksiä, joissa nämä päätökset on tehty ja niitä toteutetaan, erityisesti jotta voitaisiin havainnollistaa, miten vaikeaa on toteuttaa sellaisia laillisia määräyksiä, joiden avulla valtio voisi estää yritystä vaarantamasta kykyään täyttää julkisen palvelun velvoitteensa (30).

| (71) | Tilintarkastustuomioistuin tekee tähän liittyen seuraavat päätelmät:






  (a) | [SNCB:n] johto on selvästikin tehnyt aloitteen ABX-verkoston kehittämisstrategian kehittämiseksi (31). |
| --- | --- | --- |

(71)

Tilintarkastustuomioistuin tekee tähän liittyen seuraavat päätelmät:

(a)

[SNCB:n] johto on selvästikin tehnyt aloitteen ABX-verkoston kehittämisstrategian kehittämiseksi (31).

| (b) | Julkiselle yritykselle [SNCB] annetaan suuri taloudellinen riippumattomuus tehdä investointeja rautatiealan ulkopuolelle ja osallistua kaupalliseen toimintaan (32). |
| --- | --- |

(b)

Julkiselle yritykselle [SNCB] annetaan suuri taloudellinen riippumattomuus tehdä investointeja rautatiealan ulkopuolelle ja osallistua kaupalliseen toimintaan (32).

| (c) | SNCB:n päätöksiä [kaupallisesta] toiminnastaan ei rajoita muu kuin yhteiskunnallisen tavoitteen huomioon ottaminen ja 21. maaliskuuta 1991 annetun lain säännösten noudattaminen. Lain säännöksillä on tarkoitus estää häiriöt julkisen palvelun tehtävien toteuttamisessa (33). |
| --- | --- |

(c)

SNCB:n päätöksiä [kaupallisesta] toiminnastaan ei rajoita muu kuin yhteiskunnallisen tavoitteen huomioon ottaminen ja 21. maaliskuuta 1991 annetun lain säännösten noudattaminen. Lain säännöksillä on tarkoitus estää häiriöt julkisen palvelun tehtävien toteuttamisessa (33).

| (d) | Rautatiealan ulkopuoliseen kaupalliseen toimintaan tehtäviin investointeihin ei tarvita (...) etukäteishyväksyntää, joten valtion valvonta perustuu yksinomaan hallituksen komissaarin väliintuloon (34). |
| --- | --- |

(d)

Rautatiealan ulkopuoliseen kaupalliseen toimintaan tehtäviin investointeihin ei tarvita (...) etukäteishyväksyntää, joten valtion valvonta perustuu yksinomaan hallituksen komissaarin väliintuloon (34).

| (e) | Nykyinen säännös antaa hallituksen komissaarille oikeuden hakea päätökseen muutosta ja ministerille oikeuden kumota sellainen päätös, joka vaarantaisi [SNCB:n] julkisen palvelun tehtävien suorittamisen. Se ei anna riittäviä takuita siitä, että näiden tehtävien kestävyyden tavoite toteutuisi (35). |
| --- | --- |

(e)

Nykyinen säännös antaa hallituksen komissaarille oikeuden hakea päätökseen muutosta ja ministerille oikeuden kumota sellainen päätös, joka vaarantaisi [SNCB:n] julkisen palvelun tehtävien suorittamisen. Se ei anna riittäviä takuita siitä, että näiden tehtävien kestävyyden tavoite toteutuisi (35).

| (72) | Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa raportoidut hallituksen komissaarin ja hallinnonalan ministerin väliintulot liittyvät tähän yhteyteen: SNCB:n julkisen palvelun toimintoja uhkaava riski ja valtion käytettävissä olevien keinojen riittämättömyys tämän riskin rajoittamiseen on tiedostettu. Niinpä hallituksen komissaarin puheenvuorossa 2. maaliskuuta 2000 (36) oli huolenaiheena tarkistaa, että ABX-yhtiön Italian tytäryhtiöön tehty investointi ... ei vaarantaisi [SNCB:n julkisen palvelun tehtävien toteuttamista .... Belgian liikenneministeri käytti 28. huhtikuuta 2000 (37) puheenvuoron, jossa hän toivoi, että yrityksen strategiset toimet tehdään pitkällä tähtäimellä ja ne mahdollistavat yrityksen kestävyyden ja elinkelpoisuuden. Liikenneministeri täsmensi 31. toukokuuta 2000 (38) valtion johdon harjoittamisen ehtoja hankinta- tai osallistumistapauksessa .... Puheenvuoro seurasi hallituksen komissaarin 26. toukokuuta 2000 (39) pitämää puheenvuoroa, jossa tämä muistutti, että ... laissa on määritetty SNCB:n tehtävät samoin kuin vaatimus, jonka mukaan SNCB:n kaupallisen toiminnan on oltava sopusoinnussa sen yhteiskunnallisen tavoitteen kanssa .... |
| --- | --- |

(72)

Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa raportoidut hallituksen komissaarin ja hallinnonalan ministerin väliintulot liittyvät tähän yhteyteen: SNCB:n julkisen palvelun toimintoja uhkaava riski ja valtion käytettävissä olevien keinojen riittämättömyys tämän riskin rajoittamiseen on tiedostettu. Niinpä hallituksen komissaarin puheenvuorossa 2. maaliskuuta 2000 (36) oli huolenaiheena tarkistaa, että ABX-yhtiön Italian tytäryhtiöön tehty investointi ... ei vaarantaisi [SNCB:n julkisen palvelun tehtävien toteuttamista .... Belgian liikenneministeri käytti 28. huhtikuuta 2000 (37) puheenvuoron, jossa hän toivoi, että yrityksen strategiset toimet tehdään pitkällä tähtäimellä ja ne mahdollistavat yrityksen kestävyyden ja elinkelpoisuuden. Liikenneministeri täsmensi 31. toukokuuta 2000 (38) valtion johdon harjoittamisen ehtoja hankinta- tai osallistumistapauksessa .... Puheenvuoro seurasi hallituksen komissaarin 26. toukokuuta 2000 (39) pitämää puheenvuoroa, jossa tämä muistutti, että ... laissa on määritetty SNCB:n tehtävät samoin kuin vaatimus, jonka mukaan SNCB:n kaupallisen toiminnan on oltava sopusoinnussa sen yhteiskunnallisen tavoitteen kanssa ....

2.4.3.   Valtioneuvoston osallisuus ABX-yhtiön rakenneuudistuksessa

| (73) | Komissio mainitsi tutkintamenettelyn aloituksessa myös [Belgian] valtioneuvoston kokouksesta 22. helmikuuta 2002 tehdyn pöytäkirjan ja siihen liittyvän lehdistötiedotteen (40), joista käy selvästi ilmi hallituksen osallistuminen kyseisenä ajankohtana ABX-yhtiön rakenneuudistusta koskevaan päätöksentekoon: Valtioneuvosto hyväksyi pääministerin ehdotuksesta sarjan toimenpiteitä, jotka koskevat ABX-yhtiön toimintaa. Seuraavat päätökset tehtiin SNCB:n esittämien tietojen ja strategisten näkökohtien perusteella: SNCB perustaa holdingyhtiön, johon keskitetään kaikki ABX-yhtiön toiminnat,(...). |
| --- | --- |

(73)

Komissio mainitsi tutkintamenettelyn aloituksessa myös [Belgian] valtioneuvoston kokouksesta 22. helmikuuta 2002 tehdyn pöytäkirjan ja siihen liittyvän lehdistötiedotteen (40), joista käy selvästi ilmi hallituksen osallistuminen kyseisenä ajankohtana ABX-yhtiön rakenneuudistusta koskevaan päätöksentekoon: Valtioneuvosto hyväksyi pääministerin ehdotuksesta sarjan toimenpiteitä, jotka koskevat ABX-yhtiön toimintaa. Seuraavat päätökset tehtiin SNCB:n esittämien tietojen ja strategisten näkökohtien perusteella: SNCB perustaa holdingyhtiön, johon keskitetään kaikki ABX-yhtiön toiminnat,(...).

2.4.4.   SNCB:n rahoitusvalmius 1998–2001

| (74) | Komissio on todennut, että vuosina 1998–2001 SNCB oli itse riittävän hyvässä rahoitusasemassa, jotta se voi saada markkinoilta lainoja. Tämä johtuu erityisesti seuraavista seikoista:






  (a) | Vuonna 1998 SNCB:n taserakenne oli terve. Sen rahoitusvelkojen suhde omiin varoihin oli vuonna 1998 51 prosenttia, vuonna 1999 54 prosenttia, vuonna 2000 62 prosenttia ja vuonna 2001 90 prosenttia. Konsernin tuloslaskelma oli voitollinen (41). |
| --- | --- | --- |

(74)

Komissio on todennut, että vuosina 1998–2001 SNCB oli itse riittävän hyvässä rahoitusasemassa, jotta se voi saada markkinoilta lainoja. Tämä johtuu erityisesti seuraavista seikoista:

(a)

Vuonna 1998 SNCB:n taserakenne oli terve. Sen rahoitusvelkojen suhde omiin varoihin oli vuonna 1998 51 prosenttia, vuonna 1999 54 prosenttia, vuonna 2000 62 prosenttia ja vuonna 2001 90 prosenttia. Konsernin tuloslaskelma oli voitollinen (41).

| (b) | Riippumattoman asiantuntijan NERAn tutkimus osoittaa, että SNCB:n velkaantuminen pysyi tuona ajanjaksona kestävällä tasolla, kun sitä verrataan saman alan vertailukelpoisiin yrityksiin. NERAn mukaan kestävällä tasolla velkojen suhde omiin varoihin on 0,8/1–1,25/1 (42) . Samassa tutkimuksessa NERA tekee sen päätelmän, ettei SNCB:n velkasuhde ylittänyt edellä mainittuja arvoja vuosien 1997 ja 2001 välillä (43). |
| --- | --- |

(b)

Riippumattoman asiantuntijan NERAn tutkimus osoittaa, että SNCB:n velkaantuminen pysyi tuona ajanjaksona kestävällä tasolla, kun sitä verrataan saman alan vertailukelpoisiin yrityksiin. NERAn mukaan kestävällä tasolla velkojen suhde omiin varoihin on 0,8/1–1,25/1 (42) . Samassa tutkimuksessa NERA tekee sen päätelmän, ettei SNCB:n velkasuhde ylittänyt edellä mainittuja arvoja vuosien 1997 ja 2001 välillä (43).

| (75) | SNCB:n rahoitusasema kuitenkin heikkenee vuodesta 2002 lähtien. Konsernitilinpäätöksessä esitettyjen rahoitusvelkojen määrä nousi vuoden 2001 3,9 miljardista eurosta 5 miljardiin euroon vuonna 2002 ja 6,2 miljardiin euroon vuonna 2003 siten, että konsernin kokonaisvelkojen määrä oli vuonna 2001 8,6 miljardia euroa, vuonna 2002 9,6 miljardia euroa ja vuonna 2003 10,7 miljardia euroa. SNCB:n oma pääoma sen sijaan pieneni 4,9 miljardista eurosta vuonna 2001 4,4 miljardiin euroon vuonna 2002 ja 4,2 miljardiin euroon vuonna 2003. Kun otetaan huomioon ainoastaan alle ja yli vuoden rahoitusvelat (44), suhdeluku kasvaa vuoden 2001 80 prosentista noin 114 prosenttiin vuonna 2002 ja 150 prosenttiin 2003, ja SNCB:n tuloslaskelma kyseisinä vuosina oli tappiollinen. |
| --- | --- |

(75)

SNCB:n rahoitusasema kuitenkin heikkenee vuodesta 2002 lähtien. Konsernitilinpäätöksessä esitettyjen rahoitusvelkojen määrä nousi vuoden 2001 3,9 miljardista eurosta 5 miljardiin euroon vuonna 2002 ja 6,2 miljardiin euroon vuonna 2003 siten, että konsernin kokonaisvelkojen määrä oli vuonna 2001 8,6 miljardia euroa, vuonna 2002 9,6 miljardia euroa ja vuonna 2003 10,7 miljardia euroa. SNCB:n oma pääoma sen sijaan pieneni 4,9 miljardista eurosta vuonna 2001 4,4 miljardiin euroon vuonna 2002 ja 4,2 miljardiin euroon vuonna 2003. Kun otetaan huomioon ainoastaan alle ja yli vuoden rahoitusvelat (44), suhdeluku kasvaa vuoden 2001 80 prosentista noin 114 prosenttiin vuonna 2002 ja 150 prosenttiin 2003, ja SNCB:n tuloslaskelma kyseisinä vuosina oli tappiollinen.

3.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS ABX-YHTIÖN RAKENNEUUDISTUS- JA YKSITYISTÄMISTOIMENPITEISTÄ

| (76) | ABX-ryhmän toiminnat on koottu yhteen ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA -holdingyhtiöön (jäljempänä ”ABX-WW”) (45). Lisäksi Air&Sea-toiminnat, jotka olivat siihen asti olleet ryhmiteltyinä ABX-yhtiön eri kansallisiin yksiköihin, on nyt suurelta osin keskitetty ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV:n alaisuuteen. Se on äskettäin perustettu ABX-WW:n alaryhmä, jäljempänä ”ABX-Air&Sea” (46).
  Keskittäminen on osa vuonna 2002 aloitettua ryhmän kaikkien toimintojen syvällistä rakenneuudistusta. Rakenneuudistus käsittää sekä operatiivisia toimenpiteitä (eri yksiköiden yhdistäminen, keskuspalveluyksikön luominen, järjestäytyminen tulosyksiköiksi, kapasiteetin vähentäminen ja tuottavuuden lisäyspyrkimykset ...) että rahoitustoimenpiteitä, joiden tavoitteena on rahoitusrakenteen tervehdyttäminen ja ryhmän elinkelpoisuus. SNCB on rakenneuudistustoimenpiteet huomioon ottaen allekirjoittanut sijoittajan kanssa esisopimuksen ABX-Worldwide-ryhmän myynnistä. Sopimuksen toteutuminen riippuu siitä, miten komissio suhtautuu rakenneuudistukseen.
  Rakenneuudistuksen pääpiirteet selostetaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(76)

ABX-ryhmän toiminnat on koottu yhteen ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA -holdingyhtiöön (jäljempänä ”ABX-WW”) (45). Lisäksi Air&Sea-toiminnat, jotka olivat siihen asti olleet ryhmiteltyinä ABX-yhtiön eri kansallisiin yksiköihin, on nyt suurelta osin keskitetty ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV:n alaisuuteen. Se on äskettäin perustettu ABX-WW:n alaryhmä, jäljempänä ”ABX-Air&Sea” (46).

Keskittäminen on osa vuonna 2002 aloitettua ryhmän kaikkien toimintojen syvällistä rakenneuudistusta. Rakenneuudistus käsittää sekä operatiivisia toimenpiteitä (eri yksiköiden yhdistäminen, keskuspalveluyksikön luominen, järjestäytyminen tulosyksiköiksi, kapasiteetin vähentäminen ja tuottavuuden lisäyspyrkimykset ...) että rahoitustoimenpiteitä, joiden tavoitteena on rahoitusrakenteen tervehdyttäminen ja ryhmän elinkelpoisuus. SNCB on rakenneuudistustoimenpiteet huomioon ottaen allekirjoittanut sijoittajan kanssa esisopimuksen ABX-Worldwide-ryhmän myynnistä. Sopimuksen toteutuminen riippuu siitä, miten komissio suhtautuu rakenneuudistukseen.

Rakenneuudistuksen pääpiirteet selostetaan jäljempänä.

| (77) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että rakenneuudistuksen ansiosta ABX-WW:n toiminnan kannattavuus on palautettu vuodesta 2004 alkaen (liikevoitto 11,6 miljoonaa euroa), ja sen nettotuloksen pitäisi olla positiivinen vuodesta 2006 (nettoliikevoitto 10,7 miljoonaa euroa) (47). |
| --- | --- |

(77)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että rakenneuudistuksen ansiosta ABX-WW:n toiminnan kannattavuus on palautettu vuodesta 2004 alkaen (liikevoitto 11,6 miljoonaa euroa), ja sen nettotuloksen pitäisi olla positiivinen vuodesta 2006 (nettoliikevoitto 10,7 miljoonaa euroa) (47).

3.1.   ABX-ryhmän integrointi ja uudelleenjärjestely

| (78) | Erilaisia ABX-ryhmän yhtiöiden integrointitoimenpiteitä on toteutettu: ryhmän hallintorakenne (Phoenix-ohjelma), tietojärjestelmät, rahoitushallinto ja henkilöstöhallinto on integroitu. |
| --- | --- |

(78)

Erilaisia ABX-ryhmän yhtiöiden integrointitoimenpiteitä on toteutettu: ryhmän hallintorakenne (Phoenix-ohjelma), tietojärjestelmät, rahoitushallinto ja henkilöstöhallinto on integroitu.

| (79) | Phoenix: Belgian viranomaiset ilmoittavat, että Phoenix-ohjelman tavoitteena on integroida ryhmän eri toimintojen kansainvälinen hallinto, etsiä ja hyödyntää operatiiviset synergiat, keskittää ostomäärät pienempään määrään tavarantoimittajia, vahvistaa yhtiön keskuksen asemaa antamalla sille tarvittavat prosessit, toimivalta ja tietovälineet, joita se tarvitsee toimivaltansa käyttämiseksi, koordinoida tuotantoyksiköiden välityksellä maiden väliset kaupalliset ja operatiiviset toimet sekä asiakaspalvelun laatu ja vahvistaa paikallisjohdon vastuuta ja motivaatiota työskennellä yhteistyössä ryhmän muiden yksiköiden kanssa. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: Belgian viranomaiset ilmoittavat, että Phoenix-ohjelman tavoitteena on integroida ryhmän eri toimintojen kansainvälinen hallinto, etsiä ja hyödyntää operatiiviset synergiat, keskittää ostomäärät pienempään määrään tavarantoimittajia, vahvistaa yhtiön keskuksen asemaa antamalla sille tarvittavat prosessit, toimivalta ja tietovälineet, joita se tarvitsee toimivaltansa käyttämiseksi, koordinoida tuotantoyksiköiden välityksellä maiden väliset kaupalliset ja operatiiviset toimet sekä asiakaspalvelun laatu ja vahvistaa paikallisjohdon vastuuta ja motivaatiota työskennellä yhteistyössä ryhmän muiden yksiköiden kanssa.

| (80) | Tietotekniikka: Viranomaiset ilmoittavat, että tietojärjestelmien integroinnilla pyritään yhdentämään nykyiset järjestelmät, järkeistämään sovelluksia ja ottamaan koko ryhmälle käyttöön yhteiset ohjelmistot. |
| --- | --- |

(80)

Tietotekniikka: Viranomaiset ilmoittavat, että tietojärjestelmien integroinnilla pyritään yhdentämään nykyiset järjestelmät, järkeistämään sovelluksia ja ottamaan koko ryhmälle käyttöön yhteiset ohjelmistot.

| (81) | Rahoitushallinnon keskittäminen: Ryhmän päätoimipaikan rahoitushallintotiimiä on vahvistettu, jotta toiminnon hallinto voitaisiin keskittää ryhmän sisällä. Finanssikontrollin ja kassanhallinnan tiimejä on vahvistettu, ja uusia tiimejä on perustettu konsernituloslaskelmien ja asiakassaatavien hallintaa varten. Rahoitustiedon laatua on pystytty parantamaan edellä mainittujen tietotekniikan integrointihankkeiden avulla ja vakioimalla ryhmän päätoimipaikalle maakohtaisesti annettavat rahoitustiedot. |
| --- | --- |

(81)

Rahoitushallinnon keskittäminen: Ryhmän päätoimipaikan rahoitushallintotiimiä on vahvistettu, jotta toiminnon hallinto voitaisiin keskittää ryhmän sisällä. Finanssikontrollin ja kassanhallinnan tiimejä on vahvistettu, ja uusia tiimejä on perustettu konsernituloslaskelmien ja asiakassaatavien hallintaa varten. Rahoitustiedon laatua on pystytty parantamaan edellä mainittujen tietotekniikan integrointihankkeiden avulla ja vakioimalla ryhmän päätoimipaikalle maakohtaisesti annettavat rahoitustiedot.

| (82) | Rahoitushallinnon keskittämisen yhteydessä ABX-yhtiö on perustanut ryhmän kaikkia yhtiöitä varten konsernitilijärjestelmän (cash pooling). Konsernitilijärjestelmän ansiosta ABX-ryhmä sai eräältä rahoituslaitokselta tammikuussa 2001 SNCB:n antamalla takauksella kertaluontoisen kassalimiittiluoton, jonka määrä on enintään [...] miljoonaa euroa.
  Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että tällä [...] miljoonan euron luotolla on lainaavan pankin kaupallinen korko ja että SNCB:n tähän limiittiluottoon antama takaus tuottaa [...] peruspisteen palkkion. |
| --- | --- |

(82)

Rahoitushallinnon keskittämisen yhteydessä ABX-yhtiö on perustanut ryhmän kaikkia yhtiöitä varten konsernitilijärjestelmän (cash pooling). Konsernitilijärjestelmän ansiosta ABX-ryhmä sai eräältä rahoituslaitokselta tammikuussa 2001 SNCB:n antamalla takauksella kertaluontoisen kassalimiittiluoton, jonka määrä on enintään [...] miljoonaa euroa.

Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että tällä [...] miljoonan euron luotolla on lainaavan pankin kaupallinen korko ja että SNCB:n tähän limiittiluottoon antama takaus tuottaa [...] peruspisteen palkkion.

| (83) | Henkilöstöasiat: Ryhmälle palkattiin marraskuussa 2003 henkilöstöjohtaja, jonka tehtävänä on kehittää rakenteet ja prosessit tytäryhtiöiden henkilöstöhallinnon koordinoimiseksi sekä yhteiset menettelyt ryhmän ylemmän johtajiston ja huippuosaajien palvelukseen ottamiseen, arviointiin ja palkkaukseen. Eurooppalainen yritysneuvosto perustetaan vuonna 2005. |
| --- | --- |

(83)

Henkilöstöasiat: Ryhmälle palkattiin marraskuussa 2003 henkilöstöjohtaja, jonka tehtävänä on kehittää rakenteet ja prosessit tytäryhtiöiden henkilöstöhallinnon koordinoimiseksi sekä yhteiset menettelyt ryhmän ylemmän johtajiston ja huippuosaajien palvelukseen ottamiseen, arviointiin ja palkkaukseen. Eurooppalainen yritysneuvosto perustetaan vuonna 2005.

| (84) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että koordinointitoimintojen keskittäminen tehostaa keskusyksiköitä. Keskusyksikön kustannukset koostuvat kansainvälisten asiakkaiden ja/tai multituotteiden Global Accounts -kustannuksista, keskustietotekniikkakuluista ja rakenteellisista kuluista (rahoitus, lakipalvelut, henkilöstö, viestintä), ja ne laskutetaan ABX-WW:n tytäryhtiöiltä lupa- ja palvelumaksuina (licence and service fees). Jälleenlaskutus muodostaa noin [...] % ABX-WW:n tytäryhtiöiden liikevaihdosta, ja se kattaa tavaramerkin suojaamiseen ja käyttöön liittyvät kustannukset sekä kaikki palvelut, jotka päätoimipaikka antaa tytäryhtiöille. |
| --- | --- |

(84)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että koordinointitoimintojen keskittäminen tehostaa keskusyksiköitä. Keskusyksikön kustannukset koostuvat kansainvälisten asiakkaiden ja/tai multituotteiden Global Accounts -kustannuksista, keskustietotekniikkakuluista ja rakenteellisista kuluista (rahoitus, lakipalvelut, henkilöstö, viestintä), ja ne laskutetaan ABX-WW:n tytäryhtiöiltä lupa- ja palvelumaksuina (licence and service fees). Jälleenlaskutus muodostaa noin [...] % ABX-WW:n tytäryhtiöiden liikevaihdosta, ja se kattaa tavaramerkin suojaamiseen ja käyttöön liittyvät kustannukset sekä kaikki palvelut, jotka päätoimipaikka antaa tytäryhtiöille.

| (85) | Lisäksi Belgian viranomaiset lainaavat äskettäin tehtyä tutkimusta (48), jonka mukaan ABX-WW:n rakenteelliset kustannukset ovat kaikki alat huomioon otettuina pienempiä kuin vastaavan kokoisilla yritysryhmillä keskimäärin. Päätoimipaikan (Headquarters) suhteellinen koko verrattuna ryhmän kokoon on tutkituilla yritysryhmillä keskimäärin 186 työntekijää päätoimipaikassa 10 000:n kokonaishenkilöstömäärää kohden. Keskimäärä on suurempi kuin ABX-yhtiöllä, jossa keskusyksikössä työskentelee 60 työntekijää 10 000:ta työntekijää kohden. |
| --- | --- |

(85)

Lisäksi Belgian viranomaiset lainaavat äskettäin tehtyä tutkimusta (48), jonka mukaan ABX-WW:n rakenteelliset kustannukset ovat kaikki alat huomioon otettuina pienempiä kuin vastaavan kokoisilla yritysryhmillä keskimäärin. Päätoimipaikan (Headquarters) suhteellinen koko verrattuna ryhmän kokoon on tutkituilla yritysryhmillä keskimäärin 186 työntekijää päätoimipaikassa 10 000:n kokonaishenkilöstömäärää kohden. Keskimäärä on suurempi kuin ABX-yhtiöllä, jossa keskusyksikössä työskentelee 60 työntekijää 10 000:ta työntekijää kohden.

| (86) | ABX-yhtiön operaatiot on keskitetty tiettyyn määrään tulosyksiköitä. Ne vastaavat toimintoja, joiden on määrä olla yksittäin kannattavia vuoteen 2006 mennessä (mukaan luettuna eniten vaikeuksissa oleva kotimainen maantieliikennetoiminta (Road Domestic) Saksassa). |
| --- | --- |

(86)

ABX-yhtiön operaatiot on keskitetty tiettyyn määrään tulosyksiköitä. Ne vastaavat toimintoja, joiden on määrä olla yksittäin kannattavia vuoteen 2006 mennessä (mukaan luettuna eniten vaikeuksissa oleva kotimainen maantieliikennetoiminta (Road Domestic) Saksassa).

3.2.   ABX:n Saksan tytäryhtiötä koskevat erityistoimet

| (87) | Operatiiviset toimenpiteet: Menettelyä aloitettaessa kuvattujen operatiivisten rakenneuudistustoimenpiteiden ohella toteutetaan lisätoimenpiteitä, kuten tytäryhtiöiden ja toimintojen luovutuksia, toimistojen ja toimintojen lakkautuksia sekä tuottavuuden lisäyksiä, joiden tuloksena vähenee kaikkiaan 64 toimipaikkaa (–69 prosenttia), liikevaihto 184 miljoonaa euroa (–30 prosenttia), 1 589 henkilötyövuotta (–43 prosenttia) ja 405 062 m2 toimitilaa (–56 prosenttia) (49) tästä ajankohdasta rakenneuudistussuunnitelmaan loppuun saattamiseen eli periaatteessa vuoden 2005 loppuun mennessä, ja ryhmän kannattavuus palautuu 2006–2007. |
| --- | --- |

(87)

Operatiiviset toimenpiteet: Menettelyä aloitettaessa kuvattujen operatiivisten rakenneuudistustoimenpiteiden ohella toteutetaan lisätoimenpiteitä, kuten tytäryhtiöiden ja toimintojen luovutuksia, toimistojen ja toimintojen lakkautuksia sekä tuottavuuden lisäyksiä, joiden tuloksena vähenee kaikkiaan 64 toimipaikkaa (–69 prosenttia), liikevaihto 184 miljoonaa euroa (–30 prosenttia), 1 589 henkilötyövuotta (–43 prosenttia) ja 405 062 m2 toimitilaa (–56 prosenttia) (49) tästä ajankohdasta rakenneuudistussuunnitelmaan loppuun saattamiseen eli periaatteessa vuoden 2005 loppuun mennessä, ja ryhmän kannattavuus palautuu 2006–2007.

| (88) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisäksi, että Saksan markkinoiden epäsuotuisan kehityksen takia ja ottaen huomioon Euroopan komission suuntaviivojen vaatimukset, ABX-yhtiö laatii suunnitelmaa, joka mahdollistaisi kansallisten maantieliikennetoimintojen toiminta-alan pienentämisen [...] Saksassa. (...)
  Suunnitelma ei ole vielä valmis. ABX LOGISTICS -yhtiö voi kuitenkin antaa Euroopan komissiolle sitoumuksen, jonka mukaan se vähentää [...] mennessä kansallista maantieliikenteen huolitsijaverkkoaan Saksassa lopettamalla toimintoja, luovutuksilla tai kumppanuuksilla, siten että tavoitteena on ABX-yhtiön alaisuudessa toimivien toimistojen, joita on nykyisin 30, vähentäminen [...] toimistoon. ABX-yhtiö voisi lisäksi pysyä osakkaana [...] noin [...] toimipaikassa [...]. |
| --- | --- |

(88)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 1. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisäksi, että Saksan markkinoiden epäsuotuisan kehityksen takia ja ottaen huomioon Euroopan komission suuntaviivojen vaatimukset, ABX-yhtiö laatii suunnitelmaa, joka mahdollistaisi kansallisten maantieliikennetoimintojen toiminta-alan pienentämisen [...] Saksassa. (...)

Suunnitelma ei ole vielä valmis. ABX LOGISTICS -yhtiö voi kuitenkin antaa Euroopan komissiolle sitoumuksen, jonka mukaan se vähentää [...] mennessä kansallista maantieliikenteen huolitsijaverkkoaan Saksassa lopettamalla toimintoja, luovutuksilla tai kumppanuuksilla, siten että tavoitteena on ABX-yhtiön alaisuudessa toimivien toimistojen, joita on nykyisin 30, vähentäminen [...] toimistoon. ABX-yhtiö voisi lisäksi pysyä osakkaana [...] noin [...] toimipaikassa [...].

| (89) | Tuottavuuden lisäys: Belgian viranomaisten antamien tietojen mukaan operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet Saksassa tuottaisivat ABX:n Saksan tytäryhtiölle noin 14,6 miljoonan euron parannuksen käyttökatteeseen (teoriassa liikevaihdon pysyessä vakaana). |
| --- | --- |

(89)

Tuottavuuden lisäys: Belgian viranomaisten antamien tietojen mukaan operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet Saksassa tuottaisivat ABX:n Saksan tytäryhtiölle noin 14,6 miljoonan euron parannuksen käyttökatteeseen (teoriassa liikevaihdon pysyessä vakaana).

| (90) | Rahoitusrakenteen uudistus: SNCB suunnittelee 50 miljoonan euron saatavien muuntamista pääomaksi, omien varojen lisäämistä 100 miljoonalla eurolla ja 7,4 miljoonan euron korkojen muuntamista pääomaksi. Toimenpiteet toteutetaan heti, kun komissio on hyväksynyt ne. Tällaisen pääoman korotuksen avulla ABX-D voisi nostaa omien varojensa tason 14,4 miljoonaan euroon –143 miljoonasta eurosta 31. joulukuuta 2004 (myöhemmin ajantasaistettu tieto – 141,2 miljoonaa euroa). Belgian viranomaisten mukaan ABX-D tarvitsee tällaista kokonaismäärää, jotta ABX-WW:n suunniteltu yksityistäminen voidaan toteuttaa (50). |
| --- | --- |

(90)

Rahoitusrakenteen uudistus: SNCB suunnittelee 50 miljoonan euron saatavien muuntamista pääomaksi, omien varojen lisäämistä 100 miljoonalla eurolla ja 7,4 miljoonan euron korkojen muuntamista pääomaksi. Toimenpiteet toteutetaan heti, kun komissio on hyväksynyt ne. Tällaisen pääoman korotuksen avulla ABX-D voisi nostaa omien varojensa tason 14,4 miljoonaan euroon –143 miljoonasta eurosta 31. joulukuuta 2004 (myöhemmin ajantasaistettu tieto – 141,2 miljoonaa euroa). Belgian viranomaisten mukaan ABX-D tarvitsee tällaista kokonaismäärää, jotta ABX-WW:n suunniteltu yksityistäminen voidaan toteuttaa (50).

| (91) | Tulosennusteet: Soveltamalla edellä mainittuja toimenpiteitä kokonaisuudessaan pitäisi liiketoimintasuunnitelman mukaan ABX-D-yhtiön operatiivisen katteen palautua kannattavaksi vuodesta 2006 alkaen (liikevoitto [...] miljoonaa euroa) ja nettotuloksen pitäisi olla kannattava vuodesta 2007 alkaen (nettoliikevoitto [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(91)

Tulosennusteet: Soveltamalla edellä mainittuja toimenpiteitä kokonaisuudessaan pitäisi liiketoimintasuunnitelman mukaan ABX-D-yhtiön operatiivisen katteen palautua kannattavaksi vuodesta 2006 alkaen (liikevoitto [...] miljoonaa euroa) ja nettotuloksen pitäisi olla kannattava vuodesta 2007 alkaen (nettoliikevoitto [...] miljoonaa euroa).

3.3.   ABX:n Alankomaiden tytäryhtiötä koskevat erityistoimet

| (92) | Operatiiviset toimenpiteet: Menettelyä aloitettaessa kuvattujen operatiivisten rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi toteutetaan tytäryhtiöiden ja toimintojen luovutuksia, toimistojen ja toimintojen lakkautuksia sekä tuottavuuden lisäyksiä, joiden tuloksena vähenee kaikkiaan 4 toimipaikkaa (–44 %), liikevaihto 14 miljoonaa euroa (–21 prosenttia), 93 henkilötyövuotta (–22 prosenttia) ja 18 400 m2 toimitilaa (–28 prosenttia). |
| --- | --- |

(92)

Operatiiviset toimenpiteet: Menettelyä aloitettaessa kuvattujen operatiivisten rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi toteutetaan tytäryhtiöiden ja toimintojen luovutuksia, toimistojen ja toimintojen lakkautuksia sekä tuottavuuden lisäyksiä, joiden tuloksena vähenee kaikkiaan 4 toimipaikkaa (–44 %), liikevaihto 14 miljoonaa euroa (–21 prosenttia), 93 henkilötyövuotta (–22 prosenttia) ja 18 400 m2 toimitilaa (–28 prosenttia).

| (93) | Tuottavuuden lisäys: Belgian viranomaisten antamien tietojen mukaan operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet Alankomaissa tuottaisivat ABX:n Alankomaiden tytäryhtiölle noin 5,7 miljoonan euron parannuksen operatiiviseen katteeseen (teoriassa liikevaihdon pysyessä vakaana) viimeistään, kun ryhmän odotetaan palautuvan kannattavaksi 2006–2007. |
| --- | --- |

(93)

Tuottavuuden lisäys: Belgian viranomaisten antamien tietojen mukaan operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet Alankomaissa tuottaisivat ABX:n Alankomaiden tytäryhtiölle noin 5,7 miljoonan euron parannuksen operatiiviseen katteeseen (teoriassa liikevaihdon pysyessä vakaana) viimeistään, kun ryhmän odotetaan palautuvan kannattavaksi 2006–2007.

| (94) | Rahoitusrakenteen uudistus: SNCB suunnittelee 10 miljoonan euron velkojen ja 0,6 miljoonan euron korkojen muuntamista pääomaksi heti, kun komission hyväksyntä on saatu. Tällaisen pääoman korotuksen avulla ABX-NL voisi nostaa omien varojensa tason 9,3 miljoonaan euroon –1,3 miljoonasta eurosta 31. joulukuuta 2004 (myöhemmin ajantasaistettu tieto –1,5 miljoonaa euroa). Belgian viranomaisten mukaan ABX-NL tarvitsee tällaista kokonaismäärää, jotta ABX-WW:n suunniteltu yksityistäminen voidaan toteuttaa (51). |
| --- | --- |

(94)

Rahoitusrakenteen uudistus: SNCB suunnittelee 10 miljoonan euron velkojen ja 0,6 miljoonan euron korkojen muuntamista pääomaksi heti, kun komission hyväksyntä on saatu. Tällaisen pääoman korotuksen avulla ABX-NL voisi nostaa omien varojensa tason 9,3 miljoonaan euroon –1,3 miljoonasta eurosta 31. joulukuuta 2004 (myöhemmin ajantasaistettu tieto –1,5 miljoonaa euroa). Belgian viranomaisten mukaan ABX-NL tarvitsee tällaista kokonaismäärää, jotta ABX-WW:n suunniteltu yksityistäminen voidaan toteuttaa (51).

| (95) | Tulosennusteet: Soveltamalla edellä mainittuja toimenpiteitä kokonaisuudessaan pitäisi liiketoimintasuunnitelman mukaan ABX-NL-yhtiön operatiivisen katteen palautua kannattavaksi vuodesta 2005 alkaen (liikevoitto [...] miljoonaa euroa) ja nettotuloksen pitäisi olla kannattava vuodesta 2006 alkaen (nettoliikevoitto [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(95)

Tulosennusteet: Soveltamalla edellä mainittuja toimenpiteitä kokonaisuudessaan pitäisi liiketoimintasuunnitelman mukaan ABX-NL-yhtiön operatiivisen katteen palautua kannattavaksi vuodesta 2005 alkaen (liikevoitto [...] miljoonaa euroa) ja nettotuloksen pitäisi olla kannattava vuodesta 2006 alkaen (nettoliikevoitto [...] miljoonaa euroa).

3.4.   Road Domestic -toiminnasta irtautuminen Ranskassa

| (96) | ABX-F:n jouduttua vaikeuksiin, joita pidetään ratkaisevina koko ABX-ryhmän elinkelpoisuudelle, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että SNCB irtautuisi ABX:n Ranskan tytäryhtiön kotimaisesta tieliikennetoiminnasta MBO-järjestelyllä. MBO-järjestely on kuvattu yksityiskohtaisesti menettelyn laajentamisen yhteydessä, joten tässä yhteydessä vain lyhyesti muistutetaan, että ABX-F:n kotimaiset toiminnat on myyty MBO-järjestelyllä [...] miljoonan euron negatiiviseen markkinahintaan. Kauppa toteutui 31. maaliskuuta 2005 keskiyöllä. ABX-F:n muut toiminnat siirrettiin ABX-WW:lle. |
| --- | --- |

(96)

ABX-F:n jouduttua vaikeuksiin, joita pidetään ratkaisevina koko ABX-ryhmän elinkelpoisuudelle, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että SNCB irtautuisi ABX:n Ranskan tytäryhtiön kotimaisesta tieliikennetoiminnasta MBO-järjestelyllä. MBO-järjestely on kuvattu yksityiskohtaisesti menettelyn laajentamisen yhteydessä, joten tässä yhteydessä vain lyhyesti muistutetaan, että ABX-F:n kotimaiset toiminnat on myyty MBO-järjestelyllä [...] miljoonan euron negatiiviseen markkinahintaan. Kauppa toteutui 31. maaliskuuta 2005 keskiyöllä. ABX-F:n muut toiminnat siirrettiin ABX-WW:lle.

| (97) | Kaksi asiantuntijaa, Deloitte ja Ernst & Young Transaction Advisory Services, tulevat siihen lopputulokseen, että ABX-F:n kotimaisen jaoston [...] miljoonan euron negatiivinen myyntihinta on asianmukainen ja vastaa markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(97)

Kaksi asiantuntijaa, Deloitte ja Ernst & Young Transaction Advisory Services, tulevat siihen lopputulokseen, että ABX-F:n kotimaisen jaoston [...] miljoonan euron negatiivinen myyntihinta on asianmukainen ja vastaa markkina-arvoa.

| (98) | Belgian viranomaisten mukaan SNCB on luopumassa investoinnistaan ABX:n Ranskan tytäryhtiössä: helmikuussa 2003 ilmoitettuja pääomapohjan vahvistamiseen tähtääviä toimenpiteitä ei toteuteta. Ranskaa koskevat toimenpiteet — MBO mukaan luettuna — on toteutettu luopumista ajatellen, mutta hallitusti ja vastuullisesti yhteiskunnallisella tasolla, minkä ansiosta yli 2 300 työpaikkaa on voitu säilyttää. SNCB vetäytyy Ranskasta: MBO-kaupan toteutumisen jälkeen ABX:n Ranskan tytäryhtiön ainoa toiminta on kolmen voittoa tuottavan logistisen sopimuksen hoitaminen, jota jatketaan [...] loppuun ja jonka liikevaihto on vain 29 miljoonaa euroa. Tuolloin ABX:n Ranskan tytäryhtiöllä ei ole enää mitään toimintaa, ja se epäilemättä lakkautetaan (52) . Näin ollen, vaikka irtautumista Ranskassa voidaan laajasti ottaen pitää osana ABX Logistics -yhtiön rakenneuudistusta, kyseessä ei ole ABX Logistics -yhtiön Ranskan toimintojen rakenneuudistus siinä mielessä kuin Saksan ja Alankomaiden osalta ilmoitetuissa toimenpiteissä (53). |
| --- | --- |

(98)

Belgian viranomaisten mukaan SNCB on luopumassa investoinnistaan ABX:n Ranskan tytäryhtiössä: helmikuussa 2003 ilmoitettuja pääomapohjan vahvistamiseen tähtääviä toimenpiteitä ei toteuteta. Ranskaa koskevat toimenpiteet — MBO mukaan luettuna — on toteutettu luopumista ajatellen, mutta hallitusti ja vastuullisesti yhteiskunnallisella tasolla, minkä ansiosta yli 2 300 työpaikkaa on voitu säilyttää. SNCB vetäytyy Ranskasta: MBO-kaupan toteutumisen jälkeen ABX:n Ranskan tytäryhtiön ainoa toiminta on kolmen voittoa tuottavan logistisen sopimuksen hoitaminen, jota jatketaan [...] loppuun ja jonka liikevaihto on vain 29 miljoonaa euroa. Tuolloin ABX:n Ranskan tytäryhtiöllä ei ole enää mitään toimintaa, ja se epäilemättä lakkautetaan (52) . Näin ollen, vaikka irtautumista Ranskassa voidaan laajasti ottaen pitää osana ABX Logistics -yhtiön rakenneuudistusta, kyseessä ei ole ABX Logistics -yhtiön Ranskan toimintojen rakenneuudistus siinä mielessä kuin Saksan ja Alankomaiden osalta ilmoitetuissa toimenpiteissä (53).

3.4.1.   MBO-järjestelyn valinta

| (99) | Belgian viranomaiset muistuttavat myös verranneensa ABX-yhtiön kotimaisten toimintojen osan MBO-järjestelyä (yrityksen myynti toimivalle johdolle) vapaaehtoiseen selvitystilaan ja todenneensa, että MBO on halvempi ratkaisu. Menettelyä laajentaessaan komissio asetti nämä perustelut kyseenalaiseksi todeten, että olisi asianmukaista verrata myös MBO-järjestelyä ja pakkoselvitystilaa, sillä vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja etsisi itsensä kannalta halvimman ratkaisun sulkematta pois konkurssimenettelyä, jos se olisi taloudellisesti kiinnostavin. |
| --- | --- |

(99)

Belgian viranomaiset muistuttavat myös verranneensa ABX-yhtiön kotimaisten toimintojen osan MBO-järjestelyä (yrityksen myynti toimivalle johdolle) vapaaehtoiseen selvitystilaan ja todenneensa, että MBO on halvempi ratkaisu. Menettelyä laajentaessaan komissio asetti nämä perustelut kyseenalaiseksi todeten, että olisi asianmukaista verrata myös MBO-järjestelyä ja pakkoselvitystilaa, sillä vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja etsisi itsensä kannalta halvimman ratkaisun sulkematta pois konkurssimenettelyä, jos se olisi taloudellisesti kiinnostavin.

| (100) | Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että konkurssimenettely olisi joka tapauksessa kalliimpi kuin MBO, ja katsovat myös komission epäilyksistä huolimatta, että vertailu vapaaehtoiseen selvitystilaan on, paitsi yhteiskunnallisesti vastuullisempi, myös ehdottomasti asianmukainen jäljempänä esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(100)

Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että konkurssimenettely olisi joka tapauksessa kalliimpi kuin MBO, ja katsovat myös komission epäilyksistä huolimatta, että vertailu vapaaehtoiseen selvitystilaan on, paitsi yhteiskunnallisesti vastuullisempi, myös ehdottomasti asianmukainen jäljempänä esitetyistä syistä.

3.4.2.   Eri vaihtoehtojen kustannukset

| (101) | Belgian viranomaiset ovat verranneet kolmen vaihtoehdon, MBO-järjestelyn, vapaaehtoisen selvitystilan ja konkurssimenettelyn, kustannuksia. Vertailun yksityiskohtaiset tulokset ovat jäljempänä olevassa taulukossa. (54) | MBO | Vapaa-ehtoinen selvitystila | Konkurssi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Negatiiviset omat varat 30.9.2004 | [...] | [...] | [...] |
| Vuoden 2004 viimeisen neljänneksen odotetut tappiot | [...] | [...] | [...] |
| Arvio: negatiiviset omat varat 31.12.2004 | [...] | [...] | [...] |
| josta velkaa SNCB:lle | [...] | [...] | [...] |
| Aineettoman varallisuuden arvonalennus | [...] | [...] | [...] |
| Contract Logisticsin myynnistä MGF:lle saatu pääomavoitto, ei vielä tilinpäätöksessä | [...] | [...] | [...] |
| Eurocargon, Air&Sean, Mitjavilen ja Lacomben siirrosta saatu pääomavoitto | [...] | [...] | [...] |
| Toteutettavana olevan sosiaalisen suunnitelman loppuunsaattaminen (PSE4) — kustannukset 2004 | [...] | [...] | [...] |
| MBO:hon sisältymättömien vuoden 2005 tappioiden kattaminen | [...] | [...] | [...] |
| Kassavaikutus SNCB:hen ennen irtautumismallin valintaa | [...] | [...] | [...] |
| Luovutushinta (negatiivinen) — enintään | [...] | | |
| Tappioiden kattaminen sosiaalisen suunnitelman neuvotteluaikana — 2005 | | [...] | |
| Tappioiden kattaminen 4 lisäkuukauden aikana — 2006 (riski) | | -15 | |
| Uusi sosiaalinen suunnitelma jäljelle jäävälle henkilöstölle | | [...] | |
| Vuokrasopimusten rikkominen | | -8 | |
| Muiden sopimusten rikkominen | | -6 | |
| SNCB:n [...] riski [...] | | | |
| Ostovelat tavarantoimittajille 31.12.2004 | | | |
| Yhtiön velat henkilöstölle | | | |
| ABX Francen henkilöstön sosiaalinen suunnitelma | | | [...] |
| Korvaukset velkojille — vuokrasopimukset | | | -8 |
| Korvaukset velkojille — muut sopimukset | | | -6 |
| SNCB:n riski joutua takaajana vastuuseen veloista Soc. Gen/Natexis'lle | | | |
| ABX LOGISTICS -yhtiön arvonmenetys | | | -112 |
| Liikevaihdon pienenemisestä johtuvien lisäirtisanomisten kustannukset | | | [...] |
| Vaikutus käyttöpääoman tarpeeseen | | | -45 |
| Vaikutus SNCB:n pankkivelkojen rahoituskustannuksiin | | | -14 |
| Vaikutus ABX LOGISTICS -yhtiön pankkivelkojen rahoituskustannuksiin | | | -7 |
| SNCB:n kustannukset yhteensä | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

Belgian viranomaiset ovat verranneet kolmen vaihtoehdon, MBO-järjestelyn, vapaaehtoisen selvitystilan ja konkurssimenettelyn, kustannuksia. Vertailun yksityiskohtaiset tulokset ovat jäljempänä olevassa taulukossa. (54)

MBO

Vapaa-ehtoinen selvitystila

Konkurssi

Negatiiviset omat varat 30.9.2004

[...]

[...]

[...]

Vuoden 2004 viimeisen neljänneksen odotetut tappiot

[...]

[...]

[...]

Arvio: negatiiviset omat varat 31.12.2004

[...]

[...]

[...]

josta velkaa SNCB:lle

[...]

[...]

[...]

Aineettoman varallisuuden arvonalennus

[...]

[...]

[...]

Contract Logisticsin myynnistä MGF:lle saatu pääomavoitto, ei vielä tilinpäätöksessä

[...]

[...]

[...]

Eurocargon, Air&Sean, Mitjavilen ja Lacomben siirrosta saatu pääomavoitto

[...]

[...]

[...]

Toteutettavana olevan sosiaalisen suunnitelman loppuunsaattaminen (PSE4) — kustannukset 2004

[...]

[...]

[...]

MBO:hon sisältymättömien vuoden 2005 tappioiden kattaminen

[...]

[...]

[...]

Kassavaikutus SNCB:hen ennen irtautumismallin valintaa

[...]

[...]

[...]

Luovutushinta (negatiivinen) — enintään

[...]

Tappioiden kattaminen sosiaalisen suunnitelman neuvotteluaikana — 2005

[...]

Tappioiden kattaminen 4 lisäkuukauden aikana — 2006 (riski)

-15

Uusi sosiaalinen suunnitelma jäljelle jäävälle henkilöstölle

[...]

Vuokrasopimusten rikkominen

-8

Muiden sopimusten rikkominen

-6

SNCB:n [...] riski [...]

Ostovelat tavarantoimittajille 31.12.2004

Yhtiön velat henkilöstölle

ABX Francen henkilöstön sosiaalinen suunnitelma

[...]

Korvaukset velkojille — vuokrasopimukset

-8

Korvaukset velkojille — muut sopimukset

-6

SNCB:n riski joutua takaajana vastuuseen veloista Soc. Gen/Natexis'lle

ABX LOGISTICS -yhtiön arvonmenetys

-112

Liikevaihdon pienenemisestä johtuvien lisäirtisanomisten kustannukset

[...]

Vaikutus käyttöpääoman tarpeeseen

-45

Vaikutus SNCB:n pankkivelkojen rahoituskustannuksiin

-14

Vaikutus ABX LOGISTICS -yhtiön pankkivelkojen rahoituskustannuksiin

-7

SNCB:n kustannukset yhteensä

- 137,5

-183

-346

| (102) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että Ernst & Young -yhtiö on tarkistanut ja vahvistanut kustannuseron, joka vallitsee MBO-järjestelyn ja vapaaehtoisen selvitystilan välillä (ensisijaisesti kustannukset jäljelle jäävää henkilöstöä koskevasta sosiaalisesta suunnitelmasta ja tappioiden kattaminen suunnitelman neuvottelun aikana). Nämä asiantuntijat tekivät seuraavan päätelmän: ”... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to Eur 45,5 million to be fair and reasonable” (Toteamme lopuksi, että MBO:n ja Road Domestic -toimintojen selvitystilavaihtoehdon välistä kokonaishintaeroa, 45,5 miljoonaa euroa, on pidettävä oikeana ja kohtuullisena.) |
| --- | --- |

(102)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että Ernst & Young -yhtiö on tarkistanut ja vahvistanut kustannuseron, joka vallitsee MBO-järjestelyn ja vapaaehtoisen selvitystilan välillä (ensisijaisesti kustannukset jäljelle jäävää henkilöstöä koskevasta sosiaalisesta suunnitelmasta ja tappioiden kattaminen suunnitelman neuvottelun aikana). Nämä asiantuntijat tekivät seuraavan päätelmän: ”... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to Eur 45,5 million to be fair and reasonable” (Toteamme lopuksi, että MBO:n ja Road Domestic -toimintojen selvitystilavaihtoehdon välistä kokonaishintaeroa, 45,5 miljoonaa euroa, on pidettävä oikeana ja kohtuullisena.)

| (103) | Belgian viranomaisten mukaan konkurssimenettelyn kustannukset olisivat paljon suuremmat kuin ABX:n Ranskan tytäryhtiön nettovarat operaation toteuttamishetkellä (eli – [...] miljoonaa euroa) seuraavista syistä:






  (a) | SNCB:n riski [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

Belgian viranomaisten mukaan konkurssimenettelyn kustannukset olisivat paljon suuremmat kuin ABX:n Ranskan tytäryhtiön nettovarat operaation toteuttamishetkellä (eli – [...] miljoonaa euroa) seuraavista syistä:

(a)

SNCB:n riski [...]

| (b) | ABX-yhtiön yrityskuvan heikkenemisestä aiheutuva asiakaskunnan menetys ja sen vaikutus ABX LOGISTICS Worldwide -ryhmän arvoon |
| --- | --- |

(b)

ABX-yhtiön yrityskuvan heikkenemisestä aiheutuva asiakaskunnan menetys ja sen vaikutus ABX LOGISTICS Worldwide -ryhmän arvoon

| (c) | asiakaskunnan menetyksestä johtuvan ylimääräisen henkilökunnan irtisanomiskustannukset |
| --- | --- |

(c)

asiakaskunnan menetyksestä johtuvan ylimääräisen henkilökunnan irtisanomiskustannukset

| (d) | vaikutus ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen ja |
| --- | --- |

(d)

vaikutus ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen ja

| (e) | vaikutus ABX LOGISTICS -ryhmän ja SNCB:n rahoituskustannuksiin yhden tytäryhtiön maksulaiminlyöntien takia. |
| --- | --- |

(e)

vaikutus ABX LOGISTICS -ryhmän ja SNCB:n rahoituskustannuksiin yhden tytäryhtiön maksulaiminlyöntien takia.

| (104) | Riski [...] ([...] miljoonaa euroa): Belgian viranomaisten mukaan (55) konkurssimenettely altistaisi SNCB:n [...] riskille asettamalla kyseenalaiseksi sen vastuuntuntoisuuden. [...] (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)
   (59). |
| --- | --- |

(104)

Riski [...] ([...] miljoonaa euroa): Belgian viranomaisten mukaan (55) konkurssimenettely altistaisi SNCB:n [...] riskille asettamalla kyseenalaiseksi sen vastuuntuntoisuuden. [...] (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)
   (59).

| (105) | Belgian viranomaiset mainitsevat myös esimerkkinä äskettäin tehdyn päätöksen [...]. (60) |
| --- | --- |

(105)

Belgian viranomaiset mainitsevat myös esimerkkinä äskettäin tehdyn päätöksen [...]. (60)

| (106) | Belgian viranomaiset katsovat, että komission on rajoituttava toteamaan riskin olemassaolo ja sen todennäköisyys sekä se, että tämän riskin takia yksityinen toimija olisi samassa tilanteessa todennäköisesti pyrkinyt välttämään konkurssimenettelyn ja pyrkinyt vapaaehtoiseen selvitystilaan. [...] (61). |
| --- | --- |

(106)

Belgian viranomaiset katsovat, että komission on rajoituttava toteamaan riskin olemassaolo ja sen todennäköisyys sekä se, että tämän riskin takia yksityinen toimija olisi samassa tilanteessa todennäköisesti pyrkinyt välttämään konkurssimenettelyn ja pyrkinyt vapaaehtoiseen selvitystilaan. [...] (61).

| (107) | Ranskalainen asianajoliike Grand, Auzas et Associés oli kiinnittänyt SNCB:n huomion tähän riskiin vuoden 2004 lopussa ja on vahvistanut analyysinsa riskistä kirjallisesti. |
| --- | --- |

(107)

Ranskalainen asianajoliike Grand, Auzas et Associés oli kiinnittänyt SNCB:n huomion tähän riskiin vuoden 2004 lopussa ja on vahvistanut analyysinsa riskistä kirjallisesti.

| (108) | Myös asianajoliike Linklaters on ilmoittanut Belgian viranomaisille, että jos ”[...]
   (62)
  [...]” (63) . |
| --- | --- |

(108)

Myös asianajoliike Linklaters on ilmoittanut Belgian viranomaisille, että jos ”[...]
   (62)
  [...]” (63) .

| (109) | Jos SNCB [...], Belgian viranomaiset arvioivat, että sen olisi pitänyt ainakin rahoittaa jäljelle jäävien 1 300 työntekijän sosiaalinen suunnitelma, jonka kustannukset olisivat olleet [...] miljoonaa euroa, ja hyvittää ABX:n Ranskan tytäryhtiön luotonantajille (8 miljoonaa euroa kiinteistöjä rahoittaneille luotonantajille, 6 miljoonaa euroa muille luotonantajille). |
| --- | --- |

(109)

Jos SNCB [...], Belgian viranomaiset arvioivat, että sen olisi pitänyt ainakin rahoittaa jäljelle jäävien 1 300 työntekijän sosiaalinen suunnitelma, jonka kustannukset olisivat olleet [...] miljoonaa euroa, ja hyvittää ABX:n Ranskan tytäryhtiön luotonantajille (8 miljoonaa euroa kiinteistöjä rahoittaneille luotonantajille, 6 miljoonaa euroa muille luotonantajille).

| (110) | ABX-ryhmän arvon menetys asiakaskunnan menettämisen takia (112 miljoonaa euroa): Belgian viranomaiset arvioivat, että Ranskan Road Domestic -toimintojen konkurssimenettely olisi vaurioittanut vakavasti ja pysyvästi ryhmän yrityskuvaa ja mainetta ja aiheuttanut koko ryhmää vahingoittavan asiakaskunnan menetyksen. Viranomaisten arvio ABX-ryhmän arvon menetyksestä esitetään jäljempänä olevassa taulukossa.
  Belgian viranomaiset arvioivat, että liikennöintiin liittyvien suorien kustannusten välitön poistuminen olisi osittain korvannut liikevaihdon menetykset. Mutta epäsuoria kustannuksia (rakennekustannuksia) olisi voinut alentaa vain asteittain (irtisanomalla henkilökuntaa suhteessa menetettyyn toimintaan) kolmen vuoden kuluessa, jotta olisi päästy ennen konkurssia vallinneeseen tilanteeseen. Asiakaskunnan menetyksen vaikutus liikevoittoon olisi siten ollut suurin ensimmäisenä vuonna ja olisi pienentynyt kahtena seuraavana vuonna, kunnes olisi päästy takaisin ennen konkurssimenettelyä vallinneeseen tilanteeseen.
  Ryhmän arvon alennus ABX LOGISTICS France S.A:n konkurssimenettelystä johtuvan liikevaihdon pienenemisen takia











  Miljoonaa euroa, vuoden 2004 lopulla käytettävissä olleiden ennusteiden perusteella | 2005 | 2006 | 2007 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ranskassa |
| Road International France |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea France |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Ranskan ulkopuolella |
| Road Saksa | |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Saksa | |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Alankomaat | |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgia | |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Muut maat ja tuotelinjat | |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | [...] | [...] | [...] | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Total |
| | Budjetoitu bruttokäyttökate | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Asiakaskunnan menetys % | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Arvioitu vaikutus liikevoittoon | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

ABX-ryhmän arvon menetys asiakaskunnan menettämisen takia (112 miljoonaa euroa): Belgian viranomaiset arvioivat, että Ranskan Road Domestic -toimintojen konkurssimenettely olisi vaurioittanut vakavasti ja pysyvästi ryhmän yrityskuvaa ja mainetta ja aiheuttanut koko ryhmää vahingoittavan asiakaskunnan menetyksen. Viranomaisten arvio ABX-ryhmän arvon menetyksestä esitetään jäljempänä olevassa taulukossa.

Belgian viranomaiset arvioivat, että liikennöintiin liittyvien suorien kustannusten välitön poistuminen olisi osittain korvannut liikevaihdon menetykset. Mutta epäsuoria kustannuksia (rakennekustannuksia) olisi voinut alentaa vain asteittain (irtisanomalla henkilökuntaa suhteessa menetettyyn toimintaan) kolmen vuoden kuluessa, jotta olisi päästy ennen konkurssia vallinneeseen tilanteeseen. Asiakaskunnan menetyksen vaikutus liikevoittoon olisi siten ollut suurin ensimmäisenä vuonna ja olisi pienentynyt kahtena seuraavana vuonna, kunnes olisi päästy takaisin ennen konkurssimenettelyä vallinneeseen tilanteeseen.

Ryhmän arvon alennus ABX LOGISTICS France S.A:n konkurssimenettelystä johtuvan liikevaihdon pienenemisen takia

Miljoonaa euroa, vuoden 2004 lopulla käytettävissä olleiden ennusteiden perusteella

2005

2006

2007

Total

Ranskassa

Road International France

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

30 %

15 %

7,5 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea France

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

10 %

6 %

2 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

3,1

Ranskan ulkopuolella

Road Saksa

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

30 %

15 %

7,5 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Saksa

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

5 %

3 %

1 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Alankomaat

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

30 %

15 %

7,5 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgia

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

30 %

15 %

7,5 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

16,5

Muut maat ja tuotelinjat

Budjetoitu bruttokäyttökate

[...]

[...]

[...]

Asiakaskunnan menetys %

5 %

3 %

1 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

[...]

[...]

[...]

25,2

Total

Budjetoitu bruttokäyttökate

455,6

489,7

519,7

Asiakaskunnan menetys %

14 %

7 %

3 %

Arvioitu vaikutus liikevoittoon

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | Tähän liittyen Belgian viranomaiset ilmoittivat myös, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan (...) on myönnettävä, että myös emoyhtiö voi tiettynä ajankohtana ottaa kantaakseen jonkin tytäryhtiönsä tappiot mahdollistaakseen sen toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti. Sellaisia päätöksiä voidaan perustella sekä välillisen aineellisen hyödyn todennäköisyydellä että myös muilla syillä, kuten konsernin yrityskuvan säilyttämisellä tai sen toiminnan uudelleen suuntaamisella (64). |
| --- | --- |

(111)

Tähän liittyen Belgian viranomaiset ilmoittivat myös, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan (...) on myönnettävä, että myös emoyhtiö voi tiettynä ajankohtana ottaa kantaakseen jonkin tytäryhtiönsä tappiot mahdollistaakseen sen toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti. Sellaisia päätöksiä voidaan perustella sekä välillisen aineellisen hyödyn todennäköisyydellä että myös muilla syillä, kuten konsernin yrityskuvan säilyttämisellä tai sen toiminnan uudelleen suuntaamisella (64).

| (112) | Kustannukset henkilöstön irtisanomisesta liikevaihdon pienenemisen takia ([...] miljoonaa euroa): Kuten edellä todettiin, Belgian viranomaiset tekivät sen oletuksen, että epäsuoria kustannuksia olisi voitu pienentää asteittain irtisanomisilla kolmen vuoden kuluessa päästäisiin takaisin tasapainoon pääsemiseksi. Belgian viranomaiset ovat lähteneet noin 1 000 irtisanomisen arviosta (eli noin 550 henkilöä Saksassa, 200 Ranskassa, 100 Belgiassa ja 200 muualla). |
| --- | --- |

(112)

Kustannukset henkilöstön irtisanomisesta liikevaihdon pienenemisen takia ([...] miljoonaa euroa): Kuten edellä todettiin, Belgian viranomaiset tekivät sen oletuksen, että epäsuoria kustannuksia olisi voitu pienentää asteittain irtisanomisilla kolmen vuoden kuluessa päästäisiin takaisin tasapainoon pääsemiseksi. Belgian viranomaiset ovat lähteneet noin 1 000 irtisanomisen arviosta (eli noin 550 henkilöä Saksassa, 200 Ranskassa, 100 Belgiassa ja 200 muualla).

| (113) | Vaikutus ABX-ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen (45 miljoonaa euroa): Belgian viranomaiset arvioivat, että ryhmän konkurssimenettely olisi aiheuttanut merkittäviä paineita ryhmän muun osan tavarantoimittajien taholta neuvotella uudelleen laskujensa maksuajat (esimerkiksi siten että vaaditaan käteismaksua 30 päivän maksuajan ja kuun lopussa tapahtuvan maksun sijasta). Viranomaiset laskevat, että tavarantoimittajien myöntämän keskimääräisen maksuajan lyheneminen seitsemällä päivällä olisi aiheuttanut noin 45 miljoonan euron välittömän käteisvarojen tarpeen. |
| --- | --- |

(113)

Vaikutus ABX-ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen (45 miljoonaa euroa): Belgian viranomaiset arvioivat, että ryhmän konkurssimenettely olisi aiheuttanut merkittäviä paineita ryhmän muun osan tavarantoimittajien taholta neuvotella uudelleen laskujensa maksuajat (esimerkiksi siten että vaaditaan käteismaksua 30 päivän maksuajan ja kuun lopussa tapahtuvan maksun sijasta). Viranomaiset laskevat, että tavarantoimittajien myöntämän keskimääräisen maksuajan lyheneminen seitsemällä päivällä olisi aiheuttanut noin 45 miljoonan euron välittömän käteisvarojen tarpeen.

| (114) | Vaikutus SNCB:n ja ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön keskimääräisiin rahoituskustannuksiin (14 + 7 miljoonaa euroa): Belgian viranomaisten mukaan SNCB:n ja ABX LOGISTICS -yhtiön keskimääräiset rahoituskustannukset niiden kunkin pankeissa olisivat voineet nousta, jos yksi tytäryhtiö olisi lakannut maksamasta maksujaan. Rahoituskustannusten mahdollinen nousu on arvioitu 100 peruspisteeseen (1 prosenttiin) ABX LOGISTICS -yhtiön pankkivelan osalta (noin 240 miljoonaa euroa) ja 50 peruspisteeseen SNCB:n sen pankkivelan osalta (noin 900 miljoonaa euroa), jota Belgian valtio ei ole ottanut haltuunsa. Jos oletetaan, että tämä lisäkustannus voitaisiin neutralisoida kolmen vuoden kuluessa, Belgian viranomaiset arvioivat, että SNCB:n velan rahoitukseen liittyvät lisäkustannukset olisivat tällöin noin 14 miljoonaa euroa ja ABX LOGISTICS -yhtiön velan rahoitukseen liittyvät lisäkustannukset noin 7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(114)

Vaikutus SNCB:n ja ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön keskimääräisiin rahoituskustannuksiin (14 + 7 miljoonaa euroa): Belgian viranomaisten mukaan SNCB:n ja ABX LOGISTICS -yhtiön keskimääräiset rahoituskustannukset niiden kunkin pankeissa olisivat voineet nousta, jos yksi tytäryhtiö olisi lakannut maksamasta maksujaan. Rahoituskustannusten mahdollinen nousu on arvioitu 100 peruspisteeseen (1 prosenttiin) ABX LOGISTICS -yhtiön pankkivelan osalta (noin 240 miljoonaa euroa) ja 50 peruspisteeseen SNCB:n sen pankkivelan osalta (noin 900 miljoonaa euroa), jota Belgian valtio ei ole ottanut haltuunsa. Jos oletetaan, että tämä lisäkustannus voitaisiin neutralisoida kolmen vuoden kuluessa, Belgian viranomaiset arvioivat, että SNCB:n velan rahoitukseen liittyvät lisäkustannukset olisivat tällöin noin 14 miljoonaa euroa ja ABX LOGISTICS -yhtiön velan rahoitukseen liittyvät lisäkustannukset noin 7 miljoonaa euroa.

3.4.3.   Muut Belgian viranomaisten esittämät näkökohdat

| (115) | Eri vaihtoehtojen arvioitujen kustannusten vertailun lisäksi Belgian viranomaiset katsovat, että sijoittajat ottavat huomioon muitakin näkökohtia harkitessaan jonkin toiminnan lakkautusta tai luovutusta. |
| --- | --- |

(115)

Eri vaihtoehtojen arvioitujen kustannusten vertailun lisäksi Belgian viranomaiset katsovat, että sijoittajat ottavat huomioon muitakin näkökohtia harkitessaan jonkin toiminnan lakkautusta tai luovutusta.

| (116) | Viranomaiset katsovat esimerkiksi, että konkurssi olisi voinut aiheuttaa levottomuutta työntekijöiden keskuudessa ja johtaa ABX LOGISTICS -yhtiön toimintojen saartoon toimipaikoilla, joita konkurssi ei koskisi (kansainväliset toiminnat), mikä olisi voinut vaikuttaa muihin maihin suuntautuvaan liikenteeseen ja jopa SNCB:n liikenteeseen. Samassa tilanteessa oleva yksityinen yhtiö olisi viranomaisten mukaan yhtä lailla ottanut huomioon vastaavat erittäin merkittävät riskit ja valinnut vapaaehtoisen selvitystilan. |
| --- | --- |

(116)

Viranomaiset katsovat esimerkiksi, että konkurssi olisi voinut aiheuttaa levottomuutta työntekijöiden keskuudessa ja johtaa ABX LOGISTICS -yhtiön toimintojen saartoon toimipaikoilla, joita konkurssi ei koskisi (kansainväliset toiminnat), mikä olisi voinut vaikuttaa muihin maihin suuntautuvaan liikenteeseen ja jopa SNCB:n liikenteeseen. Samassa tilanteessa oleva yksityinen yhtiö olisi viranomaisten mukaan yhtä lailla ottanut huomioon vastaavat erittäin merkittävät riskit ja valinnut vapaaehtoisen selvitystilan.

| (117) | Belgian viranomaisten mielestä olisi yleisesti katsottuna väärin olettaa, että yksityinen sijoittaja, varsinkin eurooppalainen ja SNCB:n kokoluokkaa oleva sijoittaja, valitsisi väistämättä pakkoselvitystilan, jos se olisi halvempi kuin vapaaehtoinen selvitystila. Muutkin yksityiset yhtiöt ovat samoissa olosuhteissa valinneet vapaaehtoisen selvitystilan, jossa toimintojen lakkautuksesta kärsiville työntekijöille on rahoitettu sosiaalinen suunnitelma (65) . Belgian viranomaiset ovat käyttäneet sosiaalilainsäädäntöön erikoistuneen asianajoliikkeen (Claeys & Engels) asiantuntemusta, ja sen mukaan on olemassa useampiakin esimerkkejä yksityisistä yhtiöistä, jotka ovat valinneet tällaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(117)

Belgian viranomaisten mielestä olisi yleisesti katsottuna väärin olettaa, että yksityinen sijoittaja, varsinkin eurooppalainen ja SNCB:n kokoluokkaa oleva sijoittaja, valitsisi väistämättä pakkoselvitystilan, jos se olisi halvempi kuin vapaaehtoinen selvitystila. Muutkin yksityiset yhtiöt ovat samoissa olosuhteissa valinneet vapaaehtoisen selvitystilan, jossa toimintojen lakkautuksesta kärsiville työntekijöille on rahoitettu sosiaalinen suunnitelma (65) . Belgian viranomaiset ovat käyttäneet sosiaalilainsäädäntöön erikoistuneen asianajoliikkeen (Claeys & Engels) asiantuntemusta, ja sen mukaan on olemassa useampiakin esimerkkejä yksityisistä yhtiöistä, jotka ovat valinneet tällaisen menettelyn.

| (118) | Lisäksi Belgian viranomaiset ilmoittavat, että yksityinen yhtiö TNT on toteuttanut samanlaisia toimia kuin SNCB päättäessään irtautua kansallisen kuljetustoiminnan tappiollisista toiminnoista ja osasta sopimuslogistista toimintaansa Ranskassa, sen sijaan että se olisi päättänyt asettaa toiminnat vapaaehtoiseen selvitystilaan tai konkurssiin (66). |
| --- | --- |

(118)

Lisäksi Belgian viranomaiset ilmoittavat, että yksityinen yhtiö TNT on toteuttanut samanlaisia toimia kuin SNCB päättäessään irtautua kansallisen kuljetustoiminnan tappiollisista toiminnoista ja osasta sopimuslogistista toimintaansa Ranskassa, sen sijaan että se olisi päättänyt asettaa toiminnat vapaaehtoiseen selvitystilaan tai konkurssiin (66).

| (119) | Lopuksi Belgian viranomaiset lainaavat yritysten rakenneuudistuksista maaliskuussa 2005 annettua komission tiedonantoa, jossa todetaan erityisesti seuraavaa: Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen on eurooppalaisen yhteiskuntamallin tunnusomainen piirre, joka edellyttää sosiaalikustannusten minimointiin ja vaihtoehtoisten työpaikkojen sekä tulonlähteiden löytämiseen tähtäävien tukitoimien toteuttamista. (...) Yritysten rakenneuudistuksia pidetään yleensä lähinnä negatiivisena ilmiönä, koska useimmiten korostetaan välittömiä vaikutuksia työllisyyteen tai työoloihin. (...). Muutoksia on näin ollen tuettava, jotta niiden vaikutukset työllisyyteen ja työoloihin olisivat mahdollisimman lyhytaikaisia ja rajoitettuja. (67) |
| --- | --- |

(119)

Lopuksi Belgian viranomaiset lainaavat yritysten rakenneuudistuksista maaliskuussa 2005 annettua komission tiedonantoa, jossa todetaan erityisesti seuraavaa: Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen on eurooppalaisen yhteiskuntamallin tunnusomainen piirre, joka edellyttää sosiaalikustannusten minimointiin ja vaihtoehtoisten työpaikkojen sekä tulonlähteiden löytämiseen tähtäävien tukitoimien toteuttamista. (...) Yritysten rakenneuudistuksia pidetään yleensä lähinnä negatiivisena ilmiönä, koska useimmiten korostetaan välittömiä vaikutuksia työllisyyteen tai työoloihin. (...). Muutoksia on näin ollen tuettava, jotta niiden vaikutukset työllisyyteen ja työoloihin olisivat mahdollisimman lyhytaikaisia ja rajoitettuja. (67)

| (120) | Belgian viranomaiset ilmoittavat yhteenvetona, että SNCB valitsi MBO-vaihtoehdon seuraavista syistä:






  (a) | Kustannukset ja riskit olivat merkittävästi alemmat kuin konkurssin tai vapaaehtoisen selvitystilan yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

(120)

Belgian viranomaiset ilmoittavat yhteenvetona, että SNCB valitsi MBO-vaihtoehdon seuraavista syistä:

(a)

Kustannukset ja riskit olivat merkittävästi alemmat kuin konkurssin tai vapaaehtoisen selvitystilan yhteydessä.

| (b) | Vaikutus ABX LOGISTICS Worldwide -ryhmän arvoon ja yrityskuvaan oli rajoitettu. |
| --- | --- |

(b)

Vaikutus ABX LOGISTICS Worldwide -ryhmän arvoon ja yrityskuvaan oli rajoitettu.

| (c) | Sosiaaliset seuraamukset olivat helpommin hyväksyttävissä (1 300 työpaikkaa säilyi Ranskassa uudessa yksityisyrityksessä Cool Jetissä). |
| --- | --- |

(c)

Sosiaaliset seuraamukset olivat helpommin hyväksyttävissä (1 300 työpaikkaa säilyi Ranskassa uudessa yksityisyrityksessä Cool Jetissä).

| (d) | SNCB:llä, kuten millä tahansa vastaavan kokoisella eurooppalaisella yrityksellä, on yhteiskunnallinen velvollisuus toimia tavarantoimittajiaan ja luotonantajiaan kohtaan vastuullisesti. |
| --- | --- |

(d)

SNCB:llä, kuten millä tahansa vastaavan kokoisella eurooppalaisella yrityksellä, on yhteiskunnallinen velvollisuus toimia tavarantoimittajiaan ja luotonantajiaan kohtaan vastuullisesti.

3.5.   ABX-verkoston pienentäminen

| (121) | ABX-ryhmän rakenneuudistus on johtanut merkittäviin vähennyksiin sen rahdinhuolintatoiminnassa (freight forwarding). Tässä toiminnassa kapasiteettia mitataan asianmukaisesti eri indikaattoreilla, joita ovat laskutettu liikevaihto, toimipaikkojen lukumäärä, varastopinta-ala tai palkansaajien lukumäärä. |
| --- | --- |

(121)

ABX-ryhmän rakenneuudistus on johtanut merkittäviin vähennyksiin sen rahdinhuolintatoiminnassa (freight forwarding). Tässä toiminnassa kapasiteettia mitataan asianmukaisesti eri indikaattoreilla, joita ovat laskutettu liikevaihto, toimipaikkojen lukumäärä, varastopinta-ala tai palkansaajien lukumäärä.

| (122) | Belgian viranomaisten mukaan koko ABX-WW-ryhmään sovelletut operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet menevät kokonaisuudessaan paljon pitemmälle kuin alun perin suunniteltiin.
  Alkuperäisessä suunnitelmassa suunniteltiin kolmen tytäryhtiön myyntiä (liikevaihto 98,5 miljoonaa euroa), Saksassa seitsemän toimiston ja kolmen varaston, Ranskassa neljän toimiston ja Alankomaissa kahden toimiston toiminnan lakkauttamista sekä 690 henkilötyövuoden vähentämistä, mihin lukuun sisältyy toimistojen lakkautuksen vaikutus.
  Vuoden 2005 aikana ilmoitetut kapasiteetin vähennystoimenpiteet johtavat rakenneuudistuksen loppuun mennessä toimipaikkojen määrän vähentämiseen 176:lla (–31 prosenttia), liikevaihdon pienenemiseen 624 miljoonalla eurolla (–21 prosenttia), henkilötyövuosien vähentämiseen 5 827:llä (–40 prosenttia) ja operatiivisen pinta-alan (68) vähentämiseen 917 377 m2:llä (–54 prosenttia).
  Belgian marraskuussa 2005 tekemät Saksaa koskevat lisäsitoumukset lisäävät vielä näitä vähennyksiä. |
| --- | --- |

(122)

Belgian viranomaisten mukaan koko ABX-WW-ryhmään sovelletut operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet menevät kokonaisuudessaan paljon pitemmälle kuin alun perin suunniteltiin.

Alkuperäisessä suunnitelmassa suunniteltiin kolmen tytäryhtiön myyntiä (liikevaihto 98,5 miljoonaa euroa), Saksassa seitsemän toimiston ja kolmen varaston, Ranskassa neljän toimiston ja Alankomaissa kahden toimiston toiminnan lakkauttamista sekä 690 henkilötyövuoden vähentämistä, mihin lukuun sisältyy toimistojen lakkautuksen vaikutus.

Vuoden 2005 aikana ilmoitetut kapasiteetin vähennystoimenpiteet johtavat rakenneuudistuksen loppuun mennessä toimipaikkojen määrän vähentämiseen 176:lla (–31 prosenttia), liikevaihdon pienenemiseen 624 miljoonalla eurolla (–21 prosenttia), henkilötyövuosien vähentämiseen 5 827:llä (–40 prosenttia) ja operatiivisen pinta-alan (68) vähentämiseen 917 377 m2:llä (–54 prosenttia).

Belgian marraskuussa 2005 tekemät Saksaa koskevat lisäsitoumukset lisäävät vielä näitä vähennyksiä.

| (123) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuodesta 2002 toteutettu toiminta-alan pienentäminen ja luovutukset yhdessä äskettäin suunniteltujen uusien vähennysten kanssa ovat suurimpia mahdollisia ja lisäsupistukset johtaisivat ABX LOGISTICS -verkoston purkamiseen. Viranomaisten mukaan kansainvälisen verkoston olemassaolo on ABX-yhtiön ja sen kilpailijoiden strategisen ja kaupallisen sijoittautumisen perusedellytys. Verkoston purkaminen vaikuttaisi erittäin kielteisesti ja vaarantaisi sekä ryhmän rakenteellisen kilpailuaseman markkinoilla että mahdollisuudet toteuttaa rakenneuudistussuunnitelma ja houkutella mahdollisia kumppaneita yksityistämisen yhteydessä.
  Viranomaiset katsovat tähän liittyen, että Ranskassa toteutettua irtautumista kotimaisesta huolitsijatoiminnasta ei voida toistaa Saksassa, koska ryhmän yhtiöiden kotimaiset ja kansainväliset maantieliikennetoiminnat ovat Saksassa ja Alankomaissa pidemmälle yhdentyneitä kuin Ranskan maantieliikenteen toiminnoissa toimintojen ja tietojärjestelmien integroinnin ja yhteisten asiakkaiden suuren osuuden takia. Suurempi yhdentyminen johtuu Saksan markkinoiden rakenteesta ja ABX LOGISTICS -yhtiön historiasta. Ranskassa kansainväliset ja kotimaiset osastot yhdennettiin vasta 2003 ja silloinkin osittain, kun taas Saksassa kotimainen huolitsijatoiminta ja kansainväliset maantieliikenteen rahdinhuolintatoiminnat sijaitsivat samassa yksikössä jo vuodesta 1996, jolloin THL- ja Bahntrans-yhtiöt sulautuivat (muodostaen sittemmin ABX:n Saksan tytäryhtiön).
  Viranomaiset lisäävät, että sekä Saksassa että Alankomaissa Road-verkoston tiheyden pienentäminen edelleen johtaisi poistumiseen Saksan markkinoilta, kun verrataan ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen kilpailijoiden toimipaikkojen lukumäärää näissä maissa.
  ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen tärkeimpien kilpailijoiden Road-toimipaikkojen lukumäärän vertailu Saksan ja Alankomaiden markkinoilla (ennen Saksassa toteutettavia lisävähennyksiä) (69)










  Saksa | | | Alankomaat | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Elix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Lähde: WWW-sivustot, arviot ABX LOGISTICS |

(123)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että vuodesta 2002 toteutettu toiminta-alan pienentäminen ja luovutukset yhdessä äskettäin suunniteltujen uusien vähennysten kanssa ovat suurimpia mahdollisia ja lisäsupistukset johtaisivat ABX LOGISTICS -verkoston purkamiseen. Viranomaisten mukaan kansainvälisen verkoston olemassaolo on ABX-yhtiön ja sen kilpailijoiden strategisen ja kaupallisen sijoittautumisen perusedellytys. Verkoston purkaminen vaikuttaisi erittäin kielteisesti ja vaarantaisi sekä ryhmän rakenteellisen kilpailuaseman markkinoilla että mahdollisuudet toteuttaa rakenneuudistussuunnitelma ja houkutella mahdollisia kumppaneita yksityistämisen yhteydessä.

Viranomaiset katsovat tähän liittyen, että Ranskassa toteutettua irtautumista kotimaisesta huolitsijatoiminnasta ei voida toistaa Saksassa, koska ryhmän yhtiöiden kotimaiset ja kansainväliset maantieliikennetoiminnat ovat Saksassa ja Alankomaissa pidemmälle yhdentyneitä kuin Ranskan maantieliikenteen toiminnoissa toimintojen ja tietojärjestelmien integroinnin ja yhteisten asiakkaiden suuren osuuden takia. Suurempi yhdentyminen johtuu Saksan markkinoiden rakenteesta ja ABX LOGISTICS -yhtiön historiasta. Ranskassa kansainväliset ja kotimaiset osastot yhdennettiin vasta 2003 ja silloinkin osittain, kun taas Saksassa kotimainen huolitsijatoiminta ja kansainväliset maantieliikenteen rahdinhuolintatoiminnat sijaitsivat samassa yksikössä jo vuodesta 1996, jolloin THL- ja Bahntrans-yhtiöt sulautuivat (muodostaen sittemmin ABX:n Saksan tytäryhtiön).

Viranomaiset lisäävät, että sekä Saksassa että Alankomaissa Road-verkoston tiheyden pienentäminen edelleen johtaisi poistumiseen Saksan markkinoilta, kun verrataan ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen kilpailijoiden toimipaikkojen lukumäärää näissä maissa.

ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen tärkeimpien kilpailijoiden Road-toimipaikkojen lukumäärän vertailu Saksan ja Alankomaiden markkinoilla (ennen Saksassa toteutettavia lisävähennyksiä) (69)

Saksa

Alankomaat

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Elix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Lähde: WWW-sivustot, arviot ABX LOGISTICS

Viranomaiset korostavat lopuksi, että nämä irtautumiset osuvat hetkeen, jolloin ABX-yhtiön tärkeimmät kilpailijat hankkivat huolinta- tai yhteislastausyhtiöitä etenkin Saksasta tarkoituksenaan kehittää omia huolitsijaverkkojaan tässä maassa.

3.6.   SNCB:n ABX-yhtiölle 2002 myöntämät lainat

| (124) | SNCB on myöntänyt ABX:n eri tytäryhtiöille lainoja.
  Huhti- ja toukokuussa SNCB myönsi belgialaiselle tytäryhtiölleen ABX LOGISTICS group NV:lle kolme lainaa vaihtelevilla koroilla. Lainojen määrät olivat 50, 10 ja 29 miljoonaa euroa. Belgian viranomaisten mukaan lainojen keskimääräiset korot ovat [...] , [...] ja [...] prosenttia.
  SNCB otti lainat takaisin haltuunsa 30. kesäkuuta 2004 ja osoitti ne suoraan ABX-yhtiön tytäryhtiöille Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa, siten että korkoprosentit olivat vastaavasti [...] , [...] ja [...]. |
| --- | --- |

(124)

SNCB on myöntänyt ABX:n eri tytäryhtiöille lainoja.

Huhti- ja toukokuussa SNCB myönsi belgialaiselle tytäryhtiölleen ABX LOGISTICS group NV:lle kolme lainaa vaihtelevilla koroilla. Lainojen määrät olivat 50, 10 ja 29 miljoonaa euroa. Belgian viranomaisten mukaan lainojen keskimääräiset korot ovat [...] , [...] ja [...] prosenttia.

SNCB otti lainat takaisin haltuunsa 30. kesäkuuta 2004 ja osoitti ne suoraan ABX-yhtiön tytäryhtiöille Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa, siten että korkoprosentit olivat vastaavasti [...] , [...] ja [...].

3.7.   ABX-WW-yhtiön yksityistäminen

| (125) | Belgian viranomaisten mukaan SNCB on vahvistanut olevansa valmis yksityistämään ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman. (...) SNCB Holding on tehnyt mahdollisen ostajan kanssa sitovan periaatesopimuksen (”Term Sheet”), joka allekirjoitettiin 22. maaliskuuta 2005. Sopimukseen liittyy kuitenkin ennakkoehto, jonka mukaan komission on tehtävä rakenneuudistussuunnitelman salliva myönteinen päätös (70). |
| --- | --- |

(125)

Belgian viranomaisten mukaan SNCB on vahvistanut olevansa valmis yksityistämään ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman. (...) SNCB Holding on tehnyt mahdollisen ostajan kanssa sitovan periaatesopimuksen (”Term Sheet”), joka allekirjoitettiin 22. maaliskuuta 2005. Sopimukseen liittyy kuitenkin ennakkoehto, jonka mukaan komission on tehtävä rakenneuudistussuunnitelman salliva myönteinen päätös (70).

| (126) | Belgian viranomaiset ilmoittivat, että sen jälkeen kun SNCB teki päätöksen ABX-yhtiön rakenneuudistuksesta ja luovutuksesta, yritys aloitti neuvottelut mahdollisten ostajaehdokkaiden kanssa. Tätä varten SNCB antoi ABX-WW:lle ja Petercam-yhtiölle valtuutuksen edustaa sitä myynnissä. |
| --- | --- |

(126)

Belgian viranomaiset ilmoittivat, että sen jälkeen kun SNCB teki päätöksen ABX-yhtiön rakenneuudistuksesta ja luovutuksesta, yritys aloitti neuvottelut mahdollisten ostajaehdokkaiden kanssa. Tätä varten SNCB antoi ABX-WW:lle ja Petercam-yhtiölle valtuutuksen edustaa sitä myynnissä.

| (127) | ABX-WW aloitti kesäkuussa 2004 alustavat neuvottelut ensimmäisen yhteistyökumppanin, teollisen yritysryhmän kanssa. Maalis- ja kesäkuussa 2004 laadittiin ehdotus yhteistoimintasopimukseksi (memorandum of understanding). Kesä–elokuun 2004 neuvottelut olivat keskeytyksissä kyseiseen kumppaniehdokkaaseen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(127)

ABX-WW aloitti kesäkuussa 2004 alustavat neuvottelut ensimmäisen yhteistyökumppanin, teollisen yritysryhmän kanssa. Maalis- ja kesäkuussa 2004 laadittiin ehdotus yhteistoimintasopimukseksi (memorandum of understanding). Kesä–elokuun 2004 neuvottelut olivat keskeytyksissä kyseiseen kumppaniehdokkaaseen liittyvistä syistä.

| (128) | Kesäkuussa 2004 ABX-WW otti yhteyttä toiseen teolliseen yhteistyökumppaniin. Tämä toinen mahdollinen kumppani ilmoitti kuitenkin syyskuussa 2004 lopettavansa neuvottelut ABX-WW:n kanssa lopullisesti. |
| --- | --- |

(128)

Kesäkuussa 2004 ABX-WW otti yhteyttä toiseen teolliseen yhteistyökumppaniin. Tämä toinen mahdollinen kumppani ilmoitti kuitenkin syyskuussa 2004 lopettavansa neuvottelut ABX-WW:n kanssa lopullisesti.

| (129) | Elokuun 2004 lopulla otettiin yhteyttä kolmanteen mahdolliseen kumppaniin, toiseen teolliseen yritysryhmään. Nämä neuvottelut kuitenkin lopetettiin, kun yhteydet neljänteen kumppaniin osoittautuivat hedelmällisiksi. Tämä antoi SNCB:lle marraskuussa 2004 edellä mainitun sitovan tarjouksen ABX-WW:stä. Tämän ehdokkaan, jäljempänä ”Yvan”, kanssa SNCB allekirjoitti esisopimuksen myynnistä ja edellä mainitun aiesopimuksen (Term Sheet) maaliskuussa 2005. |
| --- | --- |

(129)

Elokuun 2004 lopulla otettiin yhteyttä kolmanteen mahdolliseen kumppaniin, toiseen teolliseen yritysryhmään. Nämä neuvottelut kuitenkin lopetettiin, kun yhteydet neljänteen kumppaniin osoittautuivat hedelmällisiksi. Tämä antoi SNCB:lle marraskuussa 2004 edellä mainitun sitovan tarjouksen ABX-WW:stä. Tämän ehdokkaan, jäljempänä ”Yvan”, kanssa SNCB allekirjoitti esisopimuksen myynnistä ja edellä mainitun aiesopimuksen (Term Sheet) maaliskuussa 2005.

| (130) | Edellä mainitun aiesopimuksen mukaan Yvan sitoutuu — sillä ehdolla, että komissio tekee myönteisen päätöksen — investoimaan 60–150 (**) miljoonaa euroa, josta määrästä [...] miljoonaa euroa maksuksi ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön osakkeista SNCB Holding -yhtiölle. Muilta osin Yvanin investointi käytettäisiin seuraavalla tavalla:






  (a) | [...] miljoonaa euroa kattamaan ”back-to-back”-lainoina (lainoina ja korollaarilainoina) SNCB:n takaus rakennuksesta [...] |
| --- | --- | --- |

(130)

Edellä mainitun aiesopimuksen mukaan Yvan sitoutuu — sillä ehdolla, että komissio tekee myönteisen päätöksen — investoimaan 60–150 (**) miljoonaa euroa, josta määrästä [...] miljoonaa euroa maksuksi ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiön osakkeista SNCB Holding -yhtiölle. Muilta osin Yvanin investointi käytettäisiin seuraavalla tavalla:

(a)

[...] miljoonaa euroa kattamaan ”back-to-back”-lainoina (lainoina ja korollaarilainoina) SNCB:n takaus rakennuksesta [...]

| (b) | [...] miljoonaa euroa ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiölle annettuna toissijaisena lainana, jolla rahoitetaan






  — | liiketoimen aiheuttamat kustannukset, myös Yvanin ja sen strategisten, oikeudellisten ja rahoitusneuvonantajien kustannukset. Nämä kustannukset arvioidaan [...]–[...] miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] miljoonaa euroa ABX LOGISTICS Worldwide -yhtiölle annettuna toissijaisena lainana, jolla rahoitetaan

—

liiketoimen aiheuttamat kustannukset, myös Yvanin ja sen strategisten, oikeudellisten ja rahoitusneuvonantajien kustannukset. Nämä kustannukset arvioidaan [...]–[...] miljoonaksi euroksi.

| — | rahoitustarpeet, jotka liittyvät omistajanvaihdoksesta mahdollisesti seuraaviin rahoituslaitosten vetäytymisiin tai takauspyyntöihin. Liiketoimesta johtuvien kustannusten ([...] miljoonaa euroa) jälkeen jäävä määrä, [...]-[...] miljoonaa euroa, käytetään näistä vetäytymisistä johtuvien rahoitustarpeiden kattamiseen. |
| --- | --- |

—

rahoitustarpeet, jotka liittyvät omistajanvaihdoksesta mahdollisesti seuraaviin rahoituslaitosten vetäytymisiin tai takauspyyntöihin. Liiketoimesta johtuvien kustannusten ([...] miljoonaa euroa) jälkeen jäävä määrä, [...]-[...] miljoonaa euroa, käytetään näistä vetäytymisistä johtuvien rahoitustarpeiden kattamiseen.

| (131) | Aiesopimuksessa määrätään, että Yvan ja SNCB ovat velvoitettuja toteuttamaan ABX-ryhmän kaupan, heti kun komission päätökseen liittyvä ennakkoehto täyttyy, ellei luovutustapaukseen tavanomaisesti liittyvistä ehdoista ja due diligence -tarkastuksesta muuta johdu.
  Jos ennakkoehto ei täyttyisi, esisopimus ei tietyin edellytyksin enää sitoisi Yvania ja SNCB:tä. |
| --- | --- |

(131)

Aiesopimuksessa määrätään, että Yvan ja SNCB ovat velvoitettuja toteuttamaan ABX-ryhmän kaupan, heti kun komission päätökseen liittyvä ennakkoehto täyttyy, ellei luovutustapaukseen tavanomaisesti liittyvistä ehdoista ja due diligence -tarkastuksesta muuta johdu.

Jos ennakkoehto ei täyttyisi, esisopimus ei tietyin edellytyksin enää sitoisi Yvania ja SNCB:tä.

| (132) | Lopuksi Belgian viranomaiset täsmensivät, että ABX-WW:n yksityistämisen jälkeen SNCB vapautuisi kaikista sitoumuksistaan, paitsi taseeseen, takauksiin ja tukikirjeisiin liittyvistä. [...] Tukikirjeillä ei enää olisi merkitystä, ja niiden voimassaolo lakkaisi, sen jälkeen kun komissio olisi antanut luvan Saksan tytäryhtiön pääomapohjan vahvistamiseen liittyviin rahoitustoimenpiteisiin ja ne olisi toteutettu (71). |
| --- | --- |

(132)

Lopuksi Belgian viranomaiset täsmensivät, että ABX-WW:n yksityistämisen jälkeen SNCB vapautuisi kaikista sitoumuksistaan, paitsi taseeseen, takauksiin ja tukikirjeisiin liittyvistä. [...] Tukikirjeillä ei enää olisi merkitystä, ja niiden voimassaolo lakkaisi, sen jälkeen kun komissio olisi antanut luvan Saksan tytäryhtiön pääomapohjan vahvistamiseen liittyviin rahoitustoimenpiteisiin ja ne olisi toteutettu (71).

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1.   Menettelyn aloittaminen

| (133) | Asian olosuhteista johtuen ja erityisesti komission menettelyn alussa esittämien päätelmien johdosta seuraavat asianomaiset ovat antaneet erikseen ja toisistaan riippumatta seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

(133)

Asian olosuhteista johtuen ja erityisesti komission menettelyn alussa esittämien päätelmien johdosta seuraavat asianomaiset ovat antaneet erikseen ja toisistaan riippumatta seuraavat huomautukset.

| (134) | Ensinnäkin perusteita esittänyt ensimmäinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields Bruckhaus Deringer (Deutschen Post AG:n valtuuttamana) ja 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV). Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (72). |
| --- | --- |

(134)

Ensinnäkin perusteita esittänyt ensimmäinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H.A.L.T.E., 3. Ziegler, 4. Freshfields Bruckhaus Deringer (Deutschen Post AG:n valtuuttamana) ja 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV). Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (72).

| (135) | Rakenneuudistussuunnitelmasta: Asianomaiset korostavat ABX-yhtiön alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman olennaisia heikkouksia. Kohteena olevien yksiköiden kelpoisuus saada rakenneuudistustukea asetetaan kyseenalaiseksi, koska ne ovat ainakin taloudellisesti osa yritysryhmää, jonka pitäisi pystyä yhteisrahoittamaan suunniteltuja toimenpiteitä. Jotkut asianomaiset korostavat, että rakenneuudistustukea ei saa sallia muutoin, kuin jos siihen liittyy toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, joka takaa paluun kannattavuuteen pitkällä aikavälillä. Nämä asianomaiset tukevat menettelyn aloittamista sen toteamuksen osalta, että suunnitelma ei johda kannattavuuteen, koska sen rahoitus ja operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittämättömiä. Tästä seuraa, että sellaisen tuen hyväksyminen, joka ei johda kannattavuuteen, vääristäisi kilpailua yhteisön edun vastaisesti. |
| --- | --- |

(135)

Rakenneuudistussuunnitelmasta: Asianomaiset korostavat ABX-yhtiön alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman olennaisia heikkouksia. Kohteena olevien yksiköiden kelpoisuus saada rakenneuudistustukea asetetaan kyseenalaiseksi, koska ne ovat ainakin taloudellisesti osa yritysryhmää, jonka pitäisi pystyä yhteisrahoittamaan suunniteltuja toimenpiteitä. Jotkut asianomaiset korostavat, että rakenneuudistustukea ei saa sallia muutoin, kuin jos siihen liittyy toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, joka takaa paluun kannattavuuteen pitkällä aikavälillä. Nämä asianomaiset tukevat menettelyn aloittamista sen toteamuksen osalta, että suunnitelma ei johda kannattavuuteen, koska sen rahoitus ja operatiiviset rakenneuudistustoimenpiteet ovat riittämättömiä. Tästä seuraa, että sellaisen tuen hyväksyminen, joka ei johda kannattavuuteen, vääristäisi kilpailua yhteisön edun vastaisesti.

| (136) | Yleisesti ottaen suunnitelmassa ei esitetä selkeästi, kuinka todennäköistä on, että pääomien tavanomainen kannattavuusaste pystytään palauttamaan, ei liioin olosuhteita, joissa tällainen kehitys olisi mahdollista markkinoiden kokonaiskasvun, markkinaosuuksien lisäämisen, tuottavuuden ja palvelun laadun parantamisen tai asiakaskunnan käyttäytymisen muutosten ansiosta. |
| --- | --- |

(136)

Yleisesti ottaen suunnitelmassa ei esitetä selkeästi, kuinka todennäköistä on, että pääomien tavanomainen kannattavuusaste pystytään palauttamaan, ei liioin olosuhteita, joissa tällainen kehitys olisi mahdollista markkinoiden kokonaiskasvun, markkinaosuuksien lisäämisen, tuottavuuden ja palvelun laadun parantamisen tai asiakaskunnan käyttäytymisen muutosten ansiosta.

| (137) | Suunnitellut rakenneuudistus- ja järkeistämistoimenpiteet vastaavat mukautumista huolinta- ja logistiikka-alan muutoksiin, ja ABX-yhtiön olisi pitänyt toteuttaa ne jo vuosia sitten, kuten muut alan yritykset ovat tehneet huomattavin kustannuksin. Jos komissio hyväksyy suunnitelman, se merkitsee vain jo vanhan markkinoiden häiriötekijän pitkittämistä ja taloudellisten vaikeuksien siirtämistä sellaisten yritysten harteille, jotka ovat jo toteuttaneet rakenneuudistuksensa, erityisesti sellaisten yksityisellä pääomalla toimivien keskisuurten yritysten harteille, joista osa voi joutua jopa ylitsepääsemättömiin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(137)

Suunnitellut rakenneuudistus- ja järkeistämistoimenpiteet vastaavat mukautumista huolinta- ja logistiikka-alan muutoksiin, ja ABX-yhtiön olisi pitänyt toteuttaa ne jo vuosia sitten, kuten muut alan yritykset ovat tehneet huomattavin kustannuksin. Jos komissio hyväksyy suunnitelman, se merkitsee vain jo vanhan markkinoiden häiriötekijän pitkittämistä ja taloudellisten vaikeuksien siirtämistä sellaisten yritysten harteille, jotka ovat jo toteuttaneet rakenneuudistuksensa, erityisesti sellaisten yksityisellä pääomalla toimivien keskisuurten yritysten harteille, joista osa voi joutua jopa ylitsepääsemättömiin vaikeuksiin.

| (138) | Valtion puuttumisesta asiaan: Viivästykset ABX-yhtiön rakenneuudistuksessa johtuvat pitkälti SNCB:n jatkuvasta puuttumisesta ABX-yhtiön päivittäiseen hallintoon sekä ABX-yhtiön hallintoneuvoston jäsenten poliittisista nimityksistä. Tietyt asianomaiset korostavat, että hallintoneuvoston jäsenten valinta ei ollut avointa sen enempää ABX Logistics Group -yhtiössä kuin sittemmin ABX Logistics Worldwide -yhtiössä. SNCB:n johto valitsee hallintoneuvoston jäsenet harkinnanvaraisesti poliittisin perustein, mikä estää yrityksen hallinnon riippumattomuuden. Erityisesti on tuotu esiin, että ABX-yhtiön hallintopäätökset tekee joko valtioneuvosto tai SNCB:n johto, eikä siten voida sanoa, että ABX-yhtiötä johtaisi oma hallitus. |
| --- | --- |

(138)

Valtion puuttumisesta asiaan: Viivästykset ABX-yhtiön rakenneuudistuksessa johtuvat pitkälti SNCB:n jatkuvasta puuttumisesta ABX-yhtiön päivittäiseen hallintoon sekä ABX-yhtiön hallintoneuvoston jäsenten poliittisista nimityksistä. Tietyt asianomaiset korostavat, että hallintoneuvoston jäsenten valinta ei ollut avointa sen enempää ABX Logistics Group -yhtiössä kuin sittemmin ABX Logistics Worldwide -yhtiössä. SNCB:n johto valitsee hallintoneuvoston jäsenet harkinnanvaraisesti poliittisin perustein, mikä estää yrityksen hallinnon riippumattomuuden. Erityisesti on tuotu esiin, että ABX-yhtiön hallintopäätökset tekee joko valtioneuvosto tai SNCB:n johto, eikä siten voida sanoa, että ABX-yhtiötä johtaisi oma hallitus.

| (139) | Ranskan tytäryhtiön rakenneuudistuksesta: Tarvittavaa jälleenrahoitusmäärää on aliarvioitu. Alkuperäisessä suunnitelmassa aliarvioidaan tarvittavien tukien määrää yksinkertaisesti siitä syystä, että näin halutaan peittää ABX:n tytäryhtiöiden verkoston perustamisesta lähtien kirjatut tappiot. Ennakkoarviot toiminnasta vetäytymiseksi ovat epärealistisia ja mahdottomia toteuttaa ilman ulkopuolista täydentävää tukea ja markkinoiden sitomista markkinat hajottavalla politiikalla kilpailijoiden vahingoksi. |
| --- | --- |

(139)

Ranskan tytäryhtiön rakenneuudistuksesta: Tarvittavaa jälleenrahoitusmäärää on aliarvioitu. Alkuperäisessä suunnitelmassa aliarvioidaan tarvittavien tukien määrää yksinkertaisesti siitä syystä, että näin halutaan peittää ABX:n tytäryhtiöiden verkoston perustamisesta lähtien kirjatut tappiot. Ennakkoarviot toiminnasta vetäytymiseksi ovat epärealistisia ja mahdottomia toteuttaa ilman ulkopuolista täydentävää tukea ja markkinoiden sitomista markkinat hajottavalla politiikalla kilpailijoiden vahingoksi.

| (140) | ABX-yhtiön yksityistämisestä: Tietyt asianomaiset ovat vaatineet ABX-yhtiön yksityistämistä. Arvostellaan yksityistämisen olevan olemassa vain paperilla, ilman merkkejä vastaavan myynnin toteuttamisesta käytännössä. |
| --- | --- |

(140)

ABX-yhtiön yksityistämisestä: Tietyt asianomaiset ovat vaatineet ABX-yhtiön yksityistämistä. Arvostellaan yksityistämisen olevan olemassa vain paperilla, ilman merkkejä vastaavan myynnin toteuttamisesta käytännössä.

| (141) | ABX-verkoston hankinnasta ja laajentamisesta: Edellä mainitut kolmannet osapuolet arvioivat, että ABX-yhtiön osallistuminen huolinta- ja logistiikkapalvelujen alalle vuodesta 1998 on toteutettu laittomien valtiontukien avulla, mikä on vakavasti vääristänyt kilpailua markkinoilla. ABX-verkoston perustaminen oli mahdollista vain massiivisilla valtiontuilla, jotka SNCB myönsi. |
| --- | --- |

(141)

ABX-verkoston hankinnasta ja laajentamisesta: Edellä mainitut kolmannet osapuolet arvioivat, että ABX-yhtiön osallistuminen huolinta- ja logistiikkapalvelujen alalle vuodesta 1998 on toteutettu laittomien valtiontukien avulla, mikä on vakavasti vääristänyt kilpailua markkinoilla. ABX-verkoston perustaminen oli mahdollista vain massiivisilla valtiontuilla, jotka SNCB myönsi.

| (142) | Seuraavaksi esitetään toinen kolmansien osapuolten ryhmä: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs ja 9. ABX Logistics — Saksan ABX Logistics -ryhmän edustajat. Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (73). |
| --- | --- |

(142)

Seuraavaksi esitetään toinen kolmansien osapuolten ryhmä: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs ja 9. ABX Logistics — Saksan ABX Logistics -ryhmän edustajat. Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (73).

| (143) | Asianomaiset esittävät lukuisia huomautuksia ABX-yhtiön työntekijöiden tilanteesta. He muistuttavat, että edelliset sosiaaliset suunnitelmat ovat jo koskeneet useita satoja työntekijöitä Ranskassa ja että logistiikka-alan työpaikat ovat uhattuina. Saksan tytäryhtiön edustajat muistuttavat myös, että vuoden 1998 jälkeen on vähennetty noin 4 000 työntekijää, mihin on lisättävä niihin liittyvät 2 000 alihankkijoiden työpaikkaa. Lisäksi muistutetaan, että ABX-yhtiötä ollaan yksityistämässä eikä tähän tähtääviä ponnisteluja saa mitätöidä. |
| --- | --- |

(143)

Asianomaiset esittävät lukuisia huomautuksia ABX-yhtiön työntekijöiden tilanteesta. He muistuttavat, että edelliset sosiaaliset suunnitelmat ovat jo koskeneet useita satoja työntekijöitä Ranskassa ja että logistiikka-alan työpaikat ovat uhattuina. Saksan tytäryhtiön edustajat muistuttavat myös, että vuoden 1998 jälkeen on vähennetty noin 4 000 työntekijää, mihin on lisättävä niihin liittyvät 2 000 alihankkijoiden työpaikkaa. Lisäksi muistutetaan, että ABX-yhtiötä ollaan yksityistämässä eikä tähän tähtääviä ponnisteluja saa mitätöidä.

| (144) | La Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT vaatii erityisesti pakollisen sosiaalisen hinnoittelun luomista, jotta voitaisiin torjua ABX-yhtiön kilpailijoiden Ranskassa näköjään harjoittama taloudellinen polkumyynti (dumping). |
| --- | --- |

(144)

La Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT vaatii erityisesti pakollisen sosiaalisen hinnoittelun luomista, jotta voitaisiin torjua ABX-yhtiön kilpailijoiden Ranskassa näköjään harjoittama taloudellinen polkumyynti (dumping).

| (145) | La Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) korostaa kuitenkin, että ABX on todistanut yhteistyöhalunsa avaamalla sille vapaaehtoisesti kirjanpitonsa. FRBT voi siten vahvistaa, että voimassa olevaa sääntelyä ajoneuvojen lupa- ja vakuutusasioissa on noudatettu. |
| --- | --- |

(145)

La Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) korostaa kuitenkin, että ABX on todistanut yhteistyöhalunsa avaamalla sille vapaaehtoisesti kirjanpitonsa. FRBT voi siten vahvistaa, että voimassa olevaa sääntelyä ajoneuvojen lupa- ja vakuutusasioissa on noudatettu.

| (146) | Lisäksi todetaan, että ABX (Belgium) S.A.:n johto on toimittanut komissiolle huomautusten esittämiselle annetun määräajan jälkeen ABX Belgium -yhtiön eri alueellisissa jakelukeskuksissa toimivien kuljettajien vetoomuksen, jossa pyydetään nimenomaan suotuisaa päätöstä ABX-yhtiön rakenneuudistusasiassa. |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi todetaan, että ABX (Belgium) S.A.:n johto on toimittanut komissiolle huomautusten esittämiselle annetun määräajan jälkeen ABX Belgium -yhtiön eri alueellisissa jakelukeskuksissa toimivien kuljettajien vetoomuksen, jossa pyydetään nimenomaan suotuisaa päätöstä ABX-yhtiön rakenneuudistusasiassa.

4.2.   Menettelyn laajentaminen

| (147) | Menettelyn laajentamisen johdosta seuraavat asianomaiset ovat antaneet erikseen ja toisistaan riippumatta seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

(147)

Menettelyn laajentamisen johdosta seuraavat asianomaiset ovat antaneet erikseen ja toisistaan riippumatta seuraavat huomautukset.

| (148) | Ensimmäinen perusteita esittänyt ensimmäinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. H.A.L.T.E., 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA — Belgian Courrier Association, 4. Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ja 6. SAV — Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest. Seuraavassa esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (75). |
| --- | --- |

(148)

Ensimmäinen perusteita esittänyt ensimmäinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. H.A.L.T.E., 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA — Belgian Courrier Association, 4. Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques) ja 6. SAV — Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest. Seuraavassa esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (75).

| (149) | Nämä osapuolet esittävät etupäässä epäilyksiä ABX-yhtiön saamien tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja vaativat tasapuolisten kilpailuolosuhteiden palauttamista. Tämä erityisesti kun otetaan huomioon ilmoitettujen tukien lisäys ja ABX-ryhmän merkittävä asema voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla varsinkin Saksassa. Mahdolliseen tukien hyväksymiseen olisi liitettävä ABX-yhtiön riittävät vastasuoritteet. ABX:n Ranskan tytäryhtiön osan myymiseen liittyen nämä osapuolet vaativat tarkistettavaksi, että myynti on toteutettu ilman uusia tukimaksuja. ABX-yhtiön myyntiä pidetään myönteisenä askeleena edellyttäen, että se toteutetaan markkinaehdoin. Myynnin ei kuitenkaan pitäisi johtaa siihen, että komissio suhtautuisi ABX:n saamiin tukiin lievemmin kuin jos myynti ei toteutettaisi. |
| --- | --- |

(149)

Nämä osapuolet esittävät etupäässä epäilyksiä ABX-yhtiön saamien tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja vaativat tasapuolisten kilpailuolosuhteiden palauttamista. Tämä erityisesti kun otetaan huomioon ilmoitettujen tukien lisäys ja ABX-ryhmän merkittävä asema voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla varsinkin Saksassa. Mahdolliseen tukien hyväksymiseen olisi liitettävä ABX-yhtiön riittävät vastasuoritteet. ABX:n Ranskan tytäryhtiön osan myymiseen liittyen nämä osapuolet vaativat tarkistettavaksi, että myynti on toteutettu ilman uusia tukimaksuja. ABX-yhtiön myyntiä pidetään myönteisenä askeleena edellyttäen, että se toteutetaan markkinaehdoin. Myynnin ei kuitenkaan pitäisi johtaa siihen, että komissio suhtautuisi ABX:n saamiin tukiin lievemmin kuin jos myynti ei toteutettaisi.

| (150) | R. Ziegler ilmoitti lisäksi, että ilmoitettu ABX-yhtiön hyväksi tapahtuva 140 miljoonan euron lainan maksu ei ole toteutunut, että on pelättävissä, että ABX-yhtiö saa etuaseman ABX-ryhmän yksityistämisen yhteydessä yksityistämisen ehtojen takia, että SNCB ei ole myynyt ABX:n Ranskan tytäryhtiötä, että ABX-yhtiön rakenneuudistus ei vaikuta realistiselta yrityksen nykyisissä hallinto- ja strategisissa olosuhteissa ja että ABX-yhtiön konkurssilla olisi merkittäviä seurauksia. |
| --- | --- |

(150)

R. Ziegler ilmoitti lisäksi, että ilmoitettu ABX-yhtiön hyväksi tapahtuva 140 miljoonan euron lainan maksu ei ole toteutunut, että on pelättävissä, että ABX-yhtiö saa etuaseman ABX-ryhmän yksityistämisen yhteydessä yksityistämisen ehtojen takia, että SNCB ei ole myynyt ABX:n Ranskan tytäryhtiötä, että ABX-yhtiön rakenneuudistus ei vaikuta realistiselta yrityksen nykyisissä hallinto- ja strategisissa olosuhteissa ja että ABX-yhtiön konkurssilla olisi merkittäviä seurauksia.

| (151) | Seuraavaksi esitetään perusteet, jotka on esittänyt toinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA — Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR — Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren ”BA.AN” BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport ja 19. Eddy Ommeslag. Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (76). |
| --- | --- |

(151)

Seuraavaksi esitetään perusteet, jotka on esittänyt toinen kolmansien osapuolten ryhmä: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA — Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR — Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren ”BA.AN” BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport ja 19. Eddy Ommeslag. Jäljempänä esitetään tiivistelmä ryhmän esittämistä, keskenään yhdensuuntaisista perusteista (76).

| (152) | Nämä kolmannet osapuolet ovat ennen kaikkea ilmoittaneet toivovansa, ettei komissio vaarantaisi ABX-yhtiölle työskentelevien tuhansien alihankkijoiden työpaikkaa tekemällä kielteisen päätöksen. |
| --- | --- |

(152)

Nämä kolmannet osapuolet ovat ennen kaikkea ilmoittaneet toivovansa, ettei komissio vaarantaisi ABX-yhtiölle työskentelevien tuhansien alihankkijoiden työpaikkaa tekemällä kielteisen päätöksen.

| (153) | Cool Jet ilmoittaa, että MBO-järjestelyllä ostetut toiminnat voivat olla kannattavia tervehdyttämisen jälkeen. Tervehdyttäminen on määrä toteuttaa tarkkaa strategista suunnitelmaa noudattaen kolmen vuoden kuluessa siitä, kun toiminnat on otettu haltuun. Myyntihinnassa otetaan huomioon kohtuudella odotettavissa olevat ja budjetoidut tappiot. Haltuun otetuilla toiminnoilla ei ole merkittävää markkinaosuutta (1,5 prosenttia Ranskan huolinta- ja pikalähetyspalveluista). Lopuksi Cool Jet toteaa yhtiön työllistävän 1 300 henkilöä, jotka työpaikat olisi menetetty, ellei Cool Jet olisi voinut ostaa kyseisiä toimintoja. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet ilmoittaa, että MBO-järjestelyllä ostetut toiminnat voivat olla kannattavia tervehdyttämisen jälkeen. Tervehdyttäminen on määrä toteuttaa tarkkaa strategista suunnitelmaa noudattaen kolmen vuoden kuluessa siitä, kun toiminnat on otettu haltuun. Myyntihinnassa otetaan huomioon kohtuudella odotettavissa olevat ja budjetoidut tappiot. Haltuun otetuilla toiminnoilla ei ole merkittävää markkinaosuutta (1,5 prosenttia Ranskan huolinta- ja pikalähetyspalveluista). Lopuksi Cool Jet toteaa yhtiön työllistävän 1 300 henkilöä, jotka työpaikat olisi menetetty, ellei Cool Jet olisi voinut ostaa kyseisiä toimintoja.

| (154) | UPTR ilmoittaa lisäksi, että se on voinut avoimesti tutustua ABX-yhtiön kirjanpitoon, ja toteaa ryhmän tulosten parantuneen. Ryhmä on ollut ensimmäistä kertaa operatiivisella tasolla kannattava vuonna 2004. UPTR kehottaa komissiota tekemään päätöksen nopeasti, jotta ABX-yhtiö voidaan yksityistää. Tämä takaisi lainkuuliaisen toimijan vakauden ja ABX-yhtiön olemassaolo on eduksi Belgian maantieliikennealalle. |
| --- | --- |

(154)

UPTR ilmoittaa lisäksi, että se on voinut avoimesti tutustua ABX-yhtiön kirjanpitoon, ja toteaa ryhmän tulosten parantuneen. Ryhmä on ollut ensimmäistä kertaa operatiivisella tasolla kannattava vuonna 2004. UPTR kehottaa komissiota tekemään päätöksen nopeasti, jotta ABX-yhtiö voidaan yksityistää. Tämä takaisi lainkuuliaisen toimijan vakauden ja ABX-yhtiön olemassaolo on eduksi Belgian maantieliikennealalle.

| (155) | Komissio on myös vastaanottanut menettelylle asetetun määräajan ulkopuolella kantelun, joka koskee ABX-WW:n myyntiä. Kantelun mukaan SNCB Holding ei ole noudattanut avoimen, julkisen ja syrjimättömän menettelyn edellytyksiä ABX Logistics -yhtiön yksityistämistä valmistellessaan ja on siten karkottanut kantelun tehneet sijoittajat. |
| --- | --- |

(155)

Komissio on myös vastaanottanut menettelylle asetetun määräajan ulkopuolella kantelun, joka koskee ABX-WW:n myyntiä. Kantelun mukaan SNCB Holding ei ole noudattanut avoimen, julkisen ja syrjimättömän menettelyn edellytyksiä ABX Logistics -yhtiön yksityistämistä valmistellessaan ja on siten karkottanut kantelun tehneet sijoittajat.

5.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

5.1.   Menettelyn aloittaminen ja sen laajentaminen

| (156) | Menettelyn aloittamista ja sen laajentamista koskevat Belgian huomautusten pääpiirteet on olennaisilta osin sisällytetty kuvausosaan. Muut tekijät esitetään tiivistetysti jäljempänä. |
| --- | --- |

(156)

Menettelyn aloittamista ja sen laajentamista koskevat Belgian huomautusten pääpiirteet on olennaisilta osin sisällytetty kuvausosaan. Muut tekijät esitetään tiivistetysti jäljempänä.

| (157) | Tiettyjen toimien paneminen Belgian valtion tiliin: Belgian viranomaiset ovat koko asian käsittelyn ajan ilmoittaneet, että Belgian valtio ei ole osallistunut ABX Logistics -yhtiötä koskeneeseen SNCB:n päätöksentekoprosessiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Stardust-oikeustapauksessa tarkoitetulla tavalla. Viranomaiset ovat myös muistuttaneet, että tarvittaessa on komission tehtävä osoittaa tällaisen osallisuuden olemassaolo. |
| --- | --- |

(157)

Tiettyjen toimien paneminen Belgian valtion tiliin: Belgian viranomaiset ovat koko asian käsittelyn ajan ilmoittaneet, että Belgian valtio ei ole osallistunut ABX Logistics -yhtiötä koskeneeseen SNCB:n päätöksentekoprosessiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Stardust-oikeustapauksessa tarkoitetulla tavalla. Viranomaiset ovat myös muistuttaneet, että tarvittaessa on komission tehtävä osoittaa tällaisen osallisuuden olemassaolo.

| (158) | ABX-yhtiöön tehtyjen investointien osalta Belgian viranomaiset ovat koko menettelyn ajan toistaneet, ettei valtio ole puuttunut SNCB:n tekemiin päätöksiin. |
| --- | --- |

(158)

ABX-yhtiöön tehtyjen investointien osalta Belgian viranomaiset ovat koko menettelyn ajan toistaneet, ettei valtio ole puuttunut SNCB:n tekemiin päätöksiin.

| (159) | Valtioneuvoston lehdistötiedotteen 22. helmikuuta 2002 osalta Belgian viranomaiset muistuttavat seuraavaa: (77)







  (a) | Julkisviranomaiset eivät voi laillisesti pakottaa riippumattomien julkisten yritysten (kuten SNCB) hallintoelimiä hyväksymään päätöksiä tai suuntaviivoja asioissa, jotka eivät kuulu yritysten julkisen palvelun tehtävien piiriin (kuten ABX LOGISTICS -yhtiön hallinto). |
| --- | --- | --- |

(159)

Valtioneuvoston lehdistötiedotteen 22. helmikuuta 2002 osalta Belgian viranomaiset muistuttavat seuraavaa: (77)

(a)

Julkisviranomaiset eivät voi laillisesti pakottaa riippumattomien julkisten yritysten (kuten SNCB) hallintoelimiä hyväksymään päätöksiä tai suuntaviivoja asioissa, jotka eivät kuulu yritysten julkisen palvelun tehtävien piiriin (kuten ABX LOGISTICS -yhtiön hallinto).

| (b) | Valtioneuvosto rajoittuu 22. helmikuuta 2002 annetussa lehdistötiedotteessa ilmaisemaan tukensa tietyille ABX LOGISTICS -yhtiön rakenneuudistuksen suuntaviivoille (joita SNCB:n hallintoneuvosto ei loppujen lopuksi edes hyväksynyt, yhtä lukuun ottamatta, mutta siitä oli päätetty jo ennen 22. helmikuuta 2002). |
| --- | --- |

(b)

Valtioneuvosto rajoittuu 22. helmikuuta 2002 annetussa lehdistötiedotteessa ilmaisemaan tukensa tietyille ABX LOGISTICS -yhtiön rakenneuudistuksen suuntaviivoille (joita SNCB:n hallintoneuvosto ei loppujen lopuksi edes hyväksynyt, yhtä lukuun ottamatta, mutta siitä oli päätetty jo ennen 22. helmikuuta 2002).

| (c) | Se, että julkiset viranomaiset ovat ministeriöiden välisissä kokouksissa tai muutoin tutustuneet SNCB:tä ja ABX LOGISTICS -yhtiötä koskeviin raportteihin tai tutkimuksiin, on tavanomaista menettelyä tunnolliselta osakkeenomistajalta, joka seuraa investointinsa tärkeimpiä kehityssuuntia. |
| --- | --- |

(c)

Se, että julkiset viranomaiset ovat ministeriöiden välisissä kokouksissa tai muutoin tutustuneet SNCB:tä ja ABX LOGISTICS -yhtiötä koskeviin raportteihin tai tutkimuksiin, on tavanomaista menettelyä tunnolliselta osakkeenomistajalta, joka seuraa investointinsa tärkeimpiä kehityssuuntia.

5.2.   Belgian viranomaisten vastaukset kolmansien osapuolten huomautuksiin

| (160) | Vastaukseksi asianomaisten osapuolten huomautuksiin hallintoneuvoston jäsenten valinnasta poliittisin perustein Belgian viranomaiset ilmoittavat, että ABX LOGISTICS -yhtiön toiminnat eivät liity SNCB:n julkisen palvelun tehtäviin. Nämä toiminnat ja niiden hallinto kuuluvat näin ollen täysin SNCB:n riippumattomaan hallintoon. Siitä seuraa, että ABX LOGISTICS -yhtiön hallintoneuvoston jäsenten nimitysmenettely on sen mukainen, kuin mitä Belgian laissa säädetään osakeyhtiölain piiriin kuuluvien yhtiöiden nimitysmenettelyistä. ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen tytäryhtiöiden hallintoneuvoston jäsenten nimitysmenettely on näin ollen avoin, lain mukainen eikä kuulu poliittisen suuntautumisen mukaan määräytyvän harkintavallan piiriin. |
| --- | --- |

(160)

Vastaukseksi asianomaisten osapuolten huomautuksiin hallintoneuvoston jäsenten valinnasta poliittisin perustein Belgian viranomaiset ilmoittavat, että ABX LOGISTICS -yhtiön toiminnat eivät liity SNCB:n julkisen palvelun tehtäviin. Nämä toiminnat ja niiden hallinto kuuluvat näin ollen täysin SNCB:n riippumattomaan hallintoon. Siitä seuraa, että ABX LOGISTICS -yhtiön hallintoneuvoston jäsenten nimitysmenettely on sen mukainen, kuin mitä Belgian laissa säädetään osakeyhtiölain piiriin kuuluvien yhtiöiden nimitysmenettelyistä. ABX LOGISTICS -yhtiön ja sen tytäryhtiöiden hallintoneuvoston jäsenten nimitysmenettely on näin ollen avoin, lain mukainen eikä kuulu poliittisen suuntautumisen mukaan määräytyvän harkintavallan piiriin.

| (161) | ABX LOGISTICS -verkoston rahoituksesta: Belgian viranomaiset vahvistavat, että SNCB:n taserakenne oli vuoteen 2001 asti terve ja konsernitase oli vuosina 1998–1999 positiivinen. |
| --- | --- |

(161)

ABX LOGISTICS -verkoston rahoituksesta: Belgian viranomaiset vahvistavat, että SNCB:n taserakenne oli vuoteen 2001 asti terve ja konsernitase oli vuosina 1998–1999 positiivinen.

| (162) | Belgian perusteet (uudelleen)investoinneille: Selostusosassa tiivistetysti esitettyjen Belgian viranomaisten (uudelleen)investoinneista antamien tietojen lisäksi Belgian viranomaiset ilmoittavat, että SNCB:n kohdennettu tuki kyseessä oleville tytäryhtiöille (Saksa, Ranska, Alankomaat, Irlanti, Portugali, Belgia) on täysin sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen kanssa. Lisäksi huomautetaan, että ABX LOGISTICS Singapour -tytäryhtiön tuet eivät kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(162)

Belgian perusteet (uudelleen)investoinneille: Selostusosassa tiivistetysti esitettyjen Belgian viranomaisten (uudelleen)investoinneista antamien tietojen lisäksi Belgian viranomaiset ilmoittavat, että SNCB:n kohdennettu tuki kyseessä oleville tytäryhtiöille (Saksa, Ranska, Alankomaat, Irlanti, Portugali, Belgia) on täysin sopusoinnussa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen kanssa. Lisäksi huomautetaan, että ABX LOGISTICS Singapour -tytäryhtiön tuet eivät kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan.

| (163) | Menettelyn laajentamista koskevien kolmansien osapuolten huomautusten osalta Belgian viranomaiset ilmoittavat vastanneensa jo edellisellä huomautuskierroksella huomautuksiin, joissa vain toistettiin komission epäilyksiä. |
| --- | --- |

(163)

Menettelyn laajentamista koskevien kolmansien osapuolten huomautusten osalta Belgian viranomaiset ilmoittavat vastanneensa jo edellisellä huomautuskierroksella huomautuksiin, joissa vain toistettiin komission epäilyksiä.

| (164) | Robert Zieglerin kannanottoon Belgian viranomaiset vastaavat, että 140 miljoonan euron tilapäinen laina samoin kuin lainan pääomittamiseen tähtäävä uusi toimenpide on ilmoitettu komissiolle. Ennen hyväksyntää toimenpide ei sido sen enempää SNCB:tä kuin ABX-yhtiötäkään. Sama koskee 157,4 miljoonan euron omien varojen lisäystä ABX:n Saksan tytäryhtiöön ja muita ilmoitettuja toimenpiteitä. Mitä tulee ABX-yhtiön yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti saamaan etuasemaan, Belgian viranomaiset viittaavat komissiolle toimitettuun KPMG:n valmistelemaan oikeudenmukaisuuslausuntoon (fairness opinion), jossa todetaan, että ”the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value” (Ehdotetut myyntiehdot [Yvanille] ovat oikeudenmukaisia ja kohtuullisia ja edustavat oikeudenmukaista markkina-arvoa.) Väitettyyn ABX:n Ranskan tytäryhtiön kaupan toteutumattomuuteen Belgian viranomaiset toteavat ilmoittaneensa, mitkä osat on myyty. Kaupan ehtojen osalta viranomaiset viittaavat erityisesti Ernst &Youngin raporttiin, jonka mukaan ”the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair”. (Sisäisen Road Domestic -toiminnan arvioitu hinta, (...), on oikeudenmukainen.) ABX-ryhmän mahdollisen konkurssin seurauksia koskevan kyselyn osalta Belgian viranomaiset korostavat, että komission osittainkin kielteisen päätöksen seuraukset olisivat sekä ABX LOGISTICS Worldwide että SNCB Holding -yhtiölle erittäin vakavat. |
| --- | --- |

(164)

Robert Zieglerin kannanottoon Belgian viranomaiset vastaavat, että 140 miljoonan euron tilapäinen laina samoin kuin lainan pääomittamiseen tähtäävä uusi toimenpide on ilmoitettu komissiolle. Ennen hyväksyntää toimenpide ei sido sen enempää SNCB:tä kuin ABX-yhtiötäkään. Sama koskee 157,4 miljoonan euron omien varojen lisäystä ABX:n Saksan tytäryhtiöön ja muita ilmoitettuja toimenpiteitä. Mitä tulee ABX-yhtiön yksityistämisen yhteydessä mahdollisesti saamaan etuasemaan, Belgian viranomaiset viittaavat komissiolle toimitettuun KPMG:n valmistelemaan oikeudenmukaisuuslausuntoon (fairness opinion), jossa todetaan, että ”the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value” (Ehdotetut myyntiehdot [Yvanille] ovat oikeudenmukaisia ja kohtuullisia ja edustavat oikeudenmukaista markkina-arvoa.) Väitettyyn ABX:n Ranskan tytäryhtiön kaupan toteutumattomuuteen Belgian viranomaiset toteavat ilmoittaneensa, mitkä osat on myyty. Kaupan ehtojen osalta viranomaiset viittaavat erityisesti Ernst &Youngin raporttiin, jonka mukaan ”the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair”. (Sisäisen Road Domestic -toiminnan arvioitu hinta, (...), on oikeudenmukainen.) ABX-ryhmän mahdollisen konkurssin seurauksia koskevan kyselyn osalta Belgian viranomaiset korostavat, että komission osittainkin kielteisen päätöksen seuraukset olisivat sekä ABX LOGISTICS Worldwide että SNCB Holding -yhtiölle erittäin vakavat.

| (165) | ABX-WW:n myynti: Belgian viranomaisten mukaan SNCB Holding -yhtiön ei ollut missään nimessä pakko yksityistää ABX Logistics Worldwide -yhtiötä tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(165)

ABX-WW:n myynti: Belgian viranomaisten mukaan SNCB Holding -yhtiön ei ollut missään nimessä pakko yksityistää ABX Logistics Worldwide -yhtiötä tarjouskilpailumenettelyllä.

| (166) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että komission käytäntönä valtiontukia koskevissa asioissa on yksityistämisen osalta ollut, että jos tarjouskilpailua ei ole tehty, komissio on tyytynyt tarkistamaan, että omaisuuden myynnissä on riippumattoman asiantuntijan tekemän arvion mukaan käytetty markkina-arvoa. Tähän liittyen Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti KPMG Corporate Finance -konsulttitoimiston tekemän riippumattoman arvion ABX Logistics Worldwide -yhtiön myyntiehdoista. |
| --- | --- |

(166)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että komission käytäntönä valtiontukia koskevissa asioissa on yksityistämisen osalta ollut, että jos tarjouskilpailua ei ole tehty, komissio on tyytynyt tarkistamaan, että omaisuuden myynnissä on riippumattoman asiantuntijan tekemän arvion mukaan käytetty markkina-arvoa. Tähän liittyen Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti KPMG Corporate Finance -konsulttitoimiston tekemän riippumattoman arvion ABX Logistics Worldwide -yhtiön myyntiehdoista.

6.   KOMISSION ARVIO

6.1.   Valtiontukien todentaminen

| (167) | Perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(167)

Perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (168) | Aluksi komissio toteaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat koskeneet useita ABX-verkostoon sen perustamisesta alkaen kuuluneita yhtiöitä, jotka sittemmin on integroitu ABX-ryhmään ABX-WW-holdingyhtiön perustamisen seurauksena. Komissio katsoo, että jo ennen tämän holdingyhtiön perustamista nämä yhtiöt muodostivat SNCB-ryhmän sisällä selkeästi erillisen taloudellisen yksikön (jäljempänä ”ABX-ryhmä”), jota on pidettävä seuraavan analyysin asianmukaisena kohdeyksikkönä. |
| --- | --- |

(168)

Aluksi komissio toteaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat koskeneet useita ABX-verkostoon sen perustamisesta alkaen kuuluneita yhtiöitä, jotka sittemmin on integroitu ABX-ryhmään ABX-WW-holdingyhtiön perustamisen seurauksena. Komissio katsoo, että jo ennen tämän holdingyhtiön perustamista nämä yhtiöt muodostivat SNCB-ryhmän sisällä selkeästi erillisen taloudellisen yksikön (jäljempänä ”ABX-ryhmä”), jota on pidettävä seuraavan analyysin asianmukaisena kohdeyksikkönä.

| (169) | Komissio toteaa oikopäätä, että kolme neljästä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteesta täyttyy (”suosii jotakin yritystä”, ”uhkaa vääristää kilpailua” ja ”vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”).
  SNCB:n ABX-ryhmälle antamat varat suosivat yhtiötä verrattuna muihin markkinoilla toimiviin yrityksiin.
  Lisäksi hyödyttämällä yksinomaan ABX-ryhmää tai sen tytäryhtiöitä nämä toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua toimintojen niiltä osin, jotka kuuluvat vapaan kilpailun piiriin.
  Lopuksi toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tutkittua kilpailun alaista toimintaa harjoitetaan myös useassa muussa jäsenvaltiossa. Tämä päätelmä koskee yhtä lailla yhteisön ulkopuolella toimivien ryhmän yhtiöiden hyväksi toteutettuja toimenpiteitä. Yhtäältä Tubemeuse-oikeustapauksen (78) mukaan ottaen huomioon niiden markkinoiden keskinäinen riippuvuus, joilla yhteisön yritykset toimivat, ei ole poissuljettua, että yritykselle myönnetty valtiontuki voisi vääristää yhteisön sisäistä kilpailua, vaikka edunsaajayritys veisikin melkein koko tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Toisaalta, kun on kyse kansainvälisestä kuljetusyritysryhmästä, joka harjoittaa toimintaansa maailmanlaajuisesti kilpaillen muiden yhteisön toimijoiden kanssa, kolmannessa maassa toimivalle ryhmän yhtiölle annettu tuki vahvistaa ryhmää kokonaisuudessaan ja vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää yhteisön sisäistä kilpailua. |
| --- | --- |

(169)

Komissio toteaa oikopäätä, että kolme neljästä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteesta täyttyy (”suosii jotakin yritystä”, ”uhkaa vääristää kilpailua” ja ”vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”).

SNCB:n ABX-ryhmälle antamat varat suosivat yhtiötä verrattuna muihin markkinoilla toimiviin yrityksiin.

Lisäksi hyödyttämällä yksinomaan ABX-ryhmää tai sen tytäryhtiöitä nämä toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua toimintojen niiltä osin, jotka kuuluvat vapaan kilpailun piiriin.

Lopuksi toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tutkittua kilpailun alaista toimintaa harjoitetaan myös useassa muussa jäsenvaltiossa. Tämä päätelmä koskee yhtä lailla yhteisön ulkopuolella toimivien ryhmän yhtiöiden hyväksi toteutettuja toimenpiteitä. Yhtäältä Tubemeuse-oikeustapauksen (78) mukaan ottaen huomioon niiden markkinoiden keskinäinen riippuvuus, joilla yhteisön yritykset toimivat, ei ole poissuljettua, että yritykselle myönnetty valtiontuki voisi vääristää yhteisön sisäistä kilpailua, vaikka edunsaajayritys veisikin melkein koko tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Toisaalta, kun on kyse kansainvälisestä kuljetusyritysryhmästä, joka harjoittaa toimintaansa maailmanlaajuisesti kilpaillen muiden yhteisön toimijoiden kanssa, kolmannessa maassa toimivalle ryhmän yhtiölle annettu tuki vahvistaa ryhmää kokonaisuudessaan ja vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää yhteisön sisäistä kilpailua.

| (170) | Lopuksi, kun tutkittavana oleviin toimenpiteisiin on käytetty SNCB:n varoja, niitä on pidettävä valtion varojen (julkisten varojen) käyttönä. |
| --- | --- |

(170)

Lopuksi, kun tutkittavana oleviin toimenpiteisiin on käytetty SNCB:n varoja, niitä on pidettävä valtion varojen (julkisten varojen) käyttönä.

| (171) | Koska valtio omistaa SNCB:n ja sillä on erityisasema julkisena yrityksenä, on pääteltävä, että SNCB:n varat ovat aina julkisen valvonnan alaisia. Tätä päätelmää vahvistaa se toteamus, että SNCB:tä koskevat 21. maaliskuuta 1991 annetun lain säännökset, jotka antavat sille erityissuojan konkurssin uhkaa vastaan, minkä voidaan katsoa vastaavan valtion antamaa takausta. |
| --- | --- |

(171)

Koska valtio omistaa SNCB:n ja sillä on erityisasema julkisena yrityksenä, on pääteltävä, että SNCB:n varat ovat aina julkisen valvonnan alaisia. Tätä päätelmää vahvistaa se toteamus, että SNCB:tä koskevat 21. maaliskuuta 1991 annetun lain säännökset, jotka antavat sille erityissuojan konkurssin uhkaa vastaan, minkä voidaan katsoa vastaavan valtion antamaa takausta.

| (172) | Yhteisöjen tuomioistuin toteaa Stardust Marine -tuomiossaan (79) seuraavaa: on muistutettava, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohta koskee kaikkia rahoituskeinoja, joita viranomaiset voivat tosiasiallisesti käyttää tukeakseen yrityksiä, ilman että sillä seikalla olisi merkitystä, ovatko nämä varat pysyvästi valtion varoja. Näin ollen, vaikka määrät, jotka perustuvat kyseiseen toimenpiteeseen, eivät ole pysyvästi valtion itsensä hallussa, ne voidaan luokitella valtion varoiksi jo sillä perusteella, että ne ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käytettävissä. |
| --- | --- |

(172)

Yhteisöjen tuomioistuin toteaa Stardust Marine -tuomiossaan (79) seuraavaa: on muistutettava, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että EY 87 artiklan 1 kohta koskee kaikkia rahoituskeinoja, joita viranomaiset voivat tosiasiallisesti käyttää tukeakseen yrityksiä, ilman että sillä seikalla olisi merkitystä, ovatko nämä varat pysyvästi valtion varoja. Näin ollen, vaikka määrät, jotka perustuvat kyseiseen toimenpiteeseen, eivät ole pysyvästi valtion itsensä hallussa, ne voidaan luokitella valtion varoiksi jo sillä perusteella, että ne ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käytettävissä.

| (173) | Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin toteaa, edelleen Stardust Marine -tuomion 52 kohdassa, seuraavaa: ... se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten käsiteltävänä olevat rahoitustuet, johtuvat valtiosta. Lisäksi on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin. |
| --- | --- |

(173)

Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin toteaa, edelleen Stardust Marine -tuomion 52 kohdassa, seuraavaa: ... se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten käsiteltävänä olevat rahoitustuet, johtuvat valtiosta. Lisäksi on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin.

| (174) | Toinen välttämätön edellytys sille, että julkisen yrityksen toteuttamia toimenpiteitä voitaisiin pitää valtiontukena, on, että toimenpiteet eivät ole sellaisia, joita vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja toteuttaisi. |
| --- | --- |

(174)

Toinen välttämätön edellytys sille, että julkisen yrityksen toteuttamia toimenpiteitä voitaisiin pitää valtiontukena, on, että toimenpiteet eivät ole sellaisia, joita vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja toteuttaisi.

| (175) | Tästä syystä komissio tutkii jäljempänä kunkin ABX-ryhmän hyväksi toteutetun SNCB:n toimenpiteen osalta, voidaanko niitä pitää valtiontukena ja poikkeavatko ne menettelyistä, joita vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja olisi todennäköisesti käyttänyt. Jos nämä kaksi ehtoa täyttyvät, toimenpiteet ovat valtiontukea, jonka kohteen ja määrän komission erittelee. |
| --- | --- |

(175)

Tästä syystä komissio tutkii jäljempänä kunkin ABX-ryhmän hyväksi toteutetun SNCB:n toimenpiteen osalta, voidaanko niitä pitää valtiontukena ja poikkeavatko ne menettelyistä, joita vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen sijoittaja olisi todennäköisesti käyttänyt. Jos nämä kaksi ehtoa täyttyvät, toimenpiteet ovat valtiontukea, jonka kohteen ja määrän komission erittelee.

6.1.1.   Vuonna 2001 tehdyt investoinnit ja rinnakkaiset rahoitusosuudet

| (176) | Belgian viranomaiset ilmoittivat, että SNCB:n vuonna 2001 toteuttamat uudelleeninvestoinnit ABX-ryhmän Saksan, Alankomaiden ja Ranskan toimintoihin perustuivat myönteisiin taloudellisiin ennusteisiin ja yritysten kehittämisen asiantuntijoiden neuvoihin. |
| --- | --- |

(176)

Belgian viranomaiset ilmoittivat, että SNCB:n vuonna 2001 toteuttamat uudelleeninvestoinnit ABX-ryhmän Saksan, Alankomaiden ja Ranskan toimintoihin perustuivat myönteisiin taloudellisiin ennusteisiin ja yritysten kehittämisen asiantuntijoiden neuvoihin.

| (177) | Edellä esitetyt kannattavuuslaskelmat vaikuttavat perustuvan toiminnan kehittymisestä tehtyihin hyväksyttäviin olettamuksiin, siten kuin SNCB voi ne nähdä vuonna 2001. |
| --- | --- |

(177)

Edellä esitetyt kannattavuuslaskelmat vaikuttavat perustuvan toiminnan kehittymisestä tehtyihin hyväksyttäviin olettamuksiin, siten kuin SNCB voi ne nähdä vuonna 2001.

| (178) | Saksaan tehdyt investoinnit perustuivat asiantuntijalausuntoon, jossa arvioitiin, että ABX-D-tytäryhtiön onnistunut tervehdyttäminen mahdollistaisi ponnistelut saavuttaa ABX-yhtiön strateginen tavoite luoda 300 miljoonan euron lisäarvo verrattuna 50 miljoonan euron panostukseen tyydyttävällä sisäisellä korkokannalla. |
| --- | --- |

(178)

Saksaan tehdyt investoinnit perustuivat asiantuntijalausuntoon, jossa arvioitiin, että ABX-D-tytäryhtiön onnistunut tervehdyttäminen mahdollistaisi ponnistelut saavuttaa ABX-yhtiön strateginen tavoite luoda 300 miljoonan euron lisäarvo verrattuna 50 miljoonan euron panostukseen tyydyttävällä sisäisellä korkokannalla.

| (179) | Kannattavuuslaskelman perusteella voidaan arvioida, että SNCB voisi saavuttaa Ranskaan tehtävälle 30 miljoonan euron investoinnille 8–14 prosentin sisäisen korkokannan. Lisäksi investoinnin avulla oli mahdollista aloittaa arvopaperistamisohjelma, jonka avulla yhtiö voi saada pankilta 70 miljoonan euron limiittiluoton. |
| --- | --- |

(179)

Kannattavuuslaskelman perusteella voidaan arvioida, että SNCB voisi saavuttaa Ranskaan tehtävälle 30 miljoonan euron investoinnille 8–14 prosentin sisäisen korkokannan. Lisäksi investoinnin avulla oli mahdollista aloittaa arvopaperistamisohjelma, jonka avulla yhtiö voi saada pankilta 70 miljoonan euron limiittiluoton.

| (180) | ABX-NL-tytäryhtiöön vuonna 2001 tehdyn investoinnin osalta komissio ei pidä riittävästi perusteltuna perustaa IRR-laskelmaa pääoman korotuksen määrään sen jälkeen, kun siitä on vähennetty Wegtransportin hankintakustannukset, kuten Belgian viranomaiset ehdottavat. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tämä hankintahinta sisältyy SNCB:n kokonaisinvestointiin, joka nousee siten 19,2 miljoonaan euroon 12,2 miljoonan euron sijasta, investoinnin IRR on 8,9–10,2 prosenttia eli hyväksyttävällä tasolla, erityisesti yhdessä sen tosiseikan kanssa, että investointiajankohtana koko ABX-NL:n toiminnan odotettiin palautuvan kannattavaksi lyhyessä kahden vuoden määräajassa. |
| --- | --- |

(180)

ABX-NL-tytäryhtiöön vuonna 2001 tehdyn investoinnin osalta komissio ei pidä riittävästi perusteltuna perustaa IRR-laskelmaa pääoman korotuksen määrään sen jälkeen, kun siitä on vähennetty Wegtransportin hankintakustannukset, kuten Belgian viranomaiset ehdottavat. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tämä hankintahinta sisältyy SNCB:n kokonaisinvestointiin, joka nousee siten 19,2 miljoonaan euroon 12,2 miljoonan euron sijasta, investoinnin IRR on 8,9–10,2 prosenttia eli hyväksyttävällä tasolla, erityisesti yhdessä sen tosiseikan kanssa, että investointiajankohtana koko ABX-NL:n toiminnan odotettiin palautuvan kannattavaksi lyhyessä kahden vuoden määräajassa.

| (181) | Myös arviot Irlannissa, Belgiassa, Portugalissa ja Singaporessa sijaitsevien ABX-ryhmän yhtiöiden (jotka eivät olleet rahoitusvaikeuksissa) pääomaan maksettujen rinnakkaisten rahoitusosuuksien kannattavuudesta osoittavat odotetun sisäisen korkokannan olevan 9,6–12,7 prosenttia eli hyväksyttävällä tasolla. |
| --- | --- |

(181)

Myös arviot Irlannissa, Belgiassa, Portugalissa ja Singaporessa sijaitsevien ABX-ryhmän yhtiöiden (jotka eivät olleet rahoitusvaikeuksissa) pääomaan maksettujen rinnakkaisten rahoitusosuuksien kannattavuudesta osoittavat odotetun sisäisen korkokannan olevan 9,6–12,7 prosenttia eli hyväksyttävällä tasolla.

| (182) | Komissio muistuttaa myös, että vuoden 2001 loppuun saakka SNCB:n rahoitusrakenne antoi sille mahdollisuuden rahoittaa kaupallista kehitystään rasittamatta kohtuuttomasti rahoitusrakennettaan (velan osuus omista varoista kehittyi 0,6:sta 0,9:ään ajanjaksolla 1997–2001). Vuodesta 2002 näin ei enää ollut. |
| --- | --- |

(182)

Komissio muistuttaa myös, että vuoden 2001 loppuun saakka SNCB:n rahoitusrakenne antoi sille mahdollisuuden rahoittaa kaupallista kehitystään rasittamatta kohtuuttomasti rahoitusrakennettaan (velan osuus omista varoista kehittyi 0,6:sta 0,9:ään ajanjaksolla 1997–2001). Vuodesta 2002 näin ei enää ollut.

| (183) | Lopuksi on todettava, että kaikki investointipäätökset ovat ryhmän strategian mukaisia. Näin ollen oli perusteltua, että SNCB otti kullekin operaatiolle odotetun sisäisen korkokannan lisäksi huomioon myös koko ryhmän tasolla odotetut positiiviset vaikutukset. |
| --- | --- |

(183)

Lopuksi on todettava, että kaikki investointipäätökset ovat ryhmän strategian mukaisia. Näin ollen oli perusteltua, että SNCB otti kullekin operaatiolle odotetun sisäisen korkokannan lisäksi huomioon myös koko ryhmän tasolla odotetut positiiviset vaikutukset.

| (184) | Komission päätelmä on, että ajankohdan tulevaisuudennäkymät huomioon ottaen SNCB menetteli vuoden 2001 uudelleeninvestoinnit ja rinnakkaiset rahoitusosuudet toteuttaessaan samoin kuin yksityinen sijoittaja olisi voinut tehdä, eivätkä nämä toimenpiteet siten muodosta valtiontukea. |
| --- | --- |

(184)

Komission päätelmä on, että ajankohdan tulevaisuudennäkymät huomioon ottaen SNCB menetteli vuoden 2001 uudelleeninvestoinnit ja rinnakkaiset rahoitusosuudet toteuttaessaan samoin kuin yksityinen sijoittaja olisi voinut tehdä, eivätkä nämä toimenpiteet siten muodosta valtiontukea.

| (185) | Sitä vastoin komissio toteaa, että SNCB antoi ABX Singapour -tytäryhtiölle takauksensa vaatimatta siitä palkkiota, päinvastoin kuin yksityinen sijoittaja olisi tehnyt. Ottaakseen huomioon kaikki mahdollisen tuen eri tekijät sekä julkisten viranomaisten tiettyjen SNCB:tä koskevien puheenvuorojen valossa ja sen perusteella, että takaus on annettu kesäkuussa 2000 eli ajankohtana, jona ABX-yhtiö alkoi herättää julkista huomiota, komissio katsoo, että takauksen myöntäminen vastikkeetta saattaa sisältää valtiontukea. Koska takaus on myönnetty ABX-ryhmän yhtiölle ajankohtana, jona verkoston uudelleenjärjestelystä ja rakenneuudistuksesta oli jo päätetty ja niitä oli alettu toteuttaa, komissio tutkii tätä tukea yhdessä muiden ABX-ryhmän rakenneuudistustoimenpiteiden kanssa, joihin ABX Singapour oli sisällytetty. |
| --- | --- |

(185)

Sitä vastoin komissio toteaa, että SNCB antoi ABX Singapour -tytäryhtiölle takauksensa vaatimatta siitä palkkiota, päinvastoin kuin yksityinen sijoittaja olisi tehnyt. Ottaakseen huomioon kaikki mahdollisen tuen eri tekijät sekä julkisten viranomaisten tiettyjen SNCB:tä koskevien puheenvuorojen valossa ja sen perusteella, että takaus on annettu kesäkuussa 2000 eli ajankohtana, jona ABX-yhtiö alkoi herättää julkista huomiota, komissio katsoo, että takauksen myöntäminen vastikkeetta saattaa sisältää valtiontukea. Koska takaus on myönnetty ABX-ryhmän yhtiölle ajankohtana, jona verkoston uudelleenjärjestelystä ja rakenneuudistuksesta oli jo päätetty ja niitä oli alettu toteuttaa, komissio tutkii tätä tukea yhdessä muiden ABX-ryhmän rakenneuudistustoimenpiteiden kanssa, joihin ABX Singapour oli sisällytetty.

6.1.2.   Pääomapohjan vahvistamiseen tähtäävät toimenpiteet

| (186) | Belgian valtioneuvoston kokous helmikuussa 2002 osoittaa kiistattomasti, että kyseisestä päivästä lähtien Belgian hallitus on puuttunut siihen, miten SNCB hoitaa ABX-asiaa. Belgia on ilmoittanut ABX:n Saksan ja Alankomaiden tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiseen tähtäävistä toimenpiteistä (ABX-D 157,4 miljoonaa euroa ja ABX-NL 10,6 miljoonaa euroa) kyseisen päivämäärän jälkeen, eikä niitä ole vielä toteutettu. Belgia ei esittänyt toimenpiteitä tarpeellisina investointeina vaan rakenneuudistustukina. Näitä toimenpiteitä on siten epäilemättä käsiteltävä valtiontukina ja ne on tutkittava rakenneuudistustukina. |
| --- | --- |

(186)

Belgian valtioneuvoston kokous helmikuussa 2002 osoittaa kiistattomasti, että kyseisestä päivästä lähtien Belgian hallitus on puuttunut siihen, miten SNCB hoitaa ABX-asiaa. Belgia on ilmoittanut ABX:n Saksan ja Alankomaiden tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiseen tähtäävistä toimenpiteistä (ABX-D 157,4 miljoonaa euroa ja ABX-NL 10,6 miljoonaa euroa) kyseisen päivämäärän jälkeen, eikä niitä ole vielä toteutettu. Belgia ei esittänyt toimenpiteitä tarpeellisina investointeina vaan rakenneuudistustukina. Näitä toimenpiteitä on siten epäilemättä käsiteltävä valtiontukina ja ne on tutkittava rakenneuudistustukina.

| (187) | SNCB joutui antamaan saksalaiselle tytäryhtiölleen tukikirjeen, koska se oli hankintaansa seuraavina kuukausina tilanteessa, jossa omien varojen määrä oli negatiivinen. SNCB on toistanut tukikirjeen vuosittain aina vuoteen 2005 saakka, myös aikana, jolloin valtion osallistumista SNCB:n ABX-yhtiötä koskevaan päätöksentekoon ei enää voida epäillä. Koska tukikirje sisältää takaukseen verrattavia sitoumuksia eikä SNCB ole saanut siitä palkkiota, komissio katsoo sen olevan valtiontukea. Mutta koska tämän päätöksen kohteena ovat SNCB:n toimet ABX:n Saksan tytäryhtiön pääomapohjan vahvistamiseksi ja pääomapohjan vahvistaminen antaa kyseisen yhtiön luotonantajille tosiasiallisesti ja lopullisesti sellaisen varmuuden, jota ne tukikirjeen kautta halusivat saada, tukikirje muuttuu siten merkityksettömäksi, eikä sitä ole tarpeen tässä erikseen tarkastella, koska sillä ei ole merkitystä itse pääomapohjan vahvistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin nähden. |
| --- | --- |

(187)

SNCB joutui antamaan saksalaiselle tytäryhtiölleen tukikirjeen, koska se oli hankintaansa seuraavina kuukausina tilanteessa, jossa omien varojen määrä oli negatiivinen. SNCB on toistanut tukikirjeen vuosittain aina vuoteen 2005 saakka, myös aikana, jolloin valtion osallistumista SNCB:n ABX-yhtiötä koskevaan päätöksentekoon ei enää voida epäillä. Koska tukikirje sisältää takaukseen verrattavia sitoumuksia eikä SNCB ole saanut siitä palkkiota, komissio katsoo sen olevan valtiontukea. Mutta koska tämän päätöksen kohteena ovat SNCB:n toimet ABX:n Saksan tytäryhtiön pääomapohjan vahvistamiseksi ja pääomapohjan vahvistaminen antaa kyseisen yhtiön luotonantajille tosiasiallisesti ja lopullisesti sellaisen varmuuden, jota ne tukikirjeen kautta halusivat saada, tukikirje muuttuu siten merkityksettömäksi, eikä sitä ole tarpeen tässä erikseen tarkastella, koska sillä ei ole merkitystä itse pääomapohjan vahvistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin nähden.

6.1.3.   Vuoden 2002 lainat

| (188) | SNCB on myöntänyt lainoja ABX Logistics NV:lle sekä ABX-D:lle, -NL:lle ja -F:lle huhti- ja toukokuusta 2002 lähtien eli ajanjaksona, jona valtion osallistumista SNCB:n ABX-yhtiötä koskevaan päätöksentekoon ei enää voida epäillä. |
| --- | --- |

(188)

SNCB on myöntänyt lainoja ABX Logistics NV:lle sekä ABX-D:lle, -NL:lle ja -F:lle huhti- ja toukokuusta 2002 lähtien eli ajanjaksona, jona valtion osallistumista SNCB:n ABX-yhtiötä koskevaan päätöksentekoon ei enää voida epäillä.

| (189) | Kuten kuvausosassa todetaan, lainoista saatu korko on [...]–[...] prosenttia. Komissio katsoo, ettei korkotaso ole riittävä kyseisten yritysten tilanne huomioon ottaen. Asianmukaisen korkotason indikaattorina komissio pitää komission viitekorkoa, 5,06 prosenttia, jota on käytettykin tammikuussa 2003 ABX:n Saksan tytäryhtiön pelastamistuen hinnoitteluun. |
| --- | --- |

(189)

Kuten kuvausosassa todetaan, lainoista saatu korko on [...]–[...] prosenttia. Komissio katsoo, ettei korkotaso ole riittävä kyseisten yritysten tilanne huomioon ottaen. Asianmukaisen korkotason indikaattorina komissio pitää komission viitekorkoa, 5,06 prosenttia, jota on käytettykin tammikuussa 2003 ABX:n Saksan tytäryhtiön pelastamistuen hinnoitteluun.

| (190) | Komissio päättelee, että lainat muodostavat valtiontukea. Edellä mainitun viitekoron perusteella, johon on lisätty 400 peruspistettä vaikeuksissa, mutta myös rakenneuudistuksessa olevan yrityksen osalta, komissio arvioi, että lainaa vastaavan tuen määrä on noin 8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(190)

Komissio päättelee, että lainat muodostavat valtiontukea. Edellä mainitun viitekoron perusteella, johon on lisätty 400 peruspistettä vaikeuksissa, mutta myös rakenneuudistuksessa olevan yrityksen osalta, komissio arvioi, että lainaa vastaavan tuen määrä on noin 8 miljoonaa euroa.

| (191) | Koska lainat on myönnetty ABX-ryhmän eri yhtiöille ajankohtana, jona verkoston uudelleenjärjestelystä ja rakenneuudistuksesta oli jo päätetty ja niitä oli alettu toteuttaa, komissio tutkii tätä tukea yhdessä muiden ABX-ryhmän rakenneuudistustoimenpiteiden kanssa. Rakenneuudistukseen on sisällytetty näistä lainoista hyötyneiden yhtiöiden säilytetyt toiminnat. |
| --- | --- |

(191)

Koska lainat on myönnetty ABX-ryhmän eri yhtiöille ajankohtana, jona verkoston uudelleenjärjestelystä ja rakenneuudistuksesta oli jo päätetty ja niitä oli alettu toteuttaa, komissio tutkii tätä tukea yhdessä muiden ABX-ryhmän rakenneuudistustoimenpiteiden kanssa. Rakenneuudistukseen on sisällytetty näistä lainoista hyötyneiden yhtiöiden säilytetyt toiminnat.

6.1.4.   Konsernitilijärjestelmän perustamiseksi myönnetty takaus

| (192) | Kuten rakenneuudistustoimenpiteiden kuvauksessa muistutetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että ABX-ryhmän rahoituslaitoksessa avaamalla [...] miljoonan euron kassalimiittiluotolla on kaupallinen korko ja että SNCB:n tätä limiittiluottoa varten tammikuussa 2001 antama takaus tuottaa [...] peruspisteen palkkion. |
| --- | --- |

(192)

Kuten rakenneuudistustoimenpiteiden kuvauksessa muistutetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että ABX-ryhmän rahoituslaitoksessa avaamalla [...] miljoonan euron kassalimiittiluotolla on kaupallinen korko ja että SNCB:n tätä limiittiluottoa varten tammikuussa 2001 antama takaus tuottaa [...] peruspisteen palkkion.

| (193) | Luku vaikuttaa hyväksyttävältä vastaavissa tilanteissa tavanomaisesti myönnettäviin pankkikorkoihin verrattuna. (80) Komissio päättelee, että takaus ei ole antanut ABX-ryhmälle valtiontukea muodostavaa etua. Vaikka yksityisen sijoittajan vaatima palkkio olisi ollut joitakin peruspisteitä korkeampi tai jopa kaksinkertainen, siitä saatava etu olisi ollut vähäinen muihin tukitoimenpiteisiin verrattuna (0,07 miljoonaa euroa vuodessa), eikä se olisi muuttanut seuraavaa analyysia rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaisuuden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(193)

Luku vaikuttaa hyväksyttävältä vastaavissa tilanteissa tavanomaisesti myönnettäviin pankkikorkoihin verrattuna. (80) Komissio päättelee, että takaus ei ole antanut ABX-ryhmälle valtiontukea muodostavaa etua. Vaikka yksityisen sijoittajan vaatima palkkio olisi ollut joitakin peruspisteitä korkeampi tai jopa kaksinkertainen, siitä saatava etu olisi ollut vähäinen muihin tukitoimenpiteisiin verrattuna (0,07 miljoonaa euroa vuodessa), eikä se olisi muuttanut seuraavaa analyysia rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaisuuden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

6.1.5.   Muut taseen ulkopuoliset SNCB:n sitoumukset

| (194) | Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tiettyjen verkoston yhtiöiden alkuperäisen hankinnan yhteydessä haltuun otettujen takausten lisäksi ainoat uudet SNCB:n ABX-ryhmän hyväksi antamat takaukset ovat edellä mainitut kaksi, vuonna 2005 päättynyttä takausta ABX Singapour -tytäryhtiön hyväksi sekä takaus kassalimiittiluoton antaneelle rahoituslaitokselle konsernitilijärjestelmän luomiseksi. SNCB on kuitenkin antanut joukon tukikirjeitä. |
| --- | --- |

(194)

Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tiettyjen verkoston yhtiöiden alkuperäisen hankinnan yhteydessä haltuun otettujen takausten lisäksi ainoat uudet SNCB:n ABX-ryhmän hyväksi antamat takaukset ovat edellä mainitut kaksi, vuonna 2005 päättynyttä takausta ABX Singapour -tytäryhtiön hyväksi sekä takaus kassalimiittiluoton antaneelle rahoituslaitokselle konsernitilijärjestelmän luomiseksi. SNCB on kuitenkin antanut joukon tukikirjeitä.

| (195) | Belgian viranomaiset katsovat, että tällaiset vastikkeettomat tukikirjeet ovat markkinataloudessa tavanomainen käytäntö emoyhtiön ja sen tytäryhtiöiden välisissä suhteissa. Tässä tapauksessa, lukuun ottamatta jo analysoitua ABX:n Saksan tytäryhtiön hyväksi annettua kirjettä sekä tukikirjettä, joka antoi ABX:n Espanjan tytäryhtiölle 12,3 miljoonan euron edun, komissio toteaa, ettei yksikään sen tiedossa oleva uusi tukikirje, joka on annettu vuoden 2000 jälkeen (jolloin ABX alkaa herättää yleistä mielenkiintoa), sisällä SNCB:tä oikeudellisesti sitovia ehtoja. Komissio katsoo, että ABX:n Espanjan tytäryhtiön hyväksi annettu tukikirje vastaa pankkitakausta, koska SNCB sitoutuu myöntämään ABX:n Espanjan tytäryhtiölle tarvittavat varat pankkiluottojen maksamiseen. Komissio muistuttaa, että tuen määrä muodostuu takauksen hinnasta, jonka yritys olisi joutunut maksamaan lainan saadakseen ja joka lisätään luoton hintaan. Määrä on joka tapauksessa rajoitettu ja vastaa muutamaa peruspistettä. Jos tarkoituksenmukaisena katteena pidetään ABX-ryhmän muutoin SNCB:lle maksamaa [...] peruspistettä, muodostunut tuki on epäoleellinen (0,02 miljoonaa euroa vuodessa). Vaikka takauksen hinta olisi huomattavasti korkeampikin, esimerkiksi kaksinkertainen, eli [...] peruspistettä, mikä vaikuttaa korkealta, tuki itsessään jäisi aivan yhtä epäolennaiseksi (0,04 miljoonaa euroa vuodessa) eikä muuttaisi rakenneuudistustuesta tehtäviä päätelmiä. |
| --- | --- |

(195)

Belgian viranomaiset katsovat, että tällaiset vastikkeettomat tukikirjeet ovat markkinataloudessa tavanomainen käytäntö emoyhtiön ja sen tytäryhtiöiden välisissä suhteissa. Tässä tapauksessa, lukuun ottamatta jo analysoitua ABX:n Saksan tytäryhtiön hyväksi annettua kirjettä sekä tukikirjettä, joka antoi ABX:n Espanjan tytäryhtiölle 12,3 miljoonan euron edun, komissio toteaa, ettei yksikään sen tiedossa oleva uusi tukikirje, joka on annettu vuoden 2000 jälkeen (jolloin ABX alkaa herättää yleistä mielenkiintoa), sisällä SNCB:tä oikeudellisesti sitovia ehtoja. Komissio katsoo, että ABX:n Espanjan tytäryhtiön hyväksi annettu tukikirje vastaa pankkitakausta, koska SNCB sitoutuu myöntämään ABX:n Espanjan tytäryhtiölle tarvittavat varat pankkiluottojen maksamiseen. Komissio muistuttaa, että tuen määrä muodostuu takauksen hinnasta, jonka yritys olisi joutunut maksamaan lainan saadakseen ja joka lisätään luoton hintaan. Määrä on joka tapauksessa rajoitettu ja vastaa muutamaa peruspistettä. Jos tarkoituksenmukaisena katteena pidetään ABX-ryhmän muutoin SNCB:lle maksamaa [...] peruspistettä, muodostunut tuki on epäoleellinen (0,02 miljoonaa euroa vuodessa). Vaikka takauksen hinta olisi huomattavasti korkeampikin, esimerkiksi kaksinkertainen, eli [...] peruspistettä, mikä vaikuttaa korkealta, tuki itsessään jäisi aivan yhtä epäolennaiseksi (0,04 miljoonaa euroa vuodessa) eikä muuttaisi rakenneuudistustuesta tehtäviä päätelmiä.

6.1.6.   Ranskan Road Domestic -toimintojen luovutus

| (196) | Koska on selvää, että Belgian valtio on osallistunut ABX:n Ranskan tytäryhtiön Road Domestic -toimintojen luovutustavan ja -ehtojen valintaan, komission on tarkistettava Belgian viranomaisten perusteet, joiden mukaan MBO-järjestelyn valinta oli perusteltu, koska samoissa olosuhteissa yksityinen sijoittaja olisi tehnyt saman valinnan. |
| --- | --- |

(196)

Koska on selvää, että Belgian valtio on osallistunut ABX:n Ranskan tytäryhtiön Road Domestic -toimintojen luovutustavan ja -ehtojen valintaan, komission on tarkistettava Belgian viranomaisten perusteet, joiden mukaan MBO-järjestelyn valinta oli perusteltu, koska samoissa olosuhteissa yksityinen sijoittaja olisi tehnyt saman valinnan.

| (197) | SNCB:n valitseman vaihtoehdon kustannukset: SNCB:n valitseman irtautumismallin kokonaiskustannukset ovat 137,5 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa vastaa toimintojen negatiivista nettopääomaa irtautumisajankohtana ja [...] miljoonaa euroa negatiivista myyntihintaa. |
| --- | --- |

(197)

SNCB:n valitseman vaihtoehdon kustannukset: SNCB:n valitseman irtautumismallin kokonaiskustannukset ovat 137,5 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa vastaa toimintojen negatiivista nettopääomaa irtautumisajankohtana ja [...] miljoonaa euroa negatiivista myyntihintaa.

| (198) | Komissio panee merkille kahden riippumattoman asiantuntijan vahvistaneen, että tämä [...] miljoonan euron määrä vastaa toimivalle johdolle luovutetun Road Domestic -toiminnan negatiivista arvoa.
  Deloitte Corporate Finance on tarkistanut kyseisen toiminnan liiketoimintasuunnitelman ja arvioinut sen käyttäen kassavirran nykyarvolaskelmaa (discounted cash flows). Liiketoimintasuunnitelma koskee vuosia 2005–2008. Arvioinnissa päädytään siihen, että ABX-F-tytäryhtiön kotimaan liikenteen arvo vastaa edellä mainittua negatiivista hintaa. Ernst & Young Transaction Advisory Services, joka tarkisti Deloitten arviot, päätyi samaan lopputulokseen.
  Koska nämä kaksi riippumatonta asiantuntijaa ovat käyttäneet tavanomaisia ja hyväksyttyjä arviointimenetelmiä, komissio hyväksyy, että hinta vastaa markkinahintaa eikä Ranskan Road Domestic -toiminnan jatkaja ole saanut oston yhteydessä valtiontukea. |
| --- | --- |

(198)

Komissio panee merkille kahden riippumattoman asiantuntijan vahvistaneen, että tämä [...] miljoonan euron määrä vastaa toimivalle johdolle luovutetun Road Domestic -toiminnan negatiivista arvoa.

Deloitte Corporate Finance on tarkistanut kyseisen toiminnan liiketoimintasuunnitelman ja arvioinut sen käyttäen kassavirran nykyarvolaskelmaa (discounted cash flows). Liiketoimintasuunnitelma koskee vuosia 2005–2008. Arvioinnissa päädytään siihen, että ABX-F-tytäryhtiön kotimaan liikenteen arvo vastaa edellä mainittua negatiivista hintaa. Ernst & Young Transaction Advisory Services, joka tarkisti Deloitten arviot, päätyi samaan lopputulokseen.

Koska nämä kaksi riippumatonta asiantuntijaa ovat käyttäneet tavanomaisia ja hyväksyttyjä arviointimenetelmiä, komissio hyväksyy, että hinta vastaa markkinahintaa eikä Ranskan Road Domestic -toiminnan jatkaja ole saanut oston yhteydessä valtiontukea.

| (199) | Vapaaehtoisen selvitystilan kustannukset: Belgian viranomaisten mukaan vapaaehtoisen selvitystilan kustannukset olisivat olleet 183 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa luovutushetken negatiivista pääomaa ja [...] miljoonaa euroa muita lisäkuluja. |
| --- | --- |

(199)

Vapaaehtoisen selvitystilan kustannukset: Belgian viranomaisten mukaan vapaaehtoisen selvitystilan kustannukset olisivat olleet 183 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa luovutushetken negatiivista pääomaa ja [...] miljoonaa euroa muita lisäkuluja.

| (200) | Vapaaehtoisessa selvitystilassa SNCB:n olisi pitänyt korvata selvitystilaan asetetun yhtiön summat kaikille niille luotonantajille, joiden saatavia rahaksi muutettavat varat eivät olisi kattaneet. On siis perusteltua ottaa huomioon [...] miljoonan euron kustannukset. |
| --- | --- |

(200)

Vapaaehtoisessa selvitystilassa SNCB:n olisi pitänyt korvata selvitystilaan asetetun yhtiön summat kaikille niille luotonantajille, joiden saatavia rahaksi muutettavat varat eivät olisi kattaneet. On siis perusteltua ottaa huomioon [...] miljoonan euron kustannukset.

| (201) | Belgian viranomaisten huomioon ottamat muut lisäkustannukset sisältävät erityisesti [...] miljoonaa euroa sosiaaliseen suunnitelmaan, joka SNCB:n olisi pitänyt toteuttaa selvitystilan yhteydessä, ja [...] miljoonaa euroa niiden tappioiden kattamiseksi, jotka ABX-ryhmä olisi saanut suunnitelman neuvottelujen aikana. |
| --- | --- |

(201)

Belgian viranomaisten huomioon ottamat muut lisäkustannukset sisältävät erityisesti [...] miljoonaa euroa sosiaaliseen suunnitelmaan, joka SNCB:n olisi pitänyt toteuttaa selvitystilan yhteydessä, ja [...] miljoonaa euroa niiden tappioiden kattamiseksi, jotka ABX-ryhmä olisi saanut suunnitelman neuvottelujen aikana.

| (202) | Nämä kaksi arviota vaikuttavat kohtuullisilta. Sosiaalisen suunnitelman osalta tämä määrä vastaa [...] euron kustannusta palkansaajaa kohti, mikä on hyväksyttävä määrä. Suunnitelman toteuttamisen aikana kärsittyjen tappioiden määrä vastaa tappiotasoa, joka yhtiön liiketoimintasuunnitelmassa on arvioitu vuodelle 2005 luovutushetkellä ([...]–[...] miljoonaa euroa). Belgian viranomaiset ottavat arviossaan lisäksi huomioon 15 miljoonan euron lisämäärän, joka vastaa vuoden 2006 ensimmäiseen neljännekseen liittyviä tappioita. |
| --- | --- |

(202)

Nämä kaksi arviota vaikuttavat kohtuullisilta. Sosiaalisen suunnitelman osalta tämä määrä vastaa [...] euron kustannusta palkansaajaa kohti, mikä on hyväksyttävä määrä. Suunnitelman toteuttamisen aikana kärsittyjen tappioiden määrä vastaa tappiotasoa, joka yhtiön liiketoimintasuunnitelmassa on arvioitu vuodelle 2005 luovutushetkellä ([...]–[...] miljoonaa euroa). Belgian viranomaiset ottavat arviossaan lisäksi huomioon 15 miljoonan euron lisämäärän, joka vastaa vuoden 2006 ensimmäiseen neljännekseen liittyviä tappioita.

| (203) | Näin ollen, koska ABX:n Ranskan tytäryhtiö olisi lisäksi joutunut maksamaan eri vahingonkorvauksia sopimusrikkomuksista (Belgian viranomaisten arvioima kustannus 14 miljoonaa euroa) ja kärsimään Ranskan markkinoille pääsyn menetyksistä, joka olisi vaikuttanut ryhmän muihin toimintoihin, on kohtuullista katsoa, että vapaaehtoinen selvitystila olisi koitunut SNCB:lle kalliimmaksi kuin Ranskan Road Domestic -toiminnan myynti toimivalle johdolle. |
| --- | --- |

(203)

Näin ollen, koska ABX:n Ranskan tytäryhtiö olisi lisäksi joutunut maksamaan eri vahingonkorvauksia sopimusrikkomuksista (Belgian viranomaisten arvioima kustannus 14 miljoonaa euroa) ja kärsimään Ranskan markkinoille pääsyn menetyksistä, joka olisi vaikuttanut ryhmän muihin toimintoihin, on kohtuullista katsoa, että vapaaehtoinen selvitystila olisi koitunut SNCB:lle kalliimmaksi kuin Ranskan Road Domestic -toiminnan myynti toimivalle johdolle.

| (204) | Konkurssin kustannukset: Belgian viranomaisten mukaan konkurssin kustannukset olisivat olleet 346 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa luovutushetken negatiivista pääomaa ja [...] miljoonaa euroa muita lisäkuluja. |
| --- | --- |

(204)

Konkurssin kustannukset: Belgian viranomaisten mukaan konkurssin kustannukset olisivat olleet 346 miljoonaa euroa, josta [...] miljoonaa euroa luovutushetken negatiivista pääomaa ja [...] miljoonaa euroa muita lisäkuluja.

| (205) | Komission mukaan ei ole perusteltua olettaa, että konkurssitilanteessa SNCB olisi joutunut vastaamaan koko [...] miljoonan euron määrästä, joka vastaa negatiivisia varoja luovutuspäätöksen tekoajankohtana, koska konkurssimenettelyn luonteeseen kuuluu, että SNCB ei olisi pyrkinyt korvaamaan tytäryhtiön luotonantajien menetyksiä, toisin kuin luovutuksessa tai vapaaehtoisessa selvitystilassa. |
| --- | --- |

(205)

Komission mukaan ei ole perusteltua olettaa, että konkurssitilanteessa SNCB olisi joutunut vastaamaan koko [...] miljoonan euron määrästä, joka vastaa negatiivisia varoja luovutuspäätöksen tekoajankohtana, koska konkurssimenettelyn luonteeseen kuuluu, että SNCB ei olisi pyrkinyt korvaamaan tytäryhtiön luotonantajien menetyksiä, toisin kuin luovutuksessa tai vapaaehtoisessa selvitystilassa.

| (206) | Belgian viranomaiset katsovat, että tässä mallissa muihin lisäkustannuksiin sisältyy SNCB:n mahdollinen 58 miljoonan euron suuruinen [...] riski. |
| --- | --- |

(206)

Belgian viranomaiset katsovat, että tässä mallissa muihin lisäkustannuksiin sisältyy SNCB:n mahdollinen 58 miljoonan euron suuruinen [...] riski.

| (207) | Tämän väitteen tueksi Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle useita asiakirjoja, erityisesti asiantuntijoiden Linklaters ja Grand Auzas et Associés lausunnon, jonka mukaan konkurssimenettely olisi altistanut SNCB:n todelliselle ja tuntuvalle [...] riskille, joka asettaisi kyseenalaiseksi SNCB:n vastuuntuntoisuuden. |
| --- | --- |

(207)

Tämän väitteen tueksi Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle useita asiakirjoja, erityisesti asiantuntijoiden Linklaters ja Grand Auzas et Associés lausunnon, jonka mukaan konkurssimenettely olisi altistanut SNCB:n todelliselle ja tuntuvalle [...] riskille, joka asettaisi kyseenalaiseksi SNCB:n vastuuntuntoisuuden.

| (208) | Komissio ei kiellä, etteikö tietyissä kansallisissa lainsäädännöissä säädetä tietyissä poikkeustapauksissa kolmansien osapuolten mahdollisuudesta kääntyä lakkautetun yhtiön osakkeenomistajia vastaan, erityisesti jos osakkeenomistajien voidaan katsoa [...] ja/tai tehneen virheitä yhtiön hallinnossa. |
| --- | --- |

(208)

Komissio ei kiellä, etteikö tietyissä kansallisissa lainsäädännöissä säädetä tietyissä poikkeustapauksissa kolmansien osapuolten mahdollisuudesta kääntyä lakkautetun yhtiön osakkeenomistajia vastaan, erityisesti jos osakkeenomistajien voidaan katsoa [...] ja/tai tehneen virheitä yhtiön hallinnossa.

| (209) | Vaikka tässä tapauksessa tällainen mahdollisuus on olemassa Ranskan laissa ja Belgian viranomaiset ovat toimittaneet eräitä viitteitä tällaisesta riskistä, viranomaiset eivät kuitenkaan ole riittävästi pystyneet häivyttämään epäilyksiä, jotka ilmaistiin laajennettaessa tätä asiaa koskevaa menettelyä huhtikuussa 2005. Komissio päättelee, ettei tässä tapauksessa ole perusteltua hyväksyä konkurssin kustannuksiksi 58:aa miljoonaa euroa, jotka Belgian viranomaisten mukaan liittyvät [...] riskiin. |
| --- | --- |

(209)

Vaikka tässä tapauksessa tällainen mahdollisuus on olemassa Ranskan laissa ja Belgian viranomaiset ovat toimittaneet eräitä viitteitä tällaisesta riskistä, viranomaiset eivät kuitenkaan ole riittävästi pystyneet häivyttämään epäilyksiä, jotka ilmaistiin laajennettaessa tätä asiaa koskevaa menettelyä huhtikuussa 2005. Komissio päättelee, ettei tässä tapauksessa ole perusteltua hyväksyä konkurssin kustannuksiksi 58:aa miljoonaa euroa, jotka Belgian viranomaisten mukaan liittyvät [...] riskiin.

| (210) | Samoin komissio katsoo, että etenkin SNCB:n erityisasema ottaen huomioon ei ole kovin todennäköistä, että SNCB:n rahoituskustannukset olisivat merkittävästi kohonneet Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssiin asettamisen takia, päinvastoin kuin Belgian viranomaiset olettavat. Sitä vastoin on mahdollista hyväksyä, että konkurssi olisi saattanut lisätä ABX-ryhmän pankkilainojen rahoituskustannuksia Belgian viranomaisten arvioiman 7 miljoonan euron verran. |
| --- | --- |

(210)

Samoin komissio katsoo, että etenkin SNCB:n erityisasema ottaen huomioon ei ole kovin todennäköistä, että SNCB:n rahoituskustannukset olisivat merkittävästi kohonneet Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssiin asettamisen takia, päinvastoin kuin Belgian viranomaiset olettavat. Sitä vastoin on mahdollista hyväksyä, että konkurssi olisi saattanut lisätä ABX-ryhmän pankkilainojen rahoituskustannuksia Belgian viranomaisten arvioiman 7 miljoonan euron verran.

| (211) | Belgian viranomaisten laskentamallissa otetaan myös huomioon vaikutus ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen sillä perusteella, että koko ryhmän velkojat olisivat saattaneet Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssin takia vaatia maksuaikojen jyrkkää lyhentämistä. Arvio, jonka mukaan ilmiön vaikutus olisi 45 miljoonaa euroa, perustuu olettamukseen, jonka mukaan tavarantoimittajien myöntämä keskimääräinen maksuaika lyhenisi viikolla, eli noin 15 prosenttia, mikä vaikuttaa hyväksyttävältä. Vaikka vaikutus olisi saattanut olla vähäisempi ryhmän niiden tytäryhtiöiden asiakaskunnassa, jotka olivat rahoitusasemaltaan terveitä, se olisi saattanut olla huomattavasti isompi kuin yksi viikko niiden tytäryhtiöiden asiakaskunnalle, jotka olivat rahoitusvaikeuksissa Ranskan toiminnan konkurssiajankohtana. |
| --- | --- |

(211)

Belgian viranomaisten laskentamallissa otetaan myös huomioon vaikutus ryhmän käyttöpääoman tarpeeseen sillä perusteella, että koko ryhmän velkojat olisivat saattaneet Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssin takia vaatia maksuaikojen jyrkkää lyhentämistä. Arvio, jonka mukaan ilmiön vaikutus olisi 45 miljoonaa euroa, perustuu olettamukseen, jonka mukaan tavarantoimittajien myöntämä keskimääräinen maksuaika lyhenisi viikolla, eli noin 15 prosenttia, mikä vaikuttaa hyväksyttävältä. Vaikka vaikutus olisi saattanut olla vähäisempi ryhmän niiden tytäryhtiöiden asiakaskunnassa, jotka olivat rahoitusasemaltaan terveitä, se olisi saattanut olla huomattavasti isompi kuin yksi viikko niiden tytäryhtiöiden asiakaskunnalle, jotka olivat rahoitusvaikeuksissa Ranskan toiminnan konkurssiajankohtana.

| (212) | Lopuksi Belgian viranomaiset katsovat, että Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssi olisi myös aiheuttanut ryhmän muille toiminnoille 5–30 prosentin asiakasmenetyksen konkurssivuonna. Kun on kyseessä ryhmä, joka tarjoaa integroituja palveluja Euroopassa ja jonka eri toiminnat riippuvat suuresti toisistaan, on kohtuullista olettaa, että konkurssitila olisi todellakin voinut heikentää ryhmän muiden toimintojen yrityskuvaa ja aiheuttaa toiminnan menetyksiä, varsinkin kun kyseinen toiminta ja/tai maa ovat lähellä konkurssiin asetetun yhtiön toimintaa ja maata, kuten Belgian viranomaisten arvioissa. Tällaista päättelyä ei voitaisi soveltaa valittuun MBO-malliin. MBO-mallin avulla ryhmän yrityskuva säilyy ja toisaalta Road Domestic -toiminnan luovutussopimukseen sisältyy yhteistyösopimus MBO-kaupalla luovutetut toiminnan käsittävän yhtiön ja ABX-ryhmään jäävän kansainväliset toiminnat käsittävän ABX-F:n välillä. Siten viimeksi mainitun yhtiön asiakkailla on edelleen käytettävissään Ranskan palvelut. Komissio huomauttaa, että on vaikea vahvistaa asiakaskunnan menetysten nousevan 30 prosenttiin. Ottaen myös huomioon Ranskan painoarvo ryhmän kansainvälisissä toiminnoissa Ranskassa, Saksassa ja Alankomaissa (14:n ja 36 prosentin välillä) ja se, että ryhmän eri tytäryhtiöillä on useita yhteisiä tärkeitä asiakkaita, komissio katsoo ilmiön vaikutukseksi voitavan varovaisesti arvioida enintään 20 prosentin asiakaskunnan menetys ensimmäisenä vuonna niissä toiminnoissa, joihin vaikutus eniten kohdistuu, eli noin 75 miljoonaa euroa Belgian viranomaisten arvioiman 112 miljoonan euron lisäkustannuksen sijasta. |
| --- | --- |

(212)

Lopuksi Belgian viranomaiset katsovat, että Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssi olisi myös aiheuttanut ryhmän muille toiminnoille 5–30 prosentin asiakasmenetyksen konkurssivuonna. Kun on kyseessä ryhmä, joka tarjoaa integroituja palveluja Euroopassa ja jonka eri toiminnat riippuvat suuresti toisistaan, on kohtuullista olettaa, että konkurssitila olisi todellakin voinut heikentää ryhmän muiden toimintojen yrityskuvaa ja aiheuttaa toiminnan menetyksiä, varsinkin kun kyseinen toiminta ja/tai maa ovat lähellä konkurssiin asetetun yhtiön toimintaa ja maata, kuten Belgian viranomaisten arvioissa. Tällaista päättelyä ei voitaisi soveltaa valittuun MBO-malliin. MBO-mallin avulla ryhmän yrityskuva säilyy ja toisaalta Road Domestic -toiminnan luovutussopimukseen sisältyy yhteistyösopimus MBO-kaupalla luovutetut toiminnan käsittävän yhtiön ja ABX-ryhmään jäävän kansainväliset toiminnat käsittävän ABX-F:n välillä. Siten viimeksi mainitun yhtiön asiakkailla on edelleen käytettävissään Ranskan palvelut. Komissio huomauttaa, että on vaikea vahvistaa asiakaskunnan menetysten nousevan 30 prosenttiin. Ottaen myös huomioon Ranskan painoarvo ryhmän kansainvälisissä toiminnoissa Ranskassa, Saksassa ja Alankomaissa (14:n ja 36 prosentin välillä) ja se, että ryhmän eri tytäryhtiöillä on useita yhteisiä tärkeitä asiakkaita, komissio katsoo ilmiön vaikutukseksi voitavan varovaisesti arvioida enintään 20 prosentin asiakaskunnan menetys ensimmäisenä vuonna niissä toiminnoissa, joihin vaikutus eniten kohdistuu, eli noin 75 miljoonaa euroa Belgian viranomaisten arvioiman 112 miljoonan euron lisäkustannuksen sijasta.

| (213) | On myös kohtuullista hyväksyä olettamus, jonka mukaan toiminnan vähennys olisi saanut ryhmän vähentämään henkilöstöä, koska yritys olisi voinut joutua irtisanomaan lisää henkilöstöä välttääkseen liian suuren bruttokatteen menetyksen. Belgian viranomaiset ovat arvioineet tämän lisäkustannuksen 35 miljoonaksi euroksi. Koska irtisanomisten laajuuden ja siten myös kustannusten olisi vastattava toiminnan vähenemisen laajuutta, edellä omaksuttu varovainen otaksuma antaisi aiheen hyväksyä noin kaksi kolmannesta näistä lisäkustannuksista, eli 24 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(213)

On myös kohtuullista hyväksyä olettamus, jonka mukaan toiminnan vähennys olisi saanut ryhmän vähentämään henkilöstöä, koska yritys olisi voinut joutua irtisanomaan lisää henkilöstöä välttääkseen liian suuren bruttokatteen menetyksen. Belgian viranomaiset ovat arvioineet tämän lisäkustannuksen 35 miljoonaksi euroksi. Koska irtisanomisten laajuuden ja siten myös kustannusten olisi vastattava toiminnan vähenemisen laajuutta, edellä omaksuttu varovainen otaksuma antaisi aiheen hyväksyä noin kaksi kolmannesta näistä lisäkustannuksista, eli 24 miljoonaa euroa.

| (214) | Komissio arvioi, että Belgian viranomaisten esittämän 346 miljoonan euron sijasta on mahdollista katsoa, että Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssimenettely olisi voinut aiheuttaa SNCB:lle vähintään 7 + 45 + 75 + 24 miljoonan euron, eli yhteensä 151 miljoonan euron kokonaiskustannukset (ottamatta huomioon mahdollista [...] riskiä). Määrä on suurempi kuin SNCB:n valitseman mallin kustannukset. |
| --- | --- |

(214)

Komissio arvioi, että Belgian viranomaisten esittämän 346 miljoonan euron sijasta on mahdollista katsoa, että Ranskan Road Domestic -toiminnan konkurssimenettely olisi voinut aiheuttaa SNCB:lle vähintään 7 + 45 + 75 + 24 miljoonan euron, eli yhteensä 151 miljoonan euron kokonaiskustannukset (ottamatta huomioon mahdollista [...] riskiä). Määrä on suurempi kuin SNCB:n valitseman mallin kustannukset.

| (215) | Päätelmä: Edellisen analyysin perusteella komissio katsoo, että SNCB:n päätös luovuttaa Ranskan Road Domestic -toiminta toimivalle johdolle sekä luovutusta varten omaksutut menettelytavat ovat sellaisia valintoja, jotka pelkästään taloudellisin perustein toimiva yksityinen sijoittaja olisi tehnyt, eikä toimenpide siten muodosta valtiontukea. |
| --- | --- |

(215)

Päätelmä: Edellisen analyysin perusteella komissio katsoo, että SNCB:n päätös luovuttaa Ranskan Road Domestic -toiminta toimivalle johdolle sekä luovutusta varten omaksutut menettelytavat ovat sellaisia valintoja, jotka pelkästään taloudellisin perustein toimiva yksityinen sijoittaja olisi tehnyt, eikä toimenpide siten muodosta valtiontukea.

| (216) | Komissio perustaa edellä olevan analyysin ainoastaan olettamuksiin, jotka ovat sen mielestä kohtuullisia ja riittävästi perusteltuja. Arvioiden perusteella ero SNCB:n valitseman mallin ja vaihtoehtoisten selvitystilamallien välillä on vähintään 13 miljoonaa euroa, minkä pitäisi kattaa selkeästi mahdollinen virhemarginaali analyysin jälkeen hyväksytyissä arvioissa. |
| --- | --- |

(216)

Komissio perustaa edellä olevan analyysin ainoastaan olettamuksiin, jotka ovat sen mielestä kohtuullisia ja riittävästi perusteltuja. Arvioiden perusteella ero SNCB:n valitseman mallin ja vaihtoehtoisten selvitystilamallien välillä on vähintään 13 miljoonaa euroa, minkä pitäisi kattaa selkeästi mahdollinen virhemarginaali analyysin jälkeen hyväksytyissä arvioissa.

6.1.7.   ABX-WW:n myynti

| (217) | Komissio toteaa, että SNCB on perinpohjaisesti etsinyt ostajaa ABX-WW:lle asiaan erikoistuneen yhtiön avulla. |
| --- | --- |

(217)

Komissio toteaa, että SNCB on perinpohjaisesti etsinyt ostajaa ABX-WW:lle asiaan erikoistuneen yhtiön avulla.

| (218) | ABX-Worldwide:n myyntihinnan ja -ehtojen osalta komissio ottaa huomioon KPMG:n raportin. KPMG:n tehtävänä oli tarkistaa rahoitukselliselta kannalta (fairness) ABX-WW:n kaiken jäljellä olevan varallisuuden myyntitarjous, sellaisena kuin se on edellä kuvattu. |
| --- | --- |

(218)

ABX-Worldwide:n myyntihinnan ja -ehtojen osalta komissio ottaa huomioon KPMG:n raportin. KPMG:n tehtävänä oli tarkistaa rahoitukselliselta kannalta (fairness) ABX-WW:n kaiken jäljellä olevan varallisuuden myyntitarjous, sellaisena kuin se on edellä kuvattu.

| (219) | KPMG perustaa raporttinsa (81) pääasiallisesti kahden arviointimenetelmän vertailuun: kassavirran nykyarvolaskelmaan (DCF), joka perustuu odotettujen tulevien tuottojen nettonykyarvon laskemiseen, ja tuottoarvomenetelmään (capitalised earnings, CEA), jossa verrataan yrityksen eri odotettuja tulotasoja (liikevaihto, bruttoliikevoitto, liikevoitto, ...) toisiin saman alan yrityksiin soveltamalla kyseisten markkinoiden kertoimia. |
| --- | --- |

(219)

KPMG perustaa raporttinsa (81) pääasiallisesti kahden arviointimenetelmän vertailuun: kassavirran nykyarvolaskelmaan (DCF), joka perustuu odotettujen tulevien tuottojen nettonykyarvon laskemiseen, ja tuottoarvomenetelmään (capitalised earnings, CEA), jossa verrataan yrityksen eri odotettuja tulotasoja (liikevaihto, bruttoliikevoitto, liikevoitto, ...) toisiin saman alan yrityksiin soveltamalla kyseisten markkinoiden kertoimia.

| (220) | Ottaen huomioon, että asiantuntija on tehnyt luovutuksesta perusteellisen analyysin ja käyttänyt tämäntyyppisissä fairness-lausunnoissa tunnustettuja menetelmiä, komissio arvioi, että KPMG:n lopullinen päätelmä on hyväksyttävissä. Sen mukaan ”the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value” (Ehdotetut myyntiehdot Yvanille ovat oikeudenmukaisia ja kohtuullisia ja edustavat oikeudenmukaista markkina-arvoa.). Komissio päättelee, että ABX-WW:n luovutus ei muodosta valtiontukea uudelle omistajalle, edellyttäen että luovutus tapahtuu sovittuun hintaan ja siten että kauppaan tehdään vain luovutustapauksessa tavanomaiset ja taloudellisesti perustellut mukautukset. |
| --- | --- |

(220)

Ottaen huomioon, että asiantuntija on tehnyt luovutuksesta perusteellisen analyysin ja käyttänyt tämäntyyppisissä fairness-lausunnoissa tunnustettuja menetelmiä, komissio arvioi, että KPMG:n lopullinen päätelmä on hyväksyttävissä. Sen mukaan ”the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value” (Ehdotetut myyntiehdot Yvanille ovat oikeudenmukaisia ja kohtuullisia ja edustavat oikeudenmukaista markkina-arvoa.). Komissio päättelee, että ABX-WW:n luovutus ei muodosta valtiontukea uudelle omistajalle, edellyttäen että luovutus tapahtuu sovittuun hintaan ja siten että kauppaan tehdään vain luovutustapauksessa tavanomaiset ja taloudellisesti perustellut mukautukset.

| (221) | Luovutusehdot takaavat Belgialle sellaisen myyntihinnan ja merkittävän Yvanin rahoitusosuuden, jotka pienentävät Belgian tähän asiaan uhraamia julkisia varoja. Ne varmistavat myös, että SNCB luopuu tosiasiallisesti koko ABX-ryhmän toiminnoista. |
| --- | --- |

(221)

Luovutusehdot takaavat Belgialle sellaisen myyntihinnan ja merkittävän Yvanin rahoitusosuuden, jotka pienentävät Belgian tähän asiaan uhraamia julkisia varoja. Ne varmistavat myös, että SNCB luopuu tosiasiallisesti koko ABX-ryhmän toiminnoista.

6.2.   Rakenneuudistustuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (222) | Komissio tutkii jäljempänä, ovatko sen toteamat valtiontuet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisia. Belgian viranomaiset antoivat vuonna 2003 alkuperäisen ilmoituksen, josta aloitettiin menettely heinäkuussa 2003 valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen (82) perusteella (jäljempänä ”vuoden 1999 suuntaviivat”). Kuitenkin yhtäältä uusien suuntaviivojen voimaantulon jälkeen ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma ennakoi alun perin suunnitellun tuen määrän nostamista merkittävästi ja toisaalta edellä olevasta analyysista käy ilmi, että SNCB on myöntänyt laittomia tukia ABX-ryhmälle. Ottaen huomioon nämä nyt käsiteltävänä olevaa asiaa koskevat tekijät sekä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen (83) (jäljempänä ”vuoden 2004 suuntaviivat”) 103 ja 104 kohta komissio tutkii näitä tukia kokonaisuudessaan viimeksi mainitun tekstin pohjalta, ottaen kuitenkin huomioon, että alkuperäinen ilmoitus suunnitelmasta on tehty vuoden 1999 suuntaviivojen pohjalta. Joka tapauksessa seuraava analyysi osoittaa, että tutkittavana olevien tukien voidaan todeta olevan samoin ehdoin soveltuvia yhteismarkkinoille sekä vuoden 1999 että vuoden 2004 suuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(222)

Komissio tutkii jäljempänä, ovatko sen toteamat valtiontuet valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisia. Belgian viranomaiset antoivat vuonna 2003 alkuperäisen ilmoituksen, josta aloitettiin menettely heinäkuussa 2003 valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen (82) perusteella (jäljempänä ”vuoden 1999 suuntaviivat”). Kuitenkin yhtäältä uusien suuntaviivojen voimaantulon jälkeen ajantasaistettu rakenneuudistussuunnitelma ennakoi alun perin suunnitellun tuen määrän nostamista merkittävästi ja toisaalta edellä olevasta analyysista käy ilmi, että SNCB on myöntänyt laittomia tukia ABX-ryhmälle. Ottaen huomioon nämä nyt käsiteltävänä olevaa asiaa koskevat tekijät sekä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen (83) (jäljempänä ”vuoden 2004 suuntaviivat”) 103 ja 104 kohta komissio tutkii näitä tukia kokonaisuudessaan viimeksi mainitun tekstin pohjalta, ottaen kuitenkin huomioon, että alkuperäinen ilmoitus suunnitelmasta on tehty vuoden 1999 suuntaviivojen pohjalta. Joka tapauksessa seuraava analyysi osoittaa, että tutkittavana olevien tukien voidaan todeta olevan samoin ehdoin soveltuvia yhteismarkkinoille sekä vuoden 1999 että vuoden 2004 suuntaviivojen nojalla.

6.2.1.   Tukikelpoisuus

| (223) | Komissio toteaa, että ABX-ryhmän on useiden merkittävien tunnuslukujen perusteella katsottava kokonaisuudessaan olevan vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 suuntaviivojen 11 kohdan tarkoittamassa merkityksessä. Ensinnäkin ryhmän liiketoiminnan tappiot kasvoivat huomattavasti vuosina 2001 ja 2002 siten, että ne saavuttivat vuonna 2002 50 miljoonaa euroa. Myös nettotappio lisääntyi siten, että nettotulos aleni 73 miljoonasta eurosta vuonna 2000 –186 miljoonaan euroon vuonna 2002. Rahoituskulut kasvoivat samana ajanjaksona 15:stä 41 miljoonaan euroon, ja velka kasvoi 442:sta 512 miljoonaan euroon. Toiseksi ja enne kaikkea ABX-ryhmän toiminnat Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa joutuivat vakaviin rahoitusvaikeuksiin, jotka on kuvattu ABX-yhtiön pelastamistuen hyväksyvässä päätöksessä. Ne olivat siten kiistatta vaikeuksissa olevia yrityksiä, kuten komissio totesi mainitussa päätöksessä (84). Kyseiset yksiköt olivat tuolloin ABX-ryhmälle strategisesti keskeisiä sekä tärkeitä, jotta ABX pystyi tarjoamaan integroituja logistisia palveluja Euroopassa. Lisäksi näiden yksiköiden osuus ryhmän liikevaihdosta oli niin ratkaiseva (noin 60 prosenttia vuonna 2002), että niiden vaikeudet muodostivat uhan koko ryhmän olemassaololle sen tuolloisessa kokoonpanossa. |
| --- | --- |

(223)

Komissio toteaa, että ABX-ryhmän on useiden merkittävien tunnuslukujen perusteella katsottava kokonaisuudessaan olevan vaikeuksissa oleva yritys vuoden 2004 suuntaviivojen 11 kohdan tarkoittamassa merkityksessä. Ensinnäkin ryhmän liiketoiminnan tappiot kasvoivat huomattavasti vuosina 2001 ja 2002 siten, että ne saavuttivat vuonna 2002 50 miljoonaa euroa. Myös nettotappio lisääntyi siten, että nettotulos aleni 73 miljoonasta eurosta vuonna 2000 –186 miljoonaan euroon vuonna 2002. Rahoituskulut kasvoivat samana ajanjaksona 15:stä 41 miljoonaan euroon, ja velka kasvoi 442:sta 512 miljoonaan euroon. Toiseksi ja enne kaikkea ABX-ryhmän toiminnat Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa joutuivat vakaviin rahoitusvaikeuksiin, jotka on kuvattu ABX-yhtiön pelastamistuen hyväksyvässä päätöksessä. Ne olivat siten kiistatta vaikeuksissa olevia yrityksiä, kuten komissio totesi mainitussa päätöksessä (84). Kyseiset yksiköt olivat tuolloin ABX-ryhmälle strategisesti keskeisiä sekä tärkeitä, jotta ABX pystyi tarjoamaan integroituja logistisia palveluja Euroopassa. Lisäksi näiden yksiköiden osuus ryhmän liikevaihdosta oli niin ratkaiseva (noin 60 prosenttia vuonna 2002), että niiden vaikeudet muodostivat uhan koko ryhmän olemassaololle sen tuolloisessa kokoonpanossa.

| (224) | Komissio katsoo lisäksi, että muu osa ABX-ryhmästä ei kyennyt enempää osallistumaan rakenneuudistuksen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(224)

Komissio katsoo lisäksi, että muu osa ABX-ryhmästä ei kyennyt enempää osallistumaan rakenneuudistuksen rahoitukseen.

| (225) | Belgian viranomaiset ilmoittavat, että ABX-WW on tuottanut luovutuksilla, ulkoisella rahoituksella ja tuottavuuden lisäyksillä (erityisesti Italiassa, Saksassa, Portugalissa, Alankomaissa ja Espanjassa) 24,3 miljoonaa euroa, joiden avulla ryhmän rakenneuudistus voitiin osittain rahoittaa. |
| --- | --- |

(225)

Belgian viranomaiset ilmoittavat, että ABX-WW on tuottanut luovutuksilla, ulkoisella rahoituksella ja tuottavuuden lisäyksillä (erityisesti Italiassa, Saksassa, Portugalissa, Alankomaissa ja Espanjassa) 24,3 miljoonaa euroa, joiden avulla ryhmän rakenneuudistus voitiin osittain rahoittaa.

| (226) | Varallisuuden myyminen yhdessä sisäisten järkeistystoimenpiteiden kanssa pienentää merkittävästi ABX-ryhmän mittasuhteita: toimipaikkojen määrä vähenee 31 prosentilla, liikevaihto 21 prosentilla, henkilöstön määrä (henkilötyövuosina) 40 prosentilla ja (varasto-)pinta-ala 54 prosentilla. Luvut ovat selvästi tätäkin merkittävämpiä Saksassa, jossa vähennykset ovat jopa 69 prosenttia ennen Belgian marraskuussa 2005 tekemien sitoumusten huomioon ottamista. Voidaan katsoa, että varallisuuden lisäluovutukset voisivat haitata ryhmän toiminnan elinkelpoisuutta integroitujen multimodaalisten logistiikkapalvelujen verkostona Euroopassa. |
| --- | --- |

(226)

Varallisuuden myyminen yhdessä sisäisten järkeistystoimenpiteiden kanssa pienentää merkittävästi ABX-ryhmän mittasuhteita: toimipaikkojen määrä vähenee 31 prosentilla, liikevaihto 21 prosentilla, henkilöstön määrä (henkilötyövuosina) 40 prosentilla ja (varasto-)pinta-ala 54 prosentilla. Luvut ovat selvästi tätäkin merkittävämpiä Saksassa, jossa vähennykset ovat jopa 69 prosenttia ennen Belgian marraskuussa 2005 tekemien sitoumusten huomioon ottamista. Voidaan katsoa, että varallisuuden lisäluovutukset voisivat haitata ryhmän toiminnan elinkelpoisuutta integroitujen multimodaalisten logistiikkapalvelujen verkostona Euroopassa.

| (227) | Lisäksi taloudeltaan terveet ryhmän yksiköt ovat tukeneet muita yksiköitä vaikeuksissa ja edistäneet siten niiden elpymistä. Esimerkiksi ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA on luopunut 10,6 miljoonan euron saatavasta, joka sillä oli ABX:n Alankomaiden tytäryhtiöltä. |
| --- | --- |

(227)

Lisäksi taloudeltaan terveet ryhmän yksiköt ovat tukeneet muita yksiköitä vaikeuksissa ja edistäneet siten niiden elpymistä. Esimerkiksi ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA on luopunut 10,6 miljoonan euron saatavasta, joka sillä oli ABX:n Alankomaiden tytäryhtiöltä.

| (228) | Lopuksi on syytä tuoda esiin, että koko konsernitilijärjestelmään vuodesta 2001 siirtyneen ryhmän kassatilanne on [...] negatiivinen, kun alijäämäiset toiminnat nielevät tuottoisien toimintojen tuottamat kassavirrat. |
| --- | --- |

(228)

Lopuksi on syytä tuoda esiin, että koko konsernitilijärjestelmään vuodesta 2001 siirtyneen ryhmän kassatilanne on [...] negatiivinen, kun alijäämäiset toiminnat nielevät tuottoisien toimintojen tuottamat kassavirrat.

| (229) | Konsernitilijärjestelmän kassalimiittiluoton tilanne onkin edelleen negatiivinen ja usein lähellä suurinta sallittua [...] miljoonan euron tasoa (esimerkiksi –[...] miljoonaa euroa kesäkuussa 2005). Ryhmä on lyhytaikaisista käteisvaroista [...] velkaa:
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A.:n konsolidoitu kassatilanne








  Miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30/06/2005 |
| Käyttötilit pankeissa | [...] | [...] | [...] |
| Vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat | [...] | [...] | [...] |
| Lyhytaikaiset tilinylitykset | [...] | [...] | [...] |
| Nettokassatilanne | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Konsernitilijärjestelmän kassalimiittiluoton tilanne onkin edelleen negatiivinen ja usein lähellä suurinta sallittua [...] miljoonan euron tasoa (esimerkiksi –[...] miljoonaa euroa kesäkuussa 2005). Ryhmä on lyhytaikaisista käteisvaroista [...] velkaa:

ABX LOGISTICS Worldwide S.A.:n konsolidoitu kassatilanne

Miljoonaa euroa

31.12.2003

31.12.2004

30/06/2005

Käyttötilit pankeissa

[...]

[...]

[...]

Vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

[...]

[...]

[...]

Lyhytaikaiset tilinylitykset

[...]

[...]

[...]

Nettokassatilanne

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Lopuksi komissio toteaa, että vaikka ABX-WW-holdingyhtiö perustettiin vasta vuonna 2003, ryhmä ei taloudellisena yksikkönä muodosta vastaperustettua yritystä vuoden 2004 suuntaviivojen tarkoittamassa merkityksessä, koska holdingyhtiö on syntynyt usean samalla alalla jo ennestään toimivan yksikön yhteensulautumisesta ja koska ryhmän uusi rakenne on luotu nimenomaan rakenneuudistuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(230)

Lopuksi komissio toteaa, että vaikka ABX-WW-holdingyhtiö perustettiin vasta vuonna 2003, ryhmä ei taloudellisena yksikkönä muodosta vastaperustettua yritystä vuoden 2004 suuntaviivojen tarkoittamassa merkityksessä, koska holdingyhtiö on syntynyt usean samalla alalla jo ennestään toimivan yksikön yhteensulautumisesta ja koska ryhmän uusi rakenne on luotu nimenomaan rakenneuudistuksen edistämiseksi.

6.2.2.   Paluu kannattavuuteen

| (231) | ABX-WW:n sekä ABX-D:n ja -NL:n luotettavat tulosennusteet, jotka on esitetty edellä olevassa kuvausosassa ja jotka perustuvat realistisiin olettamuksiin, ennakoivat paluuta kannattavuuteen 2006–2007. |
| --- | --- |

(231)

ABX-WW:n sekä ABX-D:n ja -NL:n luotettavat tulosennusteet, jotka on esitetty edellä olevassa kuvausosassa ja jotka perustuvat realistisiin olettamuksiin, ennakoivat paluuta kannattavuuteen 2006–2007.

| (232) | Lisäksi tulokset ovat selkeästi parantuneet vuodesta 2002, jolloin rakenneuudistussuunnitelma laadittiin. ABX LOGISTICS Worldwide S.A:n tasolla liikevoitto on parantunut –28,7 miljoonasta eurosta (2002) +11,6 miljoonaan euroon (2004). ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH:n (ilman Air&Sea-toimintoja) liikevoitto on kehittynyt –32,0 miljoonasta eurosta –[...] miljoonaan euroon samalla ajanjaksolla, ja ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV:n tulos on lähestynyt tasapainoa kehittymällä –6,7 miljoonasta eurosta –[...] miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(232)

Lisäksi tulokset ovat selkeästi parantuneet vuodesta 2002, jolloin rakenneuudistussuunnitelma laadittiin. ABX LOGISTICS Worldwide S.A:n tasolla liikevoitto on parantunut –28,7 miljoonasta eurosta (2002) +11,6 miljoonaan euroon (2004). ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH:n (ilman Air&Sea-toimintoja) liikevoitto on kehittynyt –32,0 miljoonasta eurosta –[...] miljoonaan euroon samalla ajanjaksolla, ja ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV:n tulos on lähestynyt tasapainoa kehittymällä –6,7 miljoonasta eurosta –[...] miljoonaan euroon.

| (233) | Viime vuosina havaitun taloudellisen elpymisen lisäksi kuvausosasta käy ilmi, että ABX-ryhmässä on selkeästi toteutettu todellinen organisaatiorakenneuudistus, joka on omiaan palauttamaan ryhmän kannattavuuden pysyvästi. |
| --- | --- |

(233)

Viime vuosina havaitun taloudellisen elpymisen lisäksi kuvausosasta käy ilmi, että ABX-ryhmässä on selkeästi toteutettu todellinen organisaatiorakenneuudistus, joka on omiaan palauttamaan ryhmän kannattavuuden pysyvästi.

| (234) | Lopuksi komissio katsoo, että koko ABX LOGISTICS WW -ryhmän kaupasta allekirjoitettu esisopimus, joka tekee luovutuksesta pakollisen jos se ja tavanomaiset luovutusehdot hyväksytään, sekä siihen liittyvät yksityisen omistajan merkittävät investointisitoumukset muodostavat ratkaisevan lisätekijän, joka todistaa ABX-ryhmän rakenneuudistussuunnitelman laadukkuudesta ja ryhmän pysyvästä elinkelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(234)

Lopuksi komissio katsoo, että koko ABX LOGISTICS WW -ryhmän kaupasta allekirjoitettu esisopimus, joka tekee luovutuksesta pakollisen jos se ja tavanomaiset luovutusehdot hyväksytään, sekä siihen liittyvät yksityisen omistajan merkittävät investointisitoumukset muodostavat ratkaisevan lisätekijän, joka todistaa ABX-ryhmän rakenneuudistussuunnitelman laadukkuudesta ja ryhmän pysyvästä elinkelpoisuudesta.

6.2.3.   Kilpailun sääntöjenvastaisen vääristymisen estäminen

| (235) | Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan on toteutettava vastasuoritteita, jotta tuen kilpailijoita haittaavat vaikutukset jäisivät mahdollisimman vähäisiksi. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa. |
| --- | --- |

(235)

Vuoden 2004 suuntaviivojen mukaan on toteutettava vastasuoritteita, jotta tuen kilpailijoita haittaavat vaikutukset jäisivät mahdollisimman vähäisiksi. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa.

| (236) | ABX-ryhmä on jo nyt sitoutunut vähentämään kapasiteettiaan erittäin merkittävässä määrin. Kuten on jo ilmoitettu, ryhmä vähentää rakenneuudistuksen päättämiseen mennessä voimakkaasti toimipaikkojensa määrää, toimintapinta-alojaan, liikevaihtoaan sekä henkilöstöään saavuttaakseen ABX-WW:n tasolla jopa 54 prosentin vähennykset, ABX-D:n tasolla 69 prosentin, ABX-NL:n tasolla 44 prosentin ja ABX-F:n tasolla 76 prosentin vähennykset (erityisesti luopumalla toimistoista ja sulkemalla niitä). Saksan markkinoilla vähennyksiä vahvistavat vielä Belgian viranomaisten vuonna 2005 tekemät lisäsitoumukset [...]. Vähennykset menevät huomattavasti pidemmälle kuin alkuperäisessä suunnitelmassa oli ennakoitu, ja ne vapauttavat vastaavassa määrin markkinaosuuksia kilpailijoiden hyväksi. |
| --- | --- |

(236)

ABX-ryhmä on jo nyt sitoutunut vähentämään kapasiteettiaan erittäin merkittävässä määrin. Kuten on jo ilmoitettu, ryhmä vähentää rakenneuudistuksen päättämiseen mennessä voimakkaasti toimipaikkojensa määrää, toimintapinta-alojaan, liikevaihtoaan sekä henkilöstöään saavuttaakseen ABX-WW:n tasolla jopa 54 prosentin vähennykset, ABX-D:n tasolla 69 prosentin, ABX-NL:n tasolla 44 prosentin ja ABX-F:n tasolla 76 prosentin vähennykset (erityisesti luopumalla toimistoista ja sulkemalla niitä). Saksan markkinoilla vähennyksiä vahvistavat vielä Belgian viranomaisten vuonna 2005 tekemät lisäsitoumukset [...]. Vähennykset menevät huomattavasti pidemmälle kuin alkuperäisessä suunnitelmassa oli ennakoitu, ja ne vapauttavat vastaavassa määrin markkinaosuuksia kilpailijoiden hyväksi.

| (237) | Komissio katsoo, että lopettamisia ja luovutuksia on pidettävä oikeassa suhteessa olevina, kun otetaan huomioon niiden määrällinen merkityksellisyys, ABX-ryhmälle rahdinhuolintatoiminnassa jäävä vähäinen markkinaosuus (alle 2 prosenttia Saksassa, 1 prosentti Alankomaissa 2002), tarve säilyttää vähimmäisverkosto useissa Euroopan maissa, jotta intermodaalinen logistiikkapalvelutoiminta Euroopassa olisi kannattavaa, sekä se seikka, että liikenteen logistiikkapalvelujen markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, vaan ala laajenee, kuten jaksossa 2.2 on eritelty. Muistutetaan lisäksi, että ABX-ryhmä ei lähes lainkaan omista kuljetusvälineitä eikä näin ollen lähes lainkaan toimi tieliikenteen harjoittajana. |
| --- | --- |

(237)

Komissio katsoo, että lopettamisia ja luovutuksia on pidettävä oikeassa suhteessa olevina, kun otetaan huomioon niiden määrällinen merkityksellisyys, ABX-ryhmälle rahdinhuolintatoiminnassa jäävä vähäinen markkinaosuus (alle 2 prosenttia Saksassa, 1 prosentti Alankomaissa 2002), tarve säilyttää vähimmäisverkosto useissa Euroopan maissa, jotta intermodaalinen logistiikkapalvelutoiminta Euroopassa olisi kannattavaa, sekä se seikka, että liikenteen logistiikkapalvelujen markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, vaan ala laajenee, kuten jaksossa 2.2 on eritelty. Muistutetaan lisäksi, että ABX-ryhmä ei lähes lainkaan omista kuljetusvälineitä eikä näin ollen lähes lainkaan toimi tieliikenteen harjoittajana.

| (238) | Komissio on lisäksi tarkistanut, että Belgian viranomaisten antamien tietojen perusteella erittäin huomattava osa kapasiteetin vähennyksistä koskee lyhyellä aikavälillä tuottoisia toimintoja. Lisävähennykset koskevat noin 19:ta prosenttia toimipaikkojen noin 31 prosentin vähennyksistä, 12:ta prosenttia yhteensä 21 prosentin liikevaihdon pienenemisestä, 15:ta prosenttia yhteensä 40 prosentin henkilöstövähennyksistä ja 40:tä prosenttia varastointipinta-alojen 54 prosentin kokonaisvähennyksestä. |
| --- | --- |

(238)

Komissio on lisäksi tarkistanut, että Belgian viranomaisten antamien tietojen perusteella erittäin huomattava osa kapasiteetin vähennyksistä koskee lyhyellä aikavälillä tuottoisia toimintoja. Lisävähennykset koskevat noin 19:ta prosenttia toimipaikkojen noin 31 prosentin vähennyksistä, 12:ta prosenttia yhteensä 21 prosentin liikevaihdon pienenemisestä, 15:ta prosenttia yhteensä 40 prosentin henkilöstövähennyksistä ja 40:tä prosenttia varastointipinta-alojen 54 prosentin kokonaisvähennyksestä.

6.2.4.   Tuen rajaaminen välttämättömään

| (239) | Vuoden 2004 suuntaviivoissa vaaditaan, että tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön. |
| --- | --- |

(239)

Vuoden 2004 suuntaviivoissa vaaditaan, että tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön.

| (240) | Tältä osin komissio toteaa ensinnäkin, että pääomapohjan vahvistamisen ansiosta ryhmän velkojen suhde omiin varoihin on 80 prosenttia ilmoitettujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Suhdeluku on 155 prosenttia, sen jälkeen kun siitä on poistettu ryhmän tilinpäätöksessä esitetty 146 miljoonan dollarin liikearvo.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsernitase | 31.12.03 | 31.12.04 | 30.6.05 | 31.12.05 ennen muunnosta | 31.12.05 muunnoksen jälkeen | 31.12.05 muunnoksen ja liikearvon poistamisen jälkeen | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsolidoidut omat varat | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Rahoitusvelat | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Velkasuhde | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

Tältä osin komissio toteaa ensinnäkin, että pääomapohjan vahvistamisen ansiosta ryhmän velkojen suhde omiin varoihin on 80 prosenttia ilmoitettujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. Suhdeluku on 155 prosenttia, sen jälkeen kun siitä on poistettu ryhmän tilinpäätöksessä esitetty 146 miljoonan dollarin liikearvo.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsernitase

31.12.03

31.12.04

30.6.05

31.12.05 ennen muunnosta

31.12.05 muunnoksen jälkeen

31.12.05 muunnoksen ja liikearvon poistamisen jälkeen

31.12.06

31.12.07

Konsolidoidut omat varat

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Rahoitusvelat

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Velkasuhde

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komissio katsoo olevan perusteltua ottaa myös tämä toinen luku, 155 prosenttia, huomioon, koska liikearvo syntyy suurelta osin ABX-D:n ja -NL:n alkuperäisestä hankintahinnasta (D [...] miljoonaa euroa ja NL [...] miljoonaa euroa). Niiden kapasiteettihan pienenee huomattavasti rakenneuudistuksen yhteydessä, mitä Belgian viranomaisten joulukuussa 2005 ilmoittamat sitoumukset [...] läsnäolon vähentämisestä Saksassa entisestään korostavat. Belgian viranomaiset katsovat lisäksi, että rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen aiheuttaisi Saksan ja Alankomaiden tytäryhtiöiden liikearvon häviämisen kokonaan SNCB:n tilinpäätöksestä [...]. |
| --- | --- |

(241)

Komissio katsoo olevan perusteltua ottaa myös tämä toinen luku, 155 prosenttia, huomioon, koska liikearvo syntyy suurelta osin ABX-D:n ja -NL:n alkuperäisestä hankintahinnasta (D [...] miljoonaa euroa ja NL [...] miljoonaa euroa). Niiden kapasiteettihan pienenee huomattavasti rakenneuudistuksen yhteydessä, mitä Belgian viranomaisten joulukuussa 2005 ilmoittamat sitoumukset [...] läsnäolon vähentämisestä Saksassa entisestään korostavat. Belgian viranomaiset katsovat lisäksi, että rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen aiheuttaisi Saksan ja Alankomaiden tytäryhtiöiden liikearvon häviämisen kokonaan SNCB:n tilinpäätöksestä [...].

| (242) | Kummatkin suhdeluvut, 80 ja 155 prosenttia, ovat merkittävästi suurempia kuin vastaavat suhdeluvut ABX-ryhmään verrattavissa olevilla kilpailijoilla. Esimerkkinä voidaan mainita, että kilpailijoiden keskimääräinen suhdeluku (liikevaihdolla painotettuna) on noin 43 prosenttia, ja se olisi vain 16 prosenttia, jos otettaisiin huomioon DPWN-yhtiö. (Viimeksi mainittu ei kuitenkaan vaikuta riittävän vertailukelpoiselta, jotta se voitaisiin sisällyttää tähän.) |
| --- | --- |

(242)

Kummatkin suhdeluvut, 80 ja 155 prosenttia, ovat merkittävästi suurempia kuin vastaavat suhdeluvut ABX-ryhmään verrattavissa olevilla kilpailijoilla. Esimerkkinä voidaan mainita, että kilpailijoiden keskimääräinen suhdeluku (liikevaihdolla painotettuna) on noin 43 prosenttia, ja se olisi vain 16 prosenttia, jos otettaisiin huomioon DPWN-yhtiö. (Viimeksi mainittu ei kuitenkaan vaikuta riittävän vertailukelpoiselta, jotta se voitaisiin sisällyttää tähän.)

| (243) | Tämä merkitsee, että ABX-ryhmän pääomapohja olisi vahvistamisen jälkeenkin alan keskitason alapuolella, eikä sillä olisi rahoitusrakenteessaan ylijäämäisiä varoja. |
| --- | --- |

(243)

Tämä merkitsee, että ABX-ryhmän pääomapohja olisi vahvistamisen jälkeenkin alan keskitason alapuolella, eikä sillä olisi rahoitusrakenteessaan ylijäämäisiä varoja.

| (244) | Toiseksi komissio muistuttaa, että ABX-WW:n kassatilanne on ollut negatiivinen vuodesta 2003 alkaen, joten ABX-ryhmällä ei ole käytössään ylijäämäisiä käteisvaroja. |
| --- | --- |

(244)

Toiseksi komissio muistuttaa, että ABX-WW:n kassatilanne on ollut negatiivinen vuodesta 2003 alkaen, joten ABX-ryhmällä ei ole käytössään ylijäämäisiä käteisvaroja.

| (245) | Kolmanneksi on otettava huomioon se seikka, että hinta, jonka SNCB saa ABX-WW:n osakkeiden myynnistä vähentää tosiasiallista tuen määrää. Ryhmän ja sen kilpailijoiden samoin kuin SNCB:n ja Yvanin kannalta tilanne olisi ollut vastaavanlainen, jos SNCB:n antamaa tukea olisi vähennetty yhtä paljon, myynti olisi toteutettu symbolisella hinnalla ja uusi omistaja olisi antanut vastaavan rahoituksen suoraan. |
| --- | --- |

(245)

Kolmanneksi on otettava huomioon se seikka, että hinta, jonka SNCB saa ABX-WW:n osakkeiden myynnistä vähentää tosiasiallista tuen määrää. Ryhmän ja sen kilpailijoiden samoin kuin SNCB:n ja Yvanin kannalta tilanne olisi ollut vastaavanlainen, jos SNCB:n antamaa tukea olisi vähennetty yhtä paljon, myynti olisi toteutettu symbolisella hinnalla ja uusi omistaja olisi antanut vastaavan rahoituksen suoraan.

| (246) | Komission on myös varmistuttava siitä, että tuen saaja osallistuu merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelmaan joko omilla varoillaan tai markkinaehdoin saamallaan ulkoisella rahoituksella. |
| --- | --- |

(246)

Komission on myös varmistuttava siitä, että tuen saaja osallistuu merkittävällä tavalla rakenneuudistussuunnitelmaan joko omilla varoillaan tai markkinaehdoin saamallaan ulkoisella rahoituksella.

| (247) | Tätä varten komissio määrittelee aluksi rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset, tuottavuuden nettolisäyksen ja käyttöpääoman tarpeen vähennykset.
  Rakenneuudistuksen nettokustannukset






  Irtisanomiset, lakkautukset | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Negatiivinen kassavirta rakenneuudistuksen aikana (ilman tuottavuuden lisäystä) | - 121,0 |
| Velka SNCB:lle (ennen vuotta 2002) | -60,0 |
| Korot veloista SNCB:lle (velasta ennen 2002 + tuki yrityksen pelastamiseksi) | -8,0 |
| Pankkien poisvetäytymisestä johtuva luottojen ja lainojen takaisinmaksu | [...] |
| Yvanin maksut muista takuista ja saatavista ABX:n velkojille | [...] |
| Käyttöpääoman tarpeen pieneneminen | 29,1 |
| Yhteensä | - 296,6 |

(247)

Tätä varten komissio määrittelee aluksi rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset, tuottavuuden nettolisäyksen ja käyttöpääoman tarpeen vähennykset.

Rakenneuudistuksen nettokustannukset

Irtisanomiset, lakkautukset

-49,0

Negatiivinen kassavirta rakenneuudistuksen aikana (ilman tuottavuuden lisäystä)

- 121,0

Velka SNCB:lle (ennen vuotta 2002)

-60,0

Korot veloista SNCB:lle (velasta ennen 2002 + tuki yrityksen pelastamiseksi)

-8,0

Pankkien poisvetäytymisestä johtuva luottojen ja lainojen takaisinmaksu

[...]

Yvanin maksut muista takuista ja saatavista ABX:n velkojille

[...]

Käyttöpääoman tarpeen pieneneminen

29,1

Yhteensä

- 296,6

| (248) | Tältä osin komissio katsoo olevan perusteltua käyttää edellä olevan taulukon lukuja seuraavista syistä:






  (a) | Määrä 49 miljoonaa euroa vastaa rakenneuudistuksesta suoraan aiheutuvia kustannuksia, kuten irtisanomiskorvaukset ja tytäryhtiöiden lopettamiskustannukset. |
| --- | --- | --- |

(248)

Tältä osin komissio katsoo olevan perusteltua käyttää edellä olevan taulukon lukuja seuraavista syistä:

(a)

Määrä 49 miljoonaa euroa vastaa rakenneuudistuksesta suoraan aiheutuvia kustannuksia, kuten irtisanomiskorvaukset ja tytäryhtiöiden lopettamiskustannukset.

| (b) | Määrä 121 miljoonaa euroa vastaa rakenneuudistukseen osallistuvien yksiköiden rahoitustarvetta (tai negatiivista kassavirtaa) vuosina 2003–2005. Se vastaa ensisijaisesti liikevoittoa oikaistuna rakenneuudistuksen edellyttämillä investoinneilla, rahoituskuluilla ja tietyillä poikkeuksellisilla erillä. Komissio on Belgian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella varmistanut, että huomioon otetut investoinnit ovat pääosin tietotekniikkainvestointeja, ja ne jäävät joka tapauksessa poistojen määrää vähäisemmiksi. Tietotekniikkainvestoinnit ovat tärkeä osa ryhmän uudelleenjärjestelyä ja tuottavuuden lisäystä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, etteivät investoinnit merkitse kapasiteetin lisäystä. Komissio on myös voinut varmistaa, että poikkeukselliset erät käsittävät pääasiassa yrityksen rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia. Ne koskevat yrityksen uudelleenjärjestelyä ja tuottavuustoimenpiteitä (irtisanomiset keskeisistä tehtävistä, oikeudelliseen yksinkertaistamiseen tähtäävät toimenpiteet, muut tuottavuustoimenpiteet), joita tarvitaan elinkelpoisuuden varmistamiseksi.
  On huomattava, että rakenneuudistuskauden negatiivisen kassavirran kustannuksia, eli 150,9:ää miljoonaa euroa, pienentävät rakenneuudistuksen odotetut myönteiset vaikutukset, jotka tuottavat ajanjaksolla 29,9 miljoonan euron positiivisen kassavirran, jolloin nettokustannukseksi jää tässä esitetty 121 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(b)

Määrä 121 miljoonaa euroa vastaa rakenneuudistukseen osallistuvien yksiköiden rahoitustarvetta (tai negatiivista kassavirtaa) vuosina 2003–2005. Se vastaa ensisijaisesti liikevoittoa oikaistuna rakenneuudistuksen edellyttämillä investoinneilla, rahoituskuluilla ja tietyillä poikkeuksellisilla erillä. Komissio on Belgian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella varmistanut, että huomioon otetut investoinnit ovat pääosin tietotekniikkainvestointeja, ja ne jäävät joka tapauksessa poistojen määrää vähäisemmiksi. Tietotekniikkainvestoinnit ovat tärkeä osa ryhmän uudelleenjärjestelyä ja tuottavuuden lisäystä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, etteivät investoinnit merkitse kapasiteetin lisäystä. Komissio on myös voinut varmistaa, että poikkeukselliset erät käsittävät pääasiassa yrityksen rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia. Ne koskevat yrityksen uudelleenjärjestelyä ja tuottavuustoimenpiteitä (irtisanomiset keskeisistä tehtävistä, oikeudelliseen yksinkertaistamiseen tähtäävät toimenpiteet, muut tuottavuustoimenpiteet), joita tarvitaan elinkelpoisuuden varmistamiseksi.

On huomattava, että rakenneuudistuskauden negatiivisen kassavirran kustannuksia, eli 150,9:ää miljoonaa euroa, pienentävät rakenneuudistuksen odotetut myönteiset vaikutukset, jotka tuottavat ajanjaksolla 29,9 miljoonan euron positiivisen kassavirran, jolloin nettokustannukseksi jää tässä esitetty 121 miljardia euroa.

| (c) | Muut ennen vuoden 2005 loppua olemassa olevat rahoitustarpeet on katettava ennen ABX-WW:n luovutusta, jotta ryhmän rahoitusrakenne voidaan palauttaa. Kyseessä ovat joko velat SNCB:lle, jotka muunnetaan pääomaksi (60 miljoonaa euroa), ja niihin liittyvät korot (8 miljoonaa euroa) tai ajanjaksolla 2003–2005 irtisanotut pankkiluotot ([...] miljoonaa euroa) taikka ennakoitu nykyisten takausten ja luottojen siirto Yvanille ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(c)

Muut ennen vuoden 2005 loppua olemassa olevat rahoitustarpeet on katettava ennen ABX-WW:n luovutusta, jotta ryhmän rahoitusrakenne voidaan palauttaa. Kyseessä ovat joko velat SNCB:lle, jotka muunnetaan pääomaksi (60 miljoonaa euroa), ja niihin liittyvät korot (8 miljoonaa euroa) tai ajanjaksolla 2003–2005 irtisanotut pankkiluotot ([...] miljoonaa euroa) taikka ennakoitu nykyisten takausten ja luottojen siirto Yvanille ([...] miljoonaa euroa).

| (d) | Käyttöpääoman tarpeen väheneminen johtuu ryhmän ja sen asiakkaiden ja tavarantoimittajien välisten liikesuhteiden hallinnon tehostamisesta, ja se pienentää rakenneuudistuskustannuksia. |
| --- | --- |

(d)

Käyttöpääoman tarpeen väheneminen johtuu ryhmän ja sen asiakkaiden ja tavarantoimittajien välisten liikesuhteiden hallinnon tehostamisesta, ja se pienentää rakenneuudistuskustannuksia.

| (249) | ABX-ryhmä on ottanut käyttöön tietyn määrän omia varojaan tai ulkopuolelta markkinaehtoisesti saatuja varoja rahoittaakseen nämä toimenpiteet. Varat on saatu ensisijaisesti myymällä varallisuutta kolmansille osapuolille (24,2 miljoonaa euroa), jo kuvatulla tavalla ostamalla rakenneuudistuksessa olevien yksiköiden toimintoja ABX-yhtiön terveille yksiköille tai ABX-WW-holdingyhtiölle (22,6 miljoonaa euroa) tai luopumalla saatavista sekä ryhmän terveiden osapuolten myöntämällä rahoituksella (10,6 + 6 miljoonaa euroa). Nämä ryhmän terveiden toimintojen myönnytykset merkitsevät todellista panostusta edunsaajalta, joka on ryhmä kokonaisuudessaan. Tähän on lisättävä Yvanin tuoma rahoitus ([...] miljoonaa euroa). Oman rahoitusosuuden kokonaismäärä on [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(249)

ABX-ryhmä on ottanut käyttöön tietyn määrän omia varojaan tai ulkopuolelta markkinaehtoisesti saatuja varoja rahoittaakseen nämä toimenpiteet. Varat on saatu ensisijaisesti myymällä varallisuutta kolmansille osapuolille (24,2 miljoonaa euroa), jo kuvatulla tavalla ostamalla rakenneuudistuksessa olevien yksiköiden toimintoja ABX-yhtiön terveille yksiköille tai ABX-WW-holdingyhtiölle (22,6 miljoonaa euroa) tai luopumalla saatavista sekä ryhmän terveiden osapuolten myöntämällä rahoituksella (10,6 + 6 miljoonaa euroa). Nämä ryhmän terveiden toimintojen myönnytykset merkitsevät todellista panostusta edunsaajalta, joka on ryhmä kokonaisuudessaan. Tähän on lisättävä Yvanin tuoma rahoitus ([...] miljoonaa euroa). Oman rahoitusosuuden kokonaismäärä on [...] miljoonaa euroa.

| (250) | Edellä olevasta analyysista selviää, että edunsaajan oman rahoituksen osuus on ainakin 43,4 prosenttia rakenneuudistuksen tarpeesta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että alle 50 prosentin omarahoitusosuus voidaan hyväksyä erityisesti seuraavista syistä: rakenneuudistuksen taustalla olevat erityiset vaikeudet (siitä riippuu suoraan 13 000 työpaikkaa Euroopassa); kapasiteetin vähennyksen merkittävyys (vähennys on jopa 50 prosenttia, ja se koskee etupäässä lyhyellä aikavälillä tuottoisia toimintoja); riski, jonka lisävähennykset saattaisivat aiheuttaa ABX-WW:n kansainvälisten kuljetusten logistiikkaverkostolle; se että alkuperäinen ilmoitus on tehty vuoden 1999 suuntaviivojen voimassaoloaikana, jolloin ei vaadittu vähimmäisosuutta; ABX-WW:n yksityistäminen, joka on myöskin ryhmän elinkelpoisuuden kannalta ratkaiseva tekijä ja varmistaa, ettei ryhmälle tulevaisuudessa anneta tukia. |
| --- | --- |

(250)

Edellä olevasta analyysista selviää, että edunsaajan oman rahoituksen osuus on ainakin 43,4 prosenttia rakenneuudistuksen tarpeesta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että alle 50 prosentin omarahoitusosuus voidaan hyväksyä erityisesti seuraavista syistä: rakenneuudistuksen taustalla olevat erityiset vaikeudet (siitä riippuu suoraan 13 000 työpaikkaa Euroopassa); kapasiteetin vähennyksen merkittävyys (vähennys on jopa 50 prosenttia, ja se koskee etupäässä lyhyellä aikavälillä tuottoisia toimintoja); riski, jonka lisävähennykset saattaisivat aiheuttaa ABX-WW:n kansainvälisten kuljetusten logistiikkaverkostolle; se että alkuperäinen ilmoitus on tehty vuoden 1999 suuntaviivojen voimassaoloaikana, jolloin ei vaadittu vähimmäisosuutta; ABX-WW:n yksityistäminen, joka on myöskin ryhmän elinkelpoisuuden kannalta ratkaiseva tekijä ja varmistaa, ettei ryhmälle tulevaisuudessa anneta tukia.

| (251) | Muutkin tekijät osoittavat, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti. Komissio muistuttaa esimerkiksi, että ABX-ryhmä pystyi saamaan rahoituslaitokselta [...] miljoonan euron kassalimiittiluoton, jonka SNCB takasi. Sitä ei varovaisuussyistä ole otettu huomioon laskettaessa edellä edunsaajan rahoitusosuutta, koska komissio ei ole voinut täysin varmasti sulkea pois mahdollisen tuen muodostumista pankille ja SNCB:lle maksettujen palkkioiden osalta. Lisäksi yksityiset pankit myöntävät edelleen ABX-ryhmälle ilman tukea tai julkista takausta merkittäviä määriä lyhytaikaisia luottoja. |
| --- | --- |

(251)

Muutkin tekijät osoittavat, että markkinat uskovat elinkelpoisuuden palautumiseen vuoden 2004 suuntaviivojen mukaisesti. Komissio muistuttaa esimerkiksi, että ABX-ryhmä pystyi saamaan rahoituslaitokselta [...] miljoonan euron kassalimiittiluoton, jonka SNCB takasi. Sitä ei varovaisuussyistä ole otettu huomioon laskettaessa edellä edunsaajan rahoitusosuutta, koska komissio ei ole voinut täysin varmasti sulkea pois mahdollisen tuen muodostumista pankille ja SNCB:lle maksettujen palkkioiden osalta. Lisäksi yksityiset pankit myöntävät edelleen ABX-ryhmälle ilman tukea tai julkista takausta merkittäviä määriä lyhytaikaisia luottoja.

| (252) | Komissio arvioi siten, että ehto, jonka mukaan tuki on rajoitettava välttämättömään ja yrityksen on merkittävällä tavalla osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan, on tarkistettu. |
| --- | --- |

(252)

Komissio arvioi siten, että ehto, jonka mukaan tuki on rajoitettava välttämättömään ja yrityksen on merkittävällä tavalla osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan, on tarkistettu.

6.2.5.   Ainutkertaisen tuen periaate

| (253) | Komissio muistuttaa, että ABX-verkosto on perustettu vuodesta 1998 eikä komissio ole ennen tätä päätöstä hyväksynyt tälle verkostolle myönnettäviä rakenneuudistustukia. |
| --- | --- |

(253)

Komissio muistuttaa, että ABX-verkosto on perustettu vuodesta 1998 eikä komissio ole ennen tätä päätöstä hyväksynyt tälle verkostolle myönnettäviä rakenneuudistustukia.

| (254) | Komissio katsoo lisäksi, että ABX-ryhmän suunniteltu yksityistäminen paitsi takaa sen pysyvän elinkelpoisuuden, myös takaa, että ainutkertaisen tuen periaatetta noudatetaan, sillä ei ole todennäköistä, että yksityiseksi muuttuneeseen yritykseen ohjataan uusia julkisia varoja. |
| --- | --- |

(254)

Komissio katsoo lisäksi, että ABX-ryhmän suunniteltu yksityistäminen paitsi takaa sen pysyvän elinkelpoisuuden, myös takaa, että ainutkertaisen tuen periaatetta noudatetaan, sillä ei ole todennäköistä, että yksityiseksi muuttuneeseen yritykseen ohjataan uusia julkisia varoja.

6.2.6.   Päätelmä

| (255) | Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että tuet, jotka SNCB on rakenneuudistuksen puitteissa myöntänyt ABX-ryhmälle, ovat sekä vuoden 1999 että 2004 suuntaviivojen perusteiden mukaisia ja ovat näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisia. Erityisesti todetaan, että ABX-ryhmän terveet osat ovat merkittävällä tavalla osallistuneet vaikeuksissa olevien yksiköiden rahoittamiseen, ja tämän rahoitusosuuden lisäksi ryhmä on merkittävällä tavalla vähentänyt kapasiteettiaan vastasuoritteeksi tuesta. Lisäksi ABX-ryhmän yksityistämisen ansiosta on mahdollista varmistaa ryhmän elinkelpoisuus tulevaisuudessa ja ehkäistä mahdolliset uudet valtiontuet ryhmän hyväksi. |
| --- | --- |

(255)

Edellä sanotun perusteella komissio päättelee, että tuet, jotka SNCB on rakenneuudistuksen puitteissa myöntänyt ABX-ryhmälle, ovat sekä vuoden 1999 että 2004 suuntaviivojen perusteiden mukaisia ja ovat näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisia. Erityisesti todetaan, että ABX-ryhmän terveet osat ovat merkittävällä tavalla osallistuneet vaikeuksissa olevien yksiköiden rahoittamiseen, ja tämän rahoitusosuuden lisäksi ryhmä on merkittävällä tavalla vähentänyt kapasiteettiaan vastasuoritteeksi tuesta. Lisäksi ABX-ryhmän yksityistämisen ansiosta on mahdollista varmistaa ryhmän elinkelpoisuus tulevaisuudessa ja ehkäistä mahdolliset uudet valtiontuet ryhmän hyväksi.

| (256) | Komissio muistuttaa lopuksi, että komissio ilmoitti asiassa nro N 386/2004 antamassaan päätöksessä poliittisista suuntaviivoista, joissa käsitellään valtiontukia rautatiealalla. Suuntaviivoissa pohditaan laaja-alaisesti sitä, minkälaisia ongelmia aiheuttaa rajaton takaus, josta rautatieyritykset nauttivat useassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(256)

Komissio muistuttaa lopuksi, että komissio ilmoitti asiassa nro N 386/2004 antamassaan päätöksessä poliittisista suuntaviivoista, joissa käsitellään valtiontukia rautatiealalla. Suuntaviivoissa pohditaan laaja-alaisesti sitä, minkälaisia ongelmia aiheuttaa rajaton takaus, josta rautatieyritykset nauttivat useassa jäsenvaltiossa.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tässä päätöksessä tutkitut tuet, jotka Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) on myöntänyt ABX Logistics -ryhmän rakenneuudistukseen, soveltuvat yhteismarkkinoille edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt ehdot täytetään.

2.   Rahoitus, jonka SNCB on käyttänyt rahoittaakseen irtautumisen osasta ABX Logistics (France) -tytäryhtiötä, ja muut tässä päätöksessä tutkitut rahoitukset, erityisesti vuonna 2001 toteutetut investoinnit ja rinnakkaiset rahoitusosuudet, eivät muodosta valtiontukea.

2 artikla

Komissio asettaa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rakenneuudistustukien hyväksymisen ehdoksi ABX Logistics -ryhmän myynnin [...] kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantopäivästä markkinahinnalla jatkajalle, jolla ei ole juridista sidettä SNCB:hen, sekä noudattaen mahdollisen ostajan ehdottamiin hankintaehtoihin ja rahoitukseen liittyviä sitoumuksia siten kuin ne on kuvattu tässä päätöksessä.

3 artikla

Belgia ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä, 7. joulukuuta 2005.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 9, 14.1.2004, s. 12.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EUVL C 142, 11.6.2005, s. 2.

3

(4)  Tavoitteena oli muodostaa yhtenäinen ja autonominen ryhmä (i), helpottaa ryhmän eri yksiköiden välistä synergiaa (ii) ja mahdollistaa pääoman avaaminen teolliselle sijoittajalle tai ulkopuoliselle rahoittajalle (iii).

4

(5)  Kyseessä oli kolmen tytäryhtiön (Rheinkraft, Safety First ja Worldpack) myynti, mikä edustaa 98,5 miljoonan euron liikevaihtoa, sekä toimipaikkojen sulkeminen: seitsemän toimistoa ja kolme varastoa Saksassa, neljä toimistoa Ranskassa ja kaksi toimistoa Alankomaissa. Lisäksi toteutettiin rakennusten ja muun käyttöomaisuuden sale & rent-back -toimintoja (myyntiä ja takaisinvuokrausta).

5

(6)  Nämä toimenpiteet oli tarkoitus toteuttaa ensisijaisesti parantamalla tuottavuutta (siten että henkilöstön vähennys vastaisi kolmessa rakenneuudistukseen kuuluvassa maassa n. 690:tä henkilötyövuotta toimistojen lakkauttamisen vaikutus mukaan luettuna) (1), pienentämällä kustannuksia (2) ja neuvottelemalla uudelleen vuokrasopimuksia (3).

6

(7)  Katso lukua ”l
  ’
  enjeu financier en chiffres” (rahoitustiedot numeroina).

7

l

’

enjeu financier en chiffres

(8)  Katso lukua ”l
  ’
  enjeu financier en chiffres” (rahoitustiedot numeroina).

8

l

’

enjeu financier en chiffres

(9)  Katso lukua ”l
  ’
  enjeu financier en chiffres” (rahoitustiedot numeroina).

9

l

’

enjeu financier en chiffres

(10)  Jacobs Consultancy: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, final report, toukokuu 2004.

10

Capacity of ABX Logistics and Sernam markets

(11)  Belgian viranomaisten kirje 24.2.2005, s. 13.

11

(12)  Vaikkakin äskettäinen laajentuminen näyttää väliaikaisesti helpottaneen tilannetta. Kuitenkin se seikka, että monet kuljetusalan yritykset näyttävät ostavan tavaroiden tieliikennekuljetukset uusista jäsenvaltioista tulevilta halvemmilta liikenteenharjoittajilta, voimistanee edelleen hintakilpailupainetta maantieliikennemarkkinoilla.

12

(13)  Luottamuksellisia tietoja.

13

(14)  Tarkka luku on poistettu ja korvattu tällä maininnalla.

14

(15)  Erityisesti Belgian viranomaisten 23.12.2003 päivätty kirje, kirjattu 29.12.2003 nrolla A/36804 ja 20.6.2003 nrolla A/23465 kirjattu kirje.

15

(16)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 221.

16

Cour des comptes

(17)  Belgian viranomaisten kirje, kirjattu 20.6.2003 numerolla A/23465.

17

(18)  Belgian viranomaisten kirje 29.8.2003, kirjattu 29.8.2003 numerolla GAB. Loyola de Palacio Entrada no 2805, s. 12.

18

o

(19)  Sisältää Wegtransportin hankintaan liittyvän liikevaihdon.

19

(20)  Sisältää Wegtransportin hankintaan liittyvän liikevaihdon

20

(21)  Kirjattuja tietoja ei käytettävissä. Jälkikäteen tehty arvio perustuu (1) [...] %:n bruttokäyttökatteeseen 2003 sekä (2) liikevaihdon ja tuloksen vuosittaiseen [...] %:n kasvuun vuodesta 2004.

21

(22)  Kirjattuja tietoja ei käytettävissä. Jälkikäteen tehty arvio perustuu (1) [...] %:n bruttokäyttökatteeseen 2004 ja [...] %:n bruttokäyttökatteeseen 2005 sekä (2) liikevaihdon ja tuloksen vuosittaiseen [...] %:n kasvuun vuodesta 2004.

22

(23)  [...] % liikevoiton perusteella.

23

(24)  Johdon syyskuussa 2002 laatima talousarvio.

24

(25)  Muunnetaan pääomaksi 91,6 M€ + annetaan käyttöön lisävaroja 140 M€, josta myönnetään tytäryhtiölle 21 M€:n aliarvostus.

25

(26)  Kyseessä ovat erityisesti tämän lain 2, 3, 8, 12 ja 41 artikla.

26

(27)  Belgian toimittamien tietojen mukaan hallintoneuvoston jäseneksi ei voida valita henkilöä, jolla on jokin seuraavista valtuutuksista tai toimista: Euroopan parlamentin jäsen, lakiasäätävän kamarin jäsen (Belgian parlamentissa), ministeri tai valtiosihteeri, Belgian jonkin kieliyhteisön tai alueen neuvoston tai hallituksen jäsen, maaherra, pysyvän maakuntavaltuuston jäsen ja SNCB:n henkilöstön jäsen.

27

(28)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) mukaan (s. 46): Hallintoneuvoston jäsenen erottaminen edellyttää nykyisin hallintoneuvoston puoltavaa lausuntoa, joka on annettu kahden kolmasosan äänienemmistöllä.

28

(29)  Cour des comptes: Le bon emploi des deniers publics par la S.N.C.B. (Julkisten varojen moitteeton käyttö SNCB:ssä). Edustajainhuoneen 11.5.2000 antaman päätöslauselman johdosta toteutettu tilintarkastus. Bryssel, toukokuu 2001.

29

Le bon emploi des deniers publics par la S.N.C.B

(30)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 142.

30

Cour des comptes

(31)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 151.

31

Cour des comptes

(32)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 142.

32

Cour des comptes

(33)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 141.

33

Cour des comptes

(34)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 154.

34

Cour des comptes

(35)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 154.

35

Cour des comptes

(36)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 152.

36

Cour des comptes

(37)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 150.

37

Cour des comptes

(38)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 153.

38

Cour des comptes

(39)  Belgian tilintarkastustuomioistuimen (Cour des comptes) kertomus, 18.5.2001, s. 153.

39

Cour des comptes

(40)  Saatavissa Internet-sivustolta: ”http://www.belgium.be/”.

40

(41)  Belgian viranomaisten kirje 29.8.2003, kirjattu 29.8.2003 numerolla GAB. Loyola de Palacio Entrada no 2805, s. 4.

41

o

(42)  NERAn raportti, s. 58.

42

(43)  NERAn mukaan (liite D.1, s. 7) velkojen suhde omiin varoihin kehittyy siten, että vuosina 1997, 1998 ja 1999, se on 0,6, vuonna 2000 0,8 ja vuonna 2001 1,0.

43

(44)  Vuosina 1998–2001 SNCB sisällytti edellä mainittuun suhdelukuun vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset rahoitusvelat, mikä selittää 90 ja 80 prosentin välisen eron vuodella 2001 sekä eron seuraavina vuosina.

44

(45)  Keskittäminen toteutettiin 29.12.2003, lukuun ottamatta ABX LOGISTICS (France) S.A:n kansainvälisiä toimintoja, jotka siirrettiin joulukuun 2004 lopussa. Belgian viranomaisten mukaan nämä toiminnat ovat kannattavia tai lähellä kannattavuutta. Kyseiset yksiköt ovat ABX LOGISTICS Air&Sea (France) SAS, ”Road International”, Mitjaville S.A.S. ja Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Air&Sea-toiminnat Belgiassa, Aasiassa ja Amerikassa on jo keskitetty ABX-Air&Sea-yhtiöön. Air&Sea-toiminnat Alankomaissa liitettiin mukaan tammikuun 2005 alussa. Saksan Air&Sea-toimintojen siirtämistä on lykätty kahdesta syystä: i) On ilmennyt, että siirto tuottaisi [...] miljoonan euron kirjanpidollisen voiton ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH:n tileihin siirtovuonna, mutta aiheuttaisi sen jälkeen toistuvan yli [...] miljoonan euron negatiivisen kassavirran vuodessa. ii) Operaation takia ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH menettäisi ne rahavarat, jotka näihin toimintoihin liittyvien saatavien arvopaperistamisohjelma tuottaa, eli [...] miljoonaa euroa. Nämä varat olisi saatava muista rahoituslähteistä, mikä on mahdotonta niin kauan kuin yhtiön taserakennetta ei ole saatu vahvistettua.

46

(47)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005. Kyseessä ovat ajantasaistetut tiedot, jotka saattavat poiketa tammikuun 2005 ennusteista.

47

(48)  Lähde: Collis D., Young D. ja Goold M., ”The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters”, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  Belgian viranomaisten kirje 14.1.2005, s. 23.

49

(50)  Belgian viranomaisten kirje 24.2.2005, s. 12.

50

(51)  Belgian viranomaisten kirje 24.2.2005, s. 12.

51

(52)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, s. 18.

52

(53)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, kirjattu 16.6.2005 numerolla 15050, s. 18.

53

(54)  Belgian viranomaisten kirje 2.9.2005.

54

(55)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, kirjattu 16.6.2005 numerolla 15050, s. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...].

58

(59)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, kirjattu 16.6.2005 nrolla 15050, s. 22.

59

(60)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, liite C 4.

60

(61)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, kirjattu 16.6.2005 numerolla 15050, s. 22.

61

(62)  [...]

62

(63)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, liite C 4.

63

(64)  Asia C 303/88, Italian tasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (Eni-Lanerossi), Oikeustapauskokoelma 1991, s. I-1433, 21 kohta.

64

(65)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, kirjattu 16.6.2005 numerolla 15050, s. 21.

65

(66)  Belgian viranomaisten kirje 2.9.2005, s. 6.

66

(67)  Komission tiedonanto ”Rakenneuudistukset ja työllisyys — Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät”, KOM(2005) 120 lopullinen, s. 2–3.

67

(68)  Komission saamien tietojen mukaan kyseessä on ensisijaisesti varastopinta-ala.

68

(69)  Belgian viranomaisten toimittama taulukko.

69

Lähde: WWW-sivustot, arviot ABX LOGISTICS

Lähde

(70)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005, s. 26.

70

(71)  Belgian viranomaisten kirje 9.6.2005.

71

(72)  Vaikkakaan edellä mainitut osapuolet eivät ole yksittäin esittäneet kaikkia jäljempänä esitettyjä perusteita, niissä tiivistetään kuitenkin tämän kommenttien antajien ryhmän esittämät olennaiset tekijät.

72

(73)  Vaikkakaan edellä mainitut osapuolet eivät ole yksittäin esittäneet kaikkia jäljempänä esitettyjä perusteita, niissä tiivistetään kuitenkin tämän kommenttien antajien ryhmän esittämät olennaiset tekijät.

73

(74)  Ziegler-ryhmän hallintoneuvoston puheenjohtajan 18.8.2005 päivätyn kirjeen mukaan Robert Zieglerillä ei ole valtuuksia yksin esittää komissiolle huomautuksia Ziegler-ryhmän tai Ziegler S.A.:n puolesta.

74

(75)  Vaikkakaan edellä mainitut osapuolet eivät ole yksittäin esittäneet kaikkia jäljempänä esitettyjä perusteita, niissä tiivistetään kuitenkin tämän kommenttien antajien ryhmän esittämät olennaiset tekijät.

75

(76)  Vaikkakaan edellä mainitut osapuolet eivät ole yksittäin esittäneet kaikkia jäljempänä esitettyjä perusteita, niissä tiivistetään kuitenkin tämän kommenttien antajien ryhmän esittämät olennaiset tekijät.

76

(77)  Belgian viranomaisten kirje 29.8.2003, s. 16.

77

(78)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, annettu 21.3.1990, asiassa C-142/87, Belgia vs komissio, ns. Tubemeuse-asia (Kok. s. I-959, 35 kohta).

78

Tubemeuse

(79)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, annettu 16.5.2002, asiassa C-482/99, Ranska vs komissio, ns. Stardust Marine -asia (Kok. s. I-4397, 37 kohta).

79

Stardust Marine -

(80)  Esimerkkinä voidaan mainita [...] peruspisteen hinta, jonka yksi ABX:n tytäryhtiö maksaa pankeilleen pankkitakauksesta.

80

(81)  KPMG: Project Yvan — Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26. toukokuuta 2005, versio 2.2.

81

Project Yvan — Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA

(82)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

82

(83)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

83

(84)  Päätös 21.1.2003, nro C(2003) 245 lopullinen: Valtiontuki N 769/2002, Tuki ABX Logistics -yhtiön pelastamiseksi (tytäryhtiöt F, D ja NL sekä ryhmä). Julkaistu komission WWW-sivustolla seuraavassa osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf (vain ranskan kielellä).

84

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/53

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006,

valtiontuesta, jota Italia aikoo myöntää Cantieri Navali Termoli S.p.A:lle N:o C 48/2004 (ex N 595/2003)

(tiedoksiannettu numerolla C(2006) 2972)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/948/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1540/98 (1), jäljempänä ’laivanrakennusasetus’, ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä laivanrakennusasetuksen (1) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön C.180-nimisen, toimintatukea saavan aluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentämisestä. Alusta rakennetaan Cantieri Navali Termoli S.p.A.-telakalla, jäljempänä ’telakka’. |
| --- | --- |

(1)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä laivanrakennusasetuksen (1) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön C.180-nimisen, toimintatukea saavan aluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentämisestä. Alusta rakennetaan Cantieri Navali Termoli S.p.A.-telakalla, jäljempänä ’telakka’.

| (2) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitetun toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitetun toimenpiteen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.

| (4) | Italia pyysi 28 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä ja 2 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 1 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 6 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 1 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 6 kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 6 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 7 heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että menettelyn aloittamisesta tehtyä komission päätöstä koskevien huomautusten esittämisen määräaikaa pidennettäisiin. Komissio vastasi kirjeisiin 4 päivänä helmikuuta 2005, 8 päivänä huhtikuuta 2005, 29 päivänä kesäkuuta 2005 ja 17 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Italia pyysi 28 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä ja 2 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 1 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 6 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 1 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 6 kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 6 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 7 heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että menettelyn aloittamisesta tehtyä komission päätöstä koskevien huomautusten esittämisen määräaikaa pidennettäisiin. Komissio vastasi kirjeisiin 4 päivänä helmikuuta 2005, 8 päivänä huhtikuuta 2005, 29 päivänä kesäkuuta 2005 ja 17 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Italia toimitti huomautuksensa 26 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 29 päivänä heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Italian viranomaiset vastasivat 23 päivänä tammikuuta 2006, ja 2 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä, joissa pyydettiin vastausajan pidentämistä. Komissio myönsi lisäaikaa 27 päivänä tammikuuta 2006 ja 9 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Italian viranomaiset lähettivät pyydetyt lisätiedot 6 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja täydensivät niitä 6 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Italia toimitti huomautuksensa 26 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 29 päivänä heinäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Italian viranomaiset vastasivat 23 päivänä tammikuuta 2006, ja 2 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä, joissa pyydettiin vastausajan pidentämistä. Komissio myönsi lisäaikaa 27 päivänä tammikuuta 2006 ja 9 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Italian viranomaiset lähettivät pyydetyt lisätiedot 6 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja täydensivät niitä 6 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta osapuolilta.

| (7) | Italia pyysi komissiota siirtämään aluksen luovuttamiselle asetettua laivanrakennusasetuksen mukaista määräaikaa (31 päivä joulukuuta 2003), joka oli edellytyksenä sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämiselle. Määräajan pidentämistä koskeva pyyntö liittyi Cantieri Navali Termoli S.p.A.:n Molisessa sijaitsevalla telakalla rakenteilla olevaan alukseen C.180. Pidennystä pyydettiin aluksi 31 päivään lokakuuta 2004 (10 kuukautta). |
| --- | --- |

(7)

Italia pyysi komissiota siirtämään aluksen luovuttamiselle asetettua laivanrakennusasetuksen mukaista määräaikaa (31 päivä joulukuuta 2003), joka oli edellytyksenä sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämiselle. Määräajan pidentämistä koskeva pyyntö liittyi Cantieri Navali Termoli S.p.A.:n Molisessa sijaitsevalla telakalla rakenteilla olevaan alukseen C.180. Pidennystä pyydettiin aluksi 31 päivään lokakuuta 2004 (10 kuukautta).

| (8) | Joulukuun 30 päivänä 2000 allekirjoitetun laivanrakennussopimuksen mukaan alus piti alun perin luovuttaa 30 päivänä kesäkuuta 2003. Aluksen tilasi italialainen varustamo Marnavi S.p.A. kemikaalien ja öljytuotteiden kuljetusta varten. Sopimuksen tekemisen yhteydessä varustamolle oli luvattu 9 prosentin suuruinen laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukainen toimintatuki, joka vastaa noin 3,9 miljoonan euron tukea alukselle. |
| --- | --- |

(8)

Joulukuun 30 päivänä 2000 allekirjoitetun laivanrakennussopimuksen mukaan alus piti alun perin luovuttaa 30 päivänä kesäkuuta 2003. Aluksen tilasi italialainen varustamo Marnavi S.p.A. kemikaalien ja öljytuotteiden kuljetusta varten. Sopimuksen tekemisen yhteydessä varustamolle oli luvattu 9 prosentin suuruinen laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukainen toimintatuki, joka vastaa noin 3,9 miljoonan euron tukea alukselle.

| (9) | Italian viranomaisten mukaan rakentaminen kesti kuitenkin ennakoitua pidempään monien syiden yhteisvaikutuksesta. Näitä olivat erityisesti 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus, tarve mukauttaa alukset muuttuneisiin teknisiin ja kaupallisiin vaatimuksiin sekä kaksi peräkkäistä luonnononnettomuutta: maanjäristys ja tulva. Telakan oli pyydettävä lupaa ylittää C.180-aluksen luovuttamiselle asetettu, laivanrakennusasetuksen mukainen määräaika kymmenellä kuukaudella (31 päivään joulukuuta 2003). |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaisten mukaan rakentaminen kesti kuitenkin ennakoitua pidempään monien syiden yhteisvaikutuksesta. Näitä olivat erityisesti 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus, tarve mukauttaa alukset muuttuneisiin teknisiin ja kaupallisiin vaatimuksiin sekä kaksi peräkkäistä luonnononnettomuutta: maanjäristys ja tulva. Telakan oli pyydettävä lupaa ylittää C.180-aluksen luovuttamiselle asetettu, laivanrakennusasetuksen mukainen määräaika kymmenellä kuukaudella (31 päivään joulukuuta 2003).

| (10) | Italian viranomaiset viittaavat ilmoituksessaan 5 päivänä kesäkuuta 2002 tehtyyn komission päätökseen, jäljempänä ’Meyer Werft –päätös’, jossa Meyer Werftin telakalla Papenburgissa Saksassa rakennettavana oleville risteilyaluksille hyväksyttiin vastaava luovutuksen määräajan pidentäminen 31 päivään joulukuuta 2003. Italian viranomaiset esittivät useita perustavanluonteisia vastaavuuksia näiden kahden tapauksen välillä. Näitä olivat erityisesti seuraavat: i) määräajan pidentämisen syy (11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus), ii) markkinat (kemikaalien ja öljytuotteiden merikuljetukset) ja iii) telakan ja varustamon väliset vahvat siteet (3). Italian viranomaiset toteavat, että Meyer Werft –päätös tarjoaa selkeän ennakkotapauksen poikkeuksen hyväksymiselle tällaisessa erityistapauksessa. Lisäksi ne muistuttavat, että komissio teki 13 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen, jossa se hyväksyi Kvaerner Masa-Yards –telakalla Suomessa rakenteilla olleen risteilijän luovutuksen määräajan pidentämisen (jäljempänä ’Kvaerner Masa –päätös’) vastaavista syistä. |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaiset viittaavat ilmoituksessaan 5 päivänä kesäkuuta 2002 tehtyyn komission päätökseen, jäljempänä ’Meyer Werft –päätös’, jossa Meyer Werftin telakalla Papenburgissa Saksassa rakennettavana oleville risteilyaluksille hyväksyttiin vastaava luovutuksen määräajan pidentäminen 31 päivään joulukuuta 2003. Italian viranomaiset esittivät useita perustavanluonteisia vastaavuuksia näiden kahden tapauksen välillä. Näitä olivat erityisesti seuraavat: i) määräajan pidentämisen syy (11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus), ii) markkinat (kemikaalien ja öljytuotteiden merikuljetukset) ja iii) telakan ja varustamon väliset vahvat siteet (3). Italian viranomaiset toteavat, että Meyer Werft –päätös tarjoaa selkeän ennakkotapauksen poikkeuksen hyväksymiselle tällaisessa erityistapauksessa. Lisäksi ne muistuttavat, että komissio teki 13 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen, jossa se hyväksyi Kvaerner Masa-Yards –telakalla Suomessa rakenteilla olleen risteilijän luovutuksen määräajan pidentämisen (jäljempänä ’Kvaerner Masa –päätös’) vastaavista syistä.

| (11) | Italian viranomaiset toteavat perusteluksi pyynnölleen, että niiden näkemyksen mukaan poikkeukselliset, ennalta arvaamattomat ja telakasta riippumattomat olosuhteet ovat aiheuttaneet odottamattomia, merkittäviä ja perusteltavissa olevia häiriöitä telakan työsuunnitelmaan. Myöhästyminen johtuu tarkemmin seuraavista syistä (ks. yhteenvetotaulukko 1 jäljempänä):






  (i) | 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

  Varustamo pyysi ennen rakentamisen aloittamista 1 päivänä lokakuuta 2001 Cantieri Navali Termolia keskeyttämään sopimuksen täytäntöönpanon 30 päivään syyskuuta 2003 perumisen sijasta. Varustamo perui sopimuksen keskeyttämispyynnön lopulta 29 päivänä syyskuuta 2003. |
| --- | --- | --- |

(11)

Italian viranomaiset toteavat perusteluksi pyynnölleen, että niiden näkemyksen mukaan poikkeukselliset, ennalta arvaamattomat ja telakasta riippumattomat olosuhteet ovat aiheuttaneet odottamattomia, merkittäviä ja perusteltavissa olevia häiriöitä telakan työsuunnitelmaan. Myöhästyminen johtuu tarkemmin seuraavista syistä (ks. yhteenvetotaulukko 1 jäljempänä):

(i)

11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

Varustamo pyysi ennen rakentamisen aloittamista 1 päivänä lokakuuta 2001 Cantieri Navali Termolia keskeyttämään sopimuksen täytäntöönpanon 30 päivään syyskuuta 2003 perumisen sijasta. Varustamo perui sopimuksen keskeyttämispyynnön lopulta 29 päivänä syyskuuta 2003.

| (ii) | Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

  Edellä mainittujen tapahtumien lisäksi varustamo pyysi keskeyttämistä peruessaan, että aluksen rakennussuunnitelmaa muutettaisiin eli sopimukseen alun perin sisältyneistä ominaisuuksista poikettaisiin uusien teknisten ja kaupallisten vaatimusten huomioon ottamiseksi. Muutokset koskivat säiliöiden mittoja ja määrää sekä aluksen kokonaispituutta ja -leveyttä, joiden muutetut luonnokset toimitettiin hyväksyttäviksi Italian varmennuselimelle R.I.NA.:lle. Muutokset vahvistettiin virallisesti 10 päivänä joulukuuta 2003 lisäyksellä, joka liitettiin alkuperäiseen laivanrakennussopimukseen. |
| --- | --- |

(ii)

Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

Edellä mainittujen tapahtumien lisäksi varustamo pyysi keskeyttämistä peruessaan, että aluksen rakennussuunnitelmaa muutettaisiin eli sopimukseen alun perin sisältyneistä ominaisuuksista poikettaisiin uusien teknisten ja kaupallisten vaatimusten huomioon ottamiseksi. Muutokset koskivat säiliöiden mittoja ja määrää sekä aluksen kokonaispituutta ja -leveyttä, joiden muutetut luonnokset toimitettiin hyväksyttäviksi Italian varmennuselimelle R.I.NA.:lle. Muutokset vahvistettiin virallisesti 10 päivänä joulukuuta 2003 lisäyksellä, joka liitettiin alkuperäiseen laivanrakennussopimukseen.

| (iii) | Luonnononnettomuudet

  Molisen alueella koettiin 31 päivänä lokakuuta 2002 maanjäristys, jolla oli vaikutusta telakkaan, henkilöstöön ja tavarantoimittajiin. Tämän jälkeen alueella koettiin 23–25 päivänä tammikuuta 2003 tulva, jolla samoin oli vaikutusta telakkaan, henkilöstöön ja tavarantoimittajiin. Nämä katastrofit aiheuttivat telakalle vahinkoa sekä suoraan, kun työntekijät eivät päässeet töihin, että välillisesti, kun C.180-aluksen alihankkijoina toimineet paikalliset yritykset irtisanoivat sopimuksia yksipuolisesti tavarantoimittajiensa tuotantoinfrastruktuurin vaurioiden vuoksi. Italian viranomaisten mukaan tämä tilanne haittasi erityisesti aluksen rakentamisen toimeenpanovaihetta edeltävää valmistelevaa teknistä työtä.
  Italian viranomaiset toteavat, että vaikka luonnononnettomuudet sattuivat laivanrakennussopimuksen keskeytyksen aikana, ne mullistivat telakan tuotantoaikataulun. Viranomaiset muistuttavat, että tapahtumien vuoksi julistettiin hätätila pääministerin asetuksella (decreto del presidente del Consiglio) 1 päivään helmikuuta 2004 asti.
  Italian viranomaiset korostavat, että tuki oli kiireellinen telakan taloudellisten ja tuotannollisten voimavarojen rajallisuuden vuoksi (4), sillä aluksen sopimushinta oli vahvistettu olettaen, että hankkeelle myönnetään lakisääteisiä tukia. Lisäksi viranomaiset toteavat, että jos aluksen (joka oli 16 päivänä joulukuuta 200325,65-prosenttisesti valmis) luovuttamisen määräaikaa ei jatketa eivätkä aluksen rakennustyöt tämän vuoksi saa tukea, aluksen rakentamista ei voida saattaa päätökseen aiheuttamatta telakalle huomattavaa taloudellista vahinkoa, minkä seurauksena sekä telakan että sen alihankkijoiden henkilöstö menettäisi työpaikkoja. Viranomaisten mukaan Marnavi-varustamo ja telakka olivat päättäneet peruuttaa toisen sopimuksen C.173-nimisen aluksen rakentamisesta, joka oli vaikeuksissa kyseisten tapahtumisen vuoksi, ja siirtää jo valmiit osat C.180-alukseen.
  Taulukko 1
  Yhteenveto C.180-aluksen luovuttamiseen liittyvistä viiveistä










  Alus | Viiveen syy | Vastuu | Ongelmat | Viive
  (kuukautta) | Ylimääräiset kuukaudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | Attentats du 11.9.2001:






  — | tilauksen keskeyttäminen ja keskeytyksen myöhäinen lopettaminen |

(iii)

Luonnononnettomuudet

Molisen alueella koettiin 31 päivänä lokakuuta 2002 maanjäristys, jolla oli vaikutusta telakkaan, henkilöstöön ja tavarantoimittajiin. Tämän jälkeen alueella koettiin 23–25 päivänä tammikuuta 2003 tulva, jolla samoin oli vaikutusta telakkaan, henkilöstöön ja tavarantoimittajiin. Nämä katastrofit aiheuttivat telakalle vahinkoa sekä suoraan, kun työntekijät eivät päässeet töihin, että välillisesti, kun C.180-aluksen alihankkijoina toimineet paikalliset yritykset irtisanoivat sopimuksia yksipuolisesti tavarantoimittajiensa tuotantoinfrastruktuurin vaurioiden vuoksi. Italian viranomaisten mukaan tämä tilanne haittasi erityisesti aluksen rakentamisen toimeenpanovaihetta edeltävää valmistelevaa teknistä työtä.

Italian viranomaiset toteavat, että vaikka luonnononnettomuudet sattuivat laivanrakennussopimuksen keskeytyksen aikana, ne mullistivat telakan tuotantoaikataulun. Viranomaiset muistuttavat, että tapahtumien vuoksi julistettiin hätätila pääministerin asetuksella (decreto del presidente del Consiglio) 1 päivään helmikuuta 2004 asti.

Italian viranomaiset korostavat, että tuki oli kiireellinen telakan taloudellisten ja tuotannollisten voimavarojen rajallisuuden vuoksi (4), sillä aluksen sopimushinta oli vahvistettu olettaen, että hankkeelle myönnetään lakisääteisiä tukia. Lisäksi viranomaiset toteavat, että jos aluksen (joka oli 16 päivänä joulukuuta 200325,65-prosenttisesti valmis) luovuttamisen määräaikaa ei jatketa eivätkä aluksen rakennustyöt tämän vuoksi saa tukea, aluksen rakentamista ei voida saattaa päätökseen aiheuttamatta telakalle huomattavaa taloudellista vahinkoa, minkä seurauksena sekä telakan että sen alihankkijoiden henkilöstö menettäisi työpaikkoja. Viranomaisten mukaan Marnavi-varustamo ja telakka olivat päättäneet peruuttaa toisen sopimuksen C.173-nimisen aluksen rakentamisesta, joka oli vaikeuksissa kyseisten tapahtumisen vuoksi, ja siirtää jo valmiit osat C.180-alukseen.

Taulukko 1

Yhteenveto C.180-aluksen luovuttamiseen liittyvistä viiveistä

Alus

Viiveen syy

Vastuu

Ongelmat

Viive

(kuukautta)

Ylimääräiset kuukaudet

C.180

(i)

Attentats du 11.9.2001:

—

tilauksen keskeyttäminen ja keskeytyksen myöhäinen lopettaminen

Marnavi. S.p.A.

(varustamo)

Sopimuksen keskeyttäminen 1.10.2001 -30.9.2003

Keskeytyksen peruuttaminen 29.9.2003

24

Määrittämätön

| (ii) | Tekniset muutokset |
| --- | --- |

(ii)

Tekniset muutokset

Marnavi. S.p.A.

(varustamo)

Säiliöiden mittoja ja määrää sekä aluksen kokonaispituutta ja -leveyttä koskevat muutokset

Määrittämätön

Määrittämätön

| (iii) | Molisen alueen luonnononnettomuuksien aiheuttamat viiveet:






  — | ·Maanjäristys 31.10.2002 |
| --- | --- | --- |

(iii)

Molisen alueen luonnononnettomuuksien aiheuttamat viiveet:

—

·Maanjäristys 31.10.2002

| — | Tulvat 23 -25.1.2003 |
| --- | --- |

—

Tulvat 23 -25.1.2003

Force majeure

Vaikutukset telakalle, henkilöstölle ja alihankkijoillealihankkijoillets

> 2

> 2

Yhteensä

Yli 26 kuukautta

Yli 2 kuukautta

Pyydetty pidennys

10 kuukautta

| (12) | Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, ovatko esitetyt viivästymisen syyt laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisia ja epäili näin toimenpiteen soveltumista yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(12)

Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, ovatko esitetyt viivästymisen syyt laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisia ja epäili näin toimenpiteen soveltumista yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

| (13) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja ja selvityksiä luovuttamisen määräajan pidentämisen hyväksyttävyydestä sekä toimenpiteen soveltuvuudesta poistaakseen komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiä epäilyjä.






  (i) | 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

  Italian viranomaiset toistivat, että kyseessä olivat poikkeukselliset, merkittävät ja telakasta riippumattomat olosuhteet ja olivat komissiosta poiketen sitä mieltä, että ne aiheuttivat telakan työsuunnitelmalle odottamattomia, vakavia ja perusteltavissa olevia ongelmia.
  Viranomaiset puolustivat analyysiään sillä, että komission arvio perustui syksyllä 2003 eli kaksi vuotta tapahtumien jälkeen laadittuun raporttiin (5), kun taas heidän mukaansa tapahtumat vaikuttivat kaupallisiin strategioihin, jotka taloudellisten toimijoiden oli määriteltävä tapahtumahetkellä eli syyskuussa 2001 tai sitä seuraavien kuukausien aikana.
  Italian viranomaisten ja myöhemmin Clarkson-raportin (6) mukaan tapahtumat vaikuttivat tavaroiden merikuljetusten alaan kokonaisuudessaan eivätkä vain tietyn tyyppisiin aluksiin eli risteilyaluksiin. Viranomaiset toimittivat näkemyksensä tueksi uusia tietoja, jotka osoittivat tapahtumien vaikuttaneen laivanrakennusalaan. Kyseessä oli jäljennös Marnavi-varustamon ja Houstonissa Yhdysvalloissa toimivan Novamar-yrityksen välisestä rahtaussopimuksesta, joka koski kahden varustamon Cantieri Navali Termolilta tilaaman kemikaalisäiliöaluksen (7) rahtaamista sekä jäljennös asiakirjasta, jossa Novamar peruuttaa sopimuksen 11 päivän syyskuuta 2001 johdosta. Viranomaiset vahvistavat näin, että kyseisillä traagisilla tapahtumilla oli vaikutusta kyseiseen alukseen eikä vaikutus rajoittunut komission esittämällä tavalla vain risteilyaluksiin. Näin Italian viranomaiset toistavat näkemyksensä, että edellä mainituilla tapahtumilla on laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmannessa virkkeessä tarkoitettuja vaikutuksia. |
| --- | --- | --- |

(13)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja ja selvityksiä luovuttamisen määräajan pidentämisen hyväksyttävyydestä sekä toimenpiteen soveltuvuudesta poistaakseen komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiä epäilyjä.

(i)

11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

Italian viranomaiset toistivat, että kyseessä olivat poikkeukselliset, merkittävät ja telakasta riippumattomat olosuhteet ja olivat komissiosta poiketen sitä mieltä, että ne aiheuttivat telakan työsuunnitelmalle odottamattomia, vakavia ja perusteltavissa olevia ongelmia.

Viranomaiset puolustivat analyysiään sillä, että komission arvio perustui syksyllä 2003 eli kaksi vuotta tapahtumien jälkeen laadittuun raporttiin (5), kun taas heidän mukaansa tapahtumat vaikuttivat kaupallisiin strategioihin, jotka taloudellisten toimijoiden oli määriteltävä tapahtumahetkellä eli syyskuussa 2001 tai sitä seuraavien kuukausien aikana.

Italian viranomaisten ja myöhemmin Clarkson-raportin (6) mukaan tapahtumat vaikuttivat tavaroiden merikuljetusten alaan kokonaisuudessaan eivätkä vain tietyn tyyppisiin aluksiin eli risteilyaluksiin. Viranomaiset toimittivat näkemyksensä tueksi uusia tietoja, jotka osoittivat tapahtumien vaikuttaneen laivanrakennusalaan. Kyseessä oli jäljennös Marnavi-varustamon ja Houstonissa Yhdysvalloissa toimivan Novamar-yrityksen välisestä rahtaussopimuksesta, joka koski kahden varustamon Cantieri Navali Termolilta tilaaman kemikaalisäiliöaluksen (7) rahtaamista sekä jäljennös asiakirjasta, jossa Novamar peruuttaa sopimuksen 11 päivän syyskuuta 2001 johdosta. Viranomaiset vahvistavat näin, että kyseisillä traagisilla tapahtumilla oli vaikutusta kyseiseen alukseen eikä vaikutus rajoittunut komission esittämällä tavalla vain risteilyaluksiin. Näin Italian viranomaiset toistavat näkemyksensä, että edellä mainituilla tapahtumilla on laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmannessa virkkeessä tarkoitettuja vaikutuksia.

| (ii) | Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

  Italian viranomaiset ovat toimittaneet tietoja C.180-alukseen tehdyistä muutoksista.
  Erityisesti viranomaiset selittivät, että varustamo ja telakka olivat tehneet sopimukset kahden kemikaalisäiliöaluksen, C.173- ja C.180-aluksen rakentamisesta. Sopimusten mukaan alusten luovutuspäivät olivat alun perin 31 päivä maaliskuuta 2002 ja 30 päivä kesäkuuta 2003, mutta niitä lykättiin 31 päivään maaliskuuta 2003 ja 31 päivään joulukuuta 2003. Viranomaiset selittivät myös, että 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumat ja kaksi jäljempänä käsiteltävää luonnononnettomuutta vaikuttivat työsuunnitelmaan siten, että vain toinen aluksista oli mahdollista luovuttaa 31 päivänä joulukuuta 2003.
  Tämän vuoksi varustamo päätti marraskuussa 2002 lopettaa toisen aluksen rakentamisen ja keskittyä toisen valmiiksi saamiseen. Käytännössä C.173-alus piti nimetä uudelleen C.180:ksi — joka oli suurempi varustamon tilaamista aluksista — ja pyytää tämän jälkeen huomattavia muutoksia C.180-aluksen (8)
   (9)
   (10) rakenteeseen sekä lopulta peruuttaa C.173-alusta koskeva sopimus. Kemikaalisäiliöalus C.180 (entinen C.173) oli tämän seurauksena kooltaan, nopeudeltaan, vetoisuudeltaan ja sopimushinnaltaan alkuperäistä C.173-alusta suurempi, mutta kokonaisuudessaan sen ominaisuudet alittivat C.180-alusta koskevassa alkuperäisessä sopimuksessa ilmoitetut.
  Italian viranomaiset toteavat kuitenkin, että edellä mainitut muutokset vaikuttivat ainoastaan välillisesti aluksen rakentamisen myöhästymiseen ja että myöhästyminen johtui varsinaisesti luonnononnettomuuksista, joiden seurauksena C.180-aluksen (entinen C.173) muutosten suunnitteluun kiinnitetty konsulttiyritys irtisanoi sopimuksensa. |
| --- | --- |

(ii)

Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

Italian viranomaiset ovat toimittaneet tietoja C.180-alukseen tehdyistä muutoksista.

Erityisesti viranomaiset selittivät, että varustamo ja telakka olivat tehneet sopimukset kahden kemikaalisäiliöaluksen, C.173- ja C.180-aluksen rakentamisesta. Sopimusten mukaan alusten luovutuspäivät olivat alun perin 31 päivä maaliskuuta 2002 ja 30 päivä kesäkuuta 2003, mutta niitä lykättiin 31 päivään maaliskuuta 2003 ja 31 päivään joulukuuta 2003. Viranomaiset selittivät myös, että 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumat ja kaksi jäljempänä käsiteltävää luonnononnettomuutta vaikuttivat työsuunnitelmaan siten, että vain toinen aluksista oli mahdollista luovuttaa 31 päivänä joulukuuta 2003.

Tämän vuoksi varustamo päätti marraskuussa 2002 lopettaa toisen aluksen rakentamisen ja keskittyä toisen valmiiksi saamiseen. Käytännössä C.173-alus piti nimetä uudelleen C.180:ksi — joka oli suurempi varustamon tilaamista aluksista — ja pyytää tämän jälkeen huomattavia muutoksia C.180-aluksen (8)
   (9)
   (10) rakenteeseen sekä lopulta peruuttaa C.173-alusta koskeva sopimus. Kemikaalisäiliöalus C.180 (entinen C.173) oli tämän seurauksena kooltaan, nopeudeltaan, vetoisuudeltaan ja sopimushinnaltaan alkuperäistä C.173-alusta suurempi, mutta kokonaisuudessaan sen ominaisuudet alittivat C.180-alusta koskevassa alkuperäisessä sopimuksessa ilmoitetut.

Italian viranomaiset toteavat kuitenkin, että edellä mainitut muutokset vaikuttivat ainoastaan välillisesti aluksen rakentamisen myöhästymiseen ja että myöhästyminen johtui varsinaisesti luonnononnettomuuksista, joiden seurauksena C.180-aluksen (entinen C.173) muutosten suunnitteluun kiinnitetty konsulttiyritys irtisanoi sopimuksensa.

| (iii) | Luonnononnettomuudet (maanjäristys 31 päivänä lokakuuta 2002 ja tulva 23–25 päivänä tammikuuta 2003)

  Italian viranomaiset korostavat telakkapaikkakunnalla sattuneiden luonnononnettomuuksien laajuutta ja vaikutuksia.
  Viranomaiset muistuttavat, että koska luonnononnettomuuksista kärsinyt alue oli laaja ja luonnononnettomuudet aiheuttivat suuren riskin julkisen sektorin toimivuudelle ja väestön hyvinvoinnille, alueelle julistettiin 31 päivänä lokakuuta 2002 annetulla pääministerin asetuksella (decreto del presidente del Consiglio) 30 päivään kesäkuuta 2003 asti hätätila, jota jatkettiin 31 päivänä tammikuuta 2003 annetulla asetuksella 1 päivään helmikuuta 2004. Viranomaiset muistuttavat komissiota myös siitä, että näiden tapahtumien jälkeen komissio hyväksyi aluetukikartan hyväksymisen (11) yhteydessä karttojen voimassaolon jatkamisen Molisen ja Termolin alueita koetelleiden luonnononnettomuuksien vuoksi. Telakka sijaitsee juuri kyseisellä alueella.
  Italian viranomaiset lähettivät telakkaa koskevia tietoja, jotka osoittivat, että telakan työaikataulu oli luonnononnettomuuksien jälkeen marraskuusta 2002 helmikuuhun 2003 myöhässä alkuperäisen viiveen vuoksi. Lisäksi useat tärkeitä materiaaleja ja palveluja (12) telakalle C.180-alusta (13) (entistä C.173-alusta) varten toimittavat urakoitsijat olivat irtisanoneet sopimuksensa. |
| --- | --- |

(iii)

Luonnononnettomuudet (maanjäristys 31 päivänä lokakuuta 2002 ja tulva 23–25 päivänä tammikuuta 2003)

Italian viranomaiset korostavat telakkapaikkakunnalla sattuneiden luonnononnettomuuksien laajuutta ja vaikutuksia.

Viranomaiset muistuttavat, että koska luonnononnettomuuksista kärsinyt alue oli laaja ja luonnononnettomuudet aiheuttivat suuren riskin julkisen sektorin toimivuudelle ja väestön hyvinvoinnille, alueelle julistettiin 31 päivänä lokakuuta 2002 annetulla pääministerin asetuksella (decreto del presidente del Consiglio) 30 päivään kesäkuuta 2003 asti hätätila, jota jatkettiin 31 päivänä tammikuuta 2003 annetulla asetuksella 1 päivään helmikuuta 2004. Viranomaiset muistuttavat komissiota myös siitä, että näiden tapahtumien jälkeen komissio hyväksyi aluetukikartan hyväksymisen (11) yhteydessä karttojen voimassaolon jatkamisen Molisen ja Termolin alueita koetelleiden luonnononnettomuuksien vuoksi. Telakka sijaitsee juuri kyseisellä alueella.

Italian viranomaiset lähettivät telakkaa koskevia tietoja, jotka osoittivat, että telakan työaikataulu oli luonnononnettomuuksien jälkeen marraskuusta 2002 helmikuuhun 2003 myöhässä alkuperäisen viiveen vuoksi. Lisäksi useat tärkeitä materiaaleja ja palveluja (12) telakalle C.180-alusta (13) (entistä C.173-alusta) varten toimittavat urakoitsijat olivat irtisanoneet sopimuksensa.

| (iv) | C.180-alukseen (entinen C.173) liittyvien töiden keskeyttäminen

  Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle heinäkuussa 2005 vastauksena menettelyn aloittamiseen, että alus oli miltei 66-prosenttisesti valmiina, mutta telakka oli keskeyttänyt rakentamisen ja alus oli laskettu vesille elokuussa 2004 ennen kuin komissio oli hyväksynyt luovutuksen määräajan pidentämisen. Tämän vuoksi viranomaiset vahvistavat varustamon ja telakan pyynnön mukaisesti, että 10 kuukauden lisäajan olisi alettava sen myöntämistä koskevan komission päätöksen tekopäivästä. |
| --- | --- |

(iv)

C.180-alukseen (entinen C.173) liittyvien töiden keskeyttäminen

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle heinäkuussa 2005 vastauksena menettelyn aloittamiseen, että alus oli miltei 66-prosenttisesti valmiina, mutta telakka oli keskeyttänyt rakentamisen ja alus oli laskettu vesille elokuussa 2004 ennen kuin komissio oli hyväksynyt luovutuksen määräajan pidentämisen. Tämän vuoksi viranomaiset vahvistavat varustamon ja telakan pyynnön mukaisesti, että 10 kuukauden lisäajan olisi alettava sen myöntämistä koskevan komission päätöksen tekopäivästä.

| (14) | Italian viranomaiset toteavat, että esitetyt myöhästymisen syyt ovat laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaiset ja aluksen luovuttamisen määräajan (kolme vuotta komission lopullisen päätöksen tekopäivästä) pidentäminen 10 kuukaudella soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(14)

Italian viranomaiset toteavat, että esitetyt myöhästymisen syyt ovat laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaiset ja aluksen luovuttamisen määräajan (kolme vuotta komission lopullisen päätöksen tekopäivästä) pidentäminen 10 kuukaudella soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

| (15) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuki vaikuttaa kauppaan vääristävästi, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(15)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuki vaikuttaa kauppaan vääristävästi, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (16) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukilajeja, joista neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Komissio huomauttaa, että neuvosto antoi 29 päivänä kesäkuuta 1998 laivanrakennusasetuksen tämän oikeusperustan nojalla. Vaikka kyseisen asetuksen voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 2003, sen säännöksiä sovelletaan edelleen arvioitaessa niitä lopullisen luovutuksen määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä, joihin liittyvän tuen perustana se on, jos laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (14) ei mainita asiasta muuta. |
| --- | --- |

(16)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukilajeja, joista neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Komissio huomauttaa, että neuvosto antoi 29 päivänä kesäkuuta 1998 laivanrakennusasetuksen tämän oikeusperustan nojalla. Vaikka kyseisen asetuksen voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 2003, sen säännöksiä sovelletaan edelleen arvioitaessa niitä lopullisen luovutuksen määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä, joihin liittyvän tuen perustana se on, jos laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (14) ei mainita asiasta muuta.

| (17) | Komissio huomauttaa, että kysymys määräajan pidentämisestä on ratkaiseva arvioitaessa, voidaanko alukselle myöntää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan mukaista sopimuskohtaista toimintatukea. Kyseinen toimintatuki muodostuu valtion varoihin perustuvasta rahoituksesta ja sillä katetaan osittain kustannukset, joista telakka joutuisi tavallisesti itse vastaamaan alusta rakentaessaan. Lisäksi laivanrakennus on taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämä tuki kuuluu näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(17)

Komissio huomauttaa, että kysymys määräajan pidentämisestä on ratkaiseva arvioitaessa, voidaanko alukselle myöntää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan mukaista sopimuskohtaista toimintatukea. Kyseinen toimintatuki muodostuu valtion varoihin perustuvasta rahoituksesta ja sillä katetaan osittain kustannukset, joista telakka joutuisi tavallisesti itse vastaamaan alusta rakentaessaan. Lisäksi laivanrakennus on taloudellista toimintaa, johon liittyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämä tuki kuuluu näin ollen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (18) | On muistettava, että laivanrakennusasetuksessa ”laivanrakennuksella” tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista. Cantieri Navali Termolin rakentama on alus kylläkin kemikaalisäiliöalus, mutta kulkee silti omalla käyttövoimalla. Sillä hoidetaan meriliikenteen erityispalveluja eli kuljetetaan kemikaaleja ja öljyalan tuotteita. Se kuuluu näin edellä mainitun asetuksen 1 artiklan a kohdan mukaisesti asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(18)

On muistettava, että laivanrakennusasetuksessa ”laivanrakennuksella” tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista. Cantieri Navali Termolin rakentama on alus kylläkin kemikaalisäiliöalus, mutta kulkee silti omalla käyttövoimalla. Sillä hoidetaan meriliikenteen erityispalveluja eli kuljetetaan kemikaaleja ja öljyalan tuotteita. Se kuuluu näin edellä mainitun asetuksen 1 artiklan a kohdan mukaisesti asetuksen soveltamisalaan.

| (19) | Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan 31 päivään joulukuuta 2000 saakka voitiin myöntää sopimuskohtaista toimintatukea, jonka enimmäismäärä oli yhdeksän prosenttia. Mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan yksittäiseen sopimukseen sovellettavan tuen enimmäismäärä on lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa oleva enimmäismäärä. Tämä ei kuitenkaan koske aluksia, jotka luovutetaan yli kolme vuotta lopullisen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Tällöin sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka on ollut voimassa kolme vuotta ennen aluksen luovutuspäivää. Näin ollen sellaisen aluksen viimeinen luovutuspäivä, jolle voitiin myöntää toimintatukea, oli periaatteessa 31 päivä joulukuuta 2003. |
| --- | --- |

(19)

Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan 31 päivään joulukuuta 2000 saakka voitiin myöntää sopimuskohtaista toimintatukea, jonka enimmäismäärä oli yhdeksän prosenttia. Mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan yksittäiseen sopimukseen sovellettavan tuen enimmäismäärä on lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa oleva enimmäismäärä. Tämä ei kuitenkaan koske aluksia, jotka luovutetaan yli kolme vuotta lopullisen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Tällöin sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka on ollut voimassa kolme vuotta ennen aluksen luovutuspäivää. Näin ollen sellaisen aluksen viimeinen luovutuspäivä, jolle voitiin myöntää toimintatukea, oli periaatteessa 31 päivä joulukuuta 2003.

| (20) | Kyseiselle alukselle myönnetty tuki hyväksyttiin 16 päivänä maaliskuuta 2001 annetun lain nro 88 3 pykälän nojalla. Komissio hyväksyi sen numerolla N 502/00. Tuki C.180-alukselle on määrältään noin 3,9 miljoonaa euroa eli se ei ylitä yhdeksää prosenttia sopimuksen arvosta. |
| --- | --- |

(20)

Kyseiselle alukselle myönnetty tuki hyväksyttiin 16 päivänä maaliskuuta 2001 annetun lain nro 88 3 pykälän nojalla. Komissio hyväksyi sen numerolla N 502/00. Tuki C.180-alukselle on määrältään noin 3,9 miljoonaa euroa eli se ei ylitä yhdeksää prosenttia sopimuksen arvosta.

| (21)(22) | Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmannessa virkkeessä todetaan: ”Komissio voi kuitenkin pidentää kyseistä kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua kyseisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista.” Komissio huomauttaa, että määräajan pidentämistä koskevan pyynnön perusteluna oli se, ettei Cantieri Navali Termolin ollut mahdollista saada alusta valmiiksi ennakoimattomista ja yrityksestä riippumattomista syistä.Laivanrakennusasetuksessa edellytetään, että aluksen luovutuksen määräajan pidentämisen syyt ovat a) poikkeuksellisia, b) ennalta arvaamattomia ja c) yrityksestä riippumattomia. Lisäksi on osoitettava d) viiveen aiheuttaneiden tapahtumien ja odottamattomien häiriöiden välinen syy-yhteys sekä häiriöiden e) kesto ja f) merkittävyys ja perusteltavuus. Seuraavassa arvioidaan Italian viranomaisten esittämiä perusteluja.






  (i) | 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

  Komissio myöntää, että tapahtumat olivat ennakoimattomia ja telakasta riippumattomia. Komission aiempien päätösten mukaan nämä perustelut eivät kuitenkaan sovellu tähän tapaukseen. Komission päätöksiin soveltaman käytännön mukaisesti (15) talouskasvun hidastumista ja markkinatilanteen heikentymistä tietyn alustyypin osalta ei voida katsoa laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Komissio muistuttaa, että perustelu hyväksyttiin ainoastaan risteilyalusten osalta, sillä tämänkaltaisilla tapahtumilla on niihin välitön vaikutus. Muihin aluksiin kohdistuva vaikutus on välillinen ja yleisempi.
  Komissio muistuttaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Clarkson Research –tutkimusinstituutin marraskuussa 2003 laatimassa raportissa (16) todetaan 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen pahentaneen selvästi jo ennestään hidastuneen maailmankaupan vaikeuksia. Lisäksi Clarkson Researchin raportissa todetaan, että C.180-aluksen kaltaisiin kantavuudeltaan alle 20 000 tonnin kemikaalisäiliöaluksiin tehtiin vuosina 1998–2000 vain niukasti investointeja, ja vaikka niiden havaittiin lisääntyneen vuoden 2001 alussa, vuoden viimeisen neljänneksen aikana ne vähenivät jälleen kuten muutkin alan investoinnit. Vuoden 2002 alusta tilaukset lisääntyivät selvästi ja tämän jälkeen niiden taso on pysynyt suurin piirtein samana.
  Italian viranomaisten mukaan komission arvio tapahtumien vaikutuksesta on kyseenalainen, koska se perustuu jälkikäteen tehtyyn raporttiin. Komissio puolestaan toteaa, että arvio perustuu Italian viranomaisten itsensä esittämään raporttiin, sillä Italian viranomaiset perustavat menettelyssä omankin arvionsa vuoden 2003 lopussa tehtyihin raportteihin eikä komission havainnon mukaan yksikään Italian viranomaisten mainitsemista myöhemmin laadituista raporteista ole ristiriidassa komission asiasta tekemän arvion kanssa.
  Komissio muistuttaa, että mainittujen perustelujen arviointi vastaa muita samankaltaisia Italian ilmoittamia päätöksiä, jotka koskevat kemikaalisäiliöalusten ja nestekaasujen kuljettamiseen tarkoitettujen alusten luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan jatkamista. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmannessa virkkeessä todetaan: ”Komissio voi kuitenkin pidentää kyseistä kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua kyseisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista.” Komissio huomauttaa, että määräajan pidentämistä koskevan pyynnön perusteluna oli se, ettei Cantieri Navali Termolin ollut mahdollista saada alusta valmiiksi ennakoimattomista ja yrityksestä riippumattomista syistä.Laivanrakennusasetuksessa edellytetään, että aluksen luovutuksen määräajan pidentämisen syyt ovat a) poikkeuksellisia, b) ennalta arvaamattomia ja c) yrityksestä riippumattomia. Lisäksi on osoitettava d) viiveen aiheuttaneiden tapahtumien ja odottamattomien häiriöiden välinen syy-yhteys sekä häiriöiden e) kesto ja f) merkittävyys ja perusteltavuus. Seuraavassa arvioidaan Italian viranomaisten esittämiä perusteluja.

(i)

11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen vaikutus

Komissio myöntää, että tapahtumat olivat ennakoimattomia ja telakasta riippumattomia. Komission aiempien päätösten mukaan nämä perustelut eivät kuitenkaan sovellu tähän tapaukseen. Komission päätöksiin soveltaman käytännön mukaisesti (15) talouskasvun hidastumista ja markkinatilanteen heikentymistä tietyn alustyypin osalta ei voida katsoa laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Komissio muistuttaa, että perustelu hyväksyttiin ainoastaan risteilyalusten osalta, sillä tämänkaltaisilla tapahtumilla on niihin välitön vaikutus. Muihin aluksiin kohdistuva vaikutus on välillinen ja yleisempi.

Komissio muistuttaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että Clarkson Research –tutkimusinstituutin marraskuussa 2003 laatimassa raportissa (16) todetaan 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen pahentaneen selvästi jo ennestään hidastuneen maailmankaupan vaikeuksia. Lisäksi Clarkson Researchin raportissa todetaan, että C.180-aluksen kaltaisiin kantavuudeltaan alle 20 000 tonnin kemikaalisäiliöaluksiin tehtiin vuosina 1998–2000 vain niukasti investointeja, ja vaikka niiden havaittiin lisääntyneen vuoden 2001 alussa, vuoden viimeisen neljänneksen aikana ne vähenivät jälleen kuten muutkin alan investoinnit. Vuoden 2002 alusta tilaukset lisääntyivät selvästi ja tämän jälkeen niiden taso on pysynyt suurin piirtein samana.

Italian viranomaisten mukaan komission arvio tapahtumien vaikutuksesta on kyseenalainen, koska se perustuu jälkikäteen tehtyyn raporttiin. Komissio puolestaan toteaa, että arvio perustuu Italian viranomaisten itsensä esittämään raporttiin, sillä Italian viranomaiset perustavat menettelyssä omankin arvionsa vuoden 2003 lopussa tehtyihin raportteihin eikä komission havainnon mukaan yksikään Italian viranomaisten mainitsemista myöhemmin laadituista raporteista ole ristiriidassa komission asiasta tekemän arvion kanssa.

Komissio muistuttaa, että mainittujen perustelujen arviointi vastaa muita samankaltaisia Italian ilmoittamia päätöksiä, jotka koskevat kemikaalisäiliöalusten ja nestekaasujen kuljettamiseen tarkoitettujen alusten luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan jatkamista.

| (ii) | Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

  Tekniset muutokset tehtiin varustamon pyynnöstä, jotta pystyttäisiin vastaamaan uusiin teknisiin ja kaupallisiin vaatimuksiin. Lisäksi alkuperäiseen laivanrakennussopimukseen 10 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn lisäyksen mukaan telakka aikoi pyytää varustamolta C.180-aluksen luovutusajan lykkäämistä, jolloin se olisi ottanut kantaakseen varustamolle mahdollisesti myönnettävään poikkeukseen/valtiontukeen liittyvät kulut ja riskit.
  Komissio katsoo, että koska varustamo voi aina pyytää laivanrakennussopimuksen muuttamista, tällaiset muutokset ovat alalla varsin yleisiä. Tämän kaltaiset tapahtumat ovat osa telakan kaupallista toimintaa. Perusteluja ei siis voi hyväksyä.
  Komissio myös toteaa Italian viranomaisten selvittäneen tämän tutkintamenettelyn yhteydessä, että yhdysvaltalainen rahtausyritys Novamar oli jo ilmoittanut sekä C.173-alusta että C.180-alusta koskevista muutoksista varustamolle helmikuussa 2001 lähettämässään kirjeessä ja että niistä oli sovittu telakan ja varustamon kesken ennen sopimuksen keskeyttämistä vuonna 2001. Lisäksi — kuten Italian viranomaiset muistuttivat — alkuperäisten suunnitelmien mukaan C.173-alus piti rakentaa jo paljon aiemmin eri telakalla, joka joutui kriisiin 1990-luvulla. Näin ollen alus kuului sellaiseen alusluokkaan, joka jäi uuden, mitoiltaan ja kapasiteetiltaan suurempien alusten sukupolven varjoon.
  Vaikuttaa siis selvältä, etteivät muutokset olleet poikkeuksellisia eivätkä ennakoimattomissa. Komissio on edelleen sitä mieltä, ettei Italian perusteluja voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(ii)

Tarve mukauttaa alusta muuttuneiden teknisten ja kaupallisten vaatimusten mukaiseksi

Tekniset muutokset tehtiin varustamon pyynnöstä, jotta pystyttäisiin vastaamaan uusiin teknisiin ja kaupallisiin vaatimuksiin. Lisäksi alkuperäiseen laivanrakennussopimukseen 10 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn lisäyksen mukaan telakka aikoi pyytää varustamolta C.180-aluksen luovutusajan lykkäämistä, jolloin se olisi ottanut kantaakseen varustamolle mahdollisesti myönnettävään poikkeukseen/valtiontukeen liittyvät kulut ja riskit.

Komissio katsoo, että koska varustamo voi aina pyytää laivanrakennussopimuksen muuttamista, tällaiset muutokset ovat alalla varsin yleisiä. Tämän kaltaiset tapahtumat ovat osa telakan kaupallista toimintaa. Perusteluja ei siis voi hyväksyä.

Komissio myös toteaa Italian viranomaisten selvittäneen tämän tutkintamenettelyn yhteydessä, että yhdysvaltalainen rahtausyritys Novamar oli jo ilmoittanut sekä C.173-alusta että C.180-alusta koskevista muutoksista varustamolle helmikuussa 2001 lähettämässään kirjeessä ja että niistä oli sovittu telakan ja varustamon kesken ennen sopimuksen keskeyttämistä vuonna 2001. Lisäksi — kuten Italian viranomaiset muistuttivat — alkuperäisten suunnitelmien mukaan C.173-alus piti rakentaa jo paljon aiemmin eri telakalla, joka joutui kriisiin 1990-luvulla. Näin ollen alus kuului sellaiseen alusluokkaan, joka jäi uuden, mitoiltaan ja kapasiteetiltaan suurempien alusten sukupolven varjoon.

Vaikuttaa siis selvältä, etteivät muutokset olleet poikkeuksellisia eivätkä ennakoimattomissa. Komissio on edelleen sitä mieltä, ettei Italian perusteluja voida hyväksyä.

| (iii) | Telakan sijaintialueella Molisessa tapahtuneet luonnononnettomuudet

  Maanjäristykset, tulvat ja muut force majeure -syyt ovat yleensä hyväksyttäviä perusteluja. Samoin komissio myöntää, että kyseiset tapahtumat vaikeuttivat toimintaa Molisen alueella ja mahdollisesti telakallakin, kuten pääministerin julistama hätätila osoittaa.
  Aluksen luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentäminen muodostaa laivanrakennusasetuksen mukaan kuitenkin poikkeuksen sopimuskohtaisten toimintatukien myöntämisen tavanomaisiin säännöksiin, jotka puolestaan muodostavat poikkeuksen yhteisön valtiontukisääntöihin. Näin ollen periaate, jonka mukaan poikkeuksia koskevia sääntöjä on tulkittava tiukasti, edellyttää suoran syy-yhteyden osoittamista viiveen aiheuttajana pidettyjen olosuhteiden ja alusta rakennettaessa aiheutuneen varsinaisen myöhästymisen välillä. Komissiolle toimitetut tiedot, myös Italian viranomaisten muodollisen menettelyn alkamisen jälkeen toimittamat, ovat varsin epämääräisiä. Niissä viitataan yleisesti luonnononnettomuuksien seuraamuksiin eikä osoiteta määrällisesti tapahtumien vaikutusta telakan työsuunnitelmaan tai aluksen rakentamiseen.
  Komissio toteaa, ettei sille ole suorista pyynnöistä ja vastausajan huomattavista jatkamisista huolimatta toimitettu yksityiskohtaisia tietoja luonnononnettomuuksien vaikutuksista telakan yleiseen työsuunnitelmaan eikä osoitettu niiden suoraa syy-yhteyttä C.180-aluksen (entinen C.173) työsuunnitelmaan. Sen sijaan Italian viranomaiset ovat toimittaneet jäljennöksiä kirjeistä, joissa tietyt telakalle materiaaleja ja palveluja toimittavat yritykset sanovat sopimuksensa irti. Viranomaiset eivät ole myöskään osoittaneet yksityiskohtaisesti asiakirjoin syy-yhteyttä tai määrittäneet tarkasti sen työsuunnitelmaan tai C.180-aluksen (entinen C.173) rakentamiseen aiheuttamaa viivettä perusteluksi pyynnölle pidentää aluksen luovuttamisen määräaikaa 10 kuukaudella. |
| --- | --- |

(iii)

Telakan sijaintialueella Molisessa tapahtuneet luonnononnettomuudet

Maanjäristykset, tulvat ja muut force majeure -syyt ovat yleensä hyväksyttäviä perusteluja. Samoin komissio myöntää, että kyseiset tapahtumat vaikeuttivat toimintaa Molisen alueella ja mahdollisesti telakallakin, kuten pääministerin julistama hätätila osoittaa.

Aluksen luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentäminen muodostaa laivanrakennusasetuksen mukaan kuitenkin poikkeuksen sopimuskohtaisten toimintatukien myöntämisen tavanomaisiin säännöksiin, jotka puolestaan muodostavat poikkeuksen yhteisön valtiontukisääntöihin. Näin ollen periaate, jonka mukaan poikkeuksia koskevia sääntöjä on tulkittava tiukasti, edellyttää suoran syy-yhteyden osoittamista viiveen aiheuttajana pidettyjen olosuhteiden ja alusta rakennettaessa aiheutuneen varsinaisen myöhästymisen välillä. Komissiolle toimitetut tiedot, myös Italian viranomaisten muodollisen menettelyn alkamisen jälkeen toimittamat, ovat varsin epämääräisiä. Niissä viitataan yleisesti luonnononnettomuuksien seuraamuksiin eikä osoiteta määrällisesti tapahtumien vaikutusta telakan työsuunnitelmaan tai aluksen rakentamiseen.

Komissio toteaa, ettei sille ole suorista pyynnöistä ja vastausajan huomattavista jatkamisista huolimatta toimitettu yksityiskohtaisia tietoja luonnononnettomuuksien vaikutuksista telakan yleiseen työsuunnitelmaan eikä osoitettu niiden suoraa syy-yhteyttä C.180-aluksen (entinen C.173) työsuunnitelmaan. Sen sijaan Italian viranomaiset ovat toimittaneet jäljennöksiä kirjeistä, joissa tietyt telakalle materiaaleja ja palveluja toimittavat yritykset sanovat sopimuksensa irti. Viranomaiset eivät ole myöskään osoittaneet yksityiskohtaisesti asiakirjoin syy-yhteyttä tai määrittäneet tarkasti sen työsuunnitelmaan tai C.180-aluksen (entinen C.173) rakentamiseen aiheuttamaa viivettä perusteluksi pyynnölle pidentää aluksen luovuttamisen määräaikaa 10 kuukaudella.

| (23) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei kuvatuilla poikkeusolosuhteilla ole ollut kyseisen aluksen työsuunnitelmaan vaikutusta, jolla voitaisiin perustella pyyntö pidentää aluksen luovuttamisen määräaikaa 10 kuukaudella. Edellä i, ii ja iii alakohdassa esitettyjä syitä ei siis voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei kuvatuilla poikkeusolosuhteilla ole ollut kyseisen aluksen työsuunnitelmaan vaikutusta, jolla voitaisiin perustella pyyntö pidentää aluksen luovuttamisen määräaikaa 10 kuukaudella. Edellä i, ii ja iii alakohdassa esitettyjä syitä ei siis voida hyväksyä.

| (24) | Koska pitäviä todisteita ei ole toimitettu, lisäaikaa ei voida hyväksyä esitetyin perusteluin.






  (iv) | C.180-alukseen (entinen C.173) liittyvien töiden keskeyttäminen

  Komissio toteaa myös, että Italian viranomaisten mukaan C.180-alus (entinen C.173) oli 66-prosenttisesti valmis, mutta työt keskeytettiin välillä ja alus laskettiin vesille elokuussa 2004. Heidän mukaansa määräajan pidentäminen 10 kuukaudella pitäisi katsoa alkaneeksi päätöksestä, jolla komissio hyväksyy määräajan pyydetyn pidentämisen.
  Italian viranomaisten esittämää pyyntöä, joka koski määräajan 10 kuukauden pidentämisen alkamista komission päätöksen tekopäivästä, ei voida pitää laivanrakennusasetuksen mukaisena, sillä se aiheuttaisi lisää perusteettomia viiveitä myöhemmin. On muistettava, että telakka teki päätöksen aluksen rakentamisen keskeyttämisestä omalla vastuullaan, mikä aiheutti ylimääräisen viiveen, jota ei voi perustella laivanrakennusasetuksen nojalla.
  Komissio toteaa myös, että ilmoituksen mukaan C.180-alus (entinen C.173) piti luovuttaa 31 päivänä lokakuuta 2004. Italian viranomaiset esittivät kuitenkin pyynnön, että määräajan pidentäminen 10 kuukaudella tulisi voimaan vasta komission asiasta tekemän päätöksen yhteydessä. Kun vielä otetaan huomioon, että telakka laski C.180-aluksen (entinen C.173) vesille keskeneräisenä, on ilmeistä, ettei telakka olisi pystynyt luovuttamaan alusta alun perin pyydetyn 10 kuukauden jatkoajan jälkeen.
  Italian viranomaisten pyyntö on näin ollen hylättävä, koska aluksen rakentaminen keskeytettiin vuonna 2004 perusteettomasti. |
| --- | --- | --- |

(24)

Koska pitäviä todisteita ei ole toimitettu, lisäaikaa ei voida hyväksyä esitetyin perusteluin.

(iv)

C.180-alukseen (entinen C.173) liittyvien töiden keskeyttäminen

Komissio toteaa myös, että Italian viranomaisten mukaan C.180-alus (entinen C.173) oli 66-prosenttisesti valmis, mutta työt keskeytettiin välillä ja alus laskettiin vesille elokuussa 2004. Heidän mukaansa määräajan pidentäminen 10 kuukaudella pitäisi katsoa alkaneeksi päätöksestä, jolla komissio hyväksyy määräajan pyydetyn pidentämisen.

Italian viranomaisten esittämää pyyntöä, joka koski määräajan 10 kuukauden pidentämisen alkamista komission päätöksen tekopäivästä, ei voida pitää laivanrakennusasetuksen mukaisena, sillä se aiheuttaisi lisää perusteettomia viiveitä myöhemmin. On muistettava, että telakka teki päätöksen aluksen rakentamisen keskeyttämisestä omalla vastuullaan, mikä aiheutti ylimääräisen viiveen, jota ei voi perustella laivanrakennusasetuksen nojalla.

Komissio toteaa myös, että ilmoituksen mukaan C.180-alus (entinen C.173) piti luovuttaa 31 päivänä lokakuuta 2004. Italian viranomaiset esittivät kuitenkin pyynnön, että määräajan pidentäminen 10 kuukaudella tulisi voimaan vasta komission asiasta tekemän päätöksen yhteydessä. Kun vielä otetaan huomioon, että telakka laski C.180-aluksen (entinen C.173) vesille keskeneräisenä, on ilmeistä, ettei telakka olisi pystynyt luovuttamaan alusta alun perin pyydetyn 10 kuukauden jatkoajan jälkeen.

Italian viranomaisten pyyntö on näin ollen hylättävä, koska aluksen rakentaminen keskeytettiin vuonna 2004 perusteettomasti.

| (25) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italian viranomaisten toimittamat tiedot, myös muodollisen menettelyn aikana toimitetut, ovat vahvistaneet komission epäilyt siitä, että viiveiden syyt eivät ole laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisia eikä toimenpide näin ollen sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.
  Näiden päätelmien perusteella komissio |
| --- | --- |

(25)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että tarkasteltava toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italian viranomaisten toimittamat tiedot, myös muodollisen menettelyn aikana toimitetut, ovat vahvistaneet komission epäilyt siitä, että viiveiden syyt eivät ole laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisia eikä toimenpide näin ollen sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan nojalla.

Näiden päätelmien perusteella komissio

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdassa luovuttamiselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa ei voida pidentää Cantieri Navali Termoli S.p.A:n rakentaman C.180-aluksen (entinen C.173) osalta.

Tämän vuoksi alukselle ei voida myöntää sopimuskohtaista toimintatukea.

2 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä, 4. heinäkuu 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  Ks. alaviite 1.

1

(2)  Ks. alaviite 2.

2

(3)  Vuosina 2000–2004 Marnavin tilaukset muodostivat noin 43 prosenttia Cantieri Navali Termolin liikevaihdosta, kun edellisellä kaudella 1995–1999 vastaava luku oli lähes nolla.

3

(4)  Telakka on hyvin pieni yritys, joka työllistää 51 henkilöä.

4

(5)  Italian viranomaiset huomauttavat, että komission viittaus Clarkson-raporttiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviitteessä 11 on virheellinen, sillä siinä mainitaan marraskuu 2003 lokakuun 2003 sijasta.

5

(6)  Clarkson: Shipping Review & Outlook, syksy 2003, ss. 7–44 ja s. 127; Clarkson: Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards, lokakuu 2003, ss. 17–20.

6

Shipping Review & Outlook

Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards

(7)  Alukset olivat C.173 ja tässä tarkasteltu C.180.

7

(8)  Erityisesti mittoja ja määrää sekä aluksen kokonaispituutta ja -leveyttä koskevia muutoksia.

8

(9)  Italian viranomaisten mukaan muutokset koskivat alkuperäistä C.173-alusta ja C.180-alusta (entistä C.173-alusta) ja varustamo ja telakka olivat sopineet niistä ennen sopimuksen keskeyttämistä vuonna 2001, sillä Novamar oli lähettänyt helmikuussa 2001 kirjeen, jossa se totesi, että aluksiin voidaan tehdä muutoksia. Viranomaiset toteavat myös, että muutetun C.180-aluksen (entinen C.173) työt olivat jo käynnissä ennen kuin niistä oli sovittu muodollisesti sopimukseen tehdyllä lisäyksellä joulukuussa 2003.

9

(10)  Viranomaiset ovat tulkinneet 9 päivänä heinäkuuta 2003 tehtyä komission päätöstä 691/2003/EY ja 21 päivänä joulukuuta 1993 tehtyä komission päätöstä 727/1993/EHTY siten, että alusten tyyppi ja kyseiset muutokset ovat perusteluna poikkeukselle ”teknisen monimutkaisuuden” vuoksi.

10

(11)  Komission päätös K(2004) 3344, tehty 8 päivänä syyskuuta 2004, asiasta N147/2004.

11

(12)  Kyseessä ovat erityisesti rungon alajärjestelmät, puutyöt ja aluksen varustelu, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyjen toimitus, sähkölaitteiden toimitus ja asennus sekä neuvontapalvelut C.173-aluksen (uudelta nimeltään C.180) muutostöissä sen vetoisuuden ja tehon lisäämiseksi.

12

(13)  Näiden sopimusten purkamisen vuoksi telakan oli pakko vedota ”force majeure” –lausekkeeseen, jotta varustamo päättäisi luopua toisen telakasta tilatun aluksen rakennuttamisesta.

13

(14)  EUVL C 317, 30.12.2003, s. 11.

14

(15)  Ks. tuki N 99/02 (EYVL C 262, 29.10.2002): Kahden Odensen telakalla rakennettavan aluksen toimitusajan pidentäminen (Tanska).

15

(16)  Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards, Clarkson Research, marraskuu 2003, ss. 19–20.

16

Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/61

---

KOMISSION PÄÄTÖS

tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006

toimenpiteestä, jonka Alankomaat on toteuttanut VAOP:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2006) 3224)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/949/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 12 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2002, kantelun neljästä oletetusta sääntöjenvastaisesta tukitoimenpiteestä Vereniging van Aanbieders van Oud Papierin, jäljempänä ”VAOP”, hyväksi. Tukitoimenpiteiden oletetaan olleen seuraavanlaisia: osittainen vapauttaminen yhtiöverosta ja arvonlisäverosta, Bank Nederlandse Gemeenten, jäljempänä ”BNG”, myöntämä laina sekä joidenkin kuntien myöntämä pääomalaina. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 30 päivänä heinäkuuta 2002 ja 6 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Lisätiedot toimitettiin 10 päivänä lokakuuta 2002 ja 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Kantelijan ja komission edustajien välinen kokous järjestettiin 29 päivänä huhtikuuta 2003. Kantelija ilmoitti komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä aikovansa hankkia Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja asiasta ja keskittyvänsä niiden perusteella kantelussaan tiettyihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 12 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2002, kantelun neljästä oletetusta sääntöjenvastaisesta tukitoimenpiteestä Vereniging van Aanbieders van Oud Papierin, jäljempänä ”VAOP”, hyväksi. Tukitoimenpiteiden oletetaan olleen seuraavanlaisia: osittainen vapauttaminen yhtiöverosta ja arvonlisäverosta, Bank Nederlandse Gemeenten, jäljempänä ”BNG”, myöntämä laina sekä joidenkin kuntien myöntämä pääomalaina. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 30 päivänä heinäkuuta 2002 ja 6 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Lisätiedot toimitettiin 10 päivänä lokakuuta 2002 ja 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Kantelijan ja komission edustajien välinen kokous järjestettiin 29 päivänä huhtikuuta 2003. Kantelija ilmoitti komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä aikovansa hankkia Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja asiasta ja keskittyvänsä niiden perusteella kantelussaan tiettyihin toimenpiteisiin.

| (2) | Kantelija toimitti 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja ilmoitti haluavansa rajoittaa kantelun koskemaan BNG:n VAOP:lle myöntämää lainaa. Näiden uusien tietojen perusteella komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 21 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Lisätiedot toimitettiin 17 päivänä joulukuuta 2004. Komissio ilmoitti 3 päivänä toukokuuta 2005 Alankomaille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee BNG:n myöntämää lainaa ja VAOP:n jäsenkuntien myöntämää lainaa. |
| --- | --- |

(2)

Kantelija toimitti 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja ilmoitti haluavansa rajoittaa kantelun koskemaan BNG:n VAOP:lle myöntämää lainaa. Näiden uusien tietojen perusteella komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 21 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Lisätiedot toimitettiin 17 päivänä joulukuuta 2004. Komissio ilmoitti 3 päivänä toukokuuta 2005 Alankomaille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee BNG:n myöntämää lainaa ja VAOP:n jäsenkuntien myöntämää lainaa.

| (3) | Alankomaat pyysi kaksi kertaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen reagoimisen määräajan jatkamista ja esitti vastauksensa 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä marraskuuta päivätyllä kirjeellä, ja lisätiedot toimitettiin 8 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi uudelleen tietoja 4 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä sähköpostiviestillä, johon vastattiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 ja 19 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Alankomaat pyysi kaksi kertaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen reagoimisen määräajan jatkamista ja esitti vastauksensa 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä marraskuuta päivätyllä kirjeellä, ja lisätiedot toimitettiin 8 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi uudelleen tietoja 4 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä sähköpostiviestillä, johon vastattiin 2 päivänä kesäkuuta 2006 ja 19 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komission päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 30 päivänä syyskuuta 2005 (2). Kantelija esitti huomautuksensa tästä päätöksestä 28 päivänä lokakuuta 2005 ja pyysi komissiota liittämään edellä mainitut 12 päivänä kesäkuuta 2002 ja 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyt kirjeet ja 29 päivänä huhtikuuta 2003 järjestetyn kokouksen pöytäkirjan huomautuksiin ja katsomaan kirjeet olennaiseksi osaksi huomautuksia. Kahdesta kirjeestä toimitettiin Alankomaille 24 päivänä marraskuuta 2005 versio, joka ei ollut luottamuksellinen. Alankomaat vastasi 16 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 30 päivänä syyskuuta 2005 (2). Kantelija esitti huomautuksensa tästä päätöksestä 28 päivänä lokakuuta 2005 ja pyysi komissiota liittämään edellä mainitut 12 päivänä kesäkuuta 2002 ja 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyt kirjeet ja 29 päivänä huhtikuuta 2003 järjestetyn kokouksen pöytäkirjan huomautuksiin ja katsomaan kirjeet olennaiseksi osaksi huomautuksia. Kahdesta kirjeestä toimitettiin Alankomaille 24 päivänä marraskuuta 2005 versio, joka ei ollut luottamuksellinen. Alankomaat vastasi 16 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Komissio vastaanotti 28 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä oletetun tuensaajan, VAOP:n, huomautukset päätöksestä aloittaa menettely. VAOP pyysi samalla kokouksen järjestämistä. Kokous järjestettiin 31 päivänä tammikuuta 2006. VAOP toimitti 27 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja täydentääkseen kokouksen aikana esitettyjä huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti 28 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä oletetun tuensaajan, VAOP:n, huomautukset päätöksestä aloittaa menettely. VAOP pyysi samalla kokouksen järjestämistä. Kokous järjestettiin 31 päivänä tammikuuta 2006. VAOP toimitti 27 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja täydentääkseen kokouksen aikana esitettyjä huomautuksia.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (6) | VAOP:n perusti 1990-luvun alussa joukko alankomaalaisia kuntia. Tämä osuuskuntamuotoinen voittoa tavoittelemattoman rajavastuuyhtiö tarjoaa jäsenkunnilleen tiettyjä palveluja parhain mahdollisin ehdoin. Sen tavoitteena on erityisesti järjestää jäsenkuntien alueelta tulevan jätepaperin keräys, alkukäsittely (lajittelu ja puristus) ja myynti mahdollisimman tehokkaasti. VAOP on myöhemmin laajentanut toimintaansa jätelasin ja muun kierrätettävän jätteen keräämiseen. |
| --- | --- |

(6)

VAOP:n perusti 1990-luvun alussa joukko alankomaalaisia kuntia. Tämä osuuskuntamuotoinen voittoa tavoittelemattoman rajavastuuyhtiö tarjoaa jäsenkunnilleen tiettyjä palveluja parhain mahdollisin ehdoin. Sen tavoitteena on erityisesti järjestää jäsenkuntien alueelta tulevan jätepaperin keräys, alkukäsittely (lajittelu ja puristus) ja myynti mahdollisimman tehokkaasti. VAOP on myöhemmin laajentanut toimintaansa jätelasin ja muun kierrätettävän jätteen keräämiseen.

| (7) | VAOP ei ole täysin vertikaalisesti integroitunut yritys. Se ainoastaan organisoi edellä mainitut toiminnot jäsenkunnilleen ja teettää suurimman osan käytännön työstä, kuten jätteen kuljetuksen, alihankintana. Siksi VAOP:llä oli vuonna 2002 vain 20 työntekijää, kun taas sen liikevaihto oli 27,5 miljoonaa euroa. Se veloittaa kunnilta niiden alueelta tulevan jätepaperin keräys- ja alkukäsittelykustannukset, mutta myös siirtää niille tulot, jotka saadaan jätepaperin myynnistä uusiotuotteiden, kuten uusiopaperin, valmistajille. |
| --- | --- |

(7)

VAOP ei ole täysin vertikaalisesti integroitunut yritys. Se ainoastaan organisoi edellä mainitut toiminnot jäsenkunnilleen ja teettää suurimman osan käytännön työstä, kuten jätteen kuljetuksen, alihankintana. Siksi VAOP:llä oli vuonna 2002 vain 20 työntekijää, kun taas sen liikevaihto oli 27,5 miljoonaa euroa. Se veloittaa kunnilta niiden alueelta tulevan jätepaperin keräys- ja alkukäsittelykustannukset, mutta myös siirtää niille tulot, jotka saadaan jätepaperin myynnistä uusiotuotteiden, kuten uusiopaperin, valmistajille.

| (8) | Alankomaiden veroviranomaiset eivät katso VAOP:n olevan julkisyhteisö. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaiden veroviranomaiset eivät katso VAOP:n olevan julkisyhteisö.

| (9) | Aluksi perustettiin Coöperative Vereniging VAOP B.V. -niminen osuuskuntamuotoinen rajavastuuyhtiö. Vuosien kuluessa tämä emoyhtiö on perustanut useita tytäryhtiöitä, joille se on siirtänyt toimintansa operatiivisen osan. Tytäryhtiötkin ovat rajavastuuyhtiöitä. Komissio tarkastelee kaikki näitä yhtiöitä ryhmänä, joka muodostaa yhden taloudellisen organisaation, VAOP:n, koska emoyhtiö omistaa enemmistön kaikista tytäryhtiöistä. Tytäryhtiöt on sisällytetty emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen. Lisäksi VAOP:n suurin luotonantaja, BNG, on tehnyt yhtiöryhmän kanssa ainoastaan yhden lainasopimuksen eikä erillisiä lainasopimuksia kunkin yhtiön kanssa, vaikka lainasopimuksessa määrätään joidenkin tytäryhtiöiden luottorajoista. Sopimuksessa on loppujen lopuksi kysymys ryhmään kuuluvien eri yhtiöiden keskinäisistä takauksista: kukin yhtiö on BNG:lle vastuussa ryhmän muiden yhtiöiden veloista. |
| --- | --- |

(9)

Aluksi perustettiin Coöperative Vereniging VAOP B.V. -niminen osuuskuntamuotoinen rajavastuuyhtiö. Vuosien kuluessa tämä emoyhtiö on perustanut useita tytäryhtiöitä, joille se on siirtänyt toimintansa operatiivisen osan. Tytäryhtiötkin ovat rajavastuuyhtiöitä. Komissio tarkastelee kaikki näitä yhtiöitä ryhmänä, joka muodostaa yhden taloudellisen organisaation, VAOP:n, koska emoyhtiö omistaa enemmistön kaikista tytäryhtiöistä. Tytäryhtiöt on sisällytetty emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen. Lisäksi VAOP:n suurin luotonantaja, BNG, on tehnyt yhtiöryhmän kanssa ainoastaan yhden lainasopimuksen eikä erillisiä lainasopimuksia kunkin yhtiön kanssa, vaikka lainasopimuksessa määrätään joidenkin tytäryhtiöiden luottorajoista. Sopimuksessa on loppujen lopuksi kysymys ryhmään kuuluvien eri yhtiöiden keskinäisistä takauksista: kukin yhtiö on BNG:lle vastuussa ryhmän muiden yhtiöiden veloista.

2.2   Markkinatilanne

| (10) | VAOP:n toiminta kasvoi huomattavasti 1990-luvulla. Sen markkinaosuus Alankomaiden jätepaperin keräysmarkkinoilla oli 2000-luvun alussa 25—30 prosenttia. Se on myös tärkeä toimija jätepaperin alkukäsittelyn (lajittelu ja puristus) markkinoilla. VAOP aloitti toiminnan myös Alankomaiden keräyslasin markkinoilla, joilla siitä tuli yksi markkinajohtajista. Jotkin näillä markkinoilla toimivista yrityksistä ovat ulkomaisten yritysten tytäryhtiöitä. |
| --- | --- |

(10)

VAOP:n toiminta kasvoi huomattavasti 1990-luvulla. Sen markkinaosuus Alankomaiden jätepaperin keräysmarkkinoilla oli 2000-luvun alussa 25—30 prosenttia. Se on myös tärkeä toimija jätepaperin alkukäsittelyn (lajittelu ja puristus) markkinoilla. VAOP aloitti toiminnan myös Alankomaiden keräyslasin markkinoilla, joilla siitä tuli yksi markkinajohtajista. Jotkin näillä markkinoilla toimivista yrityksistä ovat ulkomaisten yritysten tytäryhtiöitä.

| (11) | Vaikka Alankomaiden lainsäädännössä kunnille on asetettu velvollisuus kerätä jätepaperi erikseen ja tarjota sitä kierrätysmarkkinoilla, siinä ei säädetä tarkemmin näiden tehtävien toiminnallisesta järjestämisestä. Siksi suurin osa Alankomaiden kunnista järjestää näitä tehtäviä koskevia julkisia tarjouskilpailuja. VAOP osallistuu säännöllisesti tarjouskilpailuihin ja kilpailee siten suoraan samoja palveluja tarjoavien yksityisten yritysten kanssa (3). VAOP yrittää hankkia uusia jäseniä lähestymällä kuntia ja ehdottamalla jäseneksi liittymistä. Tällaisissa tapauksissa VAOP:n voidaan katsoa kilpailevan yksityisten yritysten (4) kanssa, jotka kilpailevat samoista asiakkaista. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka Alankomaiden lainsäädännössä kunnille on asetettu velvollisuus kerätä jätepaperi erikseen ja tarjota sitä kierrätysmarkkinoilla, siinä ei säädetä tarkemmin näiden tehtävien toiminnallisesta järjestämisestä. Siksi suurin osa Alankomaiden kunnista järjestää näitä tehtäviä koskevia julkisia tarjouskilpailuja. VAOP osallistuu säännöllisesti tarjouskilpailuihin ja kilpailee siten suoraan samoja palveluja tarjoavien yksityisten yritysten kanssa (3). VAOP yrittää hankkia uusia jäseniä lähestymällä kuntia ja ehdottamalla jäseneksi liittymistä. Tällaisissa tapauksissa VAOP:n voidaan katsoa kilpailevan yksityisten yritysten (4) kanssa, jotka kilpailevat samoista asiakkaista.

2.3   Kaksi toimenpidettä

| (12) | Ensiksi BNG myönsi maaliskuussa 1998 VAOP:lle 16,3 miljoonan Alankomaiden guldenin (7,4 miljoonan euron) suuruisen luottojärjestelyn, jäljempänä ”ensimmäinen toimenpide”. VAOP:n 31 päivänä joulukuuta 1997 päivätyn konsernitaseen mukaan sen oman pääoman määrä oli 0,8 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,4 miljoonaa euroa) ja taseen loppusumma 17,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia (7,9 miljoonaa euroa). Vuotta myöhemmin luoton myöntämisen jälkeen VAOP:n oma pääoma oli 0,09 miljoona Alankomaiden guldenia (0,04 miljoonaa euroa) ja taseen loppusumma 29,1 miljoonaa Alankomaiden guldenia (13,2 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(12)

Ensiksi BNG myönsi maaliskuussa 1998 VAOP:lle 16,3 miljoonan Alankomaiden guldenin (7,4 miljoonan euron) suuruisen luottojärjestelyn, jäljempänä ”ensimmäinen toimenpide”. VAOP:n 31 päivänä joulukuuta 1997 päivätyn konsernitaseen mukaan sen oman pääoman määrä oli 0,8 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,4 miljoonaa euroa) ja taseen loppusumma 17,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia (7,9 miljoonaa euroa). Vuotta myöhemmin luoton myöntämisen jälkeen VAOP:n oma pääoma oli 0,09 miljoona Alankomaiden guldenia (0,04 miljoonaa euroa) ja taseen loppusumma 29,1 miljoonaa Alankomaiden guldenia (13,2 miljoonaa euroa).

| (13) | Toiseksi kunnat suostuivat muuttamaan vuoden 2001 aikana saamisensa VAOP:ltä eli jätepaperitoimituksista erääntyneet maksut 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) pääomalainaksi, jäljempänä ”toinen toimenpide”. VAOP:n toiminta oli ollut erittäin tappiollista vuoden 2000 lopussa, koska yksi sen tytäryhtiöistä meni konkurssiin. VAOP:n 31 päivänä joulukuuta 2000 päivätyn konsernitilinpäätöksen mukaan sen oma pääoma oli negatiivinen (–3,4 miljoonaa Alankomaiden guldenia eli –1,5 miljoonaa euroa). Taseen loppusumma oli puolestaan samana päivänä 32,1 miljoonaa Alankomaiden guldenia (14,5 miljoonaa euroa). Lähes kaikki omaisuus oli jo kiinnitetty VAOP:n suurimman luotonantajan, BNG:n, hyväksi, joten tällä vakuudettomalla lainalla voitiin katsoa olevan huonompi etuoikeus kuin BNG:n saamisilla. Siksi siitä alettiin käyttää nimitystä ”pääomalaina”. |
| --- | --- |

(13)

Toiseksi kunnat suostuivat muuttamaan vuoden 2001 aikana saamisensa VAOP:ltä eli jätepaperitoimituksista erääntyneet maksut 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) pääomalainaksi, jäljempänä ”toinen toimenpide”. VAOP:n toiminta oli ollut erittäin tappiollista vuoden 2000 lopussa, koska yksi sen tytäryhtiöistä meni konkurssiin. VAOP:n 31 päivänä joulukuuta 2000 päivätyn konsernitilinpäätöksen mukaan sen oma pääoma oli negatiivinen (–3,4 miljoonaa Alankomaiden guldenia eli –1,5 miljoonaa euroa). Taseen loppusumma oli puolestaan samana päivänä 32,1 miljoonaa Alankomaiden guldenia (14,5 miljoonaa euroa). Lähes kaikki omaisuus oli jo kiinnitetty VAOP:n suurimman luotonantajan, BNG:n, hyväksi, joten tällä vakuudettomalla lainalla voitiin katsoa olevan huonompi etuoikeus kuin BNG:n saamisilla. Siksi siitä alettiin käyttää nimitystä ”pääomalaina”.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (14) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi toteuttanut ensimmäistä toimenpidettä. Komissio huomautti, että VAOP:llä ei ollut sillä hetkellä juuri lainkaan omaa pääomaa. Lisäksi uusi laina vaikutti erityisen suurelta verrattuna lainansaajan taseen loppusummaan. Lyhyesti sanottuna lainaan liittyvä riski olisi ollut liian suuri markkinatalouden ehdoin toimivalle lainanantajalle. |
| --- | --- |

(14)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi toteuttanut ensimmäistä toimenpidettä. Komissio huomautti, että VAOP:llä ei ollut sillä hetkellä juuri lainkaan omaa pääomaa. Lisäksi uusi laina vaikutti erityisen suurelta verrattuna lainansaajan taseen loppusummaan. Lyhyesti sanottuna lainaan liittyvä riski olisi ollut liian suuri markkinatalouden ehdoin toimivalle lainanantajalle.

| (15) | Toisen toimenpiteen tapauksessa komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi hyväksynyt saamistensa muuttamista pääomalainaksi. Lainaan vaikutti nimittäin liittyvän suuri riski, koska yrityksen taloudellinen tilanne oli heikko ja koska sen kaikki varat oli kiinnitetty BNG:n hyväksi. Lisäksi komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja olisi halunnut lainasta suuremman koron. |
| --- | --- |

(15)

Toisen toimenpiteen tapauksessa komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi hyväksynyt saamistensa muuttamista pääomalainaksi. Lainaan vaikutti nimittäin liittyvän suuri riski, koska yrityksen taloudellinen tilanne oli heikko ja koska sen kaikki varat oli kiinnitetty BNG:n hyväksi. Lisäksi komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja olisi halunnut lainasta suuremman koron.

| (16) | Näin ollen komissio oletti, että kaksi toimenpidettä ovat mahdollisesti valtiontukea VAOP:n hyväksi ja siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan kiellettyjä. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen komissio oletti, että kaksi toimenpidettä ovat mahdollisesti valtiontukea VAOP:n hyväksi ja siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan kiellettyjä.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (17) | Komissio on saanut huomautuksia kantelijalta. Ensimmäisestä toimenpiteestä kantelija totesi, että BNG:n yleisenä toimintatapana ja vakiintuneena käytäntönä on tarjota viranomaisille ja viranomaisiin sidoksissa oleville laitoksille rahoitustuotteita ehdoin, jotka eivät perustu markkinatilanteeseen. Lisäksi kantelija analysoi VAOP:n omaa pääomaa ja päätteli, että taseen rakenne ei ollut lainkaan terve. Omaa pääomaa oli huomattavan vähän. Kantelija muistutti myös velkojen suuresta määrästä. Näissä olosuhteissa BNG:n myöntämä laina mahdollisti sen, että VAOP kykeni laajentamaan toimintaansa pienin kustannuksin oman pääoman puutteesta huolimatta. Kantelija katsoi, että yksityinen pankki ei olisi myöntänyt tällaisia riskejä aiheuttavaa lainaa ja että laina oli siksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on saanut huomautuksia kantelijalta. Ensimmäisestä toimenpiteestä kantelija totesi, että BNG:n yleisenä toimintatapana ja vakiintuneena käytäntönä on tarjota viranomaisille ja viranomaisiin sidoksissa oleville laitoksille rahoitustuotteita ehdoin, jotka eivät perustu markkinatilanteeseen. Lisäksi kantelija analysoi VAOP:n omaa pääomaa ja päätteli, että taseen rakenne ei ollut lainkaan terve. Omaa pääomaa oli huomattavan vähän. Kantelija muistutti myös velkojen suuresta määrästä. Näissä olosuhteissa BNG:n myöntämä laina mahdollisti sen, että VAOP kykeni laajentamaan toimintaansa pienin kustannuksin oman pääoman puutteesta huolimatta. Kantelija katsoi, että yksityinen pankki ei olisi myöntänyt tällaisia riskejä aiheuttavaa lainaa ja että laina oli siksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (18) | Lisäksi kantelija katsoi, että BNG:n ei olisi pitänyt jatkaa VAOP:n rahoittamista, koska sen taloudellinen tilanne ei parantunut vuosien kuluessa. |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi kantelija katsoi, että BNG:n ei olisi pitänyt jatkaa VAOP:n rahoittamista, koska sen taloudellinen tilanne ei parantunut vuosien kuluessa.

| (19) | Toisesta toimenpiteestä kantelija huomautti, että pääomalainaan sisältyi suuri riski, koska VAOP:llä oli runsaasti lainoja, joista olisi konkurssin tapauksessa jouduttu huolehtimaan ensin. Lainan tuotto ei ollut riittävä riskin kattamiseksi, joten laina oli kantelijan mielestä valtiontukea. |
| --- | --- |

(19)

Toisesta toimenpiteestä kantelija huomautti, että pääomalainaan sisältyi suuri riski, koska VAOP:llä oli runsaasti lainoja, joista olisi konkurssin tapauksessa jouduttu huolehtimaan ensin. Lainan tuotto ei ollut riittävä riskin kattamiseksi, joten laina oli kantelijan mielestä valtiontukea.

| (20) | Komissio on saanut huomautuksia oletetulta tuensaajalta, VAOP:ltä. Ensimmäisestä toimenpiteestä VAOP totesi, että kysymys oli puhtaasti liiketoimesta, joka oli markkinasijoittajan periaatteiden mukainen. VAOP huomautti olleensa yhteydessä yksityisiin pankkeihin, jotka olivat tarjonneet rahoitusta ehdoin, jotka eivät juuri poikenneet BNG:n tarjoamista ehdoista. VAOP toimitti jäljennöksen erään yksityisenpankin (5) tekemästä allekirjoitetusta rahoitustarjouksesta, joka oli päivätty 7 päivänä tammikuuta 1998–. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on saanut huomautuksia oletetulta tuensaajalta, VAOP:ltä. Ensimmäisestä toimenpiteestä VAOP totesi, että kysymys oli puhtaasti liiketoimesta, joka oli markkinasijoittajan periaatteiden mukainen. VAOP huomautti olleensa yhteydessä yksityisiin pankkeihin, jotka olivat tarjonneet rahoitusta ehdoin, jotka eivät juuri poikenneet BNG:n tarjoamista ehdoista. VAOP toimitti jäljennöksen erään yksityisenpankin (5) tekemästä allekirjoitetusta rahoitustarjouksesta, joka oli päivätty 7 päivänä tammikuuta 1998–.

| (21) | Toisesta toimenpiteestä VAOP totesi, että sillä ei ollut velvollisuutta ottaa kunnilta pääomalainaa. Yhtiöjärjestyksensä ja kuntien kanssa tehtyjen toimitussopimusten perusteella VAOP:tä ei voitu velvoittaa maksamaan jätepaperin toimittajille enempää kuin sen maksuvalmius sallii. Lisäksi VAOP:llä oli oikeus soveltaa jäseniinsä velvoitteita sellaisen vuosittaisen maksun muodossa, jolla toimintakulut voitaisiin kattaa, jos ne voitaisiin katsoa riskipääomaksi. VAOP:n johto päätti muodostaa jäsenkunnille saamisen VAOP:ltä, ja tällainen mahdollisuus sisältyi kuntien kanssa tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

(21)

Toisesta toimenpiteestä VAOP totesi, että sillä ei ollut velvollisuutta ottaa kunnilta pääomalainaa. Yhtiöjärjestyksensä ja kuntien kanssa tehtyjen toimitussopimusten perusteella VAOP:tä ei voitu velvoittaa maksamaan jätepaperin toimittajille enempää kuin sen maksuvalmius sallii. Lisäksi VAOP:llä oli oikeus soveltaa jäseniinsä velvoitteita sellaisen vuosittaisen maksun muodossa, jolla toimintakulut voitaisiin kattaa, jos ne voitaisiin katsoa riskipääomaksi. VAOP:n johto päätti muodostaa jäsenkunnille saamisen VAOP:ltä, ja tällainen mahdollisuus sisältyi kuntien kanssa tehtyyn sopimukseen.

5.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (22) | Ensimmäisestä toimenpiteestä Alankomaat totesi, että BNG:n toteuttaman luottojärjestelyn ei voida katsoa johtuvan valtion toiminnasta. Alankomaiden viranomaiset korostivat BNG:n olevan osakeyhtiö. Alankomaiden viranomaiset kuitenkin myönsivät, että valtio, läänit ja paikallisviranomaiset omistavat BNG:n kaikki osakkeet ja että jotkut BNG:n hallintoneuvoston jäsenistä ovat edellä mainittujen viranomaisten nimittämiä. Alankomaiden viranomaiset myös huomauttivat, että hallintoneuvosto ei ole mukana pankin päivittäisessä kaupallisessa toiminnassa, josta vastaa pankin johto. Pankin yhtiöjärjestyksessä ei ole sääntöjä, joiden mukaan johdon olisi noudatettava hallintoneuvoston määräämiä suuntaviivoja tarjotessaan rahoitustuotteita. Vielä merkittävämpää on se, että ei ole olemassa mitään sääntöä, jonka mukaan myönnettäessä kyseistä lainaa olisi ollut kuultava hallintoneuvostoa ja pyydettävä siltä lupa: lainan myöntäminen oli ainoastaan pankin johdon vastuulla. Lopuksi Alankomaiden viranomaiset korostivat, että ei ole mitään muitakaan seikkoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että tämän nimenomaisen liiketoimen olisi katsottava johtuvan valtion toiminnasta. |
| --- | --- |

(22)

Ensimmäisestä toimenpiteestä Alankomaat totesi, että BNG:n toteuttaman luottojärjestelyn ei voida katsoa johtuvan valtion toiminnasta. Alankomaiden viranomaiset korostivat BNG:n olevan osakeyhtiö. Alankomaiden viranomaiset kuitenkin myönsivät, että valtio, läänit ja paikallisviranomaiset omistavat BNG:n kaikki osakkeet ja että jotkut BNG:n hallintoneuvoston jäsenistä ovat edellä mainittujen viranomaisten nimittämiä. Alankomaiden viranomaiset myös huomauttivat, että hallintoneuvosto ei ole mukana pankin päivittäisessä kaupallisessa toiminnassa, josta vastaa pankin johto. Pankin yhtiöjärjestyksessä ei ole sääntöjä, joiden mukaan johdon olisi noudatettava hallintoneuvoston määräämiä suuntaviivoja tarjotessaan rahoitustuotteita. Vielä merkittävämpää on se, että ei ole olemassa mitään sääntöä, jonka mukaan myönnettäessä kyseistä lainaa olisi ollut kuultava hallintoneuvostoa ja pyydettävä siltä lupa: lainan myöntäminen oli ainoastaan pankin johdon vastuulla. Lopuksi Alankomaiden viranomaiset korostivat, että ei ole mitään muitakaan seikkoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että tämän nimenomaisen liiketoimen olisi katsottava johtuvan valtion toiminnasta.

| (23) | Alankomaat myös totesi, että lainan ehdot olisivat markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan hyväksyttävissä, vaikka lainan voitaisiin katsoa johtuvan viranomaisten toiminnasta. Alankomaiden viranomaiset kuitenkin myönsivät, että varoja olisi ollut parempi olla enemmän, vaikka BNG:n tappioriski oli kohtuullinen tiettyjen vakuuksien vuoksi. BNG:llä oli VAOP:n myyntisaamisiin ensisijainen panttioikeus, jonka oli katettava sata prosenttia lainasummasta. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että laina myönnettiin, kun yritys ei ollut vaikeuksissa ja kun sen tulevaisuudennäkymät olivat suotuisat. Silloin ei voitu olettaa, että taloudellinen tilanne heikkenisi erittäin jyrkästi. |
| --- | --- |

(23)

Alankomaat myös totesi, että lainan ehdot olisivat markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan hyväksyttävissä, vaikka lainan voitaisiin katsoa johtuvan viranomaisten toiminnasta. Alankomaiden viranomaiset kuitenkin myönsivät, että varoja olisi ollut parempi olla enemmän, vaikka BNG:n tappioriski oli kohtuullinen tiettyjen vakuuksien vuoksi. BNG:llä oli VAOP:n myyntisaamisiin ensisijainen panttioikeus, jonka oli katettava sata prosenttia lainasummasta. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset huomauttivat, että laina myönnettiin, kun yritys ei ollut vaikeuksissa ja kun sen tulevaisuudennäkymät olivat suotuisat. Silloin ei voitu olettaa, että taloudellinen tilanne heikkenisi erittäin jyrkästi.

| (24) | Toisen toimenpiteen yhteydessä Alankomaat muistutti, että VAOP on voittoa tavoittelematon elin, joka siirtää jäsenkunnilleen niiden alueelta kerätyn kierrätettävän jätteen myynnistä kertyvät nettotulot. VAOP päätti vuoden 2001 alussa jättää siirtämättä jäsenkunnilleen pienen osan vuonna 2000 jätteen myynnistä kertyneistä tuloista, koska sen taloudellinen tilanne oli epävarma lasin kierrätykseen keskittyvän tytäryhtiönsä konkurssin seurauksena (6). VAOP päätti silloin muuttaa kyseisen summan pääomalainaksi, jonka takaisinmaksuaika on viisi vuotta. Samalla BNG uhkasi lopettaa VAOP:n rahoittamisen, jos kyseisen pääomalainan kaltaista täydentävää pääomaa ei olisi järjestetty. Rahoituksen lopettaminen olisi johtanut VAOP:n konkurssiin. Alankomaat totesi aluksi, että yhtiöjärjestyksensä ja jäsenkuntien kanssa tehtyjen sopimusten perusteella VAOP ei ollut velvollinen maksamaan kyseistä 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summaa jäsenkunnille, koska se oli suurempi kuin yrityksen varat. VAOP kuitenkin päätti muodostaa tästä summasta kunnille saamisen korollisen lainan muodossa. Toiseksi Alankomaat huomautti, että paikallisviranomaisten kannalta osan niiden saamisista muuttaminen lainaksi oli parempi vaihtoehto kuin VAOP:n konkurssi. Paikallisviranomaisilla oli kuitenkin sillä hetkellä VAOP:ltä 5,7 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,59 miljoonaa euroa) vakuudettomia saamisia. Alankomaiden viranomaiset ovat laskeneet, että VAOP:n mennessä konkurssiin kunnat olisivat saaneet noin 1,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,5 miljoonaa euroa), joten niiden nettotappioksi olisi tullut 4,5 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,05 miljoonaa euroa). Siksi kunnat alkoivat toimia markkinatalouden ehdoin toimivana lainanantajana hyväksyessään 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summan muuttamisen saamisiksi VAOP:ltä lainan muodossa, minkä seurauksena VAOP pystyi jatkamaan toimintaansa ja saamaan varmuuden siitä, että BNG jatkaisi rahoitustaan. |
| --- | --- |

(24)

Toisen toimenpiteen yhteydessä Alankomaat muistutti, että VAOP on voittoa tavoittelematon elin, joka siirtää jäsenkunnilleen niiden alueelta kerätyn kierrätettävän jätteen myynnistä kertyvät nettotulot. VAOP päätti vuoden 2001 alussa jättää siirtämättä jäsenkunnilleen pienen osan vuonna 2000 jätteen myynnistä kertyneistä tuloista, koska sen taloudellinen tilanne oli epävarma lasin kierrätykseen keskittyvän tytäryhtiönsä konkurssin seurauksena (6). VAOP päätti silloin muuttaa kyseisen summan pääomalainaksi, jonka takaisinmaksuaika on viisi vuotta. Samalla BNG uhkasi lopettaa VAOP:n rahoittamisen, jos kyseisen pääomalainan kaltaista täydentävää pääomaa ei olisi järjestetty. Rahoituksen lopettaminen olisi johtanut VAOP:n konkurssiin. Alankomaat totesi aluksi, että yhtiöjärjestyksensä ja jäsenkuntien kanssa tehtyjen sopimusten perusteella VAOP ei ollut velvollinen maksamaan kyseistä 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summaa jäsenkunnille, koska se oli suurempi kuin yrityksen varat. VAOP kuitenkin päätti muodostaa tästä summasta kunnille saamisen korollisen lainan muodossa. Toiseksi Alankomaat huomautti, että paikallisviranomaisten kannalta osan niiden saamisista muuttaminen lainaksi oli parempi vaihtoehto kuin VAOP:n konkurssi. Paikallisviranomaisilla oli kuitenkin sillä hetkellä VAOP:ltä 5,7 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,59 miljoonaa euroa) vakuudettomia saamisia. Alankomaiden viranomaiset ovat laskeneet, että VAOP:n mennessä konkurssiin kunnat olisivat saaneet noin 1,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,5 miljoonaa euroa), joten niiden nettotappioksi olisi tullut 4,5 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,05 miljoonaa euroa). Siksi kunnat alkoivat toimia markkinatalouden ehdoin toimivana lainanantajana hyväksyessään 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summan muuttamisen saamisiksi VAOP:ltä lainan muodossa, minkä seurauksena VAOP pystyi jatkamaan toimintaansa ja saamaan varmuuden siitä, että BNG jatkaisi rahoitustaan.

6.   ARVIOINTI TUESTA

6.1   Tuen olemassaolo

| (25) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”(...) jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(25)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”(...) jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (26) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (7) todetaan seuraavaa: ”(...) on korostettava, että julkisten ja yksityisten yritysten yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta seuraa, että pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat normaalia markkinatilannetta, ei voida pitää valtiontukina (...) . Niin ikään vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuren pääomasijoituksen (...) , kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä oleva tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus (...).” |
| --- | --- |

(26)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (7) todetaan seuraavaa: ”(...) on korostettava, että julkisten ja yksityisten yritysten yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta seuraa, että pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat normaalia markkinatilannetta, ei voida pitää valtiontukina (...) . Niin ikään vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuren pääomasijoituksen (...) , kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä oleva tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus (...).”

| (27) | Sen selvittämiseksi, onko BNG:n toteuttama luottojärjestely valtiontukea, komission on tutkittava, otetaanko tässä liiketoimessa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainittuun tuomioon sisältyvä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaate. |
| --- | --- |

(27)

Sen selvittämiseksi, onko BNG:n toteuttama luottojärjestely valtiontukea, komission on tutkittava, otetaanko tässä liiketoimessa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainittuun tuomioon sisältyvä markkinatalouden ehdoin toimivan yksityisen sijoittajan periaate.

| (28) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä maaliskuussa 1998 tehdyn rahoituspalvelusopimuksen jäljennöksen lisäksi jäljennöksen BNG:n sisäisistä asiakirjoista, joissa kuvataan vaihe vaiheelta päätöksentekoprosessi, joka johti lainan myöntämiseen VAOP:lle. Tähän prosessiin sisältyi seuraavaa: tilintarkastusorganisaation 21 päivänä tammikuuta 1998 päivätty ehdotus, luottoriskin arvioijan 22 päivänä tammikuuta 1998 päivätty lausunto ja lainoista päättävän komitean 26 päivänä tammikuuta 1998 päivätty myönteinen päätös. Asiakirjoista kävi ilmi, että BNG oli todennut ja analysoinut kyseiseen lainaan liittyvät riskit, kuten varojen erittäin pienen määrän. Analyysin tulosten perusteella BNG antoi VAOP:lle matalan luokituksen (C–). Todettujen riskien vastapainoksi BNG päätti asettaa lainalle tiukat ehdot ja vaatia laajoja vakuuksia. BNG esimerkiksi vaati kaikilta osapuolilta (VAOP:ltä ja sen tytäryhtiöiltä), että ne ovat solidaarisessa vastuussa ryhmän muiden osapuolten veloista (kaikkien osapuolten yhteisvastuu velasta rahoituspalvelusopimuksessa). On merkittävää, että BNG myös sai ensisijaisen panttioikeuden VAOP:n eri myyntisaamisiin. VAOP:n oli esitettävä BNG:lle kuukausittain luettelo myyntisaamisia rasittavista panttioikeuksista, joiden arvon oli oltava vähintään 100 prosenttia pankin myöntämästä lainasummasta. Lainoista päättävä komitea päätti, että laina voidaan myöntää, jos nämä ehdot ja vakuudet BNG:n hyväksi sisällytetään lainasopimukseen. Uuteen lainasopimukseen sisältyi myös aiemmin otettu 5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,2 miljoonan euron) laina. Uuden lainasopimuksen myötä BNG:n mahdolliset saamiset VAOP:ltä kohosivat 5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,2 miljoonan euron) alkuperäisestä enimmäismäärästä 16,3 miljoonaan Alankomaiden guldeniin (7,4 miljoonaan euroon). Nettolisäys oli siten 11,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia (5,1 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(28)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä maaliskuussa 1998 tehdyn rahoituspalvelusopimuksen jäljennöksen lisäksi jäljennöksen BNG:n sisäisistä asiakirjoista, joissa kuvataan vaihe vaiheelta päätöksentekoprosessi, joka johti lainan myöntämiseen VAOP:lle. Tähän prosessiin sisältyi seuraavaa: tilintarkastusorganisaation 21 päivänä tammikuuta 1998 päivätty ehdotus, luottoriskin arvioijan 22 päivänä tammikuuta 1998 päivätty lausunto ja lainoista päättävän komitean 26 päivänä tammikuuta 1998 päivätty myönteinen päätös. Asiakirjoista kävi ilmi, että BNG oli todennut ja analysoinut kyseiseen lainaan liittyvät riskit, kuten varojen erittäin pienen määrän. Analyysin tulosten perusteella BNG antoi VAOP:lle matalan luokituksen (C–). Todettujen riskien vastapainoksi BNG päätti asettaa lainalle tiukat ehdot ja vaatia laajoja vakuuksia. BNG esimerkiksi vaati kaikilta osapuolilta (VAOP:ltä ja sen tytäryhtiöiltä), että ne ovat solidaarisessa vastuussa ryhmän muiden osapuolten veloista (kaikkien osapuolten yhteisvastuu velasta rahoituspalvelusopimuksessa). On merkittävää, että BNG myös sai ensisijaisen panttioikeuden VAOP:n eri myyntisaamisiin. VAOP:n oli esitettävä BNG:lle kuukausittain luettelo myyntisaamisia rasittavista panttioikeuksista, joiden arvon oli oltava vähintään 100 prosenttia pankin myöntämästä lainasummasta. Lainoista päättävä komitea päätti, että laina voidaan myöntää, jos nämä ehdot ja vakuudet BNG:n hyväksi sisällytetään lainasopimukseen. Uuteen lainasopimukseen sisältyi myös aiemmin otettu 5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,2 miljoonan euron) laina. Uuden lainasopimuksen myötä BNG:n mahdolliset saamiset VAOP:ltä kohosivat 5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,2 miljoonan euron) alkuperäisestä enimmäismäärästä 16,3 miljoonaan Alankomaiden guldeniin (7,4 miljoonaan euroon). Nettolisäys oli siten 11,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia (5,1 miljoonaa euroa).

| (29) | Edellä mainitut asiakirjat osoittavat, että BNG toimi lainaa myöntäessään tavanomaisella tavalla menettelyjensä mukaisesti ja vaati lainan myöntämiseksi laajoja vakuuksia. |
| --- | --- |

(29)

Edellä mainitut asiakirjat osoittavat, että BNG toimi lainaa myöntäessään tavanomaisella tavalla menettelyjensä mukaisesti ja vaati lainan myöntämiseksi laajoja vakuuksia.

| (30) | Lisäksi komissio vahvistaa, että [...] (8) oli ehdottanut tammikuussa 1998 lainan myöntämistä VAOP:lle. Laina olisi myönnetty BNG:n aiemmin myöntämän 5 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisen luottojärjestelyn lisäksi. [...] :n tarjoama 7,3 miljoonan Alankomaiden guldenin (3,3 miljoonan euron) suuruinen rahoitussumma oli tosin pienempi kuin BNG:n lopulta tarjoama täydentävä rahoitus (11,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia eli 5,1 miljoonaa euroa), mutta se muodosti kuitenkin merkittävän suuren osuuden BNG:n tarjoamasta rahoituksesta. [...] :n tarjouksessa korot (125 ja 150 peruspistettä) olivat pienemmät kuin korot, joita sovellettiin vaikeuksiin joutuneisiin yrityksiin tai oman pääoman hankkimiseen. Tästä ilmenee, että vastoin komission epäilyksiä, jotka se esitti päätöksessään aloittaa muodollinen tutkintamenettely, yksityinen pankki olisi voinut hyväksyä suuren lainan myöntämisen VAOP:lle hyvin pienestä omasta pääomasta huolimatta (9). |
| --- | --- |

(30)

Lisäksi komissio vahvistaa, että [...] (8) oli ehdottanut tammikuussa 1998 lainan myöntämistä VAOP:lle. Laina olisi myönnetty BNG:n aiemmin myöntämän 5 miljoonan Alankomaiden guldenin suuruisen luottojärjestelyn lisäksi. [...] :n tarjoama 7,3 miljoonan Alankomaiden guldenin (3,3 miljoonan euron) suuruinen rahoitussumma oli tosin pienempi kuin BNG:n lopulta tarjoama täydentävä rahoitus (11,3 miljoonaa Alankomaiden guldenia eli 5,1 miljoonaa euroa), mutta se muodosti kuitenkin merkittävän suuren osuuden BNG:n tarjoamasta rahoituksesta. [...] :n tarjouksessa korot (125 ja 150 peruspistettä) olivat pienemmät kuin korot, joita sovellettiin vaikeuksiin joutuneisiin yrityksiin tai oman pääoman hankkimiseen. Tästä ilmenee, että vastoin komission epäilyksiä, jotka se esitti päätöksessään aloittaa muodollinen tutkintamenettely, yksityinen pankki olisi voinut hyväksyä suuren lainan myöntämisen VAOP:lle hyvin pienestä omasta pääomasta huolimatta (9).

| (31) | Komissio on verrannut BNG:n myöntämän lainan korkoa [...] :n tarjoaman lainan korkoon. BNG:n veloittama korko oli hieman pienempi kuin [...] :n tarjoama korko (10). Ensinnäkin komissio toteaa, että BNG:n toimintakulut olivat (ja ovat yhä) erittäin pienet, huomattavasti pienemmät kuin [...] :n (11). Toiseksi BNG:n ja VAOP:n välisiin lainasopimuksiin oli sisällytetty useita käsittelymaksuja siltä varalta, että VAOP tosiasiallisesti käyttäisi tiettyjä luottojärjestelyjä. [...] :n tarjouksessa tällaisten käsittelymaksujen veloittaminen oli nimenomaisesti pois suljettu. On todennäköistä, että [...] :n tarjous vaikutti siihen, että BNG:n oli tehtävä (lainojen myöntämistä koskevien suuntaviivojensa rajoissa ja edellyttäen, että asetetaan huomattavat vakuudet) paras mahdollinen tarjous, jotta se ei menettäisi asiakkaansa liiketoimintaa. Asiakkaalla oli mahdollisuudet laajentaa toimintaansa, mikä vaikutti sillä hetkellä ilmeiseltä. Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että BNG toimi markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan tavoin myöntäessään lainan vuonna 1998, vaikka se tarjosi rahoitusta pienemmällä korolla kuin yksityinen pankki. Näin ollen laina ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(31)

Komissio on verrannut BNG:n myöntämän lainan korkoa [...] :n tarjoaman lainan korkoon. BNG:n veloittama korko oli hieman pienempi kuin [...] :n tarjoama korko (10). Ensinnäkin komissio toteaa, että BNG:n toimintakulut olivat (ja ovat yhä) erittäin pienet, huomattavasti pienemmät kuin [...] :n (11). Toiseksi BNG:n ja VAOP:n välisiin lainasopimuksiin oli sisällytetty useita käsittelymaksuja siltä varalta, että VAOP tosiasiallisesti käyttäisi tiettyjä luottojärjestelyjä. [...] :n tarjouksessa tällaisten käsittelymaksujen veloittaminen oli nimenomaisesti pois suljettu. On todennäköistä, että [...] :n tarjous vaikutti siihen, että BNG:n oli tehtävä (lainojen myöntämistä koskevien suuntaviivojensa rajoissa ja edellyttäen, että asetetaan huomattavat vakuudet) paras mahdollinen tarjous, jotta se ei menettäisi asiakkaansa liiketoimintaa. Asiakkaalla oli mahdollisuudet laajentaa toimintaansa, mikä vaikutti sillä hetkellä ilmeiseltä. Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että BNG toimi markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan tavoin myöntäessään lainan vuonna 1998, vaikka se tarjosi rahoitusta pienemmällä korolla kuin yksityinen pankki. Näin ollen laina ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (32) | Kantelija myös totesi, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi jatkanut VAOP:n rahoittamista tulevina vuosina, koska yrityksen taloudellinen tilanne oli kyseisinä vuosina heikko. Siksi komissio on selvittänyt, miten BNG on suhtautunut VAOP:n taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(32)

Kantelija myös totesi, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja ei olisi jatkanut VAOP:n rahoittamista tulevina vuosina, koska yrityksen taloudellinen tilanne oli kyseisinä vuosina heikko. Siksi komissio on selvittänyt, miten BNG on suhtautunut VAOP:n taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

| (33) | Kun VAOP Glas B.V.:n ja REVA:n taloudellinen tilanne vuonna 1999 heikkeni, BNG laati uuden sopimuksen, joka allekirjoitettiin 9. heinäkuuta 1999. Ensinnäkin vakuuksia laajennettiin siten, että kalustoon, laitteisiin ja muuhun omaisuuteen saatiin panttioikeus. Toiseksi sovittiin siitä, että kuukausittain laadittavaa saamisten luetteloa, johon oli vahvistettu panttioikeus, seurattaisiin tarkasti. Kolmanneksi enää ei voitu myöntää pitkäaikaisia lainoja käyttöomaisuuden hankintaan. Rahoitus oli järjestettävä lyhytaikaisilla lainoilla. Neljänneksi luottojärjestelyn hintaa korotettiin. |
| --- | --- |

(33)

Kun VAOP Glas B.V.:n ja REVA:n taloudellinen tilanne vuonna 1999 heikkeni, BNG laati uuden sopimuksen, joka allekirjoitettiin 9. heinäkuuta 1999. Ensinnäkin vakuuksia laajennettiin siten, että kalustoon, laitteisiin ja muuhun omaisuuteen saatiin panttioikeus. Toiseksi sovittiin siitä, että kuukausittain laadittavaa saamisten luetteloa, johon oli vahvistettu panttioikeus, seurattaisiin tarkasti. Kolmanneksi enää ei voitu myöntää pitkäaikaisia lainoja käyttöomaisuuden hankintaan. Rahoitus oli järjestettävä lyhytaikaisilla lainoilla. Neljänneksi luottojärjestelyn hintaa korotettiin.

| (34) | Lokakuussa 2000 tapahtuneen REVA:n konkurssin jälkeen laadittiin uusi sopimus, joka allekirjoitettiin 19 päivänä tammikuuta 2001. Luottojärjestely supistettiin 13,2 Alankomaiden guldeniin (6 miljoonaan euroon). (VAOP:n lainan tosiasiallinen määrä oli sillä hetkellä 15,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (6,9 miljoonaa euroa).) Luottojärjestelyä oli myöhemmin supistettava tietyn aikataulun mukaan. Luottorajan ylittävältä summalta oli perittävä kolmen prosentin sakkomaksu. Samalla vakuuksia laajennettiin edelleen. BNG laski VAOP:n omaisuuden myyntiarvon perusteella, että sen tappio voisi olla lähes 5,8 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,6 miljoonaa euroa) 15,2 miljoonan Alankomaiden guldenin (6,9 miljoonan euron) kokonaissaamisista. Syyskuussa 2002 tehtiin uusi sopimus, jossa muutettiin luottojärjestelyn supistamisen aiempaa aikataulua. |
| --- | --- |

(34)

Lokakuussa 2000 tapahtuneen REVA:n konkurssin jälkeen laadittiin uusi sopimus, joka allekirjoitettiin 19 päivänä tammikuuta 2001. Luottojärjestely supistettiin 13,2 Alankomaiden guldeniin (6 miljoonaan euroon). (VAOP:n lainan tosiasiallinen määrä oli sillä hetkellä 15,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (6,9 miljoonaa euroa).) Luottojärjestelyä oli myöhemmin supistettava tietyn aikataulun mukaan. Luottorajan ylittävältä summalta oli perittävä kolmen prosentin sakkomaksu. Samalla vakuuksia laajennettiin edelleen. BNG laski VAOP:n omaisuuden myyntiarvon perusteella, että sen tappio voisi olla lähes 5,8 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,6 miljoonaa euroa) 15,2 miljoonan Alankomaiden guldenin (6,9 miljoonan euron) kokonaissaamisista. Syyskuussa 2002 tehtiin uusi sopimus, jossa muutettiin luottojärjestelyn supistamisen aiempaa aikataulua.

| (35) | Edellä esitetystä kuvauksesta ilmenee, että BNG ei yksinkertaisesti voinut lopettaa VAOP:n rahoittamista eikä myöskään vaatia myönnetyn lainan maksamista takaisin välittömästi. Nämä toimenpiteet olisivat ajaneet VAOP:n konkurssiin ja aiheuttaneet BNG:lle huomattavia tappioita. Silloin BNG vertasi mahdollisia tappioita VAOP:n tervehdyttämisen mahdollisuuteen. VAOP:n ydintoiminta (jätepaperialalla) oli vakaata, ja se kykeni luomaan kassavirtaa, joten BNG päätti olla päästämättä yritystä konkurssiin ja jatkaa sen rahoittamista. Komissio ei ole havainnut mitään selviä virheitä tässä arvioinnissa ja sitä seuranneessa päätöksessä. Kantelija ei ole esittänyt mitään vakuuttavia seikkoja, joista ilmenisi, että yksityinen pankki ei olisi voinut hyväksyä tällaista päätöstä. |
| --- | --- |

(35)

Edellä esitetystä kuvauksesta ilmenee, että BNG ei yksinkertaisesti voinut lopettaa VAOP:n rahoittamista eikä myöskään vaatia myönnetyn lainan maksamista takaisin välittömästi. Nämä toimenpiteet olisivat ajaneet VAOP:n konkurssiin ja aiheuttaneet BNG:lle huomattavia tappioita. Silloin BNG vertasi mahdollisia tappioita VAOP:n tervehdyttämisen mahdollisuuteen. VAOP:n ydintoiminta (jätepaperialalla) oli vakaata, ja se kykeni luomaan kassavirtaa, joten BNG päätti olla päästämättä yritystä konkurssiin ja jatkaa sen rahoittamista. Komissio ei ole havainnut mitään selviä virheitä tässä arvioinnissa ja sitä seuranneessa päätöksessä. Kantelija ei ole esittänyt mitään vakuuttavia seikkoja, joista ilmenisi, että yksityinen pankki ei olisi voinut hyväksyä tällaista päätöstä.

| (36) | Näin ollen komissio katsoo, että BNG:n toiminnassa tässä asiassa on otettu huomioon markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan periaate ja että toimenpide ei siten ole valtiontukea VAOP:n hyväksi. |
| --- | --- |

(36)

Näin ollen komissio katsoo, että BNG:n toiminnassa tässä asiassa on otettu huomioon markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan periaate ja että toimenpide ei siten ole valtiontukea VAOP:n hyväksi.

| (37) | Komissio ei ota kantaa siihen, voidaanko BNG:n myöntämän lainan katsoa johtuvan valtion toiminnasta, koska edellä esitettyjen päätelmien perusteella tämä toimenpide ei ole valtiontukea, vaikka sen voitaisiin katsoa johtuvan valtion toiminnasta. Komissio ei myöskään voi ottaa kantaa siihen, ovatko BNG:n muille myöntämät kaikki lainat markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan periaatteen mukaisia, joten komissio ei totea mitään asiasta. |
| --- | --- |

(37)

Komissio ei ota kantaa siihen, voidaanko BNG:n myöntämän lainan katsoa johtuvan valtion toiminnasta, koska edellä esitettyjen päätelmien perusteella tämä toimenpide ei ole valtiontukea, vaikka sen voitaisiin katsoa johtuvan valtion toiminnasta. Komissio ei myöskään voi ottaa kantaa siihen, ovatko BNG:n muille myöntämät kaikki lainat markkinatalouden ehdoin toimivan lainanantajan periaatteen mukaisia, joten komissio ei totea mitään asiasta.

| (38) | VAOP ei kyennyt vuoden 2001 alussa maksamaan jäsenkunnilleen takaisin 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summaa, jonka se oli niille jätepaperin toimittajina velkaa. VAOP:n maksuvalmius ei ollut siihen riittävä. Lisäksi BNG vaati VAOP:n rahoittamisen jatkamisen edellytyksenä positiivista vakuutena olevaa pääomaa, joka on määritelty omaksi pääomaksi, palkkioita sekä pitkäaikaisia pääomalainoja. Summan maksaminen takaisin olisi siten aiheuttanut yrityksen konkurssin. Komissio katsoo, että vaikea taloudellinen tilanne aiheutui pääasiassa yhdestä tapahtumasta, REVA:n vuonna 2000 tapahtuneesta konkurssista. VAOP oli investoinut tähän jätelasin käsittelyyn keskittyvään yritykseen. |
| --- | --- |

(38)

VAOP ei kyennyt vuoden 2001 alussa maksamaan jäsenkunnilleen takaisin 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summaa, jonka se oli niille jätepaperin toimittajina velkaa. VAOP:n maksuvalmius ei ollut siihen riittävä. Lisäksi BNG vaati VAOP:n rahoittamisen jatkamisen edellytyksenä positiivista vakuutena olevaa pääomaa, joka on määritelty omaksi pääomaksi, palkkioita sekä pitkäaikaisia pääomalainoja. Summan maksaminen takaisin olisi siten aiheuttanut yrityksen konkurssin. Komissio katsoo, että vaikea taloudellinen tilanne aiheutui pääasiassa yhdestä tapahtumasta, REVA:n vuonna 2000 tapahtuneesta konkurssista. VAOP oli investoinut tähän jätelasin käsittelyyn keskittyvään yritykseen.

| (39) | Komissio muistuttaa siitä, että kunnilla oli VAOP:ltä nettosaamisia 5,7 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,6 miljoonaa euroa) (12). Näitä saamisia ei ollut katettu vakuuksilla, koska toisella merkittävällä lainanantajalla, BNG:llä, oli ensisijainen panttioikeus tärkeisiin varoihin. Siksi paikallisviranomaiset eivät olisi voineet periä suurta osaa saamisistaan, jos VAOP olisi mennyt konkurssiin ja jos sen varat olisi realisoitu. Komissio on tarkastellut Alankomaiden viranomaisten toimittamaa laskelmaa, joka oli lainanantajien kannalta melko optimistinen (13). Näin ollen myös komissio on sitä mieltä, että kunnat olisivat voineet saada enintään 1,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,5 miljoonaa euroa) edellä mainitusta 5,7 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,6 miljoonan euron) kokonaissummasta. Lisäksi summan periminen olisi kestänyt huomattavan kauan realisointimenettelyn luonteen vuoksi. Sen sijaan että jäsenkunnat olisivat hyväksyneet tämän 4,5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2 miljoonan euron) tappion, ne pitivät parempana muuttaa 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summa korkoa tuottavaksi lainaksi ja vaatia sen maksamista takaisin. Tämä toinen vaihtoehto oli siten parempi ratkaisu. Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja, joka hyväksyy tällaisen muutoksen, olisi halunnut lainasta suuremman koron. Näitä epäilyjä ei enää ole. Komissio nimittäin toteaa, että kuntien neuvotteluasema suhteessa BNG:hen ei ollut luonteeltaan sellainen, että ne olisivat voineet vaatia suurempaa korkoa. Suurempi korko olisi ajan mittaan vaikuttanut VAOP:n kykyyn maksaa lainansa BNG:lle. Siksi BNG olisi voinut asettua vastustamaan kuntien vaatimusta uhkaamalla ajaa VAOP:n konkurssiin. Kuten aiemmin mainittiin, konkurssi olisi ollut kuntien kannalta huonompi vaihtoehto. Vaikka kunnilla olisi ollut tarvittava neuvotteluvalta, niiden etujen mukaista ei olisi ollut nostaa korkoa, koska se olisi yksinkertaisesti johtanut VAOP:n taloudellisten rasitusten kasvuun viiden seuraavan vuoden aikana. VAOP:n jäsenkunnat maksavat suoritettujen palvelujen kustannukset, joten niiden veloittaman suuremman koron vastapainona olisivat suuremmat maksut, joita VAOP:lle olisi maksettava kyseisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(39)

Komissio muistuttaa siitä, että kunnilla oli VAOP:ltä nettosaamisia 5,7 miljoonaa Alankomaiden guldenia (2,6 miljoonaa euroa) (12). Näitä saamisia ei ollut katettu vakuuksilla, koska toisella merkittävällä lainanantajalla, BNG:llä, oli ensisijainen panttioikeus tärkeisiin varoihin. Siksi paikallisviranomaiset eivät olisi voineet periä suurta osaa saamisistaan, jos VAOP olisi mennyt konkurssiin ja jos sen varat olisi realisoitu. Komissio on tarkastellut Alankomaiden viranomaisten toimittamaa laskelmaa, joka oli lainanantajien kannalta melko optimistinen (13). Näin ollen myös komissio on sitä mieltä, että kunnat olisivat voineet saada enintään 1,2 miljoonaa Alankomaiden guldenia (0,5 miljoonaa euroa) edellä mainitusta 5,7 miljoonan Alankomaiden guldenin (2,6 miljoonan euron) kokonaissummasta. Lisäksi summan periminen olisi kestänyt huomattavan kauan realisointimenettelyn luonteen vuoksi. Sen sijaan että jäsenkunnat olisivat hyväksyneet tämän 4,5 miljoonan Alankomaiden guldenin (2 miljoonan euron) tappion, ne pitivät parempana muuttaa 3 miljoonan Alankomaiden guldenin (1,3 miljoonan euron) summa korkoa tuottavaksi lainaksi ja vaatia sen maksamista takaisin. Tämä toinen vaihtoehto oli siten parempi ratkaisu. Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio epäili, että markkinatalouden ehdoin toimiva lainanantaja, joka hyväksyy tällaisen muutoksen, olisi halunnut lainasta suuremman koron. Näitä epäilyjä ei enää ole. Komissio nimittäin toteaa, että kuntien neuvotteluasema suhteessa BNG:hen ei ollut luonteeltaan sellainen, että ne olisivat voineet vaatia suurempaa korkoa. Suurempi korko olisi ajan mittaan vaikuttanut VAOP:n kykyyn maksaa lainansa BNG:lle. Siksi BNG olisi voinut asettua vastustamaan kuntien vaatimusta uhkaamalla ajaa VAOP:n konkurssiin. Kuten aiemmin mainittiin, konkurssi olisi ollut kuntien kannalta huonompi vaihtoehto. Vaikka kunnilla olisi ollut tarvittava neuvotteluvalta, niiden etujen mukaista ei olisi ollut nostaa korkoa, koska se olisi yksinkertaisesti johtanut VAOP:n taloudellisten rasitusten kasvuun viiden seuraavan vuoden aikana. VAOP:n jäsenkunnat maksavat suoritettujen palvelujen kustannukset, joten niiden veloittaman suuremman koron vastapainona olisivat suuremmat maksut, joita VAOP:lle olisi maksettava kyseisenä ajanjaksona.

| (40) | Siten voidaan päätellä, että maksettavaksi kuuluvien summien muuttaminen pääomalainaksi ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jota paikallisviranomaiset olisivat antaneet VAOP:lle. |
| --- | --- |

(40)

Siten voidaan päätellä, että maksettavaksi kuuluvien summien muuttaminen pääomalainaksi ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jota paikallisviranomaiset olisivat antaneet VAOP:lle.

7.   PÄÄTELMÄT

| (41) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellä mainitut kaksi toimenpidettä eivät ole tukea, |
| --- | --- |

(41)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että edellä mainitut kaksi toimenpidettä eivät ole tukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpiteet, jotka Alankomaat ja Bank Nederlandse Gemeenten ovat toteuttaneet Vereniging van Aanbieders van Oud Papierin hyväksi ja joiden arvo on 3 miljoonaa Alankomaiden guldenia (1,3 miljoonaa euroa) ja 16,3 Alankomaiden guldenia (7,4 miljoonaa euroa), eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 19. heinäkuu 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 240, 30.9.2005, s. 36.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  VAOP on menestynyt tarjouskilpailussa ainoastaan yhden kerran. Viime vuosina VAOP on päättänyt olla osallistumatta tarjouskilpailuihin.

3

(4)  Yksityiset yritykset ovat mahdollisesti enemmän vertikaalisesti integroituneita kuin VAOP, mikä ei kuitenkaan tarkoita, että ne eivät kilpaile VAOP:n kanssa.

4

(5)  Kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin.

5

(6)  VAOP siirsi vuonna 2000 paikallisviranomaisille yhteensä 40,7 miljoonaa Alankomaiden guldenia (18,5 miljoonaa euroa).

6

(7)  Yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Italian tasavalta v. SIM 2, tuomio 8.5.2003 (Kok. 2003, s. I-4035, 37 ja 38 kohta.

7

(8)  Liikesalaisuus

8

(9)  Kuten aiemmin todettiin, tämä voi selittyä muun muassa mahdollisen lainansaajan vakuuksilla tai sillä, että yritys katsottiin kyseisellä hetkellä kasvuyritykseksi, jonka ydintoiminnot ovat vakaat ja kattavat yrityksen kulut.

9

(10)  Molempiin luottojärjestelyihin sisältyi erityyppisiä lainoja. Komissio on verrannut lainoja, joiden takaisinmaksuajat ja ehdot ovat samat.

10

(11)  Pankkialalla toimintakulujen määrä mitataan usein tehokkuussuhteella jakamalla toimintakulujen määrä kokonaistulojen määrällä. [...] :n Alankomaiden osaston tehokkuussuhde oli 64,8 prosenttia vuonna 1997. Sen tehokkuussuhde oli 65,2 prosenttia vuonna 1998 ja 62,9 prosenttia vuonna 1999 ([...] :n mukaan). BNG:n tehokkuussuhde oli noin yksi kolmasosa edellä mainituista, mikä viittaa erittäin matalaan kustannustasoon. Tämä voi osittain selittyä sillä, että BNG:llä ei ole laajaa konttoriverkkoa.

11

tehokkuussuhde

(12)  Taloudellinen tilanne vuoden 2000 lopussa.

12

(13)  Alankomaiden viranomaisten laskelma on kuntien kannalta optimistinen muun muassa siksi, että konkurssin käsittelykuluja ei ole siinä vähennetty. Komissio huomauttaa — kuten aiemmin mainittiin — että BNG, jolla on rahoituslaitoksena enemmän kokemusta tällaisista laskelmista, tarkastelee huolellisemmin, missä määrin realisoidut varat kattavat velkojien saamiset.

13

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/67

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä syyskuta 2006

Chemobudowa Kraków S.A. -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta N:o C 49/2005 (ex N 233/2005)

(tiedoksiannettu numerolla C(2006) 4214)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/950/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Tuesta, jota oli tarkoitus myöntää Chemobudowa Kraków S.A. -nimiselle valtion omistamalle rakennusalan yritykselle, jäljempänä ’Chemobudowa Kraków’ tai ’tuensaaja’, ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä toukokuuta 2005. Komissio pyysi 20 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat asiakirjat. Asiakirjat toimitettiin 9 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä elokuuta 2005. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset vastasivat pyyntöön 26 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 27 lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Tuesta, jota oli tarkoitus myöntää Chemobudowa Kraków S.A. -nimiselle valtion omistamalle rakennusalan yritykselle, jäljempänä ’Chemobudowa Kraków’ tai ’tuensaaja’, ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä toukokuuta 2005. Komissio pyysi 20 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat asiakirjat. Asiakirjat toimitettiin 9 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä elokuuta 2005. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset vastasivat pyyntöön 26 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 27 lokakuuta 2005.

| (2) | Komissio päätti 21 päivänä joulukuuta 2005 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä kahden sille ilmoitetun tukitoimenpiteen osalta että kahden ilmoittamattoman tukitoimenpiteen osalta, jotka Puola oli toteuttanut sen jälkeen kun maa oli liittynyt Euroopan unioniin. Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että nämä toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä kesäkuuta 2006 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteistä. Se ei ole saanut tällaisia huomautuksia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti 21 päivänä joulukuuta 2005 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä kahden sille ilmoitetun tukitoimenpiteen osalta että kahden ilmoittamattoman tukitoimenpiteen osalta, jotka Puola oli toteuttanut sen jälkeen kun maa oli liittynyt Euroopan unioniin. Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että nämä toimenpiteet soveltuvat yhteismarkkinoille. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä kesäkuuta 2006 (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteistä. Se ei ole saanut tällaisia huomautuksia.

| (3) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle valtiontukea koskevan ilmoituksensa peruuttamisesta 25 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi seuraavana päivänä. Komissio pyysi 7 päivänä helmikuuta 2006 Puolan viranomaisilta kommentteja kahdesta valtiontukitoimenpiteestä, jotka oli toteutettu Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilmoittamatta niistä etukäteen komissiolle. Puolan viranomaiset esittivät näitä kahta toimenpidettä koskevat huomautuksensa 7 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 9 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samalla ne pyysivät eräiden EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittujen virheellisten tietojen oikaisemista. Puolan viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä näistä kahdesta edellä tarkoitetusta toimenpiteestä 12 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(3)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle valtiontukea koskevan ilmoituksensa peruuttamisesta 25 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi seuraavana päivänä. Komissio pyysi 7 päivänä helmikuuta 2006 Puolan viranomaisilta kommentteja kahdesta valtiontukitoimenpiteestä, jotka oli toteutettu Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilmoittamatta niistä etukäteen komissiolle. Puolan viranomaiset esittivät näitä kahta toimenpidettä koskevat huomautuksensa 7 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 9 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samalla ne pyysivät eräiden EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittujen virheellisten tietojen oikaisemista. Puolan viranomaiset toimittivat lisäselvityksiä näistä kahdesta edellä tarkoitetusta toimenpiteestä 12 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi seuraavana päivänä.

II   TOSISEIKAT

1   Tuensaaja

| (4) | Chemobudowa Kraków on vuonna 1949 perustettu suuryritys, joka vuonna 2004 työllisti 919 työntekijää. Näistä 343 työskenteli yrityksen ulkomaisissa toimipisteissä (Tšekissä ja Saksassa). |
| --- | --- |

(4)

Chemobudowa Kraków on vuonna 1949 perustettu suuryritys, joka vuonna 2004 työllisti 919 työntekijää. Näistä 343 työskenteli yrityksen ulkomaisissa toimipisteissä (Tšekissä ja Saksassa).

| (5) | Chemobudowa Kraków on Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. -nimisen yrityksen, jäljempänä ’TBS’, emoyhtiö ja omistaa sen osakkeista 78 prosenttia. Yrityksen toimialana on asuntorakentaminen ja asuntojen vuokraus. Puolan viranomaisten mukaan yrityksen liikevaihto on vähäinen. |
| --- | --- |

(5)

Chemobudowa Kraków on Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. -nimisen yrityksen, jäljempänä ’TBS’, emoyhtiö ja omistaa sen osakkeista 78 prosenttia. Yrityksen toimialana on asuntorakentaminen ja asuntojen vuokraus. Puolan viranomaisten mukaan yrityksen liikevaihto on vähäinen.

| (6) | Tuensaajan osuus Puolan rakennusmarkkinoista on 0,13 prosenttia. Sillä on toimipisteet myös Saksassa ja Tšekissä. Niistä on peräisin 42 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(6)

Tuensaajan osuus Puolan rakennusmarkkinoista on 0,13 prosenttia. Sillä on toimipisteet myös Saksassa ja Tšekissä. Niistä on peräisin 42 prosenttia yrityksen liikevaihdosta.

2   Tukitoimenpiteet

| (7) | Puolan viranomaiset ilmoittivat aikovansa toteuttaa kaksi tukitoimenpidettä Chemobudowa Krakówin rakenneuudistusta varten. Ensinnäkin tuensaajalle oli tarkoitus myöntää 10 miljoonan zlotyn (2,57 miljoonan euron) laina. Lainan vakuutena oli määrä olla kiinteistöomaisuuteen kohdistuva kiinnitys. Kiinteistöomaisuuden arvoksi on arvioitu 17,35 miljoonaa zlotya (noin 4,46 miljoonaa euroa). Toiseksi Chemobudowa Krakówille oli tarkoitus myöntää lykkäystä vammaisten valtiolliseen kuntoutusrahastoon (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) suoritettavista maksuista, ja maksut oli tarkoitus jakaa useampaan erään. Lykättyjen maksujen määrä oli 693 000 zlotya (noin 178 000 euroa). |
| --- | --- |

(7)

Puolan viranomaiset ilmoittivat aikovansa toteuttaa kaksi tukitoimenpidettä Chemobudowa Krakówin rakenneuudistusta varten. Ensinnäkin tuensaajalle oli tarkoitus myöntää 10 miljoonan zlotyn (2,57 miljoonan euron) laina. Lainan vakuutena oli määrä olla kiinteistöomaisuuteen kohdistuva kiinnitys. Kiinteistöomaisuuden arvoksi on arvioitu 17,35 miljoonaa zlotya (noin 4,46 miljoonaa euroa). Toiseksi Chemobudowa Krakówille oli tarkoitus myöntää lykkäystä vammaisten valtiolliseen kuntoutusrahastoon (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, PFRON) suoritettavista maksuista, ja maksut oli tarkoitus jakaa useampaan erään. Lykättyjen maksujen määrä oli 693 000 zlotya (noin 178 000 euroa).

| (8) | Edellä mainittujen ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 18 tukitoimenpiteestä, jotka toteutettiin Chemobudowa Krakówin hyväksi joulukuun 2001 ja toukokuun 2004 välisenä aikana. Puolan viranomaisten mukaan näiden toimenpiteiden nimellisarvo on 8,511 miljoonaa zlotya (2,19 miljoonaa euroa). Puolan viranomaiset ovat esittäneet, että näitä tukia ei pitäisi käsitellä valtiontukena, koska osa niistä on vähämerkityksistä tukea (de minimis) ja muut täyttävät yksityistä lainanantajaa koskevan testin vaatimukset. Komissio on todennut, että kahta näistä 18 toimenpiteestä on pidettävä mahdollisena uutena, sääntöjenvastaisena tukena, koska ne on myönnetty ilman komission lupaa Puolan EU:hun liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainittujen ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 18 tukitoimenpiteestä, jotka toteutettiin Chemobudowa Krakówin hyväksi joulukuun 2001 ja toukokuun 2004 välisenä aikana. Puolan viranomaisten mukaan näiden toimenpiteiden nimellisarvo on 8,511 miljoonaa zlotya (2,19 miljoonaa euroa). Puolan viranomaiset ovat esittäneet, että näitä tukia ei pitäisi käsitellä valtiontukena, koska osa niistä on vähämerkityksistä tukea (de minimis) ja muut täyttävät yksityistä lainanantajaa koskevan testin vaatimukset. Komissio on todennut, että kahta näistä 18 toimenpiteestä on pidettävä mahdollisena uutena, sääntöjenvastaisena tukena, koska ne on myönnetty ilman komission lupaa Puolan EU:hun liittymisen jälkeen.

| (9) | Ensimmäinen liittymisen jälkeen eli 12 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu tukitoimenpide koski yritykselle myönnettyä lupaa maksaa velkansa sosiaaliturvalaitokselle (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, ZUS), yhteensä 3,164 miljoonaa zlotya (0,81 miljoonaa euroa), useammassa erässä. Puolan viranomaisten mukaan tähän toimenpiteeseen sisältyy tukea 147 322 zlotya (37 874 euroa). Puolan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin komissiolle jo ennen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista, että kyseinen toimenpide oli peruttu, koska Chemobudowa Kraków ei täyttänyt asetettuja ehtoja. Komissiolla ei ole varmuutta siitä, onko tuensaaja maksanut edellä tarkoitetun velan vai onko tässäkin kyse valtiontuesta, kun velkoja ei ole pantu maksuun. |
| --- | --- |

(9)

Ensimmäinen liittymisen jälkeen eli 12 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu tukitoimenpide koski yritykselle myönnettyä lupaa maksaa velkansa sosiaaliturvalaitokselle (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, ZUS), yhteensä 3,164 miljoonaa zlotya (0,81 miljoonaa euroa), useammassa erässä. Puolan viranomaisten mukaan tähän toimenpiteeseen sisältyy tukea 147 322 zlotya (37 874 euroa). Puolan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin komissiolle jo ennen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista, että kyseinen toimenpide oli peruttu, koska Chemobudowa Kraków ei täyttänyt asetettuja ehtoja. Komissiolla ei ole varmuutta siitä, onko tuensaaja maksanut edellä tarkoitetun velan vai onko tässäkin kyse valtiontuesta, kun velkoja ei ole pantu maksuun.

| (10) | Toisen EU:hun liittymisen jälkeen toteutetun tukitoimenpiteen hyväksyi Małopolskan läänin veroviraston johtaja 20 päivänä toukokuuta 2004. Toimenpide muodostui luvasta maksaa 280 000 zlotyn (71 979 euron) velka useammassa erässä. |
| --- | --- |

(10)

Toisen EU:hun liittymisen jälkeen toteutetun tukitoimenpiteen hyväksyi Małopolskan läänin veroviraston johtaja 20 päivänä toukokuuta 2004. Toimenpide muodostui luvasta maksaa 280 000 zlotyn (71 979 euron) velka useammassa erässä.

3   Menettelyn aloittamisen syyt

| (11) | Komissio halusi selvittää, ovatko edellä mainitut 18 toimenpidettä valtiontukea. Jotta se voisi arvioida liittymisen jälkeen myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja erityisesti sitä, onko tuki rajoitettu vähimmäismäärään, sen on otettava huomioon kaikki yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyt tuet. Lisäksi näistä 18 toimenpiteestä kaksi toteutettiin liittymisen jälkeen. Komissio tarkasteli tukea valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Komissio halusi selvittää, ovatko edellä mainitut 18 toimenpidettä valtiontukea. Jotta se voisi arvioida liittymisen jälkeen myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja erityisesti sitä, onko tuki rajoitettu vähimmäismäärään, sen on otettava huomioon kaikki yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyt tuet. Lisäksi näistä 18 toimenpiteestä kaksi toteutettiin liittymisen jälkeen. Komissio tarkasteli tukea valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella.

| (12) | Komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili, etteivät kaikki edellytykset rakenneuudistustuen hyväksymiseksi täyttyneet. Erityisesti komissio epäili, että:






  — | rakenneuudistussuunnitelmilla ei onnistuta palauttamaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, koska rakenneuudistuksessa keskityttiin pääasiassa taloudelliseen rakenneuudistukseen, |
| --- | --- | --- |

(12)

Komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se epäili, etteivät kaikki edellytykset rakenneuudistustuen hyväksymiseksi täyttyneet. Erityisesti komissio epäili, että:

—

rakenneuudistussuunnitelmilla ei onnistuta palauttamaan tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, koska rakenneuudistuksessa keskityttiin pääasiassa taloudelliseen rakenneuudistukseen,

| — | tuensaaja ei itse osallistunut merkittävästi rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, sillä komissiolla ei ollut riittäviä tietoja rahoituksen lähteestä, |
| --- | --- |

—

tuensaaja ei itse osallistunut merkittävästi rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, sillä komissiolla ei ollut riittäviä tietoja rahoituksen lähteestä,

| — | tuensaajayritys ei täyttänyt rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksiä, sillä sen liikevoitto vuonna 2004 oli 5,4 miljoonaa zlotya (1,388 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

tuensaajayritys ei täyttänyt rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksiä, sillä sen liikevoitto vuonna 2004 oli 5,4 miljoonaa zlotya (1,388 miljoonaa euroa).

III   PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (13) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä peruvansa edellä 7 kohdassa tarkoitettuja valtiontukitoimenpiteitä koskevan ilmoituksensa. |
| --- | --- |

(13)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä peruvansa edellä 7 kohdassa tarkoitettuja valtiontukitoimenpiteitä koskevan ilmoituksensa.

| (14) | Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilman komission lupaa toteutetuista kahdesta tukitoimenpiteestä Puolan viranomaiset totesivat seuraavaa: |
| --- | --- |

(14)

Puolan EU:hun liittymisen jälkeen ilman komission lupaa toteutetuista kahdesta tukitoimenpiteestä Puolan viranomaiset totesivat seuraavaa:

| (15) | Puolan viranomaiset ilmoittivat, että ensimmäinen liittymisen jälkeen eli 12 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu, edellä 9 kohdassa kuvattu tukitoimenpide oli peruttu, koska Chemobudowa Kraków ei täyttänyt asetettuja edellytyksiä. Tämän lisäksi yritys oli maksanut kaikki velkansa korkoineen. |
| --- | --- |

(15)

Puolan viranomaiset ilmoittivat, että ensimmäinen liittymisen jälkeen eli 12 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu, edellä 9 kohdassa kuvattu tukitoimenpide oli peruttu, koska Chemobudowa Kraków ei täyttänyt asetettuja edellytyksiä. Tämän lisäksi yritys oli maksanut kaikki velkansa korkoineen.

| (16) | Toinen liittymisen jälkeen eli 20 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu ja edellä 10 kohdassa kuvattu tukitoimenpide täytti Puolan viranomaisten mukaan markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen lainanantajan testin. Lisäksi viranomaiset totesivat, että jos komissio ei hyväksyisi tätä arviota, kyseistä tukitoimenpidettä olisi pidettävä vähämerkityksisenä tukena (de minimis). Puolan viranomaiset huomauttivat, että tuensaajan kyseisenä kolmen vuoden ajanjaksona saaman tuen määrä jää, 10 kohdassa kuvattu tukitoimenpide mukaan luettuna, alle 100 000 euron enimmäisrajan, minkä vuoksi sitä on pidettävä vähämerkityksisenä tukena (de minimis). |
| --- | --- |

(16)

Toinen liittymisen jälkeen eli 20 päivänä toukokuuta 2004 toteutettu ja edellä 10 kohdassa kuvattu tukitoimenpide täytti Puolan viranomaisten mukaan markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen lainanantajan testin. Lisäksi viranomaiset totesivat, että jos komissio ei hyväksyisi tätä arviota, kyseistä tukitoimenpidettä olisi pidettävä vähämerkityksisenä tukena (de minimis). Puolan viranomaiset huomauttivat, että tuensaajan kyseisenä kolmen vuoden ajanjaksona saaman tuen määrä jää, 10 kohdassa kuvattu tukitoimenpide mukaan luettuna, alle 100 000 euron enimmäisrajan, minkä vuoksi sitä on pidettävä vähämerkityksisenä tukena (de minimis).

IV   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (17) | Puolan viranomaiset ovat peruneet edellä 7 kohdassa kuvattua kahta valtiontukea koskevan ilmoituksensa. Tästä huolimatta komission on arvioitava kaksi 9 ja 10 kohdassa kuvattua ilmoittamatonta tukitoimenpidettä, ennen kuin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely voidaan lopettaa. |
| --- | --- |

(17)

Puolan viranomaiset ovat peruneet edellä 7 kohdassa kuvattua kahta valtiontukea koskevan ilmoituksensa. Tästä huolimatta komission on arvioitava kaksi 9 ja 10 kohdassa kuvattua ilmoittamatonta tukitoimenpidettä, ennen kuin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely voidaan lopettaa.

| (18) | Edellä 9 kohdassa kuvatun toimenpiteen osalta Puolan viranomaiset vahvistavat, että ZUS ei ole myöntänyt minkäänlaista valtiontukea sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun. Komissio toteaa, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea, koska toimenpide peruttiin ennen sen voimaantuloa ja koska kaikki velat on maksettu ZUSille korkoineen. |
| --- | --- |

(18)

Edellä 9 kohdassa kuvatun toimenpiteen osalta Puolan viranomaiset vahvistavat, että ZUS ei ole myöntänyt minkäänlaista valtiontukea sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun. Komissio toteaa, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea, koska toimenpide peruttiin ennen sen voimaantuloa ja koska kaikki velat on maksettu ZUSille korkoineen.

| (19) | Komissio toteaa, että sen käytettävissä olevien tietojen perusteella edellä 10 kohdassa kuvattu toimenpide ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että vähämerkityksistä tukea (de minimis) koskevaa enimmäismäärää ei ylitetty. |
| --- | --- |

(19)

Komissio toteaa, että sen käytettävissä olevien tietojen perusteella edellä 10 kohdassa kuvattu toimenpide ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että vähämerkityksistä tukea (de minimis) koskevaa enimmäismäärää ei ylitetty.

V   PÄÄTELMÄ

| (20) | Komissio toteaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi perua tuki-ilmoituksensa hyvissä ajoin ennen kuin komissio tekee tukea koskevan päätöksen. Komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn, jos se on sen jo aloittanut. |
| --- | --- |

(20)

Komissio toteaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi perua tuki-ilmoituksensa hyvissä ajoin ennen kuin komissio tekee tukea koskevan päätöksen. Komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn, jos se on sen jo aloittanut.

| (21) | Edellä esitetyn perusteella komissio on päättänyt lopettaa kyseistä tukea koskevan, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn siksi, että Puolan viranomaiset ovat peruneet ilmoituksensa. |
| --- | --- |

(21)

Edellä esitetyn perusteella komissio on päättänyt lopettaa kyseistä tukea koskevan, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn siksi, että Puolan viranomaiset ovat peruneet ilmoituksensa.

| (22) | Komissio toteaa, että kumpikaan ilmoittamattomista tukitoimenpiteistä ei ole valtiontukea, |
| --- | --- |

(22)

Komissio toteaa, että kumpikaan ilmoittamattomista tukitoimenpiteistä ei ole valtiontukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Puola aikoi myöntää Chemobudowa Kraków -nimiselle yritykselle ja jonka määrä oli 10 693 000 zlotya, peruttiin sen jälkeen kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn. Muodollinen tutkintamenettely on sen vuoksi näiden toimenpiteiden osalta tarpeeton.

2 artikla

Toukokuun 12 päivänä 2004 hyväksytty toimenpide peruttiin myöhemmin sen hyväksyneen elimen toimesta. Muodollinen tutkintamenettely on sen vuoksi tämän toimenpiteen osalta tarpeeton. Komissio toteaa, että 20 päivänä toukokuuta 2004 hyväksytty toimenpide ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolalle.

Tehty Brysselissä 26. syyskuu 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 150, 28.6.2006, s. 51.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

---

| 28.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 383/70

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä lokakuuta 2006,

Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamasta liikekiinteistöjä koskevasta verosta, jota kannetaan teletoiminnan infrastruktuurista Yhdistyneessä kuningaskunnassa (C 4/2005 (ex NN 57/2004, ex CP 26/2004))

(tiedoksiannettu numerolla C(2006) 4378)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/951/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 17 päivänä helmikuuta 2004 brittiläisen teleoperaattorin Vtesse Networks Ltd:n (jäljempänä ”Vtesse”) tekemän 2004 kantelun, jonka mukaan vakiintuneelle teleoperaattorille British Telecom Plc:lle (jäljempänä ”BT”) on mahdollisesti myönnetty veroetua. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 17 päivänä helmikuuta 2004 brittiläisen teleoperaattorin Vtesse Networks Ltd:n (jäljempänä ”Vtesse”) tekemän 2004 kantelun, jonka mukaan vakiintuneelle teleoperaattorille British Telecom Plc:lle (jäljempänä ”BT”) on mahdollisesti myönnetty veroetua.

| (2) | Komissio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 19 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen menettely, joka koskee nyt tarkasteltavana olevaa toimenpidettä (jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”). Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 12 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) . Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 19 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen menettely, joka koskee nyt tarkasteltavana olevaa toimenpidettä (jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”). Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 12 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) . Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (3) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ottivat määräajan pidennyksen jälkeen kantaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ottivat määräajan pidennyksen jälkeen kantaa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Komissio sai huomautuksia seuraavilta tahoilta:






  — | AboveNet Communications UK Ltd. (”AboveNet”), 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia seuraavilta tahoilta:

—

AboveNet Communications UK Ltd. (”AboveNet”), 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Altnet Task Force (”Altnet”), 2 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force (”Altnet”), 2 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | Broadband Stakeholders Group, 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | BT, 18 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

BT, 18 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | Cable and Wireless Group plc (”Cable and Wireless”), 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc (”Cable and Wireless”), 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätty kirje

| — | Communications Management Association, 30 päivänä maaliskuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, 30 päivänä maaliskuuta 2005 päivätty kirje

| — | Easynet Group Plc (”Easynet”), 3 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc (”Easynet”), 3 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | Gamma Telecom Ltd, 1 päivänä joulukuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd, 1 päivänä joulukuuta 2005 päivätty kirje

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd (”Geo”), 6 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd (”Geo”), 6 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | Global Crossing Ltd, 6 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd, 6 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | GVA Grimley, 27 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, 27 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Kingston Communications Plc, 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc, 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | NTL Group Ltd, 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd, 29 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Telewest Broadband Ltd, 28 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd, 28 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Thus Plc, 4 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Thus Plc, 4 päivänä toukokuuta 2005 päivätty kirje

| — | UK Competitive Telecommunications Association (”UKCTA”), 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association (”UKCTA”), 25 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Vanco Ltd, 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd, 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätty kirje

| — | Viatel UK Ltd, 6 päivänä heinäkuuta 2005 päivätty kirje |
| --- | --- |

—

Viatel UK Ltd, 6 päivänä heinäkuuta 2005 päivätty kirje

| — | Vtesse toimitti huomautuksia ja lisätietoja useilla kirjeillä ja sähköpostiviesteillä seuraavina päivinä: 28 päivänä tammikuuta 2005, 4 päivänä helmikuuta 2005, 16 päivänä helmikuuta 2005, 22 päivänä helmikuuta 2005, 15 päivänä maaliskuuta 2005, 29 päivänä maaliskuuta 2005, 28 päivänä huhtikuuta 2005, 28 päivänä heinäkuuta 2005, 17 päivänä elokuuta 2005, 2 päivänä syyskuuta 2005, 4 päivänä marraskuuta 2005, 23 päivänä marraskuuta 2005, 30 päivänä marraskuuta 2005, 1 päivänä joulukuuta 2005, 11 päivänä tammikuuta 2006, 19 päivänä tammikuuta 2006, 16 päivänä maaliskuuta 2006, 20 päivänä maaliskuuta 2006 ja 8 päivänä heinäkuuta 2006 |
| --- | --- |

—

Vtesse toimitti huomautuksia ja lisätietoja useilla kirjeillä ja sähköpostiviesteillä seuraavina päivinä: 28 päivänä tammikuuta 2005, 4 päivänä helmikuuta 2005, 16 päivänä helmikuuta 2005, 22 päivänä helmikuuta 2005, 15 päivänä maaliskuuta 2005, 29 päivänä maaliskuuta 2005, 28 päivänä huhtikuuta 2005, 28 päivänä heinäkuuta 2005, 17 päivänä elokuuta 2005, 2 päivänä syyskuuta 2005, 4 päivänä marraskuuta 2005, 23 päivänä marraskuuta 2005, 30 päivänä marraskuuta 2005, 1 päivänä joulukuuta 2005, 11 päivänä tammikuuta 2006, 19 päivänä tammikuuta 2006, 16 päivänä maaliskuuta 2006, 20 päivänä maaliskuuta 2006 ja 8 päivänä heinäkuuta 2006

| — | Nimetön kirje, päivätty 1 päivänä helmikuuta 2005 |
| --- | --- |

—

Nimetön kirje, päivätty 1 päivänä helmikuuta 2005

| (5) | Komissio toimitti nämä huomautukset Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 20 päivänä kesäkuuta 2005, 4 päivänä elokuuta 2005 ja 9 päivänä elokuuta 2005 päivätyillä kirjeillä antaakseen mahdollisuuden toimittaa vastine. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät huomautuksensa 10 päivänä lokakuuta ja 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toimitti nämä huomautukset Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 20 päivänä kesäkuuta 2005, 4 päivänä elokuuta 2005 ja 9 päivänä elokuuta 2005 päivätyillä kirjeillä antaakseen mahdollisuuden toimittaa vastine. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät huomautuksensa 10 päivänä lokakuuta ja 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2005 OFCOM:ia (teletoiminnan sääntelystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava riippumaton viranomainen) toimittamaan huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. OFCOM vastasi pyyntöön 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. OFCOM toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2005, 6 päivänä tammikuuta 2006 ja 21 päivänä maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2005 OFCOM:ia (teletoiminnan sääntelystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaava riippumaton viranomainen) toimittamaan huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. OFCOM vastasi pyyntöön 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. OFCOM toimitti lisätietoja 7 päivänä joulukuuta 2005, 6 päivänä tammikuuta 2006 ja 21 päivänä maaliskuuta 2006.

| (7) | BT:n edustajien kanssa järjestettiin kaksi kokousta (14 päivänä heinäkuuta 2005 ja 4 päivänä lokakuuta 2005). BT toimitti lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2005 ja 23 päivänä maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

(7)

BT:n edustajien kanssa järjestettiin kaksi kokousta (14 päivänä heinäkuuta 2005 ja 4 päivänä lokakuuta 2005). BT toimitti lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2005 ja 23 päivänä maaliskuuta 2006.

| (8) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa järjestettiin kolme kokousta (16 päivänä maaliskuuta 2005, 9 päivänä syyskuuta 2005 ja 4 päivänä heinäkuuta 2006). |
| --- | --- |

(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kanssa järjestettiin kolme kokousta (16 päivänä maaliskuuta 2005, 9 päivänä syyskuuta 2005 ja 4 päivänä heinäkuuta 2006).

| (9) | Komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon saatiin vastaus 18 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2005, 23 päivänä tammikuuta 2006, 21 päivänä helmikuuta 2006, 13 päivänä maaliskuuta 2006, 21 päivänä maaliskuuta 2006, 27 päivänä maaliskuuta 2006, 20 päivänä huhtikuuta 2006, 2 päivänä toukokuuta 2006, 4 päivänä heinäkuuta 2006 ja 20 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon saatiin vastaus 18 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2005, 23 päivänä tammikuuta 2006, 21 päivänä helmikuuta 2006, 13 päivänä maaliskuuta 2006, 21 päivänä maaliskuuta 2006, 27 päivänä maaliskuuta 2006, 20 päivänä huhtikuuta 2006, 2 päivänä toukokuuta 2006, 4 päivänä heinäkuuta 2006 ja 20 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (10) | Kantelijana toimivan Vtessen edustajien kanssa järjestettiin kokous 23 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(10)

Kantelijana toimivan Vtessen edustajien kanssa järjestettiin kokous 23 päivänä marraskuuta 2005.

II   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

A   Toimenpiteen kuvaus

| (11) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa peritään kiinteistöveroa liikekiinteistöistä. Sillä pyritään kattamaan paikallisviranomaisten tarjoamista palveluista aiheutuneita kustannuksia. Liikekiinteistöjen verotusta sääntelevä ensisijainen säädös on Englannissa ja Walesissa Local Government Finance Act 1988 (”LGFA 1988”). Järjestelmän täytäntöönpanoa säännellään lisäksi muilla säädöksillä ja oikeuskäytännöllä. |
| --- | --- |

(11)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa peritään kiinteistöveroa liikekiinteistöistä. Sillä pyritään kattamaan paikallisviranomaisten tarjoamista palveluista aiheutuneita kustannuksia. Liikekiinteistöjen verotusta sääntelevä ensisijainen säädös on Englannissa ja Walesissa Local Government Finance Act 1988 (”LGFA 1988”). Järjestelmän täytäntöönpanoa säännellään lisäksi muilla säädöksillä ja oikeuskäytännöllä.

| (12) | Kiinteistöyksikköä, jonka arvo määritetään verotusta varten, kutsutaan verotettavaksi omaisuudeksi (rateable hereditament), johon sisältyvät maa-alueet, rakennukset sekä verotettavat koneet ja laitteet. Veron maksamisesta on vastuussa verotettavan haltija eli henkilö, jolla on ns. ensisijainen määräysvalta omaisuuteen. Määräysvalta määritetään oikeuskäytännössä haltijalle kaupallisia etuja tuottavaksi omaisuuden tosiasialliseksi, yksinomaiseksi ja pysyväksi hallinnaksi. |
| --- | --- |

(12)

Kiinteistöyksikköä, jonka arvo määritetään verotusta varten, kutsutaan verotettavaksi omaisuudeksi (rateable hereditament), johon sisältyvät maa-alueet, rakennukset sekä verotettavat koneet ja laitteet. Veron maksamisesta on vastuussa verotettavan haltija eli henkilö, jolla on ns. ensisijainen määräysvalta omaisuuteen. Määräysvalta määritetään oikeuskäytännössä haltijalle kaupallisia etuja tuottavaksi omaisuuden tosiasialliseksi, yksinomaiseksi ja pysyväksi hallinnaksi.

| (13) | Valtiovarainministeriö määrittää vuosittain kaikkiin toimijoihin ja liikekiinteistöihin samansuuruisena sovellettavan verokannan. Verovuonna 2004–2005 verokanta oli Englannissa 45,6 prosenttia ja Walesissa 45,2 prosenttia. Veroperustana toimiva verotusarvo (rateable value) on teoreettinen vuotuinen vuokra, joka kiinteistöstä voitaisiin kohtuudella olettaa saatavan, jos se vuokrattaisiin vuosittain avoimilla markkinaehdoilla tiettynä arviointipäivänä. Täydellinen määritelmä on LGFA 1988 -säädöksessä (Schedule 6) (3). |
| --- | --- |

(13)

Valtiovarainministeriö määrittää vuosittain kaikkiin toimijoihin ja liikekiinteistöihin samansuuruisena sovellettavan verokannan. Verovuonna 2004–2005 verokanta oli Englannissa 45,6 prosenttia ja Walesissa 45,2 prosenttia. Veroperustana toimiva verotusarvo (rateable value) on teoreettinen vuotuinen vuokra, joka kiinteistöstä voitaisiin kohtuudella olettaa saatavan, jos se vuokrattaisiin vuosittain avoimilla markkinaehdoilla tiettynä arviointipäivänä. Täydellinen määritelmä on LGFA 1988 -säädöksessä (Schedule 6) (3).

| (14) | Teoreettisen vuosivuokran määrittämisestä vastaa arviointivirasto (Valuation Office Agency, VOA), joka on keskushallintoon kuuluvan kansallisen veroviraston (Inland Revenue) täytäntöönpanovirasto. Kiinteistöjen verotusarvot määritetään viiden vuoden välein. Ajanjaksolla 1995–2000 verotusarvo oli kiinteistön teoreettinen vuosivuokra, joka olisi saatu markkinoilta 1. huhtikuuta 1993. Tätä ajankohtaa kutsutaan ”edeltäväksi arvostuspäiväksi” (antecedent valuation date). Ajanjaksolla 2000–2005 edeltävä arvostuspäivä oli 1. huhtikuuta 1998. Parhaillaan on käynnissä ajanjakso 2005–2010, jonka edeltävä arvostuspäivä on 1. huhtikuuta 2003. Edeltävän arvostuspäivän ja määritetyn verotusarvon voimaantulopäivän välisellä erolla pyritään antamaan arviointivirastolle mahdollisuus määrittää verotusarvot edeltävästä arvostuspäivästä käytettävissä olevien toteennäytettyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Teoreettisen vuosivuokran määrittämisestä vastaa arviointivirasto (Valuation Office Agency, VOA), joka on keskushallintoon kuuluvan kansallisen veroviraston (Inland Revenue) täytäntöönpanovirasto. Kiinteistöjen verotusarvot määritetään viiden vuoden välein. Ajanjaksolla 1995–2000 verotusarvo oli kiinteistön teoreettinen vuosivuokra, joka olisi saatu markkinoilta 1. huhtikuuta 1993. Tätä ajankohtaa kutsutaan ”edeltäväksi arvostuspäiväksi” (antecedent valuation date). Ajanjaksolla 2000–2005 edeltävä arvostuspäivä oli 1. huhtikuuta 1998. Parhaillaan on käynnissä ajanjakso 2005–2010, jonka edeltävä arvostuspäivä on 1. huhtikuuta 2003. Edeltävän arvostuspäivän ja määritetyn verotusarvon voimaantulopäivän välisellä erolla pyritään antamaan arviointivirastolle mahdollisuus määrittää verotusarvot edeltävästä arvostuspäivästä käytettävissä olevien toteennäytettyjen tietojen perusteella.

| (15) | Arviointivirasto voi käyttää neljää menetelmää laskiessaan omaisuuden verotusarvoa eli teoreettista vuosivuokraa. Menetelmien järjestys määräytyy menettelyn aloittamisesta tehtävän päätöksen mukaan:






  a) | Jos kiinteistön vuokrausarvosta on saatavilla käytännön tietoa, sovelletaan vuokrausmenetelmää (rental method). |
| --- | --- | --- |

(15)

Arviointivirasto voi käyttää neljää menetelmää laskiessaan omaisuuden verotusarvoa eli teoreettista vuosivuokraa. Menetelmien järjestys määräytyy menettelyn aloittamisesta tehtävän päätöksen mukaan:

a)

Jos kiinteistön vuokrausarvosta on saatavilla käytännön tietoa, sovelletaan vuokrausmenetelmää (rental method).

| b) | Jos käytännön vuokratietoja ei ole, voidaan tehdä vertailu vastaavien kiinteistöjen vuokratietoihin. Tämä on ns. tone of the list -menetelmä. Tässä päätöksessä sekä vuokrausmenetelmästä että tone of the list - menetelmästä, jotka molemmat perustuvat markkinatietoihin, käytetään yksinkertaisuuden vuoksi yhteisnimitystä ”vuokrausmenetelmä”. |
| --- | --- |

b)

Jos käytännön vuokratietoja ei ole, voidaan tehdä vertailu vastaavien kiinteistöjen vuokratietoihin. Tämä on ns. tone of the list -menetelmä. Tässä päätöksessä sekä vuokrausmenetelmästä että tone of the list - menetelmästä, jotka molemmat perustuvat markkinatietoihin, käytetään yksinkertaisuuden vuoksi yhteisnimitystä ”vuokrausmenetelmä”.

| c) | Tulot ja menot -menetelmää (receipt and expenditure method) sovelletaan kiinteistöihin, joita vuokrataan harvoin tai joita on markkinoilla vähän (erityisesti yleishyödylliset laitokset). Sillä pyritään jäljittelemään oletetun vuokralaisen ajatusprosessia, jolla tämä arvioi kaupallisen hankkeen kannattavuutta, kun siihen liittyy kiinteistön vuokraaminen. Vuokralainen arvioisi ensin tulevat tulonsa ja vähentäisi niitä vastaavat menot. Tämän jälkeen vuokralainen vähentäisi loppusummasta haluamansa tuoton sijoitetulle pääomalle. Jäljelle jäävä summa olisi enimmäisvuokra jonka hän pystyisi maksamaan. |
| --- | --- |

c)

Tulot ja menot -menetelmää (receipt and expenditure method) sovelletaan kiinteistöihin, joita vuokrataan harvoin tai joita on markkinoilla vähän (erityisesti yleishyödylliset laitokset). Sillä pyritään jäljittelemään oletetun vuokralaisen ajatusprosessia, jolla tämä arvioi kaupallisen hankkeen kannattavuutta, kun siihen liittyy kiinteistön vuokraaminen. Vuokralainen arvioisi ensin tulevat tulonsa ja vähentäisi niitä vastaavat menot. Tämän jälkeen vuokralainen vähentäisi loppusummasta haluamansa tuoton sijoitetulle pääomalle. Jäljelle jäävä summa olisi enimmäisvuokra jonka hän pystyisi maksamaan.

| d) | Yrittäjän perusmenetelmässä (contractor's basis method) käytetään liikekiinteistön jälleenhankintahintaa: vuokralainen ei haluaisi maksaa kiinteistöstä vuosittain enempää vuokraa kuin mitä vastaavan kiinteistön rakentamiseen lainatusta pääomasta perittäisiin vuosittain korkoa. Tätä menetelmää sovelletaan yleensä kiinteistöihin, joita ei vuokrata tai jotka eivät tuota voittoa (esim. sairaalat). |
| --- | --- |

d)

Yrittäjän perusmenetelmässä (contractor's basis method) käytetään liikekiinteistön jälleenhankintahintaa: vuokralainen ei haluaisi maksaa kiinteistöstä vuosittain enempää vuokraa kuin mitä vastaavan kiinteistön rakentamiseen lainatusta pääomasta perittäisiin vuosittain korkoa. Tätä menetelmää sovelletaan yleensä kiinteistöihin, joita ei vuokrata tai jotka eivät tuota voittoa (esim. sairaalat).

| (16) | Veroa kannetaan yrityksiltä kiinteistöveron muodossa teletoiminnan infrastruktuurista samaan tapaan kuin muistakin liikekiinteistöistä. Verotusarvojen arvioinnista annetuista säädöksissä (Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000
   (4) säädetään, että teletoiminnan infrastruktuurissa veronalaisia koneita ja laitteita ovat ”kaapelit, optiset kuidut, johdot, johtimet sekä niiden muodostamat järjestelmät ..., joita käytetään tai on tarkoitus käyttää viestintäsignaalien lähettämiseen”. |
| --- | --- |

(16)

Veroa kannetaan yrityksiltä kiinteistöveron muodossa teletoiminnan infrastruktuurista samaan tapaan kuin muistakin liikekiinteistöistä. Verotusarvojen arvioinnista annetuista säädöksissä (Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000
   (4) säädetään, että teletoiminnan infrastruktuurissa veronalaisia koneita ja laitteita ovat ”kaapelit, optiset kuidut, johdot, johtimet sekä niiden muodostamat järjestelmät ..., joita käytetään tai on tarkoitus käyttää viestintäsignaalien lähettämiseen”.

| (17) | Teletoiminnan kiinteistöistä on kannettu veroa vuodesta 1855. BT:n vuonna 1984 tapahtuneen yksityistämisen jälkeen veroa on kannettu myös yksityistetyn yhtiön infrastruktuurista. Veroa kannettiin myös Mercury Communications -yhtiöltä, joka oli BT:n ainoa kilpailija 1980-luvun duopolimarkkinoiden aikana. Kaudella 1990–1995 veron määrä määritettiin soveltamalla tiettyä ”vakiokaavaa”. Kun teletoimintaa alettiin vapauttaa kilpailulle asteittain vuodesta 1992, veroa alettiin kantaa kaikesta televiestintäinfrastruktuurista. |
| --- | --- |

(17)

Teletoiminnan kiinteistöistä on kannettu veroa vuodesta 1855. BT:n vuonna 1984 tapahtuneen yksityistämisen jälkeen veroa on kannettu myös yksityistetyn yhtiön infrastruktuurista. Veroa kannettiin myös Mercury Communications -yhtiöltä, joka oli BT:n ainoa kilpailija 1980-luvun duopolimarkkinoiden aikana. Kaudella 1990–1995 veron määrä määritettiin soveltamalla tiettyä ”vakiokaavaa”. Kun teletoimintaa alettiin vapauttaa kilpailulle asteittain vuodesta 1992, veroa alettiin kantaa kaikesta televiestintäinfrastruktuurista.

| (18) | Arviointivirasto sovelsi BT:hen tulot ja menot -menetelmää ajanjaksolla 1995–2000. Tätä arvonmääritystä mukautettiin BT:n kanssa tehdyn sovitteluratkaisun jälkeen. Yhtiö oli itse määrittänyt kiinteistöjensä arvon yrittäjän perusmenetelmän mukaisesti ja tehnyt alkuperäisestä arviosta valituksen arvioinneista vastaavaan tuomioistuimeen (Central London Valuation Tribunal) ja maaoikeuteen (Lands Tribunal). BT ja arviointivirasto tekivät asiasta sopimuksen vuonna 2000. Sopimuksen mukaan BT:n verkkoihin liittyvän omaisuuden verotusarvo oli 445 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 25 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa verovuonna 1995–1996. Soveltamalla 43,2 prosentin kerrointa BT:n oli maksettava verovuodelta veroa 203 miljoonaa Englannin puntaa eli 2 prosenttia yrityksen vuosituloista. |
| --- | --- |

(18)

Arviointivirasto sovelsi BT:hen tulot ja menot -menetelmää ajanjaksolla 1995–2000. Tätä arvonmääritystä mukautettiin BT:n kanssa tehdyn sovitteluratkaisun jälkeen. Yhtiö oli itse määrittänyt kiinteistöjensä arvon yrittäjän perusmenetelmän mukaisesti ja tehnyt alkuperäisestä arviosta valituksen arvioinneista vastaavaan tuomioistuimeen (Central London Valuation Tribunal) ja maaoikeuteen (Lands Tribunal). BT ja arviointivirasto tekivät asiasta sopimuksen vuonna 2000. Sopimuksen mukaan BT:n verkkoihin liittyvän omaisuuden verotusarvo oli 445 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 25 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa verovuonna 1995–1996. Soveltamalla 43,2 prosentin kerrointa BT:n oli maksettava verovuodelta veroa 203 miljoonaa Englannin puntaa eli 2 prosenttia yrityksen vuosituloista.

| (19) | Verokaudella 2000–2005 arviointivirasto määritti BT:n omaisuuden arvoksi 467 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 26 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa. Arvonmääritys toteutettiin tulot ja menot -menetelmällä, ja se perustui vuoden 1995 veroluetteloa laadittaessa sovittuihin periaatteisiin ja arvoihin. Arviointivirasto sovelsi BT:n verkko-omaisuuteen tulot ja menot -menetelmää myös kaudella 2005–2010. |
| --- | --- |

(19)

Verokaudella 2000–2005 arviointivirasto määritti BT:n omaisuuden arvoksi 467 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 26 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa. Arvonmääritys toteutettiin tulot ja menot -menetelmällä, ja se perustui vuoden 1995 veroluetteloa laadittaessa sovittuihin periaatteisiin ja arvoihin. Arviointivirasto sovelsi BT:n verkko-omaisuuteen tulot ja menot -menetelmää myös kaudella 2005–2010.

| (20) | Verotusarvoja tarkistetaan periaatteessa viiden vuoden välein. Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio kuitenkin toteaa, että verotusarvoja on jälkikäteen tarkistettu alaspäin, koska yhtiö on menettänyt markkinaosuutta kiinteän verkon televiestinnän markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kilpailevien televerkkojen tullessa markkinoille. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että verotusarvoja ei ilmeisesti ole tarkistettu ylöspäin, kun verkkoja on laajennettu tai ajanmukaistettu. |
| --- | --- |

(20)

Verotusarvoja tarkistetaan periaatteessa viiden vuoden välein. Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio kuitenkin toteaa, että verotusarvoja on jälkikäteen tarkistettu alaspäin, koska yhtiö on menettänyt markkinaosuutta kiinteän verkon televiestinnän markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kilpailevien televerkkojen tullessa markkinoille. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että verotusarvoja ei ilmeisesti ole tarkistettu ylöspäin, kun verkkoja on laajennettu tai ajanmukaistettu.

| (21) | Kingston Communications plc (”Kingston”) on Hullin alueen vakiintunut teleoperaattori ja ainoan paikallisverkon omistaja. Kun useimpia julkisessa omistuksessa olleita televiestintäverkkoja yksityistettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1980-luvun lopulla, yhtiö pysyi kunnan omistuksessa, kunnes osakkeita alettiin myydä yleisölle vuonna 1999. Ainoa merkittävä yksittäinen osakkeenomistaja on Hullin kaupunginvaltuusto. Kingston oli BT:n lisäksi ainoa teleoperaattori, jonka kiinteistövero määritettiin tulot ja menot -menetelmällä. |
| --- | --- |

(21)

Kingston Communications plc (”Kingston”) on Hullin alueen vakiintunut teleoperaattori ja ainoan paikallisverkon omistaja. Kun useimpia julkisessa omistuksessa olleita televiestintäverkkoja yksityistettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1980-luvun lopulla, yhtiö pysyi kunnan omistuksessa, kunnes osakkeita alettiin myydä yleisölle vuonna 1999. Ainoa merkittävä yksittäinen osakkeenomistaja on Hullin kaupunginvaltuusto. Kingston oli BT:n lisäksi ainoa teleoperaattori, jonka kiinteistövero määritettiin tulot ja menot -menetelmällä.

| (22) | Kingstonilla on kuitenkin myös tytäryhtiö, Torch Communications Ltd, joka on rakentanut optisen runkoverkon Kingstonin paikallisliityntäverkon eli Hullin taajama-alueen ulkopuolelle. Torch ylläpitää kyseistä runkoverkkoa erillisenä tytäryhtiönä. Tämän vuoksi Torchin runkoverkon verotusarvo voidaan määrittää erikseen vuokrausmenetelmällä. |
| --- | --- |

(22)

Kingstonilla on kuitenkin myös tytäryhtiö, Torch Communications Ltd, joka on rakentanut optisen runkoverkon Kingstonin paikallisliityntäverkon eli Hullin taajama-alueen ulkopuolelle. Torch ylläpitää kyseistä runkoverkkoa erillisenä tytäryhtiönä. Tämän vuoksi Torchin runkoverkon verotusarvo voidaan määrittää erikseen vuokrausmenetelmällä.

| (23) | Tässä asiassa Vtesse on kantelija. Yritys tarjoaa kuituverkkopalveluja liike-elämälle, ja sen valikoimaan kuuluvat suuren kapasiteetin vuokrayhteydet vähittäisasiakkaille, pääasiassa suurille yrityskäyttäjille. Se kilpailee suoraan BT:n kanssa vuokrayhteyksien markkinoilla. Vtesse liittää asiakkaita verkkoon vuokraamalla ”pimeitä” valokuituyhteyksiä muilta runkoverkko-operaattoreilta ja täydentää niitä omalla infrastruktuurillaan. Ulkopuolisilta vuokrattu omaisuus lasketaan mukaan Vtessen verotettavaan omaisuuteen. Arviointivirasto on päättänyt määrittää Vtessen verotusarvon tone of the list -menetelmällä, jota sovelletaan aina, kun uutta kuitukaapelia vuokrataan ja otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(23)

Tässä asiassa Vtesse on kantelija. Yritys tarjoaa kuituverkkopalveluja liike-elämälle, ja sen valikoimaan kuuluvat suuren kapasiteetin vuokrayhteydet vähittäisasiakkaille, pääasiassa suurille yrityskäyttäjille. Se kilpailee suoraan BT:n kanssa vuokrayhteyksien markkinoilla. Vtesse liittää asiakkaita verkkoon vuokraamalla ”pimeitä” valokuituyhteyksiä muilta runkoverkko-operaattoreilta ja täydentää niitä omalla infrastruktuurillaan. Ulkopuolisilta vuokrattu omaisuus lasketaan mukaan Vtessen verotettavaan omaisuuteen. Arviointivirasto on päättänyt määrittää Vtessen verotusarvon tone of the list -menetelmällä, jota sovelletaan aina, kun uutta kuitukaapelia vuokrataan ja otetaan käyttöön.

| (24) | Toteutuneiden vuokrien perusteella arviointivirasto on määrittänyt vuokrausmenetelmällä optisen kuitukaapeliparin vuotuiseksi verotusarvoksi 1 200 Englannin puntaa per kilometri suur-Lontoon alueella ja 1 000 Englannin puntaa per kilometri muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa verokaudella 2000–2005. Lisäksi arviointivirasto myönsi vuonna 2001 ns. ylitarjonta-alennuksen vuokrausmenetelmän mukaisesti verotetuille kuitukaapelin tarjoajille. Alennus oli 15 prosenttia 1. huhtikuuta 2001 sovelletusta verotusarvosta ja 25 prosenttia 1. huhtikuuta 2002 sovelletusta verotusarvosta. Alennuksella pyrittiin ottamaan huomioon kuitukaapeleihin tehdyt liian suuret investoinnit teletoiminnan nousukaudella 1990-luvun lopussa sekä seurauksena ollut ylitarjonnan aiheuttama omaisuuserien arvon jyrkkä aleneminen. Yli 3 000 kilometrin pituisille verkoille myönnetään 10 prosentin lisäalennus. Näiden alennusten jälkeen valokaapeliparin vuokrausarvo aleni 900 Englannin puntaan Lontoon alueella ja muualla maassa 750 Englannin puntaan vuosina 2002–2004. Kaudella 2005–2010 kuituparin vuokrausarvoksi asetettiin 600 Englannin puntaa per kilometri Lontoon kaupungin alueella ja 500 Englannin puntaa per kilometri muualla maassa (5) . Vtessen mukaan sille määrätyt verot olivat verovuonna 2003–2004 noin 7 prosenttia yhtiön juoksevista tuloista. |
| --- | --- |

(24)

Toteutuneiden vuokrien perusteella arviointivirasto on määrittänyt vuokrausmenetelmällä optisen kuitukaapeliparin vuotuiseksi verotusarvoksi 1 200 Englannin puntaa per kilometri suur-Lontoon alueella ja 1 000 Englannin puntaa per kilometri muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa verokaudella 2000–2005. Lisäksi arviointivirasto myönsi vuonna 2001 ns. ylitarjonta-alennuksen vuokrausmenetelmän mukaisesti verotetuille kuitukaapelin tarjoajille. Alennus oli 15 prosenttia 1. huhtikuuta 2001 sovelletusta verotusarvosta ja 25 prosenttia 1. huhtikuuta 2002 sovelletusta verotusarvosta. Alennuksella pyrittiin ottamaan huomioon kuitukaapeleihin tehdyt liian suuret investoinnit teletoiminnan nousukaudella 1990-luvun lopussa sekä seurauksena ollut ylitarjonnan aiheuttama omaisuuserien arvon jyrkkä aleneminen. Yli 3 000 kilometrin pituisille verkoille myönnetään 10 prosentin lisäalennus. Näiden alennusten jälkeen valokaapeliparin vuokrausarvo aleni 900 Englannin puntaan Lontoon alueella ja muualla maassa 750 Englannin puntaan vuosina 2002–2004. Kaudella 2005–2010 kuituparin vuokrausarvoksi asetettiin 600 Englannin puntaa per kilometri Lontoon kaupungin alueella ja 500 Englannin puntaa per kilometri muualla maassa (5) . Vtessen mukaan sille määrätyt verot olivat verovuonna 2003–2004 noin 7 prosenttia yhtiön juoksevista tuloista.

| (25) | Verotusarvojen tarkistamisesta voidaan todeta, että tone of the list -verokantaa sovelletaan kaikkiin vuokrattaviin ja käyttöön otettaviin kuitukaapeleihin. Vtessen on ilmoitettava säännöllisin väliajoin arviointivirastolle verkon laajennuksista, jotta omaisuuden verotusarvoa voidaan tarkistaa. Tämän vuoksi Vtesse väittää, että hankkiessaan asiakkaille tarjottavien palvelujen edellyttämää kuitukaapelia sille määrätään vero, joka voi olla jopa 20–30 prosenttia uuden asiakassopimuksen tuottamista tuloista. |
| --- | --- |

(25)

Verotusarvojen tarkistamisesta voidaan todeta, että tone of the list -verokantaa sovelletaan kaikkiin vuokrattaviin ja käyttöön otettaviin kuitukaapeleihin. Vtessen on ilmoitettava säännöllisin väliajoin arviointivirastolle verkon laajennuksista, jotta omaisuuden verotusarvoa voidaan tarkistaa. Tämän vuoksi Vtesse väittää, että hankkiessaan asiakkaille tarjottavien palvelujen edellyttämää kuitukaapelia sille määrätään vero, joka voi olla jopa 20–30 prosenttia uuden asiakassopimuksen tuottamista tuloista.

| (26) | Muiden markkinoilla toimivien teleoperaattorien omaisuuden verotusarvo määritetään vuokrausmenetelmällä. Poikkeuksen muodostavat kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajat, joita verotetaan yrittäjän perusmenetelmästä johdetulla menetelmällä (6). |
| --- | --- |

(26)

Muiden markkinoilla toimivien teleoperaattorien omaisuuden verotusarvo määritetään vuokrausmenetelmällä. Poikkeuksen muodostavat kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajat, joita verotetaan yrittäjän perusmenetelmästä johdetulla menetelmällä (6).

B   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (27) | Komissio katsoo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että erilainen kiinteistöveron soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin saattaa tuottaa etua kyseisille yrityksille. Yritykset näyttävät hyötyvän veroperustan keventämisestä suhteessa muihin yrityksiin. Tähän viittaa se, että BT maksoi kyseistä veroa noin kaksi prosenttia tuloistaan, kun taas Vtesse ja muut kilpailijat voivat joutua maksamaan veroa noin seitsemän prosenttia tuloistaan. Liiketoimintaa laajennettaessa toteutunut veron osuus voi olla enimmillään 20–30 prosenttia. |
| --- | --- |

(27)

Komissio katsoo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että erilainen kiinteistöveron soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin saattaa tuottaa etua kyseisille yrityksille. Yritykset näyttävät hyötyvän veroperustan keventämisestä suhteessa muihin yrityksiin. Tähän viittaa se, että BT maksoi kyseistä veroa noin kaksi prosenttia tuloistaan, kun taas Vtesse ja muut kilpailijat voivat joutua maksamaan veroa noin seitsemän prosenttia tuloistaan. Liiketoimintaa laajennettaessa toteutunut veron osuus voi olla enimmillään 20–30 prosenttia.

| (28) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että tämä ilmeisen syrjivä verotusmenettely saattaa johtua siitä, että BT:hen ja Kingstoniin sovelletaan tiettyä omaisuuserien arvostusmenettelyä. Muita teleoperaattoreita sen sijaan verotetaan vuokrausmenetelmän mukaisesti lukuun ottamatta kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajia, joihin sovelletaan yrittäjän perusmenetelmästä johdettua menetelmää. Järjestelmä ei ole täysin yhdenmukainen, ja arviointivirasto voi käyttää harkintavaltaa soveltaessaan yleisiä säännöksiä yksittäisiin operaattoreihin. BT ja Kingston ovat saattaneet saada etua, koska arviointivirasto käytti harkintavaltaansa neuvotellessaan verotusarvoja koskevasta sopimuksesta BT:n kanssa. |
| --- | --- |

(28)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että tämä ilmeisen syrjivä verotusmenettely saattaa johtua siitä, että BT:hen ja Kingstoniin sovelletaan tiettyä omaisuuserien arvostusmenettelyä. Muita teleoperaattoreita sen sijaan verotetaan vuokrausmenetelmän mukaisesti lukuun ottamatta kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajia, joihin sovelletaan yrittäjän perusmenetelmästä johdettua menetelmää. Järjestelmä ei ole täysin yhdenmukainen, ja arviointivirasto voi käyttää harkintavaltaa soveltaessaan yleisiä säännöksiä yksittäisiin operaattoreihin. BT ja Kingston ovat saattaneet saada etua, koska arviointivirasto käytti harkintavaltaansa neuvotellessaan verotusarvoja koskevasta sopimuksesta BT:n kanssa.

| (29) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin näkemys, jonka mukaan vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa BT:n ja Kingstonin omaisuuteen. Päätöksessä ehdotetaan, että verkon arvoa määritettäessä viitearvona voitaisiin käyttää vuokraa, jonka BT saa vuokratessaan omaa infrastruktuuriaan ulkopuolisille. Lisäksi BT:n vähittäiskauppayksiköt käytännössä vuokraavat infrastruktuuria ja ostavat verkkopalveluja BT:n infrastruktuuria hallinnoivalta liiketoimintayksiköltä BT Wholesale Ltd:ltä (”BT Wholesale”). Vuokrausarvo voitaisiin arvioida BT:n vähittäiskauppayksiköiden ja BT Wholesalen sisäisten siirtohintojen perusteella. Lisäksi markkinoiden vapauttaminen ja verkkoelementtien tarjonnan eriyttäminen ovat synnyttäneet lukuisia tukkumarkkinoiden tuotteita, joita voitaisiin käyttää viitearvoina määritettäessä BT:n ja Kingstonin verkkojen infrastruktuurielementtien vuokrausarvoa. Lisäksi on väitetty, että muilla kuin BT:llä ei ole läheskään niin suurta ja monipuolista verkkoa, että se voisi toimia vertailuarvona. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ehdotetaan, että myös televiestintämarkkinoilla aktiivisesti toimivien kaapelitelevisioyhtiöiden verotusarvoja voitaisiin käyttää vertailuarvoina. |
| --- | --- |

(29)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin näkemys, jonka mukaan vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa BT:n ja Kingstonin omaisuuteen. Päätöksessä ehdotetaan, että verkon arvoa määritettäessä viitearvona voitaisiin käyttää vuokraa, jonka BT saa vuokratessaan omaa infrastruktuuriaan ulkopuolisille. Lisäksi BT:n vähittäiskauppayksiköt käytännössä vuokraavat infrastruktuuria ja ostavat verkkopalveluja BT:n infrastruktuuria hallinnoivalta liiketoimintayksiköltä BT Wholesale Ltd:ltä (”BT Wholesale”). Vuokrausarvo voitaisiin arvioida BT:n vähittäiskauppayksiköiden ja BT Wholesalen sisäisten siirtohintojen perusteella. Lisäksi markkinoiden vapauttaminen ja verkkoelementtien tarjonnan eriyttäminen ovat synnyttäneet lukuisia tukkumarkkinoiden tuotteita, joita voitaisiin käyttää viitearvoina määritettäessä BT:n ja Kingstonin verkkojen infrastruktuurielementtien vuokrausarvoa. Lisäksi on väitetty, että muilla kuin BT:llä ei ole läheskään niin suurta ja monipuolista verkkoa, että se voisi toimia vertailuarvona. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ehdotetaan, että myös televiestintämarkkinoilla aktiivisesti toimivien kaapelitelevisioyhtiöiden verotusarvoja voitaisiin käyttää vertailuarvoina.

| (30) | Tulot ja menot -menetelmästä komissio toteaa, että kyseisessä menetelmässä omaisuuserien vuokrausarvo määritetään omaisuuserien käytöstä saatavien tulojen perusteella. Lopputulos riippuu siis siitä, kuinka kannattavasti näitä omaisuuseriä käytetään, mikä puolestaan saattaa asettaa eriarvoiseen asemaan ne teleoperaattorit, joiden omaisuuserien verotusarvo määritetään muilla menetelmillä. Komission mielestä on epäselvää, tehtiinkö tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa BT:tä ja Kingstonia koskeviin laskelmiin tarvittavat mukautukset, jotta voidaan olettaa, että yritysten omaisuuseriä käytetään täydellä kapasiteetilla ja kannattavuudella. Komissio haluaa myös tietää, kuinka BT:n yleispalveluvelvoitteet otetaan huomioon arvioitaessa omaisuuserien verotusarvoa. |
| --- | --- |

(30)

Tulot ja menot -menetelmästä komissio toteaa, että kyseisessä menetelmässä omaisuuserien vuokrausarvo määritetään omaisuuserien käytöstä saatavien tulojen perusteella. Lopputulos riippuu siis siitä, kuinka kannattavasti näitä omaisuuseriä käytetään, mikä puolestaan saattaa asettaa eriarvoiseen asemaan ne teleoperaattorit, joiden omaisuuserien verotusarvo määritetään muilla menetelmillä. Komission mielestä on epäselvää, tehtiinkö tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa BT:tä ja Kingstonia koskeviin laskelmiin tarvittavat mukautukset, jotta voidaan olettaa, että yritysten omaisuuseriä käytetään täydellä kapasiteetilla ja kannattavuudella. Komissio haluaa myös tietää, kuinka BT:n yleispalveluvelvoitteet otetaan huomioon arvioitaessa omaisuuserien verotusarvoa.

| (31) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin myös menetelmä, jota käytetään tarkistettaessa verotusarvoja. Päätöksessä todetaan, että BT hyötyy verotusarvoja pienentävästä järjestelmästä, mutta kilpailijoiden markkinaolosuhteita ei ilmeisesti tarkastella yhtä järjestelmällisesti. BT näyttää saavan etua siitä, että yhtiön infrastruktuurin arvon nousua eri viisivuotiskausien välillä ei oteta huomioon, mutta kilpailijoiden verotaakka kasvaa niiden hankkiessa verkon arvoa nostavaa omaisuutta. |
| --- | --- |

(31)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kyseenalaistettiin myös menetelmä, jota käytetään tarkistettaessa verotusarvoja. Päätöksessä todetaan, että BT hyötyy verotusarvoja pienentävästä järjestelmästä, mutta kilpailijoiden markkinaolosuhteita ei ilmeisesti tarkastella yhtä järjestelmällisesti. BT näyttää saavan etua siitä, että yhtiön infrastruktuurin arvon nousua eri viisivuotiskausien välillä ei oteta huomioon, mutta kilpailijoiden verotaakka kasvaa niiden hankkiessa verkon arvoa nostavaa omaisuutta.

| (32) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä korostetaan, että arviointivirastolla on ilmeisesti paljon harkintavaltaa, minkä vuoksi se voi neuvotella erilaisista ratkaisuista. Päätöksessä todetaan erityisesti, että BT:n kanssa tehdyn sopimuksen pitäisi olla syrjimättömyysperiaatteen mukainen, eikä se saa asettaa muita teleoperaattoreita huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

(32)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä korostetaan, että arviointivirastolla on ilmeisesti paljon harkintavaltaa, minkä vuoksi se voi neuvotella erilaisista ratkaisuista. Päätöksessä todetaan erityisesti, että BT:n kanssa tehdyn sopimuksen pitäisi olla syrjimättömyysperiaatteen mukainen, eikä se saa asettaa muita teleoperaattoreita huonompaan asemaan.

III   ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

A   Muiden asianosaisten kuin BT:n ja Kingstonin huomautukset

| (33) | Muiden asianosaisten kuin BT:n tai Kingstonin toimittamissa huomautuksissa pääasiassa tuetaan näkemystä, jonka mukaan kiinteistöveron erilainen soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin saattaa tuottaa yhtiöille etua. |
| --- | --- |

(33)

Muiden asianosaisten kuin BT:n tai Kingstonin toimittamissa huomautuksissa pääasiassa tuetaan näkemystä, jonka mukaan kiinteistöveron erilainen soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin saattaa tuottaa yhtiöille etua.

| (34) | Vtesse on huomauttanut, että arviointituomioistuimen tehtyä maaliskuussa 1998 päätöksen, jossa vahvistettiin tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:n verkkoon ja yhteensä 553 miljoonan Englannin punnan verotusarvo Englannissa ja Walesissa sijaitsevalle omaisuudelle, BT valitti päätöksestä maaoikeuteen. BT ja arviointivirasto sopivat ennen valituksen käsittelyä, että verotusarvoa alennetaan 15 prosenttia 470 miljoonaan Englannin puntaan. Vtessen mukaan BT ja arviointivirasto sopivat loppusummasta, johon pääsemiseksi virasto muutti yksittäisiä omaisuusarvoja. |
| --- | --- |

(34)

Vtesse on huomauttanut, että arviointituomioistuimen tehtyä maaliskuussa 1998 päätöksen, jossa vahvistettiin tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:n verkkoon ja yhteensä 553 miljoonan Englannin punnan verotusarvo Englannissa ja Walesissa sijaitsevalle omaisuudelle, BT valitti päätöksestä maaoikeuteen. BT ja arviointivirasto sopivat ennen valituksen käsittelyä, että verotusarvoa alennetaan 15 prosenttia 470 miljoonaan Englannin puntaan. Vtessen mukaan BT ja arviointivirasto sopivat loppusummasta, johon pääsemiseksi virasto muutti yksittäisiä omaisuusarvoja.

| (35) | Vtesse on esittänyt perusteita sille, että BT:n omaisuuden arvo on määritetty liian pieneksi tulot ja menot -menetelmällä. Jos oletetaan, että BT:n koko verkon verotusarvo kohdistetaan yhtiön optiselle kaapeliverkolle (7) (pituus 7 300 000 kilometriä vuonna 2005), kaapelikilometrin vuotuinen verotusarvo on 74 Englannin puntaa. Vtessen mukaan tätä lukua on verrattava vuokrausmenetelmällä arvioitavien teleoperaattorien valokuitukaapeliparin vuotuisiin verotusarvoihin, jotka ovat 1 000– 1 200 Englannin puntaa per kilometri. Vastaavasti jos BT:n valokuitukaapelin arvoksi annetaan nolla, ja yhtiöllä on 29 miljoonaa loppukäyttäjien liittymää, vuotuinen tilaajayhteyskohtainen vuokra on 18,57 Englannin puntaa. Tätä lukua on verrattava 122 Englannin punnan vuosikorvaukseen, jonka teleoperaattorit maksavat BT:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudesta (8). |
| --- | --- |

(35)

Vtesse on esittänyt perusteita sille, että BT:n omaisuuden arvo on määritetty liian pieneksi tulot ja menot -menetelmällä. Jos oletetaan, että BT:n koko verkon verotusarvo kohdistetaan yhtiön optiselle kaapeliverkolle (7) (pituus 7 300 000 kilometriä vuonna 2005), kaapelikilometrin vuotuinen verotusarvo on 74 Englannin puntaa. Vtessen mukaan tätä lukua on verrattava vuokrausmenetelmällä arvioitavien teleoperaattorien valokuitukaapeliparin vuotuisiin verotusarvoihin, jotka ovat 1 000– 1 200 Englannin puntaa per kilometri. Vastaavasti jos BT:n valokuitukaapelin arvoksi annetaan nolla, ja yhtiöllä on 29 miljoonaa loppukäyttäjien liittymää, vuotuinen tilaajayhteyskohtainen vuokra on 18,57 Englannin puntaa. Tätä lukua on verrattava 122 Englannin punnan vuosikorvaukseen, jonka teleoperaattorit maksavat BT:n eriytettyjen tilaajayhteyksien käyttöoikeudesta (8).

| (36) | Vtesse huomauttaa myös, että BT siirsi vuonna 2001 pääosan vuokratusta ja vapaana olevasta kiinteistöomaisuudestaan Telerealille, joka on Land Securities- ja William Pears Group -yhtiöiden perustama yhteisyritys. Kauppahinta oli 2,4 miljardia Englannin puntaa. Kauppaan kuului yhteensä 5,5 miljoonaa neliömetriä kiinteistöjä. Kaupan myötä BT maksoi vuonna 2001 vuokraa vapaana olevasta kiinteistöomaisuudesta 190 miljoonaa Englannin puntaa sekä vuokratusta omaisuudesta 90 miljoonaa. Tämän liiketoimen perusteella Vtesse päättelee, että BT maksaa rakennuksistaan vuokraa 35 Englannin puntaa per neliömetri, kun taas muiden teleoperaattoreiden liikekiinteistöjen veroperustana on 115 Englannin punnan keskimääräinen vuokra neliömetriä kohti. Vtesse väittää, että todellinen vuokra (280 miljoonaa Englannin puntaa), jonka BT maksoi rakennuksistaan Telerealille vuonna 2001, oli yli 50 prosenttia kyseisen vuoden verotusarvosta, vaikka suurin osa verotusarvosta pitäisi perustua verkon eikä rakennusten arvoon. Vtessen näkemyksen mukaan BT:n verkon arvo määritetään siis liian pieneksi tulot ja menot -menetelmällä. |
| --- | --- |

(36)

Vtesse huomauttaa myös, että BT siirsi vuonna 2001 pääosan vuokratusta ja vapaana olevasta kiinteistöomaisuudestaan Telerealille, joka on Land Securities- ja William Pears Group -yhtiöiden perustama yhteisyritys. Kauppahinta oli 2,4 miljardia Englannin puntaa. Kauppaan kuului yhteensä 5,5 miljoonaa neliömetriä kiinteistöjä. Kaupan myötä BT maksoi vuonna 2001 vuokraa vapaana olevasta kiinteistöomaisuudesta 190 miljoonaa Englannin puntaa sekä vuokratusta omaisuudesta 90 miljoonaa. Tämän liiketoimen perusteella Vtesse päättelee, että BT maksaa rakennuksistaan vuokraa 35 Englannin puntaa per neliömetri, kun taas muiden teleoperaattoreiden liikekiinteistöjen veroperustana on 115 Englannin punnan keskimääräinen vuokra neliömetriä kohti. Vtesse väittää, että todellinen vuokra (280 miljoonaa Englannin puntaa), jonka BT maksoi rakennuksistaan Telerealille vuonna 2001, oli yli 50 prosenttia kyseisen vuoden verotusarvosta, vaikka suurin osa verotusarvosta pitäisi perustua verkon eikä rakennusten arvoon. Vtessen näkemyksen mukaan BT:n verkon arvo määritetään siis liian pieneksi tulot ja menot -menetelmällä.

| (37) | Vtessen toimittamien tietojen mukaan BT:n verkon osien ja muiden teleoperaattoreiden verkkojen osien verotusarvojen väliset erot osoittavat, että BT:n omaisuuden arvo on määritetty tulot ja menot -menetelmällä pienemmäksi kuin vuokrausmenetelmällä. |
| --- | --- |

(37)

Vtessen toimittamien tietojen mukaan BT:n verkon osien ja muiden teleoperaattoreiden verkkojen osien verotusarvojen väliset erot osoittavat, että BT:n omaisuuden arvo on määritetty tulot ja menot -menetelmällä pienemmäksi kuin vuokrausmenetelmällä.

| (38) | Vtesse on toimittanut muitakin tietoja, joilla vertaillaan BT:n ja muiden teleoperaattoreiden suhteellista taakkaa yritysverotuksessa. Vtesse kannattaa verot–tulot -suhdetta, jonka se toteaa omalla kohdallaan olleen 13,46 prosenttia vuonna 2004. Yrityksen mukaan tätä suhdetta on mukautettava, jotta vertailu BT:n kanssa olisi mahdollista. Vtesse toteaa, että useimmat operaattorit maksavat huomattavia siirtoverkko- ja terminointimaksuja. Koska kyseiset liikennemaksut eivät liity verotettavaan omaisuuteen, maksut pitäisi vähentää tuloista verotusarvon ja tulojen suhdetta laskettaessa. Vtessen kanssa samaa mieltä on Gamma Telekom, joka katsoo samojen syiden vuoksi, että asianmukaisin suhdeluku verotaakkaa vertailtaessa on verojen suhde arvonlisään. |
| --- | --- |

(38)

Vtesse on toimittanut muitakin tietoja, joilla vertaillaan BT:n ja muiden teleoperaattoreiden suhteellista taakkaa yritysverotuksessa. Vtesse kannattaa verot–tulot -suhdetta, jonka se toteaa omalla kohdallaan olleen 13,46 prosenttia vuonna 2004. Yrityksen mukaan tätä suhdetta on mukautettava, jotta vertailu BT:n kanssa olisi mahdollista. Vtesse toteaa, että useimmat operaattorit maksavat huomattavia siirtoverkko- ja terminointimaksuja. Koska kyseiset liikennemaksut eivät liity verotettavaan omaisuuteen, maksut pitäisi vähentää tuloista verotusarvon ja tulojen suhdetta laskettaessa. Vtessen kanssa samaa mieltä on Gamma Telekom, joka katsoo samojen syiden vuoksi, että asianmukaisin suhdeluku verotaakkaa vertailtaessa on verojen suhde arvonlisään.

| (39) | Vtesse on lisäksi vertaillut BT:n tukkuliittymäpalvelujen (Wholesale Extension Services, WES) hintoja veroihin, jotka vuokrausmenetelmällä arvioidun operaattorin olisi maksettava, jos se käyttäisi optisia kuituja saman palvelun tarjoamiseen. Vtessen mukaan tukkuliittymäpalvelujen kapasiteetista ja etäisyyksistä riippuen tällainen operaattori voisi joutua maksamaan veroa jopa 87 prosenttia BT:n veloittamasta hinnasta. Vtessen näkemyksen mukaan myös tämä osoittaa, että BT:n optisen verkon arvo on määritetty liian pieneksi: jos verkon arvo määritettäisiin samalla tavalla, BT:n pitäisi veloittaa enemmän tukkuliittymäpalveluistaan, jotta se pystyisi kattamaan siltä perittyjen verojen todelliset kustannukset. |
| --- | --- |

(39)

Vtesse on lisäksi vertaillut BT:n tukkuliittymäpalvelujen (Wholesale Extension Services, WES) hintoja veroihin, jotka vuokrausmenetelmällä arvioidun operaattorin olisi maksettava, jos se käyttäisi optisia kuituja saman palvelun tarjoamiseen. Vtessen mukaan tukkuliittymäpalvelujen kapasiteetista ja etäisyyksistä riippuen tällainen operaattori voisi joutua maksamaan veroa jopa 87 prosenttia BT:n veloittamasta hinnasta. Vtessen näkemyksen mukaan myös tämä osoittaa, että BT:n optisen verkon arvo on määritetty liian pieneksi: jos verkon arvo määritettäisiin samalla tavalla, BT:n pitäisi veloittaa enemmän tukkuliittymäpalveluistaan, jotta se pystyisi kattamaan siltä perittyjen verojen todelliset kustannukset.

| (40) | Vtesse väittää myös, että verojen ja tulojen suhde on erityisen suuri Vtessen kaltaisille uusille markkinatulokkaille. Vakiintuneemmat yritykset voivat välittää kuitukaapelien kautta maksimimäärän tietoliikennettä, jotta vuokra- ja verokustannukset voidaan jakaa mahdollisimman monelle asiakkaalle. Tämä rajoitus ei koske BT:tä, koska väitteen mukaan siihen ei sovelleta marginaaliverotusta. Näin ollen vakiintuneiden yritysten verojen suhde tuloihin pienenee pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(40)

Vtesse väittää myös, että verojen ja tulojen suhde on erityisen suuri Vtessen kaltaisille uusille markkinatulokkaille. Vakiintuneemmat yritykset voivat välittää kuitukaapelien kautta maksimimäärän tietoliikennettä, jotta vuokra- ja verokustannukset voidaan jakaa mahdollisimman monelle asiakkaalle. Tämä rajoitus ei koske BT:tä, koska väitteen mukaan siihen ei sovelleta marginaaliverotusta. Näin ollen vakiintuneiden yritysten verojen suhde tuloihin pienenee pitkällä aikavälillä.

| (41) | Marginaaliverotuksen osalta Vtesse korostaa, että sen epäedullinen asema johtuu siitä, että BT:tä verotetaan jakamattomana verkkona, kun taas Vtesseä verotetaan jokaisesta yksittäisestä metristä optista kaapelia, jonka yritys ottaa käyttöön. Yrityksen mukaan analysoinnissa käytettävän yksikön tulisi olla yksittäinen sopimus markkinoilla, joilla Vtesse ja BT kilpailevat. Vtesse on toimittanut tarkempia lukuja sopimusten marginaaliverotuksen erojen vaikutuksista: yritys on käyttänyt esimerkkinä Kent MAN -yhtiön käynnistämää tarjouskilpailua runko- ja liityntäyhteyksistä, ja toteaa että joutuisi maksamaan kyseisen tarjouksen osalta veroa 16 prosenttia tuloistaan. Vtesse väittää, että BT:tä ei verotettu saman tarjouksen osalta marginaalisesti vaan verojen määräksi laskettiin keskimäärin 2 prosenttia tuloista. Kyseisen eron vuoksi Vtesse sanoo hävinneensä tarjouskilpailun yhteenliittymälle, johon BT kuuluu. |
| --- | --- |

(41)

Marginaaliverotuksen osalta Vtesse korostaa, että sen epäedullinen asema johtuu siitä, että BT:tä verotetaan jakamattomana verkkona, kun taas Vtesseä verotetaan jokaisesta yksittäisestä metristä optista kaapelia, jonka yritys ottaa käyttöön. Yrityksen mukaan analysoinnissa käytettävän yksikön tulisi olla yksittäinen sopimus markkinoilla, joilla Vtesse ja BT kilpailevat. Vtesse on toimittanut tarkempia lukuja sopimusten marginaaliverotuksen erojen vaikutuksista: yritys on käyttänyt esimerkkinä Kent MAN -yhtiön käynnistämää tarjouskilpailua runko- ja liityntäyhteyksistä, ja toteaa että joutuisi maksamaan kyseisen tarjouksen osalta veroa 16 prosenttia tuloistaan. Vtesse väittää, että BT:tä ei verotettu saman tarjouksen osalta marginaalisesti vaan verojen määräksi laskettiin keskimäärin 2 prosenttia tuloista. Kyseisen eron vuoksi Vtesse sanoo hävinneensä tarjouskilpailun yhteenliittymälle, johon BT kuuluu.

| (42) | Vtesse toteaa myös, että BT on vastikään vuokrannut noin 2 000 reittikilometriä optista kuitua Vtessen toimittajiin kuuluvan Geon verkosta. Vuokrasopimuksen kaupalliset ehdot ovat luultavasti samat kuin Vtessellä. Vtessen näkemyksen mukaan kyseisiä kuitukaapeleita olisi pidettävä BT:n hallussa olevina. Vtesse epäilee, että tätä BT:n verkon osaa ei otettu huomioon BT:n omaisuuden verotusarvoa määritettäessä ja katsoo, että BT:n verotettavaa omaisuutta olisi arvioitava samalla tavoin kuin Vtessen omaisuutta yrityksen vuokratessa kuitukaapeleita samalta operaattorilta. |
| --- | --- |

(42)

Vtesse toteaa myös, että BT on vastikään vuokrannut noin 2 000 reittikilometriä optista kuitua Vtessen toimittajiin kuuluvan Geon verkosta. Vuokrasopimuksen kaupalliset ehdot ovat luultavasti samat kuin Vtessellä. Vtessen näkemyksen mukaan kyseisiä kuitukaapeleita olisi pidettävä BT:n hallussa olevina. Vtesse epäilee, että tätä BT:n verkon osaa ei otettu huomioon BT:n omaisuuden verotusarvoa määritettäessä ja katsoo, että BT:n verotettavaa omaisuutta olisi arvioitava samalla tavoin kuin Vtessen omaisuutta yrityksen vuokratessa kuitukaapeleita samalta operaattorilta.

| (43) | Useita kiinteän verkon teleoperaattoreita edustava Altnet Task Force katsoo, että tulot ja menot -menetelmää pitäisi soveltaa ainoastaan säänneltyihin monopoleihin, joista ei ole juurikaan käytettävissä vertailukelpoista tietoa vuokratasosta. Altnet Task Force on myös sitä mieltä, että arviointivirastolla olisi ollut runsaasti tietoa vuokrausarvoista pystyäkseen arvioimaan BT:n omaisuutta vuokrausmenetelmällä. Tietoa antavat esimerkiksi BT:n tukkutason yhteyksien vuokratariffit ja BT:n julkistamat eriytettyjen tilaajayhteystuotteiden hinnat, joilla olisi voitu arvioida sen kuparikaapelien vuokrausarvo. Järjestö katsoo myös, että vuokrausmenetelmä lisää kasautuvasti operaattorien verotaakkaa. Tulot ja menot -menetelmällä ei ole tätä vaikutusta, koska infrastruktuurin arvo määritetään etukäteen, ja BT:n päätöksillä ottaa pimeitä valokaapeleita käyttöön ei ole verovaikutusta. Altnetin mukaan näiden vääristymien vaikutuksia pahensi se tosiasia, että BT:n ja arviointiviraston tekemän sopimuksen voimassaoloaika oli kaksi arviointikautta. Markkinoita hallitseva yhtiö sai huomattavan edun, koska se pystyi arvioimaan verojensa määrän suuremmalla varmuudella kuin Altnet-järjestöön kuuluvat yritykset, joiden oli läpikäytävä kalliita ja pitkään kestäviä valitus- ja neuvotteluprosesseja. Altnetin mukaan BT:llä on vähintään 80 prosention markkinaosuus, mutta sen osuus televerkkojen kokonaisverotaakasta on ainoastaan 74 prosenttia. |
| --- | --- |

(43)

Useita kiinteän verkon teleoperaattoreita edustava Altnet Task Force katsoo, että tulot ja menot -menetelmää pitäisi soveltaa ainoastaan säänneltyihin monopoleihin, joista ei ole juurikaan käytettävissä vertailukelpoista tietoa vuokratasosta. Altnet Task Force on myös sitä mieltä, että arviointivirastolla olisi ollut runsaasti tietoa vuokrausarvoista pystyäkseen arvioimaan BT:n omaisuutta vuokrausmenetelmällä. Tietoa antavat esimerkiksi BT:n tukkutason yhteyksien vuokratariffit ja BT:n julkistamat eriytettyjen tilaajayhteystuotteiden hinnat, joilla olisi voitu arvioida sen kuparikaapelien vuokrausarvo. Järjestö katsoo myös, että vuokrausmenetelmä lisää kasautuvasti operaattorien verotaakkaa. Tulot ja menot -menetelmällä ei ole tätä vaikutusta, koska infrastruktuurin arvo määritetään etukäteen, ja BT:n päätöksillä ottaa pimeitä valokaapeleita käyttöön ei ole verovaikutusta. Altnetin mukaan näiden vääristymien vaikutuksia pahensi se tosiasia, että BT:n ja arviointiviraston tekemän sopimuksen voimassaoloaika oli kaksi arviointikautta. Markkinoita hallitseva yhtiö sai huomattavan edun, koska se pystyi arvioimaan verojensa määrän suuremmalla varmuudella kuin Altnet-järjestöön kuuluvat yritykset, joiden oli läpikäytävä kalliita ja pitkään kestäviä valitus- ja neuvotteluprosesseja. Altnetin mukaan BT:llä on vähintään 80 prosention markkinaosuus, mutta sen osuus televerkkojen kokonaisverotaakasta on ainoastaan 74 prosenttia.

| (44) | Global Crossing -yhtiö vahvistaa, että veronlisäys (vastikään käyttöön otetuista kuitukaapeleista) suosii BT:tä, koska Global Crossingin ottaessa uuden kuitukaapelin käyttöön lisäveroa kannetaan koko yhteyden pituudelta asiakkaan sijaintipaikasta yrityksen verkon liityntäpisteeseen. Global Crossing väittää menettäneensä liiketoimintaa BT:lle tämän syrjivän verokohtelun vuoksi. |
| --- | --- |

(44)

Global Crossing -yhtiö vahvistaa, että veronlisäys (vastikään käyttöön otetuista kuitukaapeleista) suosii BT:tä, koska Global Crossingin ottaessa uuden kuitukaapelin käyttöön lisäveroa kannetaan koko yhteyden pituudelta asiakkaan sijaintipaikasta yrityksen verkon liityntäpisteeseen. Global Crossing väittää menettäneensä liiketoimintaa BT:lle tämän syrjivän verokohtelun vuoksi.

| (45) | Thus plc ja Viatel (UK) Ltd. väittävät myös, että niiden verovastuu kasvaa, kun uusia asiakkaita kytketään niiden verkkoihin. Sen sijaan niiden pääkilpailijan BT:n verovastuu ei kasva. Samalla kannalla on Above Net, joka väittää menettäneensä liiketoimintaa BT:lle. Tämä saattaa johtua BT:n liian kevyeksi väitetystä verotuksesta. |
| --- | --- |

(45)

Thus plc ja Viatel (UK) Ltd. väittävät myös, että niiden verovastuu kasvaa, kun uusia asiakkaita kytketään niiden verkkoihin. Sen sijaan niiden pääkilpailijan BT:n verovastuu ei kasva. Samalla kannalla on Above Net, joka väittää menettäneensä liiketoimintaa BT:lle. Tämä saattaa johtua BT:n liian kevyeksi väitetystä verotuksesta.

| (46) | UKTCA on toimialajärjestö, joka edustaa BT:n kanssa puheensiirto- ja datapalveluiden alalla kilpailevien kiinteän verkon teleoperaattoreiden etuja. Se katsoo, että kiinteistöverojärjestelmässä on vakava läpinäkyvyyden puute, koska sille ovat tyypillisiä verkko-operaattorien ja veroviranomaisten väliset luottamukselliset kahdenväliset sopimukset. UKTCA:n mielestä BT:n tekemä sopimus on taannut yritykselle varman ja vakaan toimintaympäristön kymmeneksi vuodeksi. Sen sijaan muut operaattorit eivät ole voineet olla yhtä varmoja tulevaisuudestaan. Järjestön mukaan kiinteistöverojärjestelmä on vankistanut BT:n hallitsevaa asemaa, koska BT:tä on verotettu lievemmin eikä markkinoille tulevilla uusilla yrityksillä ole mahdollisuutta kilpailla tasapuolisesti. BT:n asemaa on vahvistanut myös se, että toisin kuin muilla kilpailijoilla BT:n maksamat verot eivät lisäänny välittömästi, kun se ottaa käyttöön uusia valokuitukaapeleita. UKCTA on kuitenkin todennut vastauksena komission esittämään tietopyyntöön, että on mahdotonta määrittää, kuinka paljon veroa Altnetin operaattorit olisivat joutuneet maksamaan, jos niiden verotusarvot olisi määritetty samoilla perusteilla kuin BT:n verotusarvot. |
| --- | --- |

(46)

UKTCA on toimialajärjestö, joka edustaa BT:n kanssa puheensiirto- ja datapalveluiden alalla kilpailevien kiinteän verkon teleoperaattoreiden etuja. Se katsoo, että kiinteistöverojärjestelmässä on vakava läpinäkyvyyden puute, koska sille ovat tyypillisiä verkko-operaattorien ja veroviranomaisten väliset luottamukselliset kahdenväliset sopimukset. UKTCA:n mielestä BT:n tekemä sopimus on taannut yritykselle varman ja vakaan toimintaympäristön kymmeneksi vuodeksi. Sen sijaan muut operaattorit eivät ole voineet olla yhtä varmoja tulevaisuudestaan. Järjestön mukaan kiinteistöverojärjestelmä on vankistanut BT:n hallitsevaa asemaa, koska BT:tä on verotettu lievemmin eikä markkinoille tulevilla uusilla yrityksillä ole mahdollisuutta kilpailla tasapuolisesti. BT:n asemaa on vahvistanut myös se, että toisin kuin muilla kilpailijoilla BT:n maksamat verot eivät lisäänny välittömästi, kun se ottaa käyttöön uusia valokuitukaapeleita. UKCTA on kuitenkin todennut vastauksena komission esittämään tietopyyntöön, että on mahdotonta määrittää, kuinka paljon veroa Altnetin operaattorit olisivat joutuneet maksamaan, jos niiden verotusarvot olisi määritetty samoilla perusteilla kuin BT:n verotusarvot.

| (47) | GVA Grimley, televiestintäyhtiöiden verotuksen alalla toimiva konsulttiyhtiö, kritisoi BT:hen sovellettavaa mukautusjärjestelmää, joka ottaa huomioon yrityksen markkinaosuuden muutokset ja jota ei sovelleta läpinäkyvästi. GVA Grimley väittää, että kaikkien muiden tulot ja menot -menetelmällä arvioitavien omaisuuserien osalta verotusarvot määritetään viiden vuoden välein ilman markkinaosuuden mukautusjärjestelmää. Lisäksi GVA Grimley pitää kyseenalaisena tapaa, jolla markkinaosuuden mukautusjärjestelmää sovelletaan BT:hen, koska tuntuu ristiriitaiselta, että BT:n omaisuuden verotusarvo on alentunut vuosina 1995–1999, vaikka liikevaihto on kasvanut ja kannattavuus parantunut. Konsulttiyhtiö väittää myös, että arviointiviraston ilmoituksen mukaan eriytetyn kuparijohdinparin verotusarvo on noin 50 Englannin puntaa, kun taas BT:n tilaajayhteyksien verotusarvoksi on määritetty noin 16 Englannin puntaa (BT:n kokonaisverotusarvo jaettuna tilaajayhteyksien kokonaismäärällä). Tämän erotuksen perusteella BT:n verkon verotusarvoa voidaan pitää liian alhaisena. |
| --- | --- |

(47)

GVA Grimley, televiestintäyhtiöiden verotuksen alalla toimiva konsulttiyhtiö, kritisoi BT:hen sovellettavaa mukautusjärjestelmää, joka ottaa huomioon yrityksen markkinaosuuden muutokset ja jota ei sovelleta läpinäkyvästi. GVA Grimley väittää, että kaikkien muiden tulot ja menot -menetelmällä arvioitavien omaisuuserien osalta verotusarvot määritetään viiden vuoden välein ilman markkinaosuuden mukautusjärjestelmää. Lisäksi GVA Grimley pitää kyseenalaisena tapaa, jolla markkinaosuuden mukautusjärjestelmää sovelletaan BT:hen, koska tuntuu ristiriitaiselta, että BT:n omaisuuden verotusarvo on alentunut vuosina 1995–1999, vaikka liikevaihto on kasvanut ja kannattavuus parantunut. Konsulttiyhtiö väittää myös, että arviointiviraston ilmoituksen mukaan eriytetyn kuparijohdinparin verotusarvo on noin 50 Englannin puntaa, kun taas BT:n tilaajayhteyksien verotusarvoksi on määritetty noin 16 Englannin puntaa (BT:n kokonaisverotusarvo jaettuna tilaajayhteyksien kokonaismäärällä). Tämän erotuksen perusteella BT:n verkon verotusarvoa voidaan pitää liian alhaisena.

| (48) | Jotkin edellä mainitut huomautuksia lähettäneet tahot sekä eräät muut, kuten Telewest Broadband, Cable and Wireless ja Easynet ovat ottaneet esille yritysveroihin liittyviä ongelmia, jotka eivät näytä liittyvän suoranaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin tosiseikkoihin. Jotkin kyseisistä yrityksistä pitävät ongelmallisena kiinteistöveron soveltamista tilaajayhteyksien eriyttämisen yhteydessä. Niiden mielestä kannettavat verot ovat liian suuria (9) , mikä vaikeuttaa investointien tekemistä. Yritykset pitävät myös viiden vuoden ajanjaksoja yhteensopimattomina televiestintämarkkinoiden rakenteen ja teknologisen kehityksen nopeuden kanssa (10) . Yksi yritys väittää myös, että joiltakin yrityksiltä ei kanneta veroja (11). |
| --- | --- |

(48)

Jotkin edellä mainitut huomautuksia lähettäneet tahot sekä eräät muut, kuten Telewest Broadband, Cable and Wireless ja Easynet ovat ottaneet esille yritysveroihin liittyviä ongelmia, jotka eivät näytä liittyvän suoranaisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin tosiseikkoihin. Jotkin kyseisistä yrityksistä pitävät ongelmallisena kiinteistöveron soveltamista tilaajayhteyksien eriyttämisen yhteydessä. Niiden mielestä kannettavat verot ovat liian suuria (9) , mikä vaikeuttaa investointien tekemistä. Yritykset pitävät myös viiden vuoden ajanjaksoja yhteensopimattomina televiestintämarkkinoiden rakenteen ja teknologisen kehityksen nopeuden kanssa (10) . Yksi yritys väittää myös, että joiltakin yrityksiltä ei kanneta veroja (11).

B   BT:n ja Kingstonin huomautukset

| (49) | BT toteaa ensinnäkin, että toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, arvostusmenetelmien välillä ei ole yleisesti tunnustettua hierarkkista järjestystä. Ei voida myöskään todeta, että vuokrausmenetelmä on aina asianmukaisin menetelmä, vaikka vuokratietoja olisi saatavilla. Arviointiviraston soveltama menetelmä riippuu arvioitavana olevasta kiinteistöstä ja käytettävissä olevista tiedoista. Näin ollen arviointivirasto ei voi vapaasti valita sovellettavaa menetelmää. |
| --- | --- |

(49)

BT toteaa ensinnäkin, että toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, arvostusmenetelmien välillä ei ole yleisesti tunnustettua hierarkkista järjestystä. Ei voida myöskään todeta, että vuokrausmenetelmä on aina asianmukaisin menetelmä, vaikka vuokratietoja olisi saatavilla. Arviointiviraston soveltama menetelmä riippuu arvioitavana olevasta kiinteistöstä ja käytettävissä olevista tiedoista. Näin ollen arviointivirasto ei voi vapaasti valita sovellettavaa menetelmää.

| (50) | Vaikka BT:n omaisuuden verotusarvo on määritetty eri tavalla, se ei johda muiden veroa maksavien yritysten syrjintään. Lainsäädännölliset edellytykset ovat samat, ja kaikilla menetelmillä pyritään arvioimaan teoreettinen vuokra, jolla asianomainen liikeomaisuus pystyttäisiin antamaan vuokralle vuoden ajaksi. |
| --- | --- |

(50)

Vaikka BT:n omaisuuden verotusarvo on määritetty eri tavalla, se ei johda muiden veroa maksavien yritysten syrjintään. Lainsäädännölliset edellytykset ovat samat, ja kaikilla menetelmillä pyritään arvioimaan teoreettinen vuokra, jolla asianomainen liikeomaisuus pystyttäisiin antamaan vuokralle vuoden ajaksi.

| (51) | BT:n mukaan ei ole mitään todisteita siitä, että BT:n omaisuudelle määritetty verotusarvo olisi antanut yritykselle etua pienemmän veroperustan muodossa suhteessa kilpailijoihin. BT:n mukaan komissio on perustellut väitettään ainoastaan vertailemalla verotusarvoja suhteessa liikevaihtoon. |
| --- | --- |

(51)

BT:n mukaan ei ole mitään todisteita siitä, että BT:n omaisuudelle määritetty verotusarvo olisi antanut yritykselle etua pienemmän veroperustan muodossa suhteessa kilpailijoihin. BT:n mukaan komissio on perustellut väitettään ainoastaan vertailemalla verotusarvoja suhteessa liikevaihtoon.

| (52) | BT toteaa myös arviointiviraston tehneen sen oikean päätelmän, että tulot ja menot -menetelmä on ainoa asianmukainen menetelmä BT:n verkon arvioimisessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että vuokratietoja ei ole niin paljon, että BT:n koko omaisuuden verotusarvo voitaisiin arvioida vuokrausmenetelmällä. Vuosina 1995 ja 2000 suoritettujen arvonmääritysten aikana ei ollut käytettävissä tilaajayhteyksiä (12) eikä tukkutason vuokraustoimintaa (13) koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(52)

BT toteaa myös arviointiviraston tehneen sen oikean päätelmän, että tulot ja menot -menetelmä on ainoa asianmukainen menetelmä BT:n verkon arvioimisessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että vuokratietoja ei ole niin paljon, että BT:n koko omaisuuden verotusarvo voitaisiin arvioida vuokrausmenetelmällä. Vuosina 1995 ja 2000 suoritettujen arvonmääritysten aikana ei ollut käytettävissä tilaajayhteyksiä (12) eikä tukkutason vuokraustoimintaa (13) koskevia tietoja.

| (53) | BT kiistää, että muutoksenhakujärjestelmä olisi puolueellinen tai että sitä olisi sovellettu puolueellisesti BT:hen. Kaikilla yrityksillä on oikeus hakea verotukseen muutosta ja pyrkiä sopimukseen viranomaisten kanssa. BT:n omaisuuden verotusarvon määrittämisestä tehtiin valitus vuonna 1995. Valituksen käsittely arviointituomioistuimessa ei ole epätavallinen toimenpide eikä arviointivirasto pysty käyttämään asiassa harkintavaltaa. Sopimuksen tekeminen viranomaisten kanssa ei vaikuta arviointiviraston lakisääteiseen velvollisuuteen määrittää teoreettisen vuokrasopimuksen mukainen omaisuuden vuotuinen vuokrausarvo. BT:n mukaan ei voida myöskään väittää, että vuoden 1995 arviointia käytettiin perustana määritettäessä vuoden 2000 verotusarvoja, tai että näin BT:lle olisi myönnetty varma ja vakaa toimintaympäristö kymmeneksi vuodeksi. Vuoden 1995 verotusarvoja koskeva sopimus tehtiin vasta vuonna 2000 oikeusprosessien viivästymisen vuoksi. Tämän vuoksi BT ei saanut viiteen vuoteen varmuutta vuoden 1995 verotusarvoista. Vuoden 2000 verotusarvoista sovittiin myös vuonna 2000. |
| --- | --- |

(53)

BT kiistää, että muutoksenhakujärjestelmä olisi puolueellinen tai että sitä olisi sovellettu puolueellisesti BT:hen. Kaikilla yrityksillä on oikeus hakea verotukseen muutosta ja pyrkiä sopimukseen viranomaisten kanssa. BT:n omaisuuden verotusarvon määrittämisestä tehtiin valitus vuonna 1995. Valituksen käsittely arviointituomioistuimessa ei ole epätavallinen toimenpide eikä arviointivirasto pysty käyttämään asiassa harkintavaltaa. Sopimuksen tekeminen viranomaisten kanssa ei vaikuta arviointiviraston lakisääteiseen velvollisuuteen määrittää teoreettisen vuokrasopimuksen mukainen omaisuuden vuotuinen vuokrausarvo. BT:n mukaan ei voida myöskään väittää, että vuoden 1995 arviointia käytettiin perustana määritettäessä vuoden 2000 verotusarvoja, tai että näin BT:lle olisi myönnetty varma ja vakaa toimintaympäristö kymmeneksi vuodeksi. Vuoden 1995 verotusarvoja koskeva sopimus tehtiin vasta vuonna 2000 oikeusprosessien viivästymisen vuoksi. Tämän vuoksi BT ei saanut viiteen vuoteen varmuutta vuoden 1995 verotusarvoista. Vuoden 2000 verotusarvoista sovittiin myös vuonna 2000.

| (54) | BT selventää, että viiden vuoden ajanjakson aikana verotusarvoja voidaan tarkistaa, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti. Markkinaosuuteen perustuvaa mukauttamismenetelmää pidettiin tehokkaana keinona ottaa vuosittain huomioon olosuhteiden olennaisen muuttumisen nettovaikutus (14). |
| --- | --- |

(54)

BT selventää, että viiden vuoden ajanjakson aikana verotusarvoja voidaan tarkistaa, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti. Markkinaosuuteen perustuvaa mukauttamismenetelmää pidettiin tehokkaana keinona ottaa vuosittain huomioon olosuhteiden olennaisen muuttumisen nettovaikutus (14).

| (55) | Tämän vuoksi BT pitää virheellisenä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyä väitettä, jonka mukaan BT:n infrastruktuurin arvonnousua ei ole otettu huomioon. BT:n verotusarvoja on yrityksen mukaan todellisuudessa sekä pienennetty että suurennettu sen mukaan, missä suhteessa omaisuuden arvoa pienentävät ja suurentavat tekijät ovat toisiinsa (15). |
| --- | --- |

(55)

Tämän vuoksi BT pitää virheellisenä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitettyä väitettä, jonka mukaan BT:n infrastruktuurin arvonnousua ei ole otettu huomioon. BT:n verotusarvoja on yrityksen mukaan todellisuudessa sekä pienennetty että suurennettu sen mukaan, missä suhteessa omaisuuden arvoa pienentävät ja suurentavat tekijät ovat toisiinsa (15).

| (56) | BT:n mukaan Vtesseen sovellettava tarkistusmenetelmä on erilainen, mutta näyttää perustuvan samoihin periaatteisiin. Käyttöön otetut uudet valokuitukaapelit lisätään yrityksen omaisuuteen ja arvostetaan sen osana. Vtessen tapauksessa markkinaosuus ei ole asianmukainen tapa arvioida verotusarvon muuttumista, koska muutokset ovat todennäköisesti varsin huomaamattomia Vtessen pienten markkinaosuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(56)

BT:n mukaan Vtesseen sovellettava tarkistusmenetelmä on erilainen, mutta näyttää perustuvan samoihin periaatteisiin. Käyttöön otetut uudet valokuitukaapelit lisätään yrityksen omaisuuteen ja arvostetaan sen osana. Vtessen tapauksessa markkinaosuus ei ole asianmukainen tapa arvioida verotusarvon muuttumista, koska muutokset ovat todennäköisesti varsin huomaamattomia Vtessen pienten markkinaosuuksien vuoksi.

| (57) | Lopuksi BT toteaa, että jos komissio päättää BT:n saaneen valtiontukea, sitä ei voida periä takaisin, koska BT on voinut perustellusti luottaa siihen, että kyseinen tuki on ollut laillista tai (vaihtoehtoisesti) että se on voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(57)

Lopuksi BT toteaa, että jos komissio päättää BT:n saaneen valtiontukea, sitä ei voida periä takaisin, koska BT on voinut perustellusti luottaa siihen, että kyseinen tuki on ollut laillista tai (vaihtoehtoisesti) että se on voimassa olevaa tukea.

| (58) | Kingston väittää, että komissio ei pysty perustelemaan edun olemassaoloa sillä, että BT ja Kingston olisivat hyötyneet verotaakan valikoidusta keventämisestä, eikä sillä, että muiden teleoperaattoreiden verotaakka olisi kasvanut poikkeuksellisen paljon. Kingston toteaa, että komissiolla ei ole mitään käsitystä siitä, kuinka yrityksen verotusarvot on määritetty. |
| --- | --- |

(58)

Kingston väittää, että komissio ei pysty perustelemaan edun olemassaoloa sillä, että BT ja Kingston olisivat hyötyneet verotaakan valikoidusta keventämisestä, eikä sillä, että muiden teleoperaattoreiden verotaakka olisi kasvanut poikkeuksellisen paljon. Kingston toteaa, että komissiolla ei ole mitään käsitystä siitä, kuinka yrityksen verotusarvot on määritetty.

| (59) | Kingstonin näkemyksen mukaan BT:lle myönnettyyn etuun viittaa ainoastaan se seikka, että BT:llä ja Vtessellä on erilainen verojen ja tulojen suhdeluku. Tällä suhdeluvulla ei kuitenkaan ole merkitystä kiinteistöverotuksessa, koska se ei liity tulojen verottamiseen. Jotta kyseisellä suhdeluvulla olisi merkitystä, Vtessen ja Kingstonin pitäisi olla täysin vertailukelpoisia yrityksiä. Sitä ne eivät kuitenkaan ole, koska yritysten koko, liikevaihto ja taloudellinen toiminta ovat erilaisia. Kingston arvioi Vtessen verot–tulot -suhteen olevan 0,39 prosenttia. Oman suhdelukunsa yritys arvioi olevan 4,5 prosenttia (16). |
| --- | --- |

(59)

Kingstonin näkemyksen mukaan BT:lle myönnettyyn etuun viittaa ainoastaan se seikka, että BT:llä ja Vtessellä on erilainen verojen ja tulojen suhdeluku. Tällä suhdeluvulla ei kuitenkaan ole merkitystä kiinteistöverotuksessa, koska se ei liity tulojen verottamiseen. Jotta kyseisellä suhdeluvulla olisi merkitystä, Vtessen ja Kingstonin pitäisi olla täysin vertailukelpoisia yrityksiä. Sitä ne eivät kuitenkaan ole, koska yritysten koko, liikevaihto ja taloudellinen toiminta ovat erilaisia. Kingston arvioi Vtessen verot–tulot -suhteen olevan 0,39 prosenttia. Oman suhdelukunsa yritys arvioi olevan 4,5 prosenttia (16).

| (60) | Yrityksen mukaan useiden menetelmien soveltaminen ei tuota sille valikoivaa etua. Kingstonin mukaan arviointivirasto voi käyttää rajoitetuttua harkintavaltaa arviointiprosessin aikana. Valittava menetelmä riippuu verotettavan omaisuuden ominaisuuksista ja käytettävisssä olevista tiedoista, minkä lisäksi on otettava huomioon huomattava määrä oikeuskäytäntöä. Kingstonin mukaan on mahdotonta osoittaa, että tulot ja menot -menetelmä suosii Kingstonia tai BT:tä, koska vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa niihin. Toisaalta tulot ja menot -menetelmää ei voida soveltaa Vtesseen, koska sen toiminta ei ole voitollista. |
| --- | --- |

(60)

Yrityksen mukaan useiden menetelmien soveltaminen ei tuota sille valikoivaa etua. Kingstonin mukaan arviointivirasto voi käyttää rajoitetuttua harkintavaltaa arviointiprosessin aikana. Valittava menetelmä riippuu verotettavan omaisuuden ominaisuuksista ja käytettävisssä olevista tiedoista, minkä lisäksi on otettava huomioon huomattava määrä oikeuskäytäntöä. Kingstonin mukaan on mahdotonta osoittaa, että tulot ja menot -menetelmä suosii Kingstonia tai BT:tä, koska vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa niihin. Toisaalta tulot ja menot -menetelmää ei voida soveltaa Vtesseen, koska sen toiminta ei ole voitollista.

| (61) | Kingston toteaa myös, että kilpailun vääristymisestä suhteessa muihin kilpailijayrityksiin ei ole todisteita. Kingston esittää täydentävänä oikeudellisena argumenttina, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavasta verojärjestelmästä johtuvaa potentiaalista tukea olisi pidettävä voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(61)

Kingston toteaa myös, että kilpailun vääristymisestä suhteessa muihin kilpailijayrityksiin ei ole todisteita. Kingston esittää täydentävänä oikeudellisena argumenttina, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavasta verojärjestelmästä johtuvaa potentiaalista tukea olisi pidettävä voimassa olevana tukena.

IV   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

| (62) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Englannissa ja Walesissa sovellettava verojärjestelmä on yhdenmukainen lainsäädäntöön perustuva järjestelmä, jota sovelletaan kaikkeen liikeomaisuuteen. Järjestelmän tavoite on luoda vertailuperuste, jolla yrityskiinteistöjen arvo määritetään. Vertailuperusteena käytetään vuokraa, joka omaisuudesta arvioidaan saatavan vuoden aikana ottaen huomioon tietyt lainsäädännölliset oletukset, jotka koskevat omaisuuden kuntoa ja oletetun vuokrasuhteen ehtoja. |
| --- | --- |

(62)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Englannissa ja Walesissa sovellettava verojärjestelmä on yhdenmukainen lainsäädäntöön perustuva järjestelmä, jota sovelletaan kaikkeen liikeomaisuuteen. Järjestelmän tavoite on luoda vertailuperuste, jolla yrityskiinteistöjen arvo määritetään. Vertailuperusteena käytetään vuokraa, joka omaisuudesta arvioidaan saatavan vuoden aikana ottaen huomioon tietyt lainsäädännölliset oletukset, jotka koskevat omaisuuden kuntoa ja oletetun vuokrasuhteen ehtoja.

| (63) | Arvonmäärityksestä vastaa arviointivirasto, jonka palveluksessa on virallisesti hyväksyttyjä tarkastajia. Laissa edellytetään, että arviointivirasto toimii riippumattomana asiantuntijana. Arviointiviraston päätöksiä tarkastelee riippumaton arviointituomioistuin. Seuraavia oikeusasteita ovat maaoikeus ja muutoksenhakutuomioistuin. |
| --- | --- |

(63)

Arvonmäärityksestä vastaa arviointivirasto, jonka palveluksessa on virallisesti hyväksyttyjä tarkastajia. Laissa edellytetään, että arviointivirasto toimii riippumattomana asiantuntijana. Arviointiviraston päätöksiä tarkastelee riippumaton arviointituomioistuin. Seuraavia oikeusasteita ovat maaoikeus ja muutoksenhakutuomioistuin.

| (64) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat myös, että arviointivirasto voi soveltaa oletetun vuokran arvioinnissa useita menetelmiä. Kaikilla arviointimenetelmillä on sama tavoite eli oletetun vuokrasopimuksen määrittäminen. Asianmukaisesti soveltamalla kaikilla arviointimenetelmillä pitäisi päästä samaan lopputulokseen. Menetelmiä on useita, koska verotusarvoja on arvioitava hyvin erilaisissa olosuhteissa. Asianmukaista arviointimenetelmää ei voida valita vapaasti, vaan on otettava huomioon arvioitavan omaisuuden ominaispiirteet ja käytettävissä olevat muut tiedot. Esimerkiksi jos kiinteistön hallinnalla ei pyritä tekemään voittoa (sairaalat, koulut jne.), tulot ja menot -menetelmää ei voida soveltaa. Näissä tapauksissa arviointivirasto pitää todennäköisesti yrittäjän perusmenetelmää asianmukaisimpana menetelmänä. |
| --- | --- |

(64)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat myös, että arviointivirasto voi soveltaa oletetun vuokran arvioinnissa useita menetelmiä. Kaikilla arviointimenetelmillä on sama tavoite eli oletetun vuokrasopimuksen määrittäminen. Asianmukaisesti soveltamalla kaikilla arviointimenetelmillä pitäisi päästä samaan lopputulokseen. Menetelmiä on useita, koska verotusarvoja on arvioitava hyvin erilaisissa olosuhteissa. Asianmukaista arviointimenetelmää ei voida valita vapaasti, vaan on otettava huomioon arvioitavan omaisuuden ominaispiirteet ja käytettävissä olevat muut tiedot. Esimerkiksi jos kiinteistön hallinnalla ei pyritä tekemään voittoa (sairaalat, koulut jne.), tulot ja menot -menetelmää ei voida soveltaa. Näissä tapauksissa arviointivirasto pitää todennäköisesti yrittäjän perusmenetelmää asianmukaisimpana menetelmänä.

4.1   BT:hen ja Kingstoniin sovellettavan menetelmän valinta

| (65) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BT:n ja Kingstonin omaisuus voitiin arvioida ainoastaan tulot ja menot -menetelmällä. Viranomaiset väittävät, että yritysten omaisuuden verotusarvon määrittänyt arviointiviraston riippumaton asiantuntijaryhmä (17) totesi, että käytettävissä olevien tietojen puutteellisuuden vuoksi BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvoa ei voitu arvioida vuokrausmenetelmällä millään kaudella, mukaan lukien vuodet 2005–2010. Arviointituomioistuin hyväksyi tämän näkemyksen käsiteltävänä olleessa asiassa (18) . Viranomaisten mukaan ainoastaan tulot ja menot -menetelmällä voidaan ottaa huomioon BT:n saama etu, joka johtuu yrityksen koosta ja toiminnan laaja-alaisuudesta. |
| --- | --- |

(65)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BT:n ja Kingstonin omaisuus voitiin arvioida ainoastaan tulot ja menot -menetelmällä. Viranomaiset väittävät, että yritysten omaisuuden verotusarvon määrittänyt arviointiviraston riippumaton asiantuntijaryhmä (17) totesi, että käytettävissä olevien tietojen puutteellisuuden vuoksi BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvoa ei voitu arvioida vuokrausmenetelmällä millään kaudella, mukaan lukien vuodet 2005–2010. Arviointituomioistuin hyväksyi tämän näkemyksen käsiteltävänä olleessa asiassa (18) . Viranomaisten mukaan ainoastaan tulot ja menot -menetelmällä voidaan ottaa huomioon BT:n saama etu, joka johtuu yrityksen koosta ja toiminnan laaja-alaisuudesta.

| (66) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vuokrausmenetelmää ei voitu soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Viranomaiset toteavat ensinnäkin, että vuokratietojen saatavuutta on arvioitava silloin, kun verotusarvoja määritetään. Esimerkiksi vuokrausmenetelmän soveltamista kaudella 1995–2000 oli arvioitava niiden tietojen perusteella, jotka olivat käytettävissä ”edeltävänä arvostuspäivänä” eli 1. huhtikuuta 1993. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kolmannet ja komissio ovat väärässä olettaessaan, että nyt käytettävissä olevilla markkinatiedoilla on merkitystä arvioitaessa, olisiko vuosien 1995 ja 2000 veroluettelot voitu laatia vuokrausmenetelmää soveltamalla. |
| --- | --- |

(66)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vuokrausmenetelmää ei voitu soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Viranomaiset toteavat ensinnäkin, että vuokratietojen saatavuutta on arvioitava silloin, kun verotusarvoja määritetään. Esimerkiksi vuokrausmenetelmän soveltamista kaudella 1995–2000 oli arvioitava niiden tietojen perusteella, jotka olivat käytettävissä ”edeltävänä arvostuspäivänä” eli 1. huhtikuuta 1993. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että kolmannet ja komissio ovat väärässä olettaessaan, että nyt käytettävissä olevilla markkinatiedoilla on merkitystä arvioitaessa, olisiko vuosien 1995 ja 2000 veroluettelot voitu laatia vuokrausmenetelmää soveltamalla.

| (67) | Tämän vuoksi vuoden 1995 veroluetteloita laadittaessa voitiin ottaa huomioon ainoastaan vuonna 1993 käytössä olleet tiedot. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti kahta vaihtoehtoista vuokratietojen lähdettä: vuokra, jonka BT saa antaessaan omaa infrastruktuuriaan vuokralle, tai vaihtoehtoisesti BT:n vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan väliset siirtohinnat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan arviointivirasto ei voinut soveltaa kumpaakaan lähestymistapaa vuonna 1993. BT oli antanut vuoteen 1993 mennessä vuokralle hyvin pienen osan infrastruktuuristaan, eikä yrityksen rakenteessa ollut eroteltu vähittäis- ja tukkuliiketoimintaa. |
| --- | --- |

(67)

Tämän vuoksi vuoden 1995 veroluetteloita laadittaessa voitiin ottaa huomioon ainoastaan vuonna 1993 käytössä olleet tiedot. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti kahta vaihtoehtoista vuokratietojen lähdettä: vuokra, jonka BT saa antaessaan omaa infrastruktuuriaan vuokralle, tai vaihtoehtoisesti BT:n vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan väliset siirtohinnat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan arviointivirasto ei voinut soveltaa kumpaakaan lähestymistapaa vuonna 1993. BT oli antanut vuoteen 1993 mennessä vuokralle hyvin pienen osan infrastruktuuristaan, eikä yrityksen rakenteessa ollut eroteltu vähittäis- ja tukkuliiketoimintaa.

| (68) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät, että vuoden 1998 tietojen perusteella laadittua vuoden 2000 veroluetteloa varten oli rajoitettu määrä optisia verkkoja koskevaa vuokratietoa. Kyseisten verkkojen tarjoaminen operaattoreille oli tuolloin alkanut ns. luovuttamatonta käyttöoikeutta koskevilla sopimuksilla (Indefeasible Rights of Use (IRU)). Tietoja oli kuitenkin vähän, ja ne koskivat ainoastaan suuren volyymin palveluissa käytettäviä valokuituverkkoja. Tietojen avulla voitiin arvioida hyvin pientä osaa BT:n omaisuudesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät myös, että BT:n liiketoiminta oli jaettu vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan divisiooniin vuonna 1998, mutta BT:lle erittäin tärkeää liityntäverkkoliiketoimintaa harjoitettiin ”päästä päähän” -periaatteella (end to end), eikä siirtoja toisiin divisiooniin tehty. Tämän vuoksi BT:n verkkoa ei voitu kokonaisuudessaan arvioida siirtomaksujen avulla. |
| --- | --- |

(68)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät, että vuoden 1998 tietojen perusteella laadittua vuoden 2000 veroluetteloa varten oli rajoitettu määrä optisia verkkoja koskevaa vuokratietoa. Kyseisten verkkojen tarjoaminen operaattoreille oli tuolloin alkanut ns. luovuttamatonta käyttöoikeutta koskevilla sopimuksilla (Indefeasible Rights of Use (IRU)). Tietoja oli kuitenkin vähän, ja ne koskivat ainoastaan suuren volyymin palveluissa käytettäviä valokuituverkkoja. Tietojen avulla voitiin arvioida hyvin pientä osaa BT:n omaisuudesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntävät myös, että BT:n liiketoiminta oli jaettu vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan divisiooniin vuonna 1998, mutta BT:lle erittäin tärkeää liityntäverkkoliiketoimintaa harjoitettiin ”päästä päähän” -periaatteella (end to end), eikä siirtoja toisiin divisiooniin tehty. Tämän vuoksi BT:n verkkoa ei voitu kokonaisuudessaan arvioida siirtomaksujen avulla.

| (69) | Myös vuoden 2005 veroluetteloon pätevät samat edellä mainitut tosiseikat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät myöskään yhdy Altnetin näkemykseen, jonka mukaan tilaajayhteyksien eriytetyistä tariffeista saataisiin vuokratietoja, joiden perusteella BT:n omaisuutta voidaan arvioida. Esimerkiksi tukkutason linjayhteyksien vuokratariffi oli käytettävissä elokuussa 2002. BT:n on tarjottava tätä tuotetta muille teleoperaattoreille, jotka voivat sekä vuokrata linjayhteyksiä edelleen että tarjota puhelupalveluja asiakkaille BT:n paikallisverkossa. Maksu, jonka telepalvelujen tarjoaja suorittaa BT:lle vastikkeena, ei kuitenkaan vastaa paikallisverkon käytöstä perittävää vuokraa. Se on korvaus palvelusta, koska BT:n on huolehdittava muun muassa yhteyden teknisestä ylläpidosta, telekeskusten sijoitustiloista, laskutuksesta, tutkimuksesta ja kehityksestä, vikojen korjaamisesta, linjanjakolaitteistoista (pair gain) ja sähköenergian saatavuudesta. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vastoin Vtessen ja Altnetin olettamusta teleoperaattoreiden BT:lle suorittaman maksun ei voida katsoa vastaavan linjakohtaista vuokraa tilaajayhteydestä. Viranomaiset ovat tehneet saman päätelmän puhelu- ja liityntätariffista (Calls and Access tariff), joka oli tukkutason yhteyksien vuokratariffin edeltäjä. Sitä sovellettiin vuodesta 1998, ja se kattoi samat palvelut kuin tukkutason yhteyksien vuokratariffi. OFCOM sääntelee BT:n tukkutason linjojen vuokratariffia sekä eriytetyistä tilaajayhteyksistä perittävää maksua. Ne eivät ole läpinäkyviä markkinavuokria, minkä vuoksi niillä on vähäinen painoarvo kerättäessä tietoja vuokrausarvoista (19) . Tämän vuoksi arviointivirasto väittää, että sillä ei ole vuokratietoja BT:n ja Kingstonin paikallisliityntäverkoista, jotka ovat niiden verkkojen keskeiset osat. |
| --- | --- |

(69)

Myös vuoden 2005 veroluetteloon pätevät samat edellä mainitut tosiseikat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät myöskään yhdy Altnetin näkemykseen, jonka mukaan tilaajayhteyksien eriytetyistä tariffeista saataisiin vuokratietoja, joiden perusteella BT:n omaisuutta voidaan arvioida. Esimerkiksi tukkutason linjayhteyksien vuokratariffi oli käytettävissä elokuussa 2002. BT:n on tarjottava tätä tuotetta muille teleoperaattoreille, jotka voivat sekä vuokrata linjayhteyksiä edelleen että tarjota puhelupalveluja asiakkaille BT:n paikallisverkossa. Maksu, jonka telepalvelujen tarjoaja suorittaa BT:lle vastikkeena, ei kuitenkaan vastaa paikallisverkon käytöstä perittävää vuokraa. Se on korvaus palvelusta, koska BT:n on huolehdittava muun muassa yhteyden teknisestä ylläpidosta, telekeskusten sijoitustiloista, laskutuksesta, tutkimuksesta ja kehityksestä, vikojen korjaamisesta, linjanjakolaitteistoista (pair gain) ja sähköenergian saatavuudesta. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vastoin Vtessen ja Altnetin olettamusta teleoperaattoreiden BT:lle suorittaman maksun ei voida katsoa vastaavan linjakohtaista vuokraa tilaajayhteydestä. Viranomaiset ovat tehneet saman päätelmän puhelu- ja liityntätariffista (Calls and Access tariff), joka oli tukkutason yhteyksien vuokratariffin edeltäjä. Sitä sovellettiin vuodesta 1998, ja se kattoi samat palvelut kuin tukkutason yhteyksien vuokratariffi. OFCOM sääntelee BT:n tukkutason linjojen vuokratariffia sekä eriytetyistä tilaajayhteyksistä perittävää maksua. Ne eivät ole läpinäkyviä markkinavuokria, minkä vuoksi niillä on vähäinen painoarvo kerättäessä tietoja vuokrausarvoista (19) . Tämän vuoksi arviointivirasto väittää, että sillä ei ole vuokratietoja BT:n ja Kingstonin paikallisliityntäverkoista, jotka ovat niiden verkkojen keskeiset osat.

| (70) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat myös, että vuokratietoja, joita käytettiin sovellettaessa vuokrausmenetelmää muihin teleoperaattoreihin, ei voida käyttää BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvojen määrittämiseen. BT ja Kingston ovat täysin vertailukelvottomia suhteessa muihin teleoperaattoreihin. BT:n ja Kingstonin verkot ovat pääasiassa paikallisliityntäverkkoja, ja esimerkiksi BT tarjoaa palveluja miljoonille yksityishenkilöille. Useimpien muiden teleoperaattorien verkot ovat pääasiassa runkoverkkoja, joilla palvellaan lukumäärältään pientä asiakasjoukkoa, joiden kanssa harjoitettavan liiketoiminnan arvo ja volyymit ovat suuria. Omaisuuden arvo riippuu useista tekijöistä, kuten sen käyttötarkoituksesta, fyysisistä ominaisuuksista, laaja-alaisuudesta sekä sääntely-ympäristöstä, missä omaisuutta käytetään. Koska yritysten omaisuuserät ovat erilaisia eikä niitä voi vertailla, muiden teleoperaattorien omaisuutta (esim. valokuituverkot) koskevia vuokratietoja ei voi soveltaa sellaisenaan BT:hen eikä Kingstoniin. Samasta syystä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että toisin kuin komissio ehdottaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kaapelitelevisiotoimintaa harjoittavien yritysten vuokratietoja ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. |
| --- | --- |

(70)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat myös, että vuokratietoja, joita käytettiin sovellettaessa vuokrausmenetelmää muihin teleoperaattoreihin, ei voida käyttää BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvojen määrittämiseen. BT ja Kingston ovat täysin vertailukelvottomia suhteessa muihin teleoperaattoreihin. BT:n ja Kingstonin verkot ovat pääasiassa paikallisliityntäverkkoja, ja esimerkiksi BT tarjoaa palveluja miljoonille yksityishenkilöille. Useimpien muiden teleoperaattorien verkot ovat pääasiassa runkoverkkoja, joilla palvellaan lukumäärältään pientä asiakasjoukkoa, joiden kanssa harjoitettavan liiketoiminnan arvo ja volyymit ovat suuria. Omaisuuden arvo riippuu useista tekijöistä, kuten sen käyttötarkoituksesta, fyysisistä ominaisuuksista, laaja-alaisuudesta sekä sääntely-ympäristöstä, missä omaisuutta käytetään. Koska yritysten omaisuuserät ovat erilaisia eikä niitä voi vertailla, muiden teleoperaattorien omaisuutta (esim. valokuituverkot) koskevia vuokratietoja ei voi soveltaa sellaisenaan BT:hen eikä Kingstoniin. Samasta syystä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että toisin kuin komissio ehdottaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, kaapelitelevisiotoimintaa harjoittavien yritysten vuokratietoja ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin.

| (71) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät pidä toteuttamiskelpoisena ehdotusta, jonka mukaan osa BT:n omaisuudesta olisi voitu arvioida muista verkoista saatavilla vuokratiedoilla, minkä jälkeen muun omaisuuden arvo olisi määritetty tulot ja menot -menetelmällä. Tähän lähestymistapaan sisältyy oletus, että BT:llä on jokaista liiketoiminta-aluettaan varten selkeät erilliset televerkon osat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kuitenkin toteavat, että yritysverotuksen soveltamista koskevan brittiläisen oikeuskäytännön (20) mukaan BT:n ja Kingstonin verkkojen kaltaisen samaan tarkoitukseen käytettävän rinnakkaisen omaisuuden arvo on määritettävä yhtenä omaisuuseränä. Samaan tarkoitukseen käytettävän omaisuuden pilkkominen vääristäisi omaisuuden arvoa, koska osien summa ei yleensä ole sama kuin koko yhtenäisen omaisuuden arvo. |
| --- | --- |

(71)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät pidä toteuttamiskelpoisena ehdotusta, jonka mukaan osa BT:n omaisuudesta olisi voitu arvioida muista verkoista saatavilla vuokratiedoilla, minkä jälkeen muun omaisuuden arvo olisi määritetty tulot ja menot -menetelmällä. Tähän lähestymistapaan sisältyy oletus, että BT:llä on jokaista liiketoiminta-aluettaan varten selkeät erilliset televerkon osat. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kuitenkin toteavat, että yritysverotuksen soveltamista koskevan brittiläisen oikeuskäytännön (20) mukaan BT:n ja Kingstonin verkkojen kaltaisen samaan tarkoitukseen käytettävän rinnakkaisen omaisuuden arvo on määritettävä yhtenä omaisuuseränä. Samaan tarkoitukseen käytettävän omaisuuden pilkkominen vääristäisi omaisuuden arvoa, koska osien summa ei yleensä ole sama kuin koko yhtenäisen omaisuuden arvo.

| (72) | Erityisesti ei ole mahdollista erotella BT:n runkoyhteysverkostoa, suuren volyymin valokuituverkkoa, joka kilpailee Vtessen verkon kanssa, ja arvioida sen verotusarvoa kilpailevien teleoperaattorien maksamien vuokrien valossa. Tämä johtuu siitä, että samaa infrastruktuuria käytetään myös alhaisen volyymin puhelinpalveluissa, joita tarjotaan BT:n 29 miljoonalle kotitalousasiakkaalle. Koska BT:n ja Kingstonin verkot on integroitu fyysisesti ja toiminnallisesti, niitä ei voida ja jakaa itsenäisiin yksiköihin, jotka voitaisiin yksitellen vuokrata tai ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

(72)

Erityisesti ei ole mahdollista erotella BT:n runkoyhteysverkostoa, suuren volyymin valokuituverkkoa, joka kilpailee Vtessen verkon kanssa, ja arvioida sen verotusarvoa kilpailevien teleoperaattorien maksamien vuokrien valossa. Tämä johtuu siitä, että samaa infrastruktuuria käytetään myös alhaisen volyymin puhelinpalveluissa, joita tarjotaan BT:n 29 miljoonalle kotitalousasiakkaalle. Koska BT:n ja Kingstonin verkot on integroitu fyysisesti ja toiminnallisesti, niitä ei voida ja jakaa itsenäisiin yksiköihin, jotka voitaisiin yksitellen vuokrata tai ottaa käyttöön.

| (73) | Vaikka olisi mahdollista määrittää BT:n ja Kingstonin omaisuuden osien arvo muulla kuin tulot ja menot -menetelmällä, jäljelle jäävän omaisuuden arvon määrittäminen olisi hankalaa, koska tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa ainoastaan yritysten koko televerkkoon. |
| --- | --- |

(73)

Vaikka olisi mahdollista määrittää BT:n ja Kingstonin omaisuuden osien arvo muulla kuin tulot ja menot -menetelmällä, jäljelle jäävän omaisuuden arvon määrittäminen olisi hankalaa, koska tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa ainoastaan yritysten koko televerkkoon.

4.2   Tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin

| (74) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka tulot ja menot -menetelmää sovelletaan BT:hen ja Kingstoniin. |
| --- | --- |

(74)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka tulot ja menot -menetelmää sovelletaan BT:hen ja Kingstoniin.

| (75) | Arvon määrittämisen suorittavat riippumattomat asiantuntijat tulot ja menot -menetelmän soveltamista koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti (21) . Mallintaminen ja siihen liittyvät laskelmat ovat monimutkaisia toimenpiteitä, mutta seuraavissa kappaleissa pyritään kuvailemaan tiivistetysti, kuinka verotusarvot määritettiin kaudelle 1995–2000. |
| --- | --- |

(75)

Arvon määrittämisen suorittavat riippumattomat asiantuntijat tulot ja menot -menetelmän soveltamista koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti (21) . Mallintaminen ja siihen liittyvät laskelmat ovat monimutkaisia toimenpiteitä, mutta seuraavissa kappaleissa pyritään kuvailemaan tiivistetysti, kuinka verotusarvot määritettiin kaudelle 1995–2000.

| (76) | Tulot ja menot -menetelmässä arvioidaan tulot, jotka BT:n omaisuuden veronalaisesta käytöstä saadaan, ja vähennetään tulojen saamiseksi maksetut menot. Arviointivirasto palkkasi National Economic Research Associates -yrityksestä (NERA) erikoistuneita konsultteja laatimaan mallin, jolla arvioitiin BT:n tulevaa liikevaihtoa ja operatiivisia kustannuksia viideltä vuodelta. Arvioinnin kohteena olivat BT:n keskusveroluetteloon kuuluvan Englannissa ja Walesissa sijaitsevan omaisuuden käyttö sekä muu osa verkosta Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tiivistelmätiedot NERA-mallista sekä siihen liittyvistä taulukoista vuosia 1995, 2000 ja 2005 koskevien arvonmääritysten osalta. |
| --- | --- |

(76)

Tulot ja menot -menetelmässä arvioidaan tulot, jotka BT:n omaisuuden veronalaisesta käytöstä saadaan, ja vähennetään tulojen saamiseksi maksetut menot. Arviointivirasto palkkasi National Economic Research Associates -yrityksestä (NERA) erikoistuneita konsultteja laatimaan mallin, jolla arvioitiin BT:n tulevaa liikevaihtoa ja operatiivisia kustannuksia viideltä vuodelta. Arvioinnin kohteena olivat BT:n keskusveroluetteloon kuuluvan Englannissa ja Walesissa sijaitsevan omaisuuden käyttö sekä muu osa verkosta Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat tiivistelmätiedot NERA-mallista sekä siihen liittyvistä taulukoista vuosia 1995, 2000 ja 2005 koskevien arvonmääritysten osalta.

| (77) | NERA-mallilla pyritään ennustamaan BT:n Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaan verkkoon liittyviä tuloja ja operatiivisia kustannuksia viiden vuoden verokauteen liittyvillä oletuksilla. Oletuksen mukaan BT:n verkon veronalainen osuus vuokrataan 1. huhtikuuta 1993, mutta BT:n verkon, kilpailevien verkkojen ja muun aineellisen toimintaympäristön tila määritetään 1. huhtikuuta 1995. NERA-malli käytti perustana edeltävää arvostuspäivää edeltävän vuoden toteutuneita tuloja ja operatiivisia kustannuksia, koska ne olisivat olleet oletetusta vuokrasopimuksesta neuvottelevan osapuolen tiedossa. Käytössä olleista pitkän aikavälin tilastotiedoista tehtyjä havaintoja käytettiin määritettäessä joustotekijöitä, joilla ennustetaan muutoksia koko telemarkkinoilla sekä BT:n markkinaosuuden kehitystä viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(77)

NERA-mallilla pyritään ennustamaan BT:n Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaan verkkoon liittyviä tuloja ja operatiivisia kustannuksia viiden vuoden verokauteen liittyvillä oletuksilla. Oletuksen mukaan BT:n verkon veronalainen osuus vuokrataan 1. huhtikuuta 1993, mutta BT:n verkon, kilpailevien verkkojen ja muun aineellisen toimintaympäristön tila määritetään 1. huhtikuuta 1995. NERA-malli käytti perustana edeltävää arvostuspäivää edeltävän vuoden toteutuneita tuloja ja operatiivisia kustannuksia, koska ne olisivat olleet oletetusta vuokrasopimuksesta neuvottelevan osapuolen tiedossa. Käytössä olleista pitkän aikavälin tilastotiedoista tehtyjä havaintoja käytettiin määritettäessä joustotekijöitä, joilla ennustetaan muutoksia koko telemarkkinoilla sekä BT:n markkinaosuuden kehitystä viiden vuoden aikana.

| (78) | BT:n osalta arviointivirasto päätti käyttää viiden vuoden ajalta ennustettuja tuloja ja menoja tavanomaisen yhden vuoden sijaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tietyissä olosuhteissa tulot ja menot -menetelmän soveltaminen saattaa edellyttää kannattavuuden arviointia usealta tulevalta vuodelta, jos yhden vuoden liiketoiminnan tulos ei anna riittävän edustavaa kuvaa pidemmältä aikaväliltä. BT:n osalta arviointivirasto ennusti, että edeltävästä arvostuspäivästä eteenpäin yrityksen kannattavuuteen vaikuttavat lisääntyvä kilpailu, hintasääntely, kilpailijoiden verkkojen huomattava kasvu sekä muutokset tarjottavissa palveluissa. Näiden syiden vuoksi kannattavuutta oli ennustettava viiden vuoden ajalta, jotta voitiin määrittää vuokra, jonka oletettu vuokralainen olisi valmis maksamaan kyseiseltä kaudelta BT:n verkosta (22). |
| --- | --- |

(78)

BT:n osalta arviointivirasto päätti käyttää viiden vuoden ajalta ennustettuja tuloja ja menoja tavanomaisen yhden vuoden sijaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tietyissä olosuhteissa tulot ja menot -menetelmän soveltaminen saattaa edellyttää kannattavuuden arviointia usealta tulevalta vuodelta, jos yhden vuoden liiketoiminnan tulos ei anna riittävän edustavaa kuvaa pidemmältä aikaväliltä. BT:n osalta arviointivirasto ennusti, että edeltävästä arvostuspäivästä eteenpäin yrityksen kannattavuuteen vaikuttavat lisääntyvä kilpailu, hintasääntely, kilpailijoiden verkkojen huomattava kasvu sekä muutokset tarjottavissa palveluissa. Näiden syiden vuoksi kannattavuutta oli ennustettava viiden vuoden ajalta, jotta voitiin määrittää vuokra, jonka oletettu vuokralainen olisi valmis maksamaan kyseiseltä kaudelta BT:n verkosta (22).

| (79) | Kun viiden vuoden tulot ja menot on arvioitu, tulot ja menot -menetelmässä vähennetään seuraavaksi oletetun vuokralaisen arvioidut pääomamenot viiden vuoden ennustekaudelta omaisuuseristä, jotka eivät kuulu verotettavaan omaisuuteen, mutta joita tarvitaan tulojen ansainnassa tulevaisuudessa. Nämä omaisuuserät jakautuvat kahteen ryhmään: a) muut kuin verotettavat koneet ja laitteet, jotka on hankittava viiden vuoden aikana joko korvaamaan nykyisiä koneita ja laitteita tai muuhun tarkoitukseen; b) verkkoon tehtävät laajennukset, jotka eivät olleet käytössä 1. huhtikuuta 1995, mutta jotka oli suunniteltu toteutettavaksi viiden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(79)

Kun viiden vuoden tulot ja menot on arvioitu, tulot ja menot -menetelmässä vähennetään seuraavaksi oletetun vuokralaisen arvioidut pääomamenot viiden vuoden ennustekaudelta omaisuuseristä, jotka eivät kuulu verotettavaan omaisuuteen, mutta joita tarvitaan tulojen ansainnassa tulevaisuudessa. Nämä omaisuuserät jakautuvat kahteen ryhmään: a) muut kuin verotettavat koneet ja laitteet, jotka on hankittava viiden vuoden aikana joko korvaamaan nykyisiä koneita ja laitteita tai muuhun tarkoitukseen; b) verkkoon tehtävät laajennukset, jotka eivät olleet käytössä 1. huhtikuuta 1995, mutta jotka oli suunniteltu toteutettavaksi viiden vuoden kuluessa.

| (80) | Seuraavaksi on arvioitava käyttöpääoman muutokset jokaisena ennustejaksoon kuuluvana viitenä vuotena. Vuotuinen käyttöpääoman muutos vähennetään tuloista, joista on vähennetty menot, ja edellä mainituista pääomamenoista. Tämä muodostaa jaollisen loppusumman, josta ilmenevät kokonaisvuokra ja vuokralaisen edellyttämä kassavirta. Seuraavaksi arvioidaan vuokralaisen edellyttämä kassavirta. |
| --- | --- |

(80)

Seuraavaksi on arvioitava käyttöpääoman muutokset jokaisena ennustejaksoon kuuluvana viitenä vuotena. Vuotuinen käyttöpääoman muutos vähennetään tuloista, joista on vähennetty menot, ja edellä mainituista pääomamenoista. Tämä muodostaa jaollisen loppusumman, josta ilmenevät kokonaisvuokra ja vuokralaisen edellyttämä kassavirta. Seuraavaksi arvioidaan vuokralaisen edellyttämä kassavirta.

| (81) | Tämä on vuokralaisen haluama tuotto pääomalleen vuoden alussa. Tuottovaatimusta mukautetaan pääoman muuttuessa vuoden aikana. Vuokralaisen pääoma oletetun vuokrasuhteen alussa muodostuu käyttöpääomasta ja aineellisista hyödykkeistä. Vuokralaisen kokonaispääoman muutokset arvioidaan jokaiselta vuodelta. Aineellisten hyödykkeiden arvo muuttuu joka vuosi, koska jälleenhankintakustannukset, käytössä olevista omaisuuseristä tehtävät poistot sekä korvaavien ja uusien omaisuuserien hankinnat muuttuvat. Näistä muutoksista on tehty ennusteet viiden vuoden ajanjaksolle. |
| --- | --- |

(81)

Tämä on vuokralaisen haluama tuotto pääomalleen vuoden alussa. Tuottovaatimusta mukautetaan pääoman muuttuessa vuoden aikana. Vuokralaisen pääoma oletetun vuokrasuhteen alussa muodostuu käyttöpääomasta ja aineellisista hyödykkeistä. Vuokralaisen kokonaispääoman muutokset arvioidaan jokaiselta vuodelta. Aineellisten hyödykkeiden arvo muuttuu joka vuosi, koska jälleenhankintakustannukset, käytössä olevista omaisuuseristä tehtävät poistot sekä korvaavien ja uusien omaisuuserien hankinnat muuttuvat. Näistä muutoksista on tehty ennusteet viiden vuoden ajanjaksolle.

| (82) | Vuokralaisen katsotaan edellyttävän 16,2 prosentin nimellistuottoa (23) . Tämä on arvio BT:n nimellisestä keskimääräisestä pääomakustannuksesta (weighted average cost of capital, WACC) ennen veroja 1. huhtikuuta 1993, joka on relevantti edeltävä arvostuspäivä. Näin lasketaan vuokralaisen edellyttämä kassavirta vuoden lopussa. Koska liiketoiminnan tulot ja menot sekä pääomamenot toteutuvat koko vuoden aikana ja vuokraa maksetaan vuoden aikana, vuoden lopun vaadittu kassavirta määritetään vuoden puolivälissä soveltamalla 6:lle kuukaudelle 16,2 prosentin nykyarvotekijää. |
| --- | --- |

(82)

Vuokralaisen katsotaan edellyttävän 16,2 prosentin nimellistuottoa (23) . Tämä on arvio BT:n nimellisestä keskimääräisestä pääomakustannuksesta (weighted average cost of capital, WACC) ennen veroja 1. huhtikuuta 1993, joka on relevantti edeltävä arvostuspäivä. Näin lasketaan vuokralaisen edellyttämä kassavirta vuoden lopussa. Koska liiketoiminnan tulot ja menot sekä pääomamenot toteutuvat koko vuoden aikana ja vuokraa maksetaan vuoden aikana, vuoden lopun vaadittu kassavirta määritetään vuoden puolivälissä soveltamalla 6:lle kuukaudelle 16,2 prosentin nykyarvotekijää.

| (83) | Vuokralaisen edellyttämä kassavirta vähennetään jaollisesta loppusummasta, jolloin saadaan kunkin vuoden jäännöskassavirta, joka syntyy vuoden aikana toteutuneista liiketoimista. Kunkin vuoden kassavirta (korkokanta 16,2 prosenttia) lasketaan yhteen ja jaetaan nykyarvotekijöillä (yhtä kuin viiden vuoden ostot 16,2 prosentin korkokannalla). |
| --- | --- |

(83)

Vuokralaisen edellyttämä kassavirta vähennetään jaollisesta loppusummasta, jolloin saadaan kunkin vuoden jäännöskassavirta, joka syntyy vuoden aikana toteutuneista liiketoimista. Kunkin vuoden kassavirta (korkokanta 16,2 prosenttia) lasketaan yhteen ja jaetaan nykyarvotekijöillä (yhtä kuin viiden vuoden ostot 16,2 prosentin korkokannalla).

| (84) | Lopputulos on 700 636 855 Englannin puntaa. Tämä vastaa arvioitua vuokratarjousta, jonka oletettu vuokralainen voi tehdä saadakseen 16,2 prosentin tuoton pääomainvestoinnille, joka on tehtävä, jotta investointi tuottaa tarjousta esitettäessä arvioidut tulot. Arvonmäärityksen viimeistä edellisessä vaiheessa yrityksen omaisuuden kokonaisarvo Yhdistyneessä kuningaskunnassa (yli 700 miljoonaa Englannin puntaa) kohdistetaan Englantiin ja Walesiin. Koska käytettävissä ei ole välitöntä tietoa teleliikenteen määrästä Yhdistyneen kuningaskunnan eri osissa, tarkimpaan lopputulokseen on oletettu päästävän ottamalla huomioon taloudellisen toiminnan jakautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan eri osien välillä. Näiden tietojen perusteella 84,8 prosenttia verotusarvosta kohdistettiin Englantiin ja 4,2 prosenttia Walesiin. |
| --- | --- |

(84)

Lopputulos on 700 636 855 Englannin puntaa. Tämä vastaa arvioitua vuokratarjousta, jonka oletettu vuokralainen voi tehdä saadakseen 16,2 prosentin tuoton pääomainvestoinnille, joka on tehtävä, jotta investointi tuottaa tarjousta esitettäessä arvioidut tulot. Arvonmäärityksen viimeistä edellisessä vaiheessa yrityksen omaisuuden kokonaisarvo Yhdistyneessä kuningaskunnassa (yli 700 miljoonaa Englannin puntaa) kohdistetaan Englantiin ja Walesiin. Koska käytettävissä ei ole välitöntä tietoa teleliikenteen määrästä Yhdistyneen kuningaskunnan eri osissa, tarkimpaan lopputulokseen on oletettu päästävän ottamalla huomioon taloudellisen toiminnan jakautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan eri osien välillä. Näiden tietojen perusteella 84,8 prosenttia verotusarvosta kohdistettiin Englantiin ja 4,2 prosenttia Walesiin.

| (85) | Lopputulokseen sisältyy lukuisia kiinteistöjä, jotka BT omistaa ja jotka ovat sen käytössä, mutta joita ei ole sisällytetty keskusveroluetteloon merkittyyn omaisuuteen. Näiden kiinteistöjen verotusarvo voidaan määrittää suoraan vuokrausmenetelmällä, ja lopputulos on 149 167 870 Englannin puntaa Englannissa ja 3 822 485 Englannin puntaa Walesissa. Viimeisenä toimenpiteenä vähennetään kyseiset erikseen määritetyt verotusarvot, jotta saadaan keskusveroluetteloon merkityn omaisuuden lopullinen verotusarvo, joka oli Englannissa 445 miljoonaa Englannin puntaa ja Walesissa 25 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(85)

Lopputulokseen sisältyy lukuisia kiinteistöjä, jotka BT omistaa ja jotka ovat sen käytössä, mutta joita ei ole sisällytetty keskusveroluetteloon merkittyyn omaisuuteen. Näiden kiinteistöjen verotusarvo voidaan määrittää suoraan vuokrausmenetelmällä, ja lopputulos on 149 167 870 Englannin puntaa Englannissa ja 3 822 485 Englannin puntaa Walesissa. Viimeisenä toimenpiteenä vähennetään kyseiset erikseen määritetyt verotusarvot, jotta saadaan keskusveroluetteloon merkityn omaisuuden lopullinen verotusarvo, joka oli Englannissa 445 miljoonaa Englannin puntaa ja Walesissa 25 miljoonaa Englannin puntaa.

| (86) | Samaa menetelmää sovellettiin seuraavana kahtena arviointikautena. Verokaudella 2000–2005 käytettiin BT:n tilikauden 1997/1998 tilinpäätöstietoja ja verokaudella 2005–2010 tilikauden 2002/2003 tilinpäätöstietoja. Arviointivirasto käytti vuokralaisen edellyttämänä investoinnin tuottoprosenttina 14,25 prosenttia vuosille 2000–2005 ja 12,25 prosentin tuottoprosenttia vuosille 2005–2010. Tuottoprosentin pieneneminen johtuu inflaation vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(86)

Samaa menetelmää sovellettiin seuraavana kahtena arviointikautena. Verokaudella 2000–2005 käytettiin BT:n tilikauden 1997/1998 tilinpäätöstietoja ja verokaudella 2005–2010 tilikauden 2002/2003 tilinpäätöstietoja. Arviointivirasto käytti vuokralaisen edellyttämänä investoinnin tuottoprosenttina 14,25 prosenttia vuosille 2000–2005 ja 12,25 prosentin tuottoprosenttia vuosille 2005–2010. Tuottoprosentin pieneneminen johtuu inflaation vaikutuksesta.

| (87) | Tulot ja menot -menetelmää soveltamalla BT:n omaisuudelle on saatu seuraavat verotusarvot vuodesta 1995.







  Luettelo | Englanti | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995–2000 | 445 miljoonaa Englannin puntaa | 25 miljoonaa Englannin puntaa |
| 2000–2005 | 467 miljoonaa Englannin puntaa | 26 miljoonaa Englannin puntaa |
| 2005–2010 | 530 miljoonaa Englannin puntaa | 24 miljoonaa Englannin puntaa |

(87)

Tulot ja menot -menetelmää soveltamalla BT:n omaisuudelle on saatu seuraavat verotusarvot vuodesta 1995.

Luettelo

Englanti

Wales

1995–2000

445 miljoonaa Englannin puntaa

25 miljoonaa Englannin puntaa

2000–2005

467 miljoonaa Englannin puntaa

26 miljoonaa Englannin puntaa

2005–2010

530 miljoonaa Englannin puntaa

24 miljoonaa Englannin puntaa

| (88) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat vuosien 1995–2000 arvonmääritysten osalta, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:hen perustui sopimukseen, joka puolestaan oli seurausta yli viisi vuotta kestäneistä oikeusprosesseista ja neuvotteluista. Arviointivirastolla on oikeus tehdä sopimuksia, ja tämä on yleinen menettely kiinteistöveroa sovellettaessa (24) . Virasto voi tehdä ainostaan sellaisen sopimuksen, joka vastaa omaisuuden asianmukaista verotusarvoa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että BT:n kanssa tehdyssä sopimuksessa vahvistetaan se tosiseikka, että BT:n omaisuuden arvo on määritettävä tulot ja menot -menetelmällä eikä yrittäjän perusmenetelmällä, jonka BT olisi halunnut valita. Näin omaisuuden verotusarvo määritettiin selvästi BT:n esittämää arvoa suuremmaksi. |
| --- | --- |

(88)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat vuosien 1995–2000 arvonmääritysten osalta, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:hen perustui sopimukseen, joka puolestaan oli seurausta yli viisi vuotta kestäneistä oikeusprosesseista ja neuvotteluista. Arviointivirastolla on oikeus tehdä sopimuksia, ja tämä on yleinen menettely kiinteistöveroa sovellettaessa (24) . Virasto voi tehdä ainostaan sellaisen sopimuksen, joka vastaa omaisuuden asianmukaista verotusarvoa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että BT:n kanssa tehdyssä sopimuksessa vahvistetaan se tosiseikka, että BT:n omaisuuden arvo on määritettävä tulot ja menot -menetelmällä eikä yrittäjän perusmenetelmällä, jonka BT olisi halunnut valita. Näin omaisuuden verotusarvo määritettiin selvästi BT:n esittämää arvoa suuremmaksi.

| (89) | Vtesse väittää, että arviointituomioistuimen päätöksen (25) jälkeen arviointivirasto ja BT määrittivät BT:n verkolle verotusarvon, joka on 15 prosenttia alhaisempi kuin arviointiviraston alun perin määrittämä verotusarvo. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat eron johtuvan siitä, että arviointituomioistuimen päätöksen jälkeen tehty arvonmääritys perustui syvällisempään analyysiin. Arviointivirastolle esitettyä ensimmäistä arvonmääritystä tehtäessä arviointivirasto ja sen taloudellinen konsultti NERA eivät saaneet käyttöönsä täydellisiä tietoja BT:n aiemmista tuloista, hinnoista, toimintavolyymeista eikä kustannuksista. Erityisen ongelmallista oli se, että virastolla ei ollut oikeutta vaatia BT:tä esittämään kyseiset tiedot. BT valitti päätöksestä maaoikeuteen. Käsittely maaoikeudessa oli kokonaan uusi oikeuskäsittely (de novo) (26) . Menettelyn tässä vaiheessa arviointivirasto pystyi lisäksi antamaan tiedonsaantia koskevia velvoittavia määräyksiä ja hankkimaan tarvittavat tiedot BT:ltä. Arviointivirasto ja NERA pystyivät saamaan erityisesti vuonna 2000 tehtyä arvonmääritystä varten merkittävän määrän tietoja, jotka eivät olleet käytettävissä vuonna 1997, kuten esimerkiksi täydellinen erittely BT:n tuloista ja menoista tilikaudella 1992/1993, BT:n ennen edeltävää arvostuspäivää laatima viisivuotisjärjestelmä sekä aiempia tilikausia koskevat tiedot liittymä- ja puheluvolyymeista ja hinnoista sekä vuokrayhteyksien volyymeista ja hinnoista. Nämä uudet tiedot vaikuttivat arvonmääritysprosessin kaikkiin vaiheisiin mukaan luettuina ennusteet tuloista ja operatiivisista kustannuksista, tulevista pääomamaenoista sekä oletetun vuokralaisen edellyttämästä tuotosta. |
| --- | --- |

(89)

Vtesse väittää, että arviointituomioistuimen päätöksen (25) jälkeen arviointivirasto ja BT määrittivät BT:n verkolle verotusarvon, joka on 15 prosenttia alhaisempi kuin arviointiviraston alun perin määrittämä verotusarvo. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat eron johtuvan siitä, että arviointituomioistuimen päätöksen jälkeen tehty arvonmääritys perustui syvällisempään analyysiin. Arviointivirastolle esitettyä ensimmäistä arvonmääritystä tehtäessä arviointivirasto ja sen taloudellinen konsultti NERA eivät saaneet käyttöönsä täydellisiä tietoja BT:n aiemmista tuloista, hinnoista, toimintavolyymeista eikä kustannuksista. Erityisen ongelmallista oli se, että virastolla ei ollut oikeutta vaatia BT:tä esittämään kyseiset tiedot. BT valitti päätöksestä maaoikeuteen. Käsittely maaoikeudessa oli kokonaan uusi oikeuskäsittely (de novo) (26) . Menettelyn tässä vaiheessa arviointivirasto pystyi lisäksi antamaan tiedonsaantia koskevia velvoittavia määräyksiä ja hankkimaan tarvittavat tiedot BT:ltä. Arviointivirasto ja NERA pystyivät saamaan erityisesti vuonna 2000 tehtyä arvonmääritystä varten merkittävän määrän tietoja, jotka eivät olleet käytettävissä vuonna 1997, kuten esimerkiksi täydellinen erittely BT:n tuloista ja menoista tilikaudella 1992/1993, BT:n ennen edeltävää arvostuspäivää laatima viisivuotisjärjestelmä sekä aiempia tilikausia koskevat tiedot liittymä- ja puheluvolyymeista ja hinnoista sekä vuokrayhteyksien volyymeista ja hinnoista. Nämä uudet tiedot vaikuttivat arvonmääritysprosessin kaikkiin vaiheisiin mukaan luettuina ennusteet tuloista ja operatiivisista kustannuksista, tulevista pääomamaenoista sekä oletetun vuokralaisen edellyttämästä tuotosta.

| (90) | Osa muutoksista kasvatti verotusarvoa. Tämä koskee erityisesti seuraavia tekijöitä:






  — | Arviointivirasto käytti lopulta vuokralaisen edellyttämänä tuottona 12,27 prosentin reaalituottoa, eikä arviointituomioistuimen alun perin käyttämää 12,5 prosentin tuottoa. |
| --- | --- | --- |

(90)

Osa muutoksista kasvatti verotusarvoa. Tämä koskee erityisesti seuraavia tekijöitä:

—

Arviointivirasto käytti lopulta vuokralaisen edellyttämänä tuottona 12,27 prosentin reaalituottoa, eikä arviointituomioistuimen alun perin käyttämää 12,5 prosentin tuottoa.

| — | Pääomatuloa vuokralaisen muusta kuin veronlaisesta omaisuudesta tarkistettiin selvästi alaspäin. Tämä johtui erityisesti BT:n vuoden 1993 liiketoimintasuunnitelmasta saaduista tiedoista, jotka eivät olleet käytettävissä vuonna 1997. |
| --- | --- |

—

Pääomatuloa vuokralaisen muusta kuin veronlaisesta omaisuudesta tarkistettiin selvästi alaspäin. Tämä johtui erityisesti BT:n vuoden 1993 liiketoimintasuunnitelmasta saaduista tiedoista, jotka eivät olleet käytettävissä vuonna 1997.

| — | Tilikauden 1992/1993 osalta yksittäisen irtisanomisen aiheuttamaa kustannusta alennettiin 50 000 Englannin punnasta 33 000 Englannin puntaan. |
| --- | --- |

—

Tilikauden 1992/1993 osalta yksittäisen irtisanomisen aiheuttamaa kustannusta alennettiin 50 000 Englannin punnasta 33 000 Englannin puntaan.

| (91) | Kaikkein eniten verotusarvoja pienensi tulevia tuloja ja kustannuksia koskevan ennusteen muuttuminen. Vuonna 1997 käytettyihin ennusteisiin verrattuna tarkistetussa versiossa ennakoitiin suurempia voittoja ensimmäisenä vuonna, mutta supistuvia voittoja seuraavina vuosina. Muutokset liittyivät erityisesti seuraaviin tekijöihin:






  — | Hintakattoa koskevaa x-tekijää (27) muutettiin tilikauden 1997/1998 osalta -4,5 prosentista -7,5 prosenttiin, koska edeltävänä arvostuspäivänä ei voitu kohtuudella ennakoida vuonna 1997 tapahtunutta muutosta -4,5 prosenttiin, jota käytettiin arvonmäärityksessä vuonna 1997. |
| --- | --- | --- |

(91)

Kaikkein eniten verotusarvoja pienensi tulevia tuloja ja kustannuksia koskevan ennusteen muuttuminen. Vuonna 1997 käytettyihin ennusteisiin verrattuna tarkistetussa versiossa ennakoitiin suurempia voittoja ensimmäisenä vuonna, mutta supistuvia voittoja seuraavina vuosina. Muutokset liittyivät erityisesti seuraaviin tekijöihin:

—

Hintakattoa koskevaa x-tekijää (27) muutettiin tilikauden 1997/1998 osalta -4,5 prosentista -7,5 prosenttiin, koska edeltävänä arvostuspäivänä ei voitu kohtuudella ennakoida vuonna 1997 tapahtunutta muutosta -4,5 prosenttiin, jota käytettiin arvonmäärityksessä vuonna 1997.

| — | Minuuttikohtaisen liittymäalijäämämaksun (28) vuotuista alennusta koskevaa ennustetta korotettiin - 3 prosentista - 12 prosenttiin, koska vuonna 1997 tehdyssä ennusteessa ei otettu riittävän hyvin huomioon liittymäalijäämien määrää, koska keskuslinjojen hinnat nousivat kustannuksia nopeammin. |
| --- | --- |

—

Minuuttikohtaisen liittymäalijäämämaksun (28) vuotuista alennusta koskevaa ennustetta korotettiin - 3 prosentista - 12 prosenttiin, koska vuonna 1997 tehdyssä ennusteessa ei otettu riittävän hyvin huomioon liittymäalijäämien määrää, koska keskuslinjojen hinnat nousivat kustannuksia nopeammin.

| — | Vuonna 1997 suoritetun arvonmäärityksen yhteydessä arviointivirasto ja NERA olettivat, että sisämaan vuokrayhteyksien hinnat nousisivat inflaation myötä. BT:n myöhemmin toimittamat tiedot vuokrayhteyksien hintakehityksestä eivät tukeneet tätä oletusta, ja vuoden 2000 arvonmäärityksen yhteydessä näiden hintojen oletettiin pysyvän vakaina. |
| --- | --- |

—

Vuonna 1997 suoritetun arvonmäärityksen yhteydessä arviointivirasto ja NERA olettivat, että sisämaan vuokrayhteyksien hinnat nousisivat inflaation myötä. BT:n myöhemmin toimittamat tiedot vuokrayhteyksien hintakehityksestä eivät tukeneet tätä oletusta, ja vuoden 2000 arvonmäärityksen yhteydessä näiden hintojen oletettiin pysyvän vakaina.

| — | Vuoden 2000 arvonmäärityksessä otettiin huomioon myös ylimääräiset ulkoistamiskustannukset. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2000 arvonmäärityksessä otettiin huomioon myös ylimääräiset ulkoistamiskustannukset.

| (92) | Näiden tekijöiden yhteisvaikutuksen myötä lopullinen verotusarvo oli pienempi kuin arviointiviraston vuonna 1997 määrittämä arvo. |
| --- | --- |

(92)

Näiden tekijöiden yhteisvaikutuksen myötä lopullinen verotusarvo oli pienempi kuin arviointiviraston vuonna 1997 määrittämä arvo.

| (93) | Komissio pohti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, otetaanko tulot ja menot -menetelmässä asianmukaisesti huomioon menetelmän soveltamisalaan kuuluvien yritysten toiminnan mahdollinen tehottomuus ja keskimääräistä huonompi kannattavuus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotusarvoja määritettäessä yritysten oletetaan toimivan keskimääräisen tehokkaasti. Jos on näyttöä siitä, että yritys toimii keskimääräistä tehottomammin, verotusarvon määrittäjän on tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa mukautettava oletettujen tulojen ja menojen määrää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on näyttöä siitä, että BT:n toiminta on keskimääräisen tehokasta (29) , joten mukautuksia ei pidetty tarpeellisina omaisuuden verotusarvoa määritettäessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan yleispalveluvelvoitetta ei oteta erikseen huomioon, kun BT:n omaisuuden verotusarvoa määritetään. Yleispalveluvelvoitteen kustannukset sisällytetään televerkon laajentamisen aiheuttamiin ennustettuihin pääomamenoihin ja toimintakustannusten kokonaismäärään. Yleispalveluvelvoitteen mukaisesta asiakkaiden palvelusta saatavat lisääntyneet tulot ja mahdollinen tuotekuvan paraneminen on otettu huomioon arvioiduissa tuloissa. |
| --- | --- |

(93)

Komissio pohti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, otetaanko tulot ja menot -menetelmässä asianmukaisesti huomioon menetelmän soveltamisalaan kuuluvien yritysten toiminnan mahdollinen tehottomuus ja keskimääräistä huonompi kannattavuus. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotusarvoja määritettäessä yritysten oletetaan toimivan keskimääräisen tehokkaasti. Jos on näyttöä siitä, että yritys toimii keskimääräistä tehottomammin, verotusarvon määrittäjän on tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa mukautettava oletettujen tulojen ja menojen määrää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan on näyttöä siitä, että BT:n toiminta on keskimääräisen tehokasta (29) , joten mukautuksia ei pidetty tarpeellisina omaisuuden verotusarvoa määritettäessä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan yleispalveluvelvoitetta ei oteta erikseen huomioon, kun BT:n omaisuuden verotusarvoa määritetään. Yleispalveluvelvoitteen kustannukset sisällytetään televerkon laajentamisen aiheuttamiin ennustettuihin pääomamenoihin ja toimintakustannusten kokonaismäärään. Yleispalveluvelvoitteen mukaisesta asiakkaiden palvelusta saatavat lisääntyneet tulot ja mahdollinen tuotekuvan paraneminen on otettu huomioon arvioiduissa tuloissa.

| (94) | Kingstoniin sovellettiin samankaltaista, mutta yksinkertaisempaa tulot ja menot -menetelmään perustuvaa lähestymistapaa. Kingstonille ei laadittu mallia, jolla ennustetaan omaisuuden käytöstä viiden vuoden aikana saatavaa liikevaihtoa. Tämä johtuu siitä, että Kingstonilla ei ole Hullin taajama-alueella kilpailijoita, jotka tarjoaisivat verkkopalveluja yksityisasiakkaille. Siellä ei myöskään ole kaapelitelevisiota, ja kaupallisten liittymien markkinoilla on vähän kilpailua. Viiden vuoden ennustetta ei pidetty tarpeellisena, koska Kingstonin asema Hullin markkinoilla on vakaa. |
| --- | --- |

(94)

Kingstoniin sovellettiin samankaltaista, mutta yksinkertaisempaa tulot ja menot -menetelmään perustuvaa lähestymistapaa. Kingstonille ei laadittu mallia, jolla ennustetaan omaisuuden käytöstä viiden vuoden aikana saatavaa liikevaihtoa. Tämä johtuu siitä, että Kingstonilla ei ole Hullin taajama-alueella kilpailijoita, jotka tarjoaisivat verkkopalveluja yksityisasiakkaille. Siellä ei myöskään ole kaapelitelevisiota, ja kaupallisten liittymien markkinoilla on vähän kilpailua. Viiden vuoden ennustetta ei pidetty tarpeellisena, koska Kingstonin asema Hullin markkinoilla on vakaa.

| (95) | Vuodet 1995–2000 kattavalla arviointijaksolla keskityttiin sen sijaan toteutuneeseen liikevaihtoon ja operatiivisiin kustannuksiin edeltävää arvostuspäivää edeltäneiltä kolmelta vuodelta. Tämän perusteella arvioitiin, että oletettu vuokralainen voisi kohtuudella olettaa saavansa vuosittain noin 9,5 miljoonan Englannin punnan nettotulot ennen vuokranmaksua. Vuokralaisen edellyttämäksi tuotoksi on määritetty 12,5 prosenttia muun kuin veronalaisen omaisuuden arvosta (arvioitu arvo 64 milj. Englannin puntaa), jolloin nettotuloista vähennetään 8 miljoonaa Englannin puntaa. Jäljelle jää vuokran maksuun 1,5 miljoonaa Englannin puntaa, joka on Kingstonin omaisuuden verotusarvo kyseisenä ajanjaksona. Samaa menetelmää soveltaen ja vuosien 1998 ja 2003 tietoja käyttäen verotusarvo on 5,1 miljoonaa Englannin puntaa kaudella 2000–2005, ja 7 miljoonaa Englannin puntaa kaudella 2005–2010. |
| --- | --- |

(95)

Vuodet 1995–2000 kattavalla arviointijaksolla keskityttiin sen sijaan toteutuneeseen liikevaihtoon ja operatiivisiin kustannuksiin edeltävää arvostuspäivää edeltäneiltä kolmelta vuodelta. Tämän perusteella arvioitiin, että oletettu vuokralainen voisi kohtuudella olettaa saavansa vuosittain noin 9,5 miljoonan Englannin punnan nettotulot ennen vuokranmaksua. Vuokralaisen edellyttämäksi tuotoksi on määritetty 12,5 prosenttia muun kuin veronalaisen omaisuuden arvosta (arvioitu arvo 64 milj. Englannin puntaa), jolloin nettotuloista vähennetään 8 miljoonaa Englannin puntaa. Jäljelle jää vuokran maksuun 1,5 miljoonaa Englannin puntaa, joka on Kingstonin omaisuuden verotusarvo kyseisenä ajanjaksona. Samaa menetelmää soveltaen ja vuosien 1998 ja 2003 tietoja käyttäen verotusarvo on 5,1 miljoonaa Englannin puntaa kaudella 2000–2005, ja 7 miljoonaa Englannin puntaa kaudella 2005–2010.

4.3   Tarkistusjärjestelmä

| (96) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selventäneet myös BT:hen sovellettavaa tarkistusjärjestelmää. Viranomaisten mukaan vuoden 1998 LFGA-säädöksen 6 luvun (Schedule 6) mukaan BT:llä on muiden verovelvollisten tavoin oikeus verotusarvon muutokseen, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti viiden vuoden arviointijakson aikana. Olosuhteiden olennaisen muuttumisen katsotaan tapahtuvan edeltävänä arvostuspäivänä. BT:n osalta olosuhteiden huomattavia muutoksia tapahtuu joka päivä, kun verkkoa laajennetaan (arvoa nostava tekijä) tai kun kilpailevia verkkoja tulee markkinoille (arvoa alentava vaikutus) (30) . Tulot ja menot -menetelmässä käytettävä verotusarvo olisi periaatteessa määritettävä joka vuosi, jotta voidaan ottaa huomioon olosuhteiden olennaiset muutokset, jotka olisivat vaikuttaneet BT:n viisivuotissuunnitelmaan edeltävänä arvostuspäivänä. Tällaisen monimutkaisen järjestelmän sijaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja BT sopivat epäsuorasta mukautusmenetelmästä, joka perustuu BT:n markkinaosuuden kehityksen vertailuun käyttäen vertailukohtana yrityksen markkinaosuutta sinä vuonna, joka edeltää veroluettelon voimaantuloajankohtaa. Käytettävät tiedot ovat OFCOMin julkaisemia. |
| --- | --- |

(96)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selventäneet myös BT:hen sovellettavaa tarkistusjärjestelmää. Viranomaisten mukaan vuoden 1998 LFGA-säädöksen 6 luvun (Schedule 6) mukaan BT:llä on muiden verovelvollisten tavoin oikeus verotusarvon muutokseen, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti viiden vuoden arviointijakson aikana. Olosuhteiden olennaisen muuttumisen katsotaan tapahtuvan edeltävänä arvostuspäivänä. BT:n osalta olosuhteiden huomattavia muutoksia tapahtuu joka päivä, kun verkkoa laajennetaan (arvoa nostava tekijä) tai kun kilpailevia verkkoja tulee markkinoille (arvoa alentava vaikutus) (30) . Tulot ja menot -menetelmässä käytettävä verotusarvo olisi periaatteessa määritettävä joka vuosi, jotta voidaan ottaa huomioon olosuhteiden olennaiset muutokset, jotka olisivat vaikuttaneet BT:n viisivuotissuunnitelmaan edeltävänä arvostuspäivänä. Tällaisen monimutkaisen järjestelmän sijaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ja BT sopivat epäsuorasta mukautusmenetelmästä, joka perustuu BT:n markkinaosuuden kehityksen vertailuun käyttäen vertailukohtana yrityksen markkinaosuutta sinä vuonna, joka edeltää veroluettelon voimaantuloajankohtaa. Käytettävät tiedot ovat OFCOMin julkaisemia.

| (97) | Tähän menetelmään perustuva markkinaosuus laskettiin jakamalla BT:n kaikkien relevanttien tuloluokkien tulot Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteän verkon puhelumarkkinoiden kokonaistuloilla kyseisissä luokissa. Relevantteihin luokkiin kuuluvat: a) paikallispuhelut; b) maan sisäiset kaukopuhelut; c) ulkomaanpuhelut; d) puhelut matkapuhelinliittymiin; e) muut puhelut; f) keskuslinjayhteydet; g) keskuslinjojen vuokraus; h) sisämaassa yksityisesti vuokratut yhteydet (BT ja Vtesse kilpailevat näillä markkinoilla); i) sisämaassa yksityisesti vuokratut liittymät; j) kansainväliset yksityisesti vuokratut yhteydet; k) yhteenliittävät yhteydet ja l) teleksiliittymät (ainoastaan vuoden 1995 veroluettelossa). |
| --- | --- |

(97)

Tähän menetelmään perustuva markkinaosuus laskettiin jakamalla BT:n kaikkien relevanttien tuloluokkien tulot Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteän verkon puhelumarkkinoiden kokonaistuloilla kyseisissä luokissa. Relevantteihin luokkiin kuuluvat: a) paikallispuhelut; b) maan sisäiset kaukopuhelut; c) ulkomaanpuhelut; d) puhelut matkapuhelinliittymiin; e) muut puhelut; f) keskuslinjayhteydet; g) keskuslinjojen vuokraus; h) sisämaassa yksityisesti vuokratut yhteydet (BT ja Vtesse kilpailevat näillä markkinoilla); i) sisämaassa yksityisesti vuokratut liittymät; j) kansainväliset yksityisesti vuokratut yhteydet; k) yhteenliittävät yhteydet ja l) teleksiliittymät (ainoastaan vuoden 1995 veroluettelossa).

| (98) | Esimerkiksi vuoden 2000–2005 veroluetteloa varten laskettu BT:n markkinaosuus oli 68,47 prosenttia vuonna 2000. Yrityksen omaisuuden verotusarvo oli 467 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 26 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa vuonna 2000. Vuonna 2001 BT:n markkinaosuus oli supistunut 65,03 prosenttiin. Vuodelle 2001 määritetty verotusarvo oli siis 467 milj. Englannin puntaa x 65,03 %/68,47 % = 443 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 26 milj. Englannin puntaa x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milj. Englannin puntaa Walesissa. Seuraavana vuonna markkinaosuus oli OFCOMin tietojen mukaan supistunut hieman, mutta BT:n omaisuuden verotusarvoa ei pienennetty. Tilikausilla 2003/2004 BT:n markkinaosuus kasvoi 67,6 prosenttiin ja tilikaudella 2004/2005 68,0 prosenttiin. Kun oli suoritettu vertailu viitearvona olleeseen vuoden 2000 markkinaosuuteen (31) , verotusarvoiksi määritettiin 447,5 milj. Englannin puntaa (2003/2004) ja 450,6 milj. Englannin puntaa (2004/2005) (32). |
| --- | --- |

(98)

Esimerkiksi vuoden 2000–2005 veroluetteloa varten laskettu BT:n markkinaosuus oli 68,47 prosenttia vuonna 2000. Yrityksen omaisuuden verotusarvo oli 467 miljoonaa Englannin puntaa Englannissa ja 26 miljoonaa Englannin puntaa Walesissa vuonna 2000. Vuonna 2001 BT:n markkinaosuus oli supistunut 65,03 prosenttiin. Vuodelle 2001 määritetty verotusarvo oli siis 467 milj. Englannin puntaa x 65,03 %/68,47 % = 443 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 26 milj. Englannin puntaa x 65,03 %/68,47 % = 24,7 milj. Englannin puntaa Walesissa. Seuraavana vuonna markkinaosuus oli OFCOMin tietojen mukaan supistunut hieman, mutta BT:n omaisuuden verotusarvoa ei pienennetty. Tilikausilla 2003/2004 BT:n markkinaosuus kasvoi 67,6 prosenttiin ja tilikaudella 2004/2005 68,0 prosenttiin. Kun oli suoritettu vertailu viitearvona olleeseen vuoden 2000 markkinaosuuteen (31) , verotusarvoiksi määritettiin 447,5 milj. Englannin puntaa (2003/2004) ja 450,6 milj. Englannin puntaa (2004/2005) (32).

| (99) | Tällä menetelmällä saatiin seuraavat luvut verokausille 1995–2000 ja 2000–2005.








  BT | Veroluettelo | Englanti | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.1995 | 1995 | 445 miljoonaa Englannin puntaa | 25 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.1996 | 1995 | 412 miljoonaa Englannin puntaa | 23 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.1997 | 1995 | 392 miljoonaa Englannin puntaa | 22 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.1998 | 1995 | 366 miljoonaa Englannin puntaa | 20 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.1999 | 1995 | 347 miljoonaa Englannin puntaa | 19 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.2000 | 2000 | 467 miljoonaa Englannin puntaa | 26 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.2001 | 2000 | 443,5 miljoonaa Englannin puntaa | 24,7 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.2002 | 2000 | 443,5 miljoonaa Englannin puntaa | 24,7 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.2003 | 2000 | 447,5 miljoonaa Englannin puntaa | 24,9 miljoonaa Englannin puntaa |
| 1.4.2004 | 2000 | 450,6 miljoonaa Englannin puntaa | 25,1 miljoonaa Englannin puntaa |

(99)

Tällä menetelmällä saatiin seuraavat luvut verokausille 1995–2000 ja 2000–2005.

BT

Veroluettelo

Englanti

Wales

1.4.1995

1995

445 miljoonaa Englannin puntaa

25 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.1996

1995

412 miljoonaa Englannin puntaa

23 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.1997

1995

392 miljoonaa Englannin puntaa

22 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.1998

1995

366 miljoonaa Englannin puntaa

20 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.1999

1995

347 miljoonaa Englannin puntaa

19 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.2000

2000

467 miljoonaa Englannin puntaa

26 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.2001

2000

443,5 miljoonaa Englannin puntaa

24,7 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.2002

2000

443,5 miljoonaa Englannin puntaa

24,7 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.2003

2000

447,5 miljoonaa Englannin puntaa

24,9 miljoonaa Englannin puntaa

1.4.2004

2000

450,6 miljoonaa Englannin puntaa

25,1 miljoonaa Englannin puntaa

| (100) | Verokauden 2005–2010 osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että OFCOMilta saatujen liian vähäisten tietojen vuoksi aiemmilla kahdella verokaudella sovellettua tarkistusjärjestelmää ei enää sovelleta (33) . Sen sijaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat soveltaa vuosittain tulot ja menot -menetelmää, joka ottaa huomioon kaikki syyisisessä toimintaympäristössä tapahtuneet muutokset, mukaan luettuina käyttöön otetut uudet valokuitukaapelit. Menetelmässä käytetyt taloudelliset olosuhteet sen sijaan vastaavat edeltävän arvostuspäivän olosuhteita (34) . Tämän järjestelmän valmistelu on vielä kesken. |
| --- | --- |

(100)

Verokauden 2005–2010 osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että OFCOMilta saatujen liian vähäisten tietojen vuoksi aiemmilla kahdella verokaudella sovellettua tarkistusjärjestelmää ei enää sovelleta (33) . Sen sijaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset aikovat soveltaa vuosittain tulot ja menot -menetelmää, joka ottaa huomioon kaikki syyisisessä toimintaympäristössä tapahtuneet muutokset, mukaan luettuina käyttöön otetut uudet valokuitukaapelit. Menetelmässä käytetyt taloudelliset olosuhteet sen sijaan vastaavat edeltävän arvostuspäivän olosuhteita (34) . Tämän järjestelmän valmistelu on vielä kesken.

| (101) | Kingstoniin ei ole sovellettu tarkistusjärjestelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vuosien 1995 ja 2000 veroluetteloihin ei tehty muutoksia, koska Kingstonin kilpailijat eivät rakentaneet verkkoja Hullin taajama-alueelle eikä Kingston laajentanut omaa verkkoaan, koska sen kattavuus oli kyseisellä alueella lähes 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(101)

Kingstoniin ei ole sovellettu tarkistusjärjestelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vuosien 1995 ja 2000 veroluetteloihin ei tehty muutoksia, koska Kingstonin kilpailijat eivät rakentaneet verkkoja Hullin taajama-alueelle eikä Kingston laajentanut omaa verkkoaan, koska sen kattavuus oli kyseisellä alueella lähes 100 prosenttia.

4.4   Edun olemassaolo

| (102) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että kaikilla arvostusmenetelmillä pitäisi päästä samaan lopputulokseen: teoreettiseen vuokraan, joka omaisuudesta maksettaisiin. Vaikka BT:hen ja Kingstoniin sovellettiin eri arvostusmenetelmää kuin muihin teleoperaattoreihin, tämä ei merkitse sitä, että ensin mainituille olisi koitunut etua. |
| --- | --- |

(102)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että kaikilla arvostusmenetelmillä pitäisi päästä samaan lopputulokseen: teoreettiseen vuokraan, joka omaisuudesta maksettaisiin. Vaikka BT:hen ja Kingstoniin sovellettiin eri arvostusmenetelmää kuin muihin teleoperaattoreihin, tämä ei merkitse sitä, että ensin mainituille olisi koitunut etua.

| (103) | Viranomaisten näkemyksen mukaan valikoivan edun olemassaolo voitaisiin osoittaa kahdella tavalla:






  a) | osoitetaan, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen muihin teleoperaattoreihin kuin BT:hen ja Kingstoniin tuottaa alemman verotusarvon kuin vuokrausmenetelmä, minkä perusteella tulot ja menot -menetelmän voidaan todeta olevan virheellinen tai tuottavan järjestelmällisesti liian alhaisia verotusarvoja; tai |
| --- | --- | --- |

(103)

Viranomaisten näkemyksen mukaan valikoivan edun olemassaolo voitaisiin osoittaa kahdella tavalla:

a)

osoitetaan, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen muihin teleoperaattoreihin kuin BT:hen ja Kingstoniin tuottaa alemman verotusarvon kuin vuokrausmenetelmä, minkä perusteella tulot ja menot -menetelmän voidaan todeta olevan virheellinen tai tuottavan järjestelmällisesti liian alhaisia verotusarvoja; tai

| b) | osoitetaan asianmukaisilla ja relevanteilla vertailuilla, että muiden teleoperaattorien verotusarvot ovat olleet suhteettoman suuria BT:hen ja Kingstoniin verrattuna. |
| --- | --- |

b)

osoitetaan asianmukaisilla ja relevanteilla vertailuilla, että muiden teleoperaattorien verotusarvot ovat olleet suhteettoman suuria BT:hen ja Kingstoniin verrattuna.

| (104) | Jotta a alakohdan väite voidaan todistaa, muiden teleoperaattorien verotusarvot on määritettävä tulot ja menot -menetelmällä, jotta kyseistä menetelmää voidaan vertailla vuokrausmenetelmään. Yhdenkään muun teleoperaattorin omaisuuden verotusarvoa ei ole määritetty tulot ja menot -menetelmällä ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olettavat, että Altnetin jäsenet ja Vtesse olisivat ottaneet asian esille, jos niiden verkon verotusarvo olisi pienempi tulot ja menot -menetelmällä laskettuna (35) . Arviointivirastolla ei ole kyseisten teleoperaattorien liiketoimintasuunnitelmia. Tämän vuoksi se ei pysty arvioimaan tuloja ja menoja, jotka operaattorit saavat verkkojensa käytöstä, eikä määrittämään vuokraa, jonka ne olisivat valmiit maksamaan verkkojen käytöstä tulot ja menot -menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Jotta a alakohdan väite voidaan todistaa, muiden teleoperaattorien verotusarvot on määritettävä tulot ja menot -menetelmällä, jotta kyseistä menetelmää voidaan vertailla vuokrausmenetelmään. Yhdenkään muun teleoperaattorin omaisuuden verotusarvoa ei ole määritetty tulot ja menot -menetelmällä ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olettavat, että Altnetin jäsenet ja Vtesse olisivat ottaneet asian esille, jos niiden verkon verotusarvo olisi pienempi tulot ja menot -menetelmällä laskettuna (35) . Arviointivirastolla ei ole kyseisten teleoperaattorien liiketoimintasuunnitelmia. Tämän vuoksi se ei pysty arvioimaan tuloja ja menoja, jotka operaattorit saavat verkkojensa käytöstä, eikä määrittämään vuokraa, jonka ne olisivat valmiit maksamaan verkkojen käytöstä tulot ja menot -menetelmän mukaisesti.

| (105) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat b alakohdasta, että Vtesse ja komissio ovat ehdottaneet vertailun tekemistä siitä, minkä prosenttiosuuden Vtesse, BT ja Kingston maksavat tuloistaan kiinteistöveroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mielestä tämä suhdeluku on merkityksetön. Viranomaisten mielestä veroa maksetaan kiinteistön arvosta eikä tuloista, voitoista tai myyntivoitoista. Kiinteistön arvo ei ole sidoksissa sitä hallussaan pitävän yksittäisen yrityksen liikevaihtoon. Kahdella yrityksellä voi olla identtiset kiinteistöt, mutta niiden liikevaihto voi vaihdella suuresti sen mukaan, minkä luonteista ja kuinka menestyksekästä niiden liiketoiminta on. Myös samaa liiketoimintaa harjoittavien vuokralaisten liikevaihdot voivat vaihdella suuresti toiminnan tehokkuuden mukaan. Tämän vuoksi liiketoiminnan tulojen perusteella ei voida päätellä, mille tasolle markkinavuokra saataisiin neuvoteltua. Verojen ja tulojen suhteessa esiintyvillä väitetyillä eroilla ei näin ollen ole merkitystä. |
| --- | --- |

(105)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat b alakohdasta, että Vtesse ja komissio ovat ehdottaneet vertailun tekemistä siitä, minkä prosenttiosuuden Vtesse, BT ja Kingston maksavat tuloistaan kiinteistöveroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mielestä tämä suhdeluku on merkityksetön. Viranomaisten mielestä veroa maksetaan kiinteistön arvosta eikä tuloista, voitoista tai myyntivoitoista. Kiinteistön arvo ei ole sidoksissa sitä hallussaan pitävän yksittäisen yrityksen liikevaihtoon. Kahdella yrityksellä voi olla identtiset kiinteistöt, mutta niiden liikevaihto voi vaihdella suuresti sen mukaan, minkä luonteista ja kuinka menestyksekästä niiden liiketoiminta on. Myös samaa liiketoimintaa harjoittavien vuokralaisten liikevaihdot voivat vaihdella suuresti toiminnan tehokkuuden mukaan. Tämän vuoksi liiketoiminnan tulojen perusteella ei voida päätellä, mille tasolle markkinavuokra saataisiin neuvoteltua. Verojen ja tulojen suhteessa esiintyvillä väitetyillä eroilla ei näin ollen ole merkitystä.

| (106) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan BT:n ja Kingstonin oikeat kiinteistöverojen ja tulojen suhteet ovat seuraavat (36): | 1995/1996 | 2000/2001 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan BT:n ja Kingstonin oikeat kiinteistöverojen ja tulojen suhteet ovat seuraavat (36):

1995/1996

2000/2001

2005/2006

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että ero BT:n toimittamien kiinteistöverojen ja tulojen suhdetta koskevien tietojen ja Vtessen BT:lle laskeman suhdeluvun (2 prosenttia) välinen ero johtuu siitä, että Vtesse suhteutti BT:n tulot koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen verkon verotusarvoon Englannissa ja Walesissa. Vtesse ei ottanut huomioon erikseen arvioituja kiinteistöjä eikä BT:n Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa sijaitsevan omaisuuden arvoa. Vtessen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämien suhdelukujen välinen ero selittyy myös sillä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät verojen ja tulojen välisen suhteen laskennassa BT:n ja Kingstonin tarkistettuja tuloja, joita mukautettiin asian kannalta merkityksettömien tulojen erottelemiseksi ja jotka normalisoitiin vastaamaan ennustettuja tulevia trendejä. |
| --- | --- |

(107)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että ero BT:n toimittamien kiinteistöverojen ja tulojen suhdetta koskevien tietojen ja Vtessen BT:lle laskeman suhdeluvun (2 prosenttia) välinen ero johtuu siitä, että Vtesse suhteutti BT:n tulot koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen verkon verotusarvoon Englannissa ja Walesissa. Vtesse ei ottanut huomioon erikseen arvioituja kiinteistöjä eikä BT:n Skotlannissa ja Pohjois-Irlannissa sijaitsevan omaisuuden arvoa. Vtessen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten esittämien suhdelukujen välinen ero selittyy myös sillä, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät verojen ja tulojen välisen suhteen laskennassa BT:n ja Kingstonin tarkistettuja tuloja, joita mukautettiin asian kannalta merkityksettömien tulojen erottelemiseksi ja jotka normalisoitiin vastaamaan ennustettuja tulevia trendejä.

| (108) | Vaikka tuloista laskettujen verojen prosenttiosuuden käytölle olisi perusteita, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että Vtessen toimittamat luvut, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, eivät todista BT:lle koituneen etua. Sitä vastoin viranomaiset toteavat, että verrattaessa Altnetin teleoperaattoreita kokonaisuudessaan BT:hen kiinteistöverojen prosenttiosuus tuloista osoittaa, että BT ei maksa veroa vähemmän kuin Altnetin operaattorit. Vuoden 2000 veroluetteloa koskevana viimeisenä vuotena BT:llä oli noin 70 prosenttia kiinteän verkon teletoiminnan kokonaisverotusarvosta ja noin 71,6 prosenttia puhelu- ja liityntämarkkinoiden tuloista sekä pienempi prosenttiosuus muista kiinteän verkon tuloista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan nämä numerotiedot osoittavat, että vuosien 1995 ja 2000 veroluetteloja koskeviin arvonmäärityksiin ei liity systeemisiä ongelmia. |
| --- | --- |

(108)

Vaikka tuloista laskettujen verojen prosenttiosuuden käytölle olisi perusteita, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että Vtessen toimittamat luvut, joita komissio käytti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, eivät todista BT:lle koituneen etua. Sitä vastoin viranomaiset toteavat, että verrattaessa Altnetin teleoperaattoreita kokonaisuudessaan BT:hen kiinteistöverojen prosenttiosuus tuloista osoittaa, että BT ei maksa veroa vähemmän kuin Altnetin operaattorit. Vuoden 2000 veroluetteloa koskevana viimeisenä vuotena BT:llä oli noin 70 prosenttia kiinteän verkon teletoiminnan kokonaisverotusarvosta ja noin 71,6 prosenttia puhelu- ja liityntämarkkinoiden tuloista sekä pienempi prosenttiosuus muista kiinteän verkon tuloista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan nämä numerotiedot osoittavat, että vuosien 1995 ja 2000 veroluetteloja koskeviin arvonmäärityksiin ei liity systeemisiä ongelmia.

| (109) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät, että uusien valokuitukaapelien erilaisesta verotusarvon määrityksestä koituisi etua BT:lle tai Kingstonille. Vuokrausmenetelmässä teleoperaattorien valokuitukaapelit tulevat veronalaisiksi, kun ne otetaan käyttöön. BT:hen ja Kingstoniin sovellettavassa tulot ja menot -menetelmässä uusia valokuitukaapeleita ei verota tällä tavoin. |
| --- | --- |

(109)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät, että uusien valokuitukaapelien erilaisesta verotusarvon määrityksestä koituisi etua BT:lle tai Kingstonille. Vuokrausmenetelmässä teleoperaattorien valokuitukaapelit tulevat veronalaisiksi, kun ne otetaan käyttöön. BT:hen ja Kingstoniin sovellettavassa tulot ja menot -menetelmässä uusia valokuitukaapeleita ei verota tällä tavoin.

| (110) | Tulot ja menot -menetelmässä tulot ja menot ennustetaan tuleviksi viideksi vuodeksi. BT:n liiketoiminnassa veroluettelon viiden vuoden voimassaolon aikana tarvittavat valokuitukaapelit otetaan huomioon verotusarvoja määritettäessä, koska valokuitukaapelien tuottamat tulot sisällytetään tulot ja menot -arvostusmenetelmään. Yritysten on maksettava veroa optisista kaapeleista veroluettelon voimaantulopäivästä eikä vasta kaapelien käyttöönottopäivästä lähtien. BT:n omaisuuteen fyysisesti lisättävät kaapelit otetaan huomioon vuotuisessa tarkistusjärjestelmässä, joka perustuu johdanto-osan 96–100 kappaleessa kuvailtujen BT:n markkinaosuuksien kehitykseen. |
| --- | --- |

(110)

Tulot ja menot -menetelmässä tulot ja menot ennustetaan tuleviksi viideksi vuodeksi. BT:n liiketoiminnassa veroluettelon viiden vuoden voimassaolon aikana tarvittavat valokuitukaapelit otetaan huomioon verotusarvoja määritettäessä, koska valokuitukaapelien tuottamat tulot sisällytetään tulot ja menot -arvostusmenetelmään. Yritysten on maksettava veroa optisista kaapeleista veroluettelon voimaantulopäivästä eikä vasta kaapelien käyttöönottopäivästä lähtien. BT:n omaisuuteen fyysisesti lisättävät kaapelit otetaan huomioon vuotuisessa tarkistusjärjestelmässä, joka perustuu johdanto-osan 96–100 kappaleessa kuvailtujen BT:n markkinaosuuksien kehitykseen.

| (111) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyvät sen tosiasian, että arvostusmenetelmiä sovellettaessa on omaksuttava erilainen lähestymistapa uusien valokuitukaapelien käyttöönoton osalta. Viranomaiset kuitenkin korostavat, että molemmissa tapauksissa päästään samaan lopputulokseen eli hallussapitäjän valokuitukaapeleista saama arvo otetaan huomioon verotusarvossa. |
| --- | --- |

(111)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hyväksyvät sen tosiasian, että arvostusmenetelmiä sovellettaessa on omaksuttava erilainen lähestymistapa uusien valokuitukaapelien käyttöönoton osalta. Viranomaiset kuitenkin korostavat, että molemmissa tapauksissa päästään samaan lopputulokseen eli hallussapitäjän valokuitukaapeleista saama arvo otetaan huomioon verotusarvossa.

V   OFCOMIN HUOMAUTUKSET

| (112) | OFCOM on viestintäalan riippumaton sääntely- ja kilpailuviranomainen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset tulivat maan keskushallinnon viranomaisilta, joten ne eivät edusta OFCOMin näkemyksiä. Tämän vuoksi komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä OFCOMia toimittamaan huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. OFCOM toimitti huomautuksensa 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM on viestintäalan riippumaton sääntely- ja kilpailuviranomainen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset tulivat maan keskushallinnon viranomaisilta, joten ne eivät edusta OFCOMin näkemyksiä. Tämän vuoksi komissio pyysi 26 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä OFCOMia toimittamaan huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. OFCOM toimitti huomautuksensa 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (113) | OFCOM on pohtinut, mitä vaikutuksia eri menetelmillä ja käytänteillä voi olla kilpailuedellytyksiin markkinoilla. OFCOm on tehnyt yleisen päätelmän, jonka mukaan liikekiinteistöjen voimassa oleva verotusjärjestelmä ei vaikuta haitallisesti televiestintämarkkinoiden kilpailuedellytyksiin. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM on pohtinut, mitä vaikutuksia eri menetelmillä ja käytänteillä voi olla kilpailuedellytyksiin markkinoilla. OFCOm on tehnyt yleisen päätelmän, jonka mukaan liikekiinteistöjen voimassa oleva verotusjärjestelmä ei vaikuta haitallisesti televiestintämarkkinoiden kilpailuedellytyksiin.

| (114) | OFCOMin näkemyksen mukaan kiinteistöveron ja tulojen välisellä suhteella ei voida arvioida liikekiinteistöjen verotusjärjestelmän oikeudenmukaisuutta. OFCOM huomauttaa, että kiinteistöveron määritys perustuu oletettuihin markkinavuokriin, jotka todennäköisesti perustuvat omaisuuden tehokkaaseen käyttöön. Verot voivat muodostaa merkittävän osan omaisuuserän tuottamista tuloista, jos yritys käyttää sitä tehottomasti. Esimerkiksi valokuitukaapeliverkon verojen ja tulojen suhde voi riippua siitä, kuinka paljon dataliikennettä sen kautta välitetään. Eri yritysten kiinteistöveron ja tulojen välinen suhde saattaa siis vaihdella pelkästään sen perusteella, kuinka arvokkaita ovat palvelut, joita tuotetaan asiakkaille samankaltaista veronalaista omaisuutta käyttäen. |
| --- | --- |

(114)

OFCOMin näkemyksen mukaan kiinteistöveron ja tulojen välisellä suhteella ei voida arvioida liikekiinteistöjen verotusjärjestelmän oikeudenmukaisuutta. OFCOM huomauttaa, että kiinteistöveron määritys perustuu oletettuihin markkinavuokriin, jotka todennäköisesti perustuvat omaisuuden tehokkaaseen käyttöön. Verot voivat muodostaa merkittävän osan omaisuuserän tuottamista tuloista, jos yritys käyttää sitä tehottomasti. Esimerkiksi valokuitukaapeliverkon verojen ja tulojen suhde voi riippua siitä, kuinka paljon dataliikennettä sen kautta välitetään. Eri yritysten kiinteistöveron ja tulojen välinen suhde saattaa siis vaihdella pelkästään sen perusteella, kuinka arvokkaita ovat palvelut, joita tuotetaan asiakkaille samankaltaista veronalaista omaisuutta käyttäen.

| (115) | OFCOM on myös laskenut kiinteistöveron ja tulojen välisen suhteen useille Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville teleoperaattoreille: | Verot vuonna 2005 (milj. Englannin puntaa) | Tulot 2005
  (milj. Englannin puntaa) | Verot/tulot
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

OFCOM on myös laskenut kiinteistöveron ja tulojen välisen suhteen useille Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville teleoperaattoreille:

Verot vuonna 2005 (milj. Englannin puntaa)

Tulot 2005

(milj. Englannin puntaa)

Verot/tulot

( %)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM on myös laskenut Vtessen suhdeluvun vuodelta 2003. Tämä on ainoa vuosi, jota koskevat tiedot sillä on käytettävissä. Vtessellä kiinteistöveron suhde tuloihin oli 2,1 prosenttia. Nämä numerotiedot osoittavat, että veron suhde tuloihin vaihtelee selvästi eikä se riipu johdonmukaisesti tulojen määrästä. OFCOM on päätellyt, että kyseinen suhdeluku johtaa virheellisiin päätelmiin arvioitaessa liikekiinteistöjen verotuksen oikeudenmukaisuutta. Sen mukaan ei voida myöskään väittää, että BT maksaa yleisesti ottaen kilpailijota vähemmän veroja suhteessa tuloihin. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM on myös laskenut Vtessen suhdeluvun vuodelta 2003. Tämä on ainoa vuosi, jota koskevat tiedot sillä on käytettävissä. Vtessellä kiinteistöveron suhde tuloihin oli 2,1 prosenttia. Nämä numerotiedot osoittavat, että veron suhde tuloihin vaihtelee selvästi eikä se riipu johdonmukaisesti tulojen määrästä. OFCOM on päätellyt, että kyseinen suhdeluku johtaa virheellisiin päätelmiin arvioitaessa liikekiinteistöjen verotuksen oikeudenmukaisuutta. Sen mukaan ei voida myöskään väittää, että BT maksaa yleisesti ottaen kilpailijota vähemmän veroja suhteessa tuloihin.

| (117) | OFCOM korostaa, että eri teleoperaattorien välillä on vaikea tehdä asianmukaisia vertailuja (esimerkiksi valokuitukaapeliverkon keskimääräinen verotusarvo reittikilometriä kohti voi vaihdella suuresti sen mukaan, minkätyyppisestä verkosta on kyse ja kuinka monta valokuitukaapelia kyseisellä reitillä on käytössä). OFCOM on kuitenkin ehdottanut joitakin vaihtoehtoisia tapoja, joilla BT:n ja sen kilpailijoiden verotaakkaa voidaan vertailla. OFCOM laski muun muassa liittymäkohtaisen verotusarvon BT:lle ja kolmelle muulle yritykselle, joiden toiminta on samankaltaista paikallisliityntäverkon osalta (Kingston, NTL ja Telewest). Kaikki neljä yritystä ovat pääasiassa paikallisliittymien tarjoajia. BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvo määritetään tulot ja menot -menetelmällä, kun taas NTL- ja Telewest -yrityksiin sovelletaan yrittäjän perusmenetelmästä johdettua menetelmää. OFCOMin laskelmien tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. OFCOMin näkemyksen mukaan operaattorien liittymäkohtaiset verotusarvot eivät vaihtele kovin paljon. | Verotusarvo/liittymä |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 Engl. puntaa |
| NTL | 22 Engl. puntaa |
| Telewest | 21 Engl. puntaa |
| Kingston Communication | 26 Engl. puntaa |

(117)

OFCOM korostaa, että eri teleoperaattorien välillä on vaikea tehdä asianmukaisia vertailuja (esimerkiksi valokuitukaapeliverkon keskimääräinen verotusarvo reittikilometriä kohti voi vaihdella suuresti sen mukaan, minkätyyppisestä verkosta on kyse ja kuinka monta valokuitukaapelia kyseisellä reitillä on käytössä). OFCOM on kuitenkin ehdottanut joitakin vaihtoehtoisia tapoja, joilla BT:n ja sen kilpailijoiden verotaakkaa voidaan vertailla. OFCOM laski muun muassa liittymäkohtaisen verotusarvon BT:lle ja kolmelle muulle yritykselle, joiden toiminta on samankaltaista paikallisliityntäverkon osalta (Kingston, NTL ja Telewest). Kaikki neljä yritystä ovat pääasiassa paikallisliittymien tarjoajia. BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvo määritetään tulot ja menot -menetelmällä, kun taas NTL- ja Telewest -yrityksiin sovelletaan yrittäjän perusmenetelmästä johdettua menetelmää. OFCOMin laskelmien tulokset esitetään seuraavassa taulukossa. OFCOMin näkemyksen mukaan operaattorien liittymäkohtaiset verotusarvot eivät vaihtele kovin paljon.

Verotusarvo/liittymä

BT

21 Engl. puntaa

NTL

22 Engl. puntaa

Telewest

21 Engl. puntaa

Kingston Communication

26 Engl. puntaa

| (118) | OFCOM toteaa, että yleisesti ottaen ei ole juurikaan näyttöä siitä, että BT maksaisi miltään osin selvästi vähemmän veroa kuin valokuitukaapelien runkoverkko-operaattorit. |
| --- | --- |

(118)

OFCOM toteaa, että yleisesti ottaen ei ole juurikaan näyttöä siitä, että BT maksaisi miltään osin selvästi vähemmän veroa kuin valokuitukaapelien runkoverkko-operaattorit.

| (119) | OFCOM on myös analysoinut, aiheuttaako verojärjestelmä kohtuuttomia eroja marginaaliverotuksessa. OFCOM toteaa, että tulot ja menot -menetelmässä käytetään yrityksen ennustettuja tuloja ja menoja, ja ennusteisiin sisällytetään verkkoon tehtävät laajennukset ja muut työt, jotka liiketoimintasuunnitelman mukaan on tehtävä. Tulot ja menot -menetelmässä ei rajoituta pelkästään BT:n verkon ominaisuuksiin viisivuotiskauden alussa, vaan huomioon otetaan myös kauden aikana tehtävät muutokset. BT:n omaisuuteen tulleet olennaiset muutokset arvioidaan ja otetaan huomioon verotuksessa vuosittain. OFCOMin mukaan verotusarvon kasvu näkyy selvemmin pienillä operaattoreilla, kun kukin käyttöön otettu valokuitukaapeli johtaa verotusarvon korotukseen. Vastaavat muutokset otetaan huomioon myös BT:n omaisuuden verotusarvossa. OFCOM ei ole saanut käyttöönsä tietoja, jotka osoittaisivat, että toisin kuin vuokrausmenetelmän alaisuuteen kuuluvat teleoperaattorit, BT:n maksamien verojen määrä ei kasva sen ottaessa käyttöön uuden valokuitukaapelin. Järjestelmä näyttää johtavan pitkällä aikavälillä olennaisin osin samaan lopputulokseen, vaikka menettelyt ovat erilaisia eivätkä kovin läpinäkyviä. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM on myös analysoinut, aiheuttaako verojärjestelmä kohtuuttomia eroja marginaaliverotuksessa. OFCOM toteaa, että tulot ja menot -menetelmässä käytetään yrityksen ennustettuja tuloja ja menoja, ja ennusteisiin sisällytetään verkkoon tehtävät laajennukset ja muut työt, jotka liiketoimintasuunnitelman mukaan on tehtävä. Tulot ja menot -menetelmässä ei rajoituta pelkästään BT:n verkon ominaisuuksiin viisivuotiskauden alussa, vaan huomioon otetaan myös kauden aikana tehtävät muutokset. BT:n omaisuuteen tulleet olennaiset muutokset arvioidaan ja otetaan huomioon verotuksessa vuosittain. OFCOMin mukaan verotusarvon kasvu näkyy selvemmin pienillä operaattoreilla, kun kukin käyttöön otettu valokuitukaapeli johtaa verotusarvon korotukseen. Vastaavat muutokset otetaan huomioon myös BT:n omaisuuden verotusarvossa. OFCOM ei ole saanut käyttöönsä tietoja, jotka osoittaisivat, että toisin kuin vuokrausmenetelmän alaisuuteen kuuluvat teleoperaattorit, BT:n maksamien verojen määrä ei kasva sen ottaessa käyttöön uuden valokuitukaapelin. Järjestelmä näyttää johtavan pitkällä aikavälillä olennaisin osin samaan lopputulokseen, vaikka menettelyt ovat erilaisia eivätkä kovin läpinäkyviä.

VI   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

| (120) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”Toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää seuraavat neljä edellytystä:







  — | tuensaajalle myönnetään valikoivaa etua; |
| --- | --- | --- |

(120)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”Toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää seuraavat neljä edellytystä:

—

tuensaajalle myönnetään valikoivaa etua;

| — | valtio myöntää tuen valtion varoista; |
| --- | --- |

—

valtio myöntää tuen valtion varoista;

| — | tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; |
| --- | --- |

—

tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua;

| — | tuki vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

tuki vaikuttaa todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (121) | Jotta voidaan määrittää, onko BT:hen ja Kingstoniin sovelletusta kiinteistöverosta koitunut kyseisille kahdelle yritykselle taloudellista etua, komissio tekee kaksiosaisen analyysin:






  — | Ensin on määritettävä, onko kiinteistöverosäännöksiä sovellettu asianmukaisesti BT:hen ja Kingstoniin, ja erityisesti onko tulot ja menot -menetelmän soveltaminen perusteltua ja onko se toteutettu oikein. |
| --- | --- | --- |

(121)

Jotta voidaan määrittää, onko BT:hen ja Kingstoniin sovelletusta kiinteistöverosta koitunut kyseisille kahdelle yritykselle taloudellista etua, komissio tekee kaksiosaisen analyysin:

—

Ensin on määritettävä, onko kiinteistöverosäännöksiä sovellettu asianmukaisesti BT:hen ja Kingstoniin, ja erityisesti onko tulot ja menot -menetelmän soveltaminen perusteltua ja onko se toteutettu oikein.

| — | Sen lisäksi on harkittava, koituuko tulot ja menot -menetelmän soveltamisesta etua BT:lle ja Kingstonille suhteessa kilpailijayrityksiin, joiden verotusarvot määritetään vuokrausmenetelmällä. |
| --- | --- |

—

Sen lisäksi on harkittava, koituuko tulot ja menot -menetelmän soveltamisesta etua BT:lle ja Kingstonille suhteessa kilpailijayrityksiin, joiden verotusarvot määritetään vuokrausmenetelmällä.

6.1   Kiinteistöverosäännösten asianmukainen soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin

6.1.1   BT:hen ja Kingstoniin sovellettavan menetelmän valinta

| (122) | Ensiksi on selvitettävä, onko asianmukaista että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat soveltaneet BT:hen ja Kingstoniin tulot ja menot -menetelmää vuokrausmenetelmän sijaan, vaikka viimeksi mainittu näyttää olevan televiestintäalalla yleisesti sovellettava menetelmä. On selvitettävä, oliko verokausia 1995–2000, 2000–2005 ja 2005–2010 varten käytettävissä riittävästi vuokratietoa, jolla BT:n ja Kingstonin verkkojen arvo olisi voitu arvioida. |
| --- | --- |

(122)

Ensiksi on selvitettävä, onko asianmukaista että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat soveltaneet BT:hen ja Kingstoniin tulot ja menot -menetelmää vuokrausmenetelmän sijaan, vaikka viimeksi mainittu näyttää olevan televiestintäalalla yleisesti sovellettava menetelmä. On selvitettävä, oliko verokausia 1995–2000, 2000–2005 ja 2005–2010 varten käytettävissä riittävästi vuokratietoa, jolla BT:n ja Kingstonin verkkojen arvo olisi voitu arvioida.

| (123) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti, että perustan vuokrausmenetelmän soveltamiselle voisivat muodostaa BT:n vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan väliset sisäiset siirtohinnat sekä vuokra, jonka BT saa antaessaan omaa infrastruktuuriaan vuokralle. Huomautuksia lähettäneistä kolmansista osapuolista Altnet Task Force ehdotti, että erityisinä vuokratietojen lähteinä voitaisiin käyttää BT:n tukkuyhteyksien vuokratariffeja tai sen julkistamia hintoja eriytetyille tilaajayhteyksille. Näin voitaisiin määrittää BT:n kuparikaapelien vuokrausarvo. |
| --- | --- |

(123)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti, että perustan vuokrausmenetelmän soveltamiselle voisivat muodostaa BT:n vähittäis- ja tukkuliiketoiminnan väliset sisäiset siirtohinnat sekä vuokra, jonka BT saa antaessaan omaa infrastruktuuriaan vuokralle. Huomautuksia lähettäneistä kolmansista osapuolista Altnet Task Force ehdotti, että erityisinä vuokratietojen lähteinä voitaisiin käyttää BT:n tukkuyhteyksien vuokratariffeja tai sen julkistamia hintoja eriytetyille tilaajayhteyksille. Näin voitaisiin määrittää BT:n kuparikaapelien vuokrausarvo.

| (124) | BT ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvoa ei voida arvioida vuokrausmenetelmällä. Komission ja Altnetin ehdottamia verotusarvon määrittämisessä käytettäviä tietoja ei ollut saatavilla kahta ensimmäistä verokautta varten (1995–2000 ja 2000–2005). Tämä koskee eriytettyjen tilaajayhteyksien vuokratariffeja, joita sovellettiin 31. päivästä toukokuuta 2001, ja lainsäädännön edellyttämiä kirjanpitotietoja, joista käyvät ilmi BT:n liityntäpalvelujen siirtomaksut. Lisäksi kun kyseiset tiedot saatiin viimeisintä verokautta (2005–2010) varten, niillä ei pystytty arvioimaan BT:n ja Kingstonin verkkojen erityispiirteitä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selventäneet, että tukkutason yhteyksien vuokratariffit ovat palvelusta suoritettavia maksuja, eikä niitä voida kiinteistöverotuksen vallitsevan oikeuskäytännön mukaan pitää vuokratietoina, joilla määritetään BT:n verkon osien verotusarvoja. Tariffit eivät myöskään ole ns. markkinavuokria, koska ne ovat OFCOMin sääntelemiä. Näillä hinnoilla ei siis ole juurikaan painoarvoa verotusarvoja määritettäessä. Tämän vuoksi BT:n ja Kingstonin verkkojen liityntäosista, jotka ovat tyypillisiä kyseisille verkoille, ei ole markkinatietoja. |
| --- | --- |

(124)

BT ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvoa ei voida arvioida vuokrausmenetelmällä. Komission ja Altnetin ehdottamia verotusarvon määrittämisessä käytettäviä tietoja ei ollut saatavilla kahta ensimmäistä verokautta varten (1995–2000 ja 2000–2005). Tämä koskee eriytettyjen tilaajayhteyksien vuokratariffeja, joita sovellettiin 31. päivästä toukokuuta 2001, ja lainsäädännön edellyttämiä kirjanpitotietoja, joista käyvät ilmi BT:n liityntäpalvelujen siirtomaksut. Lisäksi kun kyseiset tiedot saatiin viimeisintä verokautta (2005–2010) varten, niillä ei pystytty arvioimaan BT:n ja Kingstonin verkkojen erityispiirteitä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat selventäneet, että tukkutason yhteyksien vuokratariffit ovat palvelusta suoritettavia maksuja, eikä niitä voida kiinteistöverotuksen vallitsevan oikeuskäytännön mukaan pitää vuokratietoina, joilla määritetään BT:n verkon osien verotusarvoja. Tariffit eivät myöskään ole ns. markkinavuokria, koska ne ovat OFCOMin sääntelemiä. Näillä hinnoilla ei siis ole juurikaan painoarvoa verotusarvoja määritettäessä. Tämän vuoksi BT:n ja Kingstonin verkkojen liityntäosista, jotka ovat tyypillisiä kyseisille verkoille, ei ole markkinatietoja.

| (125) | Näyttää myös siltä, että kun esimerkiksi muiden teleoperaattoreiden valokuitukaapeleista on saatavilla vuokratietoja, käy ilmi että ne käyttävät kyseisiä valokaapeleita niin eri tavalla kuin BT ja Kingston, että vuokratiedoilla ei pystytä arvioimaan BT:n eikä Kingstonin omaisuuden verotusarvoa. Vtessen mainitsema valokuitukaapelin vuokra perustuu tietoihin valokaapelirunkoverkoista, jotka palvelevat pientä määrää asiakkaita, joiden kanssa harjoitettavan liiketoiminnan arvo ja volyymi ovat suuria. BT:n ja Kingstonin verkot ovat pääasiassa paikallisliityntäverkkoja, jotka palvelevat BT:n tapauksessa miljoonia yksityisasiakkaita. Niiden valokuituverkkojen tehtävä on toimia pääasiassa runkoverkkoina, joilla hoidetaan yhtiön paikallisliittymien yhteenliittäminen. Tämän vuoksi niiden verkot ovat ainutlaatuisia, eikä niitä voida verrata muihin verkkoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei edes Cable & Wireless -yhtiön suuriin verkkoihin. On totta, että BT voi käyttää osia verkostaan Vtessen kanssa kilpailevien palvelujen tuottamiseen, mutta kyseisiä osia ei voida erottaa fyysisesti tai toiminnallisesti BT:n koko verkosta. Näin ollen mainituilla kahdella verkkotyypillä ei ole yleisesti ottaen samaa käyttötarkoitusta, eikä niillä todennäköisesti myöskään ole samaa vuokrausarvoa. Tämän näkemyksen on vahvistanut erityisesti OFCOM, joka on huomauttanut, että valokaapeliverkon reittikilometrin keskimääräinen arvo voi vaihdella suuresti sen mukaan, mitä ominaisuuksia siihen yhteydessä olevalla verkolla on. BT:n runkoverkko on todennäköisesti tyypiltään hyvin erilainen kuin yritysmarkkinoita palvelevan runkoverkko-operaattorin verkko. |
| --- | --- |

(125)

Näyttää myös siltä, että kun esimerkiksi muiden teleoperaattoreiden valokuitukaapeleista on saatavilla vuokratietoja, käy ilmi että ne käyttävät kyseisiä valokaapeleita niin eri tavalla kuin BT ja Kingston, että vuokratiedoilla ei pystytä arvioimaan BT:n eikä Kingstonin omaisuuden verotusarvoa. Vtessen mainitsema valokuitukaapelin vuokra perustuu tietoihin valokaapelirunkoverkoista, jotka palvelevat pientä määrää asiakkaita, joiden kanssa harjoitettavan liiketoiminnan arvo ja volyymi ovat suuria. BT:n ja Kingstonin verkot ovat pääasiassa paikallisliityntäverkkoja, jotka palvelevat BT:n tapauksessa miljoonia yksityisasiakkaita. Niiden valokuituverkkojen tehtävä on toimia pääasiassa runkoverkkoina, joilla hoidetaan yhtiön paikallisliittymien yhteenliittäminen. Tämän vuoksi niiden verkot ovat ainutlaatuisia, eikä niitä voida verrata muihin verkkoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei edes Cable & Wireless -yhtiön suuriin verkkoihin. On totta, että BT voi käyttää osia verkostaan Vtessen kanssa kilpailevien palvelujen tuottamiseen, mutta kyseisiä osia ei voida erottaa fyysisesti tai toiminnallisesti BT:n koko verkosta. Näin ollen mainituilla kahdella verkkotyypillä ei ole yleisesti ottaen samaa käyttötarkoitusta, eikä niillä todennäköisesti myöskään ole samaa vuokrausarvoa. Tämän näkemyksen on vahvistanut erityisesti OFCOM, joka on huomauttanut, että valokaapeliverkon reittikilometrin keskimääräinen arvo voi vaihdella suuresti sen mukaan, mitä ominaisuuksia siihen yhteydessä olevalla verkolla on. BT:n runkoverkko on todennäköisesti tyypiltään hyvin erilainen kuin yritysmarkkinoita palvelevan runkoverkko-operaattorin verkko.

| (126) | Arviointivirastokaan ei pidä mahdollisena lähestymistapaa, jossa vuokrausmenetelmää sovelletaan BT:n ja Kingstonin omaisuuden niihin osiin, joista on vuokratietoja, ja tulot ja menot -menetelmää omaisuuden muihin osiin. Tämä johtuu siitä, että tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa ainoastaan yrityksen koko omaisuuteen eikä sen osiin (esim. valokaapeliverkot). Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan omaisuutta on arvioitava kokonaisuutena, koska kyseiset osat on integroitu kokonaan muuhun verkkoon (37). |
| --- | --- |

(126)

Arviointivirastokaan ei pidä mahdollisena lähestymistapaa, jossa vuokrausmenetelmää sovelletaan BT:n ja Kingstonin omaisuuden niihin osiin, joista on vuokratietoja, ja tulot ja menot -menetelmää omaisuuden muihin osiin. Tämä johtuu siitä, että tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa ainoastaan yrityksen koko omaisuuteen eikä sen osiin (esim. valokaapeliverkot). Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan omaisuutta on arvioitava kokonaisuutena, koska kyseiset osat on integroitu kokonaan muuhun verkkoon (37).

| (127) | Arviointiviraston riippumattomat asiantuntijat ovat todenneet, että vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Arviointituomioistuin on vahvistanut tulot ja menot -menetelmän olevan oikea menetelmä (38) . Komissio katsoo, että muuta todistusvoimaista näyttöä asiasta ei ole. Tämän vuoksi komissio toteaa, että asianomaisina ajanjaksoina ei ollut riittävästi vuokratietoja BT:n ja Kingstonin verkkojen arvon määrittämiseksi, minkä vuoksi yritysten verkkojen verotusarvo voitiin perustellusti määrittää tulot ja menot -menetelmällä. |
| --- | --- |

(127)

Arviointiviraston riippumattomat asiantuntijat ovat todenneet, että vuokrausmenetelmää ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Arviointituomioistuin on vahvistanut tulot ja menot -menetelmän olevan oikea menetelmä (38) . Komissio katsoo, että muuta todistusvoimaista näyttöä asiasta ei ole. Tämän vuoksi komissio toteaa, että asianomaisina ajanjaksoina ei ollut riittävästi vuokratietoja BT:n ja Kingstonin verkkojen arvon määrittämiseksi, minkä vuoksi yritysten verkkojen verotusarvo voitiin perustellusti määrittää tulot ja menot -menetelmällä.

6.1.2   Tulot ja menot -menetelmän asianmukainen soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin

| (128) | Lisäksi on ratkaistava, onko tulot ja menot -menetelmää sovellettu asianmukaisesti BT:hen ja Kingstoniin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten täydennettyjen huomautusten (johdanto-osan 74–93 kappale) perusteella komissio on tullut siihen käsitykseen, että menetelmää sovellettaessa on noudatettu tulot ja menot -menetelmän yleisiä säännöksiä, jotka esitetään liikekiinteistöjen arvonmäärityksestä tulot ja menot -menetelmän mukaisesti annetussa RICS:n ohjeistossa (39) . BT:n tapauksessa sovellettua tulojen ja menojen ennustamista viideltä tulevalta vuodelta ei käsitellä erikseen RICS:n ohjeistossa. Ohjeistossa kuitenkin viitataan arvioituun tulevaan kannattavuuteen harkittaessa oletetun vuokralaisen vuokratarjousta talouden sellaisten suhdannevaihtelujen valossa, jotka voidaan ennakoida edeltävänä arvostuspäivänä. BT:n lisäksi useiden vuosien ennustettuihin tuloihin ja menoihin perustuvaa menetelmää on käytetty myös arvioitaessa kaasu- ja sähköyhtiöiden omaisuuden verotusarvoa. Televiestintäalan kilpailu on lisääntynyt ja kilpailijoiden verkkojen koko on kasvanut huomattavasti, minkä vuoksi viiden vuoden ennustetuilla tuloilla ja menoilla voidaan riittävän hyvin arvioida oletettu vuokra, jonka kohtuullisen pitkäksi ajaksi sitoutuva vuokralainen olisi valmis maksamaan BT:n verkon käytöstä. Sitä vastoin Kingstonin toimintaympäristön vakauden ja vähäisen kilpailun vuoksi viiden vuoden ennusteita ei ole pidetty tarpeellisina. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi on ratkaistava, onko tulot ja menot -menetelmää sovellettu asianmukaisesti BT:hen ja Kingstoniin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten täydennettyjen huomautusten (johdanto-osan 74–93 kappale) perusteella komissio on tullut siihen käsitykseen, että menetelmää sovellettaessa on noudatettu tulot ja menot -menetelmän yleisiä säännöksiä, jotka esitetään liikekiinteistöjen arvonmäärityksestä tulot ja menot -menetelmän mukaisesti annetussa RICS:n ohjeistossa (39) . BT:n tapauksessa sovellettua tulojen ja menojen ennustamista viideltä tulevalta vuodelta ei käsitellä erikseen RICS:n ohjeistossa. Ohjeistossa kuitenkin viitataan arvioituun tulevaan kannattavuuteen harkittaessa oletetun vuokralaisen vuokratarjousta talouden sellaisten suhdannevaihtelujen valossa, jotka voidaan ennakoida edeltävänä arvostuspäivänä. BT:n lisäksi useiden vuosien ennustettuihin tuloihin ja menoihin perustuvaa menetelmää on käytetty myös arvioitaessa kaasu- ja sähköyhtiöiden omaisuuden verotusarvoa. Televiestintäalan kilpailu on lisääntynyt ja kilpailijoiden verkkojen koko on kasvanut huomattavasti, minkä vuoksi viiden vuoden ennustetuilla tuloilla ja menoilla voidaan riittävän hyvin arvioida oletettu vuokra, jonka kohtuullisen pitkäksi ajaksi sitoutuva vuokralainen olisi valmis maksamaan BT:n verkon käytöstä. Sitä vastoin Kingstonin toimintaympäristön vakauden ja vähäisen kilpailun vuoksi viiden vuoden ennusteita ei ole pidetty tarpeellisina.

| (129) | Verokautta 1995–2000 koskevan sopimuksen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaiset tiedot syistä, joiden vuoksi lopullinen verotusarvo (445 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 25 milj. Englannin puntaa Walesissa) on pienempi kuin arviointituomioistuimen 19. maaliskuuta 1998 määrittämä verotusarvo (523 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 30 milj. Englannin puntaa Walesissa). Nämä selvitykset (tiivistelmä johdanto-osan kappaleissa 88–92) osoittavat, että toisin kuin Vtesse väittää, BT:n verkon lopullisesta alennetusta verotusarvosta ei neuvoteltu arviointiviraston ja BT:n kesken vaan verotusarvon perustana olivat tarkistetut ja yksityiskohtaisemmat tiedot, jotka BT toimitti arviointituomioistuimen päätöksen nojalla. Nämä tiedot eivät olleet saatavilla, kun vuoden verotusarvoja määritettiin vuonna 1997. Arviointituomioistuimen päätöksen jälkeen pystyttiin lisäksi käyttämään tarkempia arvostusmenetelmiä. |
| --- | --- |

(129)

Verokautta 1995–2000 koskevan sopimuksen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaiset tiedot syistä, joiden vuoksi lopullinen verotusarvo (445 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 25 milj. Englannin puntaa Walesissa) on pienempi kuin arviointituomioistuimen 19. maaliskuuta 1998 määrittämä verotusarvo (523 milj. Englannin puntaa Englannissa ja 30 milj. Englannin puntaa Walesissa). Nämä selvitykset (tiivistelmä johdanto-osan kappaleissa 88–92) osoittavat, että toisin kuin Vtesse väittää, BT:n verkon lopullisesta alennetusta verotusarvosta ei neuvoteltu arviointiviraston ja BT:n kesken vaan verotusarvon perustana olivat tarkistetut ja yksityiskohtaisemmat tiedot, jotka BT toimitti arviointituomioistuimen päätöksen nojalla. Nämä tiedot eivät olleet saatavilla, kun vuoden verotusarvoja määritettiin vuonna 1997. Arviointituomioistuimen päätöksen jälkeen pystyttiin lisäksi käyttämään tarkempia arvostusmenetelmiä.

| (130) | Yhteen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nousseeseen seikkaan liittyen on todettava, että tulot ja menot -menetelmää soveltaessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ottavat huomioon myös BT:n toiminnan kannattavuuden. Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa todetaan, tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa toiminnan oletetaan olevan keskimääräisen tehokasta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet BT:n täyttävän tämän ehdon. Komissio toteaa myös, että yleispalveluvelvoite otetaan asianmukaisesti huomioon, koska sekä velvoitteesta johtuvat tuotot että kustannukset sisällytetään kokonaisarviointiin. |
| --- | --- |

(130)

Yhteen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin nousseeseen seikkaan liittyen on todettava, että tulot ja menot -menetelmää soveltaessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ottavat huomioon myös BT:n toiminnan kannattavuuden. Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa todetaan, tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa toiminnan oletetaan olevan keskimääräisen tehokasta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet BT:n täyttävän tämän ehdon. Komissio toteaa myös, että yleispalveluvelvoite otetaan asianmukaisesti huomioon, koska sekä velvoitteesta johtuvat tuotot että kustannukset sisällytetään kokonaisarviointiin.

| (131) | Johdanto-osan 96–99 kappaleessa kuvatusta markkinaosuuksiin perustuvasta tarkistusmekanismista, jonka soveltaminen lopetettiin vuonna 2005, saadut tiedot osoittavat, että kyseessä oli tilapäinen mukautusjärjestelmä. Komission näkemyksen mukaan arviointivirasto on LGFA-säädöksen 6 luvun (Schedule 6) mukaan velvollinen muuttamaan yrityksen omaisuuden verotusarvoa, jos sen toimintaolosuhteissa tapahtuu olennaisia muutoksia. Olennaisten muutosten katsotaan tulleen voimaan edeltävänä arvostuspäivänä. Kun otetaan huomioon BT:n verkon koko, olosuhteet televiestintämarkkinoilla ja kilpailevien verkkojen lisääntyvä tarjonta, olosuhteet muuttuvat olennaisesti käytännössä päivittäin. Muutoksia on tämän vuoksi vaikea ottaa huomioon erityisesti tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa. Markkinaosuuteen perustuvassa menetelmässä on tarkoitus ottaa huomioon BT:n verkon fyysinen laajentuminen (minkä pitäisi kasvattaa BT:n markkinaosuutta) sekä kilpailijoiden verkkojen tulo markkinoille (minkä pitäisi supistaa BT:n markkinaosuutta). Tämä tarkistusjärjestelmä näyttää olevan riittävän hyvä tapa ottaa olosuhteiden olennainen muuttuminen huomioon, ja sen soveltamista voidaan perustella BT:n verkon ja televiestintämarkkinoiden ominaispiirteillä. |
| --- | --- |

(131)

Johdanto-osan 96–99 kappaleessa kuvatusta markkinaosuuksiin perustuvasta tarkistusmekanismista, jonka soveltaminen lopetettiin vuonna 2005, saadut tiedot osoittavat, että kyseessä oli tilapäinen mukautusjärjestelmä. Komission näkemyksen mukaan arviointivirasto on LGFA-säädöksen 6 luvun (Schedule 6) mukaan velvollinen muuttamaan yrityksen omaisuuden verotusarvoa, jos sen toimintaolosuhteissa tapahtuu olennaisia muutoksia. Olennaisten muutosten katsotaan tulleen voimaan edeltävänä arvostuspäivänä. Kun otetaan huomioon BT:n verkon koko, olosuhteet televiestintämarkkinoilla ja kilpailevien verkkojen lisääntyvä tarjonta, olosuhteet muuttuvat olennaisesti käytännössä päivittäin. Muutoksia on tämän vuoksi vaikea ottaa huomioon erityisesti tulot ja menot -menetelmää sovellettaessa. Markkinaosuuteen perustuvassa menetelmässä on tarkoitus ottaa huomioon BT:n verkon fyysinen laajentuminen (minkä pitäisi kasvattaa BT:n markkinaosuutta) sekä kilpailijoiden verkkojen tulo markkinoille (minkä pitäisi supistaa BT:n markkinaosuutta). Tämä tarkistusjärjestelmä näyttää olevan riittävän hyvä tapa ottaa olosuhteiden olennainen muuttuminen huomioon, ja sen soveltamista voidaan perustella BT:n verkon ja televiestintämarkkinoiden ominaispiirteillä.

| (132) | Tarkistusjärjestelmän soveltaminen on johtanut BT:n omaisuuden verotusarvojen vaihteluun. Esimerkiksi vuonna 1999 (verokauden 1995–2000 viimeinen vuosi) BT:n verotusarvo Englannissa ja Walesissa oli 366 miljoonaa Englannin puntaa. Vuonna 2000 (verokauden 2000–2005 ensimmäinen vuosi) verotusarvoksi määritettiin 493 miljoonaa Englannin puntaa. Tällaiset vaihtelut selittyvät kiinteistöverotuksen ominaispiirteillä ja televiestintäalan taloudellisen toimintaympäristön kehityksellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa (40). |
| --- | --- |

(132)

Tarkistusjärjestelmän soveltaminen on johtanut BT:n omaisuuden verotusarvojen vaihteluun. Esimerkiksi vuonna 1999 (verokauden 1995–2000 viimeinen vuosi) BT:n verotusarvo Englannissa ja Walesissa oli 366 miljoonaa Englannin puntaa. Vuonna 2000 (verokauden 2000–2005 ensimmäinen vuosi) verotusarvoksi määritettiin 493 miljoonaa Englannin puntaa. Tällaiset vaihtelut selittyvät kiinteistöverotuksen ominaispiirteillä ja televiestintäalan taloudellisen toimintaympäristön kehityksellä Yhdistyneessä kuningaskunnassa (40).

| (133) | Ensinnäkin on huomattava, että säännösten mukaan vuonna 1995 BT:n verkon verotusarvoa määritettäessä sen fyysiset ominaisuudet sisällytettiin laskelmiin 1. päivän huhtikuuta 1995 mukaisesti, mutta taloudellinen toimintaympäristö otettiin huomioon sellaisena kuin se oli 1. huhtikuuta 1993. Myös olosuhteiden olennaisten muutosten katsottiin tapahtuneen 1. huhtikuuta 1993. Vuonna 2000 toteutetussa arvonmäärityksessä sovellettiin samaa menettelyä lukuun ottamatta sitä, että taloudellisen toimintaympäristön oletettiin olevan sama kuin 1. huhtikuuta 1998. Kingstonin omaisuuden verotusarvot määritettiin samoilla periaatteilla. |
| --- | --- |

(133)

Ensinnäkin on huomattava, että säännösten mukaan vuonna 1995 BT:n verkon verotusarvoa määritettäessä sen fyysiset ominaisuudet sisällytettiin laskelmiin 1. päivän huhtikuuta 1995 mukaisesti, mutta taloudellinen toimintaympäristö otettiin huomioon sellaisena kuin se oli 1. huhtikuuta 1993. Myös olosuhteiden olennaisten muutosten katsottiin tapahtuneen 1. huhtikuuta 1993. Vuonna 2000 toteutetussa arvonmäärityksessä sovellettiin samaa menettelyä lukuun ottamatta sitä, että taloudellisen toimintaympäristön oletettiin olevan sama kuin 1. huhtikuuta 1998. Kingstonin omaisuuden verotusarvot määritettiin samoilla periaatteilla.

| (134) | Tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 1999 verotusarvo on omaisuuden arvo sellaisena kuin se oli vuonna 1999, mutta taloudellisen toimintaympäristön oletettiin olevan sama kuin vuonna 1993. Toisin sanoen laskelmissa käytettiin vuoden 1993 hintatasoa ja televiestintämarkkinoiden kokoa. Sen sijaan seuraavan vuoden (2000) verotusarvoa laskettaessa taloudellisen toimintaympäristön, hintatason ja televiestintämarkkinoiden oletettiin olevan vuoden 1998 tasolla. Vastaavasti vuoden 2004 verotusarvot määritettiin vuoden 1998 markkinaolojen mukaan, kun taas vuonna 2005 viitearvona olivat vuoden 2003 markkinat (41). |
| --- | --- |

(134)

Tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 1999 verotusarvo on omaisuuden arvo sellaisena kuin se oli vuonna 1999, mutta taloudellisen toimintaympäristön oletettiin olevan sama kuin vuonna 1993. Toisin sanoen laskelmissa käytettiin vuoden 1993 hintatasoa ja televiestintämarkkinoiden kokoa. Sen sijaan seuraavan vuoden (2000) verotusarvoa laskettaessa taloudellisen toimintaympäristön, hintatason ja televiestintämarkkinoiden oletettiin olevan vuoden 1998 tasolla. Vastaavasti vuoden 2004 verotusarvot määritettiin vuoden 1998 markkinaolojen mukaan, kun taas vuonna 2005 viitearvona olivat vuoden 2003 markkinat (41).

| (135) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huomauttaneet, että televiestintäalan taloudellinen toimintaympäristö oli hyvin erilainen vuosina 1993, 1998 ja 2003. Televiestintämarkkinat ensinnäkin kasvoivat huomattavasti vuosina 1993–1998 ja vuosina 1998–2003. BT:n verkko arvioitiin vuonna 2000 markkinoilla, jotka olivat kasvaneet verrattuna vuonna 1999 suoritettuun edelliseen arviointiin. Tämän vuoksi vuoden 2000 verotusarvon voi olettaa olevan selvästi suurempi kuin vuonna 1999. Vuonna 1993 teleala oli avautumassa ennennäkemättömälle kilpailulle, ja sillä arveltiin olevan pitkälle ulottuva vaikutus BT:n asemaan. Tästä on osoituksena, että BT:n markkinaosuus laski kyseisenä ajanjaksona 87 prosentista alle 70 prosenttiin. Tämä oletus alensi BT:n omaisuuden verotusarvoa jokaisena yksittäisenä vuotena kyseisellä ajanjaksolla. Sitä vastoin vuonna 1998 kilpailun ei enää arvioitu lisääntyvän yhtä nopeasti, ja BT:n markkinaosuus pysytteli käytännössä suhteellisen vakaana eli noin 70 prosentissa vuosina 2000–2005. Tällä oletuksella oli BT:n verotusarvoja korottava vaikutus kyseisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(135)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huomauttaneet, että televiestintäalan taloudellinen toimintaympäristö oli hyvin erilainen vuosina 1993, 1998 ja 2003. Televiestintämarkkinat ensinnäkin kasvoivat huomattavasti vuosina 1993–1998 ja vuosina 1998–2003. BT:n verkko arvioitiin vuonna 2000 markkinoilla, jotka olivat kasvaneet verrattuna vuonna 1999 suoritettuun edelliseen arviointiin. Tämän vuoksi vuoden 2000 verotusarvon voi olettaa olevan selvästi suurempi kuin vuonna 1999. Vuonna 1993 teleala oli avautumassa ennennäkemättömälle kilpailulle, ja sillä arveltiin olevan pitkälle ulottuva vaikutus BT:n asemaan. Tästä on osoituksena, että BT:n markkinaosuus laski kyseisenä ajanjaksona 87 prosentista alle 70 prosenttiin. Tämä oletus alensi BT:n omaisuuden verotusarvoa jokaisena yksittäisenä vuotena kyseisellä ajanjaksolla. Sitä vastoin vuonna 1998 kilpailun ei enää arvioitu lisääntyvän yhtä nopeasti, ja BT:n markkinaosuus pysytteli käytännössä suhteellisen vakaana eli noin 70 prosentissa vuosina 2000–2005. Tällä oletuksella oli BT:n verotusarvoja korottava vaikutus kyseisellä ajanjaksolla.

| (136) | BT:n ja Kingstonin verkkojen arvokkaimman osan muodostavat paikallisliityntäverkot, joiden arvo nousi huomattavasti laajakaistaisen DSL-teknologian käyttöönoton myötä. Tämä kehitys, jota ei voitu täysimääräisesti ennakoida vuonna 1993, korotti BT:n ja Kingstonin verkkojen verotusarvoja huomattavasti vuosina 2000 ja 2005. |
| --- | --- |

(136)

BT:n ja Kingstonin verkkojen arvokkaimman osan muodostavat paikallisliityntäverkot, joiden arvo nousi huomattavasti laajakaistaisen DSL-teknologian käyttöönoton myötä. Tämä kehitys, jota ei voitu täysimääräisesti ennakoida vuonna 1993, korotti BT:n ja Kingstonin verkkojen verotusarvoja huomattavasti vuosina 2000 ja 2005.

| (137) | Komissio toteaa myös, että ainoastaan fyysiset muutokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa taloudellista toimintaympäristöä edeltävänä arvostuspäivänä. Tämä selittää sen, miksi BT:n verotusarvo laski vuosien 1995–2000 ja 2000–2005 veroluetteloissa huolimatta siitä, että yrityksen tulot ja voitot pysyivät samalla tasalla tai kasvoivat. Kun arviointivirasto tekee veroluetteloon vuosittaisia tarkistuksia, se ei voi ottaa huomioon markkinoiden kasvun, hintojen nousun, teknologisen kehityksen tai kysynnän muuttumisen kaltaisia tekijöitä, joilla voi olla positiivinen vaikutus BT:n liiketoiminnan tulokseen. |
| --- | --- |

(137)

Komissio toteaa myös, että ainoastaan fyysiset muutokset voidaan ottaa huomioon arvioitaessa taloudellista toimintaympäristöä edeltävänä arvostuspäivänä. Tämä selittää sen, miksi BT:n verotusarvo laski vuosien 1995–2000 ja 2000–2005 veroluetteloissa huolimatta siitä, että yrityksen tulot ja voitot pysyivät samalla tasalla tai kasvoivat. Kun arviointivirasto tekee veroluetteloon vuosittaisia tarkistuksia, se ei voi ottaa huomioon markkinoiden kasvun, hintojen nousun, teknologisen kehityksen tai kysynnän muuttumisen kaltaisia tekijöitä, joilla voi olla positiivinen vaikutus BT:n liiketoiminnan tulokseen.

| (138) | Komissio ottaa myös huomioon, että verokaudella 2005–2010 uusi vuositarkistus ei aiemmasta poiketen perustu markkinaosuuksien kehitykseen vaan tulot ja menot -menetelmän täysimääräiseen soveltamiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että uudessa järjestelmässä huomioidaan kaikki fyysiset muutokset, mukaan lukien uusien valokuitukaapelien käyttöönotto. Komissio ei ole vielä voinut analysoida uutta tarkistusjärjestelmää, koska se ei ole vielä täysin valmis. Tämän päätöksen artiklaosassa olevat lopulliset päätelmät perustuvat tämän vuoksi ajanjaksoon 1995–2005. |
| --- | --- |

(138)

Komissio ottaa myös huomioon, että verokaudella 2005–2010 uusi vuositarkistus ei aiemmasta poiketen perustu markkinaosuuksien kehitykseen vaan tulot ja menot -menetelmän täysimääräiseen soveltamiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että uudessa järjestelmässä huomioidaan kaikki fyysiset muutokset, mukaan lukien uusien valokuitukaapelien käyttöönotto. Komissio ei ole vielä voinut analysoida uutta tarkistusjärjestelmää, koska se ei ole vielä täysin valmis. Tämän päätöksen artiklaosassa olevat lopulliset päätelmät perustuvat tämän vuoksi ajanjaksoon 1995–2005.

| (139) | Komission päätelmän mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat soveltaneet BT:hen ja Kingstoniin asianmukaista arvostusmenetelmää, ja viranomaiset ovat noudattaneet tulot ja menot -menetelmän soveltamisen yleisiä periaatteita soveltaessaan menetelmää BT:hen ja Kingstoniin. |
| --- | --- |

(139)

Komission päätelmän mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat soveltaneet BT:hen ja Kingstoniin asianmukaista arvostusmenetelmää, ja viranomaiset ovat noudattaneet tulot ja menot -menetelmän soveltamisen yleisiä periaatteita soveltaessaan menetelmää BT:hen ja Kingstoniin.

6.2   Aiheutuuko tulot ja menot -menetelmän soveltamisesta etua suhteessa vuokrausmenetelmään?

6.2.1   Johtaako tulot ja menot -menetelmän soveltaminen BT:n ja Kingstonin verkkojen yleiseen aliarvostukseen?

| (140) | Seuraavaksi on harkittava, koituuko tulot ja menot -menetelmän soveltamisesta etua BT:lle ja Kingstonille suhteessa kilpailijayrityksiin, joiden verotusarvot määritetään vuokrausmenetelmällä. Ratkaistavaksi jää se, johtaako mainittujen yritysten erilainen verotusmenetelmä todennäköisesti eri lopputulokseen kuin se, että niiden verotusarvot määritettäisiin muiden yritysten tapaan vuokrausmenetelmällä. Komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautusten tapaan, että BT:lle ja Kingstonille koituva etu voitaisiin osoittaa seuraavilla tavoilla:






  a) | osoitetaan, että vuokrausmenetelmää voitaisiin soveltaa BT:hen ja Kingstoniin, ja se johtaisi suurempaan verotusarvoon kuin tulot ja menot -menetelmä, tai |
| --- | --- | --- |

(140)

Seuraavaksi on harkittava, koituuko tulot ja menot -menetelmän soveltamisesta etua BT:lle ja Kingstonille suhteessa kilpailijayrityksiin, joiden verotusarvot määritetään vuokrausmenetelmällä. Ratkaistavaksi jää se, johtaako mainittujen yritysten erilainen verotusmenetelmä todennäköisesti eri lopputulokseen kuin se, että niiden verotusarvot määritettäisiin muiden yritysten tapaan vuokrausmenetelmällä. Komissio katsoo Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautusten tapaan, että BT:lle ja Kingstonille koituva etu voitaisiin osoittaa seuraavilla tavoilla:

a)

osoitetaan, että vuokrausmenetelmää voitaisiin soveltaa BT:hen ja Kingstoniin, ja se johtaisi suurempaan verotusarvoon kuin tulot ja menot -menetelmä, tai

| b) | osoitetaan, että tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa muihin teleoperaattoreihin, ja se tuottaisi järjestelmällisesti pienempiä verotusarvoja kuin vuokrausmenetelmä, tai |
| --- | --- |

b)

osoitetaan, että tulot ja menot -menetelmää voidaan soveltaa muihin teleoperaattoreihin, ja se tuottaisi järjestelmällisesti pienempiä verotusarvoja kuin vuokrausmenetelmä, tai

| c) | osoitetaan muilla asianmukaisilla vertailuilla, että vuokrausmenetelmän alaisia teleoperaattoreita verotetaan raskaammin kuin BT:tä ja Kingstonia. |
| --- | --- |

c)

osoitetaan muilla asianmukaisilla vertailuilla, että vuokrausmenetelmän alaisia teleoperaattoreita verotetaan raskaammin kuin BT:tä ja Kingstonia.

| (141) | BT:lle ja Kingstonille mahdollisesti koituvan edun osoittaminen a alakohdan mukaisesti edellyttää, että vuokrausmenetelmää voidaan soveltaa BT:hen ja Kingstoniin. Kuten edellä johdanto-osan 124–127 kappaleessa osoitetaan, yritysten omaisuuden arvioimiseksi ei ole riittävästi vuokratietoja. Tämän vuoksi komissio ei pysty todistamaan, että BT:n ja Kingstonin verotusarvot olisivat suuremmat, jos yrityksiin sovellettaisiin vuokrausmenetelmää. |
| --- | --- |

(141)

BT:lle ja Kingstonille mahdollisesti koituvan edun osoittaminen a alakohdan mukaisesti edellyttää, että vuokrausmenetelmää voidaan soveltaa BT:hen ja Kingstoniin. Kuten edellä johdanto-osan 124–127 kappaleessa osoitetaan, yritysten omaisuuden arvioimiseksi ei ole riittävästi vuokratietoja. Tämän vuoksi komissio ei pysty todistamaan, että BT:n ja Kingstonin verotusarvot olisivat suuremmat, jos yrityksiin sovellettaisiin vuokrausmenetelmää.

| (142) | Jotta BT:lle ja Kingstonille koituva mahdollinen etu voitaisiin osoittaa b alakohdan mukaisesti, tulot ja menot -menetelmää olisi sovellettava edustavaan otokseen teleoperaattoreita, joihin on tähän saakka sovellettu vuokrausmenetelmää. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia suorittaa kyseisiä arvonmäärityksiä. Arviointivirasto on selittänyt, että yritysten omaisuuden verotusarvojen määrittäminen tulot ja menot -menetelmällä ei onnistu ilman niiden liiketoimintasuunnitelmia. On myös huomattava, että asianomaiset kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet todisteita siitä, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen johtaisi niiden omaisuuden verotusarvon alenemiseen. UKCTA on ilmoittanut, että se ei pysty laskemaan, kuinka paljon veroa sen jäsenet maksaisivat tulot ja menot -menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(142)

Jotta BT:lle ja Kingstonille koituva mahdollinen etu voitaisiin osoittaa b alakohdan mukaisesti, tulot ja menot -menetelmää olisi sovellettava edustavaan otokseen teleoperaattoreita, joihin on tähän saakka sovellettu vuokrausmenetelmää. Komissiolla ei ole mahdollisuuksia suorittaa kyseisiä arvonmäärityksiä. Arviointivirasto on selittänyt, että yritysten omaisuuden verotusarvojen määrittäminen tulot ja menot -menetelmällä ei onnistu ilman niiden liiketoimintasuunnitelmia. On myös huomattava, että asianomaiset kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet todisteita siitä, että tulot ja menot -menetelmän soveltaminen johtaisi niiden omaisuuden verotusarvon alenemiseen. UKCTA on ilmoittanut, että se ei pysty laskemaan, kuinka paljon veroa sen jäsenet maksaisivat tulot ja menot -menetelmän mukaisesti.

| (143) | Näiden seikkojen vuoksi komission on todettava, että BT:lle ja Kingstonille mahdollisesti koituvaa etua ei voida osoittaa b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(143)

Näiden seikkojen vuoksi komission on todettava, että BT:lle ja Kingstonille mahdollisesti koituvaa etua ei voida osoittaa b alakohdan mukaisesti.

| (144) | Edellä c alakohdan mukaisessa menettelyssä pitäisi todistaa asianmukaisilla vertailuilla, että tulot ja menot -menetelmää soveltamalla BT:n ja Kingstonin verot jäävät liian pieniksi. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti juuri tällaista menettelyä: tuolloin käytettävissä olleiden tietojen mukaan BT maksoi kiinteistöveroa 2 prosenttia tuloistaan, kun taas Vtesse maksoi kiinteistöveroa suhteessa kaksi tai kolme kertaa enemmän. |
| --- | --- |

(144)

Edellä c alakohdan mukaisessa menettelyssä pitäisi todistaa asianmukaisilla vertailuilla, että tulot ja menot -menetelmää soveltamalla BT:n ja Kingstonin verot jäävät liian pieniksi. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio ehdotti juuri tällaista menettelyä: tuolloin käytettävissä olleiden tietojen mukaan BT maksoi kiinteistöveroa 2 prosenttia tuloistaan, kun taas Vtesse maksoi kiinteistöveroa suhteessa kaksi tai kolme kertaa enemmän.

| (145) | Yleisesti ottaen komissio toteaa verojen ja tulojen suhteesta ja sen hyödyntämisestä menetelmissä, että Vtessen huomautusten mukaisesti teleoperaattorien tulojen määrään olisi tehtävä mukautuksia, jotta BT:n verot/tulot -suhdetta voidaan verrata suoraan muiden teleoperaattorien tuloihin ja menoihin. Vtesse väittää, että useimmat muut operaattorit maksavat BT:lle huomattavia palkkioita puhelinliikenteen terminoinnista ja muusta välittämisestä verkossa, ja että nämä palkkiot eivät liity kyseisten operaattorien verotettavaan omaisuuteen eikä niitä sen vuoksi pitäisi käyttää verotaakan vertailuissa. |
| --- | --- |

(145)

Yleisesti ottaen komissio toteaa verojen ja tulojen suhteesta ja sen hyödyntämisestä menetelmissä, että Vtessen huomautusten mukaisesti teleoperaattorien tulojen määrään olisi tehtävä mukautuksia, jotta BT:n verot/tulot -suhdetta voidaan verrata suoraan muiden teleoperaattorien tuloihin ja menoihin. Vtesse väittää, että useimmat muut operaattorit maksavat BT:lle huomattavia palkkioita puhelinliikenteen terminoinnista ja muusta välittämisestä verkossa, ja että nämä palkkiot eivät liity kyseisten operaattorien verotettavaan omaisuuteen eikä niitä sen vuoksi pitäisi käyttää verotaakan vertailuissa.

| (146) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Vertailtavien suhdelukujen pitäisi suhteuttaa verot joko brutto- tai nettotuloihin. Vtessen ehdottama välimuoto, jossa ei oteta huomioon tiettyjä kustannuksia, kuten yhdysliikennemaksuja, ei vaikuta riittävän tarkalta menetelmältä. Ensinnäkään ei voida Vtessen tapaan väittää, että puhelinliikenteen terminoinnista ja muusta välityksestä perittävät maksut eivät liity teleoperaattorin verotettavaan omaisuuteen: kyseiset maksut ovat tarpeen, jotta osa niiden verkoissa välitetystä liikenteestä voidaan välittää kohde- ja lähdeverkoissa, ja tämän vuoksi ne liittyvät suoraan kyseisten verkkojen toimintaan. Toisaalta kyseiset maksut vaikuttavat välittömästi oletettuun vuokraan, jonka vuokralainen olisi teoriassa valmis maksamaan asianomaisesta verkosta, koska maksut muodostavat osan verkon käytöstä aiheutuvista kustannuksista. Lisäksi yhdysliikennemaksut muodostavat merkittävän osan BT:n tuloista ja ne nostavat selvästi BT:n omaisuuden verotusarvoa. Koska maksut vaikuttavat teoreettiseen vuokraan ja kaikkien asianomaisten teleoperaattorien omaisuuden verotusarvoihin, niitä ei voida perustellusti vähentää teleoperaattorien tuloista, kun verrataan verojen suhdetta tuloihin. |
| --- | --- |

(146)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Vertailtavien suhdelukujen pitäisi suhteuttaa verot joko brutto- tai nettotuloihin. Vtessen ehdottama välimuoto, jossa ei oteta huomioon tiettyjä kustannuksia, kuten yhdysliikennemaksuja, ei vaikuta riittävän tarkalta menetelmältä. Ensinnäkään ei voida Vtessen tapaan väittää, että puhelinliikenteen terminoinnista ja muusta välityksestä perittävät maksut eivät liity teleoperaattorin verotettavaan omaisuuteen: kyseiset maksut ovat tarpeen, jotta osa niiden verkoissa välitetystä liikenteestä voidaan välittää kohde- ja lähdeverkoissa, ja tämän vuoksi ne liittyvät suoraan kyseisten verkkojen toimintaan. Toisaalta kyseiset maksut vaikuttavat välittömästi oletettuun vuokraan, jonka vuokralainen olisi teoriassa valmis maksamaan asianomaisesta verkosta, koska maksut muodostavat osan verkon käytöstä aiheutuvista kustannuksista. Lisäksi yhdysliikennemaksut muodostavat merkittävän osan BT:n tuloista ja ne nostavat selvästi BT:n omaisuuden verotusarvoa. Koska maksut vaikuttavat teoreettiseen vuokraan ja kaikkien asianomaisten teleoperaattorien omaisuuden verotusarvoihin, niitä ei voida perustellusti vähentää teleoperaattorien tuloista, kun verrataan verojen suhdetta tuloihin.

| (147) | Kiinteistöveron ja tulojen välisen suhteen asianmukaisuudesta komissio toteaa, että arviointiviraston ja OFCOMin näkemyksen mukaan verojen ja tulojen välisellä suhteella ei ole merkitystä arvioitaessa eri operaattorien maksamia veroja. Edellä mainittujen tahojen toimittamien huomautusten ja vastaväitteiden perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että kyseisellä suhdeluvulla ei voida asianmukaisesti arvioida verojärjestelmän tasapuolisuutta, koska veroperuste on omaisuuden arvo eikä tulot tai tuotettu arvonlisä (42) . Erityisesti OFCOM on todennut, että tämä suhdeluku vaihtelee sen mukaan, mitä palveluja operaattorit tarjoavat asiakkailleen samankaltaista verotettavaa omaisuutta käyttäen, ja kuinka tehokkaasti ne käyttävät omaisuuttaan. Komissio toteaa, että kyseistä suhdelukua voidaan käyttää parhaimmillaankin vain suuntaa-antavana mittarina, eikä sen avulla voida tehdä lopullisia päätöksiä. |
| --- | --- |

(147)

Kiinteistöveron ja tulojen välisen suhteen asianmukaisuudesta komissio toteaa, että arviointiviraston ja OFCOMin näkemyksen mukaan verojen ja tulojen välisellä suhteella ei ole merkitystä arvioitaessa eri operaattorien maksamia veroja. Edellä mainittujen tahojen toimittamien huomautusten ja vastaväitteiden perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että kyseisellä suhdeluvulla ei voida asianmukaisesti arvioida verojärjestelmän tasapuolisuutta, koska veroperuste on omaisuuden arvo eikä tulot tai tuotettu arvonlisä (42) . Erityisesti OFCOM on todennut, että tämä suhdeluku vaihtelee sen mukaan, mitä palveluja operaattorit tarjoavat asiakkailleen samankaltaista verotettavaa omaisuutta käyttäen, ja kuinka tehokkaasti ne käyttävät omaisuuttaan. Komissio toteaa, että kyseistä suhdelukua voidaan käyttää parhaimmillaankin vain suuntaa-antavana mittarina, eikä sen avulla voida tehdä lopullisia päätöksiä.

| (148) | Lisäksi on todettava, että vaikka suhdelukua käytettäisiin, siitä ei voida tehdä käyttökelpoisia päätelmiä. OFCOMin toimittamien lukujen mukaan 12 teleoperaattorin verojen ja tulojen suhdeluku vaihtelee 0,59 prosentista (Your Communication) 2,32 prosenttiin (Fibernet). BT:n suhdeluku on 1,28 prosenttia ja Kingstonin 0,92 prosenttia. Näyttää siltä, että BT ja Kingston eivät maksa selvästi pienempää osaa tuloistaan veroina kuin useimmat muut teleoperaattorit. Lisäksi on huomattava, Vtessen verojen ja tulojen suhteen laskentaan liittyy jonkin verran epäselvyyttä. Vtesse väittää, että verojen ja tulojen suhde oli 13,46 prosenttia vuonna 2004. Tämä luku perustuu 429 000 Englannin punnan verotusarvoon (jolloin verot ovat 195 624 Englannin puntaa) ja 1 453 146 Englannin punnan ”juokseviin tuloihin” (recurring revenues). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Vtessen verotusarvoa kuitenkin alennettiin 145 000 Englannin puntaan (verojen määrä 66 120 Englannin puntaa) vuonna 2004, koska Vtessellä ei ilmeisesti ollutkaan käytössään Hounslowissa sijaitsevaa omaisuutta, jonka arvo oli 284 000 Englannin puntaa. Vtessen toimittamien 31.12.2004 päättyneen tilikauden tilinpäätöksen ja muiden tietojen perusteella näyttää siltä, että sen kokonaisliikevaihto oli 4 744 228 Englannin puntaa vuonna 2004. OFCOM on käyttänyt teleoperaattoreita vertaillessaan kyseistä Vtessen kokonaisliikevaihtoa, ja sen mukaan yrityksen verojen suhde liikevaihtoon vuonna 2004 on 1,4 prosenttia tai 2,3 prosenttia, jos lukuihin sisällytetään Vtessen erikseen arvostetuista toimitiloista maksama vero. Nämä luvut ovat lähempänä OFCOMin päätelmiä, joiden mukaan Vtesse maksoi vuonna 2003 veroa 2,1 prosenttia tuloistaan. Näiden lukujen perusteella BT:n ja Vtessen verorasituksessa ei ole suurta eroa. |
| --- | --- |

(148)

Lisäksi on todettava, että vaikka suhdelukua käytettäisiin, siitä ei voida tehdä käyttökelpoisia päätelmiä. OFCOMin toimittamien lukujen mukaan 12 teleoperaattorin verojen ja tulojen suhdeluku vaihtelee 0,59 prosentista (Your Communication) 2,32 prosenttiin (Fibernet). BT:n suhdeluku on 1,28 prosenttia ja Kingstonin 0,92 prosenttia. Näyttää siltä, että BT ja Kingston eivät maksa selvästi pienempää osaa tuloistaan veroina kuin useimmat muut teleoperaattorit. Lisäksi on huomattava, Vtessen verojen ja tulojen suhteen laskentaan liittyy jonkin verran epäselvyyttä. Vtesse väittää, että verojen ja tulojen suhde oli 13,46 prosenttia vuonna 2004. Tämä luku perustuu 429 000 Englannin punnan verotusarvoon (jolloin verot ovat 195 624 Englannin puntaa) ja 1 453 146 Englannin punnan ”juokseviin tuloihin” (recurring revenues). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Vtessen verotusarvoa kuitenkin alennettiin 145 000 Englannin puntaan (verojen määrä 66 120 Englannin puntaa) vuonna 2004, koska Vtessellä ei ilmeisesti ollutkaan käytössään Hounslowissa sijaitsevaa omaisuutta, jonka arvo oli 284 000 Englannin puntaa. Vtessen toimittamien 31.12.2004 päättyneen tilikauden tilinpäätöksen ja muiden tietojen perusteella näyttää siltä, että sen kokonaisliikevaihto oli 4 744 228 Englannin puntaa vuonna 2004. OFCOM on käyttänyt teleoperaattoreita vertaillessaan kyseistä Vtessen kokonaisliikevaihtoa, ja sen mukaan yrityksen verojen suhde liikevaihtoon vuonna 2004 on 1,4 prosenttia tai 2,3 prosenttia, jos lukuihin sisällytetään Vtessen erikseen arvostetuista toimitiloista maksama vero. Nämä luvut ovat lähempänä OFCOMin päätelmiä, joiden mukaan Vtesse maksoi vuonna 2003 veroa 2,1 prosenttia tuloistaan. Näiden lukujen perusteella BT:n ja Vtessen verorasituksessa ei ole suurta eroa.

| (149) | OFCOM ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ehdottaneet muita tapoja, joilla eri teleoperaattorien verotaakkaa voidaan vertailla. OFCOMin mielestä pitäisi vertailla BT:n Kingstonin, NTL:n ja Telewestin yhteyskohtaista verotusarvoa. Näiden neljän yrityksen suhdeluvut ovat lähes samansuuruisia. Kingstonin suhdeluku on itse asiassa hieman suurempi kuin muilla operaattoreilla. Tämä saattaa johtua siitä, että se ei muita huomattavasti pienemmän kokonsa vuoksi pysty hyödyntämään samoja mittakaavaetuja. OFCOMin ehdottama vertailu on relevantti varsinkin siksi, että nämä neljä yhtiötä ovat varsin samankaltaisia, koska paikalliset liityntäverkkopalvelut ovat tärkeä osa niiden kokonaisliiketoimintaa. NTL:n ja Telewestin omaisuus on tosin arvostettu yrittäjän perusmenetelmästä johdetulla menetelmällä. Tämän vuoksi kyseisellä suhdeluvulla ei voida suoraan arvioida väitettyä eroa, jonka omaisuuden arvostaminen vuokrausmenetelmällä ja tulot ja menot -menetelmällä tuottaa. Se kuitenkin osoittaa, että eri menetelmien käyttö sekä BT:n ja Kingstonin vertaaminen sellaisiin yrityksiin, jotka ovat paremmin verrattavissa Vtessen kanssa, johtaa samankaltaiseen lopputulokseen. Tämä näyttää vahvistavan arviointiviraston väitteen, jonka mukaan periaatteessa kaikki arvostusmenetelmät johtavat samaan lopputulokseen. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ehdottaneet muita tapoja, joilla eri teleoperaattorien verotaakkaa voidaan vertailla. OFCOMin mielestä pitäisi vertailla BT:n Kingstonin, NTL:n ja Telewestin yhteyskohtaista verotusarvoa. Näiden neljän yrityksen suhdeluvut ovat lähes samansuuruisia. Kingstonin suhdeluku on itse asiassa hieman suurempi kuin muilla operaattoreilla. Tämä saattaa johtua siitä, että se ei muita huomattavasti pienemmän kokonsa vuoksi pysty hyödyntämään samoja mittakaavaetuja. OFCOMin ehdottama vertailu on relevantti varsinkin siksi, että nämä neljä yhtiötä ovat varsin samankaltaisia, koska paikalliset liityntäverkkopalvelut ovat tärkeä osa niiden kokonaisliiketoimintaa. NTL:n ja Telewestin omaisuus on tosin arvostettu yrittäjän perusmenetelmästä johdetulla menetelmällä. Tämän vuoksi kyseisellä suhdeluvulla ei voida suoraan arvioida väitettyä eroa, jonka omaisuuden arvostaminen vuokrausmenetelmällä ja tulot ja menot -menetelmällä tuottaa. Se kuitenkin osoittaa, että eri menetelmien käyttö sekä BT:n ja Kingstonin vertaaminen sellaisiin yrityksiin, jotka ovat paremmin verrattavissa Vtessen kanssa, johtaa samankaltaiseen lopputulokseen. Tämä näyttää vahvistavan arviointiviraston väitteen, jonka mukaan periaatteessa kaikki arvostusmenetelmät johtavat samaan lopputulokseen.

| (150) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että OFCOMin lukujen mukaan vuoden 2000 veroluettelon viimeisenä voimassaolovuonna BT:n osuus telealan kiinteän verkon kokonaisverotusarvosta oli noin 70 prosenttia. Kiinteän verkon puhelu- ja liittymätuloista BT:llä oli noin 71,6 prosentin osuus (43) . Komissio on samaa mieltä siitä, että BT:n vertailu kaikkien Altnet-operaattoreiden muodostamaan kokonaisuuteen saattaa tuottaa asianmukaisempia päätelmiä kuin BT:n vertaaminen Vtessen kaltaisiin yksittäisiin pienempiin operaattoreihin. Näyttää siltä, että BT:n maksamien verojen määrä vastaa varsin hyvin sen osuutta kiinteän verkon telemarkkinoista. On kuitenkin huomattava, että tässäkin tapauksessa vertaillaan veroja ja tuloja. Kuten on todettu, tällaisen vertailun tulos on parhaimmillaankin ainoastaan suuntaa-antava. |
| --- | --- |

(150)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että OFCOMin lukujen mukaan vuoden 2000 veroluettelon viimeisenä voimassaolovuonna BT:n osuus telealan kiinteän verkon kokonaisverotusarvosta oli noin 70 prosenttia. Kiinteän verkon puhelu- ja liittymätuloista BT:llä oli noin 71,6 prosentin osuus (43) . Komissio on samaa mieltä siitä, että BT:n vertailu kaikkien Altnet-operaattoreiden muodostamaan kokonaisuuteen saattaa tuottaa asianmukaisempia päätelmiä kuin BT:n vertaaminen Vtessen kaltaisiin yksittäisiin pienempiin operaattoreihin. Näyttää siltä, että BT:n maksamien verojen määrä vastaa varsin hyvin sen osuutta kiinteän verkon telemarkkinoista. On kuitenkin huomattava, että tässäkin tapauksessa vertaillaan veroja ja tuloja. Kuten on todettu, tällaisen vertailun tulos on parhaimmillaankin ainoastaan suuntaa-antava.

| (151) | On huomattava, että Vtessen mukaan olisi analysoitava BT:n osuutta liittymätuloista eikä kaikista puhelu- ja liittymätuloista. BT:llä on 80 prosentin osuus kyseisistä markkinoista. Vtessen mukaan myös tämä todistaa BT:n omaisuuden määritetyn arvon olevan liian alhainen, koska BT:n osuus kiinteän verkon telemarkkinoiden kokonaisverotusarvosta on ainoastaan 70 prosenttia. Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Ensinnäkin kannettavien verojen määrää voidaan paremmin arvioida tarkastelemalla BT:n osuutta puhelu- ja liittymätulojen kokonaismäärästä: BT:n kokonaistuloista suurempi osa tulee puheluista (44) . Tämän vuoksi puhelutuloilla on selvä vaikutus BT:n verkon oletettuun vuokraan ja verotusarvoon, minkä vuoksi ne olisi aina otettava huomioon vertailtaessa tuloja ja verotusarvoja. Vaikka vertailussa käytettäisiin ainoastaan BT:n osuutta liittymätuloista, kyseisen osuuden (80 prosenttia) ja BT:llä kiinteän verkon telemarkkinoista olevan osuuden (70 prosenttia) välinen ero tiettynä ajankohtana ei kyseenalaista BT:n omaisuuden verotusarvon oikeellisuutta varsinkaan siksi, että verojen ja tulojen vertailulla ei ole suurta merkitystä. |
| --- | --- |

(151)

On huomattava, että Vtessen mukaan olisi analysoitava BT:n osuutta liittymätuloista eikä kaikista puhelu- ja liittymätuloista. BT:llä on 80 prosentin osuus kyseisistä markkinoista. Vtessen mukaan myös tämä todistaa BT:n omaisuuden määritetyn arvon olevan liian alhainen, koska BT:n osuus kiinteän verkon telemarkkinoiden kokonaisverotusarvosta on ainoastaan 70 prosenttia. Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Ensinnäkin kannettavien verojen määrää voidaan paremmin arvioida tarkastelemalla BT:n osuutta puhelu- ja liittymätulojen kokonaismäärästä: BT:n kokonaistuloista suurempi osa tulee puheluista (44) . Tämän vuoksi puhelutuloilla on selvä vaikutus BT:n verkon oletettuun vuokraan ja verotusarvoon, minkä vuoksi ne olisi aina otettava huomioon vertailtaessa tuloja ja verotusarvoja. Vaikka vertailussa käytettäisiin ainoastaan BT:n osuutta liittymätuloista, kyseisen osuuden (80 prosenttia) ja BT:llä kiinteän verkon telemarkkinoista olevan osuuden (70 prosenttia) välinen ero tiettynä ajankohtana ei kyseenalaista BT:n omaisuuden verotusarvon oikeellisuutta varsinkaan siksi, että verojen ja tulojen vertailulla ei ole suurta merkitystä.

| (152) | Vtesse on ehdottanut myös toista menetelmää, jolla BT:lle koituva etu voidaan osoittaa. Sen mukaan BT:n verkon eri osien (valokaapelit, liittymät, rakennukset jne.) yksikkökohtaiset verotusarvot poikkeavat muiden operaattorien vastaavista verotusarvoista. Tämän vertailun perusteella Vtesse päättelee, että BT:n omaisuuden verotusarvo saadaan tulot ja menot -menetelmällä pienemmäksi kuin vuokrausmenetelmällä. Vtesse esittää seuraavat todisteet: BT:n rakennusten verotusarvo on 34 Englannin puntaa per neliömetri, kun taas muiden teleoperaattorien verotusarvo on 115 Englannin puntaa per neliömetri; valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo on 74 Englannin puntaa BT:llä ja 1 000– 1 200 Englannin puntaa muilla operaattoreilla; BT:n liittymäkohtainen verotusarvo on 19 Englannin puntaa, kun muut operaattorit maksavat vuosittain 122 Englannin puntaa eriytetyistä tilaajayhteyksistä. |
| --- | --- |

(152)

Vtesse on ehdottanut myös toista menetelmää, jolla BT:lle koituva etu voidaan osoittaa. Sen mukaan BT:n verkon eri osien (valokaapelit, liittymät, rakennukset jne.) yksikkökohtaiset verotusarvot poikkeavat muiden operaattorien vastaavista verotusarvoista. Tämän vertailun perusteella Vtesse päättelee, että BT:n omaisuuden verotusarvo saadaan tulot ja menot -menetelmällä pienemmäksi kuin vuokrausmenetelmällä. Vtesse esittää seuraavat todisteet: BT:n rakennusten verotusarvo on 34 Englannin puntaa per neliömetri, kun taas muiden teleoperaattorien verotusarvo on 115 Englannin puntaa per neliömetri; valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo on 74 Englannin puntaa BT:llä ja 1 000– 1 200 Englannin puntaa muilla operaattoreilla; BT:n liittymäkohtainen verotusarvo on 19 Englannin puntaa, kun muut operaattorit maksavat vuosittain 122 Englannin puntaa eriytetyistä tilaajayhteyksistä.

| (153) | Tätä lähestymistapaa ei voida pitää oikeana useista syistä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat perustelleet uskottavasti, että vaikka kyseiset luvut olisi laskettu oikein, niitä ei voida verrata suoraan toisiinsa. Johdanto-osan 125 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi BT:n ja Kingstonin optisia verkkoja ei voida verrata muiden operaattorien verkkoihin. Muiden operaattorien optisten verkkojen vuokratietoja ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Vtessen tekemät laskelmat ja vertailut ovat joka tapauksessa virheellisiä. |
| --- | --- |

(153)

Tätä lähestymistapaa ei voida pitää oikeana useista syistä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat perustelleet uskottavasti, että vaikka kyseiset luvut olisi laskettu oikein, niitä ei voida verrata suoraan toisiinsa. Johdanto-osan 125 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi BT:n ja Kingstonin optisia verkkoja ei voida verrata muiden operaattorien verkkoihin. Muiden operaattorien optisten verkkojen vuokratietoja ei voida soveltaa BT:hen eikä Kingstoniin. Vtessen tekemät laskelmat ja vertailut ovat joka tapauksessa virheellisiä.

| (154) | Vertailun olisi perustuttava pelkästään BT:n käytössä oleviin valokuitukaapeleihin, koska ainoastaan käytössä olevia verotetaan. Lisäksi Vtesse on vertaillut BT:n optisen kaapelin kilometrikohtaista keskimääräistä verotusarvoa kaapeliparin reittikohtaiseen verotusarvoon. Arviointiviraston soveltama optisen kaapelin verotusarvo itse asiassa vaihtelee sen mukaan, kuinka monta optista kaapelia reitillä on. Kaapelien vuokrausarvo alenee sen mukaan, kuinka monta niitä on reitillä (45) . Kun sovelletaan käyttöön otetun valokuitukaapelin vuokrausarvoa vuonna 2005, kahden optisen kaapelin (= yksi valokaapelipari) reittikilometrikohtainen vuokrausarvo näyttää olevan yli 3 000 kilometrin verkoissa (46) 450 Englannin puntaa (47) . Kolmen optisen kaapelin vuokrausarvo on 540 Englannin puntaa per reittikilometri, eli 180 Englannin puntaa per yksittäinen kaapeli (48) . Taulukon alapäässä 48 optisen kaapelin vuokrausarvo per reittikilometri on 1 728 Englannin puntaa eli 36 puntaa per kaapeli (49) . Arviointiviraston mukaan nämä arvot perustuvat markkinatietoihin (50). |
| --- | --- |

(154)

Vertailun olisi perustuttava pelkästään BT:n käytössä oleviin valokuitukaapeleihin, koska ainoastaan käytössä olevia verotetaan. Lisäksi Vtesse on vertaillut BT:n optisen kaapelin kilometrikohtaista keskimääräistä verotusarvoa kaapeliparin reittikohtaiseen verotusarvoon. Arviointiviraston soveltama optisen kaapelin verotusarvo itse asiassa vaihtelee sen mukaan, kuinka monta optista kaapelia reitillä on. Kaapelien vuokrausarvo alenee sen mukaan, kuinka monta niitä on reitillä (45) . Kun sovelletaan käyttöön otetun valokuitukaapelin vuokrausarvoa vuonna 2005, kahden optisen kaapelin (= yksi valokaapelipari) reittikilometrikohtainen vuokrausarvo näyttää olevan yli 3 000 kilometrin verkoissa (46) 450 Englannin puntaa (47) . Kolmen optisen kaapelin vuokrausarvo on 540 Englannin puntaa per reittikilometri, eli 180 Englannin puntaa per yksittäinen kaapeli (48) . Taulukon alapäässä 48 optisen kaapelin vuokrausarvo per reittikilometri on 1 728 Englannin puntaa eli 36 puntaa per kaapeli (49) . Arviointiviraston mukaan nämä arvot perustuvat markkinatietoihin (50).

| (155) | BT:n runkoverkossa on luonnollisesti reittiä kohti tusinoittain käytössä olevia valokaapeleita. Tämä merkitsee sitä, että BT:n optisten kaapelien kilometrikohtaista verotusarvoa pitäisi verrata arviointiviraston käyttämän veroluettelon alapäähän. Näyttää siltä, että vastoin Vtessen väitteitä BT:n optisten kaapelien kilometrikohtaisen verotusarvon vertailu arviointiviraston käyttämiin vuokrausarvoihin ei osoita, että kyseisissä arvoissa olisi merkittäviä eroja tai että BT:n verkko olisi aliarvostettu. |
| --- | --- |

(155)

BT:n runkoverkossa on luonnollisesti reittiä kohti tusinoittain käytössä olevia valokaapeleita. Tämä merkitsee sitä, että BT:n optisten kaapelien kilometrikohtaista verotusarvoa pitäisi verrata arviointiviraston käyttämän veroluettelon alapäähän. Näyttää siltä, että vastoin Vtessen väitteitä BT:n optisten kaapelien kilometrikohtaisen verotusarvon vertailu arviointiviraston käyttämiin vuokrausarvoihin ei osoita, että kyseisissä arvoissa olisi merkittäviä eroja tai että BT:n verkko olisi aliarvostettu.

| (156) | Kun verrataan eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffia ja BT:n liittymäkohtaista verotusarvoa, on ensinnäkin huomattava, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffi ei ole sama kuin verotettavan omaisuuserän vuokra, koska huomattava osa tariffista perustuu järjestelmän ja sen ylläpidon aiheuttamiin kustannuksiin, laskutukseen sekä BT:n muiden kuin veronalaisten koneiden ja laitteiden käyttökustannuksiin. Tariffi ei tämän vuoksi suoraan vastaa verotusarvon oikeudellista määritelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tilaajayhteyden arvo voi olla suuri, pieni tai jopa negatiivinen. Toisaalta OFCOMin mukaan eriytettyjen tilaajayhteyksien tarjoamisella pyritään lisäämään kilpailua laajakaistapalveluissa (51) . Laajakaistapalvelujen kysyntä vaikuttaa eriytettyihin tilaajayhteyksiin, ja suuressa osassa BT:n tilaajayhteyksiä ei ole kysyntää laajakaistapalveluille, koska kyseisiä yhteyksiä tarvitaan ainoastaan puheluihin. Tämän vuoksi eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffi ei vastaa BT:n yhteyksien keskimääräistä arvoa, eikä BT:n liittymäkohtaisen verotusarvon ja eriytetyn tilaajayhteyden tariffin välisestä vertailusta voi tehdä johtopäätöksiä. Kuten OFCOM osoittaa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä tekemissään huomautuksissa, BT:n, NTL:n ja Telewestin suhdeluvut ovat lähes samat huolimatta siitä, että kahteen viimeksi mainittuun yritykseen on sovellettu eri arvostusmenetelmää. Edellä mainittujen syiden vuoksi NTL:n ja Telewestin suhdeluvut näyttävät muodostavan paremman viitearvon kuin Vtessen mainitsemat eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffit. Näiden suhdelukujen vertailusta ei käy ilmi operaattorien välisiä eroja. Lisäksi on huomattava, että arviointivirasto harkitsee soveltavansa 15–20 Englannin punnan verotusarvoa eriytettyä tilaajayhteyttä kohti (52) . Tämä vastaa BT:n yhteyskohtaista verotusarvoa. |
| --- | --- |

(156)

Kun verrataan eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffia ja BT:n liittymäkohtaista verotusarvoa, on ensinnäkin huomattava, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffi ei ole sama kuin verotettavan omaisuuserän vuokra, koska huomattava osa tariffista perustuu järjestelmän ja sen ylläpidon aiheuttamiin kustannuksiin, laskutukseen sekä BT:n muiden kuin veronalaisten koneiden ja laitteiden käyttökustannuksiin. Tariffi ei tämän vuoksi suoraan vastaa verotusarvon oikeudellista määritelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tilaajayhteyden arvo voi olla suuri, pieni tai jopa negatiivinen. Toisaalta OFCOMin mukaan eriytettyjen tilaajayhteyksien tarjoamisella pyritään lisäämään kilpailua laajakaistapalveluissa (51) . Laajakaistapalvelujen kysyntä vaikuttaa eriytettyihin tilaajayhteyksiin, ja suuressa osassa BT:n tilaajayhteyksiä ei ole kysyntää laajakaistapalveluille, koska kyseisiä yhteyksiä tarvitaan ainoastaan puheluihin. Tämän vuoksi eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffi ei vastaa BT:n yhteyksien keskimääräistä arvoa, eikä BT:n liittymäkohtaisen verotusarvon ja eriytetyn tilaajayhteyden tariffin välisestä vertailusta voi tehdä johtopäätöksiä. Kuten OFCOM osoittaa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä tekemissään huomautuksissa, BT:n, NTL:n ja Telewestin suhdeluvut ovat lähes samat huolimatta siitä, että kahteen viimeksi mainittuun yritykseen on sovellettu eri arvostusmenetelmää. Edellä mainittujen syiden vuoksi NTL:n ja Telewestin suhdeluvut näyttävät muodostavan paremman viitearvon kuin Vtessen mainitsemat eriytettyjen tilaajayhteyksien tariffit. Näiden suhdelukujen vertailusta ei käy ilmi operaattorien välisiä eroja. Lisäksi on huomattava, että arviointivirasto harkitsee soveltavansa 15–20 Englannin punnan verotusarvoa eriytettyä tilaajayhteyttä kohti (52) . Tämä vastaa BT:n yhteyskohtaista verotusarvoa.

| (157) | Rakennusten neliömetrikohtaisessa verotusarvossa esiintyvien erojen osalta komissio toteaa, että Telereal-kauppaan (53) perustuva Vtessen laskentamenetelmää vastaavalla menetelmällä laskettu oikea numerotieto ei ole Vtessen väittämä 35 Englannin puntaa vaan 51 Englannin puntaa per neliömetri. Vtesse väittää myös, että muiden teleoperaattoreiden neliömetrikohtainen verotusarvo on 115 Englannin puntaa. Ei ole selvää, kuinka kyseinen luku on laskettu, eikä se myöskään ole suoraan vertailukelpoinen, koska on otettava huomioon erot, joita todennäköisesti aiheutuu erityisesti teleoperaattorien maantieteellisestä sijoittautumisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BT:n kiinteistösalkku kattaa koko Yhdistyneen kuningaskunnan, mukaan luettuina huonoimmassa asemassa olevat ja syrjäisimmät alueet. Tämä laskee yrityksen kiinteistöomaisuuden keskimääräistä vuokrausarvoa. |
| --- | --- |

(157)

Rakennusten neliömetrikohtaisessa verotusarvossa esiintyvien erojen osalta komissio toteaa, että Telereal-kauppaan (53) perustuva Vtessen laskentamenetelmää vastaavalla menetelmällä laskettu oikea numerotieto ei ole Vtessen väittämä 35 Englannin puntaa vaan 51 Englannin puntaa per neliömetri. Vtesse väittää myös, että muiden teleoperaattoreiden neliömetrikohtainen verotusarvo on 115 Englannin puntaa. Ei ole selvää, kuinka kyseinen luku on laskettu, eikä se myöskään ole suoraan vertailukelpoinen, koska on otettava huomioon erot, joita todennäköisesti aiheutuu erityisesti teleoperaattorien maantieteellisestä sijoittautumisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BT:n kiinteistösalkku kattaa koko Yhdistyneen kuningaskunnan, mukaan luettuina huonoimmassa asemassa olevat ja syrjäisimmät alueet. Tämä laskee yrityksen kiinteistöomaisuuden keskimääräistä vuokrausarvoa.

| (158) | Erityisesti on huomattava, että BT:n yleisiä tarkoituksia varten hallussaan pitämät rakennukset, kuten toimistot ja varastot eivät liity sen televerkkoon, ja niiden arvo määritetään erikseen paikallisesti vuokrausmenetelmällä. Kyseisten rakennusten verotusarvo oli 180 miljoonaa Englannin puntaa vuonna 2000. Operatiiviseen liiketoimintaan liittyvien ja erikoiskäytössä olevien rakennusten (esim. puhelinkeskukset) katsotaan kuuluvan BT:n verkkoon, ja niiden verotusarvon määrittää keskitetysti arviointivirasto tulot ja menot -menetelmällä. BT maksoi kaupan jälkeen Telerealille vuokraa 280 miljoonaa Englannin puntaa. BT:n rakennusten kokonaisverotusarvoon sisältyvät sekä BT:n erikseen arvioitujen rakennusten verotusarvo (noin 180 milj. Englannin puntaa vuonna 2000) että verkon kokonaisarviointiin kuuluvien rakennusten verotusarvo, jota ei ole mahdollista eritellä. Se muodostaa kuitenkin merkittävän osan BT:n verkon 560 milj. Englannin punnan verotusarvosta koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Nämä luvut eivät viittaa siihen, että Telereal-kaupan mukainen BT:n rakennusten todellinen markkina-arvo (54) ja arviointiviraston laskema verotusarvo poikkeaisivat huomattavasti toisistaan (55) . Näiden lukujen perusteella ei siis voida päätellä, että verotusarvo olisi liian pieni. |
| --- | --- |

(158)

Erityisesti on huomattava, että BT:n yleisiä tarkoituksia varten hallussaan pitämät rakennukset, kuten toimistot ja varastot eivät liity sen televerkkoon, ja niiden arvo määritetään erikseen paikallisesti vuokrausmenetelmällä. Kyseisten rakennusten verotusarvo oli 180 miljoonaa Englannin puntaa vuonna 2000. Operatiiviseen liiketoimintaan liittyvien ja erikoiskäytössä olevien rakennusten (esim. puhelinkeskukset) katsotaan kuuluvan BT:n verkkoon, ja niiden verotusarvon määrittää keskitetysti arviointivirasto tulot ja menot -menetelmällä. BT maksoi kaupan jälkeen Telerealille vuokraa 280 miljoonaa Englannin puntaa. BT:n rakennusten kokonaisverotusarvoon sisältyvät sekä BT:n erikseen arvioitujen rakennusten verotusarvo (noin 180 milj. Englannin puntaa vuonna 2000) että verkon kokonaisarviointiin kuuluvien rakennusten verotusarvo, jota ei ole mahdollista eritellä. Se muodostaa kuitenkin merkittävän osan BT:n verkon 560 milj. Englannin punnan verotusarvosta koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Nämä luvut eivät viittaa siihen, että Telereal-kaupan mukainen BT:n rakennusten todellinen markkina-arvo (54) ja arviointiviraston laskema verotusarvo poikkeaisivat huomattavasti toisistaan (55) . Näiden lukujen perusteella ei siis voida päätellä, että verotusarvo olisi liian pieni.

| (159) | Vtesse on esittänyt toisenkin Telereal-kauppaan perustuvan väitteen. Vtesse esittää, että BT:n Telerealille rakennuksista maksama vuokra on noin 50 prosenttia vuoden 2001 verotusarvosta huolimatta siitä, että suurin osa verotusarvosta pitäisi kohdistaa verkkoon eikä rakennuksiin. Vtesse pitää edellä mainitun perusteella BT:n verkon verotusarvoa liian pienenä. Tämä väite on kuitenkin virheellisesti perusteltu, koska osa Teleral-kauppaan kuuluneista kiinteistöistä on erikseen arvostettuja kiinteistöjä, joiden yhteisarvo on 180 milj. Englannin puntaa. BT:n koko omaisuuden verotusarvo Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli Teleral-kaupan aikaan 560 milj. Englannin puntaa (verkko ja sen toimintaan liittyvät kiinteistöt), johon on lisättävä erikseen arvioitujen rakennusten arvo 180 milj. Englannin puntaa. Yhteissumma on 740 milj. Englannin puntaa. BT:n Telerealille maksama 280 milj. Englannin punnan vuokra oli näin ollen 38 prosenttia kokonaisverotusarvosta. Kyseisestä luvusta ei voida tehdä käyttökelpoisia päätelmiä. |
| --- | --- |

(159)

Vtesse on esittänyt toisenkin Telereal-kauppaan perustuvan väitteen. Vtesse esittää, että BT:n Telerealille rakennuksista maksama vuokra on noin 50 prosenttia vuoden 2001 verotusarvosta huolimatta siitä, että suurin osa verotusarvosta pitäisi kohdistaa verkkoon eikä rakennuksiin. Vtesse pitää edellä mainitun perusteella BT:n verkon verotusarvoa liian pienenä. Tämä väite on kuitenkin virheellisesti perusteltu, koska osa Teleral-kauppaan kuuluneista kiinteistöistä on erikseen arvostettuja kiinteistöjä, joiden yhteisarvo on 180 milj. Englannin puntaa. BT:n koko omaisuuden verotusarvo Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli Teleral-kaupan aikaan 560 milj. Englannin puntaa (verkko ja sen toimintaan liittyvät kiinteistöt), johon on lisättävä erikseen arvioitujen rakennusten arvo 180 milj. Englannin puntaa. Yhteissumma on 740 milj. Englannin puntaa. BT:n Telerealille maksama 280 milj. Englannin punnan vuokra oli näin ollen 38 prosenttia kokonaisverotusarvosta. Kyseisestä luvusta ei voida tehdä käyttökelpoisia päätelmiä.

| (160) | Tuntuu kyseenalaiselta soveltaa menetelmää, jossa BT:n omaisuuden osia arvioidaan erikseen. Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan arviointiviraston on määritettävä teleoperaattorien omaisuuden arvo kokonaisuutena. Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin teleoperaattoreihin. Kiinteistöjen arvioinnissa on otettava lähtökohtaisesti huomioon, että koko kiinteistön vuokra ei yleensä ole sama kuin kiinteistön osien vuokrien summa. Kokonaisuutena vuokratun kiinteistön vuokra on yleensä pienempi, mutta se voi tietyissä olosuhteissa olla myös suurempi (56) . Tämän vuoksi on todennäköistä, että erikseen arvostettu BT:n kiinteistösalkun markkinavuokra poikkeaa BT:n verotettavaan omaisuuteen sisällytettyjen kiinteistöjen arvosta. |
| --- | --- |

(160)

Tuntuu kyseenalaiselta soveltaa menetelmää, jossa BT:n omaisuuden osia arvioidaan erikseen. Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan arviointiviraston on määritettävä teleoperaattorien omaisuuden arvo kokonaisuutena. Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin teleoperaattoreihin. Kiinteistöjen arvioinnissa on otettava lähtökohtaisesti huomioon, että koko kiinteistön vuokra ei yleensä ole sama kuin kiinteistön osien vuokrien summa. Kokonaisuutena vuokratun kiinteistön vuokra on yleensä pienempi, mutta se voi tietyissä olosuhteissa olla myös suurempi (56) . Tämän vuoksi on todennäköistä, että erikseen arvostettu BT:n kiinteistösalkun markkinavuokra poikkeaa BT:n verotettavaan omaisuuteen sisällytettyjen kiinteistöjen arvosta.

| (161) | Näin ollen ei voida selkeästi osoittaa, että tulot ja menot -menetelmä tuottaisi yleisesti pienempiä verotusarvoja kuin vuokrausmenetelmä, tai että arviointivirasto olisi arvioinut BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvon todellista pienemmäksi tulot ja menot -menetelmää soveltaessaan. |
| --- | --- |

(161)

Näin ollen ei voida selkeästi osoittaa, että tulot ja menot -menetelmä tuottaisi yleisesti pienempiä verotusarvoja kuin vuokrausmenetelmä, tai että arviointivirasto olisi arvioinut BT:n ja Kingstonin omaisuuden verotusarvon todellista pienemmäksi tulot ja menot -menetelmää soveltaessaan.

6.2.2   Tuottaako tulot ja menot -menetelmä etua marginaaliverotuksessa?

| (162) | Ensinnäkin on huomattava, että marginaaliverotuksella, eli uusien käyttöön otettavien valokuitukaapelien verotuksella, on merkitystä määritettäessä BT:n, mutta ei Kingstonin omaisuuden verotusarvoa. Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, Kingstonilla on tytäryhtiö Torch Communications Ltd, joka ylläpitää optista runkoverkkoa Kingstonin paikallisliityntäverkon ulkopuolella. Tytäryhtiön omaisuuden verotusarvo määritetään vuokrausmenetelmällä. Tämän seurauksena Torch Communications maksaa täyden veron kaikista käyttöön otetuista uusista valokaapeleista. Tulot ja menot -menetelmää sovelletaan ainoastaan siihen osaan Kingstonin verkkoa, joka on pääasiassa paikallisliityntäverkko. Kuten edellä todetaan (57) , sen omaisuuden arvoon ei sovelleta tarkistusjärjestelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kilpailijat eivät ole rakentaneet verkkoja Kingstonin hallitsemalle Hullin taajama-alueelle. Kingstonin verkko kattaa jo lähes 100 prosenttia kyseisestä alueesta, joten yritys ei ole itsekään laajentanut verkkoaan. Tilanteen vakauden vuoksi Kingstonin toimintaolosuhteiden ei väitetä muuttuneen niin paljon, että yrityksen verkon verotusarvoa olisi syytä muuttaa. Komissio hyväksyy tämän väitteen ja toteaa, että kolmannet osapuolet eivät ole väittäneet Kingstonin saaneen etua marginaaliverotuksessa. |
| --- | --- |

(162)

Ensinnäkin on huomattava, että marginaaliverotuksella, eli uusien käyttöön otettavien valokuitukaapelien verotuksella, on merkitystä määritettäessä BT:n, mutta ei Kingstonin omaisuuden verotusarvoa. Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, Kingstonilla on tytäryhtiö Torch Communications Ltd, joka ylläpitää optista runkoverkkoa Kingstonin paikallisliityntäverkon ulkopuolella. Tytäryhtiön omaisuuden verotusarvo määritetään vuokrausmenetelmällä. Tämän seurauksena Torch Communications maksaa täyden veron kaikista käyttöön otetuista uusista valokaapeleista. Tulot ja menot -menetelmää sovelletaan ainoastaan siihen osaan Kingstonin verkkoa, joka on pääasiassa paikallisliityntäverkko. Kuten edellä todetaan (57) , sen omaisuuden arvoon ei sovelleta tarkistusjärjestelmää. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan kilpailijat eivät ole rakentaneet verkkoja Kingstonin hallitsemalle Hullin taajama-alueelle. Kingstonin verkko kattaa jo lähes 100 prosenttia kyseisestä alueesta, joten yritys ei ole itsekään laajentanut verkkoaan. Tilanteen vakauden vuoksi Kingstonin toimintaolosuhteiden ei väitetä muuttuneen niin paljon, että yrityksen verkon verotusarvoa olisi syytä muuttaa. Komissio hyväksyy tämän väitteen ja toteaa, että kolmannet osapuolet eivät ole väittäneet Kingstonin saaneen etua marginaaliverotuksessa.

| (163) | Vaikka ei ole näyttöä siitä, että BT olisi saanut etua omaisuuden kokonaisverotusarvoa arvioitaessa, on mahdollista, että yritys on hyötynyt marginaaliverotuksen tasolla eli ottaessaan uusia valokuitukaapeleita käyttöön. Itse asiassa useat kolmannet osapuolet ovat huomauttaneet, että BT:n käyttöön ottamien uusien valokuitukaapelien erilainen verotustapa voi johtaa kilpailun vääristymiseen, kun se kilpailee muiden teleoperaattorien kanssa samasta sopimuksesta. Tämä ongelma liittyy yleisempään kysymykseen eli arviointiviraston vuosittain suorittamaan verotusarvojen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

(163)

Vaikka ei ole näyttöä siitä, että BT olisi saanut etua omaisuuden kokonaisverotusarvoa arvioitaessa, on mahdollista, että yritys on hyötynyt marginaaliverotuksen tasolla eli ottaessaan uusia valokuitukaapeleita käyttöön. Itse asiassa useat kolmannet osapuolet ovat huomauttaneet, että BT:n käyttöön ottamien uusien valokuitukaapelien erilainen verotustapa voi johtaa kilpailun vääristymiseen, kun se kilpailee muiden teleoperaattorien kanssa samasta sopimuksesta. Tämä ongelma liittyy yleisempään kysymykseen eli arviointiviraston vuosittain suorittamaan verotusarvojen tarkistamiseen.

| (164) | Kuten edellä todetaan, kun teleoperaattori, johon sovelletaan vuokrausmenetelmää, yhdistää ja ottaa käyttöön uuden valokuitukaapelin, omaisuuden verotusarvoa korotetaan uuden valokuitukaapelin verotusarvolla. Vastaavasti valokuitukaapelien verotusarvo vähennetään muun omaisuuden arvosta, kun ne poistetaan käytöstä. Tulot ja menot -menetelmän soveltamisalaan kuuluvien teleoperaattorien omaisuuden arvoa ei mukauteta yhtä yksityiskohtaisesti. BT:n omaisuutta tarkistetaan vuosittain markkinaperusteisella mekanismilla. BT:n verkon arvon oletetaan muuttuvan samaa tahtia kuin markkinaosuus. Tämän vuoksi on selvitettävä, saako BT etua siitä, että uusien kuitukaapelien käyttöönoton kaltaiset muutokset otetaan verotuksessa huomioon eri tavalla kuin muilla operaattoreilla. |
| --- | --- |

(164)

Kuten edellä todetaan, kun teleoperaattori, johon sovelletaan vuokrausmenetelmää, yhdistää ja ottaa käyttöön uuden valokuitukaapelin, omaisuuden verotusarvoa korotetaan uuden valokuitukaapelin verotusarvolla. Vastaavasti valokuitukaapelien verotusarvo vähennetään muun omaisuuden arvosta, kun ne poistetaan käytöstä. Tulot ja menot -menetelmän soveltamisalaan kuuluvien teleoperaattorien omaisuuden arvoa ei mukauteta yhtä yksityiskohtaisesti. BT:n omaisuutta tarkistetaan vuosittain markkinaperusteisella mekanismilla. BT:n verkon arvon oletetaan muuttuvan samaa tahtia kuin markkinaosuus. Tämän vuoksi on selvitettävä, saako BT etua siitä, että uusien kuitukaapelien käyttöönoton kaltaiset muutokset otetaan verotuksessa huomioon eri tavalla kuin muilla operaattoreilla.

| (165) | Komission käsityksen mukaan arviointivirasto määrittää BT:n toimittamien liiketoimintasuunnitelmien perusteella BT:n verotettavan omaisuuden tuottaman teoreettisen vuokran, joka perustuu omaisuuden käytöstä johtuviin tuloihin ja menoihin. Verotusarvoa määritettäessä otetaan huomioon kaikki verkon laajennukset, mukaan luettuina tulevan kysynnän kasvun edellyttämien uusien optisten kaapelien käyttöönotto. Arviointivirasto ottaa näin ollen huomioon uudet optiset kaapelit riippumatta siitä, ovatko ne BT:n vuokraamia vai omistamia (58) . Toisin kuin vuokrausmenetelmän alaisuuteen kuuluvilla teleoperaattoreilla, BT:n arvostusmenetelmässä otetaan huomioon myös kaapelit, jotka eivät ole käytössä. Oletuksena on, että osa kaapeleista otetaan käyttöön viisi vuotta kestävän verokauden aikana. BT:n markkinaosuuksien kehityksen vuosittaisella uudelleenarvioinnilla pyritään ottamaan huomioon BT:n verkossa tapahtuneet olennaiset muutokset (59). |
| --- | --- |

(165)

Komission käsityksen mukaan arviointivirasto määrittää BT:n toimittamien liiketoimintasuunnitelmien perusteella BT:n verotettavan omaisuuden tuottaman teoreettisen vuokran, joka perustuu omaisuuden käytöstä johtuviin tuloihin ja menoihin. Verotusarvoa määritettäessä otetaan huomioon kaikki verkon laajennukset, mukaan luettuina tulevan kysynnän kasvun edellyttämien uusien optisten kaapelien käyttöönotto. Arviointivirasto ottaa näin ollen huomioon uudet optiset kaapelit riippumatta siitä, ovatko ne BT:n vuokraamia vai omistamia (58) . Toisin kuin vuokrausmenetelmän alaisuuteen kuuluvilla teleoperaattoreilla, BT:n arvostusmenetelmässä otetaan huomioon myös kaapelit, jotka eivät ole käytössä. Oletuksena on, että osa kaapeleista otetaan käyttöön viisi vuotta kestävän verokauden aikana. BT:n markkinaosuuksien kehityksen vuosittaisella uudelleenarvioinnilla pyritään ottamaan huomioon BT:n verkossa tapahtuneet olennaiset muutokset (59).

| (166) | Tämän vuoksi ei voida väittää, että BT ei joutuisi maksamaan lisää veroa omaisuuden arvon kasvaessa, kuten kantelija, Altnet ja muut kolmannet ovat väittäneet. BT:n Englannissa sijaitsevan, kokonaisuutena arvioidun verkko-omaisuuden verotusarvo on 530 miljoonaa Englannin puntaa, joten uuden optisen kaapelin kaltaisella minimaalisella muutoksella on luonnollisesti pienempi vaikutus BT:hen kuin Vtessen kaltaiseen pieneen teleoperaattoriin. BT:n verkon arvonnousua hillitsee lisäksi muun muassa kilpailijoiden verkkokapasiteetin tulo markkinoille. Tämän vuoksi BT:n käyttöön ottamien uusien valokuitukaapelien vaikutus omaisuuden verotusarvoon vähenee entisestään. Tästä huolimatta uudet kaapelit otetaan huomioon verotuksessa. |
| --- | --- |

(166)

Tämän vuoksi ei voida väittää, että BT ei joutuisi maksamaan lisää veroa omaisuuden arvon kasvaessa, kuten kantelija, Altnet ja muut kolmannet ovat väittäneet. BT:n Englannissa sijaitsevan, kokonaisuutena arvioidun verkko-omaisuuden verotusarvo on 530 miljoonaa Englannin puntaa, joten uuden optisen kaapelin kaltaisella minimaalisella muutoksella on luonnollisesti pienempi vaikutus BT:hen kuin Vtessen kaltaiseen pieneen teleoperaattoriin. BT:n verkon arvonnousua hillitsee lisäksi muun muassa kilpailijoiden verkkokapasiteetin tulo markkinoille. Tämän vuoksi BT:n käyttöön ottamien uusien valokuitukaapelien vaikutus omaisuuden verotusarvoon vähenee entisestään. Tästä huolimatta uudet kaapelit otetaan huomioon verotuksessa.

| (167) | Vtesse esittää myös tyypillisenä esimerkkinä, että sen verovastuu olisi ollut 16 prosenttia ennustetuista juoksevista tuloista, kun se osallistui tarjouskilpailuun runkoverkko- ja liityntäyhteyksien tarjoamiseksi Kent MAN:ille (60) . Vtesse väittää, että BT:n verovastuu oli saman tarjouskilpailun yhteydessä enintään 2 prosenttia, joka on BT:n väitetty keskimääräinen kiinteistöveron ja tulojen suhde. Vtesse päättelee, että kilpailtaessa vastaavista palveluista, tai tässä nimenomaisessa tapauksessa samoista palveluista, BT:llä on selvä kilpailuetu selvästi pienemmän verotaakan ansiosta. |
| --- | --- |

(167)

Vtesse esittää myös tyypillisenä esimerkkinä, että sen verovastuu olisi ollut 16 prosenttia ennustetuista juoksevista tuloista, kun se osallistui tarjouskilpailuun runkoverkko- ja liityntäyhteyksien tarjoamiseksi Kent MAN:ille (60) . Vtesse väittää, että BT:n verovastuu oli saman tarjouskilpailun yhteydessä enintään 2 prosenttia, joka on BT:n väitetty keskimääräinen kiinteistöveron ja tulojen suhde. Vtesse päättelee, että kilpailtaessa vastaavista palveluista, tai tässä nimenomaisessa tapauksessa samoista palveluista, BT:llä on selvä kilpailuetu selvästi pienemmän verotaakan ansiosta.

| (168) | Tämä päätelmä on virheellinen. Ensinnäkään ei voida olettaa, että BT:n keskimääräinen verojen ja tulojen suhde (2 prosenttia) pätisi myös kyseiseen yksittäiseen tarjouskilpailuun (61) . Kyseinen suhdeluku on laskettu BT:n kokonaisverotusarvon perusteella, johon on lisätty Kent MAN -sopimuksen jälkeen käyttöön otettujen valokuitukaapelien arvo joko ennusteiden mukaan tai soveltamalla markkinaosuuksien kehitykseen perustuvaa tarkistusjärjestelmää. Jotta BT:n verovastuuta voidaan verrata asianmukaisesti ja tarkasti Vtessen verovastuuseen kyseisessä tarjouskilpailussa, on määritettävä kuinka paljon kyseinen sopimus kasvatti BT:n verkon verotusarvoa joko ennusteiden perusteella tai vuotuisen tarkistusjärjestelmän mukaisesti. Ennusteisiin perustuva arvonmääritys tuottaa kokonaisarvion, josta ei ole mahdollista eritellä yksittäisiä sopimuksia. Tämän vuoksi ei ole mahdollista määrittää, kuinka paljon Kent MAN -sopimus on nostanut BT:n verkon verotusarvoa. Selvää on, että tällä analyysilla ei pystyttäisi tekemään lopullisia päätelmiä edun eikä valtiontuen olemassaolosta. Mainittuun tarjouskilpailuun liittyvää Vtessen verovastuuta ei voida pitää viitearvona, jonka perusteella määritetään BT:lle koituvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen olemassaolo. Verovastuun määrä todennäköisesti riippuu valittavasta teknisestä ratkaisusta, tarjouksen tekevien yritysten kustannusrakenteesta sekä teleoperaattorien palveluja tarjotessaan käyttämän optisen kaapeliverkon pituudesta sekä ennen kaikkea siitä, kuinka monta uutta valokuitukaapelia joudutaan ottamaan käyttöön (62) . Vuokrausmenetelmää sovellettaessa verotaakka ei kasva, jos palvelun tarjoava teleoperaattori käyttää olemassa olevaa kaapeliverkkoa (63). |
| --- | --- |

(168)

Tämä päätelmä on virheellinen. Ensinnäkään ei voida olettaa, että BT:n keskimääräinen verojen ja tulojen suhde (2 prosenttia) pätisi myös kyseiseen yksittäiseen tarjouskilpailuun (61) . Kyseinen suhdeluku on laskettu BT:n kokonaisverotusarvon perusteella, johon on lisätty Kent MAN -sopimuksen jälkeen käyttöön otettujen valokuitukaapelien arvo joko ennusteiden mukaan tai soveltamalla markkinaosuuksien kehitykseen perustuvaa tarkistusjärjestelmää. Jotta BT:n verovastuuta voidaan verrata asianmukaisesti ja tarkasti Vtessen verovastuuseen kyseisessä tarjouskilpailussa, on määritettävä kuinka paljon kyseinen sopimus kasvatti BT:n verkon verotusarvoa joko ennusteiden perusteella tai vuotuisen tarkistusjärjestelmän mukaisesti. Ennusteisiin perustuva arvonmääritys tuottaa kokonaisarvion, josta ei ole mahdollista eritellä yksittäisiä sopimuksia. Tämän vuoksi ei ole mahdollista määrittää, kuinka paljon Kent MAN -sopimus on nostanut BT:n verkon verotusarvoa. Selvää on, että tällä analyysilla ei pystyttäisi tekemään lopullisia päätelmiä edun eikä valtiontuen olemassaolosta. Mainittuun tarjouskilpailuun liittyvää Vtessen verovastuuta ei voida pitää viitearvona, jonka perusteella määritetään BT:lle koituvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen olemassaolo. Verovastuun määrä todennäköisesti riippuu valittavasta teknisestä ratkaisusta, tarjouksen tekevien yritysten kustannusrakenteesta sekä teleoperaattorien palveluja tarjotessaan käyttämän optisen kaapeliverkon pituudesta sekä ennen kaikkea siitä, kuinka monta uutta valokuitukaapelia joudutaan ottamaan käyttöön (62) . Vuokrausmenetelmää sovellettaessa verotaakka ei kasva, jos palvelun tarjoava teleoperaattori käyttää olemassa olevaa kaapeliverkkoa (63).

| (169) | Samoja perusteluja voidaan soveltaa Vtessen esittämään väitteeseen, jonka perustaksi on vertailtu BT:n tukkuliittymäpalvelujen (Wholesale Extension Services, WES) hintoja veroihin, jotka vuokrausmenetelmällä arvioidun operaattorin olisi maksettava, jos se ottaisi käyttöön uusia valokaapeleita palvelun tarjoamista varten. Vtessen mukaan tällaisen operaattorin olisi tukkuliittymäpalvelujen kapasiteetista ja etäisyyksistä riippuen maksettava veroa jopa 87 prosenttia BT:n veloittamasta hinnasta. Vtessen näkemyksen mukaan myös tämä osoittaa, että BT:n optisen verkon arvo on määritetty liian pieneksi tai siitä ei peritä riittävästi marginaaliveroa. Tämä väite perustuu kuitenkin olettamukseen, että teoreettinen operaattori käyttäisi yhtä kuitukaapeliparia samalla reitillä kuin BT. Jos kyseinen operaattori käyttää jo käytössä olevaa valokaapelia tukkuliittymäpalvelujen tarjoamiseen, verotusarvo ei vuokrausmenetelmän mukaan muutu. Jos operaattori ottaa käyttöön uusia valokuitukaapeleita reitillä, jolla on jo käytössä useita valokaapeleita, toimenpiteen marginaalikustannus jää paljon alhaisemmaksi, koska kaapelikohtainen vero reitillä pienenee kaapelien määrän kasvaessa. Tästäkään väitteestä ei voida tehdä tarvittavia päätelmiä. |
| --- | --- |

(169)

Samoja perusteluja voidaan soveltaa Vtessen esittämään väitteeseen, jonka perustaksi on vertailtu BT:n tukkuliittymäpalvelujen (Wholesale Extension Services, WES) hintoja veroihin, jotka vuokrausmenetelmällä arvioidun operaattorin olisi maksettava, jos se ottaisi käyttöön uusia valokaapeleita palvelun tarjoamista varten. Vtessen mukaan tällaisen operaattorin olisi tukkuliittymäpalvelujen kapasiteetista ja etäisyyksistä riippuen maksettava veroa jopa 87 prosenttia BT:n veloittamasta hinnasta. Vtessen näkemyksen mukaan myös tämä osoittaa, että BT:n optisen verkon arvo on määritetty liian pieneksi tai siitä ei peritä riittävästi marginaaliveroa. Tämä väite perustuu kuitenkin olettamukseen, että teoreettinen operaattori käyttäisi yhtä kuitukaapeliparia samalla reitillä kuin BT. Jos kyseinen operaattori käyttää jo käytössä olevaa valokaapelia tukkuliittymäpalvelujen tarjoamiseen, verotusarvo ei vuokrausmenetelmän mukaan muutu. Jos operaattori ottaa käyttöön uusia valokuitukaapeleita reitillä, jolla on jo käytössä useita valokaapeleita, toimenpiteen marginaalikustannus jää paljon alhaisemmaksi, koska kaapelikohtainen vero reitillä pienenee kaapelien määrän kasvaessa. Tästäkään väitteestä ei voida tehdä tarvittavia päätelmiä.

| (170) | Näiden tosiseikkojen perusteella voidaan todeta, että BT:hen sovelletaan marginaaliverotuksen periaatteita. Vaikka analysoinnin perustana käytettäisiin Vtessen ja BT:n tavoittelemien samojen sopimusten verotusta, BT:lle ei näytä koituvan ilmeistä etua. BT:ltä peritään veroa käyttöön otetuista uusista valokuitukaapeleista, tosin eri tavalla ja vähemmän läpinäkyvästi kuin muilla teleoperaattoreilla. Komissio toteaa myös, että koska tulot ja menot -menetelmä perustuu ennustettuihin tuloihin, BT:tä verotetaan käyttämättömistä valokuitukaapeleista, koska oletuksen mukaan nämä kaapelit otetaan käyttöön kysynnän kasvaessa. BT maksaa siis veroa myös käyttämättömistä valokuitukaapeleista toisin kuin muut teleoperaattorit. |
| --- | --- |

(170)

Näiden tosiseikkojen perusteella voidaan todeta, että BT:hen sovelletaan marginaaliverotuksen periaatteita. Vaikka analysoinnin perustana käytettäisiin Vtessen ja BT:n tavoittelemien samojen sopimusten verotusta, BT:lle ei näytä koituvan ilmeistä etua. BT:ltä peritään veroa käyttöön otetuista uusista valokuitukaapeleista, tosin eri tavalla ja vähemmän läpinäkyvästi kuin muilla teleoperaattoreilla. Komissio toteaa myös, että koska tulot ja menot -menetelmä perustuu ennustettuihin tuloihin, BT:tä verotetaan käyttämättömistä valokuitukaapeleista, koska oletuksen mukaan nämä kaapelit otetaan käyttöön kysynnän kasvaessa. BT maksaa siis veroa myös käyttämättömistä valokuitukaapeleista toisin kuin muut teleoperaattorit.

| (171) | Tämän vuoksi komissio voi yhtyä OFCOMin näkemykseen, jonka mukaan ”[tarkistus]järjestelmä näyttää johtavan pitkällä aikavälillä olennaisin osin samaan lopputulokseen kaikissa tapauksissa, vaikka menettelyt ovat erilaisia eivätkä kovin läpinäkyviä”. |
| --- | --- |

(171)

Tämän vuoksi komissio voi yhtyä OFCOMin näkemykseen, jonka mukaan ”[tarkistus]järjestelmä näyttää johtavan pitkällä aikavälillä olennaisin osin samaan lopputulokseen kaikissa tapauksissa, vaikka menettelyt ovat erilaisia eivätkä kovin läpinäkyviä”.

| (172) | Selkeiden kilpailuongelmien puuttuminen voidaan vahvistaa tarkastelemalla markkinaosuuksia markkinoilla, joilla tarjotaan suuren kaistanleveyden palveluja yritysasiakkaille. Kyseisillä markkinoilla BT kilpailee suoraan Vtessen kanssa (64) . BT:n toimittamien lukujen mukaan BT:llä on 12 prosentin osuus kyseisillä markkinoilla, ja se on vasta neljänneksi suurin toimija. OFCOMin toimittamien lukujen mukaan BT:llä on [10-15] (65) prosentin markkinaosuus kapasiteetiltaan vähintään 622 Mbit/s olevien ns. perinteisen rajapinnan vuokrayhteyksien markkinoista (66) . Vaikka BT on telealan perinteinen hallitseva yhtiö, sillä näyttää olevan suhteellisen pieni markkinaosuus kyseisessä markkinasegmentissä. BT:n markkinaosuuden voisi olettaa olevan huomattavasti suurempi, jos se saisi väitettyä huomattavaa etua uusien valokuitukaapelien verotuksessa. Komission käytettävissä olevilla tiedoilla ei voida vahvistaa väitettä, jonka mukaan BT saisi kilpailuetua, jonka vuoksi muut teleoperaattorit eivät pystyisi kilpailemaan sen kanssa mainitussa markkinasegmentissä (67). |
| --- | --- |

(172)

Selkeiden kilpailuongelmien puuttuminen voidaan vahvistaa tarkastelemalla markkinaosuuksia markkinoilla, joilla tarjotaan suuren kaistanleveyden palveluja yritysasiakkaille. Kyseisillä markkinoilla BT kilpailee suoraan Vtessen kanssa (64) . BT:n toimittamien lukujen mukaan BT:llä on 12 prosentin osuus kyseisillä markkinoilla, ja se on vasta neljänneksi suurin toimija. OFCOMin toimittamien lukujen mukaan BT:llä on [10-15] (65) prosentin markkinaosuus kapasiteetiltaan vähintään 622 Mbit/s olevien ns. perinteisen rajapinnan vuokrayhteyksien markkinoista (66) . Vaikka BT on telealan perinteinen hallitseva yhtiö, sillä näyttää olevan suhteellisen pieni markkinaosuus kyseisessä markkinasegmentissä. BT:n markkinaosuuden voisi olettaa olevan huomattavasti suurempi, jos se saisi väitettyä huomattavaa etua uusien valokuitukaapelien verotuksessa. Komission käytettävissä olevilla tiedoilla ei voida vahvistaa väitettä, jonka mukaan BT saisi kilpailuetua, jonka vuoksi muut teleoperaattorit eivät pystyisi kilpailemaan sen kanssa mainitussa markkinasegmentissä (67).

| (173) | Verotusarvojen tarkistusmenettelyjen osalta voidaan lisätä, että komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään seuraavaa: ”BT hyötyy verotusarvoja pienentävästä järjestelmästä, mutta kilpailijoiden markkinaolosuhteita ei ilmeisesti tarkastella yhtä järjestelmällisesti.” Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja BT:n toimittamien selvitysten perusteella komissio pitää kyseistä epäilyä perusteettomana. BT:n verotusarvoja ei tarkisteta ainoastaan alaspäin: kuten edellä todetaan, BT:hen sovellettava tarkistusjärjestelmä perustuu yrityksen markkinaosuuksien kehitykseen. Pitää paikkansa, että tiettyinä vuosina yrityksen markkinaosuudet ja tätä kautta verotusarvot laskivat, mikä johtui lisääntyneen kilpailun aiheuttamasta arvonalentumisesta. BT:n omaisuuden verotusarvo kuitenkin kasvoi 4 milj. Englannin puntaa vuonna 2003 ja 7,1 milj. Englannin puntaa vuonna 2004. Kilpailijat ovat käytännössä hyötyneet verotusarvojen pienentämisestä: alalla esiintyneen ylitarjonnan vuoksi BT:n kilpailijoiden optisten kaapeliverkkojen verotusarvoa alennettiin 15 prosenttia 1.4.2001 ja 25 prosenttia 1.4.2002. Tämän seurauksena valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo aleni 1 000 Englannin punnasta (vuonna 2000) 850 Englannin puntaan vuonna 2001, ja edelleen 750 Englannin puntaan vuosina 2002–2004. Vuosien 2005–2010 veroluettelossa valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo on edelleen alentunut 500 Englannin puntaan. Tämä merkitsee sitä, että teleoperaattorin, jonka optinen kaapeliverkko pysyi samana edellä mainittuna ajanjaksona, omaisuuden verotusarvo on pienentynyt 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(173)

Verotusarvojen tarkistusmenettelyjen osalta voidaan lisätä, että komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään seuraavaa: ”BT hyötyy verotusarvoja pienentävästä järjestelmästä, mutta kilpailijoiden markkinaolosuhteita ei ilmeisesti tarkastella yhtä järjestelmällisesti.” Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja BT:n toimittamien selvitysten perusteella komissio pitää kyseistä epäilyä perusteettomana. BT:n verotusarvoja ei tarkisteta ainoastaan alaspäin: kuten edellä todetaan, BT:hen sovellettava tarkistusjärjestelmä perustuu yrityksen markkinaosuuksien kehitykseen. Pitää paikkansa, että tiettyinä vuosina yrityksen markkinaosuudet ja tätä kautta verotusarvot laskivat, mikä johtui lisääntyneen kilpailun aiheuttamasta arvonalentumisesta. BT:n omaisuuden verotusarvo kuitenkin kasvoi 4 milj. Englannin puntaa vuonna 2003 ja 7,1 milj. Englannin puntaa vuonna 2004. Kilpailijat ovat käytännössä hyötyneet verotusarvojen pienentämisestä: alalla esiintyneen ylitarjonnan vuoksi BT:n kilpailijoiden optisten kaapeliverkkojen verotusarvoa alennettiin 15 prosenttia 1.4.2001 ja 25 prosenttia 1.4.2002. Tämän seurauksena valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo aleni 1 000 Englannin punnasta (vuonna 2000) 850 Englannin puntaan vuonna 2001, ja edelleen 750 Englannin puntaan vuosina 2002–2004. Vuosien 2005–2010 veroluettelossa valokuitukaapeliparin kilometrikohtainen verotusarvo on edelleen alentunut 500 Englannin puntaan. Tämä merkitsee sitä, että teleoperaattorin, jonka optinen kaapeliverkko pysyi samana edellä mainittuna ajanjaksona, omaisuuden verotusarvo on pienentynyt 50 prosenttia.

| (174) | On huomattava, että kiinteistöveroa kannetaan yrityksiltä omaisuuden arvon perusteella. Kyseessä ei ole yrityksen tuloista eikä voitoista kannettava vero. Kiinteistöveroa kannetaan kaikesta liikekiinteistöihin kuuluvasta omaisuudesta, myös televiestintäverkoista. Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan jokaisen televerkon arvo määritetään kokonaisuutena. Tällaista omaisuutta voidaan arvioida usealla eri menetelmällä. Jos kaikkia menetelmiä voidaan soveltaa yksittäistapauksessa, niillä pitäisi saavuttaa sama lopputulos. Arvostusmenetelmän valinta riippuu yksittäistapauksen olosuhteista. |
| --- | --- |

(174)

On huomattava, että kiinteistöveroa kannetaan yrityksiltä omaisuuden arvon perusteella. Kyseessä ei ole yrityksen tuloista eikä voitoista kannettava vero. Kiinteistöveroa kannetaan kaikesta liikekiinteistöihin kuuluvasta omaisuudesta, myös televiestintäverkoista. Brittiläisen oikeuskäytännön mukaan jokaisen televerkon arvo määritetään kokonaisuutena. Tällaista omaisuutta voidaan arvioida usealla eri menetelmällä. Jos kaikkia menetelmiä voidaan soveltaa yksittäistapauksessa, niillä pitäisi saavuttaa sama lopputulos. Arvostusmenetelmän valinta riippuu yksittäistapauksen olosuhteista.

| (175) | Näyttää siltä, että arviointivirasto on soveltanut BT:hen ja Kingstoniin kiinteistöverotuksen yleisiä sääntöjä lainsäädännön ja oikeuskäytännön mukaisesti. BT:n ja Kingstonin omaisuuden arvon määrittäminen ja verotusarvojen tarkistaminen perustuvat eri menetelmiin kuin niiden kilpailijoilla. Komissio katsoo kuitenkin, että erilaisen menetelmän käyttö on perusteltua yritysten ominaispiirteiden objektiivisten erojen ja arviointiviraston käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(175)

Näyttää siltä, että arviointivirasto on soveltanut BT:hen ja Kingstoniin kiinteistöverotuksen yleisiä sääntöjä lainsäädännön ja oikeuskäytännön mukaisesti. BT:n ja Kingstonin omaisuuden arvon määrittäminen ja verotusarvojen tarkistaminen perustuvat eri menetelmiin kuin niiden kilpailijoilla. Komissio katsoo kuitenkin, että erilaisen menetelmän käyttö on perusteltua yritysten ominaispiirteiden objektiivisten erojen ja arviointiviraston käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (176) | Ei ole näyttöä siitä, että eri arvostusmenetelmän soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin olisi tuottanut kyseisille yrityksille etua niiden kilpailijoihin nähden. Koska edun olemassaolosta ei ole näyttöä, komissio toteaa, että BT ja/tai Kingston eivät ole saaneet liikekiinteistöjen verotusjärjestelmästä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea komission tarkastelemana ajanjaksona eli vuosina 1995–2005, |
| --- | --- |

(176)

Ei ole näyttöä siitä, että eri arvostusmenetelmän soveltaminen BT:hen ja Kingstoniin olisi tuottanut kyseisille yrityksille etua niiden kilpailijoihin nähden. Koska edun olemassaolosta ei ole näyttöä, komissio toteaa, että BT ja/tai Kingston eivät ole saaneet liikekiinteistöjen verotusjärjestelmästä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea komission tarkastelemana ajanjaksona eli vuosina 1995–2005,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksiin BT plc ja Kingston Communications plc vuosina 1995–2005 soveltama liikekiinteistöjä koskeva vero ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä, 12. lokakuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 62, 12.3.2005, s. 10.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Saatavissa osoitteessa http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  Arviointiviraston kaudelle 2005–2010 määrittämästä valokuidun vuokrausarvosta on tehty valitus, ja verotusarvoa saatetaan alentaa, jos valitus hyväksytään.

5

(6)  Niitä verotetaan todellisuudessa asiakkaana olevaa kotitaloutta kohti lasketulla verotusarvolla. Tämä menetelmä perustuu yrittäjän arvioon, johon on sisällytetty pääoma-arvon mukaiset kustannukset ja ns. end alllowance -vähennykset jotta voidaan ottaa huomioon penetraatioaste.

6

(7)  554 100 000 Englannin puntaa Englannissa ja Walesissa vuonna 2005.

7

(8)  Tilaajayhteys yhdistää loppukäyttäjän paikalliseen puhelinkeskukseen. BT:n on annettava säännellyin ehdoin kilpailijoilleen mahdollisuus käyttää näitä tilaajayhteyksiä.

8

(9)  Huomautukset yrityksiltä Cable and Wireless, Telewest ja Viatel.

9

(10)  Huomautukset Telewest-yritykseltä.

10

(11)  Huomautukset Easynet-yritykseltä.

11

(12)  Ensimmäistä tilaajayhteyksien eriytettyä vuokratariffia sovellettiin 31. päivästä toukokuuta 2001 eli selvästi asianomaisten edeltävien arvonmäärityspäivien jälkeen (1.4.1993 ja 1.4.1998).

12

(13)  Ensimmäiset BT:n liityntäpalveluista perittyjä siirtomaksuja koskevat lainsäädännön edellyttämät kirjanpitotiedot laadittiin tilikaudelta 2001–2002.

13

(14)  Markkinaosuuteen perustuvasta menetelmästä on tarkemmat tiedot tämän asiankirjan kohdassa, jossa esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset.

14

(15)  Vuonna 2003 BT:n Englannissa sijaitsevan omaisuuden verotusarvoa korotettiin 443,5 miljoonasta Englannin punnasta 447,5 miljoonaan Englannin puntaan. Vuonna 2004 verotusarvoa korotettiin Englannissa 450,6 miljoonaan Englannin puntaan.

15

(16)  Hullin taajama-alueella olevan Kingstonin omaisuuden arvoksi määritettiin tulot ja menot -menetelmällä 5,1 miljoonaa Englannin puntaa vuoden 2000 veroluettelossa. Kingstonin mukaan kyseiseltä alueelta saatiin liikevaihtoa 50 miljoonaa Englannin puntaa. Kun sovelletaan 44 prosentin kerrointa, verojen ja tulojen suhde on noin 4,5 prosenttia.

16

(17)  Asiantuntijoihin kuului National Economic Research Associates -yrityksen alaan erikoistuneita konsultteja, jotka arviointivirasto oli palkannut laatimaan mallin, jolla arvioidaan BT:n tulevaa liikevaihtoa ja operatiivisia kustannuksia.

17

(18)  Asia British Telecommunications plc v. Central Valuation Officer, 19.3.1998.

18

British Telecommunications plc v. Central Valuation Officer

(19)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat asiaan Poplar Union Assessment Committee v. Roberts [1922] 2 AC 93.

19

Poplar Union Assessment Committee v. Roberts

.

(20)  Ks. esimerkiksi Brewin (VO) v. Railway Executive (1952) 45 R&IT 553.

20

Brewin (VO) v. Railway Executive

(21)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note — Heinäkuu 1997. Julkaisija: Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS).

21

(22)  On huomattava, että vaikka oletettu vuokrasuhde määritetään yhdeksi vuodeksi, se voi kestää pidempään. Vuokrasuhteen voidaan kohtuudella olettaa jatkuvan. Ks. R v. South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD 359 at 370.

22

R v. South Staffordshire Waterworks Co

(23)  Reaalinen tuotto on 12,27 prosenttia.

23

(24)  Esimerkiksi kauden 2000–2005 veroluettelon arvonmäärityksistä tehtiin yli 1,17 miljoonaa valitusta, joista 845 000 joko vedettiin takaisin tai päätyi sopimukseen.

24

(25)  Ks. alaviite 18.

25

(26)  Maaoikeuteen tehtävä valitus edellyttää kokonaan uutta käsittelyä 13 viikon aikana, ja asian ratkaisee kahdesta tarkastajasta ja yhdestä asianajajasta muodostuva paneeli. Sen sijaan arviointivirastossa asian ratkaisi maallikkolautakunta ainoastaan neljän viikon aikana.

26

(27)  BT:n vähittäistelepalvelujen ydintoimintoihin sovellettiin hintasääntelyä. BT:n säänneltyjen vähittäispalvelujen hinnanmuutokset eivät saaneet yksittäisenä vuotena ylittää määrää RPI–X, missä RPI on koko talouden kuluttajahintaindeksin vuosimuutos. OFCOM määritti x-tekijän. Vuonna 1992 OFCOM määritti, että x-tekijän arvo on 7,5 prosenttia tilikausina 1993/1994–1996/1997.

27

(28)  BT:n liittymäalijäämä on tappio, jonka yhtiö kärsi tarjotessaan keskuslinjoja.

28

(29)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat tutkimustietoihin, joiden mukaan BT:n toiminta on tehokasta. Esimerkiksi verrattaessa BT:tä yhdysvaltalaisiin paikallispuheluoperaattoreihin, joiden toiminnan katsotaan yleisesti olevan kohtuullisen tehokasta ja joista on tuotettu yksityiskohtaiset kustannus- ja volyymitiedot, BT sijoittuu tehokkuuden osalta parhaimpaan kymmenesosaan tai sen tuntumaan.

29

(30)  LFGA-säädöksen 6 luvun 2 kohdan 7 alakohdassa kuvaillaan seikkoja, jotka katsotaan olosuhteiden huomattavaksi muuttumiseksi. Näihin kuuluvat erityisesti ”seikat, jotka vaikuttavat omaisuuden fyysisiin ominaisuuksiin tai käyttöominaisuuksiin” sekä ”seikat, jotka vaikuttavat omaisuuden sijaintipaikan fyysisiin ominaisuuksiin”.

30

(31)  OFCOMin toimittamiin uusiin tietoihin perustuva BT:n tarkistettu markkinaosuus vuonna 2000. Markkinaosuus oli 70,5 prosenttia.

31

(32)  Arviointivirasto katsoo, että puhelinliikenteen menetys matkapuheluille ei ole olennainen muutos vuoden 2000 veroluettelossa.

32

(33)  OFCOMilla ei ole enää samaa toimivaltaa kerätä markkinatietoja, koska BT:n asema markkinoilla on muuttunut.

33

(34)  Näin ollen ennuste on tehty vuoden 2003 huhtikuun 1. päivän näkökulmasta, mutta fyysisen toimintaympäristön (mukaan lukien BT:n ja muiden teleoperaattorien verkon fyysinen koko) oletetaan olevan samassa tilassa kuin se oli tarkistusvuoden alussa.

34

(35)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Altnet on todennut, että sen jäsenten televerkkojen arvonmääritys tulot ja menot -menetelmällä olisi tuottanut verotusarvoksi nolla vuonna 2000. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat tämän olevan ristiriidassa todellisuudessa maksettujen vuokrien sekä niiden pohjana olleiden liiketoimintasuunnitelmien kanssa.

35

(36)  Näissä arvonmäärityksissä käytetyt tulot on mukautettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, eikä asian kannalta merkityksettömiä tuloja ole otettu huomioon.

36

(37)  Ks. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten huomautukset (johdanto-osan 70–72 kappale).

37

(38)  Asia British Telecommunications plc v. Central Valuation Officer, 19. maaliskuuta 1998.

38

British Telecommunications plc v. Central Valuation Officer

(39)  Ks. alaviite 21.

39

(40)  Vuokrausmenetelmän alaisuuteen kuuluvien teleoperaattorien omaisuuden verotusarvot eivät vaihtele yhtä suuresti. On kuitenkin todettava, että muiden operaattorien verkot laajentuvat nopeasti, kun taas BT:n ja Kingstonin verkkojen koko ei kasva suuresti. Joka tapauksessa muidenkin teleoperaattorien verotusarvot ovat laskeneet selvästi, kuten johdanto-osan 173 kappaleessa selitetään.

40

(41)  Tämä selittää sen, miksi arviointivirasto ei hyväksy BT:n väitettä, jonka mukaan matkapuhelinten suosion kasvun olisi pitänyt vaikuttaa BT:n omaisuuden verotusarvoihin vuonna 2003 ja 2004. Arviointivirasto katsoo, että tämä taloudellisen toimintaympäristön muutos tapahtui vuoden 2000–2005 veroluettelon voimassaoloaikana, joten sitä ei voida pitää vuoden 1998 taloudellisessa toimintaympäristössä tapahtuneena muutoksena. Arviointivirasto katsoo, että vastaavasti ei voida ottaa huomioon Internet-liittymien kasvavan kysynnän aiheuttamaa päinvastaista (verotusarvoja nostavaa) vaikutusta, jota ei voitu ennakoida vuonna 1998. Molemmat taloudelliset muutokset voitiin ottaa huomioon vasta vuosien 2005–2010 veroluetteloa laadittaessa.

41

(42)  Tällä perustelulla voidaan kiistää Gamma Telekomin huomautuksiin sisältyvä ehdotus, jonka mukaan yritysten verotaakkaa pitäisi arvioida vertailemalla BT:n ja sen kilpailijoiden maksaman kiinteistöveron ja tuotetun arvonlisän suhdetta.

42

(43)  Tiedot ovat saatavissa osoitteessa http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  Vuonna 200 puhelutulojen osuus BT:n puhelu- ja liittymätuloista oli 59,5 prosenttia.

44

(45)  Tämä vastaa periaatetta, jonka mukaan kokonaisuutena vuokratun ison rakennuksen neliövuokra on alempi kuin pienemmän rakennuksen neliövuokra. OFCOM on vahvistanut, että käytettävissä olevien tietojen mukaan valokuitukaapelien vuokra alenee, kun vuokrattavien kaapelien määrä kasvaa.

45

(46)  Kuten edellä todetaan, yli 3 000 kilometrin verkoille myönnetään 10 prosentin alennus, joka perustuu markkinatietoihin. BT:n verkon koon vuoksi tämä on asianmukainen viitearvo käytettäväksi vertailussa.

46

(47)  Lontoon alueella 500 Englannin puntaa.

47

(48)  Lontoon alueella 720 Englannin puntaa (kolme kaapelia) ja 240 Englannin puntaa (yksi kaapeli).

48

(49)  Lontoon alueella 2 256 Englannin puntaa (48 kaapelia) ja 47 Englannin puntaa (yksi kaapeli).

49

(50)  Komission käsityksen mukaan arviointivirastolla ei ole yksiselitteisiä tietoja yli 12 kaapelin reiteistä, joten taulukon yläpää perustuu pääoma-arvon mukaisiin kustannuksiin. Toisin sanoen oletetaan, että operaattorin korkein vuokratarjous 13 kaapelin ja sitä suuremmille reiteille on enintään verkon rakentamisen pääoma-arvo.

50

(51)  OFCOMin kuulemisasiakirja ”Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions”, 7. syyskuuta 2005.

51

Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions

(52)  GVA Grimley on todennut, että arviointiviraston näkemyksen mukaan eriytetyn kuparijohdinparin verotusarvo on noin 50 Englannin puntaa. Tuohon aikaan tehdyn arviointiviraston hyvin alustavan arvion mukaan verotusarvo voisi olla 12–50 Englannin puntaa.

52

(53)  Ks. johdanto-osan 36 kappale.

53

(54)  Telereal-kauppaan sisältyi lähes koko BT:n kiinteistöomaisuus: 6 700 kiinteistöstä ainoastaan 220 pysyi BT:n omistuksessa.

54

(55)  On huomattava, että kiinteistön todellinen vuokrausarvo ei ole välttämättä sama kuin sen teoreettinen verotusarvo.

55

(56)  Markkinatiedot perustuvat yleensä siihen tosiseikkaan, että kiinteistön koon kasvaessa yksikköhinta laskee. Arviointivirasto ottaa tämän huomioon, sillä se myöntää markkinatietojen mukaan 10 prosentin alennuksen pituudeltaan yli 3 000 kilometrin optisille verkoille.

56

(57)  Ks. johdanto-osan 98 kappale.

57

(58)  Vtessen mukaan BT:n väitetään vuokranneen noin 2 000 kilometriä optista kaapelia Vtessen toimittajiin kuuluvalta Geolta. Vtesse on tiedustellut, onko tämä verkon laajennus otettu asianmukaisesti huomioon verotusarvoissa. Arviointiviraston mukaan GEO on vahvistanut vuokranneensa 1 717 reittikilometriä kuitukaapelia BT:lle. Tähän mennessä ei ole saatu tietoa siitä, onko BT:n vuokraamat kaapelit otettu käyttöön, korvataanko niillä vanhoja kaapeleita vai muodostavatko ne uuden reitin. Arviointivirasto on selittänyt, että uudet optiset kaapelit otetaan huomioon BT:n omaisuuden verotusarvoa tarkistettaessa, koska voimassa oleva tulot ja menot -menetelmän mukainen arvonmääritys perustuu malliin, jossa otetaan huomioon tulevaisuuden tulovirrat. BT:n GEO:lta vuokraamien optisten kaapelien tuottamat ennustetut tulovirrat otetaan siis tarkistuksessa huomioon. Verotusarvoja tarkistettaessa sovelletaan uutta tarkistusjärjestelmää, jonka viimeistely on vielä kesken.

58

(59)  Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vahvistaneet, että laajakaistapalveluista saatavat tulot on otettu huomioon BT:hen sovellettavassa, markkinaosuuksiin perustuvassa vuotuisessa tarkistusmenetelmässä.

59

(60)  Ks. johdanto-osan 41 kappale.

60

(61)  Kuten edellä todetaan, BT:n tarkka verojen suhde tuloihin vaihtelee arvioijasta riippuen. OFCOMin laskelmien mukaan se on 1,28 prosenttia, Vtessen mukaan 2 prosenttia ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan 3 prosenttia. Vtessen ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten laskeman suhdeluvun eroa käsitellään johdanto-osan 107 kappaleessa. OFCOMin laskelmien tuottama pienempi suhdeluku saattaa johtua siitä, että se käytti laskelmissa BT-konsernin kokonaisliikevaihtoa, mukaan luettuna Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolisten toimintojen tuottama liikevaihto.

61

(62)  Teknisesti on mahdollista käyttää jo käytössä olevia optisia kaapeleita laajaa kaistanleveyttä edellyttävien palvelujen tarjoamiseen yritysasiakkaille. Siinä tapauksessa teleoperaattorin verkon verotusarvo ei kasva vuokrausmenetelmää sovellettaessa.

62

(63)  Operaattori joutuu kenties maksamaan veroa ainoastaan optisen kaapelin ja asiakkaan rakennuksen välisestä liittymäkohdasta.

63

(64)  Vtesse on kertomansa mukaan operaattori, joka tarjoaa innovatiivisia hyvin suuren kapasiteetin palveluja (jopa 66 gigabittiä sekunnissa).

64

(65)  Liikesalaisuus

65

(66)  Pienemmistä kaistanleveyksistä voidaan todeta, että OFCOMin mukaan BT:llä ei ole merkittävää markkinavoimaa kapasiteetiltaan vähintään 8 Mbit/s olevien vuokrayhteyksien vähittäismarkkinoilla. Ks. http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  Vtesse itse asiassa voitti BT:n vuonna 2004 isossa tarjouskilpailussa, joka koski suurta kaistanleveyttä edellyttävien palvelujen tarjoamista Lloyds TSB:lle.

67

---