# Euroopa Liidu L 366/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 366 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide21. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 366

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide21. detsember 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, Huta Częstochowa SA-le antud riigiabi nr C 20/04 (ex NN 25/04) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1962 all)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 4. juuli 2006, riigiabi kohta, mida Belgia kavatseb anda Ford Genk’ile nr C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2931 all)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni otsus, 19. juuli 2006, meetme kohta, mida Madalmaad kavatsevad ettevõtja KG Holding N.V. abistamiseks võtta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2954 all)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni otsus, 19. juuli 2006, abimeetmete süsteemi C 3/2006 kohta, mis Luksemburg on kehtestanud nn 1929. aasta valdusettevõtjate ja miljardär-tüüpi valdusettevõtjate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2956 all)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni otsus, 8. november 2006, riigiabi nr C 11/06 (ex N 127/05) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale AEM Torino
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5276 all)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EMP Ühiskomitee |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 129/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 66 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 130/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused) | 68 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 131/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport) | 69 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 132/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport) | 71 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 133/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport) | 73 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 134/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport) | 75 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 135/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika) | 77 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 136/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika) | 79 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 137/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXII lisa (Äriühinguõigus) | 81 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 138/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust | 83 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 139/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust | 85 |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti soovitus nr 143/06/COL, 11. mai 2006, teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud 2006. aasta järelevalve programmi ning riiklike 2007. aasta järelevalveprogrammide kohta | 87 |
| | * | EFTA järelevalveameti soovitus nr 144/06/COL, 11. mai 2006, dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes | 93 |
| | * | EFTA järelevalveameti soovitus nr 150/06/COL, 17. mai 2006, milles käsitletakse loomasöötade valdkonna kooskõlastatud kontrolliprogrammi aastaks 2006 | 96 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 5. juuli 2005, Huta Częstochowa SA-le antud riigiabi nr C 20/04 (ex NN 25/04) kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1962 all)


   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1962 all)

(
  1

1

*

Komisjoni otsus, 4. juuli 2006, riigiabi kohta, mida Belgia kavatseb anda Ford Genk’ile nr C 40/2005 (ex N 331/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2931 all)


   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2931 all)

(
  1

32

*

Komisjoni otsus, 19. juuli 2006, meetme kohta, mida Madalmaad kavatsevad ettevõtja KG Holding N.V. abistamiseks võtta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2954 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2954 all)

(
  1

40

*

Komisjoni otsus, 19. juuli 2006, abimeetmete süsteemi C 3/2006 kohta, mis Luksemburg on kehtestanud nn 1929. aasta valdusettevõtjate ja miljardär-tüüpi valdusettevõtjate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2956 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2956 all)

(
  1

47

*

Komisjoni otsus, 8. november 2006, riigiabi nr C 11/06 (ex N 127/05) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale AEM Torino
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 5276 all)


   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5276 all)

(
  1

62

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP Ühiskomitee

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 129/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

66

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 130/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused)

68

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 131/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

69

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 132/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

71

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 133/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

73

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 134/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

75

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 135/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika)

77

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 136/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika)

79

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 137/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu XXII lisa (Äriühinguõigus)

81

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 138/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

83

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 139/2006, 27. oktoober 2006, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust

85

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti soovitus nr 143/06/COL, 11. mai 2006, teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud 2006. aasta järelevalve programmi ning riiklike 2007. aasta järelevalveprogrammide kohta

87

*

EFTA järelevalveameti soovitus nr 144/06/COL, 11. mai 2006, dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes

93

*

EFTA järelevalveameti soovitus nr 150/06/COL, 17. mai 2006, milles käsitletakse loomasöötade valdkonna kooskõlastatud kontrolliprogrammi aastaks 2006

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/1

---

KOMISJONI OTSUS

5. juuli 2005

Huta Częstochowa SA-le antud riigiabi nr C 20/04 (ex NN 25/04) kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1962 all)

(Ainult poolakeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/937/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse ühinemislepingu protokolli nr 8 “Poola terasetööstuse ümberkorraldamisest” (1) (edaspidi “protokoll nr 8”),

olles teinud huvitatud isikutele ettepaneku esitada oma märkused eelnimetatud sätete kohaselt (2) ja võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 4. augustil 2003. aastal saadetud kirjas küsis komisjon teavet riigiabi kontrollimise kohta Poolas, sealhulgas vajaduse korral meetmete kohta, mida rakendatakse abisaaja ümberkorraldamiseks. Seejärel arutasid komisjon ja Poola ametivõimud seda teemat mitmel töökohtumisel ning komisjoni ja Poola vahelises tihedas kirjavahetuses. |
| --- | --- |

(1)

4. augustil 2003. aastal saadetud kirjas küsis komisjon teavet riigiabi kontrollimise kohta Poolas, sealhulgas vajaduse korral meetmete kohta, mida rakendatakse abisaaja ümberkorraldamiseks. Seejärel arutasid komisjon ja Poola ametivõimud seda teemat mitmel töökohtumisel ning komisjoni ja Poola vahelises tihedas kirjavahetuses.

| (2) | 23. jaanuaril 2004. aastal esitas konsultant, kes protokolli nr 8 kohaselt vastutas Poola ümberkorraldusprogrammi sõltumatu hindamise eest, komisjonile juhtumi kohta oma hinnangu. |
| --- | --- |

(2)

23. jaanuaril 2004. aastal esitas konsultant, kes protokolli nr 8 kohaselt vastutas Poola ümberkorraldusprogrammi sõltumatu hindamise eest, komisjonile juhtumi kohta oma hinnangu.

| (3) | 19. mail 2004. aastal saadetud kirjas teavitas komisjon Poolat oma otsusest algatada meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus ja palus esitada teavet mitme küsimuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

19. mail 2004. aastal saadetud kirjas teavitas komisjon Poolat oma otsusest algatada meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus ja palus esitada teavet mitme küsimuse kohta.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

| (5) | Poola vastas esitatud küsimustele 26. juuni 2004. aasta kirjas. Poola taotles ka protokolli nr 8 punkti 10 kohast komisjoni otsust, et jõuda kokkuleppele Poola riikliku raua ja terase ümberkorraldusprogrammi muutmises. |
| --- | --- |

(5)

Poola vastas esitatud küsimustele 26. juuni 2004. aasta kirjas. Poola taotles ka protokolli nr 8 punkti 10 kohast komisjoni otsust, et jõuda kokkuleppele Poola riikliku raua ja terase ümberkorraldusprogrammi muutmises.

| (6) | Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi ja edastas need 27. septembri 2004. aasta kirjas Poolale. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi ja edastas need 27. septembri 2004. aasta kirjas Poolale.

| (7) | Poola esitas oma arvamuse huvitatud isikute märkuste kohta 22. novembri 2004. aasta kirjas. Seejärel kohtus komisjon mitu korda Poola ametivõimudega. Lisateave esitati lõpuks 8. juuni 2005. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Poola esitas oma arvamuse huvitatud isikute märkuste kohta 22. novembri 2004. aasta kirjas. Seejärel kohtus komisjon mitu korda Poola ametivõimudega. Lisateave esitati lõpuks 8. juuni 2005. aasta kirjas.

II.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   Sissejuhatus

| (8) | Abisaaja on raskustes äriühing, nimelt terasetootja Huta Częstochowa S.A (edaspidi “HCz”; vt punkt 2 a). 2002. aasta oktoobris rentis HCz oma tootmisvarad uuele äriühingule, Huta Stali Częstochowa Sp z o.o-le (edaspidi “HSCz”; vt punkt 2 b). |
| --- | --- |

(8)

Abisaaja on raskustes äriühing, nimelt terasetootja Huta Częstochowa S.A (edaspidi “HCz”; vt punkt 2 a). 2002. aasta oktoobris rentis HCz oma tootmisvarad uuele äriühingule, Huta Stali Częstochowa Sp z o.o-le (edaspidi “HSCz”; vt punkt 2 b).

| (9) | Tegemist on kahte liiki meetmetega: HCz finantsilise ümberkorraldamisega (vt punkt 3) ja mitmete teiste otsemeetmetega (vt punkt 4). |
| --- | --- |

(9)

Tegemist on kahte liiki meetmetega: HCz finantsilise ümberkorraldamisega (vt punkt 3) ja mitmete teiste otsemeetmetega (vt punkt 4).

| (10) | Ümberkorraldamine toimus kolmes etapis, millest ainult viimane on riigiabi kontrolli seisukohast huvipakkuv: 2001. aasta novembris kohtu juhitud lepitusmenetluse alusel toimunud esimene ümberkorralduskatse ebaõnnestus. 2002. aasta oktoobris oli HCz sunnitud selle tulemusena kuulutama välja pankroti. 2003. aasta veebruaris kiideti heaks HCz ümberkorraldamine uue õigusakti kohaselt, mille tulemusena peatati pankrotimenetlus. Selle ümberkorralduskava kohaselt tuleb varad jagada mitme äriühingu vahel ja äriühingud või nende varad müüakse. Ühele äriühingule antakse terasetootmisvarad, et tasuda võlad kommertsvõlausaldajatele (pangad ja avaliku teenuse osutajad), ja teine äriühing saab peamiselt maa, et tasuda võlad avalik-õiguslikele võlausaldajatele (võlgnevused riigiasutustele, näiteks maksuvõlgnevus). Lisaks müüakse HCz teised tütarettevõtted, et teenindada HCz mitteümberkorraldatavaid võlgu riigiasutustele ja äripartneritele. |
| --- | --- |

(10)

Ümberkorraldamine toimus kolmes etapis, millest ainult viimane on riigiabi kontrolli seisukohast huvipakkuv: 2001. aasta novembris kohtu juhitud lepitusmenetluse alusel toimunud esimene ümberkorralduskatse ebaõnnestus. 2002. aasta oktoobris oli HCz sunnitud selle tulemusena kuulutama välja pankroti. 2003. aasta veebruaris kiideti heaks HCz ümberkorraldamine uue õigusakti kohaselt, mille tulemusena peatati pankrotimenetlus. Selle ümberkorralduskava kohaselt tuleb varad jagada mitme äriühingu vahel ja äriühingud või nende varad müüakse. Ühele äriühingule antakse terasetootmisvarad, et tasuda võlad kommertsvõlausaldajatele (pangad ja avaliku teenuse osutajad), ja teine äriühing saab peamiselt maa, et tasuda võlad avalik-õiguslikele võlausaldajatele (võlgnevused riigiasutustele, näiteks maksuvõlgnevus). Lisaks müüakse HCz teised tütarettevõtted, et teenindada HCz mitteümberkorraldatavaid võlgu riigiasutustele ja äripartneritele.

2.   Abisaaja

a)   Huta Częstochowa

| (11) | HCz on Poola suuruselt teine terasetootja. Ta toodab peamiselt kvartovaltslehte, (3) s.o teatud tüüpi viimistletud terast, mis annab üle 60 % tema müügikäibest. Kõnealust toodet kasutatakse laeva- ja üldehituses. |
| --- | --- |

(11)

HCz on Poola suuruselt teine terasetootja. Ta toodab peamiselt kvartovaltslehte, (3) s.o teatud tüüpi viimistletud terast, mis annab üle 60 % tema müügikäibest. Kõnealust toodet kasutatakse laeva- ja üldehituses.

| (12) | Esimene HCz tehas rajati aastatel 1896 kuni 1902. Praegu koosneb HCz suhteliselt kaasaegsest terasetsehhist ja valtsimistsehhist, kus asuvad elektrikaarahi, pidevvaluseade ja kuumvaltsimisseade ning viimistlusseadmed. Terasetootmistsehhi (kus toodetakse pooltooteid, st slääbe) nominaalvõimsus on 700 000 tonni ja valtsimistsehhi (kus pooltooted töödeldakse valmistoodeteks) nominaalvõimsus on ligikaudu 780 000 tonni. |
| --- | --- |

(12)

Esimene HCz tehas rajati aastatel 1896 kuni 1902. Praegu koosneb HCz suhteliselt kaasaegsest terasetsehhist ja valtsimistsehhist, kus asuvad elektrikaarahi, pidevvaluseade ja kuumvaltsimisseade ning viimistlusseadmed. Terasetootmistsehhi (kus toodetakse pooltooteid, st slääbe) nominaalvõimsus on 700 000 tonni ja valtsimistsehhi (kus pooltooted töödeldakse valmistoodeteks) nominaalvõimsus on ligikaudu 780 000 tonni.

| (13) | HCz-le kuulub 14 tütarettevõtet, mis osutavad talle lisateenuseid. Nende hulgas on torutootja Rurexpol Sp. z o.o (4), koksitehas Koksownia Sp. z o.o. ja elektriettevõte Elsen Sp. z o.o. HCz-s ja tema tütarettevõtetes töötas 2002. aastal ligikaudu 5 000 töölist. |
| --- | --- |

(13)

HCz-le kuulub 14 tütarettevõtet, mis osutavad talle lisateenuseid. Nende hulgas on torutootja Rurexpol Sp. z o.o (4), koksitehas Koksownia Sp. z o.o. ja elektriettevõte Elsen Sp. z o.o. HCz-s ja tema tütarettevõtetes töötas 2002. aastal ligikaudu 5 000 töölist.

| (14) | HCz on 100 % Poola riigivaraministeeriumi omanduses. Tema aktsiakapital on 370 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 70 miljonit eurot) (5). 2003. aasta 31. detsembri seisuga oli äriühingu varade bilansiline väärtus 768,5 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 160 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(14)

HCz on 100 % Poola riigivaraministeeriumi omanduses. Tema aktsiakapital on 370 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 70 miljonit eurot) (5). 2003. aasta 31. detsembri seisuga oli äriühingu varade bilansiline väärtus 768,5 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 160 miljonit eurot).

| (15) | Alates 2001. aasta suvest on HCz olnud tõsistes rahalistes raskustes. Võimetuse tõttu oma võlgu (mis oli 2003. aasta lõpus ligikaudu 1,4 miljardit Poola zlotti ehk umbes 310 miljonit eurot) teenindada, on enamik varadest, sealhulgas kogu teras, panditud suurematele võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(15)

Alates 2001. aasta suvest on HCz olnud tõsistes rahalistes raskustes. Võimetuse tõttu oma võlgu (mis oli 2003. aasta lõpus ligikaudu 1,4 miljardit Poola zlotti ehk umbes 310 miljonit eurot) teenindada, on enamik varadest, sealhulgas kogu teras, panditud suurematele võlausaldajatele.

| (16) | 11. novembril 2001. aastal esitas HCz avalduse kohtu juhitud lepitusmenetluse algatamiseks, mille järel tema võlgade tasumine peatati. Lepitusprotsess on mõeldud selleks, et võimaldada äriühingul end võlausaldajatepoolse võlgade osalise kustutamise kaudu ümberkorraldada. 2002. aasta oktoobris lõpetas kohus lepitusprotsessi, kuna võlausaldajad ei olnud ümberkorraldusprogrammiga nõus. Poola ametivõimud väitsid, et lepitusprotsess ebaõnnestus seetõttu, et võlausaldajad nõudsid HCz-lt, et viimane kasutaks riigilt saadud abi võlgade täielikuks tasumiseks. |
| --- | --- |

(16)

11. novembril 2001. aastal esitas HCz avalduse kohtu juhitud lepitusmenetluse algatamiseks, mille järel tema võlgade tasumine peatati. Lepitusprotsess on mõeldud selleks, et võimaldada äriühingul end võlausaldajatepoolse võlgade osalise kustutamise kaudu ümberkorraldada. 2002. aasta oktoobris lõpetas kohus lepitusprotsessi, kuna võlausaldajad ei olnud ümberkorraldusprogrammiga nõus. Poola ametivõimud väitsid, et lepitusprotsess ebaõnnestus seetõttu, et võlausaldajad nõudsid HCz-lt, et viimane kasutaks riigilt saadud abi võlgade täielikuks tasumiseks.

| (17) | 28. oktoobril 2002. aastal esitas HCz pankrotiavalduse. Poola õiguse kohaselt oli HCz kohustatud pärast lepitusmenetluse lõpetamist esitama pankrotiavalduse, kuna ta ei olnud suuteline tasuma oma võlgu, mis kuulusid pärast lepitusmenetlusest loobumist kohe tasumisele. Sellel kuupäeval rentis HCz oma tootmisvarad ja lõpetas terasetootmise ning alates sellest päevast on ta tegutsenud vaid oma tütarettevõtete valdusühinguna; praegu koosneb ta üksnes juhtkonnast, mille koosseisu kuulub ligikaudu 40 isikut. |
| --- | --- |

(17)

28. oktoobril 2002. aastal esitas HCz pankrotiavalduse. Poola õiguse kohaselt oli HCz kohustatud pärast lepitusmenetluse lõpetamist esitama pankrotiavalduse, kuna ta ei olnud suuteline tasuma oma võlgu, mis kuulusid pärast lepitusmenetlusest loobumist kohe tasumisele. Sellel kuupäeval rentis HCz oma tootmisvarad ja lõpetas terasetootmise ning alates sellest päevast on ta tegutsenud vaid oma tütarettevõtete valdusühinguna; praegu koosneb ta üksnes juhtkonnast, mille koosseisu kuulub ligikaudu 40 isikut.

a.   Huta Stali Częstochowa

| (18) | HCz-i pankrotimenetlust arvestades ja selleks, et tagada tootmise järjepidevus ilma ohuta, et abisaaja seiskab menetluse käigus oma tegevuse, loodi Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (edaspidi “TFS”, terasetööstuses tegutsev aktsiaselts, mille enamusaktsionär on riigivaraministeerium) alluvusse uus äriühing, HSCz. |
| --- | --- |

(18)

HCz-i pankrotimenetlust arvestades ja selleks, et tagada tootmise järjepidevus ilma ohuta, et abisaaja seiskab menetluse käigus oma tegevuse, loodi Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (edaspidi “TFS”, terasetööstuses tegutsev aktsiaselts, mille enamusaktsionär on riigivaraministeerium) alluvusse uus äriühing, HSCz.

| (19) | 28. oktoobril 2002. aastal rentis HSCz HCz-lt terasetootmisrajatised (sealhulgas terasetsehhi, valtsimistsehhi, koksitehase ja mõned peamised teenused). Rendilepingus on sätestatud, et HSCz peab vara kasutamise eest tasuma [...] (6)miljonit Poola zlotti kuus ja võtma HCz-lt üle 2 057 töötajat (praegu 1 950). |
| --- | --- |

(19)

28. oktoobril 2002. aastal rentis HSCz HCz-lt terasetootmisrajatised (sealhulgas terasetsehhi, valtsimistsehhi, koksitehase ja mõned peamised teenused). Rendilepingus on sätestatud, et HSCz peab vara kasutamise eest tasuma [...] (6)miljonit Poola zlotti kuus ja võtma HCz-lt üle 2 057 töötajat (praegu 1 950).

| (20) | Rendilepinguga võimaldati HSCz-l rendi tasumine ajatada 14 kuu võrra. Kuigi lepingus ei ole viivist makse hilinemise eest sõnaselgelt sätestatud, arvutati 30. novembril 2004. aastal ajatatud maksetelt seadusega sätestatud intressi summas [...] Poola zlotti, mille HSCz maksis HCz-le. |
| --- | --- |

(20)

Rendilepinguga võimaldati HSCz-l rendi tasumine ajatada 14 kuu võrra. Kuigi lepingus ei ole viivist makse hilinemise eest sõnaselgelt sätestatud, arvutati 30. novembril 2004. aastal ajatatud maksetelt seadusega sätestatud intressi summas [...] Poola zlotti, mille HSCz maksis HCz-le.

| (21) | TFS andis HSCz käsutusse vaid 50 000 Poola zloti suuruse miinimumkapitali. Selleks, et turul ilma käibekapitalita tegutseda, lühendas HSCz debitoorsete võlgnevuste maksetähtaega kuni 15 päevale, pikendades samas kreditoorsete võlgnevuste maksetähtaega 50 päevani ja rohkem. Seda oli võimalik teha, kuna kõik peamised tarnijad, välja arvatud üks, olid valmis nende krediiditingimustega nõustuma, et hoida HSCz-d oma põhikliendina. Tegelikult sõlmisid mitmed tarnijad nn barterlepingud, mille kohaselt maksti tooraine, peamiselt vanametalli eest lõpptoodetega, nagu terasplaatidega, mis olid mõeldud edasimüügiks teatud lõpptarbijatele. Ettevõttjad jälgisid teraselt HSCz tootmist ja raamatupidamist ning nõudsid võetud riski eest märkimisväärset kasumit. |
| --- | --- |

(21)

TFS andis HSCz käsutusse vaid 50 000 Poola zloti suuruse miinimumkapitali. Selleks, et turul ilma käibekapitalita tegutseda, lühendas HSCz debitoorsete võlgnevuste maksetähtaega kuni 15 päevale, pikendades samas kreditoorsete võlgnevuste maksetähtaega 50 päevani ja rohkem. Seda oli võimalik teha, kuna kõik peamised tarnijad, välja arvatud üks, olid valmis nende krediiditingimustega nõustuma, et hoida HSCz-d oma põhikliendina. Tegelikult sõlmisid mitmed tarnijad nn barterlepingud, mille kohaselt maksti tooraine, peamiselt vanametalli eest lõpptoodetega, nagu terasplaatidega, mis olid mõeldud edasimüügiks teatud lõpptarbijatele. Ettevõttjad jälgisid teraselt HSCz tootmist ja raamatupidamist ning nõudsid võetud riski eest märkimisväärset kasumit.

| (22) | Lisatagatist nõuti vaid kohustuste eest, mis tulenesid Poola elektriettevõtja Polskie Sieci Energetyczne S.A. (edaspidi “PSE”) poolt tarnitud energiast. TFSil paluti kirjutada alla kolmele garantiilepingule, igaüks summas [...] Poola zlotti. Need sisaldasid ühest küljest tagatist, mis koosnes kolmest võlakohustusest, igaüks summas [...] miljonit Poola zlotti ja teisalt kolmest avaldusest, milles nõustuti nõuete kohese sundtäitmisega Poola tsiviilmenetlusseadustiku (artikkel 777) alusel, andes sellega PSEle [...] miljoni Poola zloti suuruse garantii. 28. novembril 2002. aastal väljastati kaks võlakohustust/garantiid, mõlemad olid summas [...] miljonit Poola zlotti ja kehtisid 2003. aasta 30. juunini, ent 30. detsembril 2002. aastal väljastati veel üks garantii summas [...] miljonit Poola zlotti, mis kehtis 2005. aasta 31. märtsini. HSCz maksis kõigi võlakirjade ja garantii eest [...] Poola zloti suuruse fikseeritud garantiipreemia ning [...] miljoni Poola zloti suuruse garantii eest ligikaudu 0,8 % vastava summa. Tasumata elektriarved ei ületanud siiski kunagi [...] miljonit Poola zlotti, kuna garantiilepingus oli sõnastatud tingimus, et HSCz on kohustatud maksma kõik tasumata summad viie nädala jooksul. |
| --- | --- |

(22)

Lisatagatist nõuti vaid kohustuste eest, mis tulenesid Poola elektriettevõtja Polskie Sieci Energetyczne S.A. (edaspidi “PSE”) poolt tarnitud energiast. TFSil paluti kirjutada alla kolmele garantiilepingule, igaüks summas [...] Poola zlotti. Need sisaldasid ühest küljest tagatist, mis koosnes kolmest võlakohustusest, igaüks summas [...] miljonit Poola zlotti ja teisalt kolmest avaldusest, milles nõustuti nõuete kohese sundtäitmisega Poola tsiviilmenetlusseadustiku (artikkel 777) alusel, andes sellega PSEle [...] miljoni Poola zloti suuruse garantii. 28. novembril 2002. aastal väljastati kaks võlakohustust/garantiid, mõlemad olid summas [...] miljonit Poola zlotti ja kehtisid 2003. aasta 30. juunini, ent 30. detsembril 2002. aastal väljastati veel üks garantii summas [...] miljonit Poola zlotti, mis kehtis 2005. aasta 31. märtsini. HSCz maksis kõigi võlakirjade ja garantii eest [...] Poola zloti suuruse fikseeritud garantiipreemia ning [...] miljoni Poola zloti suuruse garantii eest ligikaudu 0,8 % vastava summa. Tasumata elektriarved ei ületanud siiski kunagi [...] miljonit Poola zlotti, kuna garantiilepingus oli sõnastatud tingimus, et HSCz on kohustatud maksma kõik tasumata summad viie nädala jooksul.

3.   Huta Częstochowa ümberkorraldamine

a)   Poola terasesektori ümberkorraldamine

| (23) | 1998. aasta juunis võttis Poola Ministrite Nõukogu vastu Poola raua- ja terasetööstuse esimese ümberkorraldusprogrammi. Seda ajakohastati 2001. aastal ja sellele lisati 24. augusti 2001. aasta (raua- ja terasetööstuse) ümberkorraldusseadus (7), mis oli Poola terasetööstuse ümberkorraldamise õiguslik alus. |
| --- | --- |

(23)

1998. aasta juunis võttis Poola Ministrite Nõukogu vastu Poola raua- ja terasetööstuse esimese ümberkorraldusprogrammi. Seda ajakohastati 2001. aastal ja sellele lisati 24. augusti 2001. aasta (raua- ja terasetööstuse) ümberkorraldusseadus (7), mis oli Poola terasetööstuse ümberkorraldamise õiguslik alus.

| (24) | 5. novembril 2002. aastal kinnitas Poola Ministrite Nõukogu esimese ümberkorraldusprogrammi muudatuse, mis nimetati lõpuks “Poola raua- ja terasetööstuse ümberkoraldamis- ja arenguprogrammiks 2006. aastani” (edaspidi: “riiklik ümberkorraldamisprogramm” või “NRP”). Kõnealuse programmi alusel võib ajavahemikul 1997–2006 anda Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks riigiabi kuni 3,387 miljardi Poola zloti (713 miljoni euro) ulatuses. |
| --- | --- |

(24)

5. novembril 2002. aastal kinnitas Poola Ministrite Nõukogu esimese ümberkorraldusprogrammi muudatuse, mis nimetati lõpuks “Poola raua- ja terasetööstuse ümberkoraldamis- ja arenguprogrammiks 2006. aastani” (edaspidi: “riiklik ümberkorraldamisprogramm” või “NRP”). Kõnealuse programmi alusel võib ajavahemikul 1997–2006 anda Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks riigiabi kuni 3,387 miljardi Poola zloti (713 miljoni euro) ulatuses.

| (25) | NRP järgi on Poolas 17 terasetootjat, mis on jagatud kolme rühma. Esimesse rühma kuulub kaheksa äriühingut, mis saavad NRP alusel riigiabi. Suurem osa abist anti Poola nelja peamise terasetootmisettevõtte ühendamiseks ja need on liidetud Poola suurimaks terasetootjaks, Polskie Huty Stali S.A-ks (edaspidi “PHS”), mille praegune nimi on Mittal Steel Poland (edaspidi “MSP”), pärast selle müümist LNM holdings'ile (8), mis muudeti hiljuti Mittal Steel'iks (9). Teise rühma kuulub kuus äriühingut, mille suhtes ümberkorraldusprogrammi ei kohaldatud, kuna nende põhitegevus ei olnud seotud terasetootmisega või kuna nad ei olnud abi saanud. Kolmandasse rühma kuulub kolm äriühingut, millele anti abi, kuid mille suhtes olid vahepeal algatatud pankrotimenetlused. |
| --- | --- |

(25)

NRP järgi on Poolas 17 terasetootjat, mis on jagatud kolme rühma. Esimesse rühma kuulub kaheksa äriühingut, mis saavad NRP alusel riigiabi. Suurem osa abist anti Poola nelja peamise terasetootmisettevõtte ühendamiseks ja need on liidetud Poola suurimaks terasetootjaks, Polskie Huty Stali S.A-ks (edaspidi “PHS”), mille praegune nimi on Mittal Steel Poland (edaspidi “MSP”), pärast selle müümist LNM holdings'ile (8), mis muudeti hiljuti Mittal Steel'iks (9). Teise rühma kuulub kuus äriühingut, mille suhtes ümberkorraldusprogrammi ei kohaldatud, kuna nende põhitegevus ei olnud seotud terasetootmisega või kuna nad ei olnud abi saanud. Kolmandasse rühma kuulub kolm äriühingut, millele anti abi, kuid mille suhtes olid vahepeal algatatud pankrotimenetlused.

| (26) | HCz oli pandud kolmandasse rühma. Arvestades HCz pankrotimenetluse algatamise avaldust, otsustasid NRP elluviijad HCz suhtes, et “[t]ehase edasine ümberkorraldamine toimub likvideerimise teel” (osa 3.1.2 ja punkt 5.1). Tegelikult on punktis 3.1.3.3 nimetatud HCz-d üheks neist tehastest, “mille pankrotimenetlus oli alanud” ja märgitud, et tehast haldab praegu “ametlik pankrotihaldur”. NRP punktis 5.4.2 on selgitatud, et “ümberkorraldamiseks tuleks anda riigiabi 1 miljard Poola zlotti. Tulemused ei vastaks siiski ootustele. Sellises olukorras tuleb äriühing ümber korraldada likvideerimise teel ja tema tootmisvara peab haldama HSCz, [mis] jätkab HCz tootmistegevust ilma riikliku ümberkorraldusabita. HCz varasid ei tohi üle võtta ükski riigiabi saaja (osa 3.1.3.1)”. |
| --- | --- |

(26)

HCz oli pandud kolmandasse rühma. Arvestades HCz pankrotimenetluse algatamise avaldust, otsustasid NRP elluviijad HCz suhtes, et “[t]ehase edasine ümberkorraldamine toimub likvideerimise teel” (osa 3.1.2 ja punkt 5.1). Tegelikult on punktis 3.1.3.3 nimetatud HCz-d üheks neist tehastest, “mille pankrotimenetlus oli alanud” ja märgitud, et tehast haldab praegu “ametlik pankrotihaldur”. NRP punktis 5.4.2 on selgitatud, et “ümberkorraldamiseks tuleks anda riigiabi 1 miljard Poola zlotti. Tulemused ei vastaks siiski ootustele. Sellises olukorras tuleb äriühing ümber korraldada likvideerimise teel ja tema tootmisvara peab haldama HSCz, [mis] jätkab HCz tootmistegevust ilma riikliku ümberkorraldusabita. HCz varasid ei tohi üle võtta ükski riigiabi saaja (osa 3.1.3.1)”.

| (27) | NRP esitati ELile. Programmi koostamine lõpetati 25. märtsil 2003. aastal pärast intensiivset dialoogi komisjoniga. Komisjon tegi programmi hindamise järel nõukogu otsuse ettepaneku, et pikendada Euroopa lepingu alusel Poola terasesektorile riigiabi andmiseks lubatud üleminekuaega (mis esialgu kestis vaid 1997. aastani) 2003. aasta lõpuni, tingimusel et elujõulisus saavutatakse 2006. aastaks, mille nõukogu kiitis heaks 2003. aasta juulis (10). |
| --- | --- |

(27)

NRP esitati ELile. Programmi koostamine lõpetati 25. märtsil 2003. aastal pärast intensiivset dialoogi komisjoniga. Komisjon tegi programmi hindamise järel nõukogu otsuse ettepaneku, et pikendada Euroopa lepingu alusel Poola terasesektorile riigiabi andmiseks lubatud üleminekuaega (mis esialgu kestis vaid 1997. aastani) 2003. aasta lõpuni, tingimusel et elujõulisus saavutatakse 2006. aastaks, mille nõukogu kiitis heaks 2003. aasta juulis (10).

| (28) | EL lubas seega Poolal erandina riigiabi eeskirjadest anda terasetööstusele ümberkorraldusabi. (11) NRP peamisi leide kajastati ühinemislepingu protokollis nr 8 “Poola terasetööstuse ümberkorraldamisest”. Protokoll nr 8 toetab riigiabi andmist nimetatud kaheksale ettevõttele (mitte HCz-le) kuni 3,387 miljardi Poola zloti ulatuses. Teisalt rõhutatakse protokollis nr 8, et lisaümberkorraldusabi andmine Poola terasetööstusele on keelatud. |
| --- | --- |

(28)

EL lubas seega Poolal erandina riigiabi eeskirjadest anda terasetööstusele ümberkorraldusabi. (11) NRP peamisi leide kajastati ühinemislepingu protokollis nr 8 “Poola terasetööstuse ümberkorraldamisest”. Protokoll nr 8 toetab riigiabi andmist nimetatud kaheksale ettevõttele (mitte HCz-le) kuni 3,387 miljardi Poola zloti ulatuses. Teisalt rõhutatakse protokollis nr 8, et lisaümberkorraldusabi andmine Poola terasetööstusele on keelatud.

b)   30. oktoobri 2002. aasta seadus

| (29) | 30. oktoobril 2002. aastal, üsna varsti pärast seda, kui HCz oli esitanud pankrotiavalduse, võeti vastu tööturu jaoks eriti olulistele ettevõtetele antava riigiabi seadus (mida muudeti 2003. aasta novembris (12); edaspidi “30.10.2002. aasta seadus”) (13). Kõnealune seadus võimaldab ettevõtetel kasutada likvideerimise vältimiseks ümberkorraldusmenetlust. Seadus kehtestab sel eesmärgil uue ümberkorralduskäsitluse, kuna näeb ette riigile võlgnetavate summade ümberkorraldamise (st osalise kustutamise), kusjuures senini oli võimalik vaid maksegraafikut muuta või makseid ajatada. |
| --- | --- |

(29)

30. oktoobril 2002. aastal, üsna varsti pärast seda, kui HCz oli esitanud pankrotiavalduse, võeti vastu tööturu jaoks eriti olulistele ettevõtetele antava riigiabi seadus (mida muudeti 2003. aasta novembris (12); edaspidi “30.10.2002. aasta seadus”) (13). Kõnealune seadus võimaldab ettevõtetel kasutada likvideerimise vältimiseks ümberkorraldusmenetlust. Seadus kehtestab sel eesmärgil uue ümberkorralduskäsitluse, kuna näeb ette riigile võlgnetavate summade ümberkorraldamise (st osalise kustutamise), kusjuures senini oli võimalik vaid maksegraafikut muuta või makseid ajatada.

| (30) | Vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse artikli 7 lõikele 1 on ümberkorraldataval äriühingul ümberkorraldamise alustamisest kuni selle lõpetamise või katkestamiseni õigus pankrotikaitsele. Ümberkoraldamine tuleb lõpetada 24 kuu jooksul pärast ümberkorradusotsuse vastuvõtmist (30.10.2002. aasta seaduse artikli 19 lõige 2). |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse artikli 7 lõikele 1 on ümberkorraldataval äriühingul ümberkorraldamise alustamisest kuni selle lõpetamise või katkestamiseni õigus pankrotikaitsele. Ümberkoraldamine tuleb lõpetada 24 kuu jooksul pärast ümberkorradusotsuse vastuvõtmist (30.10.2002. aasta seaduse artikli 19 lõige 2).

| (31) | Kõnealuses 30.10.2002. aasta seaduses on ette nähtud enne 2002. aasta juulit tekkinud äriliste kohustuste ja enne 2002. aasta juunit tekkinud riigi ees võetud kohustuste finantsiline ümberkorraldamine (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 3, millega pikendati viimati mainitud perioodi aasta võrra). Kui äriliste kohustuste eraõiguslik ümberkorraldamine põhineb ümberkorralduslepingul, mille peab heaks kiitma vähemalt 50 % võlausaldajatest (vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse 4. peatükile), võib riigi ees võetud kohustusi osaliselt kustutada Poola Tööstusarengu agentuuri (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., edaspidi “ARP”), s.o 30.10.2002. aasta seaduse kohaselt (vastavalt 5. peatükile) ettevõtete ümberkorraldamise järelevalve eest vastutava asutuse juhatuse esimehe otsuse alusel. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealuses 30.10.2002. aasta seaduses on ette nähtud enne 2002. aasta juulit tekkinud äriliste kohustuste ja enne 2002. aasta juunit tekkinud riigi ees võetud kohustuste finantsiline ümberkorraldamine (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 3, millega pikendati viimati mainitud perioodi aasta võrra). Kui äriliste kohustuste eraõiguslik ümberkorraldamine põhineb ümberkorralduslepingul, mille peab heaks kiitma vähemalt 50 % võlausaldajatest (vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse 4. peatükile), võib riigi ees võetud kohustusi osaliselt kustutada Poola Tööstusarengu agentuuri (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., edaspidi “ARP”), s.o 30.10.2002. aasta seaduse kohaselt (vastavalt 5. peatükile) ettevõtete ümberkorraldamise järelevalve eest vastutava asutuse juhatuse esimehe otsuse alusel.

| (32) | Lisaks anti 30.10.2002. aasta seaduse peatüki 5a muutmisega 14. novembril 2003. aastal võimalus kustutada osa riigi ees võetud kohustusi eraldi ümberkorralduskava alusel, kus abisaaja annab tagatistega koormamata vara omandiõiguse vähemalt 25 % ulatuses võla kogusummast üle ARP tütarettevõttele (“Operator”). Seejärel need varad müüakse, et tasuda täielikult võlg avalik-õiguslikele võlausaldajatele (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 32d). Avalik-õiguslikud võlausaldajad peavad siiski eraldi ümberkorralduskava heaks kiitma (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 32h). |
| --- | --- |

(32)

Lisaks anti 30.10.2002. aasta seaduse peatüki 5a muutmisega 14. novembril 2003. aastal võimalus kustutada osa riigi ees võetud kohustusi eraldi ümberkorralduskava alusel, kus abisaaja annab tagatistega koormamata vara omandiõiguse vähemalt 25 % ulatuses võla kogusummast üle ARP tütarettevõttele (“Operator”). Seejärel need varad müüakse, et tasuda täielikult võlg avalik-õiguslikele võlausaldajatele (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 32d). Avalik-õiguslikud võlausaldajad peavad siiski eraldi ümberkorralduskava heaks kiitma (30.10.2002. aasta seaduse artikkel 32h).

| (33) | Peatükis 5a ja eraldi ümberkorralduskavas laiendati ka ümberkorraldatavate nõuete ajalist ja sisulist ulatust. Nõudeid saab ümber korraldada veel ühe aasta jooksul (kuni 30. juunini 2003) ja 30.10.2002. aasta seaduse artikli 32a lõike 1 kohaselt võivad need hõlmata riigile võlgnetavate maksete mitmeid eri liike (14). |
| --- | --- |

(33)

Peatükis 5a ja eraldi ümberkorralduskavas laiendati ka ümberkorraldatavate nõuete ajalist ja sisulist ulatust. Nõudeid saab ümber korraldada veel ühe aasta jooksul (kuni 30. juunini 2003) ja 30.10.2002. aasta seaduse artikli 32a lõike 1 kohaselt võivad need hõlmata riigile võlgnetavate maksete mitmeid eri liike (14).

c)   Huta Częstochowa ümberkorraldamine

| (34) | 21. jaanuaril 2003. aastal esitas HCz ARP-le 31.10.2002. seaduse kohase ümberkorraldustaotluse. 21. veebruaril 2003. aastal kiitis ARP juhatuse esimehe taotluse heaks ja andis korralduse ümberkorraldamise alustamiseks vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse artikli 10 lõikele 1, mis kaitses HCz-d pankroti eest. |
| --- | --- |

(34)

21. jaanuaril 2003. aastal esitas HCz ARP-le 31.10.2002. seaduse kohase ümberkorraldustaotluse. 21. veebruaril 2003. aastal kiitis ARP juhatuse esimehe taotluse heaks ja andis korralduse ümberkorraldamise alustamiseks vastavalt 30.10.2002. aasta seaduse artikli 10 lõikele 1, mis kaitses HCz-d pankroti eest.

| (35) | 18. aprillil 2003. aastal esitas HCz ARP-le ümberkorralduskava. Kava põhiidee oli jagada HCz varad tootlikeks ja muudeks varadeks ning müüa tootmisvahendid erainvestorile tingimusel, et ettevõtte tegevust jätkatakse. ARP kiitis ümberkorralduskava heaks 2003. aasta 2. juulil. Seejärel esitati kava konkurentsi- ja tarbijakaitseametile (edaspidi “OCCP”), kes kiitis selle 25. juulil 2003. aastal heaks tingimusel, et riigiabi ei anta (15). |
| --- | --- |

(35)

18. aprillil 2003. aastal esitas HCz ARP-le ümberkorralduskava. Kava põhiidee oli jagada HCz varad tootlikeks ja muudeks varadeks ning müüa tootmisvahendid erainvestorile tingimusel, et ettevõtte tegevust jätkatakse. ARP kiitis ümberkorralduskava heaks 2003. aasta 2. juulil. Seejärel esitati kava konkurentsi- ja tarbijakaitseametile (edaspidi “OCCP”), kes kiitis selle 25. juulil 2003. aastal heaks tingimusel, et riigiabi ei anta (15).

| (36) | 7. augustil 2003. aastal võttis ARP juhatuse esimees 30.10.2002. aasta seaduse artikli 10 lõike 4 kohaselt vastu ümberkorraldusotsuse. 2003. aasta oktoobris muudeti ümberkorralduskava, et kajastada OCCP esitatud nõudeid. 1. detsembril 2003. aastal kiitis ARP selle heaks ja muutis oma esialgset ümberkorraldusotsust. |
| --- | --- |

(36)

7. augustil 2003. aastal võttis ARP juhatuse esimees 30.10.2002. aasta seaduse artikli 10 lõike 4 kohaselt vastu ümberkorraldusotsuse. 2003. aasta oktoobris muudeti ümberkorralduskava, et kajastada OCCP esitatud nõudeid. 1. detsembril 2003. aastal kiitis ARP selle heaks ja muutis oma esialgset ümberkorraldusotsust.

| (37) | 30. aprillil 2004. aastal tegi ARP juhatuse esimehe uue ümberkorraldusotsuse muutmise otsuse. See põhines 26. aprilli 2004. aastal esitatud ajakohastatud äriplaanil. Kava tuli muuta, et arvestada 30.10.2002. aasta seaduse muudatusi; uues versioonis kirjeldati üksikasjalikumalt ka varade jaotust (16). |
| --- | --- |

(37)

30. aprillil 2004. aastal tegi ARP juhatuse esimehe uue ümberkorraldusotsuse muutmise otsuse. See põhines 26. aprilli 2004. aastal esitatud ajakohastatud äriplaanil. Kava tuli muuta, et arvestada 30.10.2002. aasta seaduse muudatusi; uues versioonis kirjeldati üksikasjalikumalt ka varade jaotust (16).

d)   Huta Częstochowa võlausaldajad

| (38) | Ümberkorralduskavas määrati kohustuste õigusliku laadi alusel kindlaks mitu võlausaldajate rühma: |
| --- | --- |

(38)

Ümberkorralduskavas määrati kohustuste õigusliku laadi alusel kindlaks mitu võlausaldajate rühma:

| (39) | Esimesse rühma kuuluvad võlad avalikele asutustele (summad 2003. aasta 30. juuni seisuga):
  sotsiaalkindlustusmaksed (Zakład Ubezpieczeń Społecznych'ile (edaspidi “ZUS”)) ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti ([...] miljonit ümberkorraldatavad ja [...] miljonit mitteümberkorraldatavad);






  — | kinnisvaramaks (Częstochowa omavalitsusele) [...] miljonit Poola zlotti; |
| --- | --- | --- |

(39)

Esimesse rühma kuuluvad võlad avalikele asutustele (summad 2003. aasta 30. juuni seisuga):

sotsiaalkindlustusmaksed (Zakład Ubezpieczeń Społecznych'ile (edaspidi “ZUS”)) ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti ([...] miljonit ümberkorraldatavad ja [...] miljonit mitteümberkorraldatavad);

—

kinnisvaramaks (Częstochowa omavalitsusele) [...] miljonit Poola zlotti;

| — | keskkonnamaks (Sileesia vojevoodkonnale (piirkondlik üksus) [...] miljonit Poola zlotti; |
| --- | --- |

—

keskkonnamaks (Sileesia vojevoodkonnale (piirkondlik üksus) [...] miljonit Poola zlotti;

| — | laen Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych'ilt (töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond, edaspidi “FGSP”) [...] miljonit Poola zlotti; |
| --- | --- |

—

laen Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych'ilt (töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond, edaspidi “FGSP”) [...] miljonit Poola zlotti;

| — | maksed Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych'ile (riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond, edaspidi “PFRON”) [...] miljonit Poola zlotti; |
| --- | --- |

—

maksed Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych'ile (riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond, edaspidi “PFRON”) [...] miljonit Poola zlotti;

| — | kohustused Częstochowa linnanõukogu ees [...] miljonit Poola zlotti ja |
| --- | --- |

—

kohustused Częstochowa linnanõukogu ees [...] miljonit Poola zlotti ja

| — | käibemaks ja teised maksud (Urząd Skarbowy (edaspidi “maksuamet”)) [...] miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

—

käibemaks ja teised maksud (Urząd Skarbowy (edaspidi “maksuamet”)) [...] miljonit Poola zlotti.

Seetõttu on avalikest asutustest võlausaldajad: ZUS, FGSP ja PFRON, kes on aruandekohustuslikud majandus- ja tööministeeriumi, Częstochowa linnavalitsuse, sealhulgas selle maksuameti ja linnanõukogu ning Sileesia vojevoodkonna ees. Lisaks on mitmel teisel omavalitsusel, näiteks Poraj'l, väiksemad nõuded.

| (40) | Teise rühma kuuluvad lepingulised nõuded (summad 2003. aasta 30. septembri seisuga), mis võib omakorda jagada avalik-õiguslike ja eraõiguslike võlausaldajate nõueteks. Esimesse alarühma (edaspidi “avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad”) kuuluvad:






  — | PSE ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- | --- |

(40)

Teise rühma kuuluvad lepingulised nõuded (summad 2003. aasta 30. septembri seisuga), mis võib omakorda jagada avalik-õiguslike ja eraõiguslike võlausaldajate nõueteks. Esimesse alarühma (edaspidi “avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad”) kuuluvad:

—

PSE ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | Zakład Energetyczny Częstochowa S.A (edaspidi “Zakład Energetyczny” ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

Zakład Energetyczny Częstochowa S.A (edaspidi “Zakład Energetyczny” ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | ARP ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

ARP ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | Poola riiklik raudtee-ettevõtja (PKP Dyrekcja Generalna S.A.), edaspidi “PKP” ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

Poola riiklik raudtee-ettevõtja (PKP Dyrekcja Generalna S.A.), edaspidi “PKP” ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | Poola nafta- ja gaasikompanii (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.), edaspidi “PGNiG” ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

Poola nafta- ja gaasikompanii (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A.), edaspidi “PGNiG” ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | söekaubandusettevõtja (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A), edaspidi “CZW Węglozbyt” ([...] miljonit Poola zlotti) ja |
| --- | --- |

—

söekaubandusettevõtja (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A), edaspidi “CZW Węglozbyt” ([...] miljonit Poola zlotti) ja

| — | söekaevandus (Kompania Węglowa Sp. z o.o.) ([...] miljonit Poola zlotti). |
| --- | --- |

—

söekaevandus (Kompania Węglowa Sp. z o.o.) ([...] miljonit Poola zlotti).

| (41) | Teise alarühma ja kolmandasse rühma kuuluvad järgmised eraõiguslikud võlausaldajad (summad 2003. aasta 30. septembri seisuga):






  — | Kredyt Bank S.A. ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- | --- |

(41)

Teise alarühma ja kolmandasse rühma kuuluvad järgmised eraõiguslikud võlausaldajad (summad 2003. aasta 30. septembri seisuga):

—

Kredyt Bank S.A. ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | ING Bank Śląski S.A. (edaspidi “ING BSK”) ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

ING Bank Śląski S.A. (edaspidi “ING BSK”) ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | BPK Logo ([...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

BPK Logo ([...] miljonit Poola zlotti);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (edaspidi “BPH”, [...] miljonit Poola zlotti); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (edaspidi “BPH”, [...] miljonit Poola zlotti);

| — | Citybank Handlowy S.A ([...] miljonit Poola zlotti) ja |
| --- | --- |

—

Citybank Handlowy S.A ([...] miljonit Poola zlotti) ja

| — | Bank Millenium S.A. ([...] miljonit Poola zlotti). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A. ([...] miljonit Poola zlotti).

e)   Finantsiline ümberkorraldamine

| (42) | Ümberkorralduskavas on ette nähtud nende kohustuste finantsiline ümberkorraldamine, kusjuures varad jagatakse kolme äriühingu vahel.






  1) | Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (edaspidi “MH”) saab terase. Vastutasuks ärilise debitoorse võlgnevuse eest emiteeritakse äriühingu aktsiaid ja võlausaldajad müüvad need seejärel (võimalik, et koos HSCz müümisega TFSi poolt) strateegilisele investorile. |
| --- | --- | --- |

(42)

Ümberkorralduskavas on ette nähtud nende kohustuste finantsiline ümberkorraldamine, kusjuures varad jagatakse kolme äriühingu vahel.

1)

Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (edaspidi “MH”) saab terase. Vastutasuks ärilise debitoorse võlgnevuse eest emiteeritakse äriühingu aktsiaid ja võlausaldajad müüvad need seejärel (võimalik, et koos HSCz müümisega TFSi poolt) strateegilisele investorile.

| 2) | Operator Sp. z o.o. (edaspidi “Operator”) saab teatud mittetootlikud varad (st v.a teras), et tasuda täielikult ümberkorraldatav debitoorne võlg riigile. |
| --- | --- |

2)

Operator Sp. z o.o. (edaspidi “Operator”) saab teatud mittetootlikud varad (st v.a teras), et tasuda täielikult ümberkorraldatav debitoorne võlg riigile.

| 3) | Regionalny Fundusz Gospodarczy (piirkondlik majandusfond, edaspidi “RFG”) saab HCz õigusjärglaseks uue nime all. Ta müüb ülejäänud võla (peamiselt mitteümberkorraldatav debitoorne võlgnevus) täielikuks tasumiseks enamiku tütarettevõtetest koos torutehase ja koksitehasega strateegilisele investorile. |
| --- | --- |

3)

Regionalny Fundusz Gospodarczy (piirkondlik majandusfond, edaspidi “RFG”) saab HCz õigusjärglaseks uue nime all. Ta müüb ülejäänud võla (peamiselt mitteümberkorraldatav debitoorne võlgnevus) täielikuks tasumiseks enamiku tütarettevõtetest koos torutehase ja koksitehasega strateegilisele investorile.

1)   MH ja äriliste nõuete rahuldamine

| (43) | Ümberkorralduskavas on märgitud, et lepingulisi nõudeid omavatele võlausaldajatele tuleb vastutasuks nende nõuete eest pakkuda terasetootmisvarasid. Nad peavad vahetama võla vastasutatud tütarettevõtte, MH aktsiate vastu, kelle valduses on kõik terasetsehhi seadmed, valtsimistsehh ja haldushoone. |
| --- | --- |

(43)

Ümberkorralduskavas on märgitud, et lepingulisi nõudeid omavatele võlausaldajatele tuleb vastutasuks nende nõuete eest pakkuda terasetootmisvarasid. Nad peavad vahetama võla vastasutatud tütarettevõtte, MH aktsiate vastu, kelle valduses on kõik terasetsehhi seadmed, valtsimistsehh ja haldushoone.

| (44) | Varade väärtus määrati kindlaks kooskõlas riigiosalusega äriühinguid reguleeriva Poola õigusaktiga, milles nõutakse varade hindamist enne nende müümist. Niisiis toimus 2003. aasta augustis kõrgahju (valutsehhi) hindamine, mille teostas ATEST (17), kes hindas selle [...] miljoni Poola zlotile. Lisaks hindas Częstochowas asuva PROFCEN valtspingi [...] miljoni Poola zlotile. Kuna kommertsvõlausaldajad vaidlustasid need tulemused ja väitsid, et need on kasutatud meetodeid arvestades liiga optimistlikud, teostas ATEST 2003. aasta detsembris uue hindamise, mis põhines valtspingi ja valutsehhi diskonteeritud rahavool, saades hinnaks [...] miljonit Poola zlotti. Lisaks teostati hindamine Šveitsi mudeli järgi (2/3 diskonteeritud rahavoogude hindamine ja 1/3 varade hindamine), mis andis tulemuseks [...] miljonit. See summa oli enam-vähem sarnane 2003. aasta detsembris tehtud LMNi pakkumisele, kes hindas need varad [...] miljonile Poola zlotile, mis 2003. aasta lõpus korrigeeriti [...] miljonile Poola zlotile (2005. aasta märtsiks oli väärtus siiski terasehindade olulise kasvu tõttu peaaegu kahekordistunud, jäädes [vahemikku 600 ja 650] miljonit Poola zlotti). |
| --- | --- |

(44)

Varade väärtus määrati kindlaks kooskõlas riigiosalusega äriühinguid reguleeriva Poola õigusaktiga, milles nõutakse varade hindamist enne nende müümist. Niisiis toimus 2003. aasta augustis kõrgahju (valutsehhi) hindamine, mille teostas ATEST (17), kes hindas selle [...] miljoni Poola zlotile. Lisaks hindas Częstochowas asuva PROFCEN valtspingi [...] miljoni Poola zlotile. Kuna kommertsvõlausaldajad vaidlustasid need tulemused ja väitsid, et need on kasutatud meetodeid arvestades liiga optimistlikud, teostas ATEST 2003. aasta detsembris uue hindamise, mis põhines valtspingi ja valutsehhi diskonteeritud rahavool, saades hinnaks [...] miljonit Poola zlotti. Lisaks teostati hindamine Šveitsi mudeli järgi (2/3 diskonteeritud rahavoogude hindamine ja 1/3 varade hindamine), mis andis tulemuseks [...] miljonit. See summa oli enam-vähem sarnane 2003. aasta detsembris tehtud LMNi pakkumisele, kes hindas need varad [...] miljonile Poola zlotile, mis 2003. aasta lõpus korrigeeriti [...] miljonile Poola zlotile (2005. aasta märtsiks oli väärtus siiski terasehindade olulise kasvu tõttu peaaegu kahekordistunud, jäädes [vahemikku 600 ja 650] miljonit Poola zlotti).

| (45) | 13. oktoobril 2003. aastal sõlmisid kommertsvõlausaldajad lepingu enne 2002. aasta juunit tekkinud võlgade ümberkorraldamise kohta (edaspidi “ümberkorraldusleping”), mis jõustus 9. detsembril 2003. MH varade bilansilise väärtuse alusel, mis oli 320 miljonit Poola zlotti, nähti selles lepingus esiteks ette, et kommertsvõlausaldajate nõuded 30. juuni 2002. aasta seisuga rahuldatakse osalise vahetamisega 80,44 % MH aktsiate vastu. Neist 72,47 % maksti proportsionaalselt kommertsvõlausaldajate olemasolevate nõuetega ja 7,97 % eraldati proportsionaalselt võlausaldajate olemasolevate tagatiste jaoks. Selle tulemusena kustutati 2003. aastal ligikaudu 60 % võlast ja 2005. aastal ligikaudu 30 % võlast. |
| --- | --- |

(45)

13. oktoobril 2003. aastal sõlmisid kommertsvõlausaldajad lepingu enne 2002. aasta juunit tekkinud võlgade ümberkorraldamise kohta (edaspidi “ümberkorraldusleping”), mis jõustus 9. detsembril 2003. MH varade bilansilise väärtuse alusel, mis oli 320 miljonit Poola zlotti, nähti selles lepingus esiteks ette, et kommertsvõlausaldajate nõuded 30. juuni 2002. aasta seisuga rahuldatakse osalise vahetamisega 80,44 % MH aktsiate vastu. Neist 72,47 % maksti proportsionaalselt kommertsvõlausaldajate olemasolevate nõuetega ja 7,97 % eraldati proportsionaalselt võlausaldajate olemasolevate tagatiste jaoks. Selle tulemusena kustutati 2003. aastal ligikaudu 60 % võlast ja 2005. aastal ligikaudu 30 % võlast.

| (46) | Teiseks nähti võlausaldajate lepingus ette, et RFG kasutab ülejäänud 19,56 % MH aktsiatest, et tasuda – täielikult – kogu intress enne 2002. aasta juunit tekkinud kohustuste eest kuni lepingu jõustumiskuupäevani, st 9. detsembrini 2003, (seejärel asendas selle võlausaldajate leping) ja pärast 2002. aasta juunit tekkinud kohustused ning vastav intress. |
| --- | --- |

(46)

Teiseks nähti võlausaldajate lepingus ette, et RFG kasutab ülejäänud 19,56 % MH aktsiatest, et tasuda – täielikult – kogu intress enne 2002. aasta juunit tekkinud kohustuste eest kuni lepingu jõustumiskuupäevani, st 9. detsembrini 2003, (seejärel asendas selle võlausaldajate leping) ja pärast 2002. aasta juunit tekkinud kohustused ning vastav intress.

| (47) | Võlausaldajate lepingut muudeti seejärel mitu korda, et muuta tähtaega, millal lepingus osalevad võlausaldajad peaksid saama MH aktsiaid, ja nende pakkumiste ajakava, mida strateegilised investorid teevad MH eest. |
| --- | --- |

(47)

Võlausaldajate lepingut muudeti seejärel mitu korda, et muuta tähtaega, millal lepingus osalevad võlausaldajad peaksid saama MH aktsiaid, ja nende pakkumiste ajakava, mida strateegilised investorid teevad MH eest.

| (48) | Võlausaldajate lepingu sõlmisid algselt võlausaldajad, kes esindasid 54 % nõutavast võlasummast, ja need olid järgmised avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP ja PGNiG ning järgmised eraõiguslikud võlausaldajad: BPH Bank ja BPK Logo. Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy, Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa ei andnud algselt oma nõusolekut. Kõnealune leping on siiski 30.10.2002. aasta seaduse artikli 23 lõike 2 kohaselt siduv kõigi ärilisi nõudeid omavate võlausaldajate suhtes. |
| --- | --- |

(48)

Võlausaldajate lepingu sõlmisid algselt võlausaldajad, kes esindasid 54 % nõutavast võlasummast, ja need olid järgmised avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP ja PGNiG ning järgmised eraõiguslikud võlausaldajad: BPH Bank ja BPK Logo. Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy, Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa ei andnud algselt oma nõusolekut. Kõnealune leping on siiski 30.10.2002. aasta seaduse artikli 23 lõike 2 kohaselt siduv kõigi ärilisi nõudeid omavate võlausaldajate suhtes.

| (49) | 2004. aasta märtsis nõustusid Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa võlausaldajate lepinguga. Seejärel olid ka Kredyt Bank, ING ja Citibank Handlowy nõus ümberkorralduskava majandusliku põhjendusega. |
| --- | --- |

(49)

2004. aasta märtsis nõustusid Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa võlausaldajate lepinguga. Seejärel olid ka Kredyt Bank, ING ja Citibank Handlowy nõus ümberkorralduskava majandusliku põhjendusega.

| (50) | Komisjon mõistab, et MH müüakse koos äriühingu olemasolevate panditud varadega, kuna müügitulemit kasutatakse ülejäänud lepinguliste ja mitteümberkorraldatavate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste täies ulatuses täitmiseks; alles seejärel vabastatakse varad pandi alt. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon mõistab, et MH müüakse koos äriühingu olemasolevate panditud varadega, kuna müügitulemit kasutatakse ülejäänud lepinguliste ja mitteümberkorraldatavate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste täies ulatuses täitmiseks; alles seejärel vabastatakse varad pandi alt.

2)   Operator ja ümberkorraldatavate riigiasutuste nõuete rahuldamine

| (51) | Ümberkorraldusotsusega kinnitatud ümberkorralduskava kohaselt võtab Operator vastutuse kõigi avalike asutuste nõuete eest 30. juuni 2003. aasta seisuga, mis kuuluvad ümberkorraldamisele. |
| --- | --- |

(51)

Ümberkorraldusotsusega kinnitatud ümberkorralduskava kohaselt võtab Operator vastutuse kõigi avalike asutuste nõuete eest 30. juuni 2003. aasta seisuga, mis kuuluvad ümberkorraldamisele.

| (52) | Vastutasuks annab HCz 30.12.2002 seaduse artikli 32d alusel Operator'ile üle varad – tagatistega koormamata – mis moodustavad vähemalt 25 % Operator'ile üleantud nõuete väärtusest. Need varad on ümberkorralduskavas kindlaks määratud ja nendeks on maa, mille üks osa on tööstuspark, elektrienergiaettevõte Elsen ning 10 miljoni Poola zloti suurune debitoorne võlgnevus. Operator püüab nende varade eest saada võimalikult palju raha. Enamiku nende varade müük ei lõppe enne 2005. aasta detsembrit. |
| --- | --- |

(52)

Vastutasuks annab HCz 30.12.2002 seaduse artikli 32d alusel Operator'ile üle varad – tagatistega koormamata – mis moodustavad vähemalt 25 % Operator'ile üleantud nõuete väärtusest. Need varad on ümberkorralduskavas kindlaks määratud ja nendeks on maa, mille üks osa on tööstuspark, elektrienergiaettevõte Elsen ning 10 miljoni Poola zloti suurune debitoorne võlgnevus. Operator püüab nende varade eest saada võimalikult palju raha. Enamiku nende varade müük ei lõppe enne 2005. aasta detsembrit.

| (53) | Sõltumatu audiitor hindas selle maa väärtuseks, mille Operator saab, 120,6 miljonit Poola zlotti. Operator'i varad peaksid koos Elseni aktsiatega, mille väärtus on ligikaudu 25,4 miljonit Poola zlotti, ja 10 miljoni Poola zloti suuruse debitoorse võlgnevusega olema kokku 156 miljonit Poola zlotti (18). Nii hindas varade väärtust ARPi ülesandel BRE Corporate Finance, Commerzbank'i investeerimispangandusega tegelev haru Poolas (19). |
| --- | --- |

(53)

Sõltumatu audiitor hindas selle maa väärtuseks, mille Operator saab, 120,6 miljonit Poola zlotti. Operator'i varad peaksid koos Elseni aktsiatega, mille väärtus on ligikaudu 25,4 miljonit Poola zlotti, ja 10 miljoni Poola zloti suuruse debitoorse võlgnevusega olema kokku 156 miljonit Poola zlotti (18). Nii hindas varade väärtust ARPi ülesandel BRE Corporate Finance, Commerzbank'i investeerimispangandusega tegelev haru Poolas (19).

| (54) | Debitoorse võlgnevuse üleandmisega Operator'ile kaotavad automaatselt kehtivuse nende kohustustega seoses antud tagatised. Mitteümberkorraldatava debitoorse võlgnevuse tõttu jäävad mõnele avalik-õiguslikule võlausaldajale tagatised siiski alles, kuni HCz/RFG on pärast MH müüki suuteline oma võlad tasuma. |
| --- | --- |

(54)

Debitoorse võlgnevuse üleandmisega Operator'ile kaotavad automaatselt kehtivuse nende kohustustega seoses antud tagatised. Mitteümberkorraldatava debitoorse võlgnevuse tõttu jäävad mõnele avalik-õiguslikule võlausaldajale tagatised siiski alles, kuni HCz/RFG on pärast MH müüki suuteline oma võlad tasuma.

| (55) | ZUS, Częstochowa omavalitsus, PFRON ja Sileesia vojevoodkond on selle spetsiaalse ümberkorralduskavaga nõustunud. Poola on väitnud, et Częstochowa maksuamet, FGŚP ja Poraj omavalitsused olid 2005. aasta juuni alguses spetsiaalse ümberkorralduskava vastu, kuna nende arvates oleks pankroti teel võimalik saavutada paremaid tulemusi. Nende võlga käsitatakse seetõttu mitteümberkorraldatavana ja HCz/RFG peab selle tasuma. Poola ametivõimud on kinnitanud, et need nõuded rahuldatakse täielikult. |
| --- | --- |

(55)

ZUS, Częstochowa omavalitsus, PFRON ja Sileesia vojevoodkond on selle spetsiaalse ümberkorralduskavaga nõustunud. Poola on väitnud, et Częstochowa maksuamet, FGŚP ja Poraj omavalitsused olid 2005. aasta juuni alguses spetsiaalse ümberkorralduskava vastu, kuna nende arvates oleks pankroti teel võimalik saavutada paremaid tulemusi. Nende võlga käsitatakse seetõttu mitteümberkorraldatavana ja HCz/RFG peab selle tasuma. Poola ametivõimud on kinnitanud, et need nõuded rahuldatakse täielikult.

3)   RFG ja mitteümberkorraldatavate äriliste ja avalik-õiguslike nõuete rahuldamine

| (56) | HCz nimetatakse lõpuks ümber RFGks. RFG omab mitmeid järelejäänud varasid, eelkõige enamikku HCz tütarettevõtetest, nagu Rurexpoli ja koksitehast, millest enamik müüakse strateegilisele investorile. Lisaks antakse mitmed HSCz renditud varad üle teisele HCz tütarettevõttele, mille nimi on Majątek Hutniczy Plus (edaspidi “MH Plus”), et see müüks need RFG kasuks edasi strateegilisele investorile. |
| --- | --- |

(56)

HCz nimetatakse lõpuks ümber RFGks. RFG omab mitmeid järelejäänud varasid, eelkõige enamikku HCz tütarettevõtetest, nagu Rurexpoli ja koksitehast, millest enamik müüakse strateegilisele investorile. Lisaks antakse mitmed HSCz renditud varad üle teisele HCz tütarettevõttele, mille nimi on Majątek Hutniczy Plus (edaspidi “MH Plus”), et see müüks need RFG kasuks edasi strateegilisele investorile.

| (57) | RFG varasid hindasid esimest korda 2003. aasta lõpus konsultandid, kes töötasid Częstochowas asuva ettevõtte PROFCEN heaks ning kes kaasati järgmisse ATESTi teostatud tütarettevõtete hindamisse. MH ja MH Plus'i väärtust kinnitasid ka strateegiliste investorite tehtud pakkumised. Teise hindamise alus fikseeriti 2005. aasta alguses pärast seda, kui saadi mitme tütarettevõtte aktsiate ostupakkumised (vt punkt 62) ja see näitab teraseturu olulist elavnemist. Tütarettevõtete väärtus on järgmine:
  Tabel 1.
  RFG poolt müüdavate tütarettevõtete hinnanguline väärtus







  andmed on esitatud Poola zlottides |
| --- | --- |
| Tütarettevõtted | 2003 | 2005 |
| 19,6 % MHst. | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksownia Częstochowa Sp. z o.o. | [...] | [...] |
| HCz ülejäänud tütarettevõtted (20) | [...] | [...] |
| Kokku | [...] | [...] |

(57)

RFG varasid hindasid esimest korda 2003. aasta lõpus konsultandid, kes töötasid Częstochowas asuva ettevõtte PROFCEN heaks ning kes kaasati järgmisse ATESTi teostatud tütarettevõtete hindamisse. MH ja MH Plus'i väärtust kinnitasid ka strateegiliste investorite tehtud pakkumised. Teise hindamise alus fikseeriti 2005. aasta alguses pärast seda, kui saadi mitme tütarettevõtte aktsiate ostupakkumised (vt punkt 62) ja see näitab teraseturu olulist elavnemist. Tütarettevõtete väärtus on järgmine:

Tabel 1.

RFG poolt müüdavate tütarettevõtete hinnanguline väärtus

andmed on esitatud Poola zlottides

Tütarettevõtted

2003

2005

19,6 % MHst.

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksownia Częstochowa Sp. z o.o.

[...]

[...]

HCz ülejäänud tütarettevõtted (20)

[...]

[...]

Kokku

[...]

[...]

| (58) | RFG peab tasuma kogu mitteümberkorraldatava riigivõla (ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti) (21). Ta peab tasuma ka intressi ärilistelt kohustustelt, mis korraldati ümber nende vahetamisega MH aktsiate vastu, ajavahemiku eest 1. juulist 2002 kuni 9. detsembrini 2003 ([...] miljonit Poola zlotti), ja kõik uued, pärast 2002. aasta juunit tekkinud ärilised kohustused koos intressiga (hinnanguliselt [...] miljonit Poola zlotti) (22). RFGle tütarettevõtete müügist laekuvast [...] miljonist Poola zlotist kasutatakse seetõttu [...] miljonit Poola zlotti kogu maksmata võla tasumiseks, samas kui [...] miljonit Poola zlotti kasutatakse ümberkorrraldamiskulude katmiseks ja ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti jääb RFGle. |
| --- | --- |

(58)

RFG peab tasuma kogu mitteümberkorraldatava riigivõla (ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti) (21). Ta peab tasuma ka intressi ärilistelt kohustustelt, mis korraldati ümber nende vahetamisega MH aktsiate vastu, ajavahemiku eest 1. juulist 2002 kuni 9. detsembrini 2003 ([...] miljonit Poola zlotti), ja kõik uued, pärast 2002. aasta juunit tekkinud ärilised kohustused koos intressiga (hinnanguliselt [...] miljonit Poola zlotti) (22). RFGle tütarettevõtete müügist laekuvast [...] miljonist Poola zlotist kasutatakse seetõttu [...] miljonit Poola zlotti kogu maksmata võla tasumiseks, samas kui [...] miljonit Poola zlotti kasutatakse ümberkorrraldamiskulude katmiseks ja ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti jääb RFGle.

4)   Huta Częstochowa äriühingute müük strateegilisele investorile

| (59) | HCz ja TFS kavatsevad koos HCz võlausaldajatega ja riigivaraministeeriumi järelevalve all müüa enda osaluse äriühingutes MH, MH Plus, koksitehases, Rurexpol'is ja mõnes teises tütarettevõttes koos HSCz aktsiatega strateegilisele investorile. Müügiprotsessi üle teostab järelevalvet läbirääkimiste komitee, kuhu kuuluvad HCz-i, TFSi ja üheksa HCz võlausaldaja (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG ja ARP) esindajad. |
| --- | --- |

(59)

HCz ja TFS kavatsevad koos HCz võlausaldajatega ja riigivaraministeeriumi järelevalve all müüa enda osaluse äriühingutes MH, MH Plus, koksitehases, Rurexpol'is ja mõnes teises tütarettevõttes koos HSCz aktsiatega strateegilisele investorile. Müügiprotsessi üle teostab järelevalvet läbirääkimiste komitee, kuhu kuuluvad HCz-i, TFSi ja üheksa HCz võlausaldaja (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG ja ARP) esindajad.

| (60) | Pärast esialgselt pakkumismenetlust valisid TFS ja HCz välja LNM holdings N.V (praeguseks ühinenud Mittal Steel'iga, kuid siin edaspidi siiski “LNM”) ja Industrial Union of Donbass'i (edaspidi “Donbass”), kellega eelistati alustada ainuläbirääkimisi. Eelleping parafeeriti 31. märtsil 2004, kuid hiljem see tühistati. 2004. aasta sügisel avati uuesti eelistatud pakkujate vaheline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(60)

Pärast esialgselt pakkumismenetlust valisid TFS ja HCz välja LNM holdings N.V (praeguseks ühinenud Mittal Steel'iga, kuid siin edaspidi siiski “LNM”) ja Industrial Union of Donbass'i (edaspidi “Donbass”), kellega eelistati alustada ainuläbirääkimisi. Eelleping parafeeriti 31. märtsil 2004, kuid hiljem see tühistati. 2004. aasta sügisel avati uuesti eelistatud pakkujate vaheline pakkumismenetlus.

| (61) | 2005. aasta veebruaris anti LNMile pakutud hinna alusel ostu ainuõigus. Hind oli kivisöe- ja teraseturu elavnemist arvestades oluliselt tõusnud. 15. aprillil 2005. aastal parafeeriti leping LNMiga. Pärast seda, kui LNMi läbirääkimised ametiühingutega ebaõnnestusid, alustati 16. mail 2005. aastal siiski läbirääkimisi Donbass'iga. Poola ametivõimude sõnul oli Donbass nüüd samuti valmis maksma LNMi pakutud hinda ja nii parafeeriti 16. juunil 2005. aastal leping, mis on aluseks lõplikule lepingule äriühingute müümise kohta Donbass'ile. |
| --- | --- |

(61)

2005. aasta veebruaris anti LNMile pakutud hinna alusel ostu ainuõigus. Hind oli kivisöe- ja teraseturu elavnemist arvestades oluliselt tõusnud. 15. aprillil 2005. aastal parafeeriti leping LNMiga. Pärast seda, kui LNMi läbirääkimised ametiühingutega ebaõnnestusid, alustati 16. mail 2005. aastal siiski läbirääkimisi Donbass'iga. Poola ametivõimude sõnul oli Donbass nüüd samuti valmis maksma LNMi pakutud hinda ja nii parafeeriti 16. juunil 2005. aastal leping, mis on aluseks lõplikule lepingule äriühingute müümise kohta Donbass'ile.

| (62) | Ligikaudu [...] miljoni Poola zloti suurune hind makstakse kokku MH (umbes [...(vahemikus 600 kuni 650)] miljonit Poola zlotti), MH Plus'i (umbes [...] miljonit Poola zlotti), Koksownia (umbes [...] miljonit Poola zlotti), Rurexpol'i ja kaheksa teise HCz tütarettevõtte (kokku umbes [...] miljonit Poola zlotti) ning HSCz (umbes [...] miljonit Poola zlotti, mille saab TFS) eest. |
| --- | --- |

(62)

Ligikaudu [...] miljoni Poola zloti suurune hind makstakse kokku MH (umbes [...(vahemikus 600 kuni 650)] miljonit Poola zlotti), MH Plus'i (umbes [...] miljonit Poola zlotti), Koksownia (umbes [...] miljonit Poola zlotti), Rurexpol'i ja kaheksa teise HCz tütarettevõtte (kokku umbes [...] miljonit Poola zlotti) ning HSCz (umbes [...] miljonit Poola zlotti, mille saab TFS) eest.

| (63) | 2004. aasta oktoobris esitas TFS ajakohastatud individuaalse äriplaani (edaspidi “IBP”) HSCz-i jaoks aastateks 2004–2006, eeldusel, et HSCz tegevus ja varad koondatakse taas ühte äriühingusse (hõlmates MH, MH Plus'i ja HSCz). Kõnealune IBP näeb ette ka 252,6 miljoni Poola zloti väärtuses investeeringuid olemasolevasse tehasesse. Kavandatud on rakendada ka mitmeid teisi ümberkorraldamismeetmeid, näiteks kulude vähendamist ja keskkonnakava koostamist ja täitmist. Nende meetmete põhjal eeldatakse IBPs, et aastatel 2004–2006 on investeeringutasuvus 10 % ja kapitali tasuvus üle 5 %. |
| --- | --- |

(63)

2004. aasta oktoobris esitas TFS ajakohastatud individuaalse äriplaani (edaspidi “IBP”) HSCz-i jaoks aastateks 2004–2006, eeldusel, et HSCz tegevus ja varad koondatakse taas ühte äriühingusse (hõlmates MH, MH Plus'i ja HSCz). Kõnealune IBP näeb ette ka 252,6 miljoni Poola zloti väärtuses investeeringuid olemasolevasse tehasesse. Kavandatud on rakendada ka mitmeid teisi ümberkorraldamismeetmeid, näiteks kulude vähendamist ja keskkonnakava koostamist ja täitmist. Nende meetmete põhjal eeldatakse IBPs, et aastatel 2004–2006 on investeeringutasuvus 10 % ja kapitali tasuvus üle 5 %.

| (64) | Pakkumistingimuseks oli, et investor täidab investeerimiskava 24 kuu jooksul, et saavutada kontroll HSCz, MH ja MH Plus'i üle. Lisaks kohustab müügileping investorit mitte suurendama valmistoodete tootmismahtu 31. detsembrini 2006 ja eelkõige mitte investeerima uutesse kuumvaltsitud teraslehtede tootmisliinidesse. |
| --- | --- |

(64)

Pakkumistingimuseks oli, et investor täidab investeerimiskava 24 kuu jooksul, et saavutada kontroll HSCz, MH ja MH Plus'i üle. Lisaks kohustab müügileping investorit mitte suurendama valmistoodete tootmismahtu 31. detsembrini 2006 ja eelkõige mitte investeerima uutesse kuumvaltsitud teraslehtede tootmisliinidesse.

f)   Nõuete ja üleantavate varade ülevaade

| (65) | Et hinnata ümberkorraldamise mõju, tegi PriceWaterhouseCoopers Poola riigi ülesandel üksikasjaliku majandusanalüüsi (edaspidi “PWC analüüs”), milles võrreldi võlgade tasumise määra kahe stsenaariumi, nimelt ümberkorraldusmenetluse ja pankroti korral. Ümberkorraldusstsenaariumi aluseks võeti 2003. aasta oktoobri võlausaldajate leping ja 2003. aasta augusti/detsembri ümberkorraldusotsus. Pankrotistsenaariumis sõlmitavad kokkulepped põhinevad pankrotiseaduse (23) hüpoteetilisel kohaldamisel ja riigiasutustest võlausaldajate jaoks parimal lahendusel. |
| --- | --- |

(65)

Et hinnata ümberkorraldamise mõju, tegi PriceWaterhouseCoopers Poola riigi ülesandel üksikasjaliku majandusanalüüsi (edaspidi “PWC analüüs”), milles võrreldi võlgade tasumise määra kahe stsenaariumi, nimelt ümberkorraldusmenetluse ja pankroti korral. Ümberkorraldusstsenaariumi aluseks võeti 2003. aasta oktoobri võlausaldajate leping ja 2003. aasta augusti/detsembri ümberkorraldusotsus. Pankrotistsenaariumis sõlmitavad kokkulepped põhinevad pankrotiseaduse (23) hüpoteetilisel kohaldamisel ja riigiasutustest võlausaldajate jaoks parimal lahendusel.

| (66) | Analüüsis eeldatakse, et pankrot ja ümberkorraldamine toimuvad esimesel juhul 31. detsembril 2003. aastal (vt tabel 2) ja teisel juhul 31. märtsil 2005. aastal (vt tabel 3). Debitoorse võlgnevuse suurus ja varade väärtus on arvutatud tolle hetkega ajaldatud väärtuse alusel (nt 2003. aastal on MH väärtus [...(vahemikus 325 kuni 375)] miljonit Poola zlotti, samas kui 2005. aastal on see [...(vahemikus 600 kuni 650)] miljonit Poola zlotti). Analüüs tehti kahe erineva perioodi kohta seetõttu, et kommertsvõlausaldajad olid juba nõustunud ümberkorraldamisega tabeli 2 alusel, ent riigiasutustest võlausaldajad ei andnud 2003. aastal oma lõplikku nõusolekut, vaid andsid selle alles hiljem 2005. aasta märtsi stsenaariumit arvestades. Selle aja jooksul olid näitajad siiski oluliselt muutunud, kuna ühest küljest suurenes kogunenud intressisumma tõttu võlausaldajate debitoorne võlgnevus ja teisalt kasvasid kõnealuste varade väärtuse suurenemise tõttu nii pankroti- kui ümberkorraldusstsenaariumi järgi saadaolevad tulud.
  Tabel 2
  Tulude võrdlus (detsember 2003)















  miljonites zlottides |
| --- | --- |
| 2003. aasta analüüs – kohandatud | Võlad seisuga 31.12.2003 | Pankrotivaramüük (2003 PWC analüüs) | Ümberkorralduskava mõju | Ümberkorraldus-kava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste vahe | Ümberkorralduskava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste suhe ( %) | Laenude tagasimaks-mise % pankrotivara müügi korral | Laenude tagasimaks-mise % ümberkorralduskava alusel |
| Kokku | ettevõttelt Majątek Hutniczy | ettevõttelt RFG | ettevõttelt Operator ARP |
| Riikliku sektori võlausaldajad | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| Võlausaldajad – riigiasutused, sh: | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Sotsiaalkindlustus (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Częstochowa omavalitsus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Maksuamet (Urząd Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond (FGŚP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| Riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Sileesia vojevoodkond | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Poraj omavalitsus ja muud omavalitsused | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| Avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad, sh: | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| PSE S.A. (Poola elektritootja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Zakład Energetyczny (elektrivõrkude omanik) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Poola Tööstusarengu agentuur) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| PKP S.A. (Poola riiklik raudtee-ettevõtja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| PGNiG S.A. (Poola nafta- ja gaasikompanii) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Kompania Węglow a S.A. (söekaevandus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (söekaubandusettevõtja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| Olulisemad eraõiguslikud võlausaldajad, sh: | 520,5 | 312,3 | 265,9 | [...] | [...] | — | 46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| ING Bank Śląski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| Bank BPH S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Millennium Big Bank Gdański S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| Muud eraõiguslikest äriühingutest võlausaldajad | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| KOKKU | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

Analüüsis eeldatakse, et pankrot ja ümberkorraldamine toimuvad esimesel juhul 31. detsembril 2003. aastal (vt tabel 2) ja teisel juhul 31. märtsil 2005. aastal (vt tabel 3). Debitoorse võlgnevuse suurus ja varade väärtus on arvutatud tolle hetkega ajaldatud väärtuse alusel (nt 2003. aastal on MH väärtus [...(vahemikus 325 kuni 375)] miljonit Poola zlotti, samas kui 2005. aastal on see [...(vahemikus 600 kuni 650)] miljonit Poola zlotti). Analüüs tehti kahe erineva perioodi kohta seetõttu, et kommertsvõlausaldajad olid juba nõustunud ümberkorraldamisega tabeli 2 alusel, ent riigiasutustest võlausaldajad ei andnud 2003. aastal oma lõplikku nõusolekut, vaid andsid selle alles hiljem 2005. aasta märtsi stsenaariumit arvestades. Selle aja jooksul olid näitajad siiski oluliselt muutunud, kuna ühest küljest suurenes kogunenud intressisumma tõttu võlausaldajate debitoorne võlgnevus ja teisalt kasvasid kõnealuste varade väärtuse suurenemise tõttu nii pankroti- kui ümberkorraldusstsenaariumi järgi saadaolevad tulud.

Tabel 2

Tulude võrdlus (detsember 2003)

miljonites zlottides

2003. aasta analüüs – kohandatud

Võlad seisuga 31.12.2003

Pankrotivaramüük (2003 PWC analüüs)

Ümberkorralduskava mõju

Ümberkorraldus-kava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste vahe

Ümberkorralduskava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste suhe ( %)

Laenude tagasimaks-mise % pankrotivara müügi korral

Laenude tagasimaks-mise % ümberkorralduskava alusel

Kokku

ettevõttelt Majątek Hutniczy

ettevõttelt RFG

ettevõttelt Operator ARP

Riikliku sektori võlausaldajad

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

Võlausaldajad – riigiasutused, sh:

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Sotsiaalkindlustus (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Częstochowa omavalitsus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Maksuamet (Urząd Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond (FGŚP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

Riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Sileesia vojevoodkond

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Poraj omavalitsus ja muud omavalitsused

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

Avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad, sh:

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

PSE S.A. (Poola elektritootja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Zakład Energetyczny (elektrivõrkude omanik)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Poola Tööstusarengu agentuur)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

PKP S.A. (Poola riiklik raudtee-ettevõtja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

PGNiG S.A. (Poola nafta- ja gaasikompanii)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Kompania Węglow a S.A. (söekaevandus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (söekaubandusettevõtja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

Olulisemad eraõiguslikud võlausaldajad, sh:

520,5

312,3

265,9

[...]

[...]

—

46,4

85

60

51

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

ING Bank Śląski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

Bank BPH S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Millennium Big Bank Gdański S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

Muud eraõiguslikest äriühingutest võlausaldajad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

KOKKU

717,41

796,91

[...]

[...]

Tabel 3

Tulude võrdlus (märts 2005)

| miljonites zlottides |
| --- |
| 2005. aasta analüüs | Võlad seisuga 31.3.2005 | Pankrotivara müük (2005 PWC analüüs) | Ümberkorralduskava mõju | Ümberkorraldus-kava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste vahe | Ümberkorralduskava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste suhe ( %) | Laenude tagasimaks-mise % pankrotivara müügi korral | Laenude tagasimaks-mise % ümberkorralduskava alusel |
| Kokku | ettevõttelt Majątek Hutniczy | ettevõttelt RFG | ettevõttelt Operator ARP |
| Riikliku sektori võlausaldajad | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Võlausaldajad – riigiasutused, sh: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Sotsiaalkindlustus (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Częstochowa omavalitsus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Maksuamet (Urząd Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond (FGŚP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| Riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Sileesia vojevoodkond | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Poraj omavalitsus ja muud omavalitsused | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| Avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad, sh: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | -11,0 | 97 | 71 | 69 |
| PSE S.A. (Poola elektritootja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Zakład Energetyczny (elektrivõrkude omanik) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Poola Tööstusarengu agentuur) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| PKP S.A. (Poola riiklik raudtee-ettevõtja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| PGNiG S.A. (Poola nafta- ja gaasikompanii) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Kompania Węglowa S.A. (söekaevandus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (söekaubandusettevõtja) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 122 | 51 | 62 |
| Olulisemad eraõiguslikud võlausaldajad, sh: | | | | | | | | | | |
| Banks: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | [...] | — | -50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Bank Millennium | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Muud eraõiguslikest äriühingutest võlausaldajad | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Väikevõlausaldajad | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| KOKKU | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | | [...] | | | |

miljonites zlottides

2005. aasta analüüs

Võlad seisuga 31.3.2005

Pankrotivara müük (2005 PWC analüüs)

Ümberkorralduskava mõju

Ümberkorraldus-kava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste vahe

Ümberkorralduskava alusel ja pankrotivara müügist saadavate laekumiste suhe ( %)

Laenude tagasimaks-mise % pankrotivara müügi korral

Laenude tagasimaks-mise % ümberkorralduskava alusel

Kokku

ettevõttelt Majątek Hutniczy

ettevõttelt RFG

ettevõttelt Operator ARP

Riikliku sektori võlausaldajad

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

Võlausaldajad – riigiasutused, sh:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Sotsiaalkindlustus (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Częstochowa omavalitsus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Maksuamet (Urząd Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Töötajatele garanteeritud sotsiaalhüvitiste fond (FGŚP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

Riiklik vaegurite rehabilitatsiooni fond (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Sileesia vojevoodkond

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Poraj omavalitsus ja muud omavalitsused

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

Avalik-õiguslikud kommertsvõlausaldajad, sh:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

-11,0

97

71

69

PSE S.A. (Poola elektritootja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Zakład Energetyczny (elektrivõrkude omanik)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Poola Tööstusarengu agentuur)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

PKP S.A. (Poola riiklik raudtee-ettevõtja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

PGNiG S.A. (Poola nafta- ja gaasikompanii)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Kompania Węglowa S.A. (söekaevandus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (söekaubandusettevõtja)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

122

51

62

Olulisemad eraõiguslikud võlausaldajad, sh:

Banks:

411,4

346,2

295,9

[...]

[...]

—

-50,3

85

84

72

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Bank Millennium

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Muud eraõiguslikest äriühingutest võlausaldajad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Väikevõlausaldajad

[...]

[...]

[...]

KOKKU

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

[...]

3.   Subsiidiumid ja teised meetmed

a)   Subsiidiumid Huta Częstochowale

| (67) | Ajavahemikul 1997. aastast kuni 2002. aasta maini sai HCz riigilt 25 161 072,08 Poola zlotti (5,3 miljoni eurot) finantsabi. |
| --- | --- |

(67)

Ajavahemikul 1997. aastast kuni 2002. aasta maini sai HCz riigilt 25 161 072,08 Poola zlotti (5,3 miljoni eurot) finantsabi.

| (68) | Tegevusabi ja tööhõive ümberkorraldusabi anti 19 699 452 Poola zlotti (4,15 miljonit eurot):






  — | 10. juunil 1997. aastal andis Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (keskkonnakaitsefond, edaspidi “keskkonnafond”) 900 000 Poola zlotti sooduslaenu. Soodusintressimäära ja turuintressimäära vahe oli 354 175,28 Poola zlotti (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

Tegevusabi ja tööhõive ümberkorraldusabi anti 19 699 452 Poola zlotti (4,15 miljonit eurot):

—

10. juunil 1997. aastal andis Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (keskkonnakaitsefond, edaspidi “keskkonnafond”) 900 000 Poola zlotti sooduslaenu. Soodusintressimäära ja turuintressimäära vahe oli 354 175,28 Poola zlotti (24).

| — | 24. oktoobril 1997. aastal loobus PFRONi direktor 1 019 436 Poola zloti ja 2 695 558 Poola zloti suurustest nõuetest (25). |
| --- | --- |

—

24. oktoobril 1997. aastal loobus PFRONi direktor 1 019 436 Poola zloti ja 2 695 558 Poola zloti suurustest nõuetest (25).

| — | 15. oktoobril 1998. aastal loobus keskkonnafond 50 000 Poola zloti suurusest nõudest (26). |
| --- | --- |

—

15. oktoobril 1998. aastal loobus keskkonnafond 50 000 Poola zloti suurusest nõudest (26).

| — | 21. detsembril 1998. aastal loobus Częstochowa omavalitsus 2 116 260 Poola zloti suurusest nõudest (27). |
| --- | --- |

—

21. detsembril 1998. aastal loobus Częstochowa omavalitsus 2 116 260 Poola zloti suurusest nõudest (27).

| — | 22. aprillil 1999. aastal loobus FGŚP HCZ-le antud 13 726 271,88 Poola zloti suuruse laenu intressist, mille suurus oli 3 369 111 Poola zlotti (28). |
| --- | --- |

—

22. aprillil 1999. aastal loobus FGŚP HCZ-le antud 13 726 271,88 Poola zloti suuruse laenu intressist, mille suurus oli 3 369 111 Poola zlotti (28).

| — | 22. aprillil 1999. aastal loobus Częstochowa maksuamet 186 809 Poola zloti suurusest nõudest (29). |
| --- | --- |

—

22. aprillil 1999. aastal loobus Częstochowa maksuamet 186 809 Poola zloti suurusest nõudest (29).

| — | 5. mail 1999. aastal loobus Częstochowa maksuamet 151 187 Poola zloti suurusest nõudest (30). |
| --- | --- |

—

5. mail 1999. aastal loobus Częstochowa maksuamet 151 187 Poola zloti suurusest nõudest (30).

| — | 14. septembril 1999. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks 3 556 808 Poola zloti suuruse subsiidiumi (31). |
| --- | --- |

—

14. septembril 1999. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks 3 556 808 Poola zloti suuruse subsiidiumi (31).

| — | 15. novembril 1999. aastal loobus Częstochowa linnanõukogu 394 427 Poola zloti ja 305 904 Poola zloti suurustest maksetähtaja ületanud nõuetest (32). |
| --- | --- |

—

15. novembril 1999. aastal loobus Częstochowa linnanõukogu 394 427 Poola zloti ja 305 904 Poola zloti suurustest maksetähtaja ületanud nõuetest (32).

| — | 2. veebruaril 2000. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 24 400,55 Poola zloti ulatuses (33). |
| --- | --- |

—

2. veebruaril 2000. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 24 400,55 Poola zloti ulatuses (33).

| — | 22. veebruaril 2000. aastal loobus Popówi omavalitsuse esimees 13 494,40 Poola zloti ja 1 339,60 Poola zloti suurustest nõuetest (34). |
| --- | --- |

—

22. veebruaril 2000. aastal loobus Popówi omavalitsuse esimees 13 494,40 Poola zloti ja 1 339,60 Poola zloti suurustest nõuetest (34).

| — | 10. mail 2000. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 4 217 240,57 Poola zloti ulatuses (35). |
| --- | --- |

—

10. mail 2000. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 4 217 240,57 Poola zloti ulatuses (35).

| — | 1. veebruaril 2001. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 117 849,19 Poola zloti ulatuses (36). |
| --- | --- |

—

1. veebruaril 2001. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 117 849,19 Poola zloti ulatuses (36).

| — | 2. mail 2001. aastal loobus Poraj omavalitsuse esimees 77 986,70 Poola zloti suurusest summast (37). |
| --- | --- |

—

2. mail 2001. aastal loobus Poraj omavalitsuse esimees 77 986,70 Poola zloti suurusest summast (37).

| — | 2. juulil 2001. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 795 685,06 Poola zloti ulatuses (38). |
| --- | --- |

—

2. juulil 2001. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 795 685,06 Poola zloti ulatuses (38).

| — | 10. mail 2002. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 251 780,73 Poola zloti ulatuses (39). |
| --- | --- |

—

10. mail 2002. aastal andis majandusminister tööhõive ümberkorraldamiseks abi 251 780,73 Poola zloti ulatuses (39).

| (69) | Lisaks andis Komitet Badań Naukowych (teadusuuringute komitee, edaspidi “KBN”) HCz-le 5 461 620 Poola zlotti (1,15 miljonit eurot). Need subsiidiumid põhinesid HCz ja KBNi ning Gliwice metallurgiainstituudi vahelistel lepingutel, mis olid kavandatud uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks. Toetused olid järgmised:






  — | 20. juunil 1997. aastal antud 394 420 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (16,5 %) katta 2 391 420 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringutele ja konkurentsieelsele arendustegevusele, mis on seotud ISO 14001 vastavussüsteemi väljatöötamise läbivaatamisega lähtudes tehnilisest vaatepunktist kooskõlas Poola keskkonnakaitsealaste õigusaktidega (40). Kogu projekti teostas Poola Teaduste Akadeemia instituut (41). Poola ametivõimud märkisid, et abi eesmärk oli edendada uurimis- ja arendustegevust, kuna HCz ise ei tee selliseid uuringuid ega ei oleks ise tellinud ISO dokumendivormide väljatöötamist, mida saaksid kasutada paljud erisugused tööstusettevõtted. |
| --- | --- | --- |

(69)

Lisaks andis Komitet Badań Naukowych (teadusuuringute komitee, edaspidi “KBN”) HCz-le 5 461 620 Poola zlotti (1,15 miljonit eurot). Need subsiidiumid põhinesid HCz ja KBNi ning Gliwice metallurgiainstituudi vahelistel lepingutel, mis olid kavandatud uurimis- ja arendustegevuse edendamiseks. Toetused olid järgmised:

—

20. juunil 1997. aastal antud 394 420 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (16,5 %) katta 2 391 420 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringutele ja konkurentsieelsele arendustegevusele, mis on seotud ISO 14001 vastavussüsteemi väljatöötamise läbivaatamisega lähtudes tehnilisest vaatepunktist kooskõlas Poola keskkonnakaitsealaste õigusaktidega (40). Kogu projekti teostas Poola Teaduste Akadeemia instituut (41). Poola ametivõimud märkisid, et abi eesmärk oli edendada uurimis- ja arendustegevust, kuna HCz ise ei tee selliseid uuringuid ega ei oleks ise tellinud ISO dokumendivormide väljatöötamist, mida saaksid kasutada paljud erisugused tööstusettevõtted.

| — | 6. oktoobril 1997. aastal antud 2 450 000 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (31,9 %) katta 7 920 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringutele ja konkurentsieelsele arendustegevusele kui osale projektist, mis käsitleb legeerterase nüüdisaegse tootmise arendamist täistootmisliinil, et toota valtslehti ja torusid (42). Uurimistööd tegi metallurgiainstituut. Poola ametivõimud märkisid, et abi mõjus innustavalt, kuna tagas teabe levitamise legeerterase töötlemise tehniliste meetodite kohta suurele hulgale ettevõtetele (muu hulgas puurimis-, laevaehitus-, energeetika- ja ehitusettevõtetele), mida HCz ise ei oleks kellelegi ülesandeks teinud. |
| --- | --- |

—

6. oktoobril 1997. aastal antud 2 450 000 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (31,9 %) katta 7 920 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringutele ja konkurentsieelsele arendustegevusele kui osale projektist, mis käsitleb legeerterase nüüdisaegse tootmise arendamist täistootmisliinil, et toota valtslehti ja torusid (42). Uurimistööd tegi metallurgiainstituut. Poola ametivõimud märkisid, et abi mõjus innustavalt, kuna tagas teabe levitamise legeerterase töötlemise tehniliste meetodite kohta suurele hulgale ettevõtetele (muu hulgas puurimis-, laevaehitus-, energeetika- ja ehitusettevõtetele), mida HCz ise ei oleks kellelegi ülesandeks teinud.

| — | 26. novembril 1998. aastal antud 104 000 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (st 35,8 %) katta 290 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule kui osale projektist, mis käsitleb vee kvaliteedi parandamist jahutustornidega tööstuslikes jahutussüsteemides (43). Seda projekti teostas Poola Teaduste Akadeemia. Poola ametivõimud märgivad, et abi mõjus innustavalt, kuna vastasel juhul ei oleks HCz projekti toetanud, sest see tehti kättesaadavaks ka teistele samasuguseid jahutussüsteeme kasutavatele ettevõtetele, ja HCz ei oleks seda projekti üksi ette võtnud. |
| --- | --- |

—

26. novembril 1998. aastal antud 104 000 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (st 35,8 %) katta 290 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule kui osale projektist, mis käsitleb vee kvaliteedi parandamist jahutustornidega tööstuslikes jahutussüsteemides (43). Seda projekti teostas Poola Teaduste Akadeemia. Poola ametivõimud märgivad, et abi mõjus innustavalt, kuna vastasel juhul ei oleks HCz projekti toetanud, sest see tehti kättesaadavaks ka teistele samasuguseid jahutussüsteeme kasutavatele ettevõtetele, ja HCz ei oleks seda projekti üksi ette võtnud.

| — | 30. novembril 1999. aastal antud 2 290 000 Poola zloti suurune subsiidium, et osaliselt katta 5 626 000 Poola zloti suurust kogukulu. 2 000 000 Poola zlotti oli määratud tööstusuuringule, mille kogumaksumus oli 3 526 000 Poola zlotti (56,7 %), ja 290 000 Poola zlotti oli määratud konkurentsieelsele arendustegevusele, mille kogumaksumus oli 2 100 000 Poola zlotti (13,8 %). Uuringuid tegi metallurgiainstituut ja need käsitlesid homogeense sisestruktuuriga plaatide tootmist (44). Poola ametivõimud märkisid, et abi mõjus innustavalt, arvestades seda, et andmed tehti hiljem kättesaadavaks ka teistele metallitöötlusettevõtetele, kuna neid uuringuid ei oleks muidu tellitud. |
| --- | --- |

—

30. novembril 1999. aastal antud 2 290 000 Poola zloti suurune subsiidium, et osaliselt katta 5 626 000 Poola zloti suurust kogukulu. 2 000 000 Poola zlotti oli määratud tööstusuuringule, mille kogumaksumus oli 3 526 000 Poola zlotti (56,7 %), ja 290 000 Poola zlotti oli määratud konkurentsieelsele arendustegevusele, mille kogumaksumus oli 2 100 000 Poola zlotti (13,8 %). Uuringuid tegi metallurgiainstituut ja need käsitlesid homogeense sisestruktuuriga plaatide tootmist (44). Poola ametivõimud märkisid, et abi mõjus innustavalt, arvestades seda, et andmed tehti hiljem kättesaadavaks ka teistele metallitöötlusettevõtetele, kuna neid uuringuid ei oleks muidu tellitud.

| — | 15. novembril 2000. aastal antud 223 200 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (45 %) katta 496 400 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule kui osale projektist, mis hõlmas plastomeetrilisi teste ja parameetrite kindlaksmääramist metallitöötlusprotsesside jaoks. See projekt oli osa Euroopa Liidu viiendast raamprogrammi III temaatilisest programmist “GROWTH”, akronüümiga TESTIFY, ja Poola ametivõimud on kinnitanud, et ettevõte ei oleks ilma riigi toetuseta projektis osalenud. |
| --- | --- |

—

15. novembril 2000. aastal antud 223 200 Poola zloti suurune toetus, et osaliselt (45 %) katta 496 400 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule kui osale projektist, mis hõlmas plastomeetrilisi teste ja parameetrite kindlaksmääramist metallitöötlusprotsesside jaoks. See projekt oli osa Euroopa Liidu viiendast raamprogrammi III temaatilisest programmist “GROWTH”, akronüümiga TESTIFY, ja Poola ametivõimud on kinnitanud, et ettevõte ei oleks ilma riigi toetuseta projektis osalenud.

b)   Meetmed Huta Stali Częstochowa kasuks

| (70) | HSCz sai ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2004. aasta jaanuarini kasu mitme finantsmeetme rakendamisest. |
| --- | --- |

(70)

HSCz sai ajavahemikul 2002. aasta novembrist kuni 2004. aasta jaanuarini kasu mitme finantsmeetme rakendamisest.

| (71) | HCz lükkas oma võlgade tasumise ZUSile ja FGSPle edasi, kuid praeguseks on need tagasi makstud. Neid makseid, mille tasumisega viivitati (ületasid maksetähtaja enam kui kahe nädala võrra) oli kokku 18 155 302 Poola zlotti. HSCz tasus nende maksete hilinemise eest, mis tavaliselt ületasid maksetähtaja maksimaalselt kuue kuu võrra, 560 383 Poola zlotti viivist seadusega sätestatud määras. |
| --- | --- |

(71)

HCz lükkas oma võlgade tasumise ZUSile ja FGSPle edasi, kuid praeguseks on need tagasi makstud. Neid makseid, mille tasumisega viivitati (ületasid maksetähtaja enam kui kahe nädala võrra) oli kokku 18 155 302 Poola zlotti. HSCz tasus nende maksete hilinemise eest, mis tavaliselt ületasid maksetähtaja maksimaalselt kuue kuu võrra, 560 383 Poola zlotti viivist seadusega sätestatud määras.

| (72) | Tingimusel, et võlgnevuselt tasutakse intressi seadusega sätestatud määras (mis ka tähtaegselt tasuti), nõustus Częstochowa maksuamet kokku 7 miljoni Poola zloti suuruse maksuvõla ajatamisega. Maksuamet loobus siiski osaliselt seadusega sätestatud intressist, mis võlgneti hilinenud maksete eest. Makstud intressi ja seaduse järgi maksmisele kuuluva intressi kogusumma erinevus on 31 145 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(72)

Tingimusel, et võlgnevuselt tasutakse intressi seadusega sätestatud määras (mis ka tähtaegselt tasuti), nõustus Częstochowa maksuamet kokku 7 miljoni Poola zloti suuruse maksuvõla ajatamisega. Maksuamet loobus siiski osaliselt seadusega sätestatud intressist, mis võlgneti hilinenud maksete eest. Makstud intressi ja seaduse järgi maksmisele kuuluva intressi kogusumma erinevus on 31 145 Poola zlotti.

| (73) | PFRONi esimees loobus 22 821 Poola zloti suurusest intressinõudest HSCz vastu ja nõustus, et põhinõuded rahuldatakse ligikaudu 350 000 Poola zloti suuruste osamaksetega, st et abi anti 8 150 Poola zlotti. Kui arvestada ka maksusoodustusi 31 145 Poola zloti ulatuses, siis vabastati HSCz nõuetest kokku 62 116 Poola zloti (umbes 13 077 euro) ulatuses. |
| --- | --- |

(73)

PFRONi esimees loobus 22 821 Poola zloti suurusest intressinõudest HSCz vastu ja nõustus, et põhinõuded rahuldatakse ligikaudu 350 000 Poola zloti suuruste osamaksetega, st et abi anti 8 150 Poola zlotti. Kui arvestada ka maksusoodustusi 31 145 Poola zloti ulatuses, siis vabastati HSCz nõuetest kokku 62 116 Poola zloti (umbes 13 077 euro) ulatuses.

| (74) | 27. novembril 2002. aastal ja 20. novembril 2003. aastal andis KBN 1 100 000 Poola zloti ja 280 000 Poola zloti ulatuses toetusi (1 380 000 Poola zlotti), et osaliselt (30,4 %) katta 4 370 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule ja konkurentsieelsele arendustegevusele, et ellu viia projekt, mis oli kavandatud selleks, et aidata analüüsida valukojas rakendatava tehnoloogilise protsessi moderniseerimise viise, muutes kvaliteedi tõstmiseks ja tõhususe suurendamiseks terasetootmises kasutatavate toorainete jaotust (45). |
| --- | --- |

(74)

27. novembril 2002. aastal ja 20. novembril 2003. aastal andis KBN 1 100 000 Poola zloti ja 280 000 Poola zloti ulatuses toetusi (1 380 000 Poola zlotti), et osaliselt (30,4 %) katta 4 370 000 Poola zloti suurust kulu tööstusuuringule ja konkurentsieelsele arendustegevusele, et ellu viia projekt, mis oli kavandatud selleks, et aidata analüüsida valukojas rakendatava tehnoloogilise protsessi moderniseerimise viise, muutes kvaliteedi tõstmiseks ja tõhususe suurendamiseks terasetootmises kasutatavate toorainete jaotust (45).

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (75) | Komisjon avaldas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Poola rakendatud meetmete puhul oli tegemist abiga, peamiselt kolmel põhjusel:






  — | Komisjonil oli alust arvata, et HCz ümberkorraldamine ei läbinud erainvestori testi. Ilmnes, et mõned avalik-õiguslikud võlausaldajad kustutasid ümberkorraldamise käigus rohkem võlgu, kui nad oleksid seda teinud esmaklassiliste tagatiste olemasolu arvestades pankroti korral, vähemalt nii oli see riigiasutustest võlausaldajate puhul. Neid asjaolusid arvestades ei tahtnud komisjon nõustuda Poola väitega, et üldiselt annaks ümberkorraldamiskava riigi jaoks parema tulemuse kui likvideerimine. Pealegi ei olnud komisjon kindel, kas riigiasutustest võlausaldajate nõusolek saadi üksnes 30.10.2002. aasta seaduse alusel ja kas Operator saaks tõesti väärtuslikke varasid. |
| --- | --- | --- |

(75)

Komisjon avaldas oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Poola rakendatud meetmete puhul oli tegemist abiga, peamiselt kolmel põhjusel:

—

Komisjonil oli alust arvata, et HCz ümberkorraldamine ei läbinud erainvestori testi. Ilmnes, et mõned avalik-õiguslikud võlausaldajad kustutasid ümberkorraldamise käigus rohkem võlgu, kui nad oleksid seda teinud esmaklassiliste tagatiste olemasolu arvestades pankroti korral, vähemalt nii oli see riigiasutustest võlausaldajate puhul. Neid asjaolusid arvestades ei tahtnud komisjon nõustuda Poola väitega, et üldiselt annaks ümberkorraldamiskava riigi jaoks parema tulemuse kui likvideerimine. Pealegi ei olnud komisjon kindel, kas riigiasutustest võlausaldajate nõusolek saadi üksnes 30.10.2002. aasta seaduse alusel ja kas Operator saaks tõesti väärtuslikke varasid.

| — | Komisjon ei olnud ka kindel, kuidas HSCz jätkas tootmist ilma käibekapitalita ja kas ta sai muusugust rahalist abi. |
| --- | --- |

—

Komisjon ei olnud ka kindel, kuidas HSCz jätkas tootmist ilma käibekapitalita ja kas ta sai muusugust rahalist abi.

| — | Komisjoni toimik sisaldas teavet, et HCz suhtes rakendati aastatel 1997–2002 mitmesuguseid finantsabimeetmeid. |
| --- | --- |

—

Komisjoni toimik sisaldas teavet, et HCz suhtes rakendati aastatel 1997–2002 mitmesuguseid finantsabimeetmeid.

| (76) | Komisjon väljendas ka muret, kas LNMil oleks protokolli nr 8 punkti 4a arvestades õigus omandada HCz aktsiaid, kuna MSP, s.o kõnealuse protokolli alusel riigiabi saaja, kuulus juba LNMile. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon väljendas ka muret, kas LNMil oleks protokolli nr 8 punkti 4a arvestades õigus omandada HCz aktsiaid, kuna MSP, s.o kõnealuse protokolli alusel riigiabi saaja, kuulus juba LNMile.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (77) | 9. septembri 2004. aasta kirjas väidab UK Steel, tegutsedes HCz Ühendkuningriigis asuvate konkurentide nimel, et võla kustutamine ja ajatamine on riigiabi kuni selle täieliku tagasimaksmiseni. Ta toetab komisjoni muret, et HCz terasetootmisega seotud varad oleksid normaalsetes turutingimustes likvideeritud ja mitte HSCz-le renditud. UK Steel soovitab komisjonil tungivalt kohaldada protokolli nr 8 punkti 4b, mis tema arvates välistab täielikult HCz varade omandamise LNMi poolt . |
| --- | --- |

(77)

9. septembri 2004. aasta kirjas väidab UK Steel, tegutsedes HCz Ühendkuningriigis asuvate konkurentide nimel, et võla kustutamine ja ajatamine on riigiabi kuni selle täieliku tagasimaksmiseni. Ta toetab komisjoni muret, et HCz terasetootmisega seotud varad oleksid normaalsetes turutingimustes likvideeritud ja mitte HSCz-le renditud. UK Steel soovitab komisjonil tungivalt kohaldada protokolli nr 8 punkti 4b, mis tema arvates välistab täielikult HCz varade omandamise LNMi poolt .

| (78) | 10. septembri 2004. aasta kirjas väljendas Tšehhi Vabariik kui teise plaate tootva terasetehase, Vítkovice Steel'i omanik oma huvi komisjoni menetluse vastu. |
| --- | --- |

(78)

10. septembri 2004. aasta kirjas väljendas Tšehhi Vabariik kui teise plaate tootva terasetehase, Vítkovice Steel'i omanik oma huvi komisjoni menetluse vastu.

| (79) | 10. septembri 2004. aasta kirjaga sekkub LNM komisjoni menetlusse kui üks võimalik pakkuja. LNM kinnitab, et tema eesmärk on aidata demonstreerida, et HCz teraseettevõtete erastamine ja teiste LNMi gruppi kuuluvate äriühingute vaheline suhe vastab täielikult ühinemislepingule ja riigiabi eeskirjadele. Ta kinnitab eelkõige, et tema tütarettevõte MSP ei omanda HCz äriühinguid. Ta kordab oma sõnaselget kinnitust, et, juhul kui tal õnnestub HCz äriühingud omandada, siis ta juhiks neid MSPst täielikult eraldi oleva sõltumatu üksusena ja tagaks, et nende ja MSP vahel ei toimu mingisugust riigiabi ega tootmismahtude ülekandmist. Ainus äriühingutevaheline suhe oleks äriline suhe, mis tähendaks seda, et MSP tarniks HCz-le slääbe; see suhe oleks läbipaistev ja toimiks turuhindade alusel, mis ei erineks äriühingu konkurentide küsitud hindadest. |
| --- | --- |

(79)

10. septembri 2004. aasta kirjaga sekkub LNM komisjoni menetlusse kui üks võimalik pakkuja. LNM kinnitab, et tema eesmärk on aidata demonstreerida, et HCz teraseettevõtete erastamine ja teiste LNMi gruppi kuuluvate äriühingute vaheline suhe vastab täielikult ühinemislepingule ja riigiabi eeskirjadele. Ta kinnitab eelkõige, et tema tütarettevõte MSP ei omanda HCz äriühinguid. Ta kordab oma sõnaselget kinnitust, et, juhul kui tal õnnestub HCz äriühingud omandada, siis ta juhiks neid MSPst täielikult eraldi oleva sõltumatu üksusena ja tagaks, et nende ja MSP vahel ei toimu mingisugust riigiabi ega tootmismahtude ülekandmist. Ainus äriühingutevaheline suhe oleks äriline suhe, mis tähendaks seda, et MSP tarniks HCz-le slääbe; see suhe oleks läbipaistev ja toimiks turuhindade alusel, mis ei erineks äriühingu konkurentide küsitud hindadest.

| (80) | Donbass astus komisjoni menetlusse ühe võimalikku pakkujana 13. septembril 2004. aastal saadetud kirjaga. Donbass'i arvates toimub ümberkorraldamine turul valitsevate tingimuste alusel. Pankrotimenetluse koormavat iseloomu ja pikkust arvestades kahtleb ta oma huvis HCz varade ostmise vastu, kui nimetatud menetlus algatatakse. |
| --- | --- |

(80)

Donbass astus komisjoni menetlusse ühe võimalikku pakkujana 13. septembril 2004. aastal saadetud kirjaga. Donbass'i arvates toimub ümberkorraldamine turul valitsevate tingimuste alusel. Pankrotimenetluse koormavat iseloomu ja pikkust arvestades kahtleb ta oma huvis HCz varade ostmise vastu, kui nimetatud menetlus algatatakse.

V.   POOLA MÄRKUSED

| (81) | Poola ametivõimud esitasid täiendavat teavet. Nad püüavad selgitada, et ei HCz ümberkorraldamine ega HSCz tegevus ei olnud kuidagi seotud ümberkorraldusabiga. Nad tunnistavad vaid, et HCz-le anti enne 2002. aasta lõppu mingil määral abi. Lõpuks selgitab Poola, miks komisjon peaks olema NRP muutmisega nõus. |
| --- | --- |

(81)

Poola ametivõimud esitasid täiendavat teavet. Nad püüavad selgitada, et ei HCz ümberkorraldamine ega HSCz tegevus ei olnud kuidagi seotud ümberkorraldusabiga. Nad tunnistavad vaid, et HCz-le anti enne 2002. aasta lõppu mingil määral abi. Lõpuks selgitab Poola, miks komisjon peaks olema NRP muutmisega nõus.

1.   Huta Częstochowa ümberkorraldamine

| (82) | Poola ametivõimud esitavad esiteks uusi argumente selle kohta, miks HCz ümberkorraldamise puhul ei ole tegemist riigiabiga. Seoses sellega esitavad nad eespool nimetatud PWC teostatud pankrotistsenaariumi analüüsi. Nad soovivad tõestada, et ümberkorraldamise korral rahuldatakse avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded suuremal määral, kui neid oleks rahuldatud pankroti korral. |
| --- | --- |

(82)

Poola ametivõimud esitavad esiteks uusi argumente selle kohta, miks HCz ümberkorraldamise puhul ei ole tegemist riigiabiga. Seoses sellega esitavad nad eespool nimetatud PWC teostatud pankrotistsenaariumi analüüsi. Nad soovivad tõestada, et ümberkorraldamise korral rahuldatakse avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded suuremal määral, kui neid oleks rahuldatud pankroti korral.

| (83) | Kõnealune analüüs põhineb tagatiste väärtuse nõuetekohasel analüüsil, mida ei ole varem tehtud. PWC analüüsis rõhutatakse tegelikult, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded on ülekaalukalt tagatud mittetootlike varadega ja vaid väike osa nõuetest on tagatud tootlike varadega, samas kui eraõiguslike võlausaldajate nõuded on peamiselt tagatud (kõige väärtuslikumate) tootlike varadega. Isegi juhul, kui avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded on tagatud HCz tootlike varadega, registreeriti nende nõuded hiljem kui eraõiguslike võlausaldajate nõuded. Poola pankrotiseaduse kohaselt ei saa selliseid nõuded rahuldada enne, kui on rahuldatud varem registreeritud nõuded (st eraõiguslike võlausaldajate nõuded). |
| --- | --- |

(83)

Kõnealune analüüs põhineb tagatiste väärtuse nõuetekohasel analüüsil, mida ei ole varem tehtud. PWC analüüsis rõhutatakse tegelikult, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded on ülekaalukalt tagatud mittetootlike varadega ja vaid väike osa nõuetest on tagatud tootlike varadega, samas kui eraõiguslike võlausaldajate nõuded on peamiselt tagatud (kõige väärtuslikumate) tootlike varadega. Isegi juhul, kui avalik-õiguslike võlausaldajate nõuded on tagatud HCz tootlike varadega, registreeriti nende nõuded hiljem kui eraõiguslike võlausaldajate nõuded. Poola pankrotiseaduse kohaselt ei saa selliseid nõuded rahuldada enne, kui on rahuldatud varem registreeritud nõuded (st eraõiguslike võlausaldajate nõuded).

| (84) | Poola väidab kõnealuse analüüsi põhjal, et ümberkorraldamine vastab erainvestori testile. Ümberkorraldamise korral saaksid vaid mõned üksikud avalik-õiguslikud võlausaldajad vähem kui pankroti korral (need, kelle puhul on tabelite 2 ja 3 viimases veerus miinusmärk), kuid igal juhul oleks tulemus siiski realistliku pankrotistsenaariumi omast parem. |
| --- | --- |

(84)

Poola väidab kõnealuse analüüsi põhjal, et ümberkorraldamine vastab erainvestori testile. Ümberkorraldamise korral saaksid vaid mõned üksikud avalik-õiguslikud võlausaldajad vähem kui pankroti korral (need, kelle puhul on tabelite 2 ja 3 viimases veerus miinusmärk), kuid igal juhul oleks tulemus siiski realistliku pankrotistsenaariumi omast parem.

| (85) | Poola põhjendab oma väidet sellega, et PWC analüüs 2003. aasta kohta on avalikest asutustest võlausaldajate jaoks väga optimistlik stsenaarium. Tegelikkuses väheneb pankrotimenetluses saadav tulu peamiselt kohtu järelevalve all toimuva pankrotimenetluse eripära tõttu Poolas, kuna see hõlmab pankrotihalduri kulusid, mis tavaliselt on kuni 5 % ja HCz puhul ilmselt isegi 10 % müügitulemist. Pealegi kestab pankrotimenetlus kaua, mis võib väärtust veelgi vähendada. |
| --- | --- |

(85)

Poola põhjendab oma väidet sellega, et PWC analüüs 2003. aasta kohta on avalikest asutustest võlausaldajate jaoks väga optimistlik stsenaarium. Tegelikkuses väheneb pankrotimenetluses saadav tulu peamiselt kohtu järelevalve all toimuva pankrotimenetluse eripära tõttu Poolas, kuna see hõlmab pankrotihalduri kulusid, mis tavaliselt on kuni 5 % ja HCz puhul ilmselt isegi 10 % müügitulemist. Pealegi kestab pankrotimenetlus kaua, mis võib väärtust veelgi vähendada.

| (86) | Poola ametivõimud põhjendavad oma väidet ka sellega, et pankrot võib tähendada seda, et varade müük ei toimu ühetaolise protsessina, kuna mõne võlausaldaja omandiõigused on seotud konkreetsete varadega ja seega võivad nad neid eraldi müüa. Seetõttu ei saa investorid olla kindlad, et nad võtavad üle tootmise tervikuna, mis võib hinda alandada. Poola on toonud mitu näidet pankrotimenetluse korral toimunud müügi kohta, sealhulgas Huta Andrzej juhtumi, mille puhul tootmisvarade omandiõiguse jaotus muutis müügi väga keerukaks ja alandas hinda. Seetõttu võib pankrotimenetluse korral toimuv müük anda palju madalama hinna kui ümberkorraldamise käigus korraldatud müük. |
| --- | --- |

(86)

Poola ametivõimud põhjendavad oma väidet ka sellega, et pankrot võib tähendada seda, et varade müük ei toimu ühetaolise protsessina, kuna mõne võlausaldaja omandiõigused on seotud konkreetsete varadega ja seega võivad nad neid eraldi müüa. Seetõttu ei saa investorid olla kindlad, et nad võtavad üle tootmise tervikuna, mis võib hinda alandada. Poola on toonud mitu näidet pankrotimenetluse korral toimunud müügi kohta, sealhulgas Huta Andrzej juhtumi, mille puhul tootmisvarade omandiõiguse jaotus muutis müügi väga keerukaks ja alandas hinda. Seetõttu võib pankrotimenetluse korral toimuv müük anda palju madalama hinna kui ümberkorraldamise käigus korraldatud müük.

| (87) | Samuti põhjendavad Poola ametivõimud oma väidet sellega, et kahjukannatavad avalik-õiguslikud võlausaldajad on ikkagi paremas olukorras kui eraõiguslikud võlausaldajad, kes igal juhul valisid ümberkorraldamise (täpsemalt vt tabeleid 2 ja 3) (46). |
| --- | --- |

(87)

Samuti põhjendavad Poola ametivõimud oma väidet sellega, et kahjukannatavad avalik-õiguslikud võlausaldajad on ikkagi paremas olukorras kui eraõiguslikud võlausaldajad, kes igal juhul valisid ümberkorraldamise (täpsemalt vt tabeleid 2 ja 3) (46).

| (88) | Poola ametivõimud selgitasid, et võlausaldajad olid võlausaldajate lepingu sõlmimise vastu peamiselt seetõttu, et ei uskunud, et ümberkorralduskava võiks anda positiivseid tulemusi. Poola ametivõimud märgivad, et eraõiguslikud võlausaldajad on uute ettepanekute suhtes üldiselt tagasihoidlikud, sest pangad ei soovi vahetada varadele antud tagatisi ja hüpoteeke aktsiate vastu, kuna selle tulemusena hindavad audiitorid või pangajärelevalve nende debitoorse võlgnevuse väiksemaks ning nad on kohustatud näitama oma raamatupidamises kahju. Status quo säilitamine võimaldab neil teisalt näidata oma raamatupidamises suuremat väärtust, isegi kui see ei ole realistlik. |
| --- | --- |

(88)

Poola ametivõimud selgitasid, et võlausaldajad olid võlausaldajate lepingu sõlmimise vastu peamiselt seetõttu, et ei uskunud, et ümberkorralduskava võiks anda positiivseid tulemusi. Poola ametivõimud märgivad, et eraõiguslikud võlausaldajad on uute ettepanekute suhtes üldiselt tagasihoidlikud, sest pangad ei soovi vahetada varadele antud tagatisi ja hüpoteeke aktsiate vastu, kuna selle tulemusena hindavad audiitorid või pangajärelevalve nende debitoorse võlgnevuse väiksemaks ning nad on kohustatud näitama oma raamatupidamises kahju. Status quo säilitamine võimaldab neil teisalt näidata oma raamatupidamises suuremat väärtust, isegi kui see ei ole realistlik.

| (89) | Kui ümberkorraldamine tundub olevat realistlik stsenaarium ning tulemuste saavutamiseks vajalik aeg ei ole eriti pikk ja debitoorse võlgnevuse laekumine on üsna tõenäoline, kaldutakse sellise tehinguga siiski nõustuma. Tegelikult on Poola esitanud Kredyt Bank'i ja ING BSK kirjad, millest ilmneb, et isegi ümberkorraldamisest kõige rohkem kahju saavad pangad suhtuvad nüüd ümberkorralduskavasse kui pankrotiga võrreldes paremasse lahendusse. Eraõiguslikud lepingulised võlausaldajad on vahepeal märkinud, et nad on valmis intressi sissenõudmist veelgi vähendama, tagamaks, et HCz-le jääb kõigi oma mitteümberkorraldatavate kohustuste ja seotud kulude tasumiseks piisavalt vahendeid. |
| --- | --- |

(89)

Kui ümberkorraldamine tundub olevat realistlik stsenaarium ning tulemuste saavutamiseks vajalik aeg ei ole eriti pikk ja debitoorse võlgnevuse laekumine on üsna tõenäoline, kaldutakse sellise tehinguga siiski nõustuma. Tegelikult on Poola esitanud Kredyt Bank'i ja ING BSK kirjad, millest ilmneb, et isegi ümberkorraldamisest kõige rohkem kahju saavad pangad suhtuvad nüüd ümberkorralduskavasse kui pankrotiga võrreldes paremasse lahendusse. Eraõiguslikud lepingulised võlausaldajad on vahepeal märkinud, et nad on valmis intressi sissenõudmist veelgi vähendama, tagamaks, et HCz-le jääb kõigi oma mitteümberkorraldatavate kohustuste ja seotud kulude tasumiseks piisavalt vahendeid.

| (90) | Poola põhjendab oma väidet sellega, et avalik-õiguslikel lepingulistel võlausaldajatel, kes PWC analüüsi kohaselt saaksid ümberkorraldusstsenaariumi korral vähem kui pankroti puhul, ei oleks igal juhul piisavalt jõudu, et takistada kompromisslepingu sõlmimist Poola õiguse alusel. Seetõttu ei oleks rahulolematutest võlausaldajatest koosneval vähemusel jõudu likvideerimise läbisurumiseks. |
| --- | --- |

(90)

Poola põhjendab oma väidet sellega, et avalik-õiguslikel lepingulistel võlausaldajatel, kes PWC analüüsi kohaselt saaksid ümberkorraldusstsenaariumi korral vähem kui pankroti puhul, ei oleks igal juhul piisavalt jõudu, et takistada kompromisslepingu sõlmimist Poola õiguse alusel. Seetõttu ei oleks rahulolematutest võlausaldajatest koosneval vähemusel jõudu likvideerimise läbisurumiseks.

| (91) | Mis puudutab riigiasutustest võlausaldajaid, siis Poola ametivõimud on kinnitanud, et avalik-õiguslike võlausaldajate kõrvalnõuete kustutamine ja põhinõuete üleandmine uuele üksusele, Operator'ile, ei toimu automaatselt. See toiming nõuab vastupidi iga üksiku riigiasutusest võlausaldaja nõusolekut, kes – Poola ametivõimude väitel – on oma valikus vabad. Selle kõige paremaks näiteks on kolm riigiasutusest võlausaldajat (Częstochowa maksuamet, FGSP ja Poraj omavalitsused), kes olid spetsiaalse ümberkorralduskava vastu põhjusel, et pankrot annaks neile parema tulemuse. |
| --- | --- |

(91)

Mis puudutab riigiasutustest võlausaldajaid, siis Poola ametivõimud on kinnitanud, et avalik-õiguslike võlausaldajate kõrvalnõuete kustutamine ja põhinõuete üleandmine uuele üksusele, Operator'ile, ei toimu automaatselt. See toiming nõuab vastupidi iga üksiku riigiasutusest võlausaldaja nõusolekut, kes – Poola ametivõimude väitel – on oma valikus vabad. Selle kõige paremaks näiteks on kolm riigiasutusest võlausaldajat (Częstochowa maksuamet, FGSP ja Poraj omavalitsused), kes olid spetsiaalse ümberkorralduskava vastu põhjusel, et pankrot annaks neile parema tulemuse.

2.   Huta Stali Częstochowa tegevus

| (92) | Poola on esitanud lisateavet ka HSCz tegevuse kohta. Ta väidab, et HCz-poolne terasetootmisega seotud varade rentimine HSCz-le on tehing, millega oleks tavaliselt nõus iga eraõiguslik võlausaldaja. Kuna kohtu pankrotihaldurite tava kohaselt tuleks tootmistegevus lõpetada, on lahendus, mis seisneb selliste varade rentimises väljaspool pankrotihaldurite kontrolli seisvale sõltumatule äriühingule enne pankrotti, võimalus säilitada varade jätkuvuseelduslikku väärtust. Sel eesmärgil oleks eraõiguslik võlausaldaja nõustunud ka rendilepingu maksete ajatamisega. |
| --- | --- |

(92)

Poola on esitanud lisateavet ka HSCz tegevuse kohta. Ta väidab, et HCz-poolne terasetootmisega seotud varade rentimine HSCz-le on tehing, millega oleks tavaliselt nõus iga eraõiguslik võlausaldaja. Kuna kohtu pankrotihaldurite tava kohaselt tuleks tootmistegevus lõpetada, on lahendus, mis seisneb selliste varade rentimises väljaspool pankrotihaldurite kontrolli seisvale sõltumatule äriühingule enne pankrotti, võimalus säilitada varade jätkuvuseelduslikku väärtust. Sel eesmärgil oleks eraõiguslik võlausaldaja nõustunud ka rendilepingu maksete ajatamisega.

| (93) | Pealegi ei ole Poola ametivõimud nõus, et nende tegevus tähendab riigiabi andmist, sest rahastati tarnijate poolt kommertsalustel antud laenude kaudu ja terasetoodete tarbijate ettemaksete arvel, kuna tarnijad ja tarbijad ei soovinud HCz-d/HSCz-d kui klienti kaotada. |
| --- | --- |

(93)

Pealegi ei ole Poola ametivõimud nõus, et nende tegevus tähendab riigiabi andmist, sest rahastati tarnijate poolt kommertsalustel antud laenude kaudu ja terasetoodete tarbijate ettemaksete arvel, kuna tarnijad ja tarbijad ei soovinud HCz-d/HSCz-d kui klienti kaotada.

| (94) | Mis puudutab elektriarvete tasumist PSEle, siis Poola väidab, et garantiide puhul ei olnud tegemist riigiabiga, kuna HSCz maksis TFSile tagatiste eest turutariifi alusel, mis oli 2 % nende tegelikust väärtusest. Selle väärtuse arvutamise aluseks võeti tingimus, et garanteeritud summa ei ületa kunagi 6 miljonit Poola zlotti ja seega peaks 120 000 Poola zloti suurune garantiipreemia olema tegelikult võrdne 2 %. Poola ametivõimud tsiteerivad võrdluseks riiklikku krediidigarantiide fondi, mis pakub rohkem kui 25 kommertspanga klientidele “laenugarantiisid” tariifide eest, mis praegu on 1 % ühe aasta eest, 1,2 % kahe aasta eest ja 1,4 % kolme aasta eest. Seetõttu kajastavad garantiidega seotud kulumäärad ja vastavad summad Poola ametivõimude arvates tollel ajahetkel turul valitsenud tingimusi. |
| --- | --- |

(94)

Mis puudutab elektriarvete tasumist PSEle, siis Poola väidab, et garantiide puhul ei olnud tegemist riigiabiga, kuna HSCz maksis TFSile tagatiste eest turutariifi alusel, mis oli 2 % nende tegelikust väärtusest. Selle väärtuse arvutamise aluseks võeti tingimus, et garanteeritud summa ei ületa kunagi 6 miljonit Poola zlotti ja seega peaks 120 000 Poola zloti suurune garantiipreemia olema tegelikult võrdne 2 %. Poola ametivõimud tsiteerivad võrdluseks riiklikku krediidigarantiide fondi, mis pakub rohkem kui 25 kommertspanga klientidele “laenugarantiisid” tariifide eest, mis praegu on 1 % ühe aasta eest, 1,2 % kahe aasta eest ja 1,4 % kolme aasta eest. Seetõttu kajastavad garantiidega seotud kulumäärad ja vastavad summad Poola ametivõimude arvates tollel ajahetkel turul valitsenud tingimusi.

3.   Subsiidiumid ja teised meetmed

| (95) | Esiteks on Poola nõus, et ajavahemikul 1997. aastast kuni 2002. aasta maini HCz-le 19 699 452 Poola zloti (4 147 332 euro) ulatuses antud abi oli ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(95)

Esiteks on Poola nõus, et ajavahemikul 1997. aastast kuni 2002. aasta maini HCz-le 19 699 452 Poola zloti (4 147 332 euro) ulatuses antud abi oli ümberkorraldusabi.

| (96) | Teiseks on Poola ametivõimud KBNile antud abi suhtes seisukohal, et kõnealused toetused vastavad kriteeriumidele, mis olid ette nähtud asjaomastes ühenduse õigusaktides uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi puhul (edaspidi “R&D raamistik”) (47) ja mida tuleks käsitada sellise abina. |
| --- | --- |

(96)

Teiseks on Poola ametivõimud KBNile antud abi suhtes seisukohal, et kõnealused toetused vastavad kriteeriumidele, mis olid ette nähtud asjaomastes ühenduse õigusaktides uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi puhul (edaspidi “R&D raamistik”) (47) ja mida tuleks käsitada sellise abina.

| (97) | Poola ametivõimud kinnitavad, et see abi on osaliselt sätestatud KBNi esimehe poolt 30. novembril 2001. aastal heaks kiidetud programmis, milles käsitleti teadusele riigipoolse finantsabi andmise kriteeriume ja selle teostamise meetodit ning mis oli kantud ühinemislepingu olemasoleva abi nimekirja. See väide kehtib vähemalt HSCz-le antud 1 380 000 Poola zloti suuruse abi kohta, mis anti pärast kõnealuse programmi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(97)

Poola ametivõimud kinnitavad, et see abi on osaliselt sätestatud KBNi esimehe poolt 30. novembril 2001. aastal heaks kiidetud programmis, milles käsitleti teadusele riigipoolse finantsabi andmise kriteeriume ja selle teostamise meetodit ning mis oli kantud ühinemislepingu olemasoleva abi nimekirja. See väide kehtib vähemalt HSCz-le antud 1 380 000 Poola zloti suuruse abi kohta, mis anti pärast kõnealuse programmi vastuvõtmist.

| (98) | Poola on seisukohal, et KBNi antud 5 461 620 Poola zloti suurust toetust HCz-le tuleks käsitada kui nõuetega kokkusobivat, kuigi seda ei antud programmi raames, kuna see vastab samasugustele tingimustele, nagu oli esitatud R&D raamistikus. Kuigi kõnealust abi anti enne programmi jõustumist, hinnati seda siiski samade kriteeriumide alusel nagu programmi kriteeriumeid ja seega on see R&D raamistikuga kooskõlas. Poola märgib, et eespool II osas esitatud täpsem teave selle abi kohta ei ole kättesaadav, kuna KBN saadeti vahepeal laiali. |
| --- | --- |

(98)

Poola on seisukohal, et KBNi antud 5 461 620 Poola zloti suurust toetust HCz-le tuleks käsitada kui nõuetega kokkusobivat, kuigi seda ei antud programmi raames, kuna see vastab samasugustele tingimustele, nagu oli esitatud R&D raamistikus. Kuigi kõnealust abi anti enne programmi jõustumist, hinnati seda siiski samade kriteeriumide alusel nagu programmi kriteeriumeid ja seega on see R&D raamistikuga kooskõlas. Poola märgib, et eespool II osas esitatud täpsem teave selle abi kohta ei ole kättesaadav, kuna KBN saadeti vahepeal laiali.

| (99) | Kolmandaks väidab Poola, et mitmesugused HSCz kasuks võetud finantsmeetmed on vahepeal tagasi makstud. Ajatatud rendimaksed HCz-le, samuti ZUSile ja FGSPle võlgnetav intress maksti ajavahemikul 2002. aasta juulist kuni 2003. aasta 31. jaanuarini seadusega sätestatud intressimääraga 16 %, 24. septembrini 2003. aastal intressimääraga 13 % ja 25. novembrini 2004. aastal intressimääraga 12,25 %. |
| --- | --- |

(99)

Kolmandaks väidab Poola, et mitmesugused HSCz kasuks võetud finantsmeetmed on vahepeal tagasi makstud. Ajatatud rendimaksed HCz-le, samuti ZUSile ja FGSPle võlgnetav intress maksti ajavahemikul 2002. aasta juulist kuni 2003. aasta 31. jaanuarini seadusega sätestatud intressimääraga 16 %, 24. septembrini 2003. aastal intressimääraga 13 % ja 25. novembrini 2004. aastal intressimääraga 12,25 %.

| (100) | Maksusoodustusena PFRONilt ja maksuametilt saadud 62 116 Poola zloti (ligikaudu 13 077 euro) suurust abi ei ole tagasi makstud, kuna maksuhaldurid ei olnud nõus tagasimaksmisega ilma riigiabi tagastamise otsuseta. Poola väitel on see väikese tähtsusega abi. |
| --- | --- |

(100)

Maksusoodustusena PFRONilt ja maksuametilt saadud 62 116 Poola zloti (ligikaudu 13 077 euro) suurust abi ei ole tagasi makstud, kuna maksuhaldurid ei olnud nõus tagasimaksmisega ilma riigiabi tagastamise otsuseta. Poola väitel on see väikese tähtsusega abi.

4.   NRP muudatuste heakskiitmine

| (101) | Poola taotleb komisjonilt protokolli nr 8 punkti 10 alusel nõusolekut muudatuste tegemiseks NRPs. Poola ametivõimud on kinnitanud, et HCz jätkab tegutsemist ilma abita ja et seda ei likvideerita. Vastu kohustub Poola tagama, et HCz ei saa aastatel 1997–2006 mingisugust täiendavat riigiabi ja ei suurenda eespool kirjeldatud tootmismahte enne 2006. aasta lõppu, st enne protokollis nr 8 ette nähtud ümberkorraldamisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(101)

Poola taotleb komisjonilt protokolli nr 8 punkti 10 alusel nõusolekut muudatuste tegemiseks NRPs. Poola ametivõimud on kinnitanud, et HCz jätkab tegutsemist ilma abita ja et seda ei likvideerita. Vastu kohustub Poola tagama, et HCz ei saa aastatel 1997–2006 mingisugust täiendavat riigiabi ja ei suurenda eespool kirjeldatud tootmismahte enne 2006. aasta lõppu, st enne protokollis nr 8 ette nähtud ümberkorraldamisperioodi lõppu.

| (102) | Poola ametivõimud on selgitanud, et NRP koostamise ajal 2002. aasta sügisel ei peetud HCz ümberkorraldamist ilma riigiabita võimalikuks. Kuni püsis võimalus, et riigiabi abil tasutakse võlad täielikult, ei olnud ükski võlausaldaja nõus oma osast loobuma. Äriühingu võlausaldajad nõustusid oma debitoorset võlgnevust vähendama alles siis, kui NRPs ei nõustutud HCz-le abi andma. Pealegi andis alles 30.10.2002. aasta seaduse jõustumine Poola õiguses tõhusa vahendi, mis võimaldas kustutada avalikke nõudeid ja maksta võlausaldajatele nende kontrollitava menetluse käigus. |
| --- | --- |

(102)

Poola ametivõimud on selgitanud, et NRP koostamise ajal 2002. aasta sügisel ei peetud HCz ümberkorraldamist ilma riigiabita võimalikuks. Kuni püsis võimalus, et riigiabi abil tasutakse võlad täielikult, ei olnud ükski võlausaldaja nõus oma osast loobuma. Äriühingu võlausaldajad nõustusid oma debitoorset võlgnevust vähendama alles siis, kui NRPs ei nõustutud HCz-le abi andma. Pealegi andis alles 30.10.2002. aasta seaduse jõustumine Poola õiguses tõhusa vahendi, mis võimaldas kustutada avalikke nõudeid ja maksta võlausaldajatele nende kontrollitava menetluse käigus.

5.   LNM, MSP ja HCz tegevuse eraldamisega seotud kinnitus

| (103) | Poola on komisjonile kinnitanud, et MH, HSCz ja teiste äriühingute müümisel strateegilisele investorile sõlmitavas müügilepingus välistatakse võimalus, et mõni protokolli nr 8 kohaselt abi saav äriühing annaks riigiabi edasi HCz-le. Sel eesmärgil lisatakse investoriga sõlmitud müügilepingusse eraldi säte vajaliku järelevalvekorra kohta. |
| --- | --- |

(103)

Poola on komisjonile kinnitanud, et MH, HSCz ja teiste äriühingute müümisel strateegilisele investorile sõlmitavas müügilepingus välistatakse võimalus, et mõni protokolli nr 8 kohaselt abi saav äriühing annaks riigiabi edasi HCz-le. Sel eesmärgil lisatakse investoriga sõlmitud müügilepingusse eraldi säte vajaliku järelevalvekorra kohta.

VI.   ABI HINDAMINE

1.   Kohaldatav õigus

| (104) | Protokolli nr 8 punktis 1 on sätestatud, et “hoolimata EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88, tuleb Poola riigi poolt ümberkorraldamise eesmärgil Poola terasetööstuse teatud osadele antud riigiabi pidada ühisturuga kokkusobivaks”, kui muu hulgas on järgitud protokollis esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(104)

Protokolli nr 8 punktis 1 on sätestatud, et “hoolimata EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88, tuleb Poola riigi poolt ümberkorraldamise eesmärgil Poola terasetööstuse teatud osadele antud riigiabi pidada ühisturuga kokkusobivaks”, kui muu hulgas on järgitud protokollis esitatud tingimusi.

| (105) | Protokolli nr 8 punkti 3 kohaselt võib ümberkorraldusabi anda vaid esimeses lisas loetletud ettevõtetele. Poola on sellesse nimekirja kandnud kaheksa ettevõtet. Sinna ei kuulu ei HCz, HSCz ega ükski HCz tütarettevõtetest. |
| --- | --- |

(105)

Protokolli nr 8 punkti 3 kohaselt võib ümberkorraldusabi anda vaid esimeses lisas loetletud ettevõtetele. Poola on sellesse nimekirja kandnud kaheksa ettevõtet. Sinna ei kuulu ei HCz, HSCz ega ükski HCz tütarettevõtetest.

| (106) | Protokolli nr 8 punkti 6 kolmandas lõigus keelatakse igasuguse täiendava abi andmine Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks. Sel eesmärgil annab protokolli nr 8 punkt 18 komisjonile õiguse võtta “vajalikke meetmeid, et nõuda asjaomastelt ettevõtetelt igasuguse antud abi tagasimaksmist”, kui ümberkorraldamise kontrollimisel ilmneb, et seda nõuet ei ole “terasetööstusele ühisturuga kokkusobimatu täiendava riigiabi andmisega” järgitud. |
| --- | --- |

(106)

Protokolli nr 8 punkti 6 kolmandas lõigus keelatakse igasuguse täiendava abi andmine Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks. Sel eesmärgil annab protokolli nr 8 punkt 18 komisjonile õiguse võtta “vajalikke meetmeid, et nõuda asjaomastelt ettevõtetelt igasuguse antud abi tagasimaksmist”, kui ümberkorraldamise kontrollimisel ilmneb, et seda nõuet ei ole “terasetööstusele ühisturuga kokkusobimatu täiendava riigiabi andmisega” järgitud.

| (107) | Nõukogu pikendas Euroopa lepinguga Poola terasetööstusele ümberkorraldusabi andmiseks antud üleminekuaega 31. detsembrini 2006. Protokollis nr 8 tunnustati seda korraldust osana Poola ühinemisest Euroopa Liiduga. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab see hõlmama nii ühinemiseelset kui ka -järgset aega. Täpsemalt öeldes võimaldatakse sellega anda aastatel 1997–2003 piiratud hulgal ümberkorraldusabi ja keelatakse anda Poola terasetööstusele ajavahemikul 1997–2006 ümberkorraldamiseks igasugust täiendavat riigiabi. Seega erineb see selgelt ühinemislepingu teistest sätetest, nagu IV lisas esitatud ajutine mehhanism (olemasoleva abi menetlus), mis on seotud vaid enne ühinemist antud riigiabiga, kuivõrd see on “ikka veel kohaldatav pärast” ühinemiskuupäeva. Protokolli nr 8 võib seetõttu käsitada kui lex specialis't, mis nende teemade puhul, mida selles käsitletakse, asendab igasuguse muu ühinemisakti sätte (48). |
| --- | --- |

(107)

Nõukogu pikendas Euroopa lepinguga Poola terasetööstusele ümberkorraldusabi andmiseks antud üleminekuaega 31. detsembrini 2006. Protokollis nr 8 tunnustati seda korraldust osana Poola ühinemisest Euroopa Liiduga. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab see hõlmama nii ühinemiseelset kui ka -järgset aega. Täpsemalt öeldes võimaldatakse sellega anda aastatel 1997–2003 piiratud hulgal ümberkorraldusabi ja keelatakse anda Poola terasetööstusele ajavahemikul 1997–2006 ümberkorraldamiseks igasugust täiendavat riigiabi. Seega erineb see selgelt ühinemislepingu teistest sätetest, nagu IV lisas esitatud ajutine mehhanism (olemasoleva abi menetlus), mis on seotud vaid enne ühinemist antud riigiabiga, kuivõrd see on “ikka veel kohaldatav pärast” ühinemiskuupäeva. Protokolli nr 8 võib seetõttu käsitada kui lex specialis't, mis nende teemade puhul, mida selles käsitletakse, asendab igasuguse muu ühinemisakti sätte (48).

| (108) | Seega, kui EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ei kohaldata tavaliselt enne ühinemist antud abi suhtes ning mis ei ole kohaldatavad pärast ühinemist, siis protokolli nr 8 sätted laiendavad riigiabi järelevalvet EÜ asutamislepingu alusel igasugusele abile, mis anti ajavahemikul 1997–2006 Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks. |
| --- | --- |

(108)

Seega, kui EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ei kohaldata tavaliselt enne ühinemist antud abi suhtes ning mis ei ole kohaldatavad pärast ühinemist, siis protokolli nr 8 sätted laiendavad riigiabi järelevalvet EÜ asutamislepingu alusel igasugusele abile, mis anti ajavahemikul 1997–2006 Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks.

| (109) | Otsuse võib teha pärast Poola ühinemist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel, kuna erisätete puudumise tõttu protokollis nr 8 tuleks kohaldada tavapäraseid eeskirju ja põhimõtteid. Seega on kohaldatav ka nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi “menetlusmäärus”) (49). |
| --- | --- |

(109)

Otsuse võib teha pärast Poola ühinemist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel, kuna erisätete puudumise tõttu protokollis nr 8 tuleks kohaldada tavapäraseid eeskirju ja põhimõtteid. Seega on kohaldatav ka nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi “menetlusmäärus”) (49).

2.   Abi olemasolu

| (110) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, olles ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 1 täpsustab, et EÜ asutamislepingu artiklit 87 kohaldatakse ka riigi osalusega äriühingute suhtes, st riigi kontrollitavate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(110)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, olles ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 1 täpsustab, et EÜ asutamislepingu artiklit 87 kohaldatakse ka riigi osalusega äriühingute suhtes, st riigi kontrollitavate ettevõtjate suhtes.

a)   Ümberkorraldusabi Huta Częstochowa'le ja erainvestori testi rakendamine

| (111) | Võlgade kustutamine riigiasutuste poolt annab majandusliku eelise, kuna kujutab endast riigituludest loobumise kokkulepet ja on seetõttu riigi ressurssidest antav abi. Kohtupraktika kohaselt on riigi meetme puhul tegu EÜ asutamislepingu artikli 87 kohase abiga vaid juhul, kui abisaaja saab konkurentsieelise, mida ta normaalsetes turutingimustes ei oleks saanud. Tegelikult on kohtupraktikas kinnitust leidnud, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor võib juhinduda struktuuripoliitikast, kus tema tegevust suunab pikemaajaline kasumit tootva investeeritud kapitali perspektiiv. Kohtupraktika kohaselt toimib turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja sellegipoolest eesmärgiga saada rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlgnetavad summad mõistliku aja jooksul kätte (50). |
| --- | --- |

(111)

Võlgade kustutamine riigiasutuste poolt annab majandusliku eelise, kuna kujutab endast riigituludest loobumise kokkulepet ja on seetõttu riigi ressurssidest antav abi. Kohtupraktika kohaselt on riigi meetme puhul tegu EÜ asutamislepingu artikli 87 kohase abiga vaid juhul, kui abisaaja saab konkurentsieelise, mida ta normaalsetes turutingimustes ei oleks saanud. Tegelikult on kohtupraktikas kinnitust leidnud, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor võib juhinduda struktuuripoliitikast, kus tema tegevust suunab pikemaajaline kasumit tootva investeeritud kapitali perspektiiv. Kohtupraktika kohaselt toimib turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja sellegipoolest eesmärgiga saada rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlgnetavad summad mõistliku aja jooksul kätte (50).

| (112) | Esimese Astme Kohus on seetõttu seisukohal, et kui rahalistes raskustes võlgnik pakub likvideerimise ärahoidmiseks välja võla tagasimaksegraafiku muutmise, peab iga võlausaldaja vähemalt hoolikalt kaaluma kasu, mida ta saab ümberkorralduskava alusel pakutud summa vastuvõtmisel, võrreldes kasuga, mida ta saab ettevõtte likvideerimise korral tõenäoliselt saadavast summast (seda hindamist nimetatakse edaspidi “eraõigusliku võlausaldaja testiks”) (51). Esimese astme kohus on korduvalt leidnud, et eraõigusliku võlausaldaja testi mõjutavad mitmed tegurid, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelis- või eelisõiguseta nõude omanikuna, igasuguse tema valduses oleva tagatise laad ja ulatus, tema hinnang ettevõtte elujõulisuse taastamise võimaluste kohta ning summa kohta, mida ta saaks likvideerimise korral. |
| --- | --- |

(112)

Esimese Astme Kohus on seetõttu seisukohal, et kui rahalistes raskustes võlgnik pakub likvideerimise ärahoidmiseks välja võla tagasimaksegraafiku muutmise, peab iga võlausaldaja vähemalt hoolikalt kaaluma kasu, mida ta saab ümberkorralduskava alusel pakutud summa vastuvõtmisel, võrreldes kasuga, mida ta saab ettevõtte likvideerimise korral tõenäoliselt saadavast summast (seda hindamist nimetatakse edaspidi “eraõigusliku võlausaldaja testiks”) (51). Esimese astme kohus on korduvalt leidnud, et eraõigusliku võlausaldaja testi mõjutavad mitmed tegurid, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelis- või eelisõiguseta nõude omanikuna, igasuguse tema valduses oleva tagatise laad ja ulatus, tema hinnang ettevõtte elujõulisuse taastamise võimaluste kohta ning summa kohta, mida ta saaks likvideerimise korral.

| (113) | Mis puutub HCz ümberkorraldamisse, siis komisjon on hinnanud Poola esitatud dokumente ja teavet ning järeldanud, et menetluse alustamisel avaldatud kahtlused on kõrvaldatud. Selle asemel leiab komisjon, et ümberkorraldamine vastab erainvestori testi nõuetele. |
| --- | --- |

(113)

Mis puutub HCz ümberkorraldamisse, siis komisjon on hinnanud Poola esitatud dokumente ja teavet ning järeldanud, et menetluse alustamisel avaldatud kahtlused on kõrvaldatud. Selle asemel leiab komisjon, et ümberkorraldamine vastab erainvestori testi nõuetele.

| (114) | Tuginedes PWC analüüsile, ei ole komisjon enam seisukohal, et riigiasutustest võlausaldajate valduses olevaid garantiisid arvestades annaks likvideerimine suurema tulu kui ümberkorraldamine. PWC analüüsis esitatud selgituste põhjal mõistab ta, et avalik-õiguslike võlausaldajate garantiid põhinesid nii nagu eraõiguslike võlausaldajate garantiid samadel tootmisvaradel; nende tagatised olid siiski registreeritud hiljem kui eraõiguslike võlausaldajate tagatised. Seetõttu rahuldatakse esmajärjekorras eraõiguslike võlausaldajate nõuded, vähendades nii riigiasutustest võlausaldajate nõuete rahuldamise ulatust. |
| --- | --- |

(114)

Tuginedes PWC analüüsile, ei ole komisjon enam seisukohal, et riigiasutustest võlausaldajate valduses olevaid garantiisid arvestades annaks likvideerimine suurema tulu kui ümberkorraldamine. PWC analüüsis esitatud selgituste põhjal mõistab ta, et avalik-õiguslike võlausaldajate garantiid põhinesid nii nagu eraõiguslike võlausaldajate garantiid samadel tootmisvaradel; nende tagatised olid siiski registreeritud hiljem kui eraõiguslike võlausaldajate tagatised. Seetõttu rahuldatakse esmajärjekorras eraõiguslike võlausaldajate nõuded, vähendades nii riigiasutustest võlausaldajate nõuete rahuldamise ulatust.

| (115) | Lisaks saab komisjon nüüd teha järelduse, et praegune ümberkorraldusettepanek võimaldab kõigil avalik-õiguslikel võlausaldajatel saada kasu HCz ümberkorraldamisest. Komisjon märgib seetõttu, et lepinguliste võlausaldajate hindamisel tuleks arvestada 2003. aasta detsembris valitsenud olukorda. Kuigi võlausaldajate lepingut on hiljem muudetud, on selle peamised elemendid sellest ajast alates kehtivad ja siduvad. Avalikest asutustest võlausaldajate puhul on oluliseks kuupäevaks siiski 2005. aasta juuni, sest nimetatud võlausaldajad peavad veel ümberkorraldusotsuse tingimustega tingimusteta nõustuma. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks saab komisjon nüüd teha järelduse, et praegune ümberkorraldusettepanek võimaldab kõigil avalik-õiguslikel võlausaldajatel saada kasu HCz ümberkorraldamisest. Komisjon märgib seetõttu, et lepinguliste võlausaldajate hindamisel tuleks arvestada 2003. aasta detsembris valitsenud olukorda. Kuigi võlausaldajate lepingut on hiljem muudetud, on selle peamised elemendid sellest ajast alates kehtivad ja siduvad. Avalikest asutustest võlausaldajate puhul on oluliseks kuupäevaks siiski 2005. aasta juuni, sest nimetatud võlausaldajad peavad veel ümberkorraldusotsuse tingimustega tingimusteta nõustuma.

| (116) | Analüüs, mille kohaselt ümberkorraldamine on võlausaldajate jaoks kasulikum kui pankrot, kehtib avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks isegi parima pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parima pankrotistsenaariumi korral oleks vaid kolm riigiasutusest võlausaldajat 2005. aastal ja üks avalik-õiguslik lepinguline võlausaldaja 2003. aastal (52) saanud ümberkorraldamise puhul vähem tulu kui pankroti korral. Kõik kolm riigiasutusest võlausaldajat on siiski hääletanud ümberkorraldamise vastu ja Poola ametivõimud on garanteerinud, et nende nõuded rahuldatakse täielikult RFG varadest. Seetõttu ei ole need avalik-õiguslikud võlausaldajad andnud võlgnikule mingisugust eelist ega ole üle andnud riigi ressursse, st nende tegevusega ei saa kaasneda riigiabi (53). |
| --- | --- |

(116)

Analüüs, mille kohaselt ümberkorraldamine on võlausaldajate jaoks kasulikum kui pankrot, kehtib avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks isegi parima pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parima pankrotistsenaariumi korral oleks vaid kolm riigiasutusest võlausaldajat 2005. aastal ja üks avalik-õiguslik lepinguline võlausaldaja 2003. aastal (52) saanud ümberkorraldamise puhul vähem tulu kui pankroti korral. Kõik kolm riigiasutusest võlausaldajat on siiski hääletanud ümberkorraldamise vastu ja Poola ametivõimud on garanteerinud, et nende nõuded rahuldatakse täielikult RFG varadest. Seetõttu ei ole need avalik-õiguslikud võlausaldajad andnud võlgnikule mingisugust eelist ega ole üle andnud riigi ressursse, st nende tegevusega ei saa kaasneda riigiabi (53).

| (117) | Mis puutub avalik-õiguslikku lepingulisse võlausaldajasse, Zakład Energetyczny'sse, kes on elektrienergiateenuse pakkuja Częstochowa piirkonnas, siis tuleks esiteks märkida, et erinevus tema nõuete rahuldamise tasemes on ümberkorraldus- ja pankrotistsenaariumeid võrreldes minimaalne. Teiseks mõistab komisjon, et HCz-le teenuseid osutav eraõiguslik võlausaldaja oleks enamikul juhtudel pankroti vastu, sest ta kaotaks HCz tootmise katkemisel pikaks ajaks või selle lakkamisel olulise kliendi. See kehtib eriti Zakład Energetyczny puhul, kuna ta oleks kaotanud oma peamise kliendi. Seetõttu tegutses see võlausaldaja oma ärihuvides, mitte ei andnud HCz-le põhjendamatut eelist. |
| --- | --- |

(117)

Mis puutub avalik-õiguslikku lepingulisse võlausaldajasse, Zakład Energetyczny'sse, kes on elektrienergiateenuse pakkuja Częstochowa piirkonnas, siis tuleks esiteks märkida, et erinevus tema nõuete rahuldamise tasemes on ümberkorraldus- ja pankrotistsenaariumeid võrreldes minimaalne. Teiseks mõistab komisjon, et HCz-le teenuseid osutav eraõiguslik võlausaldaja oleks enamikul juhtudel pankroti vastu, sest ta kaotaks HCz tootmise katkemisel pikaks ajaks või selle lakkamisel olulise kliendi. See kehtib eriti Zakład Energetyczny puhul, kuna ta oleks kaotanud oma peamise kliendi. Seetõttu tegutses see võlausaldaja oma ärihuvides, mitte ei andnud HCz-le põhjendamatut eelist.

| (118) | Pealegi mõistab komisjon, et erainvestori test eeldab pankroti ja ümberkorraldamise realistlikku võrdlevat hindamist, arvestades eespool nimetatud kohtupraktikat (54), mille kohaselt tuleb “summat, mida ta saaks likvideerimise korral” võrrelda “hinnanguga ettevõtte elujõulisuse taastamise võimaluse kohta.” |
| --- | --- |

(118)

Pealegi mõistab komisjon, et erainvestori test eeldab pankroti ja ümberkorraldamise realistlikku võrdlevat hindamist, arvestades eespool nimetatud kohtupraktikat (54), mille kohaselt tuleb “summat, mida ta saaks likvideerimise korral” võrrelda “hinnanguga ettevõtte elujõulisuse taastamise võimaluse kohta.”

| (119) | Käesoleval juhul on ettevõtte elujõulisuse taastamine ilmselgelt väga tõenäoline. Ärilised kohustused müüakse strateegilisele investorile ja tõendeid tõsiste pakkumiste tegemise kohta saab esitada nii varasemast (2003. aastal) kui ka praegusest (2005. aasta) ajast. Lisaks tundub nõuete üleandmisel Operator'ile olevat samuti kindel majanduslik alus. Varade väärtuse on kinnitanud usaldusväärne hindamisfirma. |
| --- | --- |

(119)

Käesoleval juhul on ettevõtte elujõulisuse taastamine ilmselgelt väga tõenäoline. Ärilised kohustused müüakse strateegilisele investorile ja tõendeid tõsiste pakkumiste tegemise kohta saab esitada nii varasemast (2003. aastal) kui ka praegusest (2005. aasta) ajast. Lisaks tundub nõuete üleandmisel Operator'ile olevat samuti kindel majanduslik alus. Varade väärtuse on kinnitanud usaldusväärne hindamisfirma.

| (120) | Komisjon mõistab ka, et pankroti korral saadav summa, mis on PWC analüüsis näitena toodud, ei ole mingil moel garanteeritud. Analüüs tehti avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parima stsenaariumi alusel ja see põhineb ümberkorraldamisega sarnastel varade müügi eeldustel. Siiski puudub garantii, et pankrotihaldur müüb kõik varad korraga ühetaolises protsessis. Mõned võlausaldajad võivad müügist eemaldada neile panditud varad ja nii saadakse müügi korral tõenäoliselt väiksem hind kui ümberkorraldamisel. Poola on selle hüpoteesi kinnituseks esitanud empiirilisi tõendeid. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon mõistab ka, et pankroti korral saadav summa, mis on PWC analüüsis näitena toodud, ei ole mingil moel garanteeritud. Analüüs tehti avalik-õiguslike võlausaldajate jaoks parima stsenaariumi alusel ja see põhineb ümberkorraldamisega sarnastel varade müügi eeldustel. Siiski puudub garantii, et pankrotihaldur müüb kõik varad korraga ühetaolises protsessis. Mõned võlausaldajad võivad müügist eemaldada neile panditud varad ja nii saadakse müügi korral tõenäoliselt väiksem hind kui ümberkorraldamisel. Poola on selle hüpoteesi kinnituseks esitanud empiirilisi tõendeid.

| (121) | Eraõiguslike võlausaldajate käitumine vihjab selgelt sellele, et nemad rakendaksid turupõhist käsitlusviisi. Tegelikult hääletasid eraõiguslikud võlausaldajad samuti ümberkorraldamise poolt, hoolimata sellest, et tabelite 2 ja 3 kohaselt on pankrot neile kasulikum. Näiteks 2003. aastal seisis BPH erapank silmitsi 75 miljoni Poola zloti suuruse nõude mittelaekumisega, millest ta pankroti korral oleks kaotanud 19 % (14 miljonit Poola zlotti), samas kui ümberkorraldamise korral oleks ta eeldatavasti kaotanud ligikaudu 49 % (37 miljonit Poola zlotti). Võrreldes parima pankrotistsenaariumiga sel ajal, oli ümberkorraldamise korral võimalik tagasi saada vaid 62 %. Siiski hääletas BPH võlausaldajate lepingu poolt. |
| --- | --- |

(121)

Eraõiguslike võlausaldajate käitumine vihjab selgelt sellele, et nemad rakendaksid turupõhist käsitlusviisi. Tegelikult hääletasid eraõiguslikud võlausaldajad samuti ümberkorraldamise poolt, hoolimata sellest, et tabelite 2 ja 3 kohaselt on pankrot neile kasulikum. Näiteks 2003. aastal seisis BPH erapank silmitsi 75 miljoni Poola zloti suuruse nõude mittelaekumisega, millest ta pankroti korral oleks kaotanud 19 % (14 miljonit Poola zlotti), samas kui ümberkorraldamise korral oleks ta eeldatavasti kaotanud ligikaudu 49 % (37 miljonit Poola zlotti). Võrreldes parima pankrotistsenaariumiga sel ajal, oli ümberkorraldamise korral võimalik tagasi saada vaid 62 %. Siiski hääletas BPH võlausaldajate lepingu poolt.

| (122) | Kui sama mõõdupuud oleks tulnud rakendada avalik-õiguslike võlausaldajate suhtes, oleks peaaegu kõik pooldanud ümberkorraldamist, st kõik avalik-õiguslikud lepingulised võlausaldajad ja enamik riigiasutustest võlausaldajaid. |
| --- | --- |

(122)

Kui sama mõõdupuud oleks tulnud rakendada avalik-õiguslike võlausaldajate suhtes, oleks peaaegu kõik pooldanud ümberkorraldamist, st kõik avalik-õiguslikud lepingulised võlausaldajad ja enamik riigiasutustest võlausaldajaid.

| (123) | Komisjon on ka loobunud oma kahtlustest, et HCz tootmise andmise puhul allhanke korras HSCz-le oli tegemist abiga. Komisjon tõdeb, et terasetootmisega seotud varade rentimine enne pankrotti väljaspool pankrotihalduri kontrolli olevale eraldiseisvale äriühingule oli viis säilitada varade jätkuvuseelduslik väärtus. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon on ka loobunud oma kahtlustest, et HCz tootmise andmise puhul allhanke korras HSCz-le oli tegemist abiga. Komisjon tõdeb, et terasetootmisega seotud varade rentimine enne pankrotti väljaspool pankrotihalduri kontrolli olevale eraldiseisvale äriühingule oli viis säilitada varade jätkuvuseelduslik väärtus.

| (124) | Lisaks järeldab komisjon, et HSCz sai oma käibekapitali ja garantii TFSilt erainvestori testi tingimustele vastavatel kommertsalustel. Ta mõistab, et HSCz-d rahastati tarnijate poolt kommertsalustel antud laenudega ja nende terasetoodete tarbijate ettemaksetega, kes olid huvitatud terasetootmise jätkumisest Huta Częstochowa's. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks järeldab komisjon, et HSCz sai oma käibekapitali ja garantii TFSilt erainvestori testi tingimustele vastavatel kommertsalustel. Ta mõistab, et HSCz-d rahastati tarnijate poolt kommertsalustel antud laenudega ja nende terasetoodete tarbijate ettemaksetega, kes olid huvitatud terasetootmise jätkumisest Huta Częstochowa's.

| (125) | TFSi antud garantii puhul, leiab komisjon, tuginedes komisjoni üksikute garantiide hindamise tavale, et see ei ole riigiabi (55). |
| --- | --- |

(125)

TFSi antud garantii puhul, leiab komisjon, tuginedes komisjoni üksikute garantiide hindamise tavale, et see ei ole riigiabi (55).

| (126) | Esiteks ei olnud HSCz rahalistes raskustes selles tähenduses nagu on määratletud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (56). Tegu on hoopis ilma võlgadeta uue äriühinguga, kes oli juba saanud hulgaliselt tellimusi. Teiseks suutis ta laene hankida finantsturgudelt ilma riigipoolse sekkumiseta. Kolmandaks on tagatis seotud fikseeritud maksimumsummaga ning ei ole tähtajatu. |
| --- | --- |

(126)

Esiteks ei olnud HSCz rahalistes raskustes selles tähenduses nagu on määratletud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (56). Tegu on hoopis ilma võlgadeta uue äriühinguga, kes oli juba saanud hulgaliselt tellimusi. Teiseks suutis ta laene hankida finantsturgudelt ilma riigipoolse sekkumiseta. Kolmandaks on tagatis seotud fikseeritud maksimumsummaga ning ei ole tähtajatu.

| (127) | Mis puudutab garantii eest makstud hinda, siis komisjonil puuduvad tõendid, et makstud garantiipreemia ei vasta turuhinnale. Kui arvestada Poola ametivõimude argumente, on ilmne, et sõlmitud lepingu tõttu ei ületanud garanteeritud summa 6 miljonit Poola zlotti ja garantiipreemia oli seetõttu 2 %. Isegi kui garantiipreemia oli 0,8 %, tõendavad sarnased näited, mille puhul garantiipreemia oli 1 %, et garantiipreemia vastas turuhinnale, eriti kui pidada silmas, et TFSil on HSCz kohta ammendav informatsioon ning ta oli seega võimeline rakendama järelevalvesüsteemi, mis võimaldas piirata garanteeritud summat. Lisaks meenutab komisjon, et teiste terasetööstusega seotud juhtumite korral oli ta teinud otsused, mille kohaselt õiguspärane garantiipreemia oli isegi madalam kui käesoleval juhul (57). |
| --- | --- |

(127)

Mis puudutab garantii eest makstud hinda, siis komisjonil puuduvad tõendid, et makstud garantiipreemia ei vasta turuhinnale. Kui arvestada Poola ametivõimude argumente, on ilmne, et sõlmitud lepingu tõttu ei ületanud garanteeritud summa 6 miljonit Poola zlotti ja garantiipreemia oli seetõttu 2 %. Isegi kui garantiipreemia oli 0,8 %, tõendavad sarnased näited, mille puhul garantiipreemia oli 1 %, et garantiipreemia vastas turuhinnale, eriti kui pidada silmas, et TFSil on HSCz kohta ammendav informatsioon ning ta oli seega võimeline rakendama järelevalvesüsteemi, mis võimaldas piirata garanteeritud summat. Lisaks meenutab komisjon, et teiste terasetööstusega seotud juhtumite korral oli ta teinud otsused, mille kohaselt õiguspärane garantiipreemia oli isegi madalam kui käesoleval juhul (57).

b)   Subsiidiumid ja teised meetmed

| (128) | Finantsmeetmed, mida HCz suhtes rakendati ajavahemikul 1997. aasta juunist kuni 2002. aasta maini ja mille kogumaksumus oli 25 161 072,08 Poola zlotti (ligikaudu 5,3 miljonit eurot), anti äriühingule riigi ressurssidest. Kuna terasplekk on Euroopas laialdaselt müüdav toode, võib selline Poola riigi antud abi kahjustada konkurentsi, kui eelistatakse HCz-d, ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on kõnealuse meetme puhul EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(128)

Finantsmeetmed, mida HCz suhtes rakendati ajavahemikul 1997. aasta juunist kuni 2002. aasta maini ja mille kogumaksumus oli 25 161 072,08 Poola zlotti (ligikaudu 5,3 miljonit eurot), anti äriühingule riigi ressurssidest. Kuna terasplekk on Euroopas laialdaselt müüdav toode, võib selline Poola riigi antud abi kahjustada konkurentsi, kui eelistatakse HCz-d, ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega on kõnealuse meetme puhul EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt tegemist riigiabiga.

| (129) | KBNi 1 328 000 Poola zloti suurune toetus andis HSCz-le majandusliku eelise ja on seega riigiabi, sest see mõjutab kaubandust ja ähvardab kahjustada konkurentsi samamoodi nagu teised HCz-le antud toetused. |
| --- | --- |

(129)

KBNi 1 328 000 Poola zloti suurune toetus andis HSCz-le majandusliku eelise ja on seega riigiabi, sest see mõjutab kaubandust ja ähvardab kahjustada konkurentsi samamoodi nagu teised HCz-le antud toetused.

| (130) | Komisjon ei näe siiski mingisugust eelist seoses sellega, et HCz hilines avalik-õiguslike kohustuste täitmisega. Kuna HSCz ei olnud raskustes, ei ole komisjonil mingisugust alust arvata, et eraõiguslik võlausaldaja oleks otsustanud erinevalt riigiasutustest võlad kiirelt sisse nõuda (58). |
| --- | --- |

(130)

Komisjon ei näe siiski mingisugust eelist seoses sellega, et HCz hilines avalik-õiguslike kohustuste täitmisega. Kuna HSCz ei olnud raskustes, ei ole komisjonil mingisugust alust arvata, et eraõiguslik võlausaldaja oleks otsustanud erinevalt riigiasutustest võlad kiirelt sisse nõuda (58).

| (131) | Pealegi tasus HSCz hilinenud maksete eest seadusjärgset intressi vastavalt Poola õigusele; seadusega kehtestatud intressimäär on komisjoni pakutud viitemäärast kõrgem. Komisjon meenutab, et menetlusmääruse artikli 14 kohaselt on ebaseadusliku abiga seotud menetluse eesmärk on selgitada välja tagastatav summa ja taastada olukord sellisel kujul, nagu abi ei oleks antud. Kui abisaaja on maksnud abi tagasi ning tasunud intressi, mis on võrdne abi andmise kuupäevast selle tagasimaksmise kuupäevani arvutatud liitintressiga või sellest suurem, ei ole komisjoni praktika kohaselt see meede enam EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(131)

Pealegi tasus HSCz hilinenud maksete eest seadusjärgset intressi vastavalt Poola õigusele; seadusega kehtestatud intressimäär on komisjoni pakutud viitemäärast kõrgem. Komisjon meenutab, et menetlusmääruse artikli 14 kohaselt on ebaseadusliku abiga seotud menetluse eesmärk on selgitada välja tagastatav summa ja taastada olukord sellisel kujul, nagu abi ei oleks antud. Kui abisaaja on maksnud abi tagasi ning tasunud intressi, mis on võrdne abi andmise kuupäevast selle tagasimaksmise kuupäevani arvutatud liitintressiga või sellest suurem, ei ole komisjoni praktika kohaselt see meede enam EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi.

| (132) | Intressimäär, mis aastatel 2002–2004 oli vahemikus 16–12,25 % (vt punkt 99), on kõrgem kui viitemäär, mida komisjon kohaldab tagasimakstavate abisummade suhtes. Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi “rakendusmäärus”), (59) artikli 9 kohaselt on see pankadevaheliste viie aasta valuutatehingute vahetuskursside viimase kolme kuu keskmine, millele on lisatud 75 baaspunkti. Poola viitemäär oli 1. mail 2004. aastal 7,62 % (60). Enne 2004. aastat puudusid Poolas pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid. Igal juhul olid ka teised näitajad, nagu üheaastaste riigi võlakirjade keskmine tulu, selgelt madalamad (2002. aastal 8,24 % 2003. aastal 5,34 % ja 2004. aastal 6,63 %). |
| --- | --- |

(132)

Intressimäär, mis aastatel 2002–2004 oli vahemikus 16–12,25 % (vt punkt 99), on kõrgem kui viitemäär, mida komisjon kohaldab tagasimakstavate abisummade suhtes. Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi “rakendusmäärus”), (59) artikli 9 kohaselt on see pankadevaheliste viie aasta valuutatehingute vahetuskursside viimase kolme kuu keskmine, millele on lisatud 75 baaspunkti. Poola viitemäär oli 1. mail 2004. aastal 7,62 % (60). Enne 2004. aastat puudusid Poolas pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid. Igal juhul olid ka teised näitajad, nagu üheaastaste riigi võlakirjade keskmine tulu, selgelt madalamad (2002. aastal 8,24 % 2003. aastal 5,34 % ja 2004. aastal 6,63 %).

| (133) | Riigiabina võib käsitada vaid võla tasumise ajatamist Częstochowa maksuametile ja PFRONile kogusummas 62 116,09 Poola zlotti, mida ei ole veel tagasi makstud. |
| --- | --- |

(133)

Riigiabina võib käsitada vaid võla tasumise ajatamist Częstochowa maksuametile ja PFRONile kogusummas 62 116,09 Poola zlotti, mida ei ole veel tagasi makstud.

3.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (134) | Ajavahemikul 1997. aasta juunist kuni 2002. aasta maini HCz-le kokku 25 161 072,08 Poola zloti suuruse abi eraldamisel arvestati asjaolu, et see kiidetakse hiljem NRP ja protokolli nr 8 alusel riigiabina heaks, kuid pärast jäi see seoses HCz pankrotiga tähelepanuta. Kuna protokolli nr 8 alusel seda abi ei lubatud, on see käsitatav keelatud ümberkorraldusabina, kui see ei ole ühisturuga kokkusobiv mõne teise riigiabi eeskirja alusel. |
| --- | --- |

(134)

Ajavahemikul 1997. aasta juunist kuni 2002. aasta maini HCz-le kokku 25 161 072,08 Poola zloti suuruse abi eraldamisel arvestati asjaolu, et see kiidetakse hiljem NRP ja protokolli nr 8 alusel riigiabina heaks, kuid pärast jäi see seoses HCz pankrotiga tähelepanuta. Kuna protokolli nr 8 alusel seda abi ei lubatud, on see käsitatav keelatud ümberkorraldusabina, kui see ei ole ühisturuga kokkusobiv mõne teise riigiabi eeskirja alusel.

| (135) | Komisjon märgib, et 23. juulini 2002. aastal sisaldusid terasesektori riigiabi eeskirjad komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuses nr 2496/96/ESTÜ, millega kehtestatakse ühenduse eeskirjad terasetööstuse riigiabi kohta (61) (edaspidi “teraseabikoodeks”) (62). |
| --- | --- |

(135)

Komisjon märgib, et 23. juulini 2002. aastal sisaldusid terasesektori riigiabi eeskirjad komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuses nr 2496/96/ESTÜ, millega kehtestatakse ühenduse eeskirjad terasetööstuse riigiabi kohta (61) (edaspidi “teraseabikoodeks”) (62).

| (136) | Teraseabikoodeksi artiklis 2 on sätestatud abi, mis on kokkusobiv R&D raamistikuga. Komisjon leiab, et KBNi antud viis meedet kogusummas 5 461 620 Poola zlotti ei tekita tõsiseid kahtlusi seoses nende kokkusobivusega R&D raamistikuga vastavalt ühinemislepingu IV lisa punkti 3 alapunktile 2 (63). |
| --- | --- |

(136)

Teraseabikoodeksi artiklis 2 on sätestatud abi, mis on kokkusobiv R&D raamistikuga. Komisjon leiab, et KBNi antud viis meedet kogusummas 5 461 620 Poola zlotti ei tekita tõsiseid kahtlusi seoses nende kokkusobivusega R&D raamistikuga vastavalt ühinemislepingu IV lisa punkti 3 alapunktile 2 (63).

| (137) | Esiteks tundub, et kuigi KBNi poolt HCz-le antud subsiidiume ei käsitleta otseselt KBNi esimehe 30. novembri 2001. aasta kavas, milles sätestatakse teadusele rahalise toetuse andmise kriteeriumid (mille komisjon kiitis ühinemislepingu IV lisa meetme PL 6 alusel olemasoleva abina heaks), ei hinnanud Poola oma abi enne programmi heakskiitmist teisiti. Tegelikult olid Poola ametivõimud NRPs juba määratlenud “KBNi ressursid” kui “lubatud riigiabi vahendid uurimis- ja arendustegevuse jaoks mõeldud subsiidiumide kujul” (64). Komisjon on kõnealust NRPd sellisena juba hinnanud ja see on heaks kiidetud nõukogu 2003. aasta juuli otsusega (vt punkt 25). |
| --- | --- |

(137)

Esiteks tundub, et kuigi KBNi poolt HCz-le antud subsiidiume ei käsitleta otseselt KBNi esimehe 30. novembri 2001. aasta kavas, milles sätestatakse teadusele rahalise toetuse andmise kriteeriumid (mille komisjon kiitis ühinemislepingu IV lisa meetme PL 6 alusel olemasoleva abina heaks), ei hinnanud Poola oma abi enne programmi heakskiitmist teisiti. Tegelikult olid Poola ametivõimud NRPs juba määratlenud “KBNi ressursid” kui “lubatud riigiabi vahendid uurimis- ja arendustegevuse jaoks mõeldud subsiidiumide kujul” (64). Komisjon on kõnealust NRPd sellisena juba hinnanud ja see on heaks kiidetud nõukogu 2003. aasta juuli otsusega (vt punkt 25).

| (138) | Teiseks on abimeetmed R&D raamistikuga kooskõlas. Abi anti selgelt uurimis- ja arendustegevuseks. Pealegi jääb abi summa allapoole R&D raamistikus näidatud ühisturuga kokkusobiva abi ülemmäära, kui arvestada 10 % lisaboonust, kuna abisaaja asus artikli 87 lõike 3 punktis a nimetatud piirkonnas (65). See on kas abi tööstusuuringu korraldamiseks ja jääb allapoole 60 % ülemmäära (punkti 69 lõigud 1, 2 ja 4) või abi, mida kasutatakse kas tööstusuuringu korraldamiseks või konkurentsieelseks arendustegevuseks ja mis jääb allapoole konkurentsieelse arendustegevuse 35 % ülemmäära (punkti 69 lõigud 3, 4 ja 5). Abi oli innustava mõjuga, kuna Poola ametivõimud on veenvalt tõendanud, et HCz ei oleks ilma selleta uurimis- ja arendustegevust tellinud. |
| --- | --- |

(138)

Teiseks on abimeetmed R&D raamistikuga kooskõlas. Abi anti selgelt uurimis- ja arendustegevuseks. Pealegi jääb abi summa allapoole R&D raamistikus näidatud ühisturuga kokkusobiva abi ülemmäära, kui arvestada 10 % lisaboonust, kuna abisaaja asus artikli 87 lõike 3 punktis a nimetatud piirkonnas (65). See on kas abi tööstusuuringu korraldamiseks ja jääb allapoole 60 % ülemmäära (punkti 69 lõigud 1, 2 ja 4) või abi, mida kasutatakse kas tööstusuuringu korraldamiseks või konkurentsieelseks arendustegevuseks ja mis jääb allapoole konkurentsieelse arendustegevuse 35 % ülemmäära (punkti 69 lõigud 3, 4 ja 5). Abi oli innustava mõjuga, kuna Poola ametivõimud on veenvalt tõendanud, et HCz ei oleks ilma selleta uurimis- ja arendustegevust tellinud.

| (139) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et ta ei oleks ühinemislepingu IV lisa alusel ajavahemikul 1997–2001 rakendatud KBNi abimeetmeid vaidlustanud ja seega on see abi ühisturuga kokkusobiv uurimis- ja arendustegevusabi, mitte ümberkorraldusabi protokolli nr 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et ta ei oleks ühinemislepingu IV lisa alusel ajavahemikul 1997–2001 rakendatud KBNi abimeetmeid vaidlustanud ja seega on see abi ühisturuga kokkusobiv uurimis- ja arendustegevusabi, mitte ümberkorraldusabi protokolli nr 8 tähenduses.

| (140) | Seoses ülejäänud 19 699 452 Poola zloti suuruse tegevusabi ja tööhõive ümberkorraldusabiga ei näe komisjon siiski, millise teraseabikoodeksi sätte alusel võiks see abi olla ühisturuga kokkusobiv. Ilmselgelt ei ole selle puhul tegu uurimis- ja arendustegevusabiga ega sulgemisabiga (artikkel 4). See abi ei ole ka lubatud tegevusabi selles tähenduses, nagu on määratletud ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (66). Igal juhul ei saanud Poola ametivõimud toetuda ühelegi teraseabikoodeksis või EÜ eeskirjades sätestatud erandile. |
| --- | --- |

(140)

Seoses ülejäänud 19 699 452 Poola zloti suuruse tegevusabi ja tööhõive ümberkorraldusabiga ei näe komisjon siiski, millise teraseabikoodeksi sätte alusel võiks see abi olla ühisturuga kokkusobiv. Ilmselgelt ei ole selle puhul tegu uurimis- ja arendustegevusabiga ega sulgemisabiga (artikkel 4). See abi ei ole ka lubatud tegevusabi selles tähenduses, nagu on määratletud ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (66). Igal juhul ei saanud Poola ametivõimud toetuda ühelegi teraseabikoodeksis või EÜ eeskirjades sätestatud erandile.

| (141) | Arvestades seda, et need meetmed ei kuulu ühegi teise ESTÜ teraseabikoodeksis sätestatud erandi alla, leiab komisjon, et nende puhul on tegemist teraseabikoodeksi artikli 1 kohase ümberkorraldusabiga, mis loetakse protokolli nr 8 alusel ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(141)

Arvestades seda, et need meetmed ei kuulu ühegi teise ESTÜ teraseabikoodeksis sätestatud erandi alla, leiab komisjon, et nende puhul on tegemist teraseabikoodeksi artikli 1 kohase ümberkorraldusabiga, mis loetakse protokolli nr 8 alusel ühisturuga kokkusobimatuks.

| (142) | KBN andis aastatel 2002 ja 2003 HSCz-le 1 380 000 Poola zlotti. Seda abi saab käsitada ühinemislepingu IV lisa meetme PL 6 kohase olemasoleva abina. Poola kinnitas, et abi anti meetme PL 6 alusel heakskiidetud kava alusel. Seega ei anna need meetmed põhjust tõsiselt kahelda nende kokkusobivuses R&D raamistikuga ühinemislepingu IV lisa punkti 3 alapunkti 2 alusel. |
| --- | --- |

(142)

KBN andis aastatel 2002 ja 2003 HSCz-le 1 380 000 Poola zlotti. Seda abi saab käsitada ühinemislepingu IV lisa meetme PL 6 kohase olemasoleva abina. Poola kinnitas, et abi anti meetme PL 6 alusel heakskiidetud kava alusel. Seega ei anna need meetmed põhjust tõsiselt kahelda nende kokkusobivuses R&D raamistikuga ühinemislepingu IV lisa punkti 3 alapunkti 2 alusel.

| (143) | Arvestades KBNi poolt HCz-le antud abi kokkusobivust, sai HSCz potentsiaalset kokkusobimatut abi kokku 62 116,09 Poola zlotti (ligikaudu 13 077 eurot). See summa vastab siiski komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse nr 69/2001 tingimustele, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (67) ja võimaldab seega komisjonil järeldada, et kõnealune meede ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(143)

Arvestades KBNi poolt HCz-le antud abi kokkusobivust, sai HSCz potentsiaalset kokkusobimatut abi kokku 62 116,09 Poola zlotti (ligikaudu 13 077 eurot). See summa vastab siiski komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse nr 69/2001 tingimustele, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (67) ja võimaldab seega komisjonil järeldada, et kõnealune meede ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

4.   Lõppjäreldused

| (144) | Komisjon järeldab eespool nimetatud põhjustel, et meetmed, mida Poola on rakendanud HCz ümberkorraldamiseks osana 7. augusti 2003. aasta ümberkorralduskavast, mida muudeti 1. detsembril 2003. aastal ja 30. aprillil 2004. aastal, ei ole abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Meetmed, mida Poola on rakendanud HSCz tegevuse toetuseks, ei ole samuti abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Subsiidiumid, mida KBN andis HCz-le ja HSCz-le uurimis- ja arendustegevuseks, on ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon järeldab eespool nimetatud põhjustel, et meetmed, mida Poola on rakendanud HCz ümberkorraldamiseks osana 7. augusti 2003. aasta ümberkorralduskavast, mida muudeti 1. detsembril 2003. aastal ja 30. aprillil 2004. aastal, ei ole abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Meetmed, mida Poola on rakendanud HSCz tegevuse toetuseks, ei ole samuti abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Subsiidiumid, mida KBN andis HCz-le ja HSCz-le uurimis- ja arendustegevuseks, on ühisturuga kokkusobivad.

| (145) | Ümberkorraldusabi, mida HCz sai ajavahemikul 1997–2002 kokku 19 699 452 Poola zlotti (4,1 miljonit eurot), on ühisturuga kokkusobimatu ja tuleb protokolli nr 8 punkti 18 kohaselt tagasi maksta. |
| --- | --- |

(145)

Ümberkorraldusabi, mida HCz sai ajavahemikul 1997–2002 kokku 19 699 452 Poola zlotti (4,1 miljonit eurot), on ühisturuga kokkusobimatu ja tuleb protokolli nr 8 punkti 18 kohaselt tagasi maksta.

| (146) | Abist kasu saanud äriühingul, palutakse see tagasi maksta. Abi eraldamise ajal oli majanduslik üksus, kes selle sai, HCz juriidilise isiku osa. Kuna algse HCz varad ja kohustused jagatakse kolmele õigusjärglasele: RFG-le, MH-le ja Operator'ile, ei ole abi saanud majanduslik üksus enam piiratud juriidilise isikuga – HCz-ga, vaid sellega tuleks hõlmata ka HCz varad ja kohustused saanud isikud. Seega nõutakse abi tagasimaksmist HCz-lt, RFG-lt, MH-lt ja Operator'ilt, kes vastutavad solidaarselt. |
| --- | --- |

(146)

Abist kasu saanud äriühingul, palutakse see tagasi maksta. Abi eraldamise ajal oli majanduslik üksus, kes selle sai, HCz juriidilise isiku osa. Kuna algse HCz varad ja kohustused jagatakse kolmele õigusjärglasele: RFG-le, MH-le ja Operator'ile, ei ole abi saanud majanduslik üksus enam piiratud juriidilise isikuga – HCz-ga, vaid sellega tuleks hõlmata ka HCz varad ja kohustused saanud isikud. Seega nõutakse abi tagasimaksmist HCz-lt, RFG-lt, MH-lt ja Operator'ilt, kes vastutavad solidaarselt.

| (147) | Tagasinõutavate summade pealt tuleb maksta intressi, mis arvutatakse rakendusmääruse kohaselt. Rakendusmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt võib komisjon, kui pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid ei ole kättesaadavad ja tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga, fikseerida tagasinõutava riigiabi summadele kohaldatava intressimäära, kasutades teistsugust meetodit ja talle kättesaadavat teavet. Kuna Poola kohta ei ole pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid selle perioodi kohta, millal kokkusobimatu abi anti, kättesaadavad, peaks tagasinõutud summade suhtes kohaldatav intressimäär põhinema kättesaadaval intressimääral, mida peetakse selle perioodi puhul asjakohaseks. |
| --- | --- |

(147)

Tagasinõutavate summade pealt tuleb maksta intressi, mis arvutatakse rakendusmääruse kohaselt. Rakendusmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt võib komisjon, kui pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid ei ole kättesaadavad ja tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga, fikseerida tagasinõutava riigiabi summadele kohaldatava intressimäära, kasutades teistsugust meetodit ja talle kättesaadavat teavet. Kuna Poola kohta ei ole pankadevahelised viie aasta valuutatehingute vahetuskursid selle perioodi kohta, millal kokkusobimatu abi anti, kättesaadavad, peaks tagasinõutud summade suhtes kohaldatav intressimäär põhinema kättesaadaval intressimääral, mida peetakse selle perioodi puhul asjakohaseks.

VII.   NRP MUUDATUSE HEAKSKIITMINE PROTOKOLLI NR 8 PUNKTI 10 ALUSEL

| (148) | Poola on teatanud NRP muudatusest, mille eesmärk on kinnitada, et HCz-d ei likvideerita, vaid et seda võib ilma riigiabita ümber korraldada. Komisjonil ei ole protokolli nr 8 punkti 10 kohaselt mingeid vastuväiteid selle muudatuse kohta. |
| --- | --- |

(148)

Poola on teatanud NRP muudatusest, mille eesmärk on kinnitada, et HCz-d ei likvideerita, vaid et seda võib ilma riigiabita ümber korraldada. Komisjonil ei ole protokolli nr 8 punkti 10 kohaselt mingeid vastuväiteid selle muudatuse kohta.

| (149) | Protokolli nr 8 punkti 10 kohaselt: “peab komisjon ja vajaduse korral nõukogu kõik hilisemad üldise ümberkorralduskava ja üksikute kavade muudatused heaks kiitma.” Kuna komisjoni otsus käsitleb riigiabi, on asjakohane viidata EÜ asutamislepingu artikli 88 menetlussätetele ja määrusele nr 659/1999. Sellekohased otsused teeb komisjon, välja arvatud juhul, kui otsust abi kokkusobivuse kohta põhjendatakse erandlike asjaoludega artikli 88 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses. |
| --- | --- |

(149)

Protokolli nr 8 punkti 10 kohaselt: “peab komisjon ja vajaduse korral nõukogu kõik hilisemad üldise ümberkorralduskava ja üksikute kavade muudatused heaks kiitma.” Kuna komisjoni otsus käsitleb riigiabi, on asjakohane viidata EÜ asutamislepingu artikli 88 menetlussätetele ja määrusele nr 659/1999. Sellekohased otsused teeb komisjon, välja arvatud juhul, kui otsust abi kokkusobivuse kohta põhjendatakse erandlike asjaoludega artikli 88 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses.

| (150) | Seetõttu on komisjonil õigus kiita muudatusettepanek heaks, kuna peamised protokollis esitatud näitajad riigiabi, tootmisvõimsus, aja ning proportsionaalsuse kohta püsivad muutumatuna (68). NRP muudatus ei mõjuta protokolli nr 8. HCz-st ei saa abisaaja protokolli nr 8 alusel ja samuti ei muutu üleüldine Poola terasetööstusele punktis 7 kehtestatud tootmisvõimsuse vähendamine. |
| --- | --- |

(150)

Seetõttu on komisjonil õigus kiita muudatusettepanek heaks, kuna peamised protokollis esitatud näitajad riigiabi, tootmisvõimsus, aja ning proportsionaalsuse kohta püsivad muutumatuna (68). NRP muudatus ei mõjuta protokolli nr 8. HCz-st ei saa abisaaja protokolli nr 8 alusel ja samuti ei muutu üleüldine Poola terasetööstusele punktis 7 kehtestatud tootmisvõimsuse vähendamine.

| (151) | Pealegi on Poola muudatust piisavalt põhjendanud. HCz-i ümberkorraldamine tundub olevat turupõhine valik ja eespool nimetatud hindamine on näidanud, et HCz-d on, vastupidi 2003. aastal valitsenud olukorrale, võimalik ilma riigiabita ümber korraldada. |
| --- | --- |

(151)

Pealegi on Poola muudatust piisavalt põhjendanud. HCz-i ümberkorraldamine tundub olevat turupõhine valik ja eespool nimetatud hindamine on näidanud, et HCz-d on, vastupidi 2003. aastal valitsenud olukorrale, võimalik ilma riigiabita ümber korraldada.

| (152) | Komisjon teeb siiski otsuse, et ta ei saa HCz-le ajavahemikul 1997–2002 antud abi heaks kiita. Kõnealuse abi heakskiitmine tooks kaasa HCz lisamise abisaajate nimekirja, suurendades nii seda riigiabi summat, mida võib Poola terasetööstusele anda, mis rikuks riigiabi kohustuste ja konkurentsi kahjustamise vahelist tasakaalu. Komisjon ei saa sellist muudatust ilma nõukogu nõusolekuta heaks kiita. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon teeb siiski otsuse, et ta ei saa HCz-le ajavahemikul 1997–2002 antud abi heaks kiita. Kõnealuse abi heakskiitmine tooks kaasa HCz lisamise abisaajate nimekirja, suurendades nii seda riigiabi summat, mida võib Poola terasetööstusele anda, mis rikuks riigiabi kohustuste ja konkurentsi kahjustamise vahelist tasakaalu. Komisjon ei saa sellist muudatust ilma nõukogu nõusolekuta heaks kiita.

VIII.   PROTOKOLLI NR 8 PUNKTI 4 NÕUETE JÄRGIMINE

| (153) | Komisjon ei pea HCz ja HSCz tütarettevõtete müüki protokolli nr 8 punkti 4 rikkumiseks. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon ei pea HCz ja HSCz tütarettevõtete müüki protokolli nr 8 punkti 4 rikkumiseks.

| (154) | Protokolli nr 8 punktis 4 on sätestatud: “Abisaav ettevõte ei või:






  a) | anda lisas 1 nimetamata äriühinguga ühinemisel edasi abisaavale ettevõttele antud abi, |
| --- | --- | --- |

(154)

Protokolli nr 8 punktis 4 on sätestatud: “Abisaav ettevõte ei või:

a)

anda lisas 1 nimetamata äriühinguga ühinemisel edasi abisaavale ettevõttele antud abi,

| b) | võtta üle lisas 1 nimetamata äriühingu, kelle pankrot on välja kuulutatud enne 2006. aasta 31. detsembrit, varasid”. |
| --- | --- |

b)

võtta üle lisas 1 nimetamata äriühingu, kelle pankrot on välja kuulutatud enne 2006. aasta 31. detsembrit, varasid”.

NRPs (vt punkt 26) korrati, et selle sätte eesmärk oli ära hoida seda, et HCz varad või aktsiad omandab protokolli nr 8 alusel abi saav ettevõtja.

| (155) | Komisjon on seisukohal, et käesoleval juhul tuleks arvesse võtta protokolli nr 8 punkti 4 alapunkti a ja mitte punkti 4 alapunkti b, kuna tegu ei ole varade müügi, vaid aktsiate müügiga, mida käsitatakse ühinemisena (69). Tegelikult omandab strateegiline investor vaid äriühingute aktsiad ja mitte üksikud varad. Pealegi piisab HCz pankroti puhul punkti 4 alapunkti b kohaldamisest, kuid pankrotti ei ole välja kuulutatud. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon on seisukohal, et käesoleval juhul tuleks arvesse võtta protokolli nr 8 punkti 4 alapunkti a ja mitte punkti 4 alapunkti b, kuna tegu ei ole varade müügi, vaid aktsiate müügiga, mida käsitatakse ühinemisena (69). Tegelikult omandab strateegiline investor vaid äriühingute aktsiad ja mitte üksikud varad. Pealegi piisab HCz pankroti puhul punkti 4 alapunkti b kohaldamisest, kuid pankrotti ei ole välja kuulutatud.

| (156) | Komisjon ei leia, et rikutud oleks protokolli nr 8 punkti 4 alapunkti a, kuna säte on selgelt adresseeritud protokolli nr 8 alusel abisaajatele, kuid Donbass ega LNM ei ole nimetatud protokolli alusel abisaajad. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon ei leia, et rikutud oleks protokolli nr 8 punkti 4 alapunkti a, kuna säte on selgelt adresseeritud protokolli nr 8 alusel abisaajatele, kuid Donbass ega LNM ei ole nimetatud protokolli alusel abisaajad.

| (157) | See on tõsi, et LNM on omandanud abisaaja, nimelt MSP. Komisjonil ei ole siiski tõendeid selle kohta, et LNM tegutseb MSP nimel või tema agendina. Selle asemel tegutsevad LNM ja MSP iseseisvate äriühingutena. Isegi kui komisjon mõistaks, et eespool nimetatud sätte põhimõte on igasuguse abisaajate (võimalik, et MSP) ja mitteabisaajate (käesoleval juhul HCz) vahelise ristsubsideerimise ärahoidmine, on komisjonile piisavalt kinnitatud, et ostja hoidub HCz ristsubsideerimisest NRP alusel saadud abi arvel. Lisaks Poola riigile on antud kinnituste osas asjaomase kohustuse võtnud ka LNM (vt punktid 77 ja 104). |
| --- | --- |

(157)

See on tõsi, et LNM on omandanud abisaaja, nimelt MSP. Komisjonil ei ole siiski tõendeid selle kohta, et LNM tegutseb MSP nimel või tema agendina. Selle asemel tegutsevad LNM ja MSP iseseisvate äriühingutena. Isegi kui komisjon mõistaks, et eespool nimetatud sätte põhimõte on igasuguse abisaajate (võimalik, et MSP) ja mitteabisaajate (käesoleval juhul HCz) vahelise ristsubsideerimise ärahoidmine, on komisjonile piisavalt kinnitatud, et ostja hoidub HCz ristsubsideerimisest NRP alusel saadud abi arvel. Lisaks Poola riigile on antud kinnituste osas asjaomase kohustuse võtnud ka LNM (vt punktid 77 ja 104).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Meetmed, mida Poola on rakendanud Huta Częstochowa S.A. ümberkorraldamiseks 7. augusti 2003. aasta ümberkorraldusotsuse alusel, mida on muudetud 2003. aasta 1. detsembril ja 2004. aasta 30. aprillil, ei ole abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   Meetmed, mida Poola on rakendanud Huta Stali Częstochowa Sp z o.o. käitamiseks, ei ole abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Poola andis uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil Huta Częstochowa S.A.-le kogusummas 5 461 620 Poola zlotti ja Huta Stali Częstochowa Sp z o.o-le kogusummas 1 328 000 Poola zlotti, on ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 3

1.   Riigiabi, mida Poola andis 1997. aastast kuni 2001. aasta maini Huta Częstochowa S.A.-le tegevusabi ja tööhõive ümberkorraldusabina kogusummas 19 699 452 Poola zlotti, on ühisturuga kokkusobimatu.

2.   Poolat kohustatakse võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda Huta Częstochowa S.A-lt, Regionalny Fundusz Gospodarczy'lt, Majątek Hutniczy Sp. z o.o-lt ja Operator Sp. z o.o-lt tagasi lõikes 1 nimetatud ning Huta Częstochowa S.A.-le ebaseaduslikult antud abi. Kõik nimetatud äriühingud vastutavad solidaarselt.

Abi nõutakse tagasi viivitamata ja siseriiklikes õigusaktides kehtestatud korras, tingimusel, et see võimaldab otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist. Tagastatavalt abilt arvutatakse intressi alates kuupäevast, kui abisummad anti Huta Częstochowa S.A-le kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794 V peatüki kohaselt.

3.   Poolat kohustatakse kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjoni teavitama meetmetest, mida otsuse täitmiseks on juba võetud ja mida kavandatakse võtta. Poolat kohustatakse nõutud teabe esitamisel kasutama käesoleva otsuse lisas 1 esitatud küsimustikku. Poolat kohustatakse komisjonile nimetatud tähtajaks esitama eelkõige kõik dokumendid, mis tõendavad, et tagasinõudemenetlus on algatatud nende äriühingute suhtes, kes vastutavad ebaseadusliku abi tagastamise eest.

Artikkel 4

Komisjon kiidab ühinemislepingu protokolli nr 8 punkti 10 alusel heaks Poola riikliku ümberkorralduskava muudatusettepaneku, kuivõrd see lubab Huta Częstochowa S.A.-d ümber korraldada ilma riigiabita ja ilma tootmisvõimsust suurendamata.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Poolale.

Brüssel, 5. juuli 2005.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 948.

1

(2)  ELT C 204, 12.8.2004, lk 6.

2

(3)  Täpsemalt vt: COMP/ECSC 1351 Usinor/Arbed/Aceralia, komisjoni 21. november 2001 otsus, p 88.

3

Usinor/Arbed/Aceralia

(4)  Rurexpol on spetsialiseerunud õmbluseta torude tootmisele, s.o tooted, mida kasutatakse puurseadmete ja katelde juures. Ettevõtte võimsus on 60000 tonni. Rurexpoli 2003. ja 2004. aasta müügikäive oli üle 200 miljoni Poola zloti aastas.

4

(5)  Eeldusel, et 1 euro võrdub ligikaudu 4,75 Poola zlotiga. See oli keskmine vahetuskurss 2004. aasta mais, kui Poola ühines ELiga ja tehti menetluse algatamise otsus.

5

(6)  Konfidentsiaalse teabe levitamisest hoidumiseks on teksti tsenseeritud, vastavad kohad on tähistatud [...].

6

(7)  Ametlik väljaanne nr 111, artikkel 1196.

7

(8)  Lisateabe saamiseks LNM holdings'i kohta vt komisjoni 5. veebruari 2004. aasta otsust PHS/LNM asjas COMP/M 3326, milles selgitati Poola terasetootja omandamist ühinemismääruse alusel.

8

(9)  Teised abisaajad on järgmised seitse terasetootjat: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej ja Huta Batory. Kahe viimase suhtes on pärast seda välja kuulutatud pankrot.

9

(10)  Nõukogu võttis tegelikult vastu kaks otsust, ühe 2002. aasta juulis, millega pikendati üleminekuaega usaldusväärse restruktureerimiskava ja individuaalsete äriplaanide olemasolu korral vastavalt Euroopa lepingu 2. protokolli artikli 8 lõikele 4, ja teise 2003. aasta juunis, mis toetas 2003. aasta aprillis esitatud kavu, mille tulemusena pikendati riigiabi andmise üleminekuaega 2003. aasta lõpuni.

10

(11)  Terasesektori riigiabi ei ole ELis tavapäraselt lubatud; vt “Komisjoni teatis – Päästmis- ja ümberkorraldusabi ning tegevuse lõpetamise abi terasetööstusele” (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 21). Piirkondlik investeerimistoetus on samuti keelatud; vt “Komisjoni teatis – Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele”, punkt 27 (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8).

11

(12)  30. oktoobri 2002. aasta seadus, ametlik väljaanne nr 213, artikkel 1800, muudetud 14. novembri 2003. aasta seadusega, ametlik väljaanne nr 229, artikkel 2271.

12

(13)  See seadus on mitmete Poola ümberkorraldusjuhtumi aluseks. Seadust on üksikasjalikult kirjeldatud muu hulgas komisjoni 1. juuni 2005. aasta otsuses riigiabi nr K(2005) 17 ja 18 kohta, millega algatati ametlik uurimismenetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel Poola laevatehastele Gdynia ja Gdansk antud ümberkorraldusabi kohta, ELT C 220, 8.9.2005, lk 7. Kui nende kahe juhtumi korral on seadust kohaldatud mõnevõrra erinevalt, tuleneb see Poola ametivõimudelt saadud kirjeldusest, kuna see on seotud siseriikliku õigusega.

13

(14)  Ümberkorraldamisele ei kuulu: pensionikindlustusmaksed ning need sotsiaalkindlustusmaksed, mida on maksnud töötajad ja mis on seotud väljamakstud palgaga (sissemaksed koosnevad kahest põhiosast ja kumbki neist moodustab tavaliselt 50 %). Põhjus on selles, et see osa sissemaksest, mida peab maksma töötaja, on töötaja (ja mitte tööandja) kohustus, isegi siis, kui tööandja peab selle ZUSile üle kandma. Seega jääb äriühing töötajate sissemaksete eest täielikult vastutavaks. Kui summad on tähtajaks tasumata, tuleb nende eest maksta viivist. Selle viivise ja eespool nimetatud kindlustatud isiku makstud sotsiaalkindlustusmaksete või pensionikindlustusmaksete tasumise võib siiski 24 kuuks ajatada (30.10.2002 seaduse artikkel 32b).

14

(15)  31. märtsil 2004. aastal esitas OCCP komisjonile aruande, milles oli toodud tema arvamus, miks ümberkorraldamine läbiks erainvestori testi.

15

(16)  Otsus ei vastanud siiski kõigile 30.10.2002. aasta seaduse muudatustega lisatud tingimustele, kuna ei sisaldanud spetsiaalse ümberkorralduskava alla kuuluvate riigi ees võetud kohustuste üksikasjalikku kirjeldust ega selgitanud, miks varad antakse üle Operator'ile (kuigi ümberkorralduskavas oli see teave olemas). Poola ametivõimud on kinnitanud, et see teave esitatakse uues 2005. aasta juuni lõpus esitatavas versioonis ja see kajastab riigiasutustest võlausaldajate tehtud otsuseid.

16

(17)  Äriühing ATEST “Zakład Usług Doradczych i Technicznych” on Poola turul tegutsenud alates 1992. aastast ja on spetsialiseerunud äriühingute, nende kinnisvara ja tootmisvarade hindamisele. ATEST on laenuvahendite saamise, erastamise ja äriühingute ühinemise eesmärgil hinnanud mitmeid äriühinguid.

17

(18)  Ümberkorralduskavas oli esialgu märgitud, et Operator'ile üle antud varade bilansiline väärtus oli umbes 203,3 miljonit Poola zlotti. Tegelikult muudeti Operator'ile üleantavate varade täpset jaotust, kuna Operator'i esindajad keskendusid varadele, mida oleks lihtne müüa.

18

(19)  BRE Corporate Finance S.A. on BRE Bank S.A., Poola ühe suurima panga, mis on noteeritud Varssavi börsil, 100 % tütarettevõte. BRE Bank'i haldab Saksamaal asuv Commerzbank AG, kes omab üle 72 % tema aktsiatest. BRE Corporate Finance tegeleb investeerimispanganduse, ühinemis- ja omandamistehingute, ümberkorraldamise ja ettevõtete rahandusega. Poola kinnitab, et äriühing on nii eraklientide kui riigivaraministeeriumi nimel olnud seotud paljude suurte erastamis-, ühinemis- ja ülevõtmistehingutega Poolas. Need projektid on tavaliselt olnud seotud nende äriühingute hindamisega kasutades mitmesuguseid meetodeid.

19

(20)  Siin ei võeta arvesse kolme ettevõtet, mida ei müüda strateegilisele investorile. Nende väärtuseks on hinnatud 0 kuni 15 miljonit Poola zlotti.

20

(21)  See on hinnanguline suurus, mis sisaldab [...] miljonit Poola zlotti tulusid 2005. aasta märtsi seisuga (vt tabel 3), ligikaudu [...] miljonit Poola zlotti kuuintressi kuni 2005. aasta oktoobrini, [...] miljonit Poola zlotti makseid debitoorse võlgnevuse eest nendelt avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt, kes on ümberkorraldamisest keeldunud.

21

(22)  Andmed on hinnangulised ja esitatud 2005. aasta juuni lõpu seisuga.

22

(23)  PWC analüüs põhineb 28. veebruaril 2003. aastal pankroti- ja restruktureerimisseaduse alusel teostatud matkemodelleerimisel.

23

(24)  31. jaanuari 1980. aasta keskkonnakaitseseaduse alusel, ametlik väljaanne 1994/49, artikkel 196.

24

(25)  Otsusega nr FEO/72752/E/97/TT, 9. mai 1991. aasta tööhõive- ja (vaegurite) rehabilitatsiooniseaduse artikli 8 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne nr 46, artikkel 201 koos muudatustega).

25

(26)  31. jaanuari 1980. aasta keskkonnakaitseseaduses (Ametlik väljaanne1994/49, artikkel 196).

26

(27)  Omavalitsuse otsusega nr GKN.IV.7224/653/98, 21. augusti 1997. aasta kinnisvara haldamise seaduse artikli 219 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne nr 115, artikkel 741).

27

(28)  FGSP juhatuse otsusega nr 205/99, 29. detsembri 1993. aasta töötajate nõuete (pankrotistunud ettevõtted) kaitse seaduse artikli 4 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne1994/1, artikkel 1).

28

(29)  Maksuameti direktori otsusega (nr DUS-E-924/424/99) täitemenetluse korraldamise seaduse artikli 64 alusel (Ametlik väljaanne1991/36, artikkel 161).

29

(30)  Maksuameti direktori otsusega (nr DUS-PP-733/12/99) 29. augusti 1997. aasta maksumääruse artikli 67 alusel (Ametlik väljaanne nr 137, artikkel 926 koos muudatustega).

30

(31)  17. veebruari 1999. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne1999/17, artikkel 154 ja 1999/47, artikkel 466).

31

(32)  Lepingu alusel, milles käsitleti HCz võla restruktureerimist kinnisvaramaksu maksmatajätmise tõttu.

32

(33)  17. veebruari 1999. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne1999/17, artikkel 154).

33

(34)  Otsusega nr 2/2000, 29. augusti 1997. aasta maksumääruse artikli 67 alusel (Ametlik väljaanne nr 137, artikkel 929 koos muudatustega).

34

(35)  21. jaanuari 2000. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne nr 7, artikkel 85).

35

(36)  21. jaanuari 2000. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne nr 7, artikkel 85).

36

(37)  Otsusega nr II – 3130/4/01, 29. augusti 1997. aasta maksumääruse artikli 67 alusel (Ametlik väljaanne nr 137, artikkel 929 koos muudatustega).

37

(38)  1. märtsi 2001. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 alusel (Ametlik väljaanne nr 21, artikkel 246).

38

(39)  14. märtsi 2002. aasta eelarveseaduse artikli 36 lõike 1 (Ametlik väljaanne nr 30, artikkel 275) ja 24. augusti 2001. aasta (raua- ja terasetööstuse) ümberkorraldusseaduse (Ametlik väljaanne nr 111, artikkel 1196) alusel.

39

(40)  Nendest kuludest eraldati 606 800 Poola zlotti tööstusuuringule; ülejäänu anti konkurentsieelsele arendustegevusele. Uurimis- ja arendusprogrammide kommertsõigused kuuluvad praegu Teaduste Akadeemiale.

40

(41)  Riiklik teadusinstituut, mis on peamine teaduslik nõuandeorgan ja mida riik täielikult rahastab.

41

(42)  Nendest kuludest eraldati 3 870 000 Poola zlotti tööstusuuringule ja 4 050 000 Poola zlotti konkurentsieelsele arendustegevusele. KBN sooritas kõik maksed metallurgiainstituudile.

42

(43)  Poola Teaduste Akadeemia edastas uuringute tulemused mitmele teisele tööstusettevõttele, kellel oli probleeme, kuna need pidid kasutama hulgaliselt orgaanilisi aineid sisaldavatest allikatest pärinevat jahutusvett, mis kahjustab soojusvaheteid.

43

(44)  Projekti eesmärk oli töötada välja sellise paksu plaatterase valu ja valtsimise tehnoloogia, millel oleks kogu plaadi sügavuses homogeenne sulamistruktuur. Sellist tüüpi terast vajatakse laevaehituses ja seda ei ole Poolas varem toodetud. Uuringute tulemused tehti kättesaadavaks ka teistele ettevõtetele ja mitmele kliendile.

44

(45)  Abi maksti peamiselt metallurgiainstituudile.

45

(46)  Poola ametivõimud on samuti märkinud, et 2003. aastal oli ümberkorraldamise tulemusena avalik-õiguslike võlausaldajate sissenõutud nõuete osakaal 46–72 % (keskmiselt 61 %), samas kui eraõiguslike võlausaldajate nõudeid vähendati 46–58 % (keskmiselt 54 %).

46

(47)  Ühenduse uurimis- ja arendustegevusele antava riigiabi raamprogramm (Community framework for state aid for research and development), EÜT C 45, 17. veebruar 1996, lk 5.

47

Community framework for state aid for research and development

(48)  Vt 14. detsembri 2004. aasta otsus, Ümberkorraldusabi Tšehhi terasetootjale Trinecke Zelezarny'le, ELT C 22, 27.1.2005, lk 2, mis põhineb Tšehhi terasetööstuse ümberkorraldamist käsitleval ühinemislepingu protokollil 2.

48

Trinecke Zelezarny

(49)  EÜT L 83, 27. märts 1999, lk 1.

49

(50)  Kohtuasi C-342/96: Hispaania versus komisjon, punkt 46; kohtuasi C-256/97: DMT, punkt 24; kohtujuristi ettepanek kohtuasjas C-256/97: DMT, punkt 38; kohtuasi T-152/99: Hamsa, punkt 167.

50

versus

(51)  Kohtuasi T-152/99: Hamsa, punkt 168: “Kui ettevõte, kelle majanduslik olukord võib oluliselt halveneda, pakub oma võlausaldajatele välja mitmeid võla korraldamise kokkuleppeid, et parandada olukorda ja ära hoida likvideerimist, peab iga võlausaldaja tegema otsuse, arvestades ühest küljest esitatud kokkuleppe alusel temale pakutud summat ja teisalt summat, mida ta loodab tagasi nõuda pärast äriühingu võimalikku likvideerimist. Seda valikut mõjutab mitu tegurit, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelis- või eelisõiguseta nõude omanikuna, igasuguse tema valduses oleva tagatise laad ja ulatus, tema hinnang ettevõtte elujõulisuse taastamise võimaluste kohta ning summa kohta, mida ta saaks likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub ettevõtte varade müügimaksumusest vaid hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellise stsenaariumi korral ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja poolt tõesti mingi ohverdus”.

51

(52)  Tegelikult oli neid 2005. aastal neli, kuid käesoleval juhul ei ole see oluline, sest nad nõustusid ümberkorraldamisega juba 2003. aastal.

52

(53)  Komisjoni jaoks ei ole tähtis ka asjaolu, et teised võlausaldajad oleksid samuti võinud olla ümberkorraldamise vastu, kuna need teised võlausaldajad olid ümberkorraldamisest kasu saanud ja ei soovinud seda protsessi ohustada.

53

(54)  Kohtuasi T-152/99: Hamsa, punkt 168 (autori rõhuasetus).

54

(55)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14).

55

(56)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

56

(57)  Vt komisjoni 26. juuli 2004. aasta otsus: Anon, K(2004)1813 (lõplik), punkt 47, veel avaldamata, milles komisjon kiidab heaks 0,6 % suuruse garantiipreemia.

57

(58)  Kohtujuristi ettepanek kohtuasjas C-276/02: Hispaania versus komisjon, punkt 40.

58

versus

(59)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

59

(60)  Viite- ja tagastamismäärad riigiabi valdkonnas, ELT C 48, 24.2.2005, lk 2.

60

(61)  EÜT L 338, 28.12.1996, lk 42.

61

(62)  Komisjoni teatise, milles käsitletakse ESTÜ asutamislepingu lõppemisest tulenevaid konkurentsipoliitika teatavaid aspekte (EÜT C 152, 26.6.2002, lk 5), punkt 44: tehes pärast 2002. aasta 23. juulit otsuseid riigiabi suhtes, mis on komisjoni eelneva nõusolekuta jõustatud sellel kuupäeval või enne seda, tegutseb komisjon vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kehtestamise kohta. Selles teatises (vt EÜT C 119, 22.05.2002, lk 22) on ette nähtud, et ebaseaduslikku abi tuleb hinnata vastavalt abi andmise ajal kehtinud õigusaktile.

62

(63)  Protokolli nr 8 kohaldatakse vaid terasesektori ümberkorraldusabi suhtes, mis on igasugune abi, mis on kokkusobimatu mõne teise EÜ riigiabi eeskirja alusel.

63

(64)  Lk 38.

64

(65)  Vt 13. augustil 2004. aastal komisjoni saadetud kirja Poolale, milles ei vaidlustatud teatatud meetmeid, sealhulgas Poola piirkondliku abi kaarti (K(2004)3230/5).

65

(66)  EÜT C 72, 10.3.1994, lk 3, kohaldatakse teraseabikoodeksi artikli 3 kohaselt (hiljem asendatud järgmisega: EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3). Eelkõige ei ole see jäätmehooldus- ega energiasäästmisabi.

66

(67)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

67

(68)  3. märtsi 2005. aasta otsus, K(2005) 424 – VPFMi tootmisvõimsuse vähendamise edasilükkamine.

68

(69)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 lõike 1 punkt b, ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

69

---

LISA

Teave seoses komisjoni otsuse 2006/937/EÜ jõustamisega

1.   Tagastatava summa arvutamine

| 1.1. | Palun märkida järgmised üksikasjad abisaaja kasutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:








  Maksmise kuupäev(ad) (1) | Abi suurus (2) | Vääring | Abisaaja andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1.

Palun märkida järgmised üksikasjad abisaaja kasutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta:

Maksmise kuupäev(ad) (1)

Abi suurus (2)

Vääring

Abisaaja andmed

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitada üksikasjalikult, milline on intressimäär, mida asutus kavatseb ebaseadusliku abi tagasinõudmisel kohaldada ja mida peetakse Poolas 1997. aastast kuni 2004. aasta maini asjakohaseks intressimääraks. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitada üksikasjalikult, milline on intressimäär, mida asutus kavatseb ebaseadusliku abi tagasinõudmisel kohaldada ja mida peetakse Poolas 1997. aastast kuni 2004. aasta maini asjakohaseks intressimääraks.

| 1.3. | Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatavalt abisummalt makstav intress. |
| --- | --- |

1.3.

Palun selgitada üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatavalt abisummalt makstav intress.

2.   Abi tagasinõudmiseks kavandatud ja juba võetud meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid kavandatakse võtta, et abi viivitamata ja tõhusalt tagasi nõuda. Palun selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed abinõud on siseriiklike õigusaktide alusel võimalikud. Vajaduse korral märkida võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldada üksikasjalikult, milliseid meetmeid on juba võetud ja milliseid kavandatakse võtta, et abi viivitamata ja tõhusalt tagasi nõuda. Palun selgitada, millised abi tagasinõudmise alternatiivsed abinõud on siseriiklike õigusaktide alusel võimalikud. Vajaduse korral märkida võetud/kavandatud meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Märkida abi tagastamise kuupäev. |
| --- | --- |

2.2.

Märkida abi tagastamise kuupäev.

3.   Juba tagastatud abi

| 3.1. | Palun märkida järgmised üksikasjad abisaajalt tagasinõutud summade kohta:








  Kuupäev(ad) (3) | Tagastatud abisumma | Vääring | Abisaaja andmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1.

Palun märkida järgmised üksikasjad abisaajalt tagasinõutud summade kohta:

Kuupäev(ad) (3)

Tagastatud abisumma

Vääring

Abisaaja andmed

| 3.2. | Palun lisada punktis 3.1 esitatud tabelis nimetatud abisummade tagasimaksmist kajastav teave. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisada punktis 3.1 esitatud tabelis nimetatud abisummade tagasimaksmist kajastav teave.

---

(1)

| (°) | Kuupäev(ad), millal abi (või üksikud osamaksed) anti abisaaja käsutusse (juhul kui meede koosneb mitmest osamaksest ja hüvitusest, kasutada eraldi ridu). |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev(ad), millal abi (või üksikud osamaksed) anti abisaaja käsutusse (juhul kui meede koosneb mitmest osamaksest ja hüvitusest, kasutada eraldi ridu).

(2)  Abisaajale antud abi (protsentuaalselt kogu abisummast).

(3)

| (°) | Abi tagasimaksmise kuupäev(ad) |
| --- | --- |

(°)

Abi tagasimaksmise kuupäev(ad)

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/32

---

KOMISJONI OTSUS

4. juuli 2006

riigiabi kohta, mida Belgia kavatseb anda Ford Genk’ile C 40/2005 (ex N 331/2005)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2931 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentne.)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/938/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt kõnealustele artiklitele kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. juuni 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 27. juunil 2005, teatas Belgia komisjonile oma kavatsusest anda riigiabi Fordi Genkis asuvale tehasele. Komisjon küsis lisateavet 27. juuli 2005. aasta kirjas, millele Belgia ametiasutused vastasid 15. septembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(1)

22. juuni 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 27. juunil 2005, teatas Belgia komisjonile oma kavatsusest anda riigiabi Fordi Genkis asuvale tehasele. Komisjon küsis lisateavet 27. juuli 2005. aasta kirjas, millele Belgia ametiasutused vastasid 15. septembri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

| (2) | Komisjon teavitas Belgiat 9. novembri 2005. aasta kirjaga otsusest algatada kõnealuse abimeetme suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. 25. novembril 2005 toimus kohtumine Belgia ametiasutustega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas Belgiat 9. novembri 2005. aasta kirjaga otsusest algatada kõnealuse abimeetme suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. 25. novembril 2005 toimus kohtumine Belgia ametiasutustega.

| (3) | Belgia ametiasutused esitasid oma märkused 13. jaanuari 2006. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(3)

Belgia ametiasutused esitasid oma märkused 13. jaanuari 2006. aasta kirjas, mis registreeriti samal päeval.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas 25. veebruaril 2006. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama omapoolsed märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas 25. veebruaril 2006. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama omapoolsed märkused kõnealuse meetme kohta, kuid ühtegi märkust ei laekunud.

| (5) | Abisaaja on Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (edaspidi “Ford Genk”). Ford-Werke GmbH kuulub Ford Motor Company’le. Tehas avati 1964. aastal. 2003. aasta lõpus vähendati Fordi Euroopa osakonna üldise ümberkorraldamise tulemusena oluliselt tehase töötajate arvu – umbes 3 000 töötaja võrra. Samal ajal teatas äriühing umbes 700 miljoni euro suurusest investeeringust, mis kavatseti eeskätt suunata uue paindliku tootmisprogrammi väljatöötamisse. See programm nägi ette, et Mondeo mudeli tootmisele lisandus uue põlvkonna Galaxy ning veel kolmanda sõiduki tootmine. Praegu annab tehas tööd umbes 5 000 inimesele. 2004. aastal toodeti selles 207 163 sõidukit. Belgias on Fordi kontsern esindatud ka Gentis asuva Volvo tehase näol. |
| --- | --- |

(5)

Abisaaja on Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (edaspidi “Ford Genk”). Ford-Werke GmbH kuulub Ford Motor Company’le. Tehas avati 1964. aastal. 2003. aasta lõpus vähendati Fordi Euroopa osakonna üldise ümberkorraldamise tulemusena oluliselt tehase töötajate arvu – umbes 3 000 töötaja võrra. Samal ajal teatas äriühing umbes 700 miljoni euro suurusest investeeringust, mis kavatseti eeskätt suunata uue paindliku tootmisprogrammi väljatöötamisse. See programm nägi ette, et Mondeo mudeli tootmisele lisandus uue põlvkonna Galaxy ning veel kolmanda sõiduki tootmine. Praegu annab tehas tööd umbes 5 000 inimesele. 2004. aastal toodeti selles 207 163 sõidukit. Belgias on Fordi kontsern esindatud ka Gentis asuva Volvo tehase näol.

| (6) | Vastavalt Belgia esitatud teabele on koolitusmeetme abikõlblikud kulud kokku 33,84 miljonit eurot. Nimetatud kogusumma sisaldab 25,34 miljoni euro ulatuses erikoolitust ja 8,5 miljoni euro ulatuses üldkoolitust. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Belgia esitatud teabele on koolitusmeetme abikõlblikud kulud kokku 33,84 miljonit eurot. Nimetatud kogusumma sisaldab 25,34 miljoni euro ulatuses erikoolitust ja 8,5 miljoni euro ulatuses üldkoolitust.

| (7) | Koolitusprojekti abikõlblikud kulud ja asjaomased summad hõlmavad järgmist:






  — | nõustamisteenuste kulud: sisseostetud koolitusteenuste rahastamiseks ; |
| --- | --- | --- |

(7)

Koolitusprojekti abikõlblikud kulud ja asjaomased summad hõlmavad järgmist:

—

nõustamisteenuste kulud: sisseostetud koolitusteenuste rahastamiseks ;

| — | koolitus töökohal: tootmisliinil (mitmekülgsuse arendamiseks) koolitust saavate operaatorite maksumus. Töölised peavad suutma töötada vahetuse kolmel eri ametipostil. Fordi koolituseesmärkide järgi tähendab see keskmiselt 1,35 koolituspäeva aastas; |
| --- | --- |

—

koolitus töökohal: tootmisliinil (mitmekülgsuse arendamiseks) koolitust saavate operaatorite maksumus. Töölised peavad suutma töötada vahetuse kolmel eri ametipostil. Fordi koolituseesmärkide järgi tähendab see keskmiselt 1,35 koolituspäeva aastas;

| — | lihtsustatud töökorraldus: Fordi uue tootmissüsteemi kohaste lihtsustatud, paindlike ja tõhusate tootmismeetodite alast koolitust andvate isikute tööjõukulud (“FPS”: Ford Production System); |
| --- | --- |

—

lihtsustatud töökorraldus: Fordi uue tootmissüsteemi kohaste lihtsustatud, paindlike ja tõhusate tootmismeetodite alast koolitust andvate isikute tööjõukulud (“FPS”: Ford Production System);

| — | tootmisliinivälised tööjõukulud: tööjõu maksumus auditooriumiloengute ajal. Fordi koolituseesmärkides nähakse selleks ette keskmiselt 1,95 koolituspäeva aastas; |
| --- | --- |

—

tootmisliinivälised tööjõukulud: tööjõu maksumus auditooriumiloengute ajal. Fordi koolituseesmärkides nähakse selleks ette keskmiselt 1,95 koolituspäeva aastas;

| — | koolitusruumid: suured klaasseintega ruumid, kus on eraldi lugemis- ja suhtlemisnurgad ning mis on varustatud tootmis- ja kvaliteediteavet kajastavate infotahvlitega. Belgia teeb ettepaneku käsitleda antud ruumide kulumit vaadeldava perioodi ajal abikõlblike kuludena, kuna neid ruume kasutatakse koolitustegevuseks; |
| --- | --- |

—

koolitusruumid: suured klaasseintega ruumid, kus on eraldi lugemis- ja suhtlemisnurgad ning mis on varustatud tootmis- ja kvaliteediteavet kajastavate infotahvlitega. Belgia teeb ettepaneku käsitleda antud ruumide kulumit vaadeldava perioodi ajal abikõlblike kuludena, kuna neid ruume kasutatakse koolitustegevuseks;

| — | koolitusosakonna tööjõukulud: koolitusprogrammiga tegelevate ettevõtte koolitusosakonna töötajate töötasu; |
| --- | --- |

—

koolitusosakonna tööjõukulud: koolitusprogrammiga tegelevate ettevõtte koolitusosakonna töötajate töötasu;

| — | nn kaskaadjuhtimine: tehase direktor korraldab kolm korda aastas kogu töötajaskonnale koosoleku, kus ta annab ülevaate Fordi “lihtsustatud töökorralduse” süsteemi (FPS) rakendamise kohta. Tööjõukulud koosoleku ajal; |
| --- | --- |

—

nn kaskaadjuhtimine: tehase direktor korraldab kolm korda aastas kogu töötajaskonnale koosoleku, kus ta annab ülevaate Fordi “lihtsustatud töökorralduse” süsteemi (FPS) rakendamise kohta. Tööjõukulud koosoleku ajal;

| — | kuus sigmat: “DMAIC” (“define-measure-analyse-improve-control”: määratle – mõõda – analüüsi – paranda – kontrolli) metoodika koolitusmeeskonna tööjõukulud;. |
| --- | --- |

—

kuus sigmat: “DMAIC” (“define-measure-analyse-improve-control”: määratle – mõõda – analüüsi – paranda – kontrolli) metoodika koolitusmeeskonna tööjõukulud;.

| — | ümberkorraldused: Ford Europe on viimastel aastatel üritanud kohandada oma tootmisvõimsust stagneeruva nõudlusega. Sellega seoses korraldas Ford Genk detsembrist 2003 kuni aprillini 2004 tootmise ümber ning koondas või saatis eelpensionile (töötajate puhul, kellel oli olemas piisav tööstaaž) 2 770 inimest. Tagamaks tootmise ja kvaliteedi järjepidevust, paluti 279 kogenud töötajal jääda tööle veel mõneks nädalaks või kuuks, et õpetada välja järeltulijad; |
| --- | --- |

—

ümberkorraldused: Ford Europe on viimastel aastatel üritanud kohandada oma tootmisvõimsust stagneeruva nõudlusega. Sellega seoses korraldas Ford Genk detsembrist 2003 kuni aprillini 2004 tootmise ümber ning koondas või saatis eelpensionile (töötajate puhul, kellel oli olemas piisav tööstaaž) 2 770 inimest. Tagamaks tootmise ja kvaliteedi järjepidevust, paluti 279 kogenud töötajal jääda tööle veel mõneks nädalaks või kuuks, et õpetada välja järeltulijad;

| — | turuletoomiskulud: tootejuhtide, st nende töötajate tööjõukulud, kes on esimesena seotud uute mudelite kasutuselevõtuga. Neile tehakse uute toodete alane koolitus (ehitus, uue varustuse kasutamine, tootmisprotsess), et nad annaksid oma teadmised edasi teistele töölistele.







  Tegevuse laad | Erikoolitus (miljonites eurodes) | Üldkoolitus (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nõustamisteenused | 0,88 | 2,05 |
| Koolitus töökohal | 5,44 | |
| Lihtsustatud töökorraldus | 1,65 | |
| Tootmisliinivälised tööjõukulud | 2,35 | 5,5 |
| Koolitusruumid | 1,48 | |
| Koolitusosakonna tööjõukulud | | 0,92 |
| Kaskaadjuhtimine | 1,6 | |
| Kuus sigmat | | 0,026 |
| Ümberkorraldused | 4,47 | |
| Turuletoomiskulud | 7,44 | |

—

turuletoomiskulud: tootejuhtide, st nende töötajate tööjõukulud, kes on esimesena seotud uute mudelite kasutuselevõtuga. Neile tehakse uute toodete alane koolitus (ehitus, uue varustuse kasutamine, tootmisprotsess), et nad annaksid oma teadmised edasi teistele töölistele.

Tegevuse laad

Erikoolitus (miljonites eurodes)

Üldkoolitus (miljonites eurodes)

Nõustamisteenused

0,88

2,05

Koolitus töökohal

5,44

Lihtsustatud töökorraldus

1,65

Tootmisliinivälised tööjõukulud

2,35

5,5

Koolitusruumid

1,48

Koolitusosakonna tööjõukulud

0,92

Kaskaadjuhtimine

1,6

Kuus sigmat

0,026

Ümberkorraldused

4,47

Turuletoomiskulud

7,44

| (8) | Abikõlblike kulude üldsumma jaguneb kululiikide kaupa järgmiselt:






  Kululiik | (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Koolitajate kulud | 16,54 |
| Tööriistade ja varustuse kulum | 1,48 |
| Nõustamisteenuse kulud | 0,92 |
| Koolitusel viibivate töötajate tööjõukulud | 14,9 |
| Abikõlblikud kulud kokku | 33,84 |

(8)

Abikõlblike kulude üldsumma jaguneb kululiikide kaupa järgmiselt:

Kululiik

(miljonites eurodes)

Koolitajate kulud

16,54

Tööriistade ja varustuse kulum

1,48

Nõustamisteenuse kulud

0,92

Koolitusel viibivate töötajate tööjõukulud

14,9

Abikõlblikud kulud kokku

33,84

| (9) | Kavandatud abi kujutab endast otsetoetust Ford Genk’ile summas 12 279 423 eurot ajavahemikuks 2004-2006. Sellest 4 677 408 eurot (38 %) moodustab üldkoolituseks antav abi ning 7 602 015 eurot (61 %) erikoolituseks antav abi. Abi tuleb käsitleda kui flaamikeelse kogukonna (Vlaamse Gemeenschap) sihtotstarbelist abi. Belgia on kinnitanud, et koolitusabile ei lisandu muud abi samade kulude katteks. |
| --- | --- |

(9)

Kavandatud abi kujutab endast otsetoetust Ford Genk’ile summas 12 279 423 eurot ajavahemikuks 2004-2006. Sellest 4 677 408 eurot (38 %) moodustab üldkoolituseks antav abi ning 7 602 015 eurot (61 %) erikoolituseks antav abi. Abi tuleb käsitleda kui flaamikeelse kogukonna (Vlaamse Gemeenschap) sihtotstarbelist abi. Belgia on kinnitanud, et koolitusabile ei lisandu muud abi samade kulude katteks.

| (10) | Ülalnimetatud abisumma osatähtsus on üldkoolituse puhul 55 % ja erikoolituse puhul 30 %. |
| --- | --- |

(10)

Ülalnimetatud abisumma osatähtsus on üldkoolituse puhul 55 % ja erikoolituse puhul 30 %.

| (11) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmise suhtes: 1) Belgia ametiasutuste poolt esitatud tõlgendus abikõlblike kulude ulatusest; 2) teatavate kuluartiklite liigitamine erikoolituseks või üldkoolituseks. |
| --- | --- |

(11)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmise suhtes: 1) Belgia ametiasutuste poolt esitatud tõlgendus abikõlblike kulude ulatusest; 2) teatavate kuluartiklite liigitamine erikoolituseks või üldkoolituseks.

| (12) | Abikõlblike kulude puhul tekkis komisjonil kahtlus teatavate Belgia kavandatud kulude vastavuses komisjoni 12. jaanuari 2001 määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (3) artikli 4 lõikele 7, eelkõige:






  — | koolitusruumid: komisjonil tekkis küsimus, kas ehitised või muud laadi infrastruktuur võib kuuluda määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti d kohaldamisalasse; |
| --- | --- | --- |

(12)

Abikõlblike kulude puhul tekkis komisjonil kahtlus teatavate Belgia kavandatud kulude vastavuses komisjoni 12. jaanuari 2001 määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (3) artikli 4 lõikele 7, eelkõige:

—

koolitusruumid: komisjonil tekkis küsimus, kas ehitised või muud laadi infrastruktuur võib kuuluda määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti d kohaldamisalasse;

| — | koolitusosakonna tööjõukulud: komisjon väljendas kahtlust, kas need kulud saab ühildada “koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumusega” (määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkt e); |
| --- | --- |

—

koolitusosakonna tööjõukulud: komisjon väljendas kahtlust, kas need kulud saab ühildada “koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumusega” (määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkt e);

| — | nn kaskaadjuhtimine: komisjonil tekkis küsimus, kas kaskaadjuhtimine sisaldab koolituse jooni ja kujutab endast midagi enamat kui tavalist juhtimistegevust. Komisjon väljendas samuti kahtlust, kas ettevõttel on tarvis riigiabi taolise “kaskaadjuhtimise” teostamiseks, mis tundub olevat Ford Genk’i igapäevaste juhtimistavade osa; |
| --- | --- |

—

nn kaskaadjuhtimine: komisjonil tekkis küsimus, kas kaskaadjuhtimine sisaldab koolituse jooni ja kujutab endast midagi enamat kui tavalist juhtimistegevust. Komisjon väljendas samuti kahtlust, kas ettevõttel on tarvis riigiabi taolise “kaskaadjuhtimise” teostamiseks, mis tundub olevat Ford Genk’i igapäevaste juhtimistavade osa;

| — | ümberkorraldus- ja turuletoomiskulud: komisjonil tekkis küsimus, kas ümberkorraldamis- ja turuletoomiskuludega seotud abi tekitab ka tegeliku vajaduse korraldada koolitus. Muu hulgas väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskulud on abikõlblikud määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 tähenduses, võttes arvesse, et need on ilmselt tekkinud üksnes tehases hiljuti toimunud ümberkorralduste tagajärjel; |
| --- | --- |

—

ümberkorraldus- ja turuletoomiskulud: komisjonil tekkis küsimus, kas ümberkorraldamis- ja turuletoomiskuludega seotud abi tekitab ka tegeliku vajaduse korraldada koolitus. Muu hulgas väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskulud on abikõlblikud määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 tähenduses, võttes arvesse, et need on ilmselt tekkinud üksnes tehases hiljuti toimunud ümberkorralduste tagajärjel;

| — | 2004. aasta kulud: abikõlblikest kuludest osa puhul on tegemist 2004. aasta kuludega. Kuna abi eesmärk on katta juba kantud kulusid, tekkis komisjonil küsimus, kas abi võis kuidagi mõjutada ettevõtte selle ajavahemiku koolitustegevust. |
| --- | --- |

—

2004. aasta kulud: abikõlblikest kuludest osa puhul on tegemist 2004. aasta kuludega. Kuna abi eesmärk on katta juba kantud kulusid, tekkis komisjonil küsimus, kas abi võis kuidagi mõjutada ettevõtte selle ajavahemiku koolitustegevust.

| (13) | Mis puutub liigitusse “üld-” ja “erikoolitus”, avaldas komisjon kartust, et Belgia ametiasutused on projekti mõne kululiigi puhul ülemäära laiendanud üldkoolituse mõistet. Eriti hõlmab see kululiike “nõustamisteenuste kulud” ning “tootmisliinivälised tööjõukulud” kohta. Belgia ametiasutuste sõnul oli Ford Genk’i koolitusosakonna teabe kohaselt ligikaudu 70 % kõnealuste kulude puhul tegemist üldkoolitusega. Ometi ei ole selle väite kinnituseks esitatud ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(13)

Mis puutub liigitusse “üld-” ja “erikoolitus”, avaldas komisjon kartust, et Belgia ametiasutused on projekti mõne kululiigi puhul ülemäära laiendanud üldkoolituse mõistet. Eriti hõlmab see kululiike “nõustamisteenuste kulud” ning “tootmisliinivälised tööjõukulud” kohta. Belgia ametiasutuste sõnul oli Ford Genk’i koolitusosakonna teabe kohaselt ligikaudu 70 % kõnealuste kulude puhul tegemist üldkoolitusega. Ometi ei ole selle väite kinnituseks esitatud ühtegi tõendit.

| (14) | Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele esitasid Belgia ametiasutused järgmised märkused:






  — | koolitusruumid: Belgia ametiasutuste kinnitusel kasutatakse kõnealuseid spetsiaalse sisseseade ja klaasist vaheseintega eraldatud ruume suurem osa ajast koolituseks ning seega peab neid käsitlema abikõlblike kuludena; |
| --- | --- | --- |

(14)

Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamisele esitasid Belgia ametiasutused järgmised märkused:

—

koolitusruumid: Belgia ametiasutuste kinnitusel kasutatakse kõnealuseid spetsiaalse sisseseade ja klaasist vaheseintega eraldatud ruume suurem osa ajast koolituseks ning seega peab neid käsitlema abikõlblike kuludena;

| — | koolitusosakonna tööjõukulud: Belgia toonitab, et need kulud kuuluvad määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti e (“koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus”) kohaldamisalasse, kuna kõnealused töötajad määrati koolitusmeetmega tegelema kolmeks aastaks, mis tõi nimetatud ajavahemikuks kaasa lisapersonali kasutamise kulud ning seega peab kõnealused kulud arvestama üldkoolituse kulude hulka; |
| --- | --- |

—

koolitusosakonna tööjõukulud: Belgia toonitab, et need kulud kuuluvad määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti e (“koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus”) kohaldamisalasse, kuna kõnealused töötajad määrati koolitusmeetmega tegelema kolmeks aastaks, mis tõi nimetatud ajavahemikuks kaasa lisapersonali kasutamise kulud ning seega peab kõnealused kulud arvestama üldkoolituse kulude hulka;

| — | nn kaskaadjuhtimine: Belgia ametiasutused nõustuvad komisjoni seisukohaga, et kaskaadjuhtimine kujutab endast juhtimis-, mitte koolitusviisi; |
| --- | --- |

—

nn kaskaadjuhtimine: Belgia ametiasutused nõustuvad komisjoni seisukohaga, et kaskaadjuhtimine kujutab endast juhtimis-, mitte koolitusviisi;

| — | ümberkorraldamiskulud: Belgia ametiasutuste sõnul ei saa 2 770 Ford Genk’i töötaja koondamist ajavahemikus 2003-2004 pidada tavapäraseks turutingimuste muutumise tõttu võetud ümberkorraldusmeetmeks. Vastupidi: töötajate koondamine, mille juures peeti pärast töötajate esindajatega konsulteerimist igati kinni sotsiaalõigusnormidest, tõi kaasa radikaalsed muudatused tehase töökorralduses. Sellest hoolimata tõi koondamine kaasa kõige kogenumate tööliste (kes olid võimelised oma nooremaid kolleege välja õpetama) äkilise lahkumise. Sellises olukorras otsustati ettevõttes välisjuhendajate teenuse vältimiseks paluda mitmel kõnealusel töötajal edasi tööle jääda ning tegeleda ainuüksi koolitusega; |
| --- | --- |

—

ümberkorraldamiskulud: Belgia ametiasutuste sõnul ei saa 2 770 Ford Genk’i töötaja koondamist ajavahemikus 2003-2004 pidada tavapäraseks turutingimuste muutumise tõttu võetud ümberkorraldusmeetmeks. Vastupidi: töötajate koondamine, mille juures peeti pärast töötajate esindajatega konsulteerimist igati kinni sotsiaalõigusnormidest, tõi kaasa radikaalsed muudatused tehase töökorralduses. Sellest hoolimata tõi koondamine kaasa kõige kogenumate tööliste (kes olid võimelised oma nooremaid kolleege välja õpetama) äkilise lahkumise. Sellises olukorras otsustati ettevõttes välisjuhendajate teenuse vältimiseks paluda mitmel kõnealusel töötajal edasi tööle jääda ning tegeleda ainuüksi koolitusega;

| — | turuletoomiskulud: Belgia ametiasutused märgivad, et kõnealust juhtumit ei saa võrrelda tavapärase koolitusega, mis toimub pärast olemasoleva mudeli osalist või täielikku uuendamist. Just Genk’i tehas korraldati täielikult ümber kolme mudeli tootmiseks ühelainsal platvormil, mis tähendab, et 18 kuu jooksul tuleb tootmisse kolm täiesti uut mudelit; |
| --- | --- |

—

turuletoomiskulud: Belgia ametiasutused märgivad, et kõnealust juhtumit ei saa võrrelda tavapärase koolitusega, mis toimub pärast olemasoleva mudeli osalist või täielikku uuendamist. Just Genk’i tehas korraldati täielikult ümber kolme mudeli tootmiseks ühelainsal platvormil, mis tähendab, et 18 kuu jooksul tuleb tootmisse kolm täiesti uut mudelit;

| — | 2004. aasta kulud: Belgia ametiasutused kinnitasid, et esiteks on ajavahemiku 2004-2006 koolitusprogramm koostatud pärast seda, kui Flandria valitsus novembris 2003 riigiabist teatas, ning teiseks toimus programmi esimene loeng pärast seda, kui Ford Genk oli ametlikult taotlenud Flandria valitsuse abi; |
| --- | --- |

—

2004. aasta kulud: Belgia ametiasutused kinnitasid, et esiteks on ajavahemiku 2004-2006 koolitusprogramm koostatud pärast seda, kui Flandria valitsus novembris 2003 riigiabist teatas, ning teiseks toimus programmi esimene loeng pärast seda, kui Ford Genk oli ametlikult taotlenud Flandria valitsuse abi;

| — | Mis puutub üld- ja erikoolituse eristamisse, esitas Belgia loengute üksikasjaliku kirjelduse, mis sisaldas muu hulgas loenguid pidanud välisnõustajate nimed. Lisaks on Belgia ametiasutused võtnud kohustuse parandada tagantjärele kõik kõrvalekalded eelarvelistel kaalutlustel üldkoolituseks ette nähtud määrast (70 %), tuginedes ettevõtte varasematele kogemustele. |
| --- | --- |

—

Mis puutub üld- ja erikoolituse eristamisse, esitas Belgia loengute üksikasjaliku kirjelduse, mis sisaldas muu hulgas loenguid pidanud välisnõustajate nimed. Lisaks on Belgia ametiasutused võtnud kohustuse parandada tagantjärele kõik kõrvalekalded eelarvelistel kaalutlustel üldkoolituseks ette nähtud määrast (70 %), tuginedes ettevõtte varasematele kogemustele.

| (15) | Belgia teatatud meede Ford Genk’i kasuks kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abi anti toetuse kujul, mida rahastati liikmesriigi poolt või riigi vahenditest. Meede on valikuline, sest see hõlmab vaid Ford Genk’i ja võib seega kahjustada ühendusesisest konkurentsi, andes nimetatud ettevõtjale eelise konkurentide ees, kes abi ei saa. Lisaks sellele, arvestades, et autoturule on iseloomulik intensiivne kaubavahetus liikmesriikide vahel, võib abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(15)

Belgia teatatud meede Ford Genk’i kasuks kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abi anti toetuse kujul, mida rahastati liikmesriigi poolt või riigi vahenditest. Meede on valikuline, sest see hõlmab vaid Ford Genk’i ja võib seega kahjustada ühendusesisest konkurentsi, andes nimetatud ettevõtjale eelise konkurentide ees, kes abi ei saa. Lisaks sellele, arvestades, et autoturule on iseloomulik intensiivne kaubavahetus liikmesriikide vahel, võib abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (16) | Belgia taotleb abi heakskiitmist määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel. Abi on tõepoolest seotud koolitusmeetmega. |
| --- | --- |

(16)

Belgia taotleb abi heakskiitmist määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel. Abi on tõepoolest seotud koolitusmeetmega.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 5 järgi ei vabastata abi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui ühele ettevõttele üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon märgib, et käesoleval juhul on kavandatava abi suuruseks 12 279 423 eurot; abi antakse ühele ettevõttele ja tegemist on ühe koolitusmeetmega. Komisjon leiab seetõttu, et teatamiskohustus laienes kavandatud abile ning et Belgia järgis seda kohustust. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 5 järgi ei vabastata abi asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui ühele ettevõttele üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot. Komisjon märgib, et käesoleval juhul on kavandatava abi suuruseks 12 279 423 eurot; abi antakse ühele ettevõttele ja tegemist on ühe koolitusmeetmega. Komisjon leiab seetõttu, et teatamiskohustus laienes kavandatud abile ning et Belgia järgis seda kohustust.

| (18) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 selgitatakse, miks seda laadi abi ei saa vabastada teatamiskohustusest: “On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.” |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 selgitatakse, miks seda laadi abi ei saa vabastada teatamiskohustusest: “On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.”

| (19) | Hinnates koolituse üksiktoetust, millele toetuse suuruse tõttu ei laiene määruses (EÜ) nr 68/2001 ettenähtud vabastus ning mida peab seega hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, juhindub komisjon samadest põhimõtetest nagu määruses (EÜ) nr 68/2001. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendust 4, mille kohaselt hindab komisjon teateid eelkõige kõnealuses määruses sätestatud tingimuste põhjal, kontrollib komisjon muu hulgas, kas kõiki abikõlblikke kulusid võib pidada vastuvõetavaks, kasutades seejuures jällegi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel oma laiaulatuslikku kaalutlusõigust. Taolisi meetmeid tuleb hinnata nii, et oleks tagatud otsuste tegemise ühetaolisus ja võrdne kohtlemine. (4) |
| --- | --- |

(19)

Hinnates koolituse üksiktoetust, millele toetuse suuruse tõttu ei laiene määruses (EÜ) nr 68/2001 ettenähtud vabastus ning mida peab seega hindama asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, juhindub komisjon samadest põhimõtetest nagu määruses (EÜ) nr 68/2001. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendust 4, mille kohaselt hindab komisjon teateid eelkõige kõnealuses määruses sätestatud tingimuste põhjal, kontrollib komisjon muu hulgas, kas kõiki abikõlblikke kulusid võib pidada vastuvõetavaks, kasutades seejuures jällegi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel oma laiaulatuslikku kaalutlusõigust. Taolisi meetmeid tuleb hinnata nii, et oleks tagatud otsuste tegemise ühetaolisus ja võrdne kohtlemine. (4)

| (20) | Komisjon peab oma hinnangus kõnealuse meetme kokkusobivuse kohta ühisturuga kontrollima, kas kõik punktid, mille kohta komisjon oli varem väljendanud kahtlust ametliku uurimismenetluse algatamise ajal, on kokkusobivad ühisturuga määruse (EÜ) nr 68/2001 ja asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Täpsemalt: |
| --- | --- |

(20)

Komisjon peab oma hinnangus kõnealuse meetme kokkusobivuse kohta ühisturuga kontrollima, kas kõik punktid, mille kohta komisjon oli varem väljendanud kahtlust ametliku uurimismenetluse algatamise ajal, on kokkusobivad ühisturuga määruse (EÜ) nr 68/2001 ja asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Täpsemalt:

I)   Abikõlblikud kulud

| (21) | Komisjon märgib, et määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 kohaselt on abikõlblikud koolituskulud järgmised:






  a) | koolitajate tööjõukulud; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisjon märgib, et määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 kohaselt on abikõlblikud koolituskulud järgmised:

a)

koolitajate tööjõukulud;

| b) | koolitajate ja koolitatavate sõidukulud; |
| --- | --- |

b)

koolitajate ja koolitatavate sõidukulud;

| c) | muud jooksvad kulud, näiteks kulud õppevahenditele ja tarvikutele, |
| --- | --- |

c)

muud jooksvad kulud, näiteks kulud õppevahenditele ja tarvikutele,

| d) | tööriistade ja varustuse kulum niivõrd, kuivõrd neid kasutatakse üksnes koolituseks; |
| --- | --- |

d)

tööriistade ja varustuse kulum niivõrd, kuivõrd neid kasutatakse üksnes koolituseks;

| e) | koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus; |
| --- | --- |

e)

koolitusega seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus;

| f) | koolitatavate tööjõukulud muude punktides a–e nimetatud abikõlblike kulude kogusumma piires. |
| --- | --- |

f)

koolitatavate tööjõukulud muude punktides a–e nimetatud abikõlblike kulude kogusumma piires.

| (22) | Belgia on edastanud koolituskulude ülevaate, mis võimaldab komisjonil teha kindlaks kavandatud abikõlblikud kulud. Belgia esitatud teabe kohaselt ei ületa koolitusmeetmes osalejate tööjõukulud abikõlblike kulude kogusummat.






  i) | Koolitusruumid (1,5 miljonit eurot) |
| --- | --- | --- |

(22)

Belgia on edastanud koolituskulude ülevaate, mis võimaldab komisjonil teha kindlaks kavandatud abikõlblikud kulud. Belgia esitatud teabe kohaselt ei ületa koolitusmeetmes osalejate tööjõukulud abikõlblike kulude kogusummat.

i)

Koolitusruumid (1,5 miljonit eurot)

| (23) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punktis d on sätestatud, et võimalike abikõlblike kuludena on lubatavad tööriistade ja varustuse kulum, tingimusel, et neid kasutatakse üksnes koolituseks. Ehitisi võimalike abikõlblike kuludena ei mainita. Käesolevas juhtumis mõistetakse “koolitusruumide” all mitmesugust varustust, mis on paigaldatud klaasist vaheseintega eraldatud ruumidesse. Kõnealuseid ruume kasutatakse koolituseks. Kuna nad asuvad tehases, ei ole tegemist ehitistega ning neid võib seega paigutada määruses (EÜ) nr 68/2001 määratletud kategooriasse “tööriistad ja varustus”. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punktis d on sätestatud, et võimalike abikõlblike kuludena on lubatavad tööriistade ja varustuse kulum, tingimusel, et neid kasutatakse üksnes koolituseks. Ehitisi võimalike abikõlblike kuludena ei mainita. Käesolevas juhtumis mõistetakse “koolitusruumide” all mitmesugust varustust, mis on paigaldatud klaasist vaheseintega eraldatud ruumidesse. Kõnealuseid ruume kasutatakse koolituseks. Kuna nad asuvad tehases, ei ole tegemist ehitistega ning neid võib seega paigutada määruses (EÜ) nr 68/2001 määratletud kategooriasse “tööriistad ja varustus”.

| (24) | Eelnevale tuginedes leiab komisjon, et kõnealuste ruumide puhul on tegemist abikõlblike kuludega.






  ii) | Koolitusosakonna tööjõukulud (1 miljon eurot) |
| --- | --- | --- |

(24)

Eelnevale tuginedes leiab komisjon, et kõnealuste ruumide puhul on tegemist abikõlblike kuludega.

ii)

Koolitusosakonna tööjõukulud (1 miljon eurot)

| (25) | Komisjon märgib, et suurtel ettevõtetel on sagedamini eraldi koolitusosakond ning seepärast vajavad nad välisnõustamisteenuseid vähem. Selleks, et abimeede oleks kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, peab see olema proportsionaalne taotletud eesmärgiga ega tohi kahjustada konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Nendel asjaoludel leiab komisjon, et suurte ettevõtete suhtes oleks ebaõiglane keelduda kohaldamast määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti e ettevõttesisestele koolituskuludele. Komisjon on sellest tulenevalt nõus arvama kõnealused kulud abikõlblike kulude hulka. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon märgib, et suurtel ettevõtetel on sagedamini eraldi koolitusosakond ning seepärast vajavad nad välisnõustamisteenuseid vähem. Selleks, et abimeede oleks kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, peab see olema proportsionaalne taotletud eesmärgiga ega tohi kahjustada konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Nendel asjaoludel leiab komisjon, et suurte ettevõtete suhtes oleks ebaõiglane keelduda kohaldamast määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti e ettevõttesisestele koolituskuludele. Komisjon on sellest tulenevalt nõus arvama kõnealused kulud abikõlblike kulude hulka.

| (26) | Komisjon kohaldab käesoleva otsuse põhimõtteid kõigi analoogsete juhtumite puhul, millest talle teatatakse. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon kohaldab käesoleva otsuse põhimõtteid kõigi analoogsete juhtumite puhul, millest talle teatatakse.

| (27) | Komisjon lükkab seevastu tagasi Belgia ametiasutuste argumendi, mille kohaselt peab kõnealuseid kulusid tervikuna käsitlema üldkoolitusena. Komisjon leiab, et nõustamisteenustel on sama haare (üld-/eri-) kui koolitustegevusel, millega need seonduvad. Vältimaks kõnealuste nõustamisteenuste kulude põhjendamatult suurt hüvitamist, peavad koolitusosakonna üld- või erikoolituse kulud olema allutatud samadele abi maksimaalse osatähtsuse kriteeriumidele kui seonduv koolitus tervikuna. Üldise koolitusmeetme raames jaotatakse koolitusosakonna kulud seega üld- ja erikuludeks proportsionaalselt koolitusmeetme üld- ja erikoolitusega. Käesoleva juhtumi puhul peaks komisjoni poolt abikõlblikuks peetava koolitustegevuse näitel jaotama osatähtuse järgmiselt: 57,8 % kuludest üldkoolituseks ja 42,2 % erikoolituseks. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon lükkab seevastu tagasi Belgia ametiasutuste argumendi, mille kohaselt peab kõnealuseid kulusid tervikuna käsitlema üldkoolitusena. Komisjon leiab, et nõustamisteenustel on sama haare (üld-/eri-) kui koolitustegevusel, millega need seonduvad. Vältimaks kõnealuste nõustamisteenuste kulude põhjendamatult suurt hüvitamist, peavad koolitusosakonna üld- või erikoolituse kulud olema allutatud samadele abi maksimaalse osatähtsuse kriteeriumidele kui seonduv koolitus tervikuna. Üldise koolitusmeetme raames jaotatakse koolitusosakonna kulud seega üld- ja erikuludeks proportsionaalselt koolitusmeetme üld- ja erikoolitusega. Käesoleva juhtumi puhul peaks komisjoni poolt abikõlblikuks peetava koolitustegevuse näitel jaotama osatähtuse järgmiselt: 57,8 % kuludest üldkoolituseks ja 42,2 % erikoolituseks.

| (28) | Suurem abi osatähtsus moonutaks konkurentsi ebaproportsionaalselt. Eelkõige leiab komisjon, et ettevõtete kohustus võtta enda kanda mõistlik osa kuludest aitab kaasa meetme tõhususele ja tasuvusele. Seetõttu leiab komisjon, et abi suurem osatähtsus kahjustaks kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Seepärast ei ole kõnealune osa meetmest kokkusobiv ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.






  iii) | Ümberkorralduskulud (4,4 miljonit eurot) |
| --- | --- | --- |

(28)

Suurem abi osatähtsus moonutaks konkurentsi ebaproportsionaalselt. Eelkõige leiab komisjon, et ettevõtete kohustus võtta enda kanda mõistlik osa kuludest aitab kaasa meetme tõhususele ja tasuvusele. Seetõttu leiab komisjon, et abi suurem osatähtsus kahjustaks kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Seepärast ei ole kõnealune osa meetmest kokkusobiv ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.

iii)

Ümberkorralduskulud (4,4 miljonit eurot)

| (29) | Enne ümberkorralduste kasuks otsustamist võrdleb ettevõte tulevikus oodatud kulude kokkuhoiu nüüdisväärtust ja ümberkorralduskulusid. Kulud nende töötajate koolitamiseks, kes hakkavad pärast ümberkorraldusi täitma uusi tööülesandeid, on osa tavalistest vältimatutest ümberkorralduskuludest. Kui ettevõte on otsustanud koondada suure osa oma personalist, on eespool nimetatud töötajate ajutine koolitamine hädavajalik, et tagada tootmise ja kvaliteedi järjepidevus. Ettevõttel ei ole muud valikut, kui kanda koolituskulud ettevõttesse alles jääva tööjõu koolitamiseks, et asendada koondatud personali ametioskused. Kõnealuse abi tulemuseks oleks lihtsalt selliste kulude toetamine, mis on ettevõtte ümberkorraldamise puhul tavapärased ja hädavajalikud; neid kulusid oleks ettevõte igal juhul pidanud kandma, isegi ilma toetuseta. Seepärast tundub, et kõnealust abi ei saa pidada vajalikuks, ning igal juhul ei too see kaasa lisakoolitust. |
| --- | --- |

(29)

Enne ümberkorralduste kasuks otsustamist võrdleb ettevõte tulevikus oodatud kulude kokkuhoiu nüüdisväärtust ja ümberkorralduskulusid. Kulud nende töötajate koolitamiseks, kes hakkavad pärast ümberkorraldusi täitma uusi tööülesandeid, on osa tavalistest vältimatutest ümberkorralduskuludest. Kui ettevõte on otsustanud koondada suure osa oma personalist, on eespool nimetatud töötajate ajutine koolitamine hädavajalik, et tagada tootmise ja kvaliteedi järjepidevus. Ettevõttel ei ole muud valikut, kui kanda koolituskulud ettevõttesse alles jääva tööjõu koolitamiseks, et asendada koondatud personali ametioskused. Kõnealuse abi tulemuseks oleks lihtsalt selliste kulude toetamine, mis on ettevõtte ümberkorraldamise puhul tavapärased ja hädavajalikud; neid kulusid oleks ettevõte igal juhul pidanud kandma, isegi ilma toetuseta. Seepärast tundub, et kõnealust abi ei saa pidada vajalikuks, ning igal juhul ei too see kaasa lisakoolitust.

| (30) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 selgitatakse ka koolituseks antava riigiabi toimimisloogikat: tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda saavad kasutada ka teised ettevõtted ja parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet. Seevastu käesoleval juhul toovad kirjeldatud ümberkorraldused kaasa oskustööliste hulga vähenemise, mis tundub pigem olevat vastuolus määruse (EÜ) nr 68/2001 selge eesmärgiga. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 selgitatakse ka koolituseks antava riigiabi toimimisloogikat: tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda saavad kasutada ka teised ettevõtted ja parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet. Seevastu käesoleval juhul toovad kirjeldatud ümberkorraldused kaasa oskustööliste hulga vähenemise, mis tundub pigem olevat vastuolus määruse (EÜ) nr 68/2001 selge eesmärgiga.

| (31) | Et abimeede oleks kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, peab see olema proportsionaalne taotletud eesmärgiga ega tohi kahjustada konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Kuna Ford Europe on üks suurimaid ühisturul tegutsevaid autotootjaid, peaks ainuüksi turujõud tekitama vajaduse ümberkorralduste järgse koolituse järele. Igasugune taoliseks koolituseks antav riigiabi oleks seega määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduse 11 kohaselt suurem miinimummäärast, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada, ning moonutaks seega põhjendamatult konkurentsi. Seetõttu leiab komisjon eelkõige, et vaatamata menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele ei selgitanud Belgia, miks ettevõte ei oleks koolitust saanud korraldada ilma abita. |
| --- | --- |

(31)

Et abimeede oleks kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c, peab see olema proportsionaalne taotletud eesmärgiga ega tohi kahjustada konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Kuna Ford Europe on üks suurimaid ühisturul tegutsevaid autotootjaid, peaks ainuüksi turujõud tekitama vajaduse ümberkorralduste järgse koolituse järele. Igasugune taoliseks koolituseks antav riigiabi oleks seega määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduse 11 kohaselt suurem miinimummäärast, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada, ning moonutaks seega põhjendamatult konkurentsi. Seetõttu leiab komisjon eelkõige, et vaatamata menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele ei selgitanud Belgia, miks ettevõte ei oleks koolitust saanud korraldada ilma abita.

| (32) | Seetõttu leiab komisjon, et koolitusabi ei saa anda kõnealuste ümberkorralduskulude katteks.






  iv) | Turuletoomiskulud (7,5 miljonit eurot) |
| --- | --- | --- |

(32)

Seetõttu leiab komisjon, et koolitusabi ei saa anda kõnealuste ümberkorralduskulude katteks.

iv)

Turuletoomiskulud (7,5 miljonit eurot)

| (33) | Juba aasta vältel on komisjon kogunud tõendeid selle kohta, et teatavad autotootjad panevad uute mudelite tootmiseks omavahel konkureerima omaenda eri liikmesriikides asuvad tehased. Nad võrdlevad mitut tegevuskohta uue toote tootmise seisukohast ning otsustavad siis, milline tehas valida, võttes otsuse aluseks tootmiskulud tervikuna, st kõik kululiigid, aga ka igasuguse riigiabi, eriti koolitusabi. Kirjeldatud majanduslikus tegelikkuses ning pidades silmas sellega kaasnevat ohtu, et koolitusabi ei pruugi teatavatel juhtudel aidata saavutada määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 sätestatud ühishuvi eesmärki, vaid kujutab endast pelgalt konkurentsi kahjustavat tegevusabi, peab komisjon uurima põhjalikumalt abi vajalikkust “tagamaks, et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada” (sama määruse põhjendus 11). (5) Selline hinnang on seda enam õigustatud, et autotööstust iseloomustab praegu märkimisväärne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(33)

Juba aasta vältel on komisjon kogunud tõendeid selle kohta, et teatavad autotootjad panevad uute mudelite tootmiseks omavahel konkureerima omaenda eri liikmesriikides asuvad tehased. Nad võrdlevad mitut tegevuskohta uue toote tootmise seisukohast ning otsustavad siis, milline tehas valida, võttes otsuse aluseks tootmiskulud tervikuna, st kõik kululiigid, aga ka igasuguse riigiabi, eriti koolitusabi. Kirjeldatud majanduslikus tegelikkuses ning pidades silmas sellega kaasnevat ohtu, et koolitusabi ei pruugi teatavatel juhtudel aidata saavutada määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 10 sätestatud ühishuvi eesmärki, vaid kujutab endast pelgalt konkurentsi kahjustavat tegevusabi, peab komisjon uurima põhjalikumalt abi vajalikkust “tagamaks, et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada” (sama määruse põhjendus 11). (5) Selline hinnang on seda enam õigustatud, et autotööstust iseloomustab praegu märkimisväärne tootmisvõimsus.

| (34) | Varasemate juhtumite puhul ei ole komisjon üksikasjalikult analüüsinud vajadust anda eraldi koolitusabi turuletoomiskulude katteks. (6) Sellegipoolest võib komisjon seda teha, kui ta sedastab, et majanduslikud tingimused asjaomastel turgudel on muutunud. Euroopa Ühenduste Kohus osutas liidetud kohtuasjades C-57/00 P ja C-61/00 P (7)30. septembril 2003 tehtud otsuse punktis 52, et “olenemata sellest, milline oli komisjoni varasem asutamislepingu artikli 92 lõike 2 punktile c (praeguse artikli 87 lõike 2 punktile c) antud tõlgendus, ei mõjuta see komisjoni vaidlusaluses otsuses esitatud sama sätte tõlgenduse põhjendatust ning kehtivust”. Euroopa Ühenduse Esimese Astme Kohus osutab kohtuasjas T-171/02 (8)15. juunil 2005 tehtud otsuses: “Seda, kas komisjoni otsus, millega on leitud, et uus abi ei vasta EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c toodud erandi jaoks sätestatud tingimustele, on seaduslik, tuleb hinnata üksnes selle artikli kontekstis, mitte komisjoni varasema otsusetegemise praktikale tuginedes, eeldusel, et selline praktika eksisteerib”. |
| --- | --- |

(34)

Varasemate juhtumite puhul ei ole komisjon üksikasjalikult analüüsinud vajadust anda eraldi koolitusabi turuletoomiskulude katteks. (6) Sellegipoolest võib komisjon seda teha, kui ta sedastab, et majanduslikud tingimused asjaomastel turgudel on muutunud. Euroopa Ühenduste Kohus osutas liidetud kohtuasjades C-57/00 P ja C-61/00 P (7)30. septembril 2003 tehtud otsuse punktis 52, et “olenemata sellest, milline oli komisjoni varasem asutamislepingu artikli 92 lõike 2 punktile c (praeguse artikli 87 lõike 2 punktile c) antud tõlgendus, ei mõjuta see komisjoni vaidlusaluses otsuses esitatud sama sätte tõlgenduse põhjendatust ning kehtivust”. Euroopa Ühenduse Esimese Astme Kohus osutab kohtuasjas T-171/02 (8)15. juunil 2005 tehtud otsuses: “Seda, kas komisjoni otsus, millega on leitud, et uus abi ei vasta EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c toodud erandi jaoks sätestatud tingimustele, on seaduslik, tuleb hinnata üksnes selle artikli kontekstis, mitte komisjoni varasema otsusetegemise praktikale tuginedes, eeldusel, et selline praktika eksisteerib”.

| (35) | Komisjon märgib, et autotööstuses on uue mudeli tootmine vajalik konkurentsivõime säilitamiseks. Uue mudeli turuletoomine on seega tavaline ja igapäevane osa autotööstuse tegevusest. Et uusi mudeleid toota, peavad autotootjad tööjõudu koolitama uue tehnika omandamiseks. Üldjuhul kannavad seepärast autotootjad uue mudeli turuletoomiseks vajalikud koolituskulud ainuüksi ärilistel kaalutlustel. Seega oleks ettevõte kõnealuse koolituse igal juhul korraldanud, ka ilma abita. Järelikult ei ole koolitusabi kirjeldatud asjaoludel vajalik. Kõnealune abi ei motiveeri ettevõtet korraldama “täiendavat” koolitust peale turujõudude survel vajaliku koolituse. See kataks tegevuskulud, mille tavaoludes kannab ettevõte ise, ning kujutaks endast tegevusabi, mis kahjustab konkurentsi. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon märgib, et autotööstuses on uue mudeli tootmine vajalik konkurentsivõime säilitamiseks. Uue mudeli turuletoomine on seega tavaline ja igapäevane osa autotööstuse tegevusest. Et uusi mudeleid toota, peavad autotootjad tööjõudu koolitama uue tehnika omandamiseks. Üldjuhul kannavad seepärast autotootjad uue mudeli turuletoomiseks vajalikud koolituskulud ainuüksi ärilistel kaalutlustel. Seega oleks ettevõte kõnealuse koolituse igal juhul korraldanud, ka ilma abita. Järelikult ei ole koolitusabi kirjeldatud asjaoludel vajalik. Kõnealune abi ei motiveeri ettevõtet korraldama “täiendavat” koolitust peale turujõudude survel vajaliku koolituse. See kataks tegevuskulud, mille tavaoludes kannab ettevõte ise, ning kujutaks endast tegevusabi, mis kahjustab konkurentsi.

| (36) | Samuti võimaldab ühise tootmisplatvormi rajamine Ford Genk’i tehases toota uusi mudeleid kahtlemata tõhusamalt. Ettevõte saab ühisest platvormist seega otsest kasu. Tootmisprotsessi ratsionaliseerimise algatamiseks ettevõttes ning seonduvate koolituskulude kandmiseks piisab seega üksnes turujõududest. Sellistel asjaoludel ei ole abi vaja, kuna see kataks ettevõtte tavapärased ümberkorralduskulud. |
| --- | --- |

(36)

Samuti võimaldab ühise tootmisplatvormi rajamine Ford Genk’i tehases toota uusi mudeleid kahtlemata tõhusamalt. Ettevõte saab ühisest platvormist seega otsest kasu. Tootmisprotsessi ratsionaliseerimise algatamiseks ettevõttes ning seonduvate koolituskulude kandmiseks piisab seega üksnes turujõududest. Sellistel asjaoludel ei ole abi vaja, kuna see kataks ettevõtte tavapärased ümberkorralduskulud.

| (37) | Lisaks sellele on uute mudelite turuletoomisega seonduvale koolitusele kohaldatavad ka põhjenduses 31 esitatud argumendid, mis puudutavad abi proportsionaalset olemust ning konkurentsi põhjendamatu moonutamise keeldu, tagades kokkusobivuse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. Igasugune kõnealusele koolitusele antav riigiabi oleks seega suurem miinimummäärast, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada, ning kahjustaks konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Selle kohta märgib komisjon eelkõige, et vaatamata algatusotsuses väljendatud kahtlustele ei selgitanud Belgia, miks ettevõte ei oleks võinud koolitust korraldada ilma abita. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellele on uute mudelite turuletoomisega seonduvale koolitusele kohaldatavad ka põhjenduses 31 esitatud argumendid, mis puudutavad abi proportsionaalset olemust ning konkurentsi põhjendamatu moonutamise keeldu, tagades kokkusobivuse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c. Igasugune kõnealusele koolitusele antav riigiabi oleks seega suurem miinimummäärast, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada, ning kahjustaks konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühishuviga. Selle kohta märgib komisjon eelkõige, et vaatamata algatusotsuses väljendatud kahtlustele ei selgitanud Belgia, miks ettevõte ei oleks võinud koolitust korraldada ilma abita.

| (38) | Koolitusabi ei saa seetõttu anda turuletoomiskulude katteks.






  v) | 2004. aasta kulud |
| --- | --- | --- |

(38)

Koolitusabi ei saa seetõttu anda turuletoomiskulude katteks.

v)

2004. aasta kulud

| (39) | Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele esitasid Belgia ametiasutused usaldusväärsed ning üksikasjalikud tõendid selle kohta, et ametlik abitaotlus esitati enne koolitusprogrammi algust. Seepärast leiab komisjon, et esitatud tõenditest piisab lükkamaks ümber kahtlused, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(39)

Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele esitasid Belgia ametiasutused usaldusväärsed ning üksikasjalikud tõendid selle kohta, et ametlik abitaotlus esitati enne koolitusprogrammi algust. Seepärast leiab komisjon, et esitatud tõenditest piisab lükkamaks ümber kahtlused, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses.

| (40) | Tuginedes eelnevale, tuleb koolitusmeetme abikõlblikke kulusid vähendada 20,31 miljonile eurole. Kõnealusest summast moodustab 13,29 miljonit eurot ehk 65 % kogusummast koolitusel osalenud personali töötasu. |
| --- | --- |

(40)

Tuginedes eelnevale, tuleb koolitusmeetme abikõlblikke kulusid vähendada 20,31 miljonile eurole. Kõnealusest summast moodustab 13,29 miljonit eurot ehk 65 % kogusummast koolitusel osalenud personali töötasu.

| (41) | Komisjon märgib, et määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti f kohaselt on kõnealused kulud abikõlblikud muude abikõlblike kulude kogusumma piires. Sellele tuginedes on käesoleval juhul vaja teostada lisakorrektuur, et viia kõnealused kulud võrdväärsele tasemele teiste kulude summaga. (9) Korrektuuri lõpptulemusena on abikõlblike kulude kogusumma 14,04 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon märgib, et määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõike 7 punkti f kohaselt on kõnealused kulud abikõlblikud muude abikõlblike kulude kogusumma piires. Sellele tuginedes on käesoleval juhul vaja teostada lisakorrektuur, et viia kõnealused kulud võrdväärsele tasemele teiste kulude summaga. (9) Korrektuuri lõpptulemusena on abikõlblike kulude kogusumma 14,04 miljonit eurot.

II)   Koolituse olemus

| (42) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikkel 4 eristab eri- ja üldkoolitust. |
| --- | --- |

(42)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikkel 4 eristab eri- ja üldkoolitust.

| (43) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punkti d kohaselt on erikoolitus koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada abi saava ettevõtte töötaja praegusel või tulevasel töökohal ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(43)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punkti d kohaselt on erikoolitus koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada abi saava ettevõtte töötaja praegusel või tulevasel töökohal ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses.

| (44) | Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punkti e kohaselt on üldkoolitus koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peaasjalikult töötaja praegusel või tulevasel töökohal abi saavas ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse ja mis seeläbi parandavad töötaja tööalast konkurentsivõimet tunduvalt. Koolitus on üldine näiteks juhul, kui seda korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtted või erinevate ettevõtete töötajad võivad sellel osaleda. |
| --- | --- |

(44)

Määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punkti e kohaselt on üldkoolitus koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peaasjalikult töötaja praegusel või tulevasel töökohal abi saavas ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse ja mis seeläbi parandavad töötaja tööalast konkurentsivõimet tunduvalt. Koolitus on üldine näiteks juhul, kui seda korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtted või erinevate ettevõtete töötajad võivad sellel osaleda.

| (45) | Selleks, et koolitusabi oleks kokkusobiv ühisturuga, ei tohi see ületada määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud abi maksimaalset osatähtsust abikõlblike kulude kogusummast. Maksimaalsele osatähtsusele seatavad piirangud sõltuvad muu hulgas abi saava ettevõtte suurusest, piirkonnast, kus ettevõte asub, ning osalevate töötajate kategooriast. Komisjon märgib, et Ford Genk on suurettevõte, meedet rakendatakse piirkonnas (Limburgi provints), mis on abikõlblik asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, ning koolitatavate hulgas ei ole ühtegi määruse (EÜ) 68/2001 artikli 2 punktis g nimetatud ebasoodsas olukorras töötajate kategooriasse kuuluvat töötajat. Nimetatud tingimustel on suurim lubatav abi osatähtsus käesoleval juhul erikoolituse puhul 30 % ja üldkoolituse puhul 55 %. |
| --- | --- |

(45)

Selleks, et koolitusabi oleks kokkusobiv ühisturuga, ei tohi see ületada määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud abi maksimaalset osatähtsust abikõlblike kulude kogusummast. Maksimaalsele osatähtsusele seatavad piirangud sõltuvad muu hulgas abi saava ettevõtte suurusest, piirkonnast, kus ettevõte asub, ning osalevate töötajate kategooriast. Komisjon märgib, et Ford Genk on suurettevõte, meedet rakendatakse piirkonnas (Limburgi provints), mis on abikõlblik asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, ning koolitatavate hulgas ei ole ühtegi määruse (EÜ) 68/2001 artikli 2 punktis g nimetatud ebasoodsas olukorras töötajate kategooriasse kuuluvat töötajat. Nimetatud tingimustel on suurim lubatav abi osatähtsus käesoleval juhul erikoolituse puhul 30 % ja üldkoolituse puhul 55 %.

| (46) | Komisjon leiab, et Belgia esitas vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele piisavalt teavet ja tõendeid koolituse olemuse kohta. Muu hulgas edastas Belgia nende ettevõtete nimed, kes üldkoolitust andsid. Samuti parandas Belgia tagantjärele kõik kõrvalepõiked üldkoolituseks ette nähtud määrast. Parandusega järgitakse flaami piirkonna majandusteenistuste auditi järeldusi (mille alusel määratakse lõplikult kindlaks täpne üldkoolituse protsendimäär). |
| --- | --- |

(46)

Komisjon leiab, et Belgia esitas vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele piisavalt teavet ja tõendeid koolituse olemuse kohta. Muu hulgas edastas Belgia nende ettevõtete nimed, kes üldkoolitust andsid. Samuti parandas Belgia tagantjärele kõik kõrvalepõiked üldkoolituseks ette nähtud määrast. Parandusega järgitakse flaami piirkonna majandusteenistuste auditi järeldusi (mille alusel määratakse lõplikult kindlaks täpne üldkoolituse protsendimäär).

| (47) | Komisjon sedastab, et käesoleva abimeetme puhul ei ole kohaldatavad asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid, kuna abimeede ei täida ühtegi erandite eesmärki; samuti ei esitanud Belgia ühtegi sellekohast argumenti. Teatatud abi ei anta üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või tõsise häire kõrvaldamiseks mõne liikmesriigi majanduses ega ka kultuuri edendamiseks või kultuuripärandi säilitamiseks. Seetõttu leiab komisjon, et 7. punktis loetletud kulude katteks mõeldud abi suhtes ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides b või d sätestatud erandit riigiabi kokkusobimatuse puhul ühisturuga. Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a erandit ei saa kohaldada ka seetõttu, et kõnealused meetmed peaksid edendama koolitust piirkonnas, mis ei ole hõlmatud asutamislepingu kõnealuse sättega. Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c on kohaldatav meetme puhul, millega edendatakse koolitustegevust ja regionaalarengut; seda aspekti võeti arvesse kogu eelneva analüüsi käigus. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon sedastab, et käesoleva abimeetme puhul ei ole kohaldatavad asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid, kuna abimeede ei täida ühtegi erandite eesmärki; samuti ei esitanud Belgia ühtegi sellekohast argumenti. Teatatud abi ei anta üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või tõsise häire kõrvaldamiseks mõne liikmesriigi majanduses ega ka kultuuri edendamiseks või kultuuripärandi säilitamiseks. Seetõttu leiab komisjon, et 7. punktis loetletud kulude katteks mõeldud abi suhtes ei saa kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides b või d sätestatud erandit riigiabi kokkusobimatuse puhul ühisturuga. Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a erandit ei saa kohaldada ka seetõttu, et kõnealused meetmed peaksid edendama koolitust piirkonnas, mis ei ole hõlmatud asutamislepingu kõnealuse sättega. Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c on kohaldatav meetme puhul, millega edendatakse koolitustegevust ja regionaalarengut; seda aspekti võeti arvesse kogu eelneva analüüsi käigus.

| (48) | Komisjon leiab, et osa Belgia teatatud meetmetest, mida on kirjeldatud põhjendustes 21-41, hõlmavad kulusid, mis ei ole abikõlblikud, või toetusi, mis ei ole vajalikud, kuna kõnealune koolitus toimuks ka ilma abita. Kõnealune abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ühegi erandi alusel ning on seetõttu keelatud. Belgia ametiasutuste sõnul ei ole abi veel antud, seega ei ole tarvis seda sisse nõuda. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leiab, et osa Belgia teatatud meetmetest, mida on kirjeldatud põhjendustes 21-41, hõlmavad kulusid, mis ei ole abikõlblikud, või toetusi, mis ei ole vajalikud, kuna kõnealune koolitus toimuks ka ilma abita. Kõnealune abi ei ole ühisturuga kokkusobiv ühegi erandi alusel ning on seetõttu keelatud. Belgia ametiasutuste sõnul ei ole abi veel antud, seega ei ole tarvis seda sisse nõuda.

| (49) | Muud kavandatud meetmed, mille abikõlblikud kulud on 14,04 miljonit eurot, millele vastav abisumma on 6 240 555 eurot, täidavad ühisturuga kokkusobivuse kriteeriume vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, |
| --- | --- |

(49)

Muud kavandatud meetmed, mille abikõlblikud kulud on 14,04 miljonit eurot, millele vastav abisumma on 6 240 555 eurot, täidavad ühisturuga kokkusobivuse kriteeriume vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Belgia kavatseb anda Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk koolitusmeetme rakendamiseks on kokkusobimatu ühisturuga 6 038 868 euro ulatuses.

Eelnimetatud põhjusel ei tohi seda osa abist anda.

Ülejäänud osa riigiabist, so 6 240 555 eurot, on ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Belgia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teavitamist, milliseid meetmeid võetakse otsuse täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 4. juuli 2006.

Komisjoni nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  ELT C 47, 25.2.2006, lk 14

1

(2)  ELT C 47, 25.2.2006, lk 14

2

(3)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 363/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20).

3

(4)  VT nt 24. märtsi 1993.aasta kohtuotsus kohtuasjas C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) e.a. v.komisjon, EKL 1993, lk I-1125, punkt 44, ja nõukogu 7. mai 1998.aasta määruse (EÜ) 994/98 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) artikli 4 lõiget 2, EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

4

v.

(5)  See on kooskõlas lähenemisega järgmiste juhtumite puhul: General Motors Antwerpen (abimeede nr N 624/2005, ametlikku uurimismenetlust alustati 26. aprillil 2006, Euroopa Liidu Teatajas avaldamata), Auto Europa (abimeede nr N 3/2006, ametlikku uurimismenetlust alustati 16. mail 2006, Euroopa Liidu Teatajas avaldamata) ja WEBASTO Portugal (abimeede N 653/2005, heaksiidetud 16. mail 2006, Euroopa Liidu Teatajas avaldamata). Viimase juhtumi puhul tegi komisjon mitmete asjaolude põhjal järeldusele, et abi on vajalik ja abi positiivne mõju ühisele huvile kaalub üles võimaliku negatiivse mõju kaubandustingimustele. Eelkõige ületab koolitusprogramm abisaaja vajadused, sest enamik kursusi on seotud ülekantavate oskustega (valdavalt üldkoolitus). Komisjon tegi ka kindlaks, et koolitus abisaavas piirkonnas, kus töötajate tööalased oskused on piiratud, on suunatud uute töötajate koolitamiseks tööks uutes tehastes, kus kasutatakse tehnoloogiat, mida asjaomases liikmesriigis mujal veel ei kasutata.

5

(6)  Vt nt komisjoni 13. mai 2003. aasta otsus 2003/665/EÜ, mis käsitleb riigiabi, mida Belgia kavatseb anda NV Volvo Cars’ile Gentis (ELT L 235, 23.9.2003, lk 24) ja komisjoni 13. mai 2003. aasta otsust 2003/592/EÜ, mis käsitleb riigiabi, mida Belgia kavatseb anda Opel Belgium NV-le (ELT L 201, 8.8.2003, lk 21).

6

(7)  30. septembri 2003. aasta kohtuotsus liidetud kohtuasjades C-57/00 P ja C-61/00 P, Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH, EKL 2003, lk I-9975.

7

(8)  15. juuni 2005. aasta kohtuotsus kohtuasjas T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. komisjon, (avaldamata).

8

v.

(9)  Koolituses osalemise abikõlblike personalikulude vähendamiseks vähendas komisjon erikoolituss osalemiseks ettenähtud personalikulusid.

9

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/40

---

KOMISJONI OTSUS,

19. juuli 2006,

meetme kohta, mida Madalmaad kavatsevad ettevõtja KG Holding N.V. abistamiseks võtta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2954 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/939/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 26. jaanuari 2004. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 11. veebruaril 2004, teatasid Madalmaade ametiasutused oma kavatsusest anda raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (2) (edaspidi “suunised”) kohaselt abi ettevõtjale KG Holding N.V. (“Kliq Holding”, edaspidi “KH”). |
| --- | --- |

(1)

26. jaanuari 2004. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 11. veebruaril 2004, teatasid Madalmaade ametiasutused oma kavatsusest anda raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (2) (edaspidi “suunised”) kohaselt abi ettevõtjale KG Holding N.V. (“Kliq Holding”, edaspidi “KH”).

| (2) | 5. augusti 2005. aasta kuupäevaga kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada teatatud meetme suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

5. augusti 2005. aasta kuupäevaga kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada teatatud meetme suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi.

| (4) | 7. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas esitasid Madalmaad taotluse pikendada menetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega, milleks komisjon andis loa 15. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas. |
| --- | --- |

(4)

7. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas esitasid Madalmaad taotluse pikendada menetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse kohta märkuste esitamise tähtaega, milleks komisjon andis loa 15. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas.

| (5) | Madalmaad esitasid oma märkused ja täiendava teabe 29. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 30. septembril 2005, 13. jaanuari 2006. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 18. jaanuaril 2006, ja 17. veebruari 2006. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 23. veebruaril 2006. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad esitasid oma märkused ja täiendava teabe 29. septembri 2005. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 30. septembril 2005, 13. jaanuari 2006. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 18. jaanuaril 2006, ja 17. veebruari 2006. aasta kuupäevaga kirjas, mis registreeriti 23. veebruaril 2006.

| (6) | Huvitatud isikutelt ei saanud komisjon ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutelt ei saanud komisjon ühtegi märkust.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Taust

| (7) | KH loodi aastal 2002, kui Madalmaade tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi talitused, kes tegelevad tööjõu tööturule tagasitoomisega, muudeti osaühinguks (4). 2003. aasta lõpuks oli KH märkimisväärselt vähendanud oma töötajate arvu, mille põhjuseks olid muu hulgas ebasoodsatest turutingimustest ja puudulikust juhtimisest tulenevad üha suurenevad kahjud. |
| --- | --- |

(7)

KH loodi aastal 2002, kui Madalmaade tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi talitused, kes tegelevad tööjõu tööturule tagasitoomisega, muudeti osaühinguks (4). 2003. aasta lõpuks oli KH märkimisväärselt vähendanud oma töötajate arvu, mille põhjuseks olid muu hulgas ebasoodsatest turutingimustest ja puudulikust juhtimisest tulenevad üha suurenevad kahjud.

| (8) | 2003. aasta novembris teatasid Madalmaad oma kavast anda suuniste alusel ettevõtjale päästmisabiks 45 miljoni euro suurune laen, mis võimaldaks ettevõtjal püsima jääda ja valmistada ette laiaulatuslik ümberkorralduskava. 2003. aasta detsembris andis komisjon loa anda KH-le päästmisabi (5) 6 kuu jooksul, kuni esitatakse üksikasjalik ümberkorralduskava, mida käesolevas otsuses hinnatakse. |
| --- | --- |

(8)

2003. aasta novembris teatasid Madalmaad oma kavast anda suuniste alusel ettevõtjale päästmisabiks 45 miljoni euro suurune laen, mis võimaldaks ettevõtjal püsima jääda ja valmistada ette laiaulatuslik ümberkorralduskava. 2003. aasta detsembris andis komisjon loa anda KH-le päästmisabi (5) 6 kuu jooksul, kuni esitatakse üksikasjalik ümberkorralduskava, mida käesolevas otsuses hinnatakse.

2.2.   Asjaomane ettevõtja

| (9) | KG Holding N.V. (KH) on valdusettevõtja, kelle põhitegevusala on osutada tööjõu Madalmaade tööturule tagasitoomise teenuseid. Algselt haldas ligikaudu 3 000 töötajaga KHd Madalmaade valitsus, seejärel 1. jaanuaril 2002 see reorganiseeriti osaühinguks. 100 % osadest kuulub Madalmaade Kuningriigile. Praegu on KH-l ligikaudu 700 töötajat. |
| --- | --- |

(9)

KG Holding N.V. (KH) on valdusettevõtja, kelle põhitegevusala on osutada tööjõu Madalmaade tööturule tagasitoomise teenuseid. Algselt haldas ligikaudu 3 000 töötajaga KHd Madalmaade valitsus, seejärel 1. jaanuaril 2002 see reorganiseeriti osaühinguks. 100 % osadest kuulub Madalmaade Kuningriigile. Praegu on KH-l ligikaudu 700 töötajat.

| (10) | Tööjõu tööturule tagasitoomisega tegeleva, 1 450 töötajaga tütarettevõtja Kliq Reïntegratie (“Vana Kliq”, edaspidi “VK”) kõrval oli KH-l veel üks suurem 200 töötajaga tütarettevõtja Kliq Employability (edaspidi “KE”). Lisaks kuulus KH-le osalus kuue väga väikese tütarettevõtja aktsiakapitalis ja ühisettevõttes (edaspidi KE ja väga väikesed tütarettevõtjad ühiselt “VVT”), kus oli 4 kuni 20 töötajat. Tütarettevõtjate nimed olid Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV ja Kliq Business School. |
| --- | --- |

(10)

Tööjõu tööturule tagasitoomisega tegeleva, 1 450 töötajaga tütarettevõtja Kliq Reïntegratie (“Vana Kliq”, edaspidi “VK”) kõrval oli KH-l veel üks suurem 200 töötajaga tütarettevõtja Kliq Employability (edaspidi “KE”). Lisaks kuulus KH-le osalus kuue väga väikese tütarettevõtja aktsiakapitalis ja ühisettevõttes (edaspidi KE ja väga väikesed tütarettevõtjad ühiselt “VVT”), kus oli 4 kuni 20 töötajat. Tütarettevõtjate nimed olid Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV ja Kliq Business School.

| (11) | Kahe suurema tütarettevõtja põhitegevus oli tööjõu tööturule tagasitoomise ja tööalase konkurentsivõime suurendamise teenuste osutamine. Neid teenuseid osutatakse inimestele, kellel on raske tööd leida, ja puudega inimestele, samuti ettevõtjatele, kellel on raskusi sobivate inimeste leidmisega mõne kindla töö jaoks. |
| --- | --- |

(11)

Kahe suurema tütarettevõtja põhitegevus oli tööjõu tööturule tagasitoomise ja tööalase konkurentsivõime suurendamise teenuste osutamine. Neid teenuseid osutatakse inimestele, kellel on raske tööd leida, ja puudega inimestele, samuti ettevõtjatele, kellel on raskusi sobivate inimeste leidmisega mõne kindla töö jaoks.

2.3.   Asjaomased turud

| (12) | Peamine asjaomane turg on tööjõu tööturule tagasitoomise teenuste turg. Nii avaliku sektori kui ka eraettevõtjad kasutavad alltöövõtjatena ettevõtjaid, kes osutavad tööjõu tööturule tagasitoomise teenuseid. KH jaoks on kõige olulisem turg siiski avalik sektor. Kohalikud ametiasutused ja UWV (Uitvoering Werknemersverzekeringen, sotsiaalvaldkonna määruste rakendamise eest vastutav organisatsioon) kasutavad alltöövõtjatena selliseid ettevõtjaid nagu KG Holding N.V.. KH-l oli UWV lepingute turul 16 % turuosa; teised olulised ettevõtjad on Alexander Calder (12 % turuosa), Argonaut (10 %) ja Randstad (9 %). Teine oluline turg KH jaoks on omavalitsusüksuste lepingute turg, kus KH turuosa on ligikaudu 38 %. Sellel turul on olulised ettevõtjad ka Alexander Calder (25 % turuosa) ja TMP (25 %). |
| --- | --- |

(12)

Peamine asjaomane turg on tööjõu tööturule tagasitoomise teenuste turg. Nii avaliku sektori kui ka eraettevõtjad kasutavad alltöövõtjatena ettevõtjaid, kes osutavad tööjõu tööturule tagasitoomise teenuseid. KH jaoks on kõige olulisem turg siiski avalik sektor. Kohalikud ametiasutused ja UWV (Uitvoering Werknemersverzekeringen, sotsiaalvaldkonna määruste rakendamise eest vastutav organisatsioon) kasutavad alltöövõtjatena selliseid ettevõtjaid nagu KG Holding N.V.. KH-l oli UWV lepingute turul 16 % turuosa; teised olulised ettevõtjad on Alexander Calder (12 % turuosa), Argonaut (10 %) ja Randstad (9 %). Teine oluline turg KH jaoks on omavalitsusüksuste lepingute turg, kus KH turuosa on ligikaudu 38 %. Sellel turul on olulised ettevõtjad ka Alexander Calder (25 % turuosa) ja TMP (25 %).

2.4.   Ümberkorralduskava

| (13) | Ümberkorralduskava kohaselt lõpetab KH oma suurima ja kahjumit tootva tütarettevõtja VK tegevuse, müüb või likvideerib kõik VVTsse kuuluvad ettevõtjad ja asutab uue sihtotstarbelise tütarettevõtja nimega Kliq B.V. (“Uus Kliq”, edaspidi “UK”), kes jätkab KH põhitegevust – tööjõu tööturule tagasitoomise teenuste osutamist (6). Ümberkorralduskava kohaselt on UK ülesanne taastada KH pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(13)

Ümberkorralduskava kohaselt lõpetab KH oma suurima ja kahjumit tootva tütarettevõtja VK tegevuse, müüb või likvideerib kõik VVTsse kuuluvad ettevõtjad ja asutab uue sihtotstarbelise tütarettevõtja nimega Kliq B.V. (“Uus Kliq”, edaspidi “UK”), kes jätkab KH põhitegevust – tööjõu tööturule tagasitoomise teenuste osutamist (6). Ümberkorralduskava kohaselt on UK ülesanne taastada KH pikaajaline elujõulisus.

| (14) | Ümberkorralduskava põhipunktid on järgmised:






  — | Peamised meetmed:







  — | UK keskendub KH põhitegevusele – tööjõu tööturule tagasitoomisele, KH müüb kõik oma tütarettevõtjad, välja arvatud suurim ja kahjumit tootev VK, mille tegevus lõpetatakse enne 2004. aasta lõppu; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Ümberkorralduskava põhipunktid on järgmised:

—

Peamised meetmed:

—

UK keskendub KH põhitegevusele – tööjõu tööturule tagasitoomisele, KH müüb kõik oma tütarettevõtjad, välja arvatud suurim ja kahjumit tootev VK, mille tegevus lõpetatakse enne 2004. aasta lõppu;

| — | äriühingu funktsionaalne ümberkujundamine (personali vähendamine, tegevuskohtade arvu vähendamine, äriühingu ülesehituse, lepingute sõlmimise ja täitmise ning finantstegevuse parandamine jne). |
| --- | --- |

—

äriühingu funktsionaalne ümberkujundamine (personali vähendamine, tegevuskohtade arvu vähendamine, äriühingu ülesehituse, lepingute sõlmimise ja täitmise ning finantstegevuse parandamine jne).

| — | Eesmärgid:







  — | UK pidi 2004. aastast alates olema kasumlik ja maksma oma kasumi KH-le, |
| --- | --- | --- |

—

Eesmärgid:

—

UK pidi 2004. aastast alates olema kasumlik ja maksma oma kasumi KH-le,

| — | KH pidi saama elujõuliseks alates 2005. aastast ja kasutama UK väljamakstud kasumit 41 miljoni euro suuruse riigilaenu tagasimaksmiseks aastaks 2016. |
| --- | --- |

—

KH pidi saama elujõuliseks alates 2005. aastast ja kasutama UK väljamakstud kasumit 41 miljoni euro suuruse riigilaenu tagasimaksmiseks aastaks 2016.

| — | Ümberkorraldusabi:







  — | KH suunab osa 45 miljoni euro suurusest riigi päästmislaenust UK-le (9,25 miljonit eurot) ja osa VK-le (35,75 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

—

Ümberkorraldusabi:

—

KH suunab osa 45 miljoni euro suurusest riigi päästmislaenust UK-le (9,25 miljonit eurot) ja osa VK-le (35,75 miljonit eurot);

| — | kogu KH-le antud 45 miljoni euro suurune päästmislaen ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid, mille summa esialgse arvestuse kohaselt on umbes 1,2 miljonit eurot, muudetakse ümberkorraldusabiks laenu ümbervormistamisega omakapitaliks, millele musta stsenaariumi korral võivad lisanduda täiendavad riigi meetmed (ettenähtud meetmete ülevaade on esitatud komisjoni EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt menetluse algatamist käsitleva otsuse I lisas). |
| --- | --- |

—

kogu KH-le antud 45 miljoni euro suurune päästmislaen ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid, mille summa esialgse arvestuse kohaselt on umbes 1,2 miljonit eurot, muudetakse ümberkorraldusabiks laenu ümbervormistamisega omakapitaliks, millele musta stsenaariumi korral võivad lisanduda täiendavad riigi meetmed (ettenähtud meetmete ülevaade on esitatud komisjoni EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt menetluse algatamist käsitleva otsuse I lisas).

| (15) | Allpool esitatud skeemis antakse ülevaade KH ümberkorralduskavas ettenähtud struktuurist ja omandisuhetest. |
| --- | --- |

(15)

Allpool esitatud skeemis antakse ülevaade KH ümberkorralduskavas ettenähtud struktuurist ja omandisuhetest.

Image

3.   ÜMBERKORRALDUSKAVA OLUKORD ENNE MENETLUSE ALGATAMIST

| (16) | Suurte raskuste kestmise tõttu taotlesid KH ja VK maksete peatamist, milleks Rotterdami ja Utrechti kohus andsid loa 20. jaanuaril 2005. 7. veebruaril 2005 taotlesid KH ja VK võlausaldajad nimetatud kohtutelt maksete peatamise muutmist pankrotiks. 8. veebruaril 2005 kuulutasid eespool nimetatud Madalmaade kohtud välja KH ja VK pankroti. |
| --- | --- |

(16)

Suurte raskuste kestmise tõttu taotlesid KH ja VK maksete peatamist, milleks Rotterdami ja Utrechti kohus andsid loa 20. jaanuaril 2005. 7. veebruaril 2005 taotlesid KH ja VK võlausaldajad nimetatud kohtutelt maksete peatamise muutmist pankrotiks. 8. veebruaril 2005 kuulutasid eespool nimetatud Madalmaade kohtud välja KH ja VK pankroti.

| (17) | UK kahjum ajavahemikus 2003. aasta lõpust kuni 2004. aasta lõpuni ulatus ligikaudu 12 miljoni euroni; asutamisel andis KH UK-le 5,75 miljoni euro suuruse omakapitali. Lisaks on UK tulevik väga ebakindel, sest ta ei suuda täita ümberkorralduskavas seatud eesmärke ja on silmitsi ebasoodsate turutingimustega, kuna turu suurus väheneb õigusaktide muutmise tõttu, mille tagajärjel kaotatakse omavalitsuste kohustus näha eelarves ette tööjõu tööturule tagasitoomisega seotud kulutused. |
| --- | --- |

(17)

UK kahjum ajavahemikus 2003. aasta lõpust kuni 2004. aasta lõpuni ulatus ligikaudu 12 miljoni euroni; asutamisel andis KH UK-le 5,75 miljoni euro suuruse omakapitali. Lisaks on UK tulevik väga ebakindel, sest ta ei suuda täita ümberkorralduskavas seatud eesmärke ja on silmitsi ebasoodsate turutingimustega, kuna turu suurus väheneb õigusaktide muutmise tõttu, mille tagajärjel kaotatakse omavalitsuste kohustus näha eelarves ette tööjõu tööturule tagasitoomisega seotud kulutused.

4.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (18) | Oma otsuses algatada 2005. aasta augustis menetlus tegi komisjon järelduse, et ümberkorraldusabi, mida Madalmaad kavatsesid KH-le anda, muutes 45 miljoni euro suuruse päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid omakapitaliks, ei vastanud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõuetele. Samuti on komisjon avaldanud kahtlust selle kohta, kas abi ikka piiratakse miinimumiga, ja eriti selle kohta, kas abisaaja teeb omavahenditest olulise makse. Sellest tulenevalt on komisjon esitanud kahtluse, et kõnealust ümberkorraldusabi ei või käsitada artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(18)

Oma otsuses algatada 2005. aasta augustis menetlus tegi komisjon järelduse, et ümberkorraldusabi, mida Madalmaad kavatsesid KH-le anda, muutes 45 miljoni euro suuruse päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid omakapitaliks, ei vastanud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõuetele. Samuti on komisjon avaldanud kahtlust selle kohta, kas abi ikka piiratakse miinimumiga, ja eriti selle kohta, kas abisaaja teeb omavahenditest olulise makse. Sellest tulenevalt on komisjon esitanud kahtluse, et kõnealust ümberkorraldusabi ei või käsitada artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobivana.

5.   MADALMAADE AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (19) | 2005. aasta septembri kuupäevaga kirjas vastasid Madalmaad komisjoni otsusele algatada menetlus, andes lisateavet järgmistes küsimustes: i) KH ja VK pankrotimenetluse areng; ii) UK finants- ja tegevustulemused; iii) UK ja Madalmaade vahelise kohtumenetluse areng. Viimane punkt on seotud konkreetselt nõudega, mille UK esitas Madalmaade pädevale kohtule KH ja VK pankroti tagajärjel, taotledes, et kohus kohustaks riiki omakapitaliks ümber vormistama 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu, mille KH suunas UK-le pärast seda, kui komisjon oli teinud otsuse päästmisabi andmist lubada. Sõltumata asjaolust, et suuniste kohaselt peab selline abi olema likviidne ja ajutine ning seda saab lugeda alaliseks alles pärast seda, kui komisjon on ümberkorraldusabi heaks kiitnud, teatasid Madalmaad komisjonile 2005. aasta suvel, et pädev Madalmaade kohus on teinud korralduse, mille kohaselt nad peavad eespool nimetatud laenu ümber vormistama omakapitaliks. |
| --- | --- |

(19)

2005. aasta septembri kuupäevaga kirjas vastasid Madalmaad komisjoni otsusele algatada menetlus, andes lisateavet järgmistes küsimustes: i) KH ja VK pankrotimenetluse areng; ii) UK finants- ja tegevustulemused; iii) UK ja Madalmaade vahelise kohtumenetluse areng. Viimane punkt on seotud konkreetselt nõudega, mille UK esitas Madalmaade pädevale kohtule KH ja VK pankroti tagajärjel, taotledes, et kohus kohustaks riiki omakapitaliks ümber vormistama 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu, mille KH suunas UK-le pärast seda, kui komisjon oli teinud otsuse päästmisabi andmist lubada. Sõltumata asjaolust, et suuniste kohaselt peab selline abi olema likviidne ja ajutine ning seda saab lugeda alaliseks alles pärast seda, kui komisjon on ümberkorraldusabi heaks kiitnud, teatasid Madalmaad komisjonile 2005. aasta suvel, et pädev Madalmaade kohus on teinud korralduse, mille kohaselt nad peavad eespool nimetatud laenu ümber vormistama omakapitaliks.

| (20) | Seejärel teatasid Madalmaad komisjonile 2006. aasta jaanuaris UK 14. detsembril 2005 väljakuulutatud pankrotist ja sellest tulenevatest menetlustest. 2006. aasta veebruari kirjas andsid Madalmaad ajakohastatud teavet KH ja VK pankrotimenetluste kohta. |
| --- | --- |

(20)

Seejärel teatasid Madalmaad komisjonile 2006. aasta jaanuaris UK 14. detsembril 2005 väljakuulutatud pankrotist ja sellest tulenevatest menetlustest. 2006. aasta veebruari kirjas andsid Madalmaad ajakohastatud teavet KH ja VK pankrotimenetluste kohta.

6.   HINDAMINE

6.1.   Abi olemasolu

| (21) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt “on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(21)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt “on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (22) | Ümberkorraldusabi antakse riigi poolt KH-le antud päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvate intresside ümbervormistamisega omakapitaliks, mistõttu rahastatakse seda selgelt riigi ressurssidest. KH-le antav päästmisabi ja selle muutmine ümberkorraldusabiks annab KH-le eelise, mida sellistes raskustes ja pankroti äärel olev ettevõtja ei oleks muidu finantsturul saanud. |
| --- | --- |

(22)

Ümberkorraldusabi antakse riigi poolt KH-le antud päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvate intresside ümbervormistamisega omakapitaliks, mistõttu rahastatakse seda selgelt riigi ressurssidest. KH-le antav päästmisabi ja selle muutmine ümberkorraldusabiks annab KH-le eelise, mida sellistes raskustes ja pankroti äärel olev ettevõtja ei oleks muidu finantsturul saanud.

| (23) | Kuigi KH tegutseb üksnes Madalmaade turul, ei ole välistatud, et KH-le eelise andmine moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja sellel on potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Lisaks, nagu märkis Madalmaade valitsus, on Madalmaade turul väiksemaid rahvusvahelisi ettevõtjaid, näiteks TMP ja Creyff's (Belgia ettevõtja Solvus tütarettevõtja). Seetõttu näib, et kõnealune eelis soodustab ühte ettevõtjat tema konkurentide ees ning see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi KH tegutseb üksnes Madalmaade turul, ei ole välistatud, et KH-le eelise andmine moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja sellel on potentsiaalne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Lisaks, nagu märkis Madalmaade valitsus, on Madalmaade turul väiksemaid rahvusvahelisi ettevõtjaid, näiteks TMP ja Creyff's (Belgia ettevõtja Solvus tütarettevõtja). Seetõttu näib, et kõnealune eelis soodustab ühte ettevõtjat tema konkurentide ees ning see võib moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (24) | Sellest tulenevalt tuleb KH abistamiseks kavandatavat meedet lugeda riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja seda tuleb ka vastavalt hinnata. |
| --- | --- |

(24)

Sellest tulenevalt tuleb KH abistamiseks kavandatavat meedet lugeda riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja seda tuleb ka vastavalt hinnata.

6.2.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (25) | Komisjon peab abi hindama sihtotstarbeliseks abiks. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on ette nähtud erandid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 nimetatud kokkusobimatusest. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon peab abi hindama sihtotstarbeliseks abiks. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on ette nähtud erandid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 nimetatud kokkusobimatusest.

| (26) | Kõnealune abimeede ei kuulu ilmselgelt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 nimetatud erandi kohaldamisalasse. Teatatud abimeede ei ole sotsiaalabi ja seda ei anta üksiktarbijatele, samuti ei korva see loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi. |
| --- | --- |

(26)

Kõnealune abimeede ei kuulu ilmselgelt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 nimetatud erandi kohaldamisalasse. Teatatud abimeede ei ole sotsiaalabi ja seda ei anta üksiktarbijatele, samuti ei korva see loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ega ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi.

| (27) | Muud erandid on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a–d. Et abi esmane eesmärk ei ole piirkonna toetamine, vaid raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamine, näeb ainult artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand ette sellise riigiabi lubamise, mida antakse teatud majandussektorite arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(27)

Muud erandid on ette nähtud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a–d. Et abi esmane eesmärk ei ole piirkonna toetamine, vaid raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamine, näeb ainult artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand ette sellise riigiabi lubamise, mida antakse teatud majandussektorite arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (28) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi hindamiseks on komisjon välja andnud eespool nimetatud suunised. Madalmaad on taotlenud, et komisjon vaataks meetme läbi neid suuniseid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(28)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi hindamiseks on komisjon välja andnud eespool nimetatud suunised. Madalmaad on taotlenud, et komisjon vaataks meetme läbi neid suuniseid arvesse võttes.

| (29) | Suuniste jaotises 3.2 (punktid 28–63, eriti 30–47) on kirjeldatud tingimusi, mis peavad olema täidetud, et komisjon saaks anda loa ümberkorraldusabi andmiseks. Hinnang on esitatud järgnevates punktides. |
| --- | --- |

(29)

Suuniste jaotises 3.2 (punktid 28–63, eriti 30–47) on kirjeldatud tingimusi, mis peavad olema täidetud, et komisjon saaks anda loa ümberkorraldusabi andmiseks. Hinnang on esitatud järgnevates punktides.

6.2.1.   Äriühingu abikõlblikkus

| (30) | Suuniste punkti 30 kohaselt peab äriühingut saama lugeda raskustes olevaks vastavalt kõnealuste suuniste jaotise 2.1 (punktid 4–8) määratlusele. Suuniste punkti 6 kohaselt on tavapärased tunnused suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev varade puhasväärtus või selle kadu. |
| --- | --- |

(30)

Suuniste punkti 30 kohaselt peab äriühingut saama lugeda raskustes olevaks vastavalt kõnealuste suuniste jaotise 2.1 (punktid 4–8) määratlusele. Suuniste punkti 6 kohaselt on tavapärased tunnused suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev varade puhasväärtus või selle kadu.

| (31) | Suuniste punkti 5 alapunktis a on määratletud, et äriühingut loetakse igal juhul raskustes olevaks, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(31)

Suuniste punkti 5 alapunktis a on määratletud, et äriühingut loetakse igal juhul raskustes olevaks, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul.

| (32) | Teatise kohaselt kehtib see määratlus KH suhtes. 31. detsembri 2002. aasta seisuga auditeeritud raamatupidamisaruannete põhjal võib järeldada, et KH osakapital võrdus 1. jaanuaril 2002 ligikaudu 73 miljoni euroga. Aasta lõpus oli see üksnes 22 miljonit eurot, mis tähendab ligikaudu 70 % vähenemist. Lisaks vähenes kapital oluliselt edasi järgmise üheksa kuu jooksul, s.t 2003. aasta septembrini. |
| --- | --- |

(32)

Teatise kohaselt kehtib see määratlus KH suhtes. 31. detsembri 2002. aasta seisuga auditeeritud raamatupidamisaruannete põhjal võib järeldada, et KH osakapital võrdus 1. jaanuaril 2002 ligikaudu 73 miljoni euroga. Aasta lõpus oli see üksnes 22 miljonit eurot, mis tähendab ligikaudu 70 % vähenemist. Lisaks vähenes kapital oluliselt edasi järgmise üheksa kuu jooksul, s.t 2003. aasta septembrini.

| (33) | Madalmaade ametiasutused kavatseva anda KH-le ümberkorraldusabi. Ümberkorralduste lõpuleviimiseks suunab KG Holding N.V. selle abi oma omakorda kahele tütarettevõtjale, UK-le ja VK-le. |
| --- | --- |

(33)

Madalmaade ametiasutused kavatseva anda KH-le ümberkorraldusabi. Ümberkorralduste lõpuleviimiseks suunab KG Holding N.V. selle abi oma omakorda kahele tütarettevõtjale, UK-le ja VK-le.

| (34) | Komisjon leiab, et KH vastab suuniste punktides 4–8 määratletud raskustes oleva äriühingu mõistele, mistõttu ta vastab ümberkorraldusabi saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon leiab, et KH vastab suuniste punktides 4–8 määratletud raskustes oleva äriühingu mõistele, mistõttu ta vastab ümberkorraldusabi saamise tingimustele.

6.2.2.   Elujõulisuse taastamine

| (35) | Abi andmine sõltub ümberkorralduskava rakendamisest. Selliste meetmete nagu vaadeldava meetme puhul peab kava kinnitama komisjon. Suuniste punktides 31–34 nõutakse muu hulgas, et:






  — | “ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama.” |
| --- | --- | --- |

(35)

Abi andmine sõltub ümberkorralduskava rakendamisest. Selliste meetmete nagu vaadeldava meetme puhul peab kava kinnitama komisjon. Suuniste punktides 31–34 nõutakse muu hulgas, et:

—

“ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama.”

| — | “Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida.” |
| --- | --- |

—

“Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida.”

| (36) | Kõigepealt tuleks meenutada, et teatatud ümberkorralduskava ei olnud täielik ja Madalmaade ametiasutused ei esitanud ajakohastatud likviiduskava. Ümberkorralduskavas ei esitatud komisjonile vajalikku teavet, et anda kavale suuniste alusel täielik hinnang. Komisjon pidi küsima andmeid KH likviidsuskulude ja ettevõtte erinevate arengukavade analüüside kohta. KH olukorra tõttu tundus, et Madalmaade ametiasutused ei olnud suutelised esitama nõutud teavet. |
| --- | --- |

(36)

Kõigepealt tuleks meenutada, et teatatud ümberkorralduskava ei olnud täielik ja Madalmaade ametiasutused ei esitanud ajakohastatud likviiduskava. Ümberkorralduskavas ei esitatud komisjonile vajalikku teavet, et anda kavale suuniste alusel täielik hinnang. Komisjon pidi küsima andmeid KH likviidsuskulude ja ettevõtte erinevate arengukavade analüüside kohta. KH olukorra tõttu tundus, et Madalmaade ametiasutused ei olnud suutelised esitama nõutud teavet.

| (37) | Komisjon on kohe juhtumi algusest saadik kahelnud, kas ümberkorralduskava suudab pakkuda nõutavat pööret, sest võrreldes oodatava kapitali tasuvusega ei olnud sisemine tasuvuslävi piisav, UK ei ole suutnud saavutada ümberkorralduskava eesmärke, märkimisväärseid struktuuriprobleeme, mis põhjustasid KH-le raskusi, ei ole suudetud lahendada ja Madalmaade ametiasutused ei ole nõuetekohaselt dokumenteerinud olulist makset, mille abisaajad on ümberkorraldamiseks omavahenditest teinud. Need olulised probleemid on takistanud ümberkorraldusabi andmise lubamist käsitlevate suuniste nõuete täitmist. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon on kohe juhtumi algusest saadik kahelnud, kas ümberkorralduskava suudab pakkuda nõutavat pööret, sest võrreldes oodatava kapitali tasuvusega ei olnud sisemine tasuvuslävi piisav, UK ei ole suutnud saavutada ümberkorralduskava eesmärke, märkimisväärseid struktuuriprobleeme, mis põhjustasid KH-le raskusi, ei ole suudetud lahendada ja Madalmaade ametiasutused ei ole nõuetekohaselt dokumenteerinud olulist makset, mille abisaajad on ümberkorraldamiseks omavahenditest teinud. Need olulised probleemid on takistanud ümberkorraldusabi andmise lubamist käsitlevate suuniste nõuete täitmist.

| (38) | Nagu on nimetatud punktis 16, märgib komisjon, et 2005. aasta veebruaris kuulutati välja KH pankrot. KH ei suutnud pakkuda kavakohast pööret ja seepärast märgitakse ka, et tema pikaajalist elujõulisust ei ole enam võimalik taastada ei praeguse ega ka täiustatud ümberkorralduskava alusel. Nagu Madalamaad pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkisid, on isegi UK, mis ometi loodi selleks, et tuua KH tegevusse pööre, kuulutatud pankrotis olevaks, mis kinnitab UK märkimisväärseid raskusi, mida rõhutati ka menetluse algatamise otsuses, ja ümberkorralduskava ebatõhusust. |
| --- | --- |

(38)

Nagu on nimetatud punktis 16, märgib komisjon, et 2005. aasta veebruaris kuulutati välja KH pankrot. KH ei suutnud pakkuda kavakohast pööret ja seepärast märgitakse ka, et tema pikaajalist elujõulisust ei ole enam võimalik taastada ei praeguse ega ka täiustatud ümberkorralduskava alusel. Nagu Madalamaad pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkisid, on isegi UK, mis ometi loodi selleks, et tuua KH tegevusse pööre, kuulutatud pankrotis olevaks, mis kinnitab UK märkimisväärseid raskusi, mida rõhutati ka menetluse algatamise otsuses, ja ümberkorralduskava ebatõhusust.

| (39) | Kuna eespool nimetatud peamised tingimused, mis on seatud suuniste kohasele ümberkorraldusabi andmisele, ei ole täidetud, ei saa komisjon ümberkorralduskava heaks kiita, mistõttu ümberkorraldusabi andmiseks ei saa luba anda. Samal põhjusel ei saa teatatud meedet käsitada ühisturuga kokkusobivana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(39)

Kuna eespool nimetatud peamised tingimused, mis on seatud suuniste kohasele ümberkorraldusabi andmisele, ei ole täidetud, ei saa komisjon ümberkorralduskava heaks kiita, mistõttu ümberkorraldusabi andmiseks ei saa luba anda. Samal põhjusel ei saa teatatud meedet käsitada ühisturuga kokkusobivana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (40) | Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et ei ole vaja üksikasjalikult kontrollida suuniste kohasele ümberkorraldusabi andmise lubamisele seatud täiendavaid tingimusi. Suuniste punktis 40 on nõutud, et abi suurus ja osatähtsus peavad piirduma vajaliku miinimumiga ja abisaaja peab omavahenditest tegema olulise makse. |
| --- | --- |

(40)

Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et ei ole vaja üksikasjalikult kontrollida suuniste kohasele ümberkorraldusabi andmise lubamisele seatud täiendavaid tingimusi. Suuniste punktis 40 on nõutud, et abi suurus ja osatähtsus peavad piirduma vajaliku miinimumiga ja abisaaja peab omavahenditest tegema olulise makse.

6.2.3.   Muud kaalutlused

| (41) | Kooskõlas suuniste punktis 24 ettenähtud nõudega anti KH-le päästmisabi algselt kuni kuueks kuuks. Samuti märgitakse, et kuue kuu jooksul alates KH-le päästmisabi andmise lubamisest esitasid Madalmaade ametiasutused KH ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(41)

Kooskõlas suuniste punktis 24 ettenähtud nõudega anti KH-le päästmisabi algselt kuni kuueks kuuks. Samuti märgitakse, et kuue kuu jooksul alates KH-le päästmisabi andmise lubamisest esitasid Madalmaade ametiasutused KH ümberkorralduskava.

| (42) | Madalmaade ametiasutuste esitatud ümberkorralduskava kohaselt suunas KH päästmislaenust 35,75 miljonit eurot VK-le ja 9,25 miljonit eurot UK-le. |
| --- | --- |

(42)

Madalmaade ametiasutuste esitatud ümberkorralduskava kohaselt suunas KH päästmislaenust 35,75 miljonit eurot VK-le ja 9,25 miljonit eurot UK-le.

6.2.3.1.   UK-le suunatud 9,25 miljoni euro suuruse päästmisabi ümbervormistamine omakapitaliks

| (43) | Madalmaad teatasid komisjonile, et pädev Madalmaade kohus on teinud korralduse, mille kohaselt nad peavad eespool nimetatud laenu ümber vormistama omakapitaliks. |
| --- | --- |

(43)

Madalmaad teatasid komisjonile, et pädev Madalmaade kohus on teinud korralduse, mille kohaselt nad peavad eespool nimetatud laenu ümber vormistama omakapitaliks.

| (44) | Eespool nimetatud kaalutlustel meenutab komisjon Madalmaade ametiasutustele, et vastavalt põhimõttele, mille kohaselt EÜ õigus on liikmesriigi õiguse suhtes ülimuslik, rikub eespool nimetatud kohtuotsus raskustes olevatele äriühingutele antavat päästmis- ja ümberkorraldusabi käsitlevaid ühenduse suuniseid ja seega ka EÜ asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirju. Päästmisabi ümberkorraldamise eesmärgil omakapitaliks ümbervormistamine muudab laenu ebaseaduslikuks ümberkorraldusabiks, sest teatatud ümberkorraldusabi ei vasta kõnealustes suunistes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(44)

Eespool nimetatud kaalutlustel meenutab komisjon Madalmaade ametiasutustele, et vastavalt põhimõttele, mille kohaselt EÜ õigus on liikmesriigi õiguse suhtes ülimuslik, rikub eespool nimetatud kohtuotsus raskustes olevatele äriühingutele antavat päästmis- ja ümberkorraldusabi käsitlevaid ühenduse suuniseid ja seega ka EÜ asutamislepingus sätestatud riigiabi eeskirju. Päästmisabi ümberkorraldamise eesmärgil omakapitaliks ümbervormistamine muudab laenu ebaseaduslikuks ümberkorraldusabiks, sest teatatud ümberkorraldusabi ei vasta kõnealustes suunistes sätestatud tingimustele.

| (45) | Sellest tulenevalt tuleks eespool nimetatud kohtuotsust käsitada õigustühisena ja samaväärsena UK-le ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu ümberkorraldusabi andmisega. Et ümberkorraldusabi andmiseks ei ole võimalik luba anda, on päästmisabi ümbervormistamine omakapitaliks ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(45)

Sellest tulenevalt tuleks eespool nimetatud kohtuotsust käsitada õigustühisena ja samaväärsena UK-le ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu ümberkorraldusabi andmisega. Et ümberkorraldusabi andmiseks ei ole võimalik luba anda, on päästmisabi ümbervormistamine omakapitaliks ühisturuga kokkusobimatu.

| (46) | Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artiklile 14 peab komisjon ebaseadusliku abi suhtes tehtud negatiivse otsuse korral nõudma, et asjaomane liikmesriik võtaks kõik vajalikud meetmed abisaajalt abi tagasisaamiseks. Abisummade tagastamist ei nõuta, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. Kõnealusel juhul selliseid põhimõtteid rakendada ei saa, mistõttu abi, mis anti 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu ümbervormistamisega omakapitaliks, tuleb täies mahus tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artiklile 14 peab komisjon ebaseadusliku abi suhtes tehtud negatiivse otsuse korral nõudma, et asjaomane liikmesriik võtaks kõik vajalikud meetmed abisaajalt abi tagasisaamiseks. Abisummade tagastamist ei nõuta, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. Kõnealusel juhul selliseid põhimõtteid rakendada ei saa, mistõttu abi, mis anti 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu ümbervormistamisega omakapitaliks, tuleb täies mahus tagasi nõuda.

6.2.3.2.   OK-le suunatud 35,75 miljoni euro suurune päästmislaen

| (47) | Teatatud ümberkorralduskava kohaselt suunas KH oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks riigi antud 45 miljoni euro suurusest päästmislaenu kogusummast 35,75 miljonit eurot VK-le, et see saaks oma tegevuse lõpetada. Erinevalt UK-le suunatud 9,25 miljoni euro suurusest päästmislaenust ei vormistatud kõnealust laenu ümber omakapitaliks. Seepärast saab meedet endiselt käsitada päästmisabina. |
| --- | --- |

(47)

Teatatud ümberkorralduskava kohaselt suunas KH oma pikaajalise elujõulisuse taastamiseks riigi antud 45 miljoni euro suurusest päästmislaenu kogusummast 35,75 miljonit eurot VK-le, et see saaks oma tegevuse lõpetada. Erinevalt UK-le suunatud 9,25 miljoni euro suurusest päästmislaenust ei vormistatud kõnealust laenu ümber omakapitaliks. Seepärast saab meedet endiselt käsitada päästmisabina.

| (48) | Suuniste punkti 23 alapunkti d kohaselt peab liikmesriik edastama komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi meetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Suuniste punkti 23 alapunkti d kohaselt peab liikmesriik edastama komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabi meetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta.

| (49) | Vaatlusalusel juhul kuulutati asjaomaste ettevõtjate suhtes välja pankrot varsti pärast ümberkorralduskava esitamist. Seepärast ei olnud komisjonil võimalik kavale luba anda. |
| --- | --- |

(49)

Vaatlusalusel juhul kuulutati asjaomaste ettevõtjate suhtes välja pankrot varsti pärast ümberkorralduskava esitamist. Seepärast ei olnud komisjonil võimalik kavale luba anda.

| (50) | Siiski olid Madalmaade ametiasutused komisjonile teatanud, et ametlikud pankroti- ja likvideerimismenetlused on algatatud. See on kooskõlas suuniste punkti 23 alapunktiga d, mille kohaselt võib laenu täieliku tagasimaksmise või ümberkorralduskava esitamise asemel esitada likvideerimiskava. Komisjon annab likvideerimiskavale loa, kui täidetud on järgmised tingimused:






  — | Madalmaad esitavad pankrotivõlausaldajana haldurile 35,75 miljoni euro suuruse nõude KH ja/või VK vastu |
| --- | --- | --- |

(50)

Siiski olid Madalmaade ametiasutused komisjonile teatanud, et ametlikud pankroti- ja likvideerimismenetlused on algatatud. See on kooskõlas suuniste punkti 23 alapunktiga d, mille kohaselt võib laenu täieliku tagasimaksmise või ümberkorralduskava esitamise asemel esitada likvideerimiskava. Komisjon annab likvideerimiskavale loa, kui täidetud on järgmised tingimused:

—

Madalmaad esitavad pankrotivõlausaldajana haldurile 35,75 miljoni euro suuruse nõude KH ja/või VK vastu

| — | Madalmaad tagavad, et ettevõtja likvideerimise tulemusel lõpeb konkurentsi moonutamine. Selleks tuleb asjaomaste ettevõtjate tegevus lõpetada ja nende varad võimalikult kiiresti turutingimustel maha müüa. |
| --- | --- |

—

Madalmaad tagavad, et ettevõtja likvideerimise tulemusel lõpeb konkurentsi moonutamine. Selleks tuleb asjaomaste ettevõtjate tegevus lõpetada ja nende varad võimalikult kiiresti turutingimustel maha müüa.

6.2.3.3.   KH äriühinguks muutmisest tulenevad vanad laenud

| (51) | Hoolimata asjaolust, et KH-le riigi poolt antud vanad laenud ei kuulu ümberkorraldusabi paketti ja käesoleva menetluse reguleerimisalasse (8), soovib komisjon esitada järgmise avalduse, mis aitaks vältida käesoleva juhtumi puhul edasisi vastuolusid EÜ riigiabi eeskirjade ja pädevate kohtute poolse liikmesriigi õiguse kohaldamise vahel, nagu juhtus punktides 43–46 kirjeldatud meetme puhul. Selline avaldus tehakse konkreetselt seoses Madalmaade kohtus algatatud menetlusega, mida kirjeldatakse punktides 32–55. |
| --- | --- |

(51)

Hoolimata asjaolust, et KH-le riigi poolt antud vanad laenud ei kuulu ümberkorraldusabi paketti ja käesoleva menetluse reguleerimisalasse (8), soovib komisjon esitada järgmise avalduse, mis aitaks vältida käesoleva juhtumi puhul edasisi vastuolusid EÜ riigiabi eeskirjade ja pädevate kohtute poolse liikmesriigi õiguse kohaldamise vahel, nagu juhtus punktides 43–46 kirjeldatud meetme puhul. Selline avaldus tehakse konkreetselt seoses Madalmaade kohtus algatatud menetlusega, mida kirjeldatakse punktides 32–55.

| (52) | Teatatud ümberkorralduskava kohaselt pidi KH aastaks 2016 täielikult tagasi maksma vanad laenud kogusummas 41 miljonit eurot, sealhulgas tingimusliku 17 miljoni euro suuruse jooksevkonto arvelduslaenu (edaspidi “arvelduslaen”), mille riik andis 2002. aastal turutingimustel KH äriühinguks muutmise tõttu ja mis jäävad väljapoole ümberkorraldusabi paketi reguleerimisala. |
| --- | --- |

(52)

Teatatud ümberkorralduskava kohaselt pidi KH aastaks 2016 täielikult tagasi maksma vanad laenud kogusummas 41 miljonit eurot, sealhulgas tingimusliku 17 miljoni euro suuruse jooksevkonto arvelduslaenu (edaspidi “arvelduslaen”), mille riik andis 2002. aastal turutingimustel KH äriühinguks muutmise tõttu ja mis jäävad väljapoole ümberkorraldusabi paketi reguleerimisala.

| (53) | 2006. aasta veebruari kirjas teatasid Madalmaad komisjonile, et seoses KH ja VK pankrotimenetlustega on haldurid taotlenud, et pädevad riiklikud kohtud annaksid riigile korralduse maksta täielikult tagasi arvelduslaen, mille riik külmutas 2005. aasta veebruaris tulenevalt maksete peatamisest seoses KH ja VK pankrotiga. |
| --- | --- |

(53)

2006. aasta veebruari kirjas teatasid Madalmaad komisjonile, et seoses KH ja VK pankrotimenetlustega on haldurid taotlenud, et pädevad riiklikud kohtud annaksid riigile korralduse maksta täielikult tagasi arvelduslaen, mille riik külmutas 2005. aasta veebruaris tulenevalt maksete peatamisest seoses KH ja VK pankrotiga.

| (54) | Komisjon märgib, et eespool nimetatud küsimus kuulub pädeva riikliku kohtu jurisdiktsiooni alla. Niisiis peab pädev riiklik kohus otsustama, kas riigi otsus, mida eespool nimetati, oli kooskõlas arvelduslaenu andmise lõpetamist käsitleva lepingus ettenähtud tingimustega. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märgib, et eespool nimetatud küsimus kuulub pädeva riikliku kohtu jurisdiktsiooni alla. Niisiis peab pädev riiklik kohus otsustama, kas riigi otsus, mida eespool nimetati, oli kooskõlas arvelduslaenu andmise lõpetamist käsitleva lepingus ettenähtud tingimustega.

| (55) | Kui riigi otsus oli lepingu tingimustega kooskõlas, peab pädev kohus riigi otsust toetama ja haldurite nõude rahuldamata jätma. Kui kohus peaks otsustama, et hoolimata asjaolust, et riik pidas kinni oma lepingulistest õigustest ja kohustustest, peab ta siiski kõnealuste pankrotimenetluste raames halduritele tagasi maksma arvelduslaenu kogusumma, oleks selline otsus samaväärne uue riigiabi andmisega KH pankrotivõlausaldajatele, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(55)

Kui riigi otsus oli lepingu tingimustega kooskõlas, peab pädev kohus riigi otsust toetama ja haldurite nõude rahuldamata jätma. Kui kohus peaks otsustama, et hoolimata asjaolust, et riik pidas kinni oma lepingulistest õigustest ja kohustustest, peab ta siiski kõnealuste pankrotimenetluste raames halduritele tagasi maksma arvelduslaenu kogusumma, oleks selline otsus samaväärne uue riigiabi andmisega KH pankrotivõlausaldajatele, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv.

7.   JÄRELDUSED

| (56) | Eespool nimetatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et vaadeldav meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Madalmaade ametiasutuste esitatud teave, sealhulgas ametliku uurimise ajal antud teave, on kinnitanud, et ümberkorraldusabi, mida Madalmaad kavatsevad KH-le anda, muutes 45 miljoni euro suuruse päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid omakapitaliks, ei vasta raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõuetele ning seetõttu ka EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(56)

Eespool nimetatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et vaadeldav meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Madalmaade ametiasutuste esitatud teave, sealhulgas ametliku uurimise ajal antud teave, on kinnitanud, et ümberkorraldusabi, mida Madalmaad kavatsevad KH-le anda, muutes 45 miljoni euro suuruse päästmislaenu ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid omakapitaliks, ei vasta raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõuetele ning seetõttu ka EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c.

| (57) | Kuna abi on UK-le antud 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu ümbervormistamisega omakapitaliks juba antud, tuleb see tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(57)

Kuna abi on UK-le antud 9,25 miljoni euro suuruse päästmislaenu ümbervormistamisega omakapitaliks juba antud, tuleb see tagasi nõuda,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale KG Holding N.V. (KH) ümberkorraldusabi vormis antud riigiabi meede ei vasta raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste nõuetele.

Artikkel 2

1.   Päästmislaenu 9,25 miljoni euro suuruse osa, mille ettevõtja KG Holding N.V. (KH) suunas tütarettevõtjale Kliq B.V. (UK), ümbervormistamine omakapitaliks on ebaseaduslik abimeede, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv. Madalmaad võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjalt KG Holding N.V. (KH) ja tema tütarettevõtjalt Kliq B.V. (UK) tagasi kõnealune 9,25 miljonit eurot ja sellelt maksmisele kuuluvad intressid.

2.   Abi tuleb tagasi maksta viivitamata kooskõlas riigi õiguse kohaste menetlustega, tingimusel et need võimaldavad käesoleva otsuse vahetut ja tõhusat rakendamist.

3.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intresse alates kuupäevast, kui abi esimest korda abisaajate käsutusse anti, kuni summa tegeliku tagasimaksmiseni. Intressimäära rakendatakse liitintressina alates ühisturuga kokkusobimatu abi esmakordsest andmisest kuni tagasimaksmise kuupäevani.

4.   Lõike 3 kohaselt sissenõutavad intressid arvutatakse kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklites 9 ja 11 ettenähtud meetoditega (9).

Artikkel 3

Madalmaad esitavad pankrotivõlausaldajana haldurile 35,75 miljoni euro suuruse nõude KH ja/või VK vastu. Samuti peavad Madalmaad tagama, et ettevõtja likvideerimise tulemusel lõpeb konkurentsi moonutamine. Selleks tuleb asjaomase ettevõtja tegevus lõpetada ja tema varad võimalikult kiiresti turutingimustel maha müüa.

Artikkel 4

Madalmaad teatavad komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest otsuse täitmiseks kavandatavatest ja juba võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaadele.

Brüssel, 19. juuli 2006.

Komisjoni nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  ELT C 280, 12.11.2005, lk 2-8.

1

(2)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2. Võttes arvesse, et abist teatati enne 10. oktoobrit 2004, kohaldatakse kõnealuseid suuniseid edasi raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate uute ühenduse suuniste punkti 103 alusel (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

2

(3)  ELT C 280, 12.11.2005, lk 2-8.

3

(4)  Osaühingu nimi oli esialgu N.V. Kliq, mis muudeti 2003. aasta teisel poolel nimeks KG Holding N.V..

4

(5)  ELT C 33, 6.2.2004, lk 8.

5

(6)  Selleks võttis NK ümberkorralduskava kohaselt üle VK varad, kohustused ja osa personalist ning kehtivad tööjõu tööturule tagasitoomist käsitlevad lepingud.

6

(7)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

7

(8)  Kõik vanad laenud on antud turutingimustel.

8

(9)  EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.

9

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/47

---

KOMISJONI OTSUS,

19. juuli 2006,

abimeetmete süsteemi C 3/2006 kohta, mis Luksemburg on kehtestanud nn 1929. aasta valdusettevõtjate ja miljardär-tüüpi valdusettevõtjate suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2956 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/940/EÜ)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud pooltel vastavalt ülalnimetatud artiklitele esitada oma märkused (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1997. aastal võttis nõukogu kahjustava maksukonkurentsi vastu võitlemiseks vastu toimimisjuhendi ettevõtete maksustamise kohta. (2) Sellest juhendist tulenevate kohustuste alusel avaldas komisjon 1998. aastal teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (3) mille kohaselt komisjon rõhutas oma otsustavust kohaldada kõnealuseid eeskirju rangelt ja jälgida võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist. Käesolev menetlus viiakse läbi selles teatises kindlaks määratud raames. |
| --- | --- |

(1)

1997. aastal võttis nõukogu kahjustava maksukonkurentsi vastu võitlemiseks vastu toimimisjuhendi ettevõtete maksustamise kohta. (2) Sellest juhendist tulenevate kohustuste alusel avaldas komisjon 1998. aastal teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (3) mille kohaselt komisjon rõhutas oma otsustavust kohaldada kõnealuseid eeskirju rangelt ja jälgida võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist. Käesolev menetlus viiakse läbi selles teatises kindlaks määratud raames.

I.   MENETLUS

| (2) | Oma 12. veebruari 1999. aasta kirjas D/50716 palus komisjon Luksemburgil esitada esialgne teave “1929. aasta seaduse alusel maksust vabastatud äriühingute” kohta. Oma 26. märtsi 1999. aasta kirjas A/32604 esitasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile kirjelduse maksuvabastusega 1929. aasta finantsosalusühingute (valdusettevõtjate) (edaspidi “maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad”) kohta, kõnealuste valdusettevõtjate staatust on hilisemalt muudetud 29. detsembri 1971. aasta seadusega ja 30. novembri 1978. aasta seadusega. |
| --- | --- |

(2)

Oma 12. veebruari 1999. aasta kirjas D/50716 palus komisjon Luksemburgil esitada esialgne teave “1929. aasta seaduse alusel maksust vabastatud äriühingute” kohta. Oma 26. märtsi 1999. aasta kirjas A/32604 esitasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile kirjelduse maksuvabastusega 1929. aasta finantsosalusühingute (valdusettevõtjate) (edaspidi “maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad”) kohta, kõnealuste valdusettevõtjate staatust on hilisemalt muudetud 29. detsembri 1971. aasta seadusega ja 30. novembri 1978. aasta seadusega.

| (3) | Oma 5. juuli 2000. aasta kirjas D/53671 palus komisjon Luksemburgilt täiendavat teavet maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kohta ja eriti seoses 17. detsembri 1938. aasta seadusega, millega kehtestati miljardär-tüüpi valdusettevõtjate süsteem (edaspidi “maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad”). Oma 20. juuli 2000. aasta kirjas A/36150 edastasid Luksemburgi ametiasutused nõutud täiendava teabe. |
| --- | --- |

(3)

Oma 5. juuli 2000. aasta kirjas D/53671 palus komisjon Luksemburgilt täiendavat teavet maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kohta ja eriti seoses 17. detsembri 1938. aasta seadusega, millega kehtestati miljardär-tüüpi valdusettevõtjate süsteem (edaspidi “maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad”). Oma 20. juuli 2000. aasta kirjas A/36150 edastasid Luksemburgi ametiasutused nõutud täiendava teabe.

| (4) | Oma 26. märtsi 2001. aasta kirjas D/51279 palus komisjon täiendavat teavet, sealhulgas seaduste tekste, mis käsitlevad maksusüsteeme, millega vabastati maksust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad. Oma 11. mai 2001. aasta kirjas A/33928 edastasid Luksemburgi ametiasutused nõutud teabe. |
| --- | --- |

(4)

Oma 26. märtsi 2001. aasta kirjas D/51279 palus komisjon täiendavat teavet, sealhulgas seaduste tekste, mis käsitlevad maksusüsteeme, millega vabastati maksust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad. Oma 11. mai 2001. aasta kirjas A/33928 edastasid Luksemburgi ametiasutused nõutud teabe.

| (5) | Oma 11. veebruari 2002. aasta kirjas D/50571 teatas komisjon Luksemburgi ametiasutustele, et ta käsitleb kõnealust meedet esialgse teabe põhjal abina ning palus ametiasutustel esitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [uus artikkel 88] kohaldamiseks (4), artikli 17 lõikes 2 sätestatud olemasolevate abikavade puhul rakendatava koostöömenetluse kohaselt omapoolsed märkused. Pärast komisjoni ja Luksemburgi ametiasutuste 19. aprillil 2002. aastal toimunud kohtumist esitasid kõnealused ametiasutused oma 2. mai 2002. aasta kirjas A/33288 komisjoni nõutud teabe. Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni teine kohtumine toimus 17. oktoobril 2002. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Oma 11. veebruari 2002. aasta kirjas D/50571 teatas komisjon Luksemburgi ametiasutustele, et ta käsitleb kõnealust meedet esialgse teabe põhjal abina ning palus ametiasutustel esitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [uus artikkel 88] kohaldamiseks (4), artikli 17 lõikes 2 sätestatud olemasolevate abikavade puhul rakendatava koostöömenetluse kohaselt omapoolsed märkused. Pärast komisjoni ja Luksemburgi ametiasutuste 19. aprillil 2002. aastal toimunud kohtumist esitasid kõnealused ametiasutused oma 2. mai 2002. aasta kirjas A/33288 komisjoni nõutud teabe. Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni teine kohtumine toimus 17. oktoobril 2002. aastal.

| (6) | Oma 9. märtsi 2004. aasta kirjas A/51743 palus komisjon Luksemburgil ajakohastada kõnealust abikava puudutavat teavet ja edastada talle kõik maksuvabastustega 1929. aasta valdusettevõtjaid käsitlevad uued kavandatavad või juba vastuvõetud sätted, et lõpetada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt selle abikava esialgne uurimine. Oma 6. mai 2004. aasta kirjas edastas Luksemburg nõutud teabe. |
| --- | --- |

(6)

Oma 9. märtsi 2004. aasta kirjas A/51743 palus komisjon Luksemburgil ajakohastada kõnealust abikava puudutavat teavet ja edastada talle kõik maksuvabastustega 1929. aasta valdusettevõtjaid käsitlevad uued kavandatavad või juba vastuvõetud sätted, et lõpetada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt selle abikava esialgne uurimine. Oma 6. mai 2004. aasta kirjas edastas Luksemburg nõutud teabe.

| (7) | 15. septembril 2004. aastal toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kolmas kohtumine, mille käigus komisjoni teavitati mõningatest asjaoludest, mis olid seotud seaduseelnõuga nr 5231, millega kavatseti teha mõned muudatused 31. juuli 1929. aasta seadusesse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta. |
| --- | --- |

(7)

15. septembril 2004. aastal toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni kolmas kohtumine, mille käigus komisjoni teavitati mõningatest asjaoludest, mis olid seotud seaduseelnõuga nr 5231, millega kavatseti teha mõned muudatused 31. juuli 1929. aasta seadusesse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta.

| (8) | Oma 4. mai 2005. aasta kirjas D/53536 palus komisjon endale edastada kogu teabe, mis on seotud seaduseelnõu nr 5231 heakskiitmisega 19. aprillil 2005. aastal, et viia lõpule kõnealuse maksusüsteemi esialgne uurimine. Oma 1. juuni 2005. aasta ja 23. juuni 2005. aasta kirjadega (A/34536 ja A/35047) edastasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile nõutud teabe. |
| --- | --- |

(8)

Oma 4. mai 2005. aasta kirjas D/53536 palus komisjon endale edastada kogu teabe, mis on seotud seaduseelnõu nr 5231 heakskiitmisega 19. aprillil 2005. aastal, et viia lõpule kõnealuse maksusüsteemi esialgne uurimine. Oma 1. juuni 2005. aasta ja 23. juuni 2005. aasta kirjadega (A/34536 ja A/35047) edastasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile nõutud teabe.

| (9) | Oma 11. juuli 2005. aasta kirjas D/55211 teatas komisjon Luksemburgile, et esialgse hinnangu raames on jõutud järeldusele, et kõnealuse maksusüsteemi näol (mida muudeti 19. aprillil 2005. parlamendis heaks kiidetud seaduseelnõu nr 5231 alusel vastu võetud 21. juuni 2005. aasta seadusega, millega muudetakse finantsosalusühingutele kohaldatavat maksundussüsteemi käsitleva 31. juuli 1929. aasta seaduse artiklit 1), on tegemist ühisturuga kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(9)

Oma 11. juuli 2005. aasta kirjas D/55211 teatas komisjon Luksemburgile, et esialgse hinnangu raames on jõutud järeldusele, et kõnealuse maksusüsteemi näol (mida muudeti 19. aprillil 2005. parlamendis heaks kiidetud seaduseelnõu nr 5231 alusel vastu võetud 21. juuni 2005. aasta seadusega, millega muudetakse finantsosalusühingutele kohaldatavat maksundussüsteemi käsitleva 31. juuli 1929. aasta seaduse artiklit 1), on tegemist ühisturuga kokkusobimatu abiga.

| (10) | 25. juulil 2005. aastal toimus ülalnimetatud ametiasutuste ja komisjoni neljas kohtumine, mille käigus vaadati esitatud materjalid 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud maksusüsteemi muudatusi silmas pidades uuesti üle. |
| --- | --- |

(10)

25. juulil 2005. aastal toimus ülalnimetatud ametiasutuste ja komisjoni neljas kohtumine, mille käigus vaadati esitatud materjalid 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud maksusüsteemi muudatusi silmas pidades uuesti üle.

| (11) | Oma 28. juuli 2005. aasta kirjas D/55780 teavitas komisjon Luksemburgi oma esialgsest hinnangust, mille kohaselt on abi, mida anti vastavalt 31. juuli 1929. aasta seadusele, mida muudeti 21. juuni 2005. aasta seadusega, ühisturuga kokkusobimatu, ning palus Luksemburgil määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõike 2 kohaselt esitada omapoolsed märkused. |
| --- | --- |

(11)

Oma 28. juuli 2005. aasta kirjas D/55780 teavitas komisjon Luksemburgi oma esialgsest hinnangust, mille kohaselt on abi, mida anti vastavalt 31. juuli 1929. aasta seadusele, mida muudeti 21. juuni 2005. aasta seadusega, ühisturuga kokkusobimatu, ning palus Luksemburgil määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõike 2 kohaselt esitada omapoolsed märkused.

| (12) | Oma 5. septembri 2005. aasta ja 19. septembri 2005. aasta kirjades (D/56729 ja D/57172) kordas komisjon Luksemburgi ametiasutustele esitatud nõuet märkuste esitamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Oma 5. septembri 2005. aasta ja 19. septembri 2005. aasta kirjades (D/56729 ja D/57172) kordas komisjon Luksemburgi ametiasutustele esitatud nõuet märkuste esitamise kohta.

| (13) | Kuivõrd ettenähtud tähtaja jooksul vastust ei saabunud, tegi komisjon oma 25. novembri 2005. aasta kirjas (5) Luksemburgile asutamislepingu artikli 88 lõike 1 alusel ettepaneku võtta järgmised asjakohased meetmed:






  (a) | keelduda kohaldamast Luksemburgi poolt 1929. aasta valdusettevõtjatele kehtestatud maksukorraldust kõikidele uutele taotlejatele alates 30 päeva möödumisest käesolevate kasulike meetmete vastuvõtmise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

(13)

Kuivõrd ettenähtud tähtaja jooksul vastust ei saabunud, tegi komisjon oma 25. novembri 2005. aasta kirjas (5) Luksemburgile asutamislepingu artikli 88 lõike 1 alusel ettepaneku võtta järgmised asjakohased meetmed:

(a)

keelduda kohaldamast Luksemburgi poolt 1929. aasta valdusettevõtjatele kehtestatud maksukorraldust kõikidele uutele taotlejatele alates 30 päeva möödumisest käesolevate kasulike meetmete vastuvõtmise kuupäevast;

| (b) | võtta kõik vajalikud õigus-, haldus- ja muud meetmed, et tühistada Luksemburgi poolt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus või eemaldada sellest kõik need elemendid, mis muudavad selle abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

(b)

võtta kõik vajalikud õigus-, haldus- ja muud meetmed, et tühistada Luksemburgi poolt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus või eemaldada sellest kõik need elemendid, mis muudavad selle abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses;

| (c) | teatada komisjonile määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 2 kohaselt kõikidest muudatustest, mida Luksemburg kavatseb eelneva punkti a alusel teha maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavas maksusüsteemis; |
| --- | --- |

(c)

teatada komisjonile määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 2 kohaselt kõikidest muudatustest, mida Luksemburg kavatseb eelneva punkti a alusel teha maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavas maksusüsteemis;

| (d) | esitada 30 päeva jooksul alates käesolevate asjakohaste meetmete vastuvõtmisest avalik teatis maksundusala õigusaktidesse tehtavate vajalike muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(d)

esitada 30 päeva jooksul alates käesolevate asjakohaste meetmete vastuvõtmisest avalik teatis maksundusala õigusaktidesse tehtavate vajalike muudatuste kohta.

| (14) | Samas kirjas palus komisjon Luksemburgi ametiasutustel talle ühe kuu jooksul alates ettepaneku kättesaamisest kirjalikult teatada, kas Luksemburg nõustub määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõike 1 kohaselt tingimusteta ja ühemõtteliselt kõikide kõnealuste asjakohaste meetmetega, ning nimetada maksukorralduse lõpliku tühistamise tähtaja. Komisjon teatas, et vastasel juhul võib ta ülalnimetatud määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt algatada menetluse vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 4. |
| --- | --- |

(14)

Samas kirjas palus komisjon Luksemburgi ametiasutustel talle ühe kuu jooksul alates ettepaneku kättesaamisest kirjalikult teatada, kas Luksemburg nõustub määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõike 1 kohaselt tingimusteta ja ühemõtteliselt kõikide kõnealuste asjakohaste meetmetega, ning nimetada maksukorralduse lõpliku tühistamise tähtaja. Komisjon teatas, et vastasel juhul võib ta ülalnimetatud määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt algatada menetluse vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 4.

| (15) | Oma 9. detsembri 2005. aasta kirjas A/40451 teatas Luksemburg komisjonile, et ta ei nõustu ettepandud asjakohaste meetmetega. Võttes arvesse Luksemburgi keeldumist ning pidades silmas ülalnimetatud kirjas esitatud Luksemburgi ametiasutuste märkusi, otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(15)

Oma 9. detsembri 2005. aasta kirjas A/40451 teatas Luksemburg komisjonile, et ta ei nõustu ettepandud asjakohaste meetmetega. Võttes arvesse Luksemburgi keeldumist ning pidades silmas ülalnimetatud kirjas esitatud Luksemburgi ametiasutuste märkusi, otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

| (16) | Oma 9. veebruari 2006. aasta ja 28. märtsi 2006. aasta kirjades (SG D/200621 ja SG D/201345) teatas komisjon Luksemburgile oma otsusest algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus ning selle otsuse parandusest. |
| --- | --- |

(16)

Oma 9. veebruari 2006. aasta ja 28. märtsi 2006. aasta kirjades (SG D/200621 ja SG D/201345) teatas komisjon Luksemburgile oma otsusest algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus ning selle otsuse parandusest.

| (17) | Komisjoni otsus (parandatud redaktsioonis) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6). Kõnealuses otsuses palub komisjon huvitatud osapooltel esitada omapoolsed märkused. Komisjonile ei laekunud antud menetlusega seoses mitte ühtegi kolmanda huvitatud osapoole märkust. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni otsus (parandatud redaktsioonis) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6). Kõnealuses otsuses palub komisjon huvitatud osapooltel esitada omapoolsed märkused. Komisjonile ei laekunud antud menetlusega seoses mitte ühtegi kolmanda huvitatud osapoole märkust.

| (18) | Oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas A/32917 esitas Luksemburg omapoolsed märkused. |
| --- | --- |

(18)

Oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas A/32917 esitas Luksemburg omapoolsed märkused.

| (19) | 6. juulil 2006 toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni täiendav kohtumine, mille käigus kõnealused ametiasutused esitasid täiendavat teavet 1929. aasta valdusettevõtjate rahastamistegevuste kohta ning õiguskindlusest tuleneva võimaluse üle jätkata nende suhtes maksuvabastuse kohaldamist üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(19)

6. juulil 2006 toimus Luksemburgi ametiasutuste ja komisjoni täiendav kohtumine, mille käigus kõnealused ametiasutused esitasid täiendavat teavet 1929. aasta valdusettevõtjate rahastamistegevuste kohta ning õiguskindlusest tuleneva võimaluse üle jätkata nende suhtes maksuvabastuse kohaldamist üleminekuperioodi jooksul.

II.   MEETME KIRJELDUS

| (20) | 31. juuli 1929. aasta alusseadusega maksuvabastusega valdusettevõtjate kohta kehtestati maksunduskord, mille ülesandeks oli julgustada rahvusvahelistesse kontsernidesse kuuluvate äriühingute kasumi jaotamist, vältides seejuures sama kasumi topeltmaksustamist valdusettevõtjate ja nende aktsionäride tasandil. Pärast 31. juuli 1929. aasta seaduse muutmist 1937. aastal kehtestati Luksemburgis täiendav maksuvabastuskord nn miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele – ettevõtjatele, mille esialgne vaba kapital oli vähemalt miljard Luksemburgi franki (LUF). Lisaks kehtestas Luksemburg teatavatel lisatingimustel kohaldatava väärtpaberite suhtes rakendatava maksuvabastuskorra, mille kohaselt ei maksustata dividende, litsentsitasusid, kapitali kasvutulu ja likvideerimistulusid, mis tulevad selliste ettevõtete aktsiate müügist, milles valdusettevõtja osalust omab. Seega kehtib Luksemburgis praegu lisaks tavaõigusega (näiteks tulumaksuseaduse artikliga 166) reguleeritavale osaluste üldisele maksuvabastuskorrale, millesse võetakse üle ema- ja tütarettevõtjate ja intressimaksete-litsentsitasude direktiiv (7), veel täiendav maksuvabastuskord, mida kohaldatakse 1929. aasta valdusettevõtjate ja miljardär-tüüpi valdusettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(20)

31. juuli 1929. aasta alusseadusega maksuvabastusega valdusettevõtjate kohta kehtestati maksunduskord, mille ülesandeks oli julgustada rahvusvahelistesse kontsernidesse kuuluvate äriühingute kasumi jaotamist, vältides seejuures sama kasumi topeltmaksustamist valdusettevõtjate ja nende aktsionäride tasandil. Pärast 31. juuli 1929. aasta seaduse muutmist 1937. aastal kehtestati Luksemburgis täiendav maksuvabastuskord nn miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele – ettevõtjatele, mille esialgne vaba kapital oli vähemalt miljard Luksemburgi franki (LUF). Lisaks kehtestas Luksemburg teatavatel lisatingimustel kohaldatava väärtpaberite suhtes rakendatava maksuvabastuskorra, mille kohaselt ei maksustata dividende, litsentsitasusid, kapitali kasvutulu ja likvideerimistulusid, mis tulevad selliste ettevõtete aktsiate müügist, milles valdusettevõtja osalust omab. Seega kehtib Luksemburgis praegu lisaks tavaõigusega (näiteks tulumaksuseaduse artikliga 166) reguleeritavale osaluste üldisele maksuvabastuskorrale, millesse võetakse üle ema- ja tütarettevõtjate ja intressimaksete-litsentsitasude direktiiv (7), veel täiendav maksuvabastuskord, mida kohaldatakse 1929. aasta valdusettevõtjate ja miljardär-tüüpi valdusettevõtjate suhtes.

| (21) | 31. juuli 1929. aasta seaduse kohaselt ei kohaldata maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes mitte ühtegi Luksemburgi otsest maksu, sealhulgas ettevõtete tulumaksu, kohaliku omavalitsuse ettevõtte tulumaksu (8) ega netovarale kehtestatud maksu (9). Seevastu peavad nad maksma kapitalilt makstavaid makse, nagu kinnisvaramaks (10) ja iga-aastane märkimistasu (11). Seega ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate saadud dividendid, intressid, litsentsitasud ja kapitalikasvutulu Luksemburgis maksustatud. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt makstud dividendide, litsentsitasude (12) ja intresside puhul ei toimu automaatset maksude kinnipidamist (13). Samuti ei peeta maksu eelnevalt kinni maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate nagu ka muude Luksemburgi ettevõtjate välismaal makstavatelt intressidelt, samas kui maksukohustuslastest residentide saadavaid intresse vaadeldakse maksustatava tuluna. |
| --- | --- |

(21)

31. juuli 1929. aasta seaduse kohaselt ei kohaldata maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes mitte ühtegi Luksemburgi otsest maksu, sealhulgas ettevõtete tulumaksu, kohaliku omavalitsuse ettevõtte tulumaksu (8) ega netovarale kehtestatud maksu (9). Seevastu peavad nad maksma kapitalilt makstavaid makse, nagu kinnisvaramaks (10) ja iga-aastane märkimistasu (11). Seega ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate saadud dividendid, intressid, litsentsitasud ja kapitalikasvutulu Luksemburgis maksustatud. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt makstud dividendide, litsentsitasude (12) ja intresside puhul ei toimu automaatset maksude kinnipidamist (13). Samuti ei peeta maksu eelnevalt kinni maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate nagu ka muude Luksemburgi ettevõtjate välismaal makstavatelt intressidelt, samas kui maksukohustuslastest residentide saadavaid intresse vaadeldakse maksustatava tuluna.

| (22) | Veel tuleb märkida, et intressidelt, mida maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad (ja mis tahes muud Luksemburgi ettevõtted) maksavad teise liikmesriigi kodanikest füüsilistele isikutele – kes on tegeliku tulu saajateks nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/38/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (14) tähenduses – peetakse kinni kõnealuse direktiiviga sätestatud maks. Alates 1. jaanuarist 2006. aastal kehtib Luksemburgis sarnane 10 %line maks (retenue libératoire) residentidest füüsilistele isikutele makstavate intressidele ja see kehtib ka 1929. aasta valdusettevõtjate makstavatele intressidele. |
| --- | --- |

(22)

Veel tuleb märkida, et intressidelt, mida maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad (ja mis tahes muud Luksemburgi ettevõtted) maksavad teise liikmesriigi kodanikest füüsilistele isikutele – kes on tegeliku tulu saajateks nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/38/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (14) tähenduses – peetakse kinni kõnealuse direktiiviga sätestatud maks. Alates 1. jaanuarist 2006. aastal kehtib Luksemburgis sarnane 10 %line maks (retenue libératoire) residentidest füüsilistele isikutele makstavate intressidele ja see kehtib ka 1929. aasta valdusettevõtjate makstavatele intressidele.

| (23) | Luksemburgi poolt sõlmitud topeltmaksustamist ja maksupettusi vältivad kahepoolsed kokkulepped üldiselt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid ei hõlma. |
| --- | --- |

(23)

Luksemburgi poolt sõlmitud topeltmaksustamist ja maksupettusi vältivad kahepoolsed kokkulepped üldiselt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid ei hõlma.

| (24) | Kapitalimaksudest kohaldatakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kapitali suurendamise maksu (droit d'apport), mille määraks on 1 % rahalistelt sissemaksetelt või aktsiakapitali suurenemiselt (15). Lisaks sellele kohaldatakse kõnealustele valdusettevõtjatele iga-aastast märkimistasu, mille suuruseks on 0,2 % sissemakstud aktsiakapitalist ja emissioonitulu väljalaskekasumist eelneva majandusaasta lõpukuupäeva seisuga (16). Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja võib võtta laene oma aktsionäridelt, pankadelt või teistelt krediidiasutustelt ning emiteerida võlakirju. Juhul kui võlgade ja aktsiaemissiooni abil rahastamise suhe ületab teatava rahandusliku piirväärtuse, kohaldatakse märkimistasu maksmatajätmise vältimiseks alakapitaliseerimise puhul kohaldatavaid eeskirju. Lisaks sellele toimub automaatne maksu kinnipidamine 20 % ulatuses maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate residentidest ja mitteresidentidest juhatuseliikmetele, tegevjuhtidele ja audiitoritele makstavate kasumiprotsentide puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kapitalimaksudest kohaldatakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kapitali suurendamise maksu (droit d'apport), mille määraks on 1 % rahalistelt sissemaksetelt või aktsiakapitali suurenemiselt (15). Lisaks sellele kohaldatakse kõnealustele valdusettevõtjatele iga-aastast märkimistasu, mille suuruseks on 0,2 % sissemakstud aktsiakapitalist ja emissioonitulu väljalaskekasumist eelneva majandusaasta lõpukuupäeva seisuga (16). Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja võib võtta laene oma aktsionäridelt, pankadelt või teistelt krediidiasutustelt ning emiteerida võlakirju. Juhul kui võlgade ja aktsiaemissiooni abil rahastamise suhe ületab teatava rahandusliku piirväärtuse, kohaldatakse märkimistasu maksmatajätmise vältimiseks alakapitaliseerimise puhul kohaldatavaid eeskirju. Lisaks sellele toimub automaatne maksu kinnipidamine 20 % ulatuses maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate residentidest ja mitteresidentidest juhatuseliikmetele, tegevjuhtidele ja audiitoritele makstavate kasumiprotsentide puhul.

| (25) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksusüsteem laieneb ainult Luksemburgis registreeritud äriühingutele (17), välistades isikuettevõtted, lepingu alusel tegutsevad ühendettevõtted, mille näol ei ole tegemist äriühingutega, abiettevõtted ja välismaiste äriühingute filiaalid ning kohalikud agentuurid. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja kapitali suurus sõltub sellest, mis liiki äriühinguga on tegemist. Suurhertsogi 29. juuli 1977. aasta dekreedi kohaselt peab maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja sissemakstud aktsiakapital olema vähemalt 24 000 eurot. |
| --- | --- |

(25)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksusüsteem laieneb ainult Luksemburgis registreeritud äriühingutele (17), välistades isikuettevõtted, lepingu alusel tegutsevad ühendettevõtted, mille näol ei ole tegemist äriühingutega, abiettevõtted ja välismaiste äriühingute filiaalid ning kohalikud agentuurid. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja kapitali suurus sõltub sellest, mis liiki äriühinguga on tegemist. Suurhertsogi 29. juuli 1977. aasta dekreedi kohaselt peab maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja sissemakstud aktsiakapital olema vähemalt 24 000 eurot.

| (26) | Luksemburgis registreeritud äriühingud võivad olla registreeritud maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatena tingimusel, et nende tegevus hõlmab ainult Luksemburgi või välismaistes äriühingutes mis tahes osaluste omandamist, valdamist ja realiseerimist, eeskätt laenude andmise, patentide haldamise ja autoriõiguste litsentside väljastamise ja oskusteabe levitamise teel äriühingutes, kus nad osalusi on omandanud. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja ei või oma nimel tegeleda tööstusliku tegevusega või hallata avalikkusele avatud kaubandusettevõtet. Oma tegevuse laiendamisel selliselt kindlaksmääratud piiridest väljapoole kaotab valdusettevõtja oma eriseisundi ning teda käsitletakse tavalise maksukohustuslasest äriühinguna. |
| --- | --- |

(26)

Luksemburgis registreeritud äriühingud võivad olla registreeritud maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatena tingimusel, et nende tegevus hõlmab ainult Luksemburgi või välismaistes äriühingutes mis tahes osaluste omandamist, valdamist ja realiseerimist, eeskätt laenude andmise, patentide haldamise ja autoriõiguste litsentside väljastamise ja oskusteabe levitamise teel äriühingutes, kus nad osalusi on omandanud. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja ei või oma nimel tegeleda tööstusliku tegevusega või hallata avalikkusele avatud kaubandusettevõtet. Oma tegevuse laiendamisel selliselt kindlaksmääratud piiridest väljapoole kaotab valdusettevõtja oma eriseisundi ning teda käsitletakse tavalise maksukohustuslasest äriühinguna.

| (27) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:






  a) | Luksemburgi või välismaistes osaühingutes kapitaliosaluste omandamist, haldust ja müüki; |
| --- | --- | --- |

(27)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:

a)

Luksemburgi või välismaistes osaühingutes kapitaliosaluste omandamist, haldust ja müüki;

| b) | Luksemburgi või välisriikide võlakirjade, hoiusertifikaatide ja tagamata võlakirjade omandamist, haldust ja müüki; |
| --- | --- |

b)

Luksemburgi või välisriikide võlakirjade, hoiusertifikaatide ja tagamata võlakirjade omandamist, haldust ja müüki;

| c) | Luksemburgi või välismaistes äriühingutes finantsosaluste omandamist, haldust ja müüki; |
| --- | --- |

c)

Luksemburgi või välismaistes äriühingutes finantsosaluste omandamist, haldust ja müüki;

| d) | mis tahes kujul laenude, avansside ja tagatiste andmist äriühingutele, mille kapitalis valdusettevõtja otseselt osaleb. Kõnealuste laenude tagamiseks on nõutav nende äriühingute kapitalis osalemine vähemalt 25 % ulatuses; |
| --- | --- |

d)

mis tahes kujul laenude, avansside ja tagatiste andmist äriühingutele, mille kapitalis valdusettevõtja otseselt osaleb. Kõnealuste laenude tagamiseks on nõutav nende äriühingute kapitalis osalemine vähemalt 25 % ulatuses;

| e) | kulla või kulla alusel väljastatud väärtpaberite valdamist; |
| --- | --- |

e)

kulla või kulla alusel väljastatud väärtpaberite valdamist;

| f) | võlakirjade ja hoiusertifikaatide (sh nii börsil koteeritud kui eraviisiliselt kaubeldavate) emiteerimist; |
| --- | --- |

f)

võlakirjade ja hoiusertifikaatide (sh nii börsil koteeritud kui eraviisiliselt kaubeldavate) emiteerimist;

| g) | patentide omandamist ja valdamist, nende kasutamist filiaalidele litsentside väljastamise teel ning litsentsitasude saamist (litsentse võib samuti pakkuda kolmandatele isikutele, kuid litsentsidega kauplemine ei ole lubatud); |
| --- | --- |

g)

patentide omandamist ja valdamist, nende kasutamist filiaalidele litsentside väljastamise teel ning litsentsitasude saamist (litsentse võib samuti pakkuda kolmandatele isikutele, kuid litsentsidega kauplemine ei ole lubatud);

| h) | patentide valdamisega kaasnevat kaubamärkide ja litsentside valdamist, kusjuures nende kasutamine litsentsitasude saamiseks filiaalide vahendusel on samuti lubatud, kuid ainult kõrvaltegevusena; |
| --- | --- |

h)

patentide valdamisega kaasnevat kaubamärkide ja litsentside valdamist, kusjuures nende kasutamine litsentsitasude saamiseks filiaalide vahendusel on samuti lubatud, kuid ainult kõrvaltegevusena;

| i) | osaluse võtmist täisühingutes, tingimusel, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja osalus sissemakstud aktsiakapitalis on vähemalt 1 240 000 eurot ning et ta rahaline vastutus piirdub tema osalusega. |
| --- | --- |

i)

osaluse võtmist täisühingutes, tingimusel, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja osalus sissemakstud aktsiakapitalis on vähemalt 1 240 000 eurot ning et ta rahaline vastutus piirdub tema osalusega.

| (28) | Keelatud tegevuste hulka kuuluvad eeskätt:






  a) | mis tahes tööstus- või kaubandustegevus või teenuste osutamine; |
| --- | --- | --- |

(28)

Keelatud tegevuste hulka kuuluvad eeskätt:

a)

mis tahes tööstus- või kaubandustegevus või teenuste osutamine;

| b) | avalikkusele avatud kaubandusettevõtete haldamine; |
| --- | --- |

b)

avalikkusele avatud kaubandusettevõtete haldamine;

| c) | kinnisvara omandamine, välja arvatud kinnisvara, mida kasutatakse haldusühingu enda tööruumidena; |
| --- | --- |

c)

kinnisvara omandamine, välja arvatud kinnisvara, mida kasutatakse haldusühingu enda tööruumidena;

| d) | kasumlike agentuuri-, pangandus- või haldusteenuste osutamine mis tahes äriühingule, välja arvatud juhul, kui tegemist on haldusühingu filiaaliga; |
| --- | --- |

d)

kasumlike agentuuri-, pangandus- või haldusteenuste osutamine mis tahes äriühingule, välja arvatud juhul, kui tegemist on haldusühingu filiaaliga;

| e) | lühiajaliste või keskmise tähtajaga väärtpaberite emissioon; |
| --- | --- |

e)

lühiajaliste või keskmise tähtajaga väärtpaberite emissioon;

| f) | laenude, avansside või tagatiste andmine mis tahes asutustele, mis ei ole valdusettevõtja filiaalid; |
| --- | --- |

f)

laenude, avansside või tagatiste andmine mis tahes asutustele, mis ei ole valdusettevõtja filiaalid;

| g) | patentidega mitteseotud intellektuaalse omandi õiguste omandamine; |
| --- | --- |

g)

patentidega mitteseotud intellektuaalse omandi õiguste omandamine;

| h) | otsene osalemine filiaalide tegevuses. |
| --- | --- |

h)

otsene osalemine filiaalide tegevuses.

| (29) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate järelevalvega tegeleb Luksemburgi registreerimis- ja kinnisvaravalitsus (Administration Luxembourgeoise de l'Enregistrement et des Domaines), kellel on õigus kontrollida valdusettevõtjate raamatupidamist, kuid ainult sellises ulatuses, et veenduda, et valdusettevõtja tegevus vastab 1929. aasta seaduse sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(29)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate järelevalvega tegeleb Luksemburgi registreerimis- ja kinnisvaravalitsus (Administration Luxembourgeoise de l'Enregistrement et des Domaines), kellel on õigus kontrollida valdusettevõtjate raamatupidamist, kuid ainult sellises ulatuses, et veenduda, et valdusettevõtja tegevus vastab 1929. aasta seaduse sätestatud nõuetele.

| (30) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hulka kuulub eraldi liik valdusettevõtjaid, mida nimetatakse maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjateks. Sellise valdusettevõtja võib rajada välismaiste äriühingute aktsiate ostmisega või sellega, et sissemakstud aktsiakapitali ja reservfondide suurus viiakse 24 miljoni euroni (1 miljardi LUFni). Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele laieneb maksusüsteem, mille korral iga-aastane märkimistasu asendatakse “tulumaksuks” nimetatava maksuga. Vastavalt suurhertsogi 1937. aasta dekreedile maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjate kohta maksustatakse selle spetsiaalse tulumaksuga võlakirjade ja väärtpaberite omanikele makstavad intressid, aktsionäridele makstavad dividendid ja haldusettevõtte tegevjuhtidele, audiitoritele ja likvideerijatele makstavad lisatasud. |
| --- | --- |

(30)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hulka kuulub eraldi liik valdusettevõtjaid, mida nimetatakse maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjateks. Sellise valdusettevõtja võib rajada välismaiste äriühingute aktsiate ostmisega või sellega, et sissemakstud aktsiakapitali ja reservfondide suurus viiakse 24 miljoni euroni (1 miljardi LUFni). Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele laieneb maksusüsteem, mille korral iga-aastane märkimistasu asendatakse “tulumaksuks” nimetatava maksuga. Vastavalt suurhertsogi 1937. aasta dekreedile maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjate kohta maksustatakse selle spetsiaalse tulumaksuga võlakirjade ja väärtpaberite omanikele makstavad intressid, aktsionäridele makstavad dividendid ja haldusettevõtte tegevjuhtidele, audiitoritele ja likvideerijatele makstavad lisatasud.

| (31) | Kui võlakirjade või aktsiate omanikele makstavate intresside kogusumma vaadeldaval majandusaastal on suurem või võrdne 2,4 miljoni euroga, arvestatakse kõnealune maks skaala alusel, mis hõlmab 3 % makstud intressisummadest ja 1,8 % dividendidest, kasumiprotsentidest ja hüvitistest, ning mis võib ulatuda maksimaalselt kuni 1,2 miljoni euroni ja 0,1 protsendini dividendide, lisatasude ja töötasude kogusummast, mis ületab kõnealuse piirsumma. Kui võlakirjade või aktsiate omanikele makstavate intresside kogusumma vaadeldaval majandusaastal on väiksem kui 2,4 miljonit eurot, arvestatakse maks teistsuguse skaala alusel, mis hõlmab 3 % makstud intressisummadest ja 3 % dividendidest, kasumiprotsentidest ja tasudest, ning mis võib ulatuda maksimaalselt summani, mille arvutamiseks lahutatakse 2,4 miljonist eurost kõikide makstud intresside 1,8 %, kuid mitte enam kui 1,2 miljoni euro võrra seda piirväärtust ületavate dividendide ja 0,1 % seda piirväärtust ületavate dividendide, kasumiprotsentide ja hüvitiste summa. Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele ei laiene tavalised eeskirjad alakapitaliseerituse kohta, mida kohaldatakse seoses märkimistasuga ning lisatasude ja töötasude puhul ei toimu automaatset maksude kinnipidamist. |
| --- | --- |

(31)

Kui võlakirjade või aktsiate omanikele makstavate intresside kogusumma vaadeldaval majandusaastal on suurem või võrdne 2,4 miljoni euroga, arvestatakse kõnealune maks skaala alusel, mis hõlmab 3 % makstud intressisummadest ja 1,8 % dividendidest, kasumiprotsentidest ja hüvitistest, ning mis võib ulatuda maksimaalselt kuni 1,2 miljoni euroni ja 0,1 protsendini dividendide, lisatasude ja töötasude kogusummast, mis ületab kõnealuse piirsumma. Kui võlakirjade või aktsiate omanikele makstavate intresside kogusumma vaadeldaval majandusaastal on väiksem kui 2,4 miljonit eurot, arvestatakse maks teistsuguse skaala alusel, mis hõlmab 3 % makstud intressisummadest ja 3 % dividendidest, kasumiprotsentidest ja tasudest, ning mis võib ulatuda maksimaalselt summani, mille arvutamiseks lahutatakse 2,4 miljonist eurost kõikide makstud intresside 1,8 %, kuid mitte enam kui 1,2 miljoni euro võrra seda piirväärtust ületavate dividendide ja 0,1 % seda piirväärtust ületavate dividendide, kasumiprotsentide ja hüvitiste summa. Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele ei laiene tavalised eeskirjad alakapitaliseerituse kohta, mida kohaldatakse seoses märkimistasuga ning lisatasude ja töötasude puhul ei toimu automaatset maksude kinnipidamist.

| (32) | Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:






  a) | finantsabi andmist mis tahes äriühingule, mille üle valdusettevõtjal on tegelik otsene või kaudne kontroll; |
| --- | --- | --- |

(32)

Maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:

a)

finantsabi andmist mis tahes äriühingule, mille üle valdusettevõtjal on tegelik otsene või kaudne kontroll;

| b) | finantsabi andmist mis tahes äriühingule, milles valdusettevõtja kontrollitavad äriühingud omavad vähemalt 25-protsendilist osalust ning millega tal on olemas püsivad majandussidemed; |
| --- | --- |

b)

finantsabi andmist mis tahes äriühingule, milles valdusettevõtja kontrollitavad äriühingud omavad vähemalt 25-protsendilist osalust ning millega tal on olemas püsivad majandussidemed;

| c) | finantsabi andmist filiaalidele, mida tegelikult kontrollivad äriühingud, milles valdusettevõtja omab 25-protsendilist osalust. |
| --- | --- |

c)

finantsabi andmist filiaalidele, mida tegelikult kontrollivad äriühingud, milles valdusettevõtja omab 25-protsendilist osalust.

| (33) | Ülalkirjeldatud maksuvabastust laiendati teatavatel tingimustel “maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjatele”, mis on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate üheks alaliigiks. Nende finantsvaldusettevõtjate ülesandeks on rahastada kontserni või omavahel seotud äriühingute tegevusi. Seejuures käsitletakse äriühinguid kontserni kuuluvatena, kui nad kasutavad vastastikuse sõltuvuse tähistamiseks sama nimetust või kui samasse kontserni kuuluvatel äriühingutel on neis oluline osalus (vähemalt 25 %), kusjuures kõnealuste äriühingute vahel on püsivad majandussidemed. |
| --- | --- |

(33)

Ülalkirjeldatud maksuvabastust laiendati teatavatel tingimustel “maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjatele”, mis on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate üheks alaliigiks. Nende finantsvaldusettevõtjate ülesandeks on rahastada kontserni või omavahel seotud äriühingute tegevusi. Seejuures käsitletakse äriühinguid kontserni kuuluvatena, kui nad kasutavad vastastikuse sõltuvuse tähistamiseks sama nimetust või kui samasse kontserni kuuluvatel äriühingutel on neis oluline osalus (vähemalt 25 %), kusjuures kõnealuste äriühingute vahel on püsivad majandussidemed.

| (34) | Sarnaselt maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjaga on ka maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjal õigus tegeleda kontsernisisese rahastamise puhul enamate tegevustega kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjal. Kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad võivad rahastada vaid selliseid äriühinguid, milles neil on otsene osalus, siis maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjad võivad anda laene kõikidele oma kontserni liikmeks olevatele äriühingutele. Maksuvabastusega finantsvaldusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:






  a) | kontserni liikmete rahastamist laenude andmisega sellistele äriühingutele, milles finantsvaldusettevõtjal ei ole otsest osalust, ja sellistele äriühingutele, milles neil on selline osalus; |
| --- | --- | --- |

(34)

Sarnaselt maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjaga on ka maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjal õigus tegeleda kontsernisisese rahastamise puhul enamate tegevustega kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjal. Kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad võivad rahastada vaid selliseid äriühinguid, milles neil on otsene osalus, siis maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjad võivad anda laene kõikidele oma kontserni liikmeks olevatele äriühingutele. Maksuvabastusega finantsvaldusettevõtja tegevus hõlmab eeskätt:

a)

kontserni liikmete rahastamist laenude andmisega sellistele äriühingutele, milles finantsvaldusettevõtjal ei ole otsest osalust, ja sellistele äriühingutele, milles neil on selline osalus;

| b) | võlakirjade emiteerimist, millest saadavat tulu kasutatakse kontserni teise liikme tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

b)

võlakirjade emiteerimist, millest saadavat tulu kasutatakse kontserni teise liikme tegevuse rahastamiseks;

| c) | arveldamist kontsernisisese arveldusühinguna; |
| --- | --- |

c)

arveldamist kontsernisisese arveldusühinguna;

| d) | kontserni äriühingutelt rahaliste hoiuste vastuvõtmist teistele äriühingutele avanssidena väljamaksmiseks. |
| --- | --- |

d)

kontserni äriühingutelt rahaliste hoiuste vastuvõtmist teistele äriühingutele avanssidena väljamaksmiseks.

| (35) | 6. novembril 2003. aastal esitas Luksemburgi valitsus parlamendile seaduseelnõu nr 5231, millega muudeti 31. juuli 1929. aasta seadust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksusüsteemi kohta. Luksemburgi parlament kiitis selle seaduseelnõu 19. aprilli 2003. aasta istungil mõningate muudatustega heaks. Uus seadus kuulutati välja 21. juunil 2005. aastal ja avaldati Luksemburgi Suurhertsogiriigi Teatajas 22. juunil 2005. aastal. 21. juuni 2005. aasta seadus jõustus 1. juulil 2005. aastal. |
| --- | --- |

(35)

6. novembril 2003. aastal esitas Luksemburgi valitsus parlamendile seaduseelnõu nr 5231, millega muudeti 31. juuli 1929. aasta seadust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksusüsteemi kohta. Luksemburgi parlament kiitis selle seaduseelnõu 19. aprilli 2003. aasta istungil mõningate muudatustega heaks. Uus seadus kuulutati välja 21. juunil 2005. aastal ja avaldati Luksemburgi Suurhertsogiriigi Teatajas 22. juunil 2005. aastal. 21. juuni 2005. aasta seadus jõustus 1. juulil 2005. aastal.

| (36) | Selle seaduse kohaselt kaotavad valdusettevõtjad, kes saavad enam kui 5 % konkreetse majandusaasta jooksul Luksemburgi tulumaksuga võrreldava tulumaksu kohustust mitteomavate mitteresidentidest äriühingute väljamakstud dividendidest, maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja staatuse ning muutuvad äriühinguteks, kellele laieneb tavaõigusest tulenev maksukohustus. Seaduseelnõuga seotud parlamendi dokumentides on selgitatud, et tulumaksu käsitletakse võrreldavana Luksemburgi tulumaksuga, kui selle maksu määraks on vähemalt 11 % (st 50 % Luksemburgi ettevõtete tulumaksu määrast), kusjuures maksu arvestamise aluseks olev maksubaas peab olema Luksemburgis kasutatavaga sarnane. |
| --- | --- |

(36)

Selle seaduse kohaselt kaotavad valdusettevõtjad, kes saavad enam kui 5 % konkreetse majandusaasta jooksul Luksemburgi tulumaksuga võrreldava tulumaksu kohustust mitteomavate mitteresidentidest äriühingute väljamakstud dividendidest, maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja staatuse ning muutuvad äriühinguteks, kellele laieneb tavaõigusest tulenev maksukohustus. Seaduseelnõuga seotud parlamendi dokumentides on selgitatud, et tulumaksu käsitletakse võrreldavana Luksemburgi tulumaksuga, kui selle maksu määraks on vähemalt 11 % (st 50 % Luksemburgi ettevõtete tulumaksu määrast), kusjuures maksu arvestamise aluseks olev maksubaas peab olema Luksemburgis kasutatavaga sarnane.

| (37) | Seadusele lisatud märkustest ilmneb, et kõnealuste muudatuste vastuvõtmise eesmärgiks oli viia 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatav maksukorraldus vastavusse nõukogu poolt ettevõtjate maksustamist käsitleva tegevusjuhendi koostamisele antava hinnangu raames Luksemburgi ametiasutustele 3. juunil 2003. aastal edastatud soovitustega. Seega kehtestati uue seadusega üleminekukorraldus, millega säilitati olemasolevate maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele antavad eelised alates selle seaduse jõustumisest kuni 1. jaanuarini 2011. aastal. |
| --- | --- |

(37)

Seadusele lisatud märkustest ilmneb, et kõnealuste muudatuste vastuvõtmise eesmärgiks oli viia 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatav maksukorraldus vastavusse nõukogu poolt ettevõtjate maksustamist käsitleva tegevusjuhendi koostamisele antava hinnangu raames Luksemburgi ametiasutustele 3. juunil 2003. aastal edastatud soovitustega. Seega kehtestati uue seadusega üleminekukorraldus, millega säilitati olemasolevate maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatele antavad eelised alates selle seaduse jõustumisest kuni 1. jaanuarini 2011. aastal.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (38) | Oma 9. veebruari 2006. aasta otsuses on komisjon sisuliselt väitnud, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate süsteemi näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjoni arvates antakse sellise maksukorraldusega ainult kõnealustele valdusettevõtjatele mitmeid majanduslikke eeliseid, mis seisnevad vabastamises ettevõtte tulumaksust, automaatselt kinnipeetavatest maksudest, netovarale kehtestatud maksust ja kinnisvaramaksust. Nende eelistega kaasneb valdusettevõtjate ja kontsernide, millesse nad kuuluvad, maksukohustuste vähenemine Luksemburgi riigikassa ees. |
| --- | --- |

(38)

Oma 9. veebruari 2006. aasta otsuses on komisjon sisuliselt väitnud, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate süsteemi näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjoni arvates antakse sellise maksukorraldusega ainult kõnealustele valdusettevõtjatele mitmeid majanduslikke eeliseid, mis seisnevad vabastamises ettevõtte tulumaksust, automaatselt kinnipeetavatest maksudest, netovarale kehtestatud maksust ja kinnisvaramaksust. Nende eelistega kaasneb valdusettevõtjate ja kontsernide, millesse nad kuuluvad, maksukohustuste vähenemine Luksemburgi riigikassa ees.

| (39) | Komisjoni arvates kasutatakse nende eeliste puhul riigi ressursse, kuivõrd seoses nendega kaotab Luksemburgi riigikassa maksutulu. Kõnealune maksukorraldus tundub olevat selektiivne, kuivõrd see hõlmab vaid valdusettevõtjaid, kes lisaks sellele tegutsevad teatavates kindlates tegevusvaldkondades, eeskätt finantstegevustega ja varade halduse, litsentside väljastamise ning rahakäibega seotud tegevustega. Maksukorraldust kohaldatakse seejuures vaid kontsernisisesele tegevusele, kuivõrd maksusoodustuste kasutajad peavad soodustuse saamiseks tegutsema kontserni siseselt. Seega ei ole kõnealune maksukorraldus avatud kõikidele ettevõtjatele, vaid üksnes nendele, kes koonduvad kontsernidesse, luues Luksemburgis asuva valdusettevõtja, mille tegevus on piiratud teatavate tegevusaladega, nagu rahastamine, osaluste haldamine, litsentside ja patenditunnistuste väljastamise koordineerimine. |
| --- | --- |

(39)

Komisjoni arvates kasutatakse nende eeliste puhul riigi ressursse, kuivõrd seoses nendega kaotab Luksemburgi riigikassa maksutulu. Kõnealune maksukorraldus tundub olevat selektiivne, kuivõrd see hõlmab vaid valdusettevõtjaid, kes lisaks sellele tegutsevad teatavates kindlates tegevusvaldkondades, eeskätt finantstegevustega ja varade halduse, litsentside väljastamise ning rahakäibega seotud tegevustega. Maksukorraldust kohaldatakse seejuures vaid kontsernisisesele tegevusele, kuivõrd maksusoodustuste kasutajad peavad soodustuse saamiseks tegutsema kontserni siseselt. Seega ei ole kõnealune maksukorraldus avatud kõikidele ettevõtjatele, vaid üksnes nendele, kes koonduvad kontsernidesse, luues Luksemburgis asuva valdusettevõtja, mille tegevus on piiratud teatavate tegevusaladega, nagu rahastamine, osaluste haldamine, litsentside ja patenditunnistuste väljastamise koordineerimine.

| (40) | Vormilise uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et sellise eelise näol on tegemist konkurentsi kahjustamisega ning liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tavaline finants- ja haldustegevus toimub pingelise konkurentsiga rahvusvahelistel turgudel. Seega tundub, et konkurentsi on kahjustatud, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid soodustatakse võrreldes sõltumatute teenuseosutajate ja finantsvahendusettevõtetega, eeskätt võrreldes pankade ja klassikaliste nõustamisettevõtetega. Kaubandus tundus olevat mõjutatud, sest maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavad eelised hõlmavad üksnes teatavates valdkondades tegutsevaid valdusettevõtjaid, kelle tegevus on valdavalt piiriülene. |
| --- | --- |

(40)

Vormilise uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et sellise eelise näol on tegemist konkurentsi kahjustamisega ning liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tavaline finants- ja haldustegevus toimub pingelise konkurentsiga rahvusvahelistel turgudel. Seega tundub, et konkurentsi on kahjustatud, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid soodustatakse võrreldes sõltumatute teenuseosutajate ja finantsvahendusettevõtetega, eeskätt võrreldes pankade ja klassikaliste nõustamisettevõtetega. Kaubandus tundus olevat mõjutatud, sest maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavad eelised hõlmavad üksnes teatavates valdkondades tegutsevaid valdusettevõtjaid, kelle tegevus on valdavalt piiriülene.

| (41) | Tundub, et kohaldada ei ole võimalik mitte ühtegi artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandit, kuivõrd kõnealuse meetme näol on tegemist tegevustoetusega, mis ei ole seotud teatavate eriprojektide elluviimisega, selle eesmärgiks tundub olevat vaid abi saajate kulude vähendamine ning sellega ei toetata mitte ühte ühenduse eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

(41)

Tundub, et kohaldada ei ole võimalik mitte ühtegi artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandit, kuivõrd kõnealuse meetme näol on tegemist tegevustoetusega, mis ei ole seotud teatavate eriprojektide elluviimisega, selle eesmärgiks tundub olevat vaid abi saajate kulude vähendamine ning sellega ei toetata mitte ühte ühenduse eesmärgi saavutamist.

| (42) | Komisjon leiab samuti, et tegemist on abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti i tähenduses. Seejuures tundub, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksukorraldust muutev uus seadus ei mõjuta kõnealuse abi olemust, kuivõrd sellega ei muudetud maksukorraldusega antavaid eeliseid, vaid üksnes piirati ajutiselt abi saajate ringi, hõlmates vaid valdusettevõtjaid, kes ei saa teatavaid dividende, mille suhtes on kehtestatud maksusoodustus väljaspool Luksemburgi. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon leiab samuti, et tegemist on abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti i tähenduses. Seejuures tundub, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksukorraldust muutev uus seadus ei mõjuta kõnealuse abi olemust, kuivõrd sellega ei muudetud maksukorraldusega antavaid eeliseid, vaid üksnes piirati ajutiselt abi saajate ringi, hõlmates vaid valdusettevõtjaid, kes ei saa teatavaid dividende, mille suhtes on kehtestatud maksusoodustus väljaspool Luksemburgi.

| (43) | Ametliku uurimismenetluse algatamise käigus palus komisjon Luksemburgil esitada kogu vajalik teave, et hinnata kõnealuse maksukorralduse mõju kaubavahetusele eeskätt finantsteenuste valdkonnas. Komisjon palus Luksemburgil ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada ka oma märkused seoses abi saajate selliste võimalike õiguslike ootustega, mis põhjendaks üleminekumeetmete kehtestamist, eeldusel, et nõutakse kõnealuse maksukorralduse lõpetamist. |
| --- | --- |

(43)

Ametliku uurimismenetluse algatamise käigus palus komisjon Luksemburgil esitada kogu vajalik teave, et hinnata kõnealuse maksukorralduse mõju kaubavahetusele eeskätt finantsteenuste valdkonnas. Komisjon palus Luksemburgil ja huvitatud kolmandatel isikutel esitada ka oma märkused seoses abi saajate selliste võimalike õiguslike ootustega, mis põhjendaks üleminekumeetmete kehtestamist, eeldusel, et nõutakse kõnealuse maksukorralduse lõpetamist.

IV.   LUKSEMBURGI AMETIASUTUSTE JA KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (44) | Mitte ükski kolmas isik ei ole ametlikult esitanud oma märkusi pärast komisjoni 9. veebruari 2006. aasta otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (18). Mitmed maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate esindajad on samas võtnud komisjoniga mitteametlikult ühendust, et saada teada, milliseid õiguslikke tagajärgi võib isikutele kaasa tuua komisjoni poolt asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus ning selgitada välja, kas kõnealustele valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksuvabastus on õiguspärane. |
| --- | --- |

(44)

Mitte ükski kolmas isik ei ole ametlikult esitanud oma märkusi pärast komisjoni 9. veebruari 2006. aasta otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (18). Mitmed maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate esindajad on samas võtnud komisjoniga mitteametlikult ühendust, et saada teada, milliseid õiguslikke tagajärgi võib isikutele kaasa tuua komisjoni poolt asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus ning selgitada välja, kas kõnealustele valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksuvabastus on õiguspärane.

| (45) | Luksemburgi ametiasutused esitasid oma märkused 13. aprilli 2006. aasta kirjas. Luksemburgi ametiasutused väljendasid oma mittenõustumist seoses maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksukorralduse käsitlemisega abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Luksemburg ei esitanud märkusi kõnealuse maksuvabastuskorralduse ühisturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(45)

Luksemburgi ametiasutused esitasid oma märkused 13. aprilli 2006. aasta kirjas. Luksemburgi ametiasutused väljendasid oma mittenõustumist seoses maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksukorralduse käsitlemisega abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Luksemburg ei esitanud märkusi kõnealuse maksuvabastuskorralduse ühisturuga kokkusobivuse kohta.

| (46) | Oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas keeldus Luksemburg esitamast vajalikku teavet kõnealuse meetme ja selle abil konkurentsile ja kaubavahetusele eeskätt finantsteenuste, kontsernisiseste tegevuste ja intellektuaalse omandiga seotud õiguste haldamise valdkonnas avaldatava mõju hindamiseks. Ka maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hallatavate investeeringute kohta ei esitatud mitte mingit teavet, samuti ei esitatud maksuvabastusega valdusettevõtjate nimekirja. Selles osas väitsid Luksemburgi ametiasutused, et kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate puhul ei ole nõutav nende halduskorras kinnitamine, ei ole kõnealuste valdusettevõtjate nimekirja võimalik koostada. |
| --- | --- |

(46)

Oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas keeldus Luksemburg esitamast vajalikku teavet kõnealuse meetme ja selle abil konkurentsile ja kaubavahetusele eeskätt finantsteenuste, kontsernisiseste tegevuste ja intellektuaalse omandiga seotud õiguste haldamise valdkonnas avaldatava mõju hindamiseks. Ka maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hallatavate investeeringute kohta ei esitatud mitte mingit teavet, samuti ei esitatud maksuvabastusega valdusettevõtjate nimekirja. Selles osas väitsid Luksemburgi ametiasutused, et kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate puhul ei ole nõutav nende halduskorras kinnitamine, ei ole kõnealuste valdusettevõtjate nimekirja võimalik koostada.

| (47) | Mis puutub maksuvabastuse kasutajate selliseid võimalikke õiguslikke ootusi, mis põhjendaksid üleminekumeetmete kehtestamist, eeldusel, et tehtav lõplik otsus on negatiivne, siis märkisid Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse tühistamisel oleks Luksemburgi maksundussüsteemile nii tugev mõju, et seda maksukorraldust kasutavate ettevõtjate õiguslikke ootusi tuleks kaitsta. Neid ettevõtteid silmas pidades ei saa pidada võimalikuks, et nende õiguslik staatus muutub üleöö. |
| --- | --- |

(47)

Mis puutub maksuvabastuse kasutajate selliseid võimalikke õiguslikke ootusi, mis põhjendaksid üleminekumeetmete kehtestamist, eeldusel, et tehtav lõplik otsus on negatiivne, siis märkisid Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse tühistamisel oleks Luksemburgi maksundussüsteemile nii tugev mõju, et seda maksukorraldust kasutavate ettevõtjate õiguslikke ootusi tuleks kaitsta. Neid ettevõtteid silmas pidades ei saa pidada võimalikuks, et nende õiguslik staatus muutub üleöö.

| (48) | Põhimõtteliselt vaidlustavad Luksemburgi ametiasutused oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas maksukorralduse käsitlemist abina. |
| --- | --- |

(48)

Põhimõtteliselt vaidlustavad Luksemburgi ametiasutused oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas maksukorralduse käsitlemist abina.

| (49) | Esiteks ei anta ametiasutuste väitel maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorraldusega väidetavalt mitte mingeid eeliseid võrreldes valdusettevõtjate suhtes tavaõigusega kehtestatud maksukorraldusega. Tegemist on vaid meetmega, mille ülesandeks on vältida tegutsevatelt äriühingutelt pärinevate tuludega seotud maksukoormuse mitmekordistumist. Ilma kõnealuse maksuvabastuseta oleks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormus ülemääraselt suur, kuivõrd tegutseva äriühingu tulusid maksustataks esiteks kui ettevõtte tulusid, teiseks nende jagamisel kui valdusettevõtja osalustest saadavaid tulusid ja lõpuks – kui toimub veel üks jagamine – kui valdusettevõtja aktsionäri tulusid. |
| --- | --- |

(49)

Esiteks ei anta ametiasutuste väitel maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorraldusega väidetavalt mitte mingeid eeliseid võrreldes valdusettevõtjate suhtes tavaõigusega kehtestatud maksukorraldusega. Tegemist on vaid meetmega, mille ülesandeks on vältida tegutsevatelt äriühingutelt pärinevate tuludega seotud maksukoormuse mitmekordistumist. Ilma kõnealuse maksuvabastuseta oleks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormus ülemääraselt suur, kuivõrd tegutseva äriühingu tulusid maksustataks esiteks kui ettevõtte tulusid, teiseks nende jagamisel kui valdusettevõtja osalustest saadavaid tulusid ja lõpuks – kui toimub veel üks jagamine – kui valdusettevõtja aktsionäri tulusid.

| (50) | Teiseks väidavad Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorraldus ei ole selektiivne ning seetõttu ei toimu konkurentsi kahjustamist ja liikmesriikidevahelise kaubavahetuse mõjutamist. Kõnealust maksukorraldust on nende väitel võimalik kohaldada kõikidele ettevõtetele, kes asuvad samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras, kui tegemist on kontrollitavates äriühingutes osaluste võtmise ja võetud osaluste haldamise, rahastamise ja realiseerimisega. |
| --- | --- |

(50)

Teiseks väidavad Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorraldus ei ole selektiivne ning seetõttu ei toimu konkurentsi kahjustamist ja liikmesriikidevahelise kaubavahetuse mõjutamist. Kõnealust maksukorraldust on nende väitel võimalik kohaldada kõikidele ettevõtetele, kes asuvad samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras, kui tegemist on kontrollitavates äriühingutes osaluste võtmise ja võetud osaluste haldamise, rahastamise ja realiseerimisega.

| (51) | Väidetavalt ei saa maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kahjustada konkurentsi ja kaubandust ühenduses, kuivõrd kõnealust maksukorraldust kasutavad valdusettevõtjad saavad vaid passiivseid kasumeid ning nende olukord ei ole võrreldav sõltumatute teenusepakkujatena tegutsevate teiste ettevõtetega. Igal juhul ei ole komisjon väidetavalt tõestanud, et kõnealuse maksukorralduse eesmärgiks on tugevdada maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate seisundit võrreldes teiste valdusettevõtjatega. |
| --- | --- |

(51)

Väidetavalt ei saa maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kahjustada konkurentsi ja kaubandust ühenduses, kuivõrd kõnealust maksukorraldust kasutavad valdusettevõtjad saavad vaid passiivseid kasumeid ning nende olukord ei ole võrreldav sõltumatute teenusepakkujatena tegutsevate teiste ettevõtetega. Igal juhul ei ole komisjon väidetavalt tõestanud, et kõnealuse maksukorralduse eesmärgiks on tugevdada maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate seisundit võrreldes teiste valdusettevõtjatega.

V.   HINNANG MAKSUKORRALDUSELE

| (52) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt “on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(52)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt “on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (53) | Komisjon uuris Luksemburgi ametiasutuste esitatud märkusi arvesse võttes põhjalikult maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksukorraldust. Vaatamata mitmetele esitatud vastuväidetele ei näinud komisjon põhjust muuta oma esialgset hinnangut, mille kohaselt ta käsitleb kõnealuse maksukorraldusega valdusettevõtjale antavaid maksusoodustusi abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon uuris Luksemburgi ametiasutuste esitatud märkusi arvesse võttes põhjalikult maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksukorraldust. Vaatamata mitmetele esitatud vastuväidetele ei näinud komisjon põhjust muuta oma esialgset hinnangut, mille kohaselt ta käsitleb kõnealuse maksukorraldusega valdusettevõtjale antavaid maksusoodustusi abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (54) | Selleks, et meedet saaks käsitleda riigiabina, peavad samaaegselt olema täidetud neli järgmist tingimust: 1) vaadeldav meede peab andma eelise, 2) see eelis antakse riigi ressurssidest, 3) see eelis on selektiivne ja 4) see meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (19). |
| --- | --- |

(54)

Selleks, et meedet saaks käsitleda riigiabina, peavad samaaegselt olema täidetud neli järgmist tingimust: 1) vaadeldav meede peab andma eelise, 2) see eelis antakse riigi ressurssidest, 3) see eelis on selektiivne ja 4) see meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (19).

| (55) | Antud juhul leiab komisjon sisuliselt, et 1929. aasta seadusega sätestatakse maksunduseeliseid, mis ei piirdu topeltmaksustamise vältimisega, nagu see toimub teiste Luksemburgi valdusettevõtjate puhul, see tähendab selliste ettevõtete puhul, mis on põhimõtteliselt maksukohuslased, kuid kes saavad maksusoodustusi seoses Luksemburgis või välisriigis juba tasutud maksudega. |
| --- | --- |

(55)

Antud juhul leiab komisjon sisuliselt, et 1929. aasta seadusega sätestatakse maksunduseeliseid, mis ei piirdu topeltmaksustamise vältimisega, nagu see toimub teiste Luksemburgi valdusettevõtjate puhul, see tähendab selliste ettevõtete puhul, mis on põhimõtteliselt maksukohuslased, kuid kes saavad maksusoodustusi seoses Luksemburgis või välisriigis juba tasutud maksudega.

| (56) | Komisjon leiab seoses sellega, et maksukorraldusega antakse mitmeid maksusoodustusi, mis moodustavad tavaõiguse suhtes erandi ning et nende eelistega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid, mis tegutsevad Luksemburgis teatavas piiratud valdkonnas, üldjuhul on selleks valdkonnaks finantsvaldkond. Sellest tulenevalt on kõnealusel maksukorraldusel selektiivne iseloom. Võttes arvesse Luksemburgi poolt esitatud vastuväidete tõsidust, peab komisjon asjakohaseks esitada täpsed põhjused, mis lubavad väita, et kõnealune ülalkirjeldatud maksukorraldus rahuldab samaaegselt nelja põhjenduses 53 mainitud tingimust. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon leiab seoses sellega, et maksukorraldusega antakse mitmeid maksusoodustusi, mis moodustavad tavaõiguse suhtes erandi ning et nende eelistega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid, mis tegutsevad Luksemburgis teatavas piiratud valdkonnas, üldjuhul on selleks valdkonnaks finantsvaldkond. Sellest tulenevalt on kõnealusel maksukorraldusel selektiivne iseloom. Võttes arvesse Luksemburgi poolt esitatud vastuväidete tõsidust, peab komisjon asjakohaseks esitada täpsed põhjused, mis lubavad väita, et kõnealune ülalkirjeldatud maksukorraldus rahuldab samaaegselt nelja põhjenduses 53 mainitud tingimust.

| (57) | Oma 13. aprillil 2006. aastal edastatud märkustes väidab Luksemburg, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist üldise maksukorraldusega, mida kohaldatakse sellistele valdusettevõtjatele, mis saavad üksnes passiivseid tulusid, mida on juba tekkehetkel maksustatud, sõltumata nende valdusettevõtjate suurusest, tegevusvaldkonnast ja õiguslikust vormist. Luksemburg on samuti rõhutanud, et kõnealune maksukorraldus on põhjendatud Luksemburgi maksundussüsteemi üldise ülesehitusega, mille ülesandeks on vältida topeltmaksustamist, ning et täiel määral maksustatavatel ühingutel on võimalik kasutada teisi topeltmaksustamise vältimise meetmeid, mis on kõnealuse meetmega võrreldavad. Seejuures ei anna kõnealune maksukorraldus Luksemburgi jaoks väidetavalt eeliseid kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(57)

Oma 13. aprillil 2006. aastal edastatud märkustes väidab Luksemburg, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist üldise maksukorraldusega, mida kohaldatakse sellistele valdusettevõtjatele, mis saavad üksnes passiivseid tulusid, mida on juba tekkehetkel maksustatud, sõltumata nende valdusettevõtjate suurusest, tegevusvaldkonnast ja õiguslikust vormist. Luksemburg on samuti rõhutanud, et kõnealune maksukorraldus on põhjendatud Luksemburgi maksundussüsteemi üldise ülesehitusega, mille ülesandeks on vältida topeltmaksustamist, ning et täiel määral maksustatavatel ühingutel on võimalik kasutada teisi topeltmaksustamise vältimise meetmeid, mis on kõnealuse meetmega võrreldavad. Seejuures ei anna kõnealune maksukorraldus Luksemburgi jaoks väidetavalt eeliseid kahel põhjusel.

| (58) | Esiteks nähakse Luksemburgi ettevõtete maksustamise süsteemiga ette mitmeid samalaadses olukorras alternatiivselt kohaldatavaid maksukorraldusi, mida võivad ilma diskrimineerimiseta kasutada kõik ettevõtted. Selline süsteem ei saa seetõttu hõlmata eeliseid asutamislepingu 87 lõike 1 tähenduses, nagu seda tunnistas ka Euroopa Kohus Banksi kohtuotsuses (20). Kõnealuses otsuses leidis Euroopa Kohus, et tegemist ei ole abiga, kui kõik ettevõtted ilma diskrimineerimiseta võivad kasutada erinevaid maksustamisskeeme, mis hõlmavad majandusettevõtjate tehtud valikust tulenevalt erinevaid võimalikke maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(58)

Esiteks nähakse Luksemburgi ettevõtete maksustamise süsteemiga ette mitmeid samalaadses olukorras alternatiivselt kohaldatavaid maksukorraldusi, mida võivad ilma diskrimineerimiseta kasutada kõik ettevõtted. Selline süsteem ei saa seetõttu hõlmata eeliseid asutamislepingu 87 lõike 1 tähenduses, nagu seda tunnistas ka Euroopa Kohus Banksi kohtuotsuses (20). Kõnealuses otsuses leidis Euroopa Kohus, et tegemist ei ole abiga, kui kõik ettevõtted ilma diskrimineerimiseta võivad kasutada erinevaid maksustamisskeeme, mis hõlmavad majandusettevõtjate tehtud valikust tulenevalt erinevaid võimalikke maksusoodustusi.

| (59) | Teiseks väidavad Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormust tuleks hinnata arvesse võttes maksukorralduse kõiki aspekte, nii selle eeliseid kui puudusi. Komisjon ei ole seda väidetavalt teinud. Seoses sellega esitasid Luksemburgi ametiasutused oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas väidetavalt kolm näidet maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kohta, mille puhul kõnealuse maksukorralduse kohaldamine mõjus antud valdusettevõtjatele kahjulikult, võrreldes maksustatavate valdusettevõtjatega. |
| --- | --- |

(59)

Teiseks väidavad Luksemburgi ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormust tuleks hinnata arvesse võttes maksukorralduse kõiki aspekte, nii selle eeliseid kui puudusi. Komisjon ei ole seda väidetavalt teinud. Seoses sellega esitasid Luksemburgi ametiasutused oma 13. aprilli 2006. aasta kirjas väidetavalt kolm näidet maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kohta, mille puhul kõnealuse maksukorralduse kohaldamine mõjus antud valdusettevõtjatele kahjulikult, võrreldes maksustatavate valdusettevõtjatega.

| (60) | Komisjon ei toeta Luksemburgi ametiasutuste seisukohta. Vastupidiselt ametiasutuste poolt väidetule hõlmab kõnealune maksukorraldus mitmeid maksuvabastusi, eeskätt vabastust tulumaksust, kohalikust ettevõtte tulumaksust ja netovarale kehtestatud maksust. Nende maksuvabastuste näol on tegemist eranditega kõnealuste valdusettevõtjate maksustamise eeskirjast. Lisaks sellele ei ole need erandid suunatud mitte üksnes topeltmaksustamise vältimisele, vaid need hõlmavad maksuvabastust sellistest maksudest, millega maksustatakse teatavaid 31. juuli 1929. aasta seaduses sätestatud majandustegevusi, millega maksuvabastusega valdusettevõtjad tegelevad. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon ei toeta Luksemburgi ametiasutuste seisukohta. Vastupidiselt ametiasutuste poolt väidetule hõlmab kõnealune maksukorraldus mitmeid maksuvabastusi, eeskätt vabastust tulumaksust, kohalikust ettevõtte tulumaksust ja netovarale kehtestatud maksust. Nende maksuvabastuste näol on tegemist eranditega kõnealuste valdusettevõtjate maksustamise eeskirjast. Lisaks sellele ei ole need erandid suunatud mitte üksnes topeltmaksustamise vältimisele, vaid need hõlmavad maksuvabastust sellistest maksudest, millega maksustatakse teatavaid 31. juuli 1929. aasta seaduses sätestatud majandustegevusi, millega maksuvabastusega valdusettevõtjad tegelevad.

| (61) | Kuigi vastab tõele, et 1929. aasta maksuvabastuskorraldus, mida kohaldatakse maksuvabastusega valdusettevõtjate suhtes, ei kata kõiki makse, mida maksukohustuslastest Luksemburgi äriühingud peavad maksma (21), tuleb silmas pidada, et käesolev menetlus piirdub tuvastatud maksuvabastustega ning hõlmab mitmeid isikumakse, mille osas maksuvabastust kohaldatakse (22). Mis puutub otsestesse maksudesse, eeskätt tulumaksu, kohalikku ettevõtte tulumaksu ja netovarale kehtestatud maksu, siis nende osas kohaldatakse 1929. aasta valdusettevõtjatele täielikku maksuvabastust. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi vastab tõele, et 1929. aasta maksuvabastuskorraldus, mida kohaldatakse maksuvabastusega valdusettevõtjate suhtes, ei kata kõiki makse, mida maksukohustuslastest Luksemburgi äriühingud peavad maksma (21), tuleb silmas pidada, et käesolev menetlus piirdub tuvastatud maksuvabastustega ning hõlmab mitmeid isikumakse, mille osas maksuvabastust kohaldatakse (22). Mis puutub otsestesse maksudesse, eeskätt tulumaksu, kohalikku ettevõtte tulumaksu ja netovarale kehtestatud maksu, siis nende osas kohaldatakse 1929. aasta valdusettevõtjatele täielikku maksuvabastust.

| (62) | Eelnevat arvesse võttes nõustub komisjon erinevalt tema poolt 9. veebruari 2006. aasta otsuses väidetule, et mis puutub kinnisvaramaksu, siis peavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad seda tasuma vastavalt 1. detsembri 1936. aasta seadusele ning ei oma selles suhtes eeliseid. |
| --- | --- |

(62)

Eelnevat arvesse võttes nõustub komisjon erinevalt tema poolt 9. veebruari 2006. aasta otsuses väidetule, et mis puutub kinnisvaramaksu, siis peavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad seda tasuma vastavalt 1. detsembri 1936. aasta seadusele ning ei oma selles suhtes eeliseid.

| (63) | Mis puutub vabastust tulumaksust ja kohalikust ettevõtte tulumaksust, siis on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele osalustulu (dividendid ja kapitali kasvutulu) osas tehtav maksuvabastus märkimisväärselt ulatuslikum ilma maksuvabastuseta valdusettevõtjatele realiseeritud dividendide ja kapitali kasvutulu osas topeltmaksustamise vältimiseks tehtavast maksuvabastusest. Seejuures kohaldatakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele seda maksuvabastust, veendumata nende vastavuses tingimustele, mis võimaldavad kohaldada topeltmaksustamise vältimiseks kehtestatud üldist maksuvabastuskorraldust (23). Seega, erinevalt maksustatavatest valdusettevõtjatest kohaldatakse maksuvabastusega valdusettevõtjatele kõnealust maksuvabastust automaatselt. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuse maksuvabastusega antakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele eelis, millega leevendatakse nende eelarvele tavaolukorras mõjuvaid koormusi (24). |
| --- | --- |

(63)

Mis puutub vabastust tulumaksust ja kohalikust ettevõtte tulumaksust, siis on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele osalustulu (dividendid ja kapitali kasvutulu) osas tehtav maksuvabastus märkimisväärselt ulatuslikum ilma maksuvabastuseta valdusettevõtjatele realiseeritud dividendide ja kapitali kasvutulu osas topeltmaksustamise vältimiseks tehtavast maksuvabastusest. Seejuures kohaldatakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele seda maksuvabastust, veendumata nende vastavuses tingimustele, mis võimaldavad kohaldada topeltmaksustamise vältimiseks kehtestatud üldist maksuvabastuskorraldust (23). Seega, erinevalt maksustatavatest valdusettevõtjatest kohaldatakse maksuvabastusega valdusettevõtjatele kõnealust maksuvabastust automaatselt. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealuse maksuvabastusega antakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele eelis, millega leevendatakse nende eelarvele tavaolukorras mõjuvaid koormusi (24).

| (64) | Tulumaksu ja kohaliku ettevõtte tulumaksu kohta lisab komisjon täiendavalt, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt saadud intressid ja kasutustasud on neist maksudest täielikult vabastatud, erinevalt muudest Luksemburgi valdusettevõtjatest, kelle suhtes kehtivad tavaõiguse sätted. Seejuures ei saa seda maksuvabastust põhjendada sooviga vältida kõnealuste tulude topeltmaksustamist, kuivõrd vastavad kulud arvestatakse nende kandjate poolt eelnevalt maha. Nende tulude suhtes 31. juuli 1929. aasta seadusega kehtestatud maksuvabastus on seega erandit moodustav ning on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt intresside ja kasutustasude pealt tuleb vähemalt üks kord maksta tulumaksu. Võttes arvesse, et kõnealuse maksuvabastuse näol on tegemist erandiga, leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel võimaldatakse ka selles küsimuses leevendada koormust, mis mõjub tavaolukorras nende eelarvele. |
| --- | --- |

(64)

Tulumaksu ja kohaliku ettevõtte tulumaksu kohta lisab komisjon täiendavalt, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt saadud intressid ja kasutustasud on neist maksudest täielikult vabastatud, erinevalt muudest Luksemburgi valdusettevõtjatest, kelle suhtes kehtivad tavaõiguse sätted. Seejuures ei saa seda maksuvabastust põhjendada sooviga vältida kõnealuste tulude topeltmaksustamist, kuivõrd vastavad kulud arvestatakse nende kandjate poolt eelnevalt maha. Nende tulude suhtes 31. juuli 1929. aasta seadusega kehtestatud maksuvabastus on seega erandit moodustav ning on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt intresside ja kasutustasude pealt tuleb vähemalt üks kord maksta tulumaksu. Võttes arvesse, et kõnealuse maksuvabastuse näol on tegemist erandiga, leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel võimaldatakse ka selles küsimuses leevendada koormust, mis mõjub tavaolukorras nende eelarvele.

| (65) | Mis puutub maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt väljajaotatavalt tulult, dividendidelt ja kasutustasudelt eelnevat maksude kinnipidamist, siis märgib komisjon, et nende valdusettevõtjate suhtes ei kohaldata Luksemburgis automaatset maksude kinnipidamist, nagu seda tavaliselt tehakse mitteresidentidest tulusaajate puhul, seda ei tehta ka miljardär-tüüpi valdusettevõtjate poolt makstavate lisatasude puhul. Seetõttu leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel võimaldatakse ka seda aspekti silmas pidades leevendada koormust, mis mõjub tavaolukorras nende eelarvele. |
| --- | --- |

(65)

Mis puutub maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt väljajaotatavalt tulult, dividendidelt ja kasutustasudelt eelnevat maksude kinnipidamist, siis märgib komisjon, et nende valdusettevõtjate suhtes ei kohaldata Luksemburgis automaatset maksude kinnipidamist, nagu seda tavaliselt tehakse mitteresidentidest tulusaajate puhul, seda ei tehta ka miljardär-tüüpi valdusettevõtjate poolt makstavate lisatasude puhul. Seetõttu leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel võimaldatakse ka seda aspekti silmas pidades leevendada koormust, mis mõjub tavaolukorras nende eelarvele.

| (66) | Isegi kui eeldada, et kõnealune automaatse maksu kinnipidamise osas tehtav maksuvabastus soodustab otseselt tulu saajaid ja maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid vaid kaudselt, leiab komisjon ikkagi, et selle meetme tulemusena kergendatakse nende valdusettevõtjate maksukoormust Luksemburgi maksustatavate valdusettevõtjatega võrreldes. Seda hinnangut kinnitab asjaolu, et kui kohaldatakse eelnevat mahaarvamist, siis on maksumäär kõrgem võrreldes olukorraga, kui nimetatud kulu kannab tulu väljajaotaja, kes ei ole seadusjärgselt kohustatud üle kandma maksu tasumise kohustust tulude saajale. Lisaks sellele pakutakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ka kaudset eelist, kuivõrd investoritele võimaldatava maksuvabastuse tõttu on neil parem juurdepääs suurema tulususega riski- ja laenukapitalile. |
| --- | --- |

(66)

Isegi kui eeldada, et kõnealune automaatse maksu kinnipidamise osas tehtav maksuvabastus soodustab otseselt tulu saajaid ja maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaid vaid kaudselt, leiab komisjon ikkagi, et selle meetme tulemusena kergendatakse nende valdusettevõtjate maksukoormust Luksemburgi maksustatavate valdusettevõtjatega võrreldes. Seda hinnangut kinnitab asjaolu, et kui kohaldatakse eelnevat mahaarvamist, siis on maksumäär kõrgem võrreldes olukorraga, kui nimetatud kulu kannab tulu väljajaotaja, kes ei ole seadusjärgselt kohustatud üle kandma maksu tasumise kohustust tulude saajale. Lisaks sellele pakutakse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ka kaudset eelist, kuivõrd investoritele võimaldatava maksuvabastuse tõttu on neil parem juurdepääs suurema tulususega riski- ja laenukapitalile.

| (67) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ei laiene nõue maksta Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute suhtes kohaldatavat netoväärtusele kehtestatud maksu. Kuigi selle maksuvabastuse majanduslik ulatus on piiratud, väheneb sellega seoses ikkagi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormus Luksemburgi tavaliste äriühingutega võrreldes. |
| --- | --- |

(67)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele ei laiene nõue maksta Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute suhtes kohaldatavat netoväärtusele kehtestatud maksu. Kuigi selle maksuvabastuse majanduslik ulatus on piiratud, väheneb sellega seoses ikkagi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukoormus Luksemburgi tavaliste äriühingutega võrreldes.

| (68) | Eelnevast ilmneb, et komisjoni arvates on kõnealuste eeliste näol tegemist erandit moodustavate meetmetega, mis oma loomult soodustavad teatud ettevõtteid, võrreldes teiste ettevõtetega, kes on kõnealuse maksukorralduse eesmärki, mitmekordse maksustamise vältimist silmas pidades samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras. Komisjon leiab seejuures, et Luksemburgi ametiasutuste osutamine Banksi kohtuotsusele ei ole asjakohane. Kõnealuse kohtuotsuse puhul ei olnud teatavate maksude erinevate kohaldamisskeemide puhul mitte ükski neist skeemidest vaadeldav iseenesest soodsamana. Käesoleval juhul tuleb aga eeldada, et maksuvabastuse kohaldamise näol on põhimõtteliselt tegemist soodsama olukorraga kui maksude tasumise korral. Komisjon leiab seega, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kasutavad reaalselt ja mitte vaid potentsiaalselt maksukoormuse vähendamist, kusjuures see koormus langeks tavaolukorras nende eelarvele. |
| --- | --- |

(68)

Eelnevast ilmneb, et komisjoni arvates on kõnealuste eeliste näol tegemist erandit moodustavate meetmetega, mis oma loomult soodustavad teatud ettevõtteid, võrreldes teiste ettevõtetega, kes on kõnealuse maksukorralduse eesmärki, mitmekordse maksustamise vältimist silmas pidades samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras. Komisjon leiab seejuures, et Luksemburgi ametiasutuste osutamine Banksi kohtuotsusele ei ole asjakohane. Kõnealuse kohtuotsuse puhul ei olnud teatavate maksude erinevate kohaldamisskeemide puhul mitte ükski neist skeemidest vaadeldav iseenesest soodsamana. Käesoleval juhul tuleb aga eeldada, et maksuvabastuse kohaldamise näol on põhimõtteliselt tegemist soodsama olukorraga kui maksude tasumise korral. Komisjon leiab seega, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kasutavad reaalselt ja mitte vaid potentsiaalselt maksukoormuse vähendamist, kusjuures see koormus langeks tavaolukorras nende eelarvele.

| (69) | Luksemburgi ametiasutuste poolt 13. aprilli 2006. aasta kirjas esitatud kolm näidet ei ole sellised, mis võimaldaksid ümber lükata järeldust selle kohta, et vaidlustatav maksukorraldus pakub eeliseid, mis moodustavad erandi üldiste maksunduseeskirjade suhtes ja mille kehtestamine ei ole Luksemburgi maksusüsteemi iseloomu silmas pidades põhjendatud. Ühelt poolt on tegemist olukordadega, mis ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse tegelikku kasutust silmas pidades representatiivsed. Teiselt poolt puudutavad kõnealused näited eranditult olukorda, mille korral üldise maksukorraldusega nähakse juba pikemat aega ette maksuvabastust kõikide tulude osas. Seevastu ei käsitle Luksemburg selliseid olukordi, mille puhul tavaõigusega maksuvabastust ei võimaldata, ehkki, nagu eelnevalt välja selgitati, võimaldab vaidlustatud maksukorraldus tulu saajatel säilitada konkreetne eelis võrreldes tavaõigusega ette nähtud maksukorraldusega. |
| --- | --- |

(69)

Luksemburgi ametiasutuste poolt 13. aprilli 2006. aasta kirjas esitatud kolm näidet ei ole sellised, mis võimaldaksid ümber lükata järeldust selle kohta, et vaidlustatav maksukorraldus pakub eeliseid, mis moodustavad erandi üldiste maksunduseeskirjade suhtes ja mille kehtestamine ei ole Luksemburgi maksusüsteemi iseloomu silmas pidades põhjendatud. Ühelt poolt on tegemist olukordadega, mis ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse tegelikku kasutust silmas pidades representatiivsed. Teiselt poolt puudutavad kõnealused näited eranditult olukorda, mille korral üldise maksukorraldusega nähakse juba pikemat aega ette maksuvabastust kõikide tulude osas. Seevastu ei käsitle Luksemburg selliseid olukordi, mille puhul tavaõigusega maksuvabastust ei võimaldata, ehkki, nagu eelnevalt välja selgitati, võimaldab vaidlustatud maksukorraldus tulu saajatel säilitada konkreetne eelis võrreldes tavaõigusega ette nähtud maksukorraldusega.

| (70) | Seega leiab komisjon, et ei ole vajadust arvesse võtta kõiki otseseid ja kaudseid makse, et kindlaks määrata, kas maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatakse tegelikku maksusoodustust, kuivõrd sellise eelise olemasolu on juba piisavalt tõestamist leidnud. Lisaks sellele märgib komisjon, et sellist analüüsi ei ole võimalik teostada, kuivõrd arvesse tuleks võtta määratlematut arvu olukordi. |
| --- | --- |

(70)

Seega leiab komisjon, et ei ole vajadust arvesse võtta kõiki otseseid ja kaudseid makse, et kindlaks määrata, kas maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatakse tegelikku maksusoodustust, kuivõrd sellise eelise olemasolu on juba piisavalt tõestamist leidnud. Lisaks sellele märgib komisjon, et sellist analüüsi ei ole võimalik teostada, kuivõrd arvesse tuleks võtta määratlematut arvu olukordi.

| (71) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et kõnealuse maksukorralduse näol on tegemist maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antava eelisega. |
| --- | --- |

(71)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et kõnealuse maksukorralduse näol on tegemist maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antava eelisega.

| (72) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riikliku abi mõiste üheks vajalikuks komponendiks on riikliku meetme eripära, mis seisneb selle meetme selektiivses toimes. Seetõttu tuleb uurida, kas kõnealune maksukorraldus pakub teatavatele ettevõtetele või teatavatele tegevusvaldkondadele eksklusiivseid eeliseid (25). Luksemburgi ametiasutuste väitel ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus selektiivne, kuivõrd see laieneb kõikidele ettevõtetele, mis on sarnases olukorras, st tegelevad üksnes kontrollitavates äriühingutes võetud osaluste haldamise ja realiseerimisega ning nendest tegevustest tuleneva tulu saamisega. |
| --- | --- |

(72)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riikliku abi mõiste üheks vajalikuks komponendiks on riikliku meetme eripära, mis seisneb selle meetme selektiivses toimes. Seetõttu tuleb uurida, kas kõnealune maksukorraldus pakub teatavatele ettevõtetele või teatavatele tegevusvaldkondadele eksklusiivseid eeliseid (25). Luksemburgi ametiasutuste väitel ei ole maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus selektiivne, kuivõrd see laieneb kõikidele ettevõtetele, mis on sarnases olukorras, st tegelevad üksnes kontrollitavates äriühingutes võetud osaluste haldamise ja realiseerimisega ning nendest tegevustest tuleneva tulu saamisega.

| (73) | Komisjon nõustub Luksemburgi ametiasutuste seisukohaga, mille kohaselt iga meetme selektiivsust, seega ka haldustegevuse maksuvabastuse selektiivsust tuleb hinnata lähtuvalt võrdlusest sarnases olukorras olevate äriühingutega (26). Samas leiab komisjon, et antud juhul tuleks võrdluse puhul arvesse võtta selliseid äriühinguid, mille tulud on võrreldavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tuludega. Komisjon märgib, et Luksemburgi äriühingutest on vaid 1929. aasta valdusettevõtjad täiel määral vabastatud maksudest kõikide saadavate tulude pealt, kusjuures see maksuvabastus ei sõltu sellest, kas maks on juba varasemalt makstud äriühingute poolt, kus valdusettevõtja on võtnud osaluse. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon nõustub Luksemburgi ametiasutuste seisukohaga, mille kohaselt iga meetme selektiivsust, seega ka haldustegevuse maksuvabastuse selektiivsust tuleb hinnata lähtuvalt võrdlusest sarnases olukorras olevate äriühingutega (26). Samas leiab komisjon, et antud juhul tuleks võrdluse puhul arvesse võtta selliseid äriühinguid, mille tulud on võrreldavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tuludega. Komisjon märgib, et Luksemburgi äriühingutest on vaid 1929. aasta valdusettevõtjad täiel määral vabastatud maksudest kõikide saadavate tulude pealt, kusjuures see maksuvabastus ei sõltu sellest, kas maks on juba varasemalt makstud äriühingute poolt, kus valdusettevõtja on võtnud osaluse.

| (74) | Seetõttu ei ole komisjonil muud võimalust kui otsustada, et tegemist on selektiivse maksuvabastuskorraldusega, kuivõrd sellega soositakse erinevate ettevõtete ja tegevuste hulgast, mille puhul võib arvesse tulla topeltmaksustamise oht, teatavaid ettevõtteid ja tegevusi. |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu ei ole komisjonil muud võimalust kui otsustada, et tegemist on selektiivse maksuvabastuskorraldusega, kuivõrd sellega soositakse erinevate ettevõtete ja tegevuste hulgast, mille puhul võib arvesse tulla topeltmaksustamise oht, teatavaid ettevõtteid ja tegevusi.

| (75) | Sellist hinnangut kinnitab samuti asjaolu, et Luksemburgi ametiasutuste väidete kohaselt on 31. juuli 1929. aasta seaduse eesmärgiks takistada kõnealuse maksukorralduse ülemäärast laiendamist teistele äriühingutele peale maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate, et vältida liigset koormust riigieelarvele. Komisjon meenutab seoses sellega, et põhjendus, mis tugineb maksundussüsteemi olemusele või ülesehitusele, peab ära näitama selle konkreetse maksundusmeetme sidususe maksundussüsteemi üldise seesmise loogikaga (27). Antud juhul see nii ei ole, kuivõrd Luksemburg ei ole üksnes maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksuvabastuskorraldust põhjendanud riikliku maksundussüsteemi olemuse või ülesehitusega. |
| --- | --- |

(75)

Sellist hinnangut kinnitab samuti asjaolu, et Luksemburgi ametiasutuste väidete kohaselt on 31. juuli 1929. aasta seaduse eesmärgiks takistada kõnealuse maksukorralduse ülemäärast laiendamist teistele äriühingutele peale maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate, et vältida liigset koormust riigieelarvele. Komisjon meenutab seoses sellega, et põhjendus, mis tugineb maksundussüsteemi olemusele või ülesehitusele, peab ära näitama selle konkreetse maksundusmeetme sidususe maksundussüsteemi üldise seesmise loogikaga (27). Antud juhul see nii ei ole, kuivõrd Luksemburg ei ole üksnes maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksuvabastuskorraldust põhjendanud riikliku maksundussüsteemi olemuse või ülesehitusega.

| (76) | Lisaks sellele märgib komisjon, et 31. juuli 1929. aasta seaduse alusel võimaldatava maksuvabastuse kohaldamise aluseks on vastavus mitmele tingimusele, mis on eeskätt seotud riikliku ametiasutuse järelevalve all toimiva registreerimissüsteemi olemasoluga, teatavate minimaalset netoväärtust puudutavate seadusest tulenevate nõudmiste järgimisega ja kohustusega piirduda üksnes teatavate rangelt kindlaksmääratud tegevustega. Komisjoni arvates tugevdab selliste rangete kriteeriumide olemasolu kõnealuse maksukorralduse selektiivset olemust veelgi. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks sellele märgib komisjon, et 31. juuli 1929. aasta seaduse alusel võimaldatava maksuvabastuse kohaldamise aluseks on vastavus mitmele tingimusele, mis on eeskätt seotud riikliku ametiasutuse järelevalve all toimiva registreerimissüsteemi olemasoluga, teatavate minimaalset netoväärtust puudutavate seadusest tulenevate nõudmiste järgimisega ja kohustusega piirduda üksnes teatavate rangelt kindlaksmääratud tegevustega. Komisjoni arvates tugevdab selliste rangete kriteeriumide olemasolu kõnealuse maksukorralduse selektiivset olemust veelgi.

| (77) | Seoses sellega mainib komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad peavad piirama mis tahes vormis osaluste võtmisega seotud tegevust teistes ettevõtetes, samuti selliste osaluste haldamist ja realiseerimist. Luksemburgi registreerimis- ja kinnisvaravalitsus (Administration de l'enregistrement et des domaines) täpsustas 31. juuli 1929. aasta seadusega antavat määratlust osaluste realiseerimise kohta, andes sellele mõistele laia tõlgenduse, mille kohaselt see hõlmab mitmeid majandustegevusi, mis on otseselt või kaudselt seotud osaluste realiseerimisega eeskätt rahastamistegevuste alal. Nii on valdusettevõtjatel lubatud anda pika- ja lühiajalisi avansse ja laene ettevõtetele, milles neil on otsene osalus (28). |
| --- | --- |

(77)

Seoses sellega mainib komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad peavad piirama mis tahes vormis osaluste võtmisega seotud tegevust teistes ettevõtetes, samuti selliste osaluste haldamist ja realiseerimist. Luksemburgi registreerimis- ja kinnisvaravalitsus (Administration de l'enregistrement et des domaines) täpsustas 31. juuli 1929. aasta seadusega antavat määratlust osaluste realiseerimise kohta, andes sellele mõistele laia tõlgenduse, mille kohaselt see hõlmab mitmeid majandustegevusi, mis on otseselt või kaudselt seotud osaluste realiseerimisega eeskätt rahastamistegevuste alal. Nii on valdusettevõtjatel lubatud anda pika- ja lühiajalisi avansse ja laene ettevõtetele, milles neil on otsene osalus (28).

| (78) | 31. juuli 1929. aasta seaduse kohaselt hõlmab osaluste realiseerimine ka tagatiste andmist nende ettevõtete laenuandjatele, milles maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel on osalus, samuti hõlmab realiseerimise mõiste ka kapitali suurendamist. Lisaks aktsiaosalustele võivad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad omada ka riiklikke või eraõiguslikke võlakirju, mis võivad olla reguleeritud või reguleerimata turgudel koteeritud või mitte ning välja antud avaliku sektori poolt või mitte. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tegevus võibki piirduda vaid võlakirjade omamisega, hoolimata osaluste haldamise toimumisest või mittetoimumisest. Finantshaldusettevõtete jaoks on seega võimalik laiendada rahastatavate ettevõtete ringi ja anda seejuures laene kõikidele kontserni kuuluvatele äriühingutele, see tähendab kõikidele sama nimetust kasutavatele äriühingutele, milles emaettevõttel on vähemalt 25 % suurune osalus. |
| --- | --- |

(78)

31. juuli 1929. aasta seaduse kohaselt hõlmab osaluste realiseerimine ka tagatiste andmist nende ettevõtete laenuandjatele, milles maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel on osalus, samuti hõlmab realiseerimise mõiste ka kapitali suurendamist. Lisaks aktsiaosalustele võivad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad omada ka riiklikke või eraõiguslikke võlakirju, mis võivad olla reguleeritud või reguleerimata turgudel koteeritud või mitte ning välja antud avaliku sektori poolt või mitte. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate tegevus võibki piirduda vaid võlakirjade omamisega, hoolimata osaluste haldamise toimumisest või mittetoimumisest. Finantshaldusettevõtete jaoks on seega võimalik laiendada rahastatavate ettevõtete ringi ja anda seejuures laene kõikidele kontserni kuuluvatele äriühingutele, see tähendab kõikidele sama nimetust kasutavatele äriühingutele, milles emaettevõttel on vähemalt 25 % suurune osalus.

| (79) | Lisaks sellele käsitletakse teatavaid tegevusi samaväärsetena osaluse võtmisele, seda isegi juhul, kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjal ei ole üldse mitte mingit osalust. Nii võib valdusettevõtja omada patente ja kuigi tal ei ole õigust neid kasutada või nendega kaubelda, võib ta väljastada kasutuslitsentse kolmandatele äriühingutele või oma kontserni liikmetele ning saada seeläbi tulusid, millele laieneb maksuvabastus. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele käsitletakse teatavaid tegevusi samaväärsetena osaluse võtmisele, seda isegi juhul, kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjal ei ole üldse mitte mingit osalust. Nii võib valdusettevõtja omada patente ja kuigi tal ei ole õigust neid kasutada või nendega kaubelda, võib ta väljastada kasutuslitsentse kolmandatele äriühingutele või oma kontserni liikmetele ning saada seeläbi tulusid, millele laieneb maksuvabastus.

| (80) | Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate lubatud tegevuste hulka kuulub ka investeerimisfondidele suunatud haldus- ja investeerimisalane nõustamistegevus. Selle tegevuse eesmärgiks on nõustada ühisinvesteerimisettevõtjaid neile usaldatud portfelli halduse osas. Tavaliselt tegelevad sellise tegevusega nõustamisettevõtted, kelle tegevus on üldiselt tavaõiguse alusel maksustatud. Samas, kui on täidetud teatavad tingimused, on nõustamisettevõttel võimalik saada 1929. aasta valdusettevõtja staatus (29). |
| --- | --- |

(80)

Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate lubatud tegevuste hulka kuulub ka investeerimisfondidele suunatud haldus- ja investeerimisalane nõustamistegevus. Selle tegevuse eesmärgiks on nõustada ühisinvesteerimisettevõtjaid neile usaldatud portfelli halduse osas. Tavaliselt tegelevad sellise tegevusega nõustamisettevõtted, kelle tegevus on üldiselt tavaõiguse alusel maksustatud. Samas, kui on täidetud teatavad tingimused, on nõustamisettevõttel võimalik saada 1929. aasta valdusettevõtja staatus (29).

| (81) | Eelnevast nähtub, et tegevused, millega 1929. aasta valdusettevõtja võib tegeleda, on 31. juuli 1929. aasta seadusega rangelt piiratud, kõikide muude tegevustega tegelemise eest võetakse valdusettevõtjalt õigus kasutada maksuvabastuskorraldust. Komisjon leiab, et need piirangud kinnitavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksuvabastuskorralduse selektiivset olemust. Lisaks sellele, nagu komisjon märkis oma 9. veebruari 2006. aasta otsuses, piisab sellest, kui tuvastada, et mitmetes majandusharudes ei ole võimalik kõnealuse korralduse alusel antavaid eeliseid kasutada. Nii ei saa kõnealust maksukorraldust kasutada ettevõtted, mille tegevus osaluse väärtuse suurendamisel erineb lubatud tegevustest, samuti mitme tegevusvaldkonna, nagu tööstus, põllumajandus või kaubandus, ettevõtted. |
| --- | --- |

(81)

Eelnevast nähtub, et tegevused, millega 1929. aasta valdusettevõtja võib tegeleda, on 31. juuli 1929. aasta seadusega rangelt piiratud, kõikide muude tegevustega tegelemise eest võetakse valdusettevõtjalt õigus kasutada maksuvabastuskorraldust. Komisjon leiab, et need piirangud kinnitavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele kohaldatava maksuvabastuskorralduse selektiivset olemust. Lisaks sellele, nagu komisjon märkis oma 9. veebruari 2006. aasta otsuses, piisab sellest, kui tuvastada, et mitmetes majandusharudes ei ole võimalik kõnealuse korralduse alusel antavaid eeliseid kasutada. Nii ei saa kõnealust maksukorraldust kasutada ettevõtted, mille tegevus osaluse väärtuse suurendamisel erineb lubatud tegevustest, samuti mitme tegevusvaldkonna, nagu tööstus, põllumajandus või kaubandus, ettevõtted.

| (82) | Komisjon leiab, et mitte ükski objektiivne selgitus ei saa põhjendada maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksundusalast erikohtlemist, kusjuures seda erikohtlemist rakendatakse üksnes teatavate ettevõtjate puhul, luues neile seeläbi eeliseid võrreldes nende konkurentidega. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon leiab, et mitte ükski objektiivne selgitus ei saa põhjendada maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavat maksundusalast erikohtlemist, kusjuures seda erikohtlemist rakendatakse üksnes teatavate ettevõtjate puhul, luues neile seeläbi eeliseid võrreldes nende konkurentidega.

| (83) | Seda hinnangut kinnitab samuti asjaolu, et kõnealust maksunduskorraldust saavad kasutada vaid Luksemburgi äriühingud, mis tegutsevad teatavatel piiratud tegevusaladel. Selleks et kasutada kõnealust maksuvabastuskorraldust, peab ettevõtja kes soovib oma investeeringute väärtust suurendada, asutama Luksemburgis eraldi äriühingu, mis võib tegeleda üksnes selliste tegevustega, mida nähakse ette 1929. aasta seadusega. Sellise struktuuriüksuse asutamine nõuab investeeringuid, mis lisanduvad tavalise investeerimistegevusega seotud kuludele. Seda korraldust saavad kasutada vaid sellised ettevõtjad, mis kuuluvad kontserni ja millel on piisavalt olulised ja suured majanduslikud ressursid (30), et asutada Luksemburgis struktuuriüksus, mis tegeleb osaluste halduse ja rahastamisega. Sellisteks ettevõteteks on näiteks maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad. |
| --- | --- |

(83)

Seda hinnangut kinnitab samuti asjaolu, et kõnealust maksunduskorraldust saavad kasutada vaid Luksemburgi äriühingud, mis tegutsevad teatavatel piiratud tegevusaladel. Selleks et kasutada kõnealust maksuvabastuskorraldust, peab ettevõtja kes soovib oma investeeringute väärtust suurendada, asutama Luksemburgis eraldi äriühingu, mis võib tegeleda üksnes selliste tegevustega, mida nähakse ette 1929. aasta seadusega. Sellise struktuuriüksuse asutamine nõuab investeeringuid, mis lisanduvad tavalise investeerimistegevusega seotud kuludele. Seda korraldust saavad kasutada vaid sellised ettevõtjad, mis kuuluvad kontserni ja millel on piisavalt olulised ja suured majanduslikud ressursid (30), et asutada Luksemburgis struktuuriüksus, mis tegeleb osaluste halduse ja rahastamisega. Sellisteks ettevõteteks on näiteks maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjad.

| (84) | Vaadeldes seda, kas kõnealuse maksukorralduse rakendamisel tekkivad eelised pärinevad riigi ressurssidest, siis tuleb meenutada, et abi mõiste on üldisem kui toetuse mõiste, kuivõrd abi ei hõlma mitte üksnes positiivseid meetmeid nagu toetused ise, vaid samuti ka selliseid toiminguid, mis vähendavad mingil viisil kulusid, mis tavaolukorras koormaksid ettevõtte eelarvet ja mis olemata toetused selle sõna otseses tähenduses, on siiski olemuselt sarnased ja avaldavad samaväärset toimet (31). Sellest tuleneb, et sellise maksukorralduse näol, mida antud juhul käsitletakse, millega ametiasutused võimaldavad teatavatele ettevõtjatele maksuvabastust, mis asetab need ettevõtted teiste maksukohustuslastega võrreldes soodsamasse rahalisse olukorda, on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (32), kuigi kõnealused meetmed ei hõlma riigi ressursside tegelikku edastamist. Seetõttu, kuigi vaadeldaval juhul maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavast maksukorraldusest tulenevate maksuvabastuste puhul ei toimu riigi ressursside edastamist, toovad need meetmed sellest hoolimata kaasa riigi ressursside vähenemise ja on seetõttu käsitletavad riigiabina. |
| --- | --- |

(84)

Vaadeldes seda, kas kõnealuse maksukorralduse rakendamisel tekkivad eelised pärinevad riigi ressurssidest, siis tuleb meenutada, et abi mõiste on üldisem kui toetuse mõiste, kuivõrd abi ei hõlma mitte üksnes positiivseid meetmeid nagu toetused ise, vaid samuti ka selliseid toiminguid, mis vähendavad mingil viisil kulusid, mis tavaolukorras koormaksid ettevõtte eelarvet ja mis olemata toetused selle sõna otseses tähenduses, on siiski olemuselt sarnased ja avaldavad samaväärset toimet (31). Sellest tuleneb, et sellise maksukorralduse näol, mida antud juhul käsitletakse, millega ametiasutused võimaldavad teatavatele ettevõtjatele maksuvabastust, mis asetab need ettevõtted teiste maksukohustuslastega võrreldes soodsamasse rahalisse olukorda, on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (32), kuigi kõnealused meetmed ei hõlma riigi ressursside tegelikku edastamist. Seetõttu, kuigi vaadeldaval juhul maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavast maksukorraldusest tulenevate maksuvabastuste puhul ei toimu riigi ressursside edastamist, toovad need meetmed sellest hoolimata kaasa riigi ressursside vähenemise ja on seetõttu käsitletavad riigiabina.

| (85) | Luksemburgi väitel ei saa maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kahjustada konkurentsi ja kaubavahendust ühenduses, kuivõrd kõnealust maksukorraldust kasutavad valdusettevõtjad saavad vaid passiivseid kasumeid ning nende olukord ei ole võrreldav sõltumatute teenusepakkujatena tegutsevate teiste ettevõtetega. Lisaks sellele ei ole komisjon Luksemburgi väitel tõestanud, et maksukorralduse tulemusena tugevneks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate seisund võrreldes teiste valdusettevõtjatega. |
| --- | --- |

(85)

Luksemburgi väitel ei saa maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kahjustada konkurentsi ja kaubavahendust ühenduses, kuivõrd kõnealust maksukorraldust kasutavad valdusettevõtjad saavad vaid passiivseid kasumeid ning nende olukord ei ole võrreldav sõltumatute teenusepakkujatena tegutsevate teiste ettevõtetega. Lisaks sellele ei ole komisjon Luksemburgi väitel tõestanud, et maksukorralduse tulemusena tugevneks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate seisund võrreldes teiste valdusettevõtjatega.

| (86) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu kohtupraktikast tuleneb esiteks, et selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisab, kui abi saaja konkureerib teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel (33) ning teiseks, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui riigi antav abi tugevdab teatava ettevõtte seisundit, võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega ühendusesiseses kaubanduses (34). |
| --- | --- |

(86)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Kohtu kohtupraktikast tuleneb esiteks, et selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisab, kui abi saaja konkureerib teiste ettevõtetega konkurentsile avatud turgudel (33) ning teiseks, et meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui riigi antav abi tugevdab teatava ettevõtte seisundit, võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega ühendusesiseses kaubanduses (34).

| (87) | Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad on seotud finantssektoriga ja nende tegevus seal on spetsiifilise iseloomuga, nagu laenude andmine kontserni teistele liikmetele, võlakirjade emiteerimine, arveldamine ja rahaliste deposiitide haldamine, kusjuures see tegevus on seotud äriühingutega, mida need valdusettevõtjad otseselt või kaudselt kontrollivad, või teiste maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaga samasse kontserni kuuluvate äriühingutega, samuti võib nende tegevus olla seotud investeerimisfondide nõustamisega. Nagu ülalpool mainiti, on maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjatel ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatel 1929. aasta seaduse põhjal suurem tegutsemispaindlikkus sellelaadsete finantstoimingute sooritamisel. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad tegutsevad ka patentide ostu ja haldamisega ning litsentside väljastamisega oma filiaalidele, mille otsesteks või kaudseteks omanikeks nad on, ning teistele samasse kontserni kuuluvatele äriühingutele. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad on seotud finantssektoriga ja nende tegevus seal on spetsiifilise iseloomuga, nagu laenude andmine kontserni teistele liikmetele, võlakirjade emiteerimine, arveldamine ja rahaliste deposiitide haldamine, kusjuures see tegevus on seotud äriühingutega, mida need valdusettevõtjad otseselt või kaudselt kontrollivad, või teiste maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjaga samasse kontserni kuuluvate äriühingutega, samuti võib nende tegevus olla seotud investeerimisfondide nõustamisega. Nagu ülalpool mainiti, on maksuvabastusega finantsvaldusettevõtjatel ja maksuvabastusega miljardär-tüüpi valdusettevõtjatel 1929. aasta seaduse põhjal suurem tegutsemispaindlikkus sellelaadsete finantstoimingute sooritamisel. Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad tegutsevad ka patentide ostu ja haldamisega ning litsentside väljastamisega oma filiaalidele, mille otsesteks või kaudseteks omanikeks nad on, ning teistele samasse kontserni kuuluvatele äriühingutele.

| (88) | Vastavalt ühenduse finantsteenuste turgu iseloomustava õigusliku reguleerimise vähendamise põhimõttele, põhineb konkurents selles sektoris eeskätt mis tahes institutsionaalsete piirangute kaotamisel finantstoimingute teostamisel ühisel turul ning läbipaistvusel ja võrreldavates tingimustes tehtavate toimingute tingimuste võrdsusel. Seetõttu kahjustab kõnealune maksukorraldus konkurentsi, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatakse täielikku maksuvabastust kõikidest nende tegevusest tulenevate tuludega seotud ja Luksemburgis tavaolukorras kohaldatavatest otsestest maksudest, ehkki sõltumatute teenuseosutajate või selliste ettevõtete puhul, kes ei kuulu maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hulka, sarnased tegevused maksustatakse. |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt ühenduse finantsteenuste turgu iseloomustava õigusliku reguleerimise vähendamise põhimõttele, põhineb konkurents selles sektoris eeskätt mis tahes institutsionaalsete piirangute kaotamisel finantstoimingute teostamisel ühisel turul ning läbipaistvusel ja võrreldavates tingimustes tehtavate toimingute tingimuste võrdsusel. Seetõttu kahjustab kõnealune maksukorraldus konkurentsi, kuivõrd maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatakse täielikku maksuvabastust kõikidest nende tegevusest tulenevate tuludega seotud ja Luksemburgis tavaolukorras kohaldatavatest otsestest maksudest, ehkki sõltumatute teenuseosutajate või selliste ettevõtete puhul, kes ei kuulu maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate hulka, sarnased tegevused maksustatakse.

| (89) | Samuti, võttes arvesse asjaolu, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja põhikirjalist vormi kasutavad sageli rahvusvahelise ulatusega kontsernid või sellised äriühingud, mille tegevus hõlmab mitut tegevusvaldkonda, eeskätt kaubandust, on tegemist liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega, kuivõrd tehakse maksusoodustusi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate teenuseid kasutavatele rahvusvahelistele kaubandusettevõtetele. Lisaks sellele pakuvad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kontsernisiseseid teenuseid ja võivad teatavate piirangutega sekkuda oma osalusega ettevõtjate tööstus- ja kaubandustegevusse, kusjuures Euroopa Kohtu hiljutise otsuse põhjal Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze kohtuasjas (35) on sel juhul tegemist iseseisva majandustegevusega. Ülalnimetatud põhjustel toimub kaubanduse ja konkurentsi kahjustamine ka kontsernide tasandil, mille liikmeks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad on, ning see kahjustamine on seotud kõnealuste kontsernide kaubandustegevusega. |
| --- | --- |

(89)

Samuti, võttes arvesse asjaolu, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja põhikirjalist vormi kasutavad sageli rahvusvahelise ulatusega kontsernid või sellised äriühingud, mille tegevus hõlmab mitut tegevusvaldkonda, eeskätt kaubandust, on tegemist liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisega, kuivõrd tehakse maksusoodustusi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate teenuseid kasutavatele rahvusvahelistele kaubandusettevõtetele. Lisaks sellele pakuvad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad kontsernisiseseid teenuseid ja võivad teatavate piirangutega sekkuda oma osalusega ettevõtjate tööstus- ja kaubandustegevusse, kusjuures Euroopa Kohtu hiljutise otsuse põhjal Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze kohtuasjas (35) on sel juhul tegemist iseseisva majandustegevusega. Ülalnimetatud põhjustel toimub kaubanduse ja konkurentsi kahjustamine ka kontsernide tasandil, mille liikmeks maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad on, ning see kahjustamine on seotud kõnealuste kontsernide kaubandustegevusega.

| (90) | Neid järeldusi kinnitab ka asjaolu, et kõnealused maksuvabastused on oluliseks teguriks, miks Luksemburg valitakse eelistatult finantstoimingute teostamise riigiks. Selles osas peab komisjon asjakohaseks viidata ajakirjanduses ilmunud artiklitele (36), milles on mainitud, et Luksemburgi finantssüsteemi aluseks on valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksuvabastuskorraldus. See meede on üheks põhjuseks, miks rahvusvahelised finantsettevõtted kasutavad oma maksukoormuse minimeerimiseks Luksemburgi valdusettevõtjate, sealhulgas maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate struktuuri. Kõnealuste artiklite kohaselt on Luksemburgis registreeritud ligikaudu 15 000 maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjat. |
| --- | --- |

(90)

Neid järeldusi kinnitab ka asjaolu, et kõnealused maksuvabastused on oluliseks teguriks, miks Luksemburg valitakse eelistatult finantstoimingute teostamise riigiks. Selles osas peab komisjon asjakohaseks viidata ajakirjanduses ilmunud artiklitele (36), milles on mainitud, et Luksemburgi finantssüsteemi aluseks on valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksuvabastuskorraldus. See meede on üheks põhjuseks, miks rahvusvahelised finantsettevõtted kasutavad oma maksukoormuse minimeerimiseks Luksemburgi valdusettevõtjate, sealhulgas maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate struktuuri. Kõnealuste artiklite kohaselt on Luksemburgis registreeritud ligikaudu 15 000 maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjat.

| (91) | Vaatamata sellele, et Luksemburgi ametiasutused ei ole esitanud andmeid, mis võimaldaksid kindlaks teha maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kogukäivet, leiab komisjon, et ei saa eitada selle maksukorralduse olulisust Luksemburgi finantssektori jaoks ega sellest maksukorraldusest tulenevat konkurentsi ja kaubanduse kahjustamist. |
| --- | --- |

(91)

Vaatamata sellele, et Luksemburgi ametiasutused ei ole esitanud andmeid, mis võimaldaksid kindlaks teha maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kogukäivet, leiab komisjon, et ei saa eitada selle maksukorralduse olulisust Luksemburgi finantssektori jaoks ega sellest maksukorraldusest tulenevat konkurentsi ja kaubanduse kahjustamist.

| (92) | Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavat riigiabi ei saa käsitleda ühisturuga kokkusobivana. Seejuures tuleb märkida, et Luksemburgi ametiasutused ei ole esitanud mitte ühtegi argumenti, mille alusel võiks kohaldada mõnda asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavat riigiabi ei saa käsitleda ühisturuga kokkusobivana. Seejuures tuleb märkida, et Luksemburgi ametiasutused ei ole esitanud mitte ühtegi argumenti, mille alusel võiks kohaldada mõnda asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest.

| (93) | Ilmselgelt ei ole antud juhul võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätendatud erandeid, mis puudutavad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi. |
| --- | --- |

(93)

Ilmselgelt ei ole antud juhul võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätendatud erandeid, mis puudutavad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi.

| (94) | Samuti ei ole võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, millega lubatakse anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kõnealust maksukorraldust ei saa käsitleda üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina ega abinõuna Luksemburgi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Samuti ei ole selle eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Samuti ei ole võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, millega lubatakse anda abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kõnealust maksukorraldust ei saa käsitleda üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina ega abinõuna Luksemburgi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Samuti ei ole selle eesmärgiks kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses.

| (95) | Lõpuks, mis puutub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, millega lubatakse anda abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, siis leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavad finantseelised ei ole seotud investeeringute, töökohtade loomise või konkreetsete projektidega. Tegemist on lihtsalt meetmega, mis seisneb selliste kulude piiramises, mida kõnealused äriühingud peaksid kandma oma tegevuse käigus, ning seetõttu tuleb seda meedet käsitleda riigi antava tegevusabina. Komisjon on alati olnud seisukohal, et sellist abi ei saa vaadelda ühisturuga kokkusobivatena, kui see abi ei toeta teatavaid tegevusi või teatavaid majandussektoreid ja kui need ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenevad või proportsionaalsed sellise ulatusega, mis on vajalik teatavate majanduslike mahajäämuste likvideerimiseks. |
| --- | --- |

(95)

Lõpuks, mis puutub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, millega lubatakse anda abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, siis leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele antavad finantseelised ei ole seotud investeeringute, töökohtade loomise või konkreetsete projektidega. Tegemist on lihtsalt meetmega, mis seisneb selliste kulude piiramises, mida kõnealused äriühingud peaksid kandma oma tegevuse käigus, ning seetõttu tuleb seda meedet käsitleda riigi antava tegevusabina. Komisjon on alati olnud seisukohal, et sellist abi ei saa vaadelda ühisturuga kokkusobivatena, kui see abi ei toeta teatavaid tegevusi või teatavaid majandussektoreid ja kui need ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenevad või proportsionaalsed sellise ulatusega, mis on vajalik teatavate majanduslike mahajäämuste likvideerimiseks.

| (96) | Komisjon märgib, et juba ainuüksi see asjaolu, et kõnealuseid finantseeliseid saavad kasutada vaid Luksemburgis maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatena registreeritud äriühingud, tundub olevat vastuolus selles riigis ja samaaegselt ka teistes liikmesriikides registreeritud majandusettevõtete asutamise vabadusega (37). |
| --- | --- |

(96)

Komisjon märgib, et juba ainuüksi see asjaolu, et kõnealuseid finantseeliseid saavad kasutada vaid Luksemburgis maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatena registreeritud äriühingud, tundub olevat vastuolus selles riigis ja samaaegselt ka teistes liikmesriikides registreeritud majandusettevõtete asutamise vabadusega (37).

| (97) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ainult Luksemburgi äriühinguna registreeritud ettevõtted saavad kasutada Luksemburgi maksundussüsteemiga maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatavaid eeliseid ning et seda asjaolu ei saa kõnealuse maksundussüsteemi olemusega põhjendada. Välismaine ettevõte, mille tegevusalad on võrreldavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja omadega ja mis kasutab püsivat tegevuskohta või välismaise äriühingu esindust või filiaali asutamislepingu artikli 43 tähenduses, ei saa kasutada eeliseid, mida maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus võimaldab. Seda arvesse võttes ei saa komisjon nõustuda Luksemburgi ametiasutuste võetud kohustusega mitte takistada 31. juuli 1929. aasta seadusega võimaldatava maksuvabastuse laiendamist välismaa äriühingute Luksemburgis asuvatele püsivatele tegevuskohtadele, kes vastavad 31. juuli 1929. aasta seaduses sätestatud tingimustele. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 ei eristata erinevat tüüpi riigiabi põhjuste või eesmärkide järgi, need abid määratletakse nende toime alusel (38). Komisjon kinnitab seega oma esialgset hinnangut, mille kohaselt kõnealune maksekorraldus seab esiteks halvemasse olukorda välismaa ettevõtted, mis tegutsevad Luksemburgis, kuid mitte Luksemburgi õiguse alusel, võrreldes valdusettevõtjatega, mille vormiks on Luksemburgis registreeritud äriühing. Sellise diskrimineerimise näol võib olla tegemist takistusega Luksemburgis välismaiste äriühingute asutamise vabaduse realiseerimisele ja see on seega asutamislepingu vastane ja ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et ainult Luksemburgi äriühinguna registreeritud ettevõtted saavad kasutada Luksemburgi maksundussüsteemiga maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele võimaldatavaid eeliseid ning et seda asjaolu ei saa kõnealuse maksundussüsteemi olemusega põhjendada. Välismaine ettevõte, mille tegevusalad on võrreldavad maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja omadega ja mis kasutab püsivat tegevuskohta või välismaise äriühingu esindust või filiaali asutamislepingu artikli 43 tähenduses, ei saa kasutada eeliseid, mida maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus võimaldab. Seda arvesse võttes ei saa komisjon nõustuda Luksemburgi ametiasutuste võetud kohustusega mitte takistada 31. juuli 1929. aasta seadusega võimaldatava maksuvabastuse laiendamist välismaa äriühingute Luksemburgis asuvatele püsivatele tegevuskohtadele, kes vastavad 31. juuli 1929. aasta seaduses sätestatud tingimustele. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 ei eristata erinevat tüüpi riigiabi põhjuste või eesmärkide järgi, need abid määratletakse nende toime alusel (38). Komisjon kinnitab seega oma esialgset hinnangut, mille kohaselt kõnealune maksekorraldus seab esiteks halvemasse olukorda välismaa ettevõtted, mis tegutsevad Luksemburgis, kuid mitte Luksemburgi õiguse alusel, võrreldes valdusettevõtjatega, mille vormiks on Luksemburgis registreeritud äriühing. Sellise diskrimineerimise näol võib olla tegemist takistusega Luksemburgis välismaiste äriühingute asutamise vabaduse realiseerimisele ja see on seega asutamislepingu vastane ja ühisturuga kokkusobimatu.

| (98) | Sellega seoses meenutab komisjon, et asutamislepingu artiklis 88 sätestatud menetluse tulemus ei tohi mitte kunagi olla vastuolus asutamislepingu teiste konkreetsete sätetega. Seega ei saa komisjon tunnistada ühisturuga kokkusobivateks riigiabi, mille teatavad elemendid on vastuolus asutamislepingu teiste sätetega (39). Nagu ülalpool mainitud, leiti antud juhul, et kõnealust maksukorraldust ei saa kohaldada välismaisele äriühingule, mis tegutseb Luksemburgis sekundaarse asutuse vahendusel, milleks võib olla Luksemburgis maksustatav vahendusettevõte, esindus või filiaal asutamislepingu artikli 43 tähenduses. Kui liikmesriik annab kasvõi kaudselt maksunduseelise ettevõtetele, mis asuvad tema territooriumil ja keeldub andmast sama eelist teises liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, kellel on Luksemburgis sekundaarne asutus, on selline abisaajate kahe kategooria puhul kasutatav erinev kohtlemine asutamislepinguga põhimõtteliselt keelatud, kuivõrd nende ettevõtete olukorra vahel ei ole mingit objektiivset erinevust. |
| --- | --- |

(98)

Sellega seoses meenutab komisjon, et asutamislepingu artiklis 88 sätestatud menetluse tulemus ei tohi mitte kunagi olla vastuolus asutamislepingu teiste konkreetsete sätetega. Seega ei saa komisjon tunnistada ühisturuga kokkusobivateks riigiabi, mille teatavad elemendid on vastuolus asutamislepingu teiste sätetega (39). Nagu ülalpool mainitud, leiti antud juhul, et kõnealust maksukorraldust ei saa kohaldada välismaisele äriühingule, mis tegutseb Luksemburgis sekundaarse asutuse vahendusel, milleks võib olla Luksemburgis maksustatav vahendusettevõte, esindus või filiaal asutamislepingu artikli 43 tähenduses. Kui liikmesriik annab kasvõi kaudselt maksunduseelise ettevõtetele, mis asuvad tema territooriumil ja keeldub andmast sama eelist teises liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, kellel on Luksemburgis sekundaarne asutus, on selline abisaajate kahe kategooria puhul kasutatav erinev kohtlemine asutamislepinguga põhimõtteliselt keelatud, kuivõrd nende ettevõtete olukorra vahel ei ole mingit objektiivset erinevust.

| (99) | Eelnevatest kaalutlustest tulenevalt leiab komisjon, et kõnealust maksukorraldust ei saa käsitleda ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(99)

Eelnevatest kaalutlustest tulenevalt leiab komisjon, et kõnealust maksukorraldust ei saa käsitleda ühisturuga kokkusobivana.

VI.   JÄRELDUSED

| (100) | Komisjon on seisukohal, et Luksemburgi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et selle puhul ei ole kohaldatav mitte ükski selle asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. Komisjon leiab samuti, et vaatamata maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavasse maksukorraldusse 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud muudatustele pakutakse kõnealuse maksukorraldusega endiselt kõiki eelnevalt kirjeldatud maksusoodustusi, kuigi selle maksukorralduse kasutajate hulk on piiratud valdusettevõtjatega, kes saavad vähem kui 5 % dividendidest välismaistelt äriühingutelt, kellele kohaldatakse ettevõtete tulumaksu, mille määr on väiksem kui 11 %, ning valdusettevõtjatega, kes saavad dividende välismaistelt äriühingutelt, kes on maksustatud 11 % suuruse ettevõtete tulumaksuga, või Luksemburgi äriühingutelt. Komisjon on seisukohal, et Luksemburgi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava 21. juuni 2005. aasta seadusega muudetud maksukorralduse näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et selle puhul ei ole kohaldatav mitte ükski selle asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon on seisukohal, et Luksemburgi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et selle puhul ei ole kohaldatav mitte ükski selle asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest. Komisjon leiab samuti, et vaatamata maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavasse maksukorraldusse 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud muudatustele pakutakse kõnealuse maksukorraldusega endiselt kõiki eelnevalt kirjeldatud maksusoodustusi, kuigi selle maksukorralduse kasutajate hulk on piiratud valdusettevõtjatega, kes saavad vähem kui 5 % dividendidest välismaistelt äriühingutelt, kellele kohaldatakse ettevõtete tulumaksu, mille määr on väiksem kui 11 %, ning valdusettevõtjatega, kes saavad dividende välismaistelt äriühingutelt, kes on maksustatud 11 % suuruse ettevõtete tulumaksuga, või Luksemburgi äriühingutelt. Komisjon on seisukohal, et Luksemburgi maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava 21. juuni 2005. aasta seadusega muudetud maksukorralduse näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et selle puhul ei ole kohaldatav mitte ükski selle asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditest.

| (101) | Komisjon leiab, et 1929. aasta seadusega sätestatud maksuvabastuskorraldust ei ole pärast asutamislepingu jõustumist olulisel määral muudetud. Seega on komisjon seisukohal, et kõnealuse maksukorralduse näol on tegemist olemasoleva abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b 1 tähenduses. Komisjon leiab, et 21. juuni 2005. aasta seadusega maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavasse maksukorraldusse tehtavad muudatused ei muuda abi olemust ning ei suurenda abisaajate hulka – meede jääb olemuselt endiselt olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon leiab, et 1929. aasta seadusega sätestatud maksuvabastuskorraldust ei ole pärast asutamislepingu jõustumist olulisel määral muudetud. Seega on komisjon seisukohal, et kõnealuse maksukorralduse näol on tegemist olemasoleva abiga määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b 1 tähenduses. Komisjon leiab, et 21. juuni 2005. aasta seadusega maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatavasse maksukorraldusse tehtavad muudatused ei muuda abi olemust ning ei suurenda abisaajate hulka – meede jääb olemuselt endiselt olemasolevaks abiks.

| (102) | Luksemburgi ametiasutused tõid esile argumendi, mille kohaselt komisjon kiitis väidetavalt heaks 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtavad muudatused nõukogu “toimimisjuhendi” töörühmas, mis tegeles ettevõtete maksustamisele toimimisjuhendi seisukohalt kahjulike maksundusmeetmetega (40) ning et seetõttu on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus asutamislepinguga kooskõlas. Komisjon märgib kõigepealt, et maksundusmeetmed kui sellised ei ole artikli 87 kohandamisalast välistatud. Komisjon leiab samuti, et ei 31. juuli 1929. aasta seadusest ega ühestki selle muudatustest, sealhulgas 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud muudatustest ei teatatud komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalust teha otsust kõnealuse maksukorralduse kokkusobivuse üle riigiabi kohta sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(102)

Luksemburgi ametiasutused tõid esile argumendi, mille kohaselt komisjon kiitis väidetavalt heaks 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtavad muudatused nõukogu “toimimisjuhendi” töörühmas, mis tegeles ettevõtete maksustamisele toimimisjuhendi seisukohalt kahjulike maksundusmeetmetega (40) ning et seetõttu on maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus asutamislepinguga kooskõlas. Komisjon märgib kõigepealt, et maksundusmeetmed kui sellised ei ole artikli 87 kohandamisalast välistatud. Komisjon leiab samuti, et ei 31. juuli 1929. aasta seadusest ega ühestki selle muudatustest, sealhulgas 21. juuni 2005. aasta seadusega tehtud muudatustest ei teatatud komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. Seetõttu ei olnud komisjonil võimalust teha otsust kõnealuse maksukorralduse kokkusobivuse üle riigiabi kohta sätestatud eeskirjadega.

| (103) | Seetõttu ei saa teha mingit järeldust asjaolust, et komisjon osales toimimisjuhendi töörühmas, mille eesmärgiks oli uurida kõnealuse maksundusmeetme kahjulikku olemust. Sellega seoses piisab, kui meenutada, et maksukorralduste uurimise menetlus seoses riigiabiga on õiguslikult sõltumatu toimimisjuhendi töörühma tegevusest. Lisaks sellele oli toimimisjuhendi töörühma uuritud maksuvabastusega 1929. aasta maksukorralduse kohaldamisala piiratum kui käesoleva otsusega hõlmatava maksukorralduse oma. Kõnealuse töörühma teostatud uuring hõlmas üksnes maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt saadavaid dividende. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu ei saa teha mingit järeldust asjaolust, et komisjon osales toimimisjuhendi töörühmas, mille eesmärgiks oli uurida kõnealuse maksundusmeetme kahjulikku olemust. Sellega seoses piisab, kui meenutada, et maksukorralduste uurimise menetlus seoses riigiabiga on õiguslikult sõltumatu toimimisjuhendi töörühma tegevusest. Lisaks sellele oli toimimisjuhendi töörühma uuritud maksuvabastusega 1929. aasta maksukorralduse kohaldamisala piiratum kui käesoleva otsusega hõlmatava maksukorralduse oma. Kõnealuse töörühma teostatud uuring hõlmas üksnes maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate poolt saadavaid dividende.

| (104) | Seega ei saa see uuring takistada komisjoni andmast käesolevat hinnangut ega seada kahtluse alla komisjoni järeldust, mille kohaselt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol, mille aluseks on 31. juuli 1929. aasta seadus, mida muudeti 21. juuni 2005. aasta seadusega, on tegemist riigiabiga, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt kokkusobimatu ühisturuga. |
| --- | --- |

(104)

Seega ei saa see uuring takistada komisjoni andmast käesolevat hinnangut ega seada kahtluse alla komisjoni järeldust, mille kohaselt maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol, mille aluseks on 31. juuli 1929. aasta seadus, mida muudeti 21. juuni 2005. aasta seadusega, on tegemist riigiabiga, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt kokkusobimatu ühisturuga.

| (105) | Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele maksuvabastuskorraldusega antavate erinevate eeliste andmine tuleb lõpetada, selleks tuleb vastavad meetmed kas tühistada või muuta need ühisturuga kokkusobivaks. Alates käesolevast otsusest teatamise päevast ei või kõnealuse maksukorralduse või selle osadega antavaid eeliseid enam kohaldada uutele maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kujul registreeritud äriühingutele. Selleks peavad Luksemburgi ametiasutused muutma riigi õigusakte hiljemalt 31. detsembriks 2006. aastal. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatele maksuvabastuskorraldusega antavate erinevate eeliste andmine tuleb lõpetada, selleks tuleb vastavad meetmed kas tühistada või muuta need ühisturuga kokkusobivaks. Alates käesolevast otsusest teatamise päevast ei või kõnealuse maksukorralduse või selle osadega antavaid eeliseid enam kohaldada uutele maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate kujul registreeritud äriühingutele. Selleks peavad Luksemburgi ametiasutused muutma riigi õigusakte hiljemalt 31. detsembriks 2006. aastal.

| (106) | Mis puutub olemasolevatesse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatesse, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas otsuses kirjeldatud maksuvabastuskorraldust, siis leiab komisjon, et maksukorralduse näol on tegemist olemasoleva abiga ning seetõttu ei kuulu enne käesoleva otsuse kuupäeva antud abi sissenõudmisele. |
| --- | --- |

(106)

Mis puutub olemasolevatesse maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatesse, kelle suhtes kohaldatakse käesolevas otsuses kirjeldatud maksuvabastuskorraldust, siis leiab komisjon, et maksukorralduse näol on tegemist olemasoleva abiga ning seetõttu ei kuulu enne käesoleva otsuse kuupäeva antud abi sissenõudmisele.

| (107) | Komisjon võtab teadmiseks, et kolmandad huvitatud pooled ei esitanud omapoolseid märkusi ega muud teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, kas kõnealuse maksukorralduse kasutajate puhul on tegemist selliste õiguslike ootustega, mis võiks põhjendada eraldi üleminekumeetmete kehtestamist enne kõnealuse abi lõpetamist. Lisaks sellele uuris komisjon Luksemburgi ametiasutuste poolt esitatud andmeid 1929. aasta valdusettevõtjate finantstegevuse kohta ning muud kõnealuste ametiasutuste esitatud teavet, mis käsitleb maksukorralduse praeguste kasutajate õiguspäraseid ootusi. Ametiasutused osutavad vajadusele säilitada kõnealuse maksukorralduse kasutamise võimalus enne selle lõplikku tühistamist teatava üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon võtab teadmiseks, et kolmandad huvitatud pooled ei esitanud omapoolseid märkusi ega muud teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, kas kõnealuse maksukorralduse kasutajate puhul on tegemist selliste õiguslike ootustega, mis võiks põhjendada eraldi üleminekumeetmete kehtestamist enne kõnealuse abi lõpetamist. Lisaks sellele uuris komisjon Luksemburgi ametiasutuste poolt esitatud andmeid 1929. aasta valdusettevõtjate finantstegevuse kohta ning muud kõnealuste ametiasutuste esitatud teavet, mis käsitleb maksukorralduse praeguste kasutajate õiguspäraseid ootusi. Ametiasutused osutavad vajadusele säilitada kõnealuse maksukorralduse kasutamise võimalus enne selle lõplikku tühistamist teatava üleminekuperioodi jooksul.

| (108) | Selles osas leiab komisjon esiteks, et võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. juuni 2006. aasta otsust, (41) ei saa ei Luksemburg ega maksukorralduse kasutajad tugineda õiguspärastele ootustele maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse säilitamiseks üleminekuperioodi jooksul, mille kinnitas nõukogu (toimimisjuhendi töörühma tegevuse raames) selleks, et lõpetada maksukorralduse need osad, mida hinnati kahjulikeks. Asutamislepingu artiklitel 87 kuni 89 põhinev riigiabi korraldus ja käesoleva menetluse eesmärk on erinevad nõukogu tegevusest ülalnimetatud töörühma raames. |
| --- | --- |

(108)

Selles osas leiab komisjon esiteks, et võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. juuni 2006. aasta otsust, (41) ei saa ei Luksemburg ega maksukorralduse kasutajad tugineda õiguspärastele ootustele maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse säilitamiseks üleminekuperioodi jooksul, mille kinnitas nõukogu (toimimisjuhendi töörühma tegevuse raames) selleks, et lõpetada maksukorralduse need osad, mida hinnati kahjulikeks. Asutamislepingu artiklitel 87 kuni 89 põhinev riigiabi korraldus ja käesoleva menetluse eesmärk on erinevad nõukogu tegevusest ülalnimetatud töörühma raames.

| (109) | Teiseks leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist püsiva maksukorraldusega. Seetõttu ei saa selle maksukorralduse kasutajad tuua põhjenduseks õiguspäraseid ootusi kõnealuse maksukorralduse püsimise suhtes, mis ulatuks kaugemale maksuvabastusega hõlmatavast konkreetsest majandusaastast. Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus ei ole seotud selle kasutajate konkreetsete investeeringute teostamisega, vaid piirdub maksuvabastuse andmisega tulude osas, mida kõnealused valdusettevõtjad konkreetse maksundusperioodi jooksul kandsid. |
| --- | --- |

(109)

Teiseks leiab komisjon, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse näol on tegemist püsiva maksukorraldusega. Seetõttu ei saa selle maksukorralduse kasutajad tuua põhjenduseks õiguspäraseid ootusi kõnealuse maksukorralduse püsimise suhtes, mis ulatuks kaugemale maksuvabastusega hõlmatavast konkreetsest majandusaastast. Komisjon leiab, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatav maksukorraldus ei ole seotud selle kasutajate konkreetsete investeeringute teostamisega, vaid piirdub maksuvabastuse andmisega tulude osas, mida kõnealused valdusettevõtjad konkreetse maksundusperioodi jooksul kandsid.

| (110) | Samas tuleb tunnistada, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse aluseks on endiselt 31. juuli 1929. aasta seadus, mida ei ole pärast selle väljakuulutamisest olulisel määral muudetud. Kuigi selline pikaajalisus (76 aastat) ei saa iseenesest olla maksukorralduse püsimajäämise või selle riigiabi eeskirjadele vastamise tagatiseks, võib see tekitada kasutajates tunde, et sellist nende tegevusega seotud maksukorraldust ei lõpetata järsult ning et neil on õigus oodata selle maksukorralduse jätkumist teatavas mõistlikus perspektiivis. Kõnealuste 1929. aasta valdusettevõtjate tegevus hõlmab muuseas keskmise tähtajaga ja pikaajalisi rahastamistegevusi. See tegevus erineb lühiajalisest finantskauplemisest ja seda häirib ajutine stabiilsuse puudumine. |
| --- | --- |

(110)

Samas tuleb tunnistada, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorralduse aluseks on endiselt 31. juuli 1929. aasta seadus, mida ei ole pärast selle väljakuulutamisest olulisel määral muudetud. Kuigi selline pikaajalisus (76 aastat) ei saa iseenesest olla maksukorralduse püsimajäämise või selle riigiabi eeskirjadele vastamise tagatiseks, võib see tekitada kasutajates tunde, et sellist nende tegevusega seotud maksukorraldust ei lõpetata järsult ning et neil on õigus oodata selle maksukorralduse jätkumist teatavas mõistlikus perspektiivis. Kõnealuste 1929. aasta valdusettevõtjate tegevus hõlmab muuseas keskmise tähtajaga ja pikaajalisi rahastamistegevusi. See tegevus erineb lühiajalisest finantskauplemisest ja seda häirib ajutine stabiilsuse puudumine.

| (111) | Lisaks sellele on olemasolevad 1929. aasta valdusettevõtjad tegelikult teinud märkimisväärseid investeeringuid rahvusvaheliste kontsernide raames, millesse nad kuuluvad. Need investeeringud on eeskätt suunatud rahvusvaheliste kontsernide infrastruktuuri loomisele ja väljaarendamisele, mis võimaldab nende kontsernide kaubandustegevust koordineerida ja edasi arendada. Nende seisundi kahtluse alla seadmine toob kaasa keerulisi ümberkorraldustoiminguid, mis nõuavad küllaltki pikka tähtaega. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks sellele on olemasolevad 1929. aasta valdusettevõtjad tegelikult teinud märkimisväärseid investeeringuid rahvusvaheliste kontsernide raames, millesse nad kuuluvad. Need investeeringud on eeskätt suunatud rahvusvaheliste kontsernide infrastruktuuri loomisele ja väljaarendamisele, mis võimaldab nende kontsernide kaubandustegevust koordineerida ja edasi arendada. Nende seisundi kahtluse alla seadmine toob kaasa keerulisi ümberkorraldustoiminguid, mis nõuavad küllaltki pikka tähtaega.

| (112) | Samuti on võetud keskmise tähtajaga ja pikaajalisi kohustusi personali ja väliste teenusepakkujate suhtes, et võimaldada valdusettevõtjatel täita oma ülesandeid rahvusvahelistes kontsernides, millesse nad kuuluvad. Seejuures tuleb märkida, et Luksemburgi ametiasutuste väitel on Luksemburgis hetkel ligi 13 000 aktiivset 1929. aasta maksuvabastusega valdusettevõtjat, mis on riigi muutnud rahvusvahelise finantstegevuse jaoks atraktiivseks, seejuures on Luksemburgi aktiivse töötajaskonna suuruseks 110 000 töötajat. Seetõttu peab komisjon tähelepanelikult suhtuma küllaltki tõsistesse tagajärgedesse, mida otsus maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse kohene lõpetamine võib kaasa tuua Luksemburgi tööhõivele ja majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(112)

Samuti on võetud keskmise tähtajaga ja pikaajalisi kohustusi personali ja väliste teenusepakkujate suhtes, et võimaldada valdusettevõtjatel täita oma ülesandeid rahvusvahelistes kontsernides, millesse nad kuuluvad. Seejuures tuleb märkida, et Luksemburgi ametiasutuste väitel on Luksemburgis hetkel ligi 13 000 aktiivset 1929. aasta maksuvabastusega valdusettevõtjat, mis on riigi muutnud rahvusvahelise finantstegevuse jaoks atraktiivseks, seejuures on Luksemburgi aktiivse töötajaskonna suuruseks 110 000 töötajat. Seetõttu peab komisjon tähelepanelikult suhtuma küllaltki tõsistesse tagajärgedesse, mida otsus maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes kohaldatava maksukorralduse kohene lõpetamine võib kaasa tuua Luksemburgi tööhõivele ja majanduslikule arengule.

| (113) | Eelnevat arvesse võttes peab komisjon asjakohaseks käesoleva otsuse tegemise kuupäeval olemasolevate maksuvabastusega valdusettevõtjate osas kehtestada üleminekuperiood. Kõnealune üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2010. aastal. Seejuures ei või need ettevõtted, kes kõnealust maksukorraldust kuni 31. detsembrini 2010 kasutavad, teostada kogu üleminekuperioodi jooksul oma kapitali osalist ega täielikku loovutust tasu eest, sest kuna tegemist on osalusühingutega, ei saa nad enam pärast seda, kui nende osalused on üle antud, õiguslikele ootustele tuginedes nõuda, et kõnealune maksuvabastuskorraldus jätkuks. Tulude vabastamine maksust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes rakendatava maksuvabastuskorralduse alusel on ebaseaduslik alates 1. jaanuarist 2011 ja võib anda alust kõigi saadud eeliste sissenõudmisele, |
| --- | --- |

(113)

Eelnevat arvesse võttes peab komisjon asjakohaseks käesoleva otsuse tegemise kuupäeval olemasolevate maksuvabastusega valdusettevõtjate osas kehtestada üleminekuperiood. Kõnealune üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2010. aastal. Seejuures ei või need ettevõtted, kes kõnealust maksukorraldust kuni 31. detsembrini 2010 kasutavad, teostada kogu üleminekuperioodi jooksul oma kapitali osalist ega täielikku loovutust tasu eest, sest kuna tegemist on osalusühingutega, ei saa nad enam pärast seda, kui nende osalused on üle antud, õiguslikele ootustele tuginedes nõuda, et kõnealune maksuvabastuskorraldus jätkuks. Tulude vabastamine maksust maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate suhtes rakendatava maksuvabastuskorralduse alusel on ebaseaduslik alates 1. jaanuarist 2011 ja võib anda alust kõigi saadud eeliste sissenõudmisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Luksemburgis praegu kehtiva maksukorralduse näol, mida kohaldatakse 31. juuli 1929. aasta seaduse alusel maksust vabastatud valdusettevõtjate (edaspidi “maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad”) suhtes, on tegemist riigiabiga, mis on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Hiljemalt 31. detsembriks 2006. aastal on Luksemburg kohustatud artiklis 1 osutatud abi lõpetama või muutma seda selliselt, et see muutuks ühisturuga kokkusobivaks.

Alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast ei või kõnealuse maksukorralduse või selle osadest tulenevaid eeliseid enam kohaldada uutele abisaajatele.

Mis puutub maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatesse, mille suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud maksukorraldust, siis nende osas on võimalik selle maksukorralduse mõju pikendada hiljemalt 31. detsembrini 2010. aastal. Seejuures ei või need äriühingud, kes jätkavad kõnealuse maksukorralduse kasutamist kuni 31. detsembrini 2010, teostada kogu maksuvabastuskorralduse jaoks kehtestatud üleminekuperioodi jooksul oma kapitali osalist ega täielikku tasu eest loovutust.

Artikkel 3

Luksemburg teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest, selle otsusega vastavuse saavutamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käeoleva otsuse adressaadiks on Luksemburgi Suurhertsogiriik.

Brüssel, 19. juuli 2006.

Komisjoni nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  ELT C 78, 31.3.2006, lk 2

1

(2)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 1.

2

(3)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

3

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

4

(5)  SG(2005) D/205866

5

(6)  Vt joonealust märkust nr 1.

6

(7)  Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiiv 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 9), mida muudeti nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/123/EÜ ja 3. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 49).

7

(8)  Luksemburgis registreeritud äriühingute ja seal püsivat tegevuskohta omavate välismaiste äriühingute suhtes kohaldatakse ettevõtete tulumaksu, mille maksimaalseks määraks on 22 % ning kohaliku omavalitsuse ettevõtlusmaksu, mille suurus eri kommuunides on erinev, kuid mille keskmiseks määraks on 7,5 % ning millega maksustatakse tulu, mis vastab brutotulule, millest on lahutatud kulud, välja arvatud sellised kulud, mille lahutamine ei ole lubatud, nagu makstud otsesed maksud ning varjatud dividendide ja lisatasudena teostatud väljamaksed.

8

(9)  Luksemburg kohaldab residentidest äriühingute ja seal püsivat tegevuskohta omavate välismaiste äriühingute suhtes varandusmaksu, mille suuruseks 0,5 % ja mida makstakse iga aasta 1. jaanuari seisuga varade netoväärtuse pealt, selleks on varade hinnanguline tavaline turuväärtus, millest on lahutatud võlad kolmandatele isikutele.

9

(10)  Tegemist on kohaliku omavalitsuse maksuga, mida võetakse ettevõtete omandis oleva kinnisvara pealt.

10

(11)  Maks, mille määraks on 0,2 % sissemakstud aktsiakapitali ja emissioonitulu väljalaskekasumi väärtusest.

11

(12)  Lisaks sellele on Luksemburg alates 1. jaanuarist 2004. aastast lõpetanud litsentsitasudelt maksu võtmise (välja arvatud välismaale suunatud maksed).

12

(13)  Maksuvabastuseta äriühingu makstud dividendide puhul peetakse automaatselt kinni 20 % makstavast brutosummast (kui kinnipeetava summa tasub dividendide maksja, siis 25 %), välja arvatud direktiivis 90/435/EMÜ sätestatud juhtudel või siis, kui tegemist on osalustega, millele laieneb tulumaksuseaduse artikkel 147. Kõnealust kinnipeetavat summat võib vähendada kokkulepetes sätestatud tingimustel. Intresside puhul üldiselt automaatset kinnipidamist ei toimu, välja arvatud juhul, kui neid käsitletakse varjatud dividendidena. Enamiku mitteresidentidele makstavate litsentsitasude puhul toimub automaatne kinnipidamine 10 % ulatuses (kui kinnipidamine toimub maksja kulul, siis 11,11 %). Luksemburg on hiljaaegu võtnud oma maksundusseadustesse üle direktiiviga 2003/49/EÜ sätestatud maksuvabastuse. Kõnealust kinnipeetavat summat võib vähendada või selle tühistada kokkulepetes sätestatud tingimustel.

13

(14)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

14

(15)  Kõikide Luksemburgi äriühingute kapitali rahalise või mitterahalise suurendamise eest võetakse kapitali suurendamise maksu, mille määr on 1 %.

15

(16)  Kui maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtja maksab dividende, mille koguväärtus ületab 10 % sissemakstud aktsiakapitali väärtusest maksmise majandusaasta lõpukuupäeva seisuga, on märkimistasu maksustamisaluseks kõnealuste dividendide kümnekordne väärtus.

16

(17)  Tegemist võib olla aktsiaseltside, osaühingute, usaldusühingute ja kooperatiivsete ühingutega.

17

(18)  Vt joonealust märkust nr 1.

18

(19)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 129.

19

v.

(20)  Kohtu 20. septembri 2001. aasta otsus H.J. Banks v. The Coal Authority, EKL lk I-6117, punktid 49 ja 50.

20

v.

(21)  Maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjad pole seega vabastatud kaudsetest maksudest nagu kapitalimaks, märkimistasu ja käibemaks.

21

(22)  Käesoleva menetluse seisukohalt ei ole asjakohased näiteks tegelikud maksud, mis põhinevad toimunud tehingutel.

22

(23)  Komisjoni 9. veebruari 2006. aasta otsuse punktid 46 kuni 54.

23

(24)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 15. märtsi 1994. aasta otsus kohtuasjas C-387/92, Banco Exterior de Espańa, EKL lk I-877, punkt 14.

24

(25)  Vt Euroopa Kohtu 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa v. komisjon, EKL lk I-4551, punkt 24 ja 1. detsembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-200/97, Ecotrade, EKL lk I-7907, punktid 40 ja 41. Vt ka esimese astme kohtu 29. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-55/99, CETM v. komisjon, EKL lk II-3207, punkt 39.

25

v.

v.

(26)  Selles osas vt Euroopa Kohtu 8. novembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C143/99, Adria-Wien Pipeline v. Finanzlandesdirektion, ELT 2001, lk I-8365, punkt 41.

26

v.

(27)  Euroopa Kohtu 13. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C-409/00, Hispaania v. komisjon, EKL lk I-1487, punkt 52 ja esimese astme kohtu 6. märtsi 2002. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-92/00 ja T-103/00, Diputación Foral de Įlava jt v. komisjon, EKL lk II-1385 punkt 60 ning ülalmainitud kohtuotsused.

27

v.

v.

(28)  Laenude andmine on seotud osaluste realiseerimise mõistega ja on kokkusobiv puhta valdusettevõtja tegevusega, kuid tegemist peab olema lisategevusega osaluste võtmise suhtes. Lisategevusena käsitlemise aluseks ei ole laenusumma ega suhe omandamishinnaga või osaluste väärtus. Pigem nõuavad ametiasutused, et maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjatel oleks rahastatavas äriühingus olulise suurusega osalus. Osalust loetakse olulise suurusega osaluseks, kui see hõlmab 25 % rahastatava äriühingu kapitalist. Koteeritud äriühingute puhul on võimalik krediidi andmine ka väiksema osalusmäära puhul, kui oluline osa ettevõtte väärtpaberitest on vabaturul kaubeldavad. Mis tahes rahastamine peab lõppema enne osaluse loovutamist või sellega samaaegselt.

28

(29)  Selleks et oleks võimalik kohaldada maksuvabastusega 1929. aasta valdusettevõtjate maksukorraldust, peab nõustamisettevõte vastama mitmetele maksuameti poolt esitatud tingimusele, mis avaldati rahandusministeeriumi 17. oktoobri 1968. aasta otsuses nr 12.061. Eeskätt peab äriühingu ülesandeks olema vaid ühe püsiva või muutuva kapitaliga investeerimisfondi (vastavalt SICAV või SICAF) järelevalve ja nõustamine ning äriühing peab investeerima nõustatava äriühingu kapitali vähemalt 5 % ulatuses, seejuures on miinimumsummaks 50 000 eurot, sellest üle jäävat summat võib investeerida kolmandate äriühingute vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse. Nõustamisettevõtte kapital peab olema vähemalt 76 000 eurot.

29

(30)  Vt 27. joonealuses märkuses osutatud esimese astme kohtu otsus kohtuasjas Diputación Foral de Įlava e.a. v. Commission du Tribunal, punktid 38 kuni 40.

30

v.

(31)  Vt eeskätt Euroopa Kohtu 8. novembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-143/99, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, EKL lk I-8365, punkt 38, 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-66/02, Hispaania v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 77 ja lk 19 joonealuses märkuses osutatud kohtuasi Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze punkt 1312 ning ülalmainitud kohtuotsused.

31

v.

v.

(32)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 15. märtsi 1994. aasta otsus kohtuasjas C-387/92, Banco Exterior de Espańa, EKL lk I-877, punkt 14.

32

(33)  Esimese astme kohtu 30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T214/95, Het Vlaamse Gewest v. komisjon, EKL lk II-717.

33

v.

(34)  17. septembri 1980 aasta otsus kohtuasjas 730/79, Philip Morris v. komisjon, punkt 11.

34

v.

(35)  VTt 19 joonealuses märkuses osutatud otsus kohtuasjas Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze punkt 112.

35

v.

(36)  Vt intervjuud Luksemburgi kaubanduskoja liikme Carlo Theleinga, avaldatud ajalehes International Herald Tribune 9. veebruaril 2006. aastal.

36

(37)  Euroopa Kohtu 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-307/97, Saint-Gobain, EKL lk I–6161.

37

(38)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-159/01, Madalmaad v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 51 ja ülalmainitud kohtuotsused.

38

v.

(39)  19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98, Saksamaa v. komisjon, EKL lk I6857.

39

v.

(40)  Vt joonealust märkust nr 2.

40

(41)  Euroopa Kohtu 22. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 Asbl v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 150 kuni 154.

41

v.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/62

---

KOMISJONI OTSUS,

8. november 2006

riigiabi nr C 11/06 (ex N 127/05) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale AEM Torino

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 5276 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne.)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/941/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool toodud sätete kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. märtsi 2005. aasta kirjas teavitas Itaalia komisjoni abist, mida ta kavatses anda AEM Torinole luhtunud kulude eest energeetikasektoris. Komisjon palus täiendavat teavet 4. mai 2005. aasta, 19. juuli 2005. aasta ja 14. novembri 2005. aasta kirjades. Itaalia edastas täiendava teabe komisjonile 27. juuni 2005. aasta, 5. juuli 2005. aasta, 3. oktoobri 2005. aasta ja 1. veebruari 2006. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(1)

21. märtsi 2005. aasta kirjas teavitas Itaalia komisjoni abist, mida ta kavatses anda AEM Torinole luhtunud kulude eest energeetikasektoris. Komisjon palus täiendavat teavet 4. mai 2005. aasta, 19. juuli 2005. aasta ja 14. novembri 2005. aasta kirjades. Itaalia edastas täiendava teabe komisjonile 27. juuni 2005. aasta, 5. juuli 2005. aasta, 3. oktoobri 2005. aasta ja 1. veebruari 2006. aasta kirjades.

| (2) | Oma 4. aprilli 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada teavitatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Itaalia ei vastanud komisjoni kirjale. |
| --- | --- |

(2)

Oma 4. aprilli 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada teavitatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. Itaalia ei vastanud komisjoni kirjale.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid märkusi esitama. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid märkusi esitama.

| (4) | AEM Torinolt komisjon märkusi ei saanud. Muud huvitatud isikud ei esitanud samuti märkusi. |
| --- | --- |

(4)

AEM Torinolt komisjon märkusi ei saanud. Muud huvitatud isikud ei esitanud samuti märkusi.

| (5) | Hinnatav meede on seotud hüvitisega, mida Itaalia kavatseb anda AEM Torinole luhtunud kulude eest energeetikasektoris. AEM Torino on üks nn “aziende municipalizzate”, kes tegutseb peamiselt energeetikasektoris. Selle meetme aluseks on sarnane meede, mille komisjon on heaks kiitnud (3). |
| --- | --- |

(5)

Hinnatav meede on seotud hüvitisega, mida Itaalia kavatseb anda AEM Torinole luhtunud kulude eest energeetikasektoris. AEM Torino on üks nn “aziende municipalizzate”, kes tegutseb peamiselt energeetikasektoris. Selle meetme aluseks on sarnane meede, mille komisjon on heaks kiitnud (3).

| (6) | Abi summa on 16,338 miljonit eurot ja seda antakse toetustena. |
| --- | --- |

(6)

Abi summa on 16,338 miljonit eurot ja seda antakse toetustena.

| (7) | Itaalia väljendas kavatsust esitada meetme rakendamise kohta aastaaruanne. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia väljendas kavatsust esitada meetme rakendamise kohta aastaaruanne.

| (8) | Itaalia selgitas, et hinnatavat meedet ei saa kumuleerida ühegi muu abiga. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia selgitas, et hinnatavat meedet ei saa kumuleerida ühegi muu abiga.

| (9) | 5. juunil 2002 tegi komisjon eitava otsuse Itaalia poolt kohalike omavalitsusasutuste (edaspidi “municipalizzate”) omandis olevatele kommunaalettevõtetele antud riigiabi kohta. Abi anti maksuvabastuste ja subsideeritud laenude kujul nendele kommunaalettevõtetele, milles avalikul sektoril oli enamusosalus (4) (riigiabi 27/99, ex NN 69/98). |
| --- | --- |

(9)

5. juunil 2002 tegi komisjon eitava otsuse Itaalia poolt kohalike omavalitsusasutuste (edaspidi “municipalizzate”) omandis olevatele kommunaalettevõtetele antud riigiabi kohta. Abi anti maksuvabastuste ja subsideeritud laenude kujul nendele kommunaalettevõtetele, milles avalikul sektoril oli enamusosalus (4) (riigiabi 27/99, ex NN 69/98).

| (10) | Komisjoni otsusega kuulutati sellised teatamata jäetud abikavad ebaseaduslikeks ja ühisturuga kokkusobimatuks ning kohustati Itaalia riiki nõudma tagasi kõik abikavade alusel väljamakstud summad (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni otsusega kuulutati sellised teatamata jäetud abikavad ebaseaduslikeks ja ühisturuga kokkusobimatuks ning kohustati Itaalia riiki nõudma tagasi kõik abikavade alusel väljamakstud summad (5).

| (11) | Tagasinõudmine on olnud väga aeglane. Itaalia võttis 18. aprillil 2005 vastu seaduse nr 62, mille artikliga 27 on ette nähtud municipalizzatele antud abi tagasinõudmine komisjoni otsuse rakendamiseks. Abisaajatel lubati maksta abi tagasi osadena 24kuulise ajavahemiku jooksul. Sellise korra aluseks on Agenzia delle Entrate1. juuni 2005. aasta otsuse jõustamine. |
| --- | --- |

(11)

Tagasinõudmine on olnud väga aeglane. Itaalia võttis 18. aprillil 2005 vastu seaduse nr 62, mille artikliga 27 on ette nähtud municipalizzatele antud abi tagasinõudmine komisjoni otsuse rakendamiseks. Abisaajatel lubati maksta abi tagasi osadena 24kuulise ajavahemiku jooksul. Sellise korra aluseks on Agenzia delle Entrate1. juuni 2005. aasta otsuse jõustamine.

| (12) | Vastavalt AEM Torino väidetele pooleliolevas asjas T-297/02 ACEA vs komisjon on ta saanud kasu komisjoni otsuses 2003/193/EÜ hinnatud abikavadest, seda nii maksuvabastuste kujul aastatel 1997, 1998 ja 1999 ning krediidiasutuse Cassa Depositi e Prestiti subsideeritud laenude kujul. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt AEM Torino väidetele pooleliolevas asjas T-297/02 ACEA vs komisjon on ta saanud kasu komisjoni otsuses 2003/193/EÜ hinnatud abikavadest, seda nii maksuvabastuste kujul aastatel 1997, 1998 ja 1999 ning krediidiasutuse Cassa Depositi e Prestiti subsideeritud laenude kujul.

| (13) | Itaalia esitatud teabe kohaselt on AEM Torino esitanud tavapärase maksude arvutamise ja kogumise raames teavet vastavalt Agenzia delle Entrate otsusele. AEM Torino oleks pidanud maksma kindlaks tehtud ebaseadusliku abi summa 60 päeva jooksul pärast seda, kui edastati hindamise tulemused, mis vastavalt Itaalia ametiasutuste saadetud teabele oleks pidanud jõudma Agenzia delle Entrateni hiljemalt 11. jaanuariks 2006. Itaalia ei ole esitanud teavet selle kohta, et AEM Torino oleks märgitud tähtajaks maksed teinud. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia esitatud teabe kohaselt on AEM Torino esitanud tavapärase maksude arvutamise ja kogumise raames teavet vastavalt Agenzia delle Entrate otsusele. AEM Torino oleks pidanud maksma kindlaks tehtud ebaseadusliku abi summa 60 päeva jooksul pärast seda, kui edastati hindamise tulemused, mis vastavalt Itaalia ametiasutuste saadetud teabele oleks pidanud jõudma Agenzia delle Entrateni hiljemalt 11. jaanuariks 2006. Itaalia ei ole esitanud teavet selle kohta, et AEM Torino oleks märgitud tähtajaks maksed teinud.

| (14) | Itaalia ametiasutuste poolt käesolevas asjas saadetud teabe kohaselt ei oleks saanud AEM Torino Cassa Depositi e Prestiti antud laene. |
| --- | --- |

(14)

Itaalia ametiasutuste poolt käesolevas asjas saadetud teabe kohaselt ei oleks saanud AEM Torino Cassa Depositi e Prestiti antud laene.

| (15) | Kuna komisjon ei suuda kontrollida kumuleerumist Itaalia municipalizzate abikava rakendamisel varem antud ebaseadusliku abi ja uue, praegu hindamisel oleva abi vahel, palus komisjon Itaalial kumuleerumise ärahoidmiseks kohustuda maksma abi luhtunud kulude eest alles pärast seda, kui eelnev ebaseaduslik abi on tagasi makstud. Itaalia on keeldunud seda tegemast. |
| --- | --- |

(15)

Kuna komisjon ei suuda kontrollida kumuleerumist Itaalia municipalizzate abikava rakendamisel varem antud ebaseadusliku abi ja uue, praegu hindamisel oleva abi vahel, palus komisjon Itaalial kumuleerumise ärahoidmiseks kohustuda maksma abi luhtunud kulude eest alles pärast seda, kui eelnev ebaseaduslik abi on tagasi makstud. Itaalia on keeldunud seda tegemast.

| (16) | Komisjon leidis, et hinnatavat meedet võib pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon leidis, et hinnatavat meedet võib pidada riigiabiks.

| (17) | Komisjon on analüüsinud meetme kokkusobivust riigiabieeskirjadega, eelkõige pidades silmas komisjoni teatist luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimise metoodika kohta (6). Komisjon leidis, et summa arvutamise metoodika ja arvutamise protsess vastasid kõigile teatises esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on analüüsinud meetme kokkusobivust riigiabieeskirjadega, eelkõige pidades silmas komisjoni teatist luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimise metoodika kohta (6). Komisjon leidis, et summa arvutamise metoodika ja arvutamise protsess vastasid kõigile teatises esitatud tingimustele.

| (18) | Euroopa Kohus on 15. mai 1997. aasta otsuses (“Deggendorfi otsus”) (7) sedastanud, et “kui komisjon analüüsib riigiabi ühisturuga kokkusobivust, peab ta võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, sealhulgas võimalusel juba eelnevas otsuses hinnatud asjaolusid ja kohustusi, mida sellise otsusega võidi liikmesriigi suhtes kehtestada.” Euroopa Kohtu kohaselt ei tohi uut abi ühisturuga kokkusobivaks pidada, kui varasemat ebaseaduslikku abi ei ole tagasi makstud, sest abide kumulatiivne mõju võib olulisel määral kahjustada konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Kohus on 15. mai 1997. aasta otsuses (“Deggendorfi otsus”) (7) sedastanud, et “kui komisjon analüüsib riigiabi ühisturuga kokkusobivust, peab ta võtma arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, sealhulgas võimalusel juba eelnevas otsuses hinnatud asjaolusid ja kohustusi, mida sellise otsusega võidi liikmesriigi suhtes kehtestada.” Euroopa Kohtu kohaselt ei tohi uut abi ühisturuga kokkusobivaks pidada, kui varasemat ebaseaduslikku abi ei ole tagasi makstud, sest abide kumulatiivne mõju võib olulisel määral kahjustada konkurentsi ühisturul.

| (19) | Seetõttu hindab komisjon uut abimeedet vastavalt kõnealusele kohtupraktikale, võttes arvesse seda, kas uue abi saaja on maksnud tagasi mis tahes varasema abi, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt komisjoni eitavale otsusele. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu hindab komisjon uut abimeedet vastavalt kõnealusele kohtupraktikale, võttes arvesse seda, kas uue abi saaja on maksnud tagasi mis tahes varasema abi, mis tuleb tagasi nõuda vastavalt komisjoni eitavale otsusele.

| (20) | Kohaldades eespool nimetatud kohtuotsuses sedastatud põhimõtet käesoleva asja suhtes leiab komisjon, et: a) AEM Torino on saanud varem abi, täpsemalt municipalizzatele antud abi (vt punkt 9–15), mis kuulub tagastamisele vastavalt otsusele 2003/193/EÜ; b) Itaalia ametiasutused ei ole täitnud tagasinõudmise kohustust, mis on ette nähtud eelnevalt nimetatud otsusega. Otsus 2003/193/EÜ käsitleb küll abikava, kuid selles nõutakse ka kõnealuse abikava alusel väljamakstud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagastamist. Lisaks on AEM Torino selgelt tunnistanud, et ta sai kõnealust abi, ja puuduvad põhjused arvata, et käesolevas asjas ei kujuta kaalutavad meetmed abi, kujutavad olemasolevat abi või oleksid kuulutatud ühisturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(20)

Kohaldades eespool nimetatud kohtuotsuses sedastatud põhimõtet käesoleva asja suhtes leiab komisjon, et: a) AEM Torino on saanud varem abi, täpsemalt municipalizzatele antud abi (vt punkt 9–15), mis kuulub tagastamisele vastavalt otsusele 2003/193/EÜ; b) Itaalia ametiasutused ei ole täitnud tagasinõudmise kohustust, mis on ette nähtud eelnevalt nimetatud otsusega. Otsus 2003/193/EÜ käsitleb küll abikava, kuid selles nõutakse ka kõnealuse abikava alusel väljamakstud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagastamist. Lisaks on AEM Torino selgelt tunnistanud, et ta sai kõnealust abi, ja puuduvad põhjused arvata, et käesolevas asjas ei kujuta kaalutavad meetmed abi, kujutavad olemasolevat abi või oleksid kuulutatud ühisturuga kokkusobimatuks.

| (21) | Neli aastat pärast otsuse 2003/193/EÜ vastuvõtmist peavad Itaalia ametiasutused ebaseadusliku abi tagasi nõudma. Ametiasutused on teavitanud komisjoni, et nad tegelevad endiselt tagasinõudmiskohustuse täitmisega, võttes vastu ja rakendades sobivaid haldusmeetmeid. |
| --- | --- |

(21)

Neli aastat pärast otsuse 2003/193/EÜ vastuvõtmist peavad Itaalia ametiasutused ebaseadusliku abi tagasi nõudma. Ametiasutused on teavitanud komisjoni, et nad tegelevad endiselt tagasinõudmiskohustuse täitmisega, võttes vastu ja rakendades sobivaid haldusmeetmeid.

| (22) | Itaalia on teatanud, et AEM Torino on esitanud Agenzia delle Entratele deklaratsiooni, millega ta kohustub Agenzia nõutavaid summasid tasuma. Ametiasutused ei ole siiski suutnud kindlaks määrata järgnevat:






  — | summat, mida AEM Torino peab tagasinõudmise menetluse käigus tasuma; |
| --- | --- | --- |

(22)

Itaalia on teatanud, et AEM Torino on esitanud Agenzia delle Entratele deklaratsiooni, millega ta kohustub Agenzia nõutavaid summasid tasuma. Ametiasutused ei ole siiski suutnud kindlaks määrata järgnevat:

—

summat, mida AEM Torino peab tagasinõudmise menetluse käigus tasuma;

| — | maksetingimusi: Itaalia on teatanud, et AEM Torino pidi tagasimaksmist alustama 11. märtsil 2006, kuid ei ole suudetud kinnitada, kas tagasimaksmine oli täielik (sisaldaks viivistasu) ja toimus kohe (mitte 18. aprilli 2005. aasta seaduses nr 62 ettenähtud 24kuulise ajavahemiku jooksul). |
| --- | --- |

—

maksetingimusi: Itaalia on teatanud, et AEM Torino pidi tagasimaksmist alustama 11. märtsil 2006, kuid ei ole suudetud kinnitada, kas tagasimaksmine oli täielik (sisaldaks viivistasu) ja toimus kohe (mitte 18. aprilli 2005. aasta seaduses nr 62 ettenähtud 24kuulise ajavahemiku jooksul).

| (23) | Ei ole selge, kas AEM Torino on saanud osa krediidiasutuse Cassa Depositi e Prestiti antud subsideeritud laenudest, mis olid otsusega 2003/193/EÜ ebaseaduslikuks tunnistatud ja kui on saanud, siis kas ta on need tagasi maksnud. |
| --- | --- |

(23)

Ei ole selge, kas AEM Torino on saanud osa krediidiasutuse Cassa Depositi e Prestiti antud subsideeritud laenudest, mis olid otsusega 2003/193/EÜ ebaseaduslikuks tunnistatud ja kui on saanud, siis kas ta on need tagasi maksnud.

| (24) | Kokkuvõttes ei ole Itaalia selgitanud, kas eelnev abi, mida AEM Torino tõenäoliselt sai, on tagasi makstud. Olemasoleva teabe põhjal tuleb järeldada, et AEM Torino võis saada ja ei ole veel tagasi maksnud saadud summasid abikava raames, mis on tunnistatud ühisturuga kokkusobimatuks otsusega 2003/193/EÜ. |
| --- | --- |

(24)

Kokkuvõttes ei ole Itaalia selgitanud, kas eelnev abi, mida AEM Torino tõenäoliselt sai, on tagasi makstud. Olemasoleva teabe põhjal tuleb järeldada, et AEM Torino võis saada ja ei ole veel tagasi maksnud saadud summasid abikava raames, mis on tunnistatud ühisturuga kokkusobimatuks otsusega 2003/193/EÜ.

| (25) | Komisjon ei suuda määrata kindlaks abisummat, mida AEM Torino on juba saanud enne praegu hinnatavat abi ja mis tuleb tagasi maksta, ning ei saa selgitada välja nii eelmise kui ka praeguse abi kumuleeruvat mõju AEM Torino suhtes ja selle tõenäolist kahjulikku mõju konkurentsile ühisturul. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon ei suuda määrata kindlaks abisummat, mida AEM Torino on juba saanud enne praegu hinnatavat abi ja mis tuleb tagasi maksta, ning ei saa selgitada välja nii eelmise kui ka praeguse abi kumuleeruvat mõju AEM Torino suhtes ja selle tõenäolist kahjulikku mõju konkurentsile ühisturul.

| (26) | Komisjon peab vastavalt “Deggendorfi” otsusele võtma arvesse eelnevas otsuses hinnatud asjaolusid ja kohustusi, mida sellise otsusega võidi liikmesriigi suhtes kehtestada, ega saa otsustada uue abi ühisturuga kokkusobivuse üle enne, kui eelnev ebaseaduslik abi on tagasi makstud. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peab vastavalt “Deggendorfi” otsusele võtma arvesse eelnevas otsuses hinnatud asjaolusid ja kohustusi, mida sellise otsusega võidi liikmesriigi suhtes kehtestada, ega saa otsustada uue abi ühisturuga kokkusobivuse üle enne, kui eelnev ebaseaduslik abi on tagasi makstud.

| (27) | Peale selle ei tohi luhtunud kulude hüvitamiseks antav abi kumuleeruda ühegi teise abiga. |
| --- | --- |

(27)

Peale selle ei tohi luhtunud kulude hüvitamiseks antav abi kumuleeruda ühegi teise abiga.

| (28) | Kohtu poolt “Deggendorfi” otsuses loodud põhimõtte alusel saaks ainult siis hoida ära kahe abimeetme kumuleerumise ja konkurentsi kahjustamise, kui uut abi antaks pärast eelneva abi täielikku tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(28)

Kohtu poolt “Deggendorfi” otsuses loodud põhimõtte alusel saaks ainult siis hoida ära kahe abimeetme kumuleerumise ja konkurentsi kahjustamise, kui uut abi antaks pärast eelneva abi täielikku tagasimaksmist.

| (29) | Itaalial on korduvalt palutud abi sellist andmist tagada, kuid ta on sellest keeldunud. |
| --- | --- |

(29)

Itaalial on korduvalt palutud abi sellist andmist tagada, kuid ta on sellest keeldunud.

| (30) | Seega on kahe abi kumuleeruv mõju olemas, kuid komisjon ei saa seda täielikult hinnata. Sellepärast ei saa praegu teatatud abi ühisturga kokkusobivaks kuulutada. |
| --- | --- |

(30)

Seega on kahe abi kumuleeruv mõju olemas, kuid komisjon ei saa seda täielikult hinnata. Sellepärast ei saa praegu teatatud abi ühisturga kokkusobivaks kuulutada.

| (31) | Ei Itaalia ega abisaaja hajutanud kahtlusi, mille alusel menetlus algatati. Itaalia ei vastanud menetluse algatamisest teatavale kirjale. AEM Torino ei esitanud samuti mingisugust teavet. |
| --- | --- |

(31)

Ei Itaalia ega abisaaja hajutanud kahtlusi, mille alusel menetlus algatati. Itaalia ei vastanud menetluse algatamisest teatavale kirjale. AEM Torino ei esitanud samuti mingisugust teavet.

| (32) | Komisjoni poolt algatatud menetluse aluseid ei ole vaidlustatud. Meede kujutab endast abi, mille saab tunnistada ühisturuga kokkusobivaks vastavalt luhtunud kulude metoodikale. Võimaliku kumuleerumise tõttu eelneva abiga, mida abisaaja ei ole tagasi maksnud, ei saa komisjon kontrollida kahe abimeetme koosmõju. |
| --- | --- |

(32)

Komisjoni poolt algatatud menetluse aluseid ei ole vaidlustatud. Meede kujutab endast abi, mille saab tunnistada ühisturuga kokkusobivaks vastavalt luhtunud kulude metoodikale. Võimaliku kumuleerumise tõttu eelneva abiga, mida abisaaja ei ole tagasi maksnud, ei saa komisjon kontrollida kahe abimeetme koosmõju.

| (33) | Itaalia ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks komisjonil võimalikku kumuleerumist hinnata. Peale selle on tagasinõudmise protsess olnud eriti aeglane ja keeruline. Sellepärast otsustas komisjon 19. jaanuaril 2005 saata asja arutamiseks Euroopa Kohtule EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel, et tagada otsuse 2003/193/EÜ kohene ja tõhus täitmine. |
| --- | --- |

(33)

Itaalia ei ole esitanud teavet, mis võimaldaks komisjonil võimalikku kumuleerumist hinnata. Peale selle on tagasinõudmise protsess olnud eriti aeglane ja keeruline. Sellepärast otsustas komisjon 19. jaanuaril 2005 saata asja arutamiseks Euroopa Kohtule EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel, et tagada otsuse 2003/193/EÜ kohene ja tõhus täitmine.

| (34) | 1. juunil 2006 otsustas kohus (8), et kui Itaalia ei võta ettenähtud ajavahemiku jooksul kõiki vajalikke meetmeid ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmiseks, siis ta ei täida oma kohustusi kõnesoleva artikli alusel. |
| --- | --- |

(34)

1. juunil 2006 otsustas kohus (8), et kui Itaalia ei võta ettenähtud ajavahemiku jooksul kõiki vajalikke meetmeid ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmiseks, siis ta ei täida oma kohustusi kõnesoleva artikli alusel.

| (35) | Komisjon peab tagama, et uus abi antakse alles siis, kui kumuleerumise oht on välistatud, st alles siis, kui AEM Torino on täielikult tagasi maksnud saadud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon peab tagama, et uus abi antakse alles siis, kui kumuleerumise oht on välistatud, st alles siis, kui AEM Torino on täielikult tagasi maksnud saadud ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi.

| (36) | Sellepärast peab komisjon täpselt jälgima, kas eespool nimetatud tingimus on täielikult täidetud. |
| --- | --- |

(36)

Sellepärast peab komisjon täpselt jälgima, kas eespool nimetatud tingimus on täielikult täidetud.

| (37) | Sellest tulenevalt tuleks lubada Itaalial anda uut abi alles siis, kui Itaalia on esitanud komisjonile tõendid täieliku tagasimaksmise kohta AEM Torino poolt. |
| --- | --- |

(37)

Sellest tulenevalt tuleks lubada Itaalial anda uut abi alles siis, kui Itaalia on esitanud komisjonile tõendid täieliku tagasimaksmise kohta AEM Torino poolt.

| (38) | Eespool toodut silmas pidades kinnitab komisjon oma hinnangut selles, et teatatud meede abi kohta, mida Itaalia kavatseb anda AEM Torinole luhtunud kulude eest, on EÜ asutamislepinguga kokkusobiv abi. |
| --- | --- |

(38)

Eespool toodut silmas pidades kinnitab komisjon oma hinnangut selles, et teatatud meede abi kohta, mida Itaalia kavatseb anda AEM Torinole luhtunud kulude eest, on EÜ asutamislepinguga kokkusobiv abi.

| (39) | Uurimine on siiski kinnitanud, et komisjon ei suuda kontrollida, kas uue abi ja eelneva ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi koosmõju kahjustab konkurentsi nii palju, et see on EÜ asutamislepinguga vastuolus. |
| --- | --- |

(39)

Uurimine on siiski kinnitanud, et komisjon ei suuda kontrollida, kas uue abi ja eelneva ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi koosmõju kahjustab konkurentsi nii palju, et see on EÜ asutamislepinguga vastuolus.

| (40) | Tegutsedes vastavalt määruse EÜ 659/1999 (9) artikli 7 lõikele 4 järeldab komisjon, et teatatud abi ei või anda abisaajale enne, kui viimane on tagasi maksnud eelneva ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(40)

Tegutsedes vastavalt määruse EÜ 659/1999 (9) artikli 7 lõikele 4 järeldab komisjon, et teatatud abi ei või anda abisaajale enne, kui viimane on tagasi maksnud eelneva ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi.

| (41) | Enne hinnatava abi andmist peab Itaalia esitama komisjonile tõendid selle kohta, et AEM Torino on eelneva abi täielikult tagasi maksnud, |
| --- | --- |

(41)

Enne hinnatava abi andmist peab Itaalia esitama komisjonile tõendid selle kohta, et AEM Torino on eelneva abi täielikult tagasi maksnud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Itaalia kavatseb anda AEM Torinole suuruses 16,338 miljonit eurot luhtunud kulude eest, on ühisturuga kokkusobiv, eeldusel et täidetakse artiklis 2 sätestatud tingimused.

Artikkel 2

Artiklis 1 viidatud abi ei või anda enne, kui Itaalia on esitanud komisjonile tõendid selle kohta, et AEM Torino ei ole saanud eelnevat abi, mida anti “municipalizzate” abikava raames, mille komisjon on tunnistanud ebaseaduslikuks ja EÜ asutamislepinguga kokkusobimatuks otsusega 2003/193/EÜ, või selle kohta et AEM Torino on maksnud koos viivistega tagasi kõnealuse kava raames saadud eelneva abi.

Artikkel 3

Itaalia teavitab komisjoni otsuse järgimiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.

Artikkel 4

Otsus on adresseeritud Itaaliale.

Brüssel, 8. november 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 116, 17.5.2006, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsus asjas N 490/00, eriti “stranded impianti” osa.

3

(4)  ELT L 77, 24.3.2003, lk 21.

4

(5)  Komisjoni otsuse artiklis 3 on sätestatud, et Itaalia peab võtma kõik vajalikud meetmed, et nõuda kogu selline ebaseaduslik abi abisaajatelt tagasi.

5

(6)  Vastu võtnud komisjon 26.7.2001. Kättesaadaval komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf. Edastatud liikmesriikidele 6. augusti 2001. aasta kirjas viitenumbriga SG (2001) D/290869.

6

(7)  Euroopa Kohus, 15.5.1997 TWD/komisjon, C-355/93, EKL, I-2549, punktid 25–26 (Deggendorfi otsus)

7

(8)  Euroopa Kohus, 1.6.2006, C-207/05, komisjon v. Itaalia (veel avaldamata).

8

(9)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

9

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP Ühiskomitee

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/66

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 129/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. juuli 2006. aasta otsusega nr 82/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 7. juuli 2006. aasta otsusega nr 82/2006 (1).

| (2) | Komisjoni 9. veebruari 2006. aasta otsus 2006/257/EÜ, millega muudetakse otsust 96/335/EÜ, millega kehtestatakse kosmeetikavahendite koostisainete nimekiri ja ühine nomenklatuur (2), tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 9. veebruari 2006. aasta otsus 2006/257/EÜ, millega muudetakse otsust 96/335/EÜ, millega kehtestatakse kosmeetikavahendite koostisainete nimekiri ja ühine nomenklatuur (2), tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XVI peatüki punkti 10 (komisjoni otsus 96/335/EMÜ) lisatakse järgmine tekst:

“;muudetud järgmise aktiga:

| — | 32006 D 0257: komisjoni otsus 2006/257/EÜ, 9. veebruar 2006 (ELT L 97, 5.4.2006, lk 1).” |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: komisjoni otsus 2006/257/EÜ, 9. veebruar 2006 (ELT L 97, 5.4.2006, lk 1).”

Artikkel 2

Otsuse 2006/257/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 289, 19.10.2006, lk 14.

1

(2)  ELT L 97, 5.4.2006, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/68

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 130/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu IX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 119/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu IX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 119/2006 (1).

| (2) | Komisjoni 8. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/29/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ, eelkõige seoses teatavate institutsioonide kohaldamisalast väljaarvamise või kohaldamisalasse lisamisega (2), tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 8. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/29/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ, eelkõige seoses teatavate institutsioonide kohaldamisalast väljaarvamise või kohaldamisalasse lisamisega (2), tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu IX lisa punkti 14 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/12/EÜ) lisatakse järgmine taane:

| “– | 32006 L 0029: komisjoni direktiiv 2006/29/EÜ, 8. märts 2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 50).” |
| --- | --- |

“–

32006 L 0029: komisjoni direktiiv 2006/29/EÜ, 8. märts 2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 50).”

Artikkel 2

Direktiivi 2006/29/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk 44.

1

(2)  ELT L 70, 9.3.2006, lk 50.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/69

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

Nr 131/2006

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (2), tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (2), tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 56t (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  “56u. | 32006 R 0336: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 336/2006, 15. veebruar 2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (ELT L 64, 4.3.2006, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Norra puhul tuleb artikli 3 lõike 2 punktis e lugeda järgmiselt:
  “reisilaevad, välja arvatud:






  (i) | ro-ro-tüüpi reisiparvlaevad, ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkti 56t (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

“56u.

32006 R 0336: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 336/2006, 15. veebruar 2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (ELT L 64, 4.3.2006, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Norra puhul tuleb artikli 3 lõike 2 punktis e lugeda järgmiselt:

“reisilaevad, välja arvatud:

(i)

ro-ro-tüüpi reisiparvlaevad, ja

| (ii) | Norra lipu all sõitvad rohkem kui 100 reisijaga reisilaevad, |
| --- | --- |

(ii)

Norra lipu all sõitvad rohkem kui 100 reisijaga reisilaevad,

C- ja D-klassi merepiirkondades, nagu see on määratletud direktiivi 98/18/EMÜ artiklis 4.””

| 2. | Punkt 56c (nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95) jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Punkt 56c (nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95) jäetakse välja.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 336/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP ühiskomitee nimel

Eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk 52.

1

(2)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevad nõuded.

3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/71

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 132/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1).

| (2) | Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 706/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1702/2003 tähtaja osas, mille vältel liikmesriigid võivad väljastada piiratud kehtivusajaga sertifikaate (2), tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 706/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1702/2003 tähtaja osas, mille vältel liikmesriigid võivad väljastada piiratud kehtivusajaga sertifikaate (2), tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (3) | Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 707/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 piiratud kehtivusajaga sertifikaatide osas ning määruse I ja III lisa (3), tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 707/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 piiratud kehtivusajaga sertifikaatide osas ning määruse I ja III lisa (3), tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 66p (komisjoni määrus (EÜ) nr 1702/2003) lisatakse järgmine taane:






  “– | 32006 R 0706: komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 16).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 66p (komisjoni määrus (EÜ) nr 1702/2003) lisatakse järgmine taane:

“–

32006 R 0706: komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 16).”

| 2. | Punkti 66q (komisjoni määrus (EÜ) nr 2042/2003) lisatakse järgmine tekst:
  “;muudetud järgmise aktiga:






  — | 32006 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 17).”. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 66q (komisjoni määrus (EÜ) nr 2042/2003) lisatakse järgmine tekst:

“;muudetud järgmise aktiga:

—

32006 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 17).”.

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 706/2006 ja (EÜ) nr 707/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk 52.

1

(2)  ELT L 122, 9.5.2006, lk 16.

2

(3)  ELT L 122, 9.5.2006, lk 17.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/73

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 133/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (5) on koos riigispetsiifiliste kohandustega inkorporeeritud lepingusse EMP ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsusega nr 67/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (5) on koos riigispetsiifiliste kohandustega inkorporeeritud lepingusse EMP ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsusega nr 67/2006 (6).

| (3) | Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 730/2006 õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal (7) tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 730/2006 õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal (7) tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 66w (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 552/2004) järele lisatakse järgmine punkt:

| “66wa. | 32006 R 0730: komisjoni määrus (EÜ) nr 730/2006, 11. mai 2006, õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal (ELT L 128, 16.5.2006, lk 3).” |
| --- | --- |

“66wa.

32006 R 0730: komisjoni määrus (EÜ) nr 730/2006, 11. mai 2006, õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal (ELT L 128, 16.5.2006, lk 3).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 730/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Euroopa Liidu Teataja

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated, (8) või EMP Ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsuse nr 67/2006 jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

8

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Euroopa Liidu Teataja

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk. 52.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

3

(4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

4

(5)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

5

(6)  ELT L 245, 7.9.2006, lk 18.

6

(7)  ELT L 128, 16.5.2006, lk 3.

7

(8)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

8

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/75

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 134/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (Transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 123/2006 (1).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (4) on koos riigispetsiifiliste kohandustega inkorporeeritud lepingusse EMP Ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsusega nr 67/2006 (5). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (4) on koos riigispetsiifiliste kohandustega inkorporeeritud lepingusse EMP Ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsusega nr 67/2006 (5).

| (3) | Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded, (6) tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded, (6) tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (4) | Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, (7) tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, (7) tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 66wa (komisjoni määrus (EÜ) nr 730/2006) järele lisatakse järgmised punktid:

| “66wb. | 32006 R 1032: komisjoni määrus (EÜ) nr 1032/2006, 6. juuli 2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27). |
| --- | --- |

“66wb.

32006 R 1032: komisjoni määrus (EÜ) nr 1032/2006, 6. juuli 2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27).

| 66wc. | 32006 R 1033: komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2006, 4. juuli 2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46).” |
| --- | --- |

66wc.

32006 R 1033: komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2006, 4. juuli 2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46).”

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 1032/2006 ja (EÜ) nr 1033/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Euroopa Liidu Teataja

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated, või EMP (8) Ühiskomitee 2. juuni 2006. aasta otsuse nr 67/2006 jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

8

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Euroopa Liidu Teataja

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk. 52.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

3

(4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

4

(5)  ELT L 245, 7.9.2006, lk 18.

5

(6)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 27.

6

(7)  ELT L 186, 7.7.2006, lk 46.

7

(8)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

8

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/77

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 135/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 126/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 126/2006 (1).

| (2) | Komisjoni 18. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 601/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 601/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (3) | Komisjoni 18. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 602/2006, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 andmetele esitatavate nõuete ajakohastamise suhtes, (3) tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 18. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 602/2006, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 andmetele esitatavate nõuete ajakohastamise suhtes, (3) tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 19s (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005) lisatakse järgmine tekst:
  “;muudetud järgmise aktiga:






  — | 32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 19s (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005) lisatakse järgmine tekst:

“;muudetud järgmise aktiga:

—

32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10).”

| 2. | Punkti 19s (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005) järele lisatakse järgmine punkt:






  “19sa. | 32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 19s (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005) järele lisatakse järgmine punkt:

“19sa.

32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).”

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 601/2006 ja (EÜ) nr 602/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated. (4)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk. 57.

1

(2)  ELT L 106, 19.4.2006, lk 7.

2

(3)  ELT L 106, 19.4.2006, lk 10.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/79

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 136/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XXI lisa (Statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 126/2006. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 126/2006. (1)

| (2) | Komisjoni 2. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 676/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1980/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 2. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 676/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1980/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (3) | Komisjoni 5. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 698/2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega, (3) tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 5. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 698/2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega, (3) tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (4) | Nõukogu 25. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 701/2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga, (4) tuleb inkorporeerida lepingusse. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 25. aprilli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 701/2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga, (4) tuleb inkorporeerida lepingusse.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 698/2006 tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 452/2000 (5) ja (EÜ) nr 72/2002, (6) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta, |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 698/2006 tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 452/2000 (5) ja (EÜ) nr 72/2002, (6) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 18j (komisjoni määrus (EÜ) 1980/2003) lisatakse järgmine tekst:
  “;muudetud järgmise aktiga:






  — | 32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 18j (komisjoni määrus (EÜ) 1980/2003) lisatakse järgmine tekst:

“;muudetud järgmise aktiga:

—

32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3).”

| 2. | Punkti 18f (komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2002) tekst asendatakse järgmisega:
  “32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30).” |
| --- | --- |

2.

Punkti 18f (komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2002) tekst asendatakse järgmisega:

“32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30).”

| 3. | Punkt 18da (komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2000) jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

Punkt 18da (komisjoni määrus (EÜ) nr 452/2000) jäetakse välja.

| 4. | Punkti 19v (komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005) järele lisatakse järgmine punkt:






  “19w. | 32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3).” |
| --- | --- | --- |

4.

Punkti 19v (komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005) järele lisatakse järgmine punkt:

“19w.

32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3).”

Artikkel 2

Määruste (EÜ) nr 676/2006, (EÜ) nr 698/2006 ja (EÜ) nr 701/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 28. oktoobril 2006, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated. (7)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk. 57.

1

(2)  ELT L 118, 3.5.2006, lk 3.

2

(3)  ELT L 121, 6.5.2006, lk 30.

3

(4)  ELT L 122, 9.5.2006, lk 3.

4

(5)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 53.

5

(6)  EÜT L 15, 17.1.2002, lk 7.

6

(7)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

7

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/81

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 137/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu XXII lisa (Äriühinguõigus)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 127/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 127/2006 (1).

| (2) | Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 708/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 21 ja rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 7, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 8. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 708/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 21 ja rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 7, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXII lisa punkti 10ba (komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003) lisatakse järgmine taane:

| “– | 32006 R 0708: komisjoni määrus (EÜ) nr 708/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 19).” |
| --- | --- |

“–

32006 R 0708: komisjoni määrus (EÜ) nr 708/2006, 8. mai 2006 (ELT L 122, 9.5.2006, lk 19).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 708/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 20 päeva möödumisel selle vastuvõtmisest, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 333, 30.11.2006, lk. 59.

1

(2)  ELT L 122, 9.5.2006, lk 19.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/83

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 138/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi “leping”), eriti selle artikleid 86 ja 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 31 muudeti EMP ühiskomitee 10. märtsi 2006. aasta otsusega nr 39/2006. (1) |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 31 muudeti EMP ühiskomitee 10. märtsi 2006. aasta otsusega nr 39/2006. (1)

| (2) | Asjakohane on laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 771/2006/EÜ, 17. mai 2006, Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile – õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta. (2) |
| --- | --- |

(2)

Asjakohane on laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 771/2006/EÜ, 17. mai 2006, Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile – õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta. (2)

| (3) | Seetõttu tuleks lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealust laiendatud koostööd saaks alustada 1. jaanuaril 2007, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks lepingu protokolli nr 31 muuta, et kõnealust laiendatud koostööd saaks alustada 1. jaanuaril 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 31 artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   EFTA riigid osalevad lõike 8 kahes esimeses taandes nimetatud ühenduse programmides ja meetmetes alates 1. jaanuarist 1996, kolmandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2000, neljandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2001, viiendas ja kuuendas taandes nimetatud programmides alates 1. jaanuarist 2002, seitsmendas ja kaheksandas taandes nimetatud programmides alates 1. jaanuarist 2004 ning üheksandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2007.” |
| --- | --- |

1.

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   EFTA riigid osalevad lõike 8 kahes esimeses taandes nimetatud ühenduse programmides ja meetmetes alates 1. jaanuarist 1996, kolmandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2000, neljandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2001, viiendas ja kuuendas taandes nimetatud programmides alates 1. jaanuarist 2002, seitsmendas ja kaheksandas taandes nimetatud programmides alates 1. jaanuarist 2004 ning üheksandas taandes nimetatud programmis alates 1. jaanuarist 2007.”

| 2. | Lõikesse 8 lisatakse järgmine taane:






  “– | 32006 D 0771: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 771/2006/EÜ, 17. mai 2006, Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile – õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta (ELT L 146, 31.5.2006, lk 1).” |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikesse 8 lisatakse järgmine taane:

“–

32006 D 0771: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 771/2006/EÜ, 17. mai 2006, Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile – õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta (ELT L 146, 31.5.2006, lk 1).”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui EMP ühiskomitee saab viimase teate vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1. (3)

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2006, lk 61.

1

(2)  ELT L 146, 31.5.2006, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/85

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 139/2006,

27. oktoober 2006,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta konkreetsetes valdkondades väljaspool nelja vabadust

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, (edaspidi “leping”), eriti selle artikleid 86 ja 98

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 31 on muudetud EMP ühiskomitee 8. juuni 2004. aasta otsusega nr 90/2004 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 31 on muudetud EMP ühiskomitee 8. juuni 2004. aasta otsusega nr 90/2004 (1).

| (2) | EMP ühiskomitee 28. oktoobri 1996. aasta otsusega nr 56/96 (2) laiendati lepinguosaliste koostööd nii, et lepingu protokolli nr 31 lisati Euroopa tööturuasutuste süsteem (Eures). |
| --- | --- |

(2)

EMP ühiskomitee 28. oktoobri 1996. aasta otsusega nr 56/96 (2) laiendati lepinguosaliste koostööd nii, et lepingu protokolli nr 31 lisati Euroopa tööturuasutuste süsteem (Eures).

| (3) | Esialgu jättis Liechtenstein endale õiguse otsustada osalemine Eurese tegevuses sõltuvalt lepingu protokollis nr 15 sätestatud isikute vaba liikumise valdkonnas rakendatavate üleminekumeetmete ühise läbivaatamise tulemustest. |
| --- | --- |

(3)

Esialgu jättis Liechtenstein endale õiguse otsustada osalemine Eurese tegevuses sõltuvalt lepingu protokollis nr 15 sätestatud isikute vaba liikumise valdkonnas rakendatavate üleminekumeetmete ühise läbivaatamise tulemustest.

| (4) | Ühise läbivaatamise tulemuste alusel kehtestati EMP ühiskomitee 17. detsembri 1999. aasta otsusega nr 191/1999 (3) lepingu V ja VIII lisas Liechtensteini suhtes uued valdkondlikud kohandused, milles käsitletakse ainult Liechtensteini elama asumist. |
| --- | --- |

(4)

Ühise läbivaatamise tulemuste alusel kehtestati EMP ühiskomitee 17. detsembri 1999. aasta otsusega nr 191/1999 (3) lepingu V ja VIII lisas Liechtensteini suhtes uued valdkondlikud kohandused, milles käsitletakse ainult Liechtensteini elama asumist.

| (5) | Liechtensteini Eurese tegevuses osalemist käsitlevat reservatsiooni ei tohiks enam kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Liechtensteini Eurese tegevuses osalemist käsitlevat reservatsiooni ei tohiks enam kohaldada.

| (6) | Seetõttu tuleks muuta lepingu protokolli nr 31, et Liechtenstein saaks osaleda Eurese tegevuses alates 1. jaanuarist 2007, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks muuta lepingu protokolli nr 31, et Liechtenstein saaks osaleda Eurese tegevuses alates 1. jaanuarist 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 31 artikli 15 lõige 4 asendatakse järgmisega:

| “4. | Lõikeid 1–3 kohaldatakse Liechtensteini suhtes alates 1. jaanuarist 2007.” |
| --- | --- |

“4.

Lõikeid 1–3 kohaldatakse Liechtensteini suhtes alates 1. jaanuarist 2007.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval pärast seda, kui EMP ühiskomitee saab viimase teate vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (4).

4

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 27. oktoober 2006.

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 52.

1

(2)  EÜT L 58, 27.2.1997, lk 50.

2

(3)  EÜT L 74, 15.3.2001, lk 29.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

EFTA järelevalveamet

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/87

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

nr 143/06/COL

11. mai 2006,

teraviljas ja teatavates muudes taimesaadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide järgimise tagamiseks mõeldud 2006. aasta järelevalve programmi ning riiklike 2007. aasta järelevalveprogrammide kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli nr 1,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli 1,

võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 38 viidatud õigusakti (nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) (1), viimati muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 7 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54 viidatud õigusakti (nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiv 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta) (2), viimati muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EFTA järelevalveamet peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata tegelikku kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlike hinnangute võimaldamiseks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20 kuni 30 toiduainest.
  Pidades silmas riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on EFTA riikidel kooskõlastatud seireprogrammi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolme aastase jooksul muutunud. Iga pestitsiidi esinemist tuleks üldiselt kontrollida 20 kuni 30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel. |
| --- | --- |

(1)

EFTA järelevalveamet peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata tegelikku kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlike hinnangute võimaldamiseks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidide jääkide seire kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20 kuni 30 toiduainest.

Pidades silmas riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on EFTA riikidel kooskõlastatud seireprogrammi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolme aastase jooksul muutunud. Iga pestitsiidi esinemist tuleks üldiselt kontrollida 20 kuni 30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.

| (2) | Kõiki käesoleva soovitusega hõlmatud pestitsiidide jääkide esinemist tuleks kontrollida 2006. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu; |
| --- | --- |

(2)

Kõiki käesoleva soovitusega hõlmatud pestitsiidide jääkide esinemist tuleks kontrollida 2006. aastal, sest see võimaldab kasutada saadud andmeid selleks, et hinnata tegelikku kokkupuudet nendega toidu kaudu;

| (3) | Iga kooskõlastatud seire raames tuleb kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on sätestanud Codex Alimentarius'e komisjon (3). Binomiaaljaotuse põhjal saab arvutada, et 613 proovi kontrollimine võimaldab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidide jääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle kõnealuse piiri. Nende proovide võtmine tuleks jaotada Euroopa Majanduspiirkonna riikide vahel vastavalt elanike ja tarbijate arvule, võttes vähemalt 12 proovi toote kohta aastas. |
| --- | --- |

(3)

Iga kooskõlastatud seire raames tuleb kasutada süstemaatilist statistilist lähenemist võetavate proovide arvu suhtes. Sellise lähenemise on sätestanud Codex Alimentarius'e komisjon (3). Binomiaaljaotuse põhjal saab arvutada, et 613 proovi kontrollimine võimaldab 99 % tõenäosusega tuvastada ühe proovi, mis sisaldab pestitsiidide jääke üle määramispiiri (LOD), kui alla 1 % taimsetest toodetest sisaldab jääke üle kõnealuse piiri. Nende proovide võtmine tuleks jaotada Euroopa Majanduspiirkonna riikide vahel vastavalt elanike ja tarbijate arvule, võttes vähemalt 12 proovi toote kohta aastas.

| (4) | Euroopa Komisjoni veebilehel on avaldatud “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevad juhised (4). Ollakse ühel meelel, et EFTA riikide analüüsilaborid peaksid kõnealuseid juhiseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning neid tuleks järelevalveprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt üle vaadata. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Komisjoni veebilehel on avaldatud “Pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korda” käsitlevad juhised (4). Ollakse ühel meelel, et EFTA riikide analüüsilaborid peaksid kõnealuseid juhiseid rakendama võimalikult ulatuslikult ning neid tuleks järelevalveprogrammide rakendamise kogemusi silmas pidades pidevalt üle vaadata.

| (5) | Proovivõtumeetodid ja menetlused, mis on sätestatud EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud õigusaktis (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ) (5) hõlmavad ka Codex Alimentarius'e komisjoni poolt soovitatud meetodeid ja menetlusi. |
| --- | --- |

(5)

Proovivõtumeetodid ja menetlused, mis on sätestatud EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud õigusaktis (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ) (5) hõlmavad ka Codex Alimentarius'e komisjoni poolt soovitatud meetodeid ja menetlusi.

| (6) | Direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktis a ning direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a nõutakse, et EFTA riigid täpsustaksid oma riiklike seireprogrammide koostamisel kasutatud kriteeriume. Selline teave peaks sisaldama kriteeriume, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel, samuti teatamiskünniste kohaldamisel, ning kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised on kindlaks määratud, ja üksikasju analüüse tegevate laborite akrediteerimise kohta vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54n viidatud õigusaktile (nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivile 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) (6), mida on muudetud. Tuleb esitada ka asjakohaste õiguserikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punktis a ning direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a nõutakse, et EFTA riigid täpsustaksid oma riiklike seireprogrammide koostamisel kasutatud kriteeriume. Selline teave peaks sisaldama kriteeriume, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel, samuti teatamiskünniste kohaldamisel, ning kriteeriume, mille alusel teatamiskünnised on kindlaks määratud, ja üksikasju analüüse tegevate laborite akrediteerimise kohta vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54n viidatud õigusaktile (nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivile 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) (6), mida on muudetud. Tuleb esitada ka asjakohaste õiguserikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

| (7) | Imikutoidu pestitsiidijääkide piirnormid määrati kindlaks vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54a viidatud õigusakti (komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/321/EMÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (7), mida on muudetud, artiklile 6, ning EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zl viidatud õigusakti (komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EC, Euratom (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitute ja muude imikutoitude kohta) (8), mida on muudetud, artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Imikutoidu pestitsiidijääkide piirnormid määrati kindlaks vastavalt EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54a viidatud õigusakti (komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/321/EMÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (7), mida on muudetud, artiklile 6, ning EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zl viidatud õigusakti (komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EC, Euratom (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitute ja muude imikutoitude kohta) (8), mida on muudetud, artiklile 6.

| (8) | Teavet järelevalveprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste meetoditega. On välja töötatud vormid andmete edastamiseks EÜ liikmesriikidelt komisjonile elektronposti teel. EFTA riigid võiksid kasutada sama vormi ning neil peaks olema võimalik saata oma aruanded EFTA järelevalveametile standardvormis. Sellise standardvormi väljatöötamine on kõige tõhusam, kui töötatakse välja suunised. |
| --- | --- |

(8)

Teavet järelevalveprogrammide tulemuste kohta on eriti kohane töödelda, säilitada ja edastada elektrooniliste meetoditega. On välja töötatud vormid andmete edastamiseks EÜ liikmesriikidelt komisjonile elektronposti teel. EFTA riigid võiksid kasutada sama vormi ning neil peaks olema võimalik saata oma aruanded EFTA järelevalveametile standardvormis. Sellise standardvormi väljatöötamine on kõige tõhusam, kui töötatakse välja suunised.

| (9) | Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA toiduainete komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA toiduainete komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

SOOVITAB EFTA RIIKIDELE JÄRGMIST:

| 1. | Võtta proovid käesoleva soovituse I lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidide jäägi kombinatsioonidest ja neid analüüsida, võttes aluseks proovide arvu, mis kajastab vastavalt riigi, EMP ja kolmanda riigi osa EFTA riigi turul.
  Proovivõtumenetlus, kaasa arvatud ühikute arv, peab vastama EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud seadusele (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ). |
| --- | --- |

1.

Võtta proovid käesoleva soovituse I lisas sätestatud toiduaine/pestitsiidide jäägi kombinatsioonidest ja neid analüüsida, võttes aluseks proovide arvu, mis kajastab vastavalt riigi, EMP ja kolmanda riigi osa EFTA riigi turul.

Proovivõtumenetlus, kaasa arvatud ühikute arv, peab vastama EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zz viidatud seadusele (komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ).

| 2. | Eriti ohtlike pestitsiidide puhul, s.t ARfD määramisel (nt fosfororgaanilised estrid, endosulfaan ja N-metüülkarbamaadid) tuleb proove võtta viisil, mis võimaldab kaht laboriproovi. Kui esimene laboriproov sisaldab otsitava pestitsiidi mõõdetavat jääki, siis tuleks teise proovi kõiki osi analüüsida eraldi. See kehtib järgmiste toiduainete puhul:






  — | baklažaanid |
| --- | --- | --- |

2.

Eriti ohtlike pestitsiidide puhul, s.t ARfD määramisel (nt fosfororgaanilised estrid, endosulfaan ja N-metüülkarbamaadid) tuleb proove võtta viisil, mis võimaldab kaht laboriproovi. Kui esimene laboriproov sisaldab otsitava pestitsiidi mõõdetavat jääki, siis tuleks teise proovi kõiki osi analüüsida eraldi. See kehtib järgmiste toiduainete puhul:

—

baklažaanid

| — | viinamarjad (9) |
| --- | --- |

—

viinamarjad (9)

| — | banaanid |
| --- | --- |

—

banaanid

| — | paprika. |
| --- | --- |

—

paprika.

Nendest toodetest võetud mõistlikust hulgast proovidest tuleb teise laboriproovi ühikuid analüüsida eraldi, kui selliseid pestitsiide leitakse esimeses proovis, ning eriti juhul, kui see on ühe ja sama tootja toodang.

| 3. | I lisaga ettenähtud proovidest peab iga EFTA riik võtma ja analüüsima:






  (a) | vähemalt 10 proovi köögivilja-, puuvilja- ja teraviljapõhistest imikutoitudest; |
| --- | --- | --- |

3.

I lisaga ettenähtud proovidest peab iga EFTA riik võtma ja analüüsima:

(a)

vähemalt 10 proovi köögivilja-, puuvilja- ja teraviljapõhistest imikutoitudest;

| (b) | teatava hulga proove mahepõllumajandustoodetest, mille arv peegeldab mahepõllumajandustoodete turuosa asjaomases EFTA riigis (võimaluse korral vähemalt üks). |
| --- | --- |

(b)

teatava hulga proove mahepõllumajandustoodetest, mille arv peegeldab mahepõllumajandustoodete turuosa asjaomases EFTA riigis (võimaluse korral vähemalt üks).

| 4. | Esitada käesoleva soovituse I lisas toodud toote/pestitsiidide jäägi kombinatsioonide kaupa uuritud proovide analüüsi tulemused hiljemalt 31. augustiks 2007 ning seejuures märkida:






  (a) | kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras sätestatud kvaliteedikontrolli protseduurile; |
| --- | --- | --- |

4.

Esitada käesoleva soovituse I lisas toodud toote/pestitsiidide jäägi kombinatsioonide kaupa uuritud proovide analüüsi tulemused hiljemalt 31. augustiks 2007 ning seejuures märkida:

(a)

kasutatud analüüsimeetodid ja saavutatud teatamiskünnised vastavalt pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korras sätestatud kvaliteedikontrolli protseduurile;

| (b) | asjakohaste rikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed. |
| --- | --- |

(b)

asjakohaste rikkumiste arv ja iseloom ning võetud meetmed.

| 5. | Aruanne koostatakse vormis, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, mis vastab EMP riikidele antud suunistele (10) seoses seireprogrammi käsitlevate soovituste rakendamisega.
  Mahepõllumajandustoodetest võetud proovide analüüsi tulemused esitatakse eraldi andmelehel. |
| --- | --- |

5.

Aruanne koostatakse vormis, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, mis vastab EMP riikidele antud suunistele (10) seoses seireprogrammi käsitlevate soovituste rakendamisega.

Mahepõllumajandustoodetest võetud proovide analüüsi tulemused esitatakse eraldi andmelehel.

| 6. | Saata hiljemalt 31. augustiks 2005 EFTA järelevalveametile ja teistele EFTA riikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teave 2005. aasta seire kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas:






  (a) | pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused; |
| --- | --- | --- |

6.

Saata hiljemalt 31. augustiks 2005 EFTA järelevalveametile ja teistele EFTA riikidele direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 3 ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel nõutud teave 2005. aasta seire kohta, et tagada vähemalt kontrollproovide võtmise abil vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele, sealhulgas:

(a)

pestitsiidijääke käsitlevate riiklike programmide tulemused;

| (b) | teave EFTA riikide laborite kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korraga seotud suuniste nende aspektide kohta, mida EFTA riigid ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi; |
| --- | --- |

(b)

teave EFTA riikide laborite kvaliteedikontrolli korra kohta, eelkõige teave pestitsiidijääkide analüüsi kvaliteedikontrolli korraga seotud suuniste nende aspektide kohta, mida EFTA riigid ei ole suutnud kohaldada või mille kohaldamisel on esinenud raskusi;

| (c) | teave analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivi 93/99/EMÜ artikli 3 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia); |
| --- | --- |

(c)

teave analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivi 93/99/EMÜ artikli 3 sätetele (sealhulgas akrediteerimise liik, akrediteerimisasutus ja akrediteerimistunnistuse koopia);

| (d) | teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluste kohta, milles labor on osalenud. |
| --- | --- |

(d)

teave tasemekatsete ja laboritevaheliste võrdluste kohta, milles labor on osalenud.

| 7. | Saata hiljemalt 30. septembriks 2006 EFTA järelevalveametile 2007. aastaks kavandatavad riiklikud seireprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaks määratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmine teave:






  (a) | kriteeriumid, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel; |
| --- | --- | --- |

7.

Saata hiljemalt 30. septembriks 2006 EFTA järelevalveametile 2007. aastaks kavandatavad riiklikud seireprogrammid direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ kindlaks määratud pestitsiidijääkide piirnormide jälgimiseks, sealhulgas järgmine teave:

(a)

kriteeriumid, mida on kohaldatud võetavate proovide ja tehtavate analüüside arvu kindlaksmääramisel;

| (b) | kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid; |
| --- | --- |

(b)

kohaldatud teatamiskünnised ja nende teatamiskünniste kindlaksmääramise kriteeriumid;

| (c) | üksikasjad analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivile 93/99/EMÜ. |
| --- | --- |

(c)

üksikasjad analüüsilaborite akrediteerimise kohta vastavalt direktiivile 93/99/EMÜ.

Käesolev soovitus on adresseeritud Islandile, Liechtensteinile ja Norrale.

Brüssel, 11. mai 2006.

EFTA järelevalveameti nimel,

Kristján Andri STEFÁNSSON

kolleegiumi liige

Niels FENGER

direktor

---

(1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

1

(2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

2

(3)  Codex Alimentarius, Pestitsiidijäägid toiduainetes, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. köide, lk 372.

3

(4)  Dokument nr SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

4

(5)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

5

(6)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/14/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 37).

7

(8)  EÜT L 49, 28.2.1996, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

8

(9)  Viinamarjade puhul loetakse ühiku (st tavalise kobara) suuruseks umbes 555 g.

9

(10)  Esitatatakse igal aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele (SCFCAH), kes neid arvestab.

10

---

I LISA

Kontrollitavad pestitsiidide/toiduainete kombinatsioonid

| Analüüsitavad pestitsiidide jäägid | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsefaat | (4) | (5) | (3) |
| Atseetamipriid | | (5) | (3) |
| Aldikarb | (4) | (5) | (3) |
| Asiinfoss-metüül | (4) | (5) | (3) |
| Asoksüstrobiin | (4) | (5) | (3) |
| Benomüülrühm | (4) | (5) | (3) |
| Bifentriin | (4) | (5) | (3) |
| Bromopropülaat | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimaat | (4) | (5) | (3) |
| Buprofesiin | | (5) | (3) |
| Kaptaan + Folpeet
  Kaptaan
  Folpeet | (4) | (5) | (3) |
| Karbarüül | (4) | (5) | (3) |
| Kloormekvaat (2) | (4) | (5) | (3) |
| Klorotaloniil | (4) | (5) | (3) |
| Kloorprofam | (4) | (5) | (3) |
| Kloropürifoss | (4) | (5) | (3) |
| Kloorpürifossmetüül | (4) | (5) | (3) |
| Tsüpermetriin | (4) | (5) | (3) |
| Tsüprodiniil | (4) | (5) | (3) |
| Deltametriin | (4) | (5) | (3) |
| Diasinoon | (4) | (5) | (3) |
| Diklofluaniid | (4) | (5) | (3) |
| Diklorofoss | | (5) | (3) |
| Dikofool | (4) | (5) | (3) |
| Dimetoaat + ometoaat
  Dimetoaat
  Ometoaat | (4) | (5) | (3) |
| Difenüülamiin | (4) | (5) | (3) |
| Endosulfaan | (4) | (5) | (3) |
| Fenheksamiid | (4) | (5) | (3) |
| Fenitrotioon | | (5) | (3) |
| Fludioksiniil | (4) | (5) | (3) |
| Imasaliil | (4) | (5) | (3) |
| Imidaklopriid | (4) | (5) | (3) |
| Indoksakarb | | (5) | (3) |
| Iprodione | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalikarb | | (5) | (3) |
| Metüülkresoksiim | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-tsuhalotriin | (4) | (5) | (3) |
| Malatioon | (4) | (5) | (3) |
| Maneebrühm | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipüriim | | (5) | (3) |
| Metamidofoss | (4) | (5) | (3) |
| Metalaksüül | (4) | (5) | (3) |
| Metidatioon | (4) | (5) | (3) |
| Metiokarb | (4) | (5) | (3) |
| Metomüül | (4) | (5) | (3) |
| Müklobutaniil | (4) | (5) | (3) |
| Oksüdemetoonmetüül | (4) | (5) | (3) |
| Paratioon | (4) | (5) | (3) |
| Penkonasool | | (5) | (3) |
| Fosaloon | (4) | (5) | (3) |
| Pirimikarb | (4) | (5) | (3) |
| Pirimifossmetüül | (4) | (5) | (3) |
| Prokloraas | | (5) | (3) |
| Procymidone | (4) | (5) | (3) |
| Profenofoss | | (5) | (3) |
| Propargiit | (4) | (5) | (3) |
| Püretriinid | (4) | (5) | (3) |
| Pürimetaniil | (4) | (5) | (3) |
| Püriproksüfeen | | (5) | (3) |
| Kinoksüfeen | | (5) | (3) |
| Spiroksamiin | (4) | (5) | (3) |
| Tebukonasool | | (5) | (3) |
| Tebufenosoid | | (5) | (3) |
| Tiabendasool | (4) | (5) | (3) |
| Tolkloflossmetüül | (4) | (5) | (3) |
| Tolüülfluaniid | (4) | (5) | (3) |
| Triadimefoon + triadimenoolTriadimefoonTriadimenool | (4) | (5) | (3) |
| Vinklosoliin | (4) | (5) | (3) |

Analüüsitavad pestitsiidide jäägid

2006

2007 (1)

2008 (1)

Atsefaat

(4)

(5)

(3)

Atseetamipriid

(5)

(3)

Aldikarb

(4)

(5)

(3)

Asiinfoss-metüül

(4)

(5)

(3)

Asoksüstrobiin

(4)

(5)

(3)

Benomüülrühm

(4)

(5)

(3)

Bifentriin

(4)

(5)

(3)

Bromopropülaat

(4)

(5)

(3)

Bupirimaat

(4)

(5)

(3)

Buprofesiin

(5)

(3)

Kaptaan + Folpeet

Kaptaan

Folpeet

(4)

(5)

(3)

Karbarüül

(4)

(5)

(3)

Kloormekvaat (2)

(4)

(5)

(3)

Klorotaloniil

(4)

(5)

(3)

Kloorprofam

(4)

(5)

(3)

Kloropürifoss

(4)

(5)

(3)

Kloorpürifossmetüül

(4)

(5)

(3)

Tsüpermetriin

(4)

(5)

(3)

Tsüprodiniil

(4)

(5)

(3)

Deltametriin

(4)

(5)

(3)

Diasinoon

(4)

(5)

(3)

Diklofluaniid

(4)

(5)

(3)

Diklorofoss

(5)

(3)

Dikofool

(4)

(5)

(3)

Dimetoaat + ometoaat

Dimetoaat

Ometoaat

(4)

(5)

(3)

Difenüülamiin

(4)

(5)

(3)

Endosulfaan

(4)

(5)

(3)

Fenheksamiid

(4)

(5)

(3)

Fenitrotioon

(5)

(3)

Fludioksiniil

(4)

(5)

(3)

Imasaliil

(4)

(5)

(3)

Imidaklopriid

(4)

(5)

(3)

Indoksakarb

(5)

(3)

Iprodione

(4)

(5)

(3)

Iprovalikarb

(5)

(3)

Metüülkresoksiim

(4)

(5)

(3)

Lambda-tsuhalotriin

(4)

(5)

(3)

Malatioon

(4)

(5)

(3)

Maneebrühm

(4)

(5)

(3)

Mepanipüriim

(5)

(3)

Metamidofoss

(4)

(5)

(3)

Metalaksüül

(4)

(5)

(3)

Metidatioon

(4)

(5)

(3)

Metiokarb

(4)

(5)

(3)

Metomüül

(4)

(5)

(3)

Müklobutaniil

(4)

(5)

(3)

Oksüdemetoonmetüül

(4)

(5)

(3)

Paratioon

(4)

(5)

(3)

Penkonasool

(5)

(3)

Fosaloon

(4)

(5)

(3)

Pirimikarb

(4)

(5)

(3)

Pirimifossmetüül

(4)

(5)

(3)

Prokloraas

(5)

(3)

Procymidone

(4)

(5)

(3)

Profenofoss

(5)

(3)

Propargiit

(4)

(5)

(3)

Püretriinid

(4)

(5)

(3)

Pürimetaniil

(4)

(5)

(3)

Püriproksüfeen

(5)

(3)

Kinoksüfeen

(5)

(3)

Spiroksamiin

(4)

(5)

(3)

Tebukonasool

(5)

(3)

Tebufenosoid

(5)

(3)

Tiabendasool

(4)

(5)

(3)

Tolkloflossmetüül

(4)

(5)

(3)

Tolüülfluaniid

(4)

(5)

(3)

Triadimefoon + triadimenoolTriadimefoonTriadimenool

(4)

(5)

(3)

Vinklosoliin

(4)

(5)

(3)

---

(1)  Soovituslik 2007. ja 2008. aastaks, käsitletakse nendeks aastateks soovitatud programmides.

(2)  Kloormekvaati määratakse ainult pirnides ja teraviljades.

(3)  Pirnid, oad (värsked või külmutatud), kartulid, porgandid, apelsinid või mandariinid, spinat (värske või külmutatud), riis ja kurgid.

(4)  Lillkapsas, magus paprika, nisu, baklažaanid, viinamarjad, herned (värsked/külmutatud, kaunadeta), banaanid ja apelsinimahl. Apelsinimahla puhul peavad EFTA riigid täpsustama lähteaine (kontsentraadid või värske puuvili).

(5)  Õunad, tomatid, aedsalat, maasikad, porrulauk, peakapsas, rukis või kaer, virsikud, kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/93

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

nr 144/06/COL

11. mai 2006,

dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli 1,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) (1), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli 1 alusel,

võttes arvesse EMP lepingu II lisa XII peatüki punktis 54zn viidatud õigusakti (komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 466/2001, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (2), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli 1 alusel,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti 6. aprilli 2006. aasta otsust 84/06/COL, millega kolleegiumi pädevale liikmele tehakse ülesandeks soovitus vastu võtta, kui soovituse eelnõu on kooskõlas EFTA taimede ja loomasööda komitee ja EFTA toiduainete komitee arvamusega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesolev soovitus on osa üldstrateegiast, mis näeb ette dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) vähendamist keskkonnas, söödas ja toiduainetes. Selle eesmärk on anda soovituslikud häiretasemed sööda ja toiduainete jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev soovitus on osa üldstrateegiast, mis näeb ette dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) vähendamist keskkonnas, söödas ja toiduainetes. Selle eesmärk on anda soovituslikud häiretasemed sööda ja toiduainete jaoks.

| (2) | Kuigi toksikoloogilisest seisukohast peaksid normid kehtima nii dioksiinide kui ka dioksiinitaoliste PCBde suhtes, kehtestati 2001. aastal toiduainete puhul piirnormid ainult dioksiinidele, mitte aga dioksiinitaolistele PCBdele, kuna tol ajal olid andmed dioksiinitaoliste PCBde leviku kohta väga piiratud. Samamoodi kehtestati 2001. aastal EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktis (direktiiv 2002/32/EÜ) ainult dioksiinide, mitte dioksiinitaoliste PCBde piirnormid loomasöödas. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi toksikoloogilisest seisukohast peaksid normid kehtima nii dioksiinide kui ka dioksiinitaoliste PCBde suhtes, kehtestati 2001. aastal toiduainete puhul piirnormid ainult dioksiinidele, mitte aga dioksiinitaolistele PCBdele, kuna tol ajal olid andmed dioksiinitaoliste PCBde leviku kohta väga piiratud. Samamoodi kehtestati 2001. aastal EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktis (direktiiv 2002/32/EÜ) ainult dioksiinide, mitte dioksiinitaoliste PCBde piirnormid loomasöödas.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 466/2001 kohaselt peaks Euroopa Komisjon vaatama sätted toidu dioksiinisisalduse kohta esimest korda läbi 2004. aasta lõpuks, võttes arvesse uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde leviku kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaolistele PCBdele. EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktis (direktiiv 2002/32/EÜ) on samalaadne läbivaatamisklausel, mis käsitleb söötade dioksiinisisaldust. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 466/2001 kohaselt peaks Euroopa Komisjon vaatama sätted toidu dioksiinisisalduse kohta esimest korda läbi 2004. aasta lõpuks, võttes arvesse uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde leviku kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaolistele PCBdele. EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktis (direktiiv 2002/32/EÜ) on samalaadne läbivaatamisklausel, mis käsitleb söötade dioksiinisisaldust.

| (4) | Vahepeal on avaldatud rohkem andmeid dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söödas ja toidus. Selle tulemusel on kehtestatud piirnormid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summale, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF), kuna selline lähenemisviis on toksikoloogia seisukohast kõige kohasem. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks üleminekuperioodil lisaks uutele dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormidele kohaldada ka seniseid dioksiinide piirnorme. |
| --- | --- |

(4)

Vahepeal on avaldatud rohkem andmeid dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söödas ja toidus. Selle tulemusel on kehtestatud piirnormid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summale, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF), kuna selline lähenemisviis on toksikoloogia seisukohast kõige kohasem. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks üleminekuperioodil lisaks uutele dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormidele kohaldada ka seniseid dioksiinide piirnorme.

| (5) | Vastavalt üldlevinud seisukohale peaks dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse aktiivseks vähendamiseks toiduainetes ja söötades piirnormide kehtestamisega kaasnema ennetavat lähenemisviisi ergutavad meetmed, mille hulka kuuluvad häiretasemete kehtestamine toiduainetele ja söötadele. Nende häiretasemete abil peaksid pädevad asutused ja käitlejad esile tooma juhtumid, mille puhul on kohane kindlaks teha saasteallikas ja rakendada meetmeid saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks. Kuna dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde allikad on erinevad, on kohane määrata eri häiretasemed ühelt poolt dioksiinidele ja teiselt poolt dioksiinitaolistele PCBdele. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt üldlevinud seisukohale peaks dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse aktiivseks vähendamiseks toiduainetes ja söötades piirnormide kehtestamisega kaasnema ennetavat lähenemisviisi ergutavad meetmed, mille hulka kuuluvad häiretasemete kehtestamine toiduainetele ja söötadele. Nende häiretasemete abil peaksid pädevad asutused ja käitlejad esile tooma juhtumid, mille puhul on kohane kindlaks teha saasteallikas ja rakendada meetmeid saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks. Kuna dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde allikad on erinevad, on kohane määrata eri häiretasemed ühelt poolt dioksiinidele ja teiselt poolt dioksiinitaolistele PCBdele.

| (6) | Peale selle tuleks häiretasemeid korrapäraselt kohandada vastavalt dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse vähenemisele ning pidades silmas nende sisalduse järkjärgulist aktiivset vähendamist söödas ja toiduainetes. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle tuleks häiretasemeid korrapäraselt kohandada vastavalt dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse vähenemisele ning pidades silmas nende sisalduse järkjärgulist aktiivset vähendamist söödas ja toiduainetes.

| (7) | EFTA riikide osalemine programmides käesoleva soovituse I lisa reguleerimisalas sätestatu osas tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki erandite kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

EFTA riikide osalemine programmides käesoleva soovituse I lisa reguleerimisalas sätestatu osas tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki erandite kohaselt.

| (8) | Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA toiduainete komitee ja EFTA taimede ja loomasööda komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA toiduainete komitee ja EFTA taimede ja loomasööda komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| (1) | EFTA riigid kontrollivad, vastavalt oma söödatoorainete, söötade ja toiduainete tootmise, kasutamise ja tarbimise ulatusele, pisteliste proovidega dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde (võimaluse korral ka teiste PCBde) sisaldust söödatoorainetes, söötades ja toiduainetes.
  Nimetatud seire peaks toimuma vastavalt EFTA järelevalveameti 19. jaanuari 2005. aasta soovitusele nr 3/05/COL dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode jälgimise kohta söötades ja komisjoni 11. oktoobri 2004. aasta soovitusele 2004/705/EÜ dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode seire kohta toiduainetes (3). |
| --- | --- |

(1)

EFTA riigid kontrollivad, vastavalt oma söödatoorainete, söötade ja toiduainete tootmise, kasutamise ja tarbimise ulatusele, pisteliste proovidega dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde (võimaluse korral ka teiste PCBde) sisaldust söödatoorainetes, söötades ja toiduainetes.

Nimetatud seire peaks toimuma vastavalt EFTA järelevalveameti 19. jaanuari 2005. aasta soovitusele nr 3/05/COL dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode jälgimise kohta söötades ja komisjoni 11. oktoobri 2004. aasta soovitusele 2004/705/EÜ dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoode seire kohta toiduainetes (3).

| (2) | EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusakti (direktiiv 2002/32/EÜ) ja määruse (EÜ) nr 466/2001 sätete rikkumise korral ning (arvestades punkti 3) juhtudel, kui leitakse, et dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde tase ületab toiduainete puhul käesoleva soovituse I lisas ja söötade puhul EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusakti (direktiiv 2002/32/EÜ) II lisas määratud häiretaset, teevad EFTA riigid koostöös ettevõtjatega järgmist:






  (a) | algatavad uurimise saasteallika kindlakstegemiseks, |
| --- | --- | --- |

(2)

EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusakti (direktiiv 2002/32/EÜ) ja määruse (EÜ) nr 466/2001 sätete rikkumise korral ning (arvestades punkti 3) juhtudel, kui leitakse, et dioksiinide ja/või dioksiinitaoliste PCBde tase ületab toiduainete puhul käesoleva soovituse I lisas ja söötade puhul EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusakti (direktiiv 2002/32/EÜ) II lisas määratud häiretaset, teevad EFTA riigid koostöös ettevõtjatega järgmist:

(a)

algatavad uurimise saasteallika kindlakstegemiseks,

| (b) | võtavad meetmed saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks, |
| --- | --- |

(b)

võtavad meetmed saastamise vähendamiseks või kõrvaldamiseks,

| (c) | kontrollivad teiste PCBde taset. |
| --- | --- |

(c)

kontrollivad teiste PCBde taset.

| (3) | Need EFTA riigid, kus dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoo on eriti kõrge, kehtestavad oma toodetud söödatooraine, sööda ja toiduainete jaoks oma häiretasemed nii, et umbes 5 % puhul tulemustest, mis saadakse punktis 1 osutatud seirega, korraldatakse uurimine saasteallika kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Need EFTA riigid, kus dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taustanivoo on eriti kõrge, kehtestavad oma toodetud söödatooraine, sööda ja toiduainete jaoks oma häiretasemed nii, et umbes 5 % puhul tulemustest, mis saadakse punktis 1 osutatud seirega, korraldatakse uurimine saasteallika kindlakstegemiseks.

| (4) | EFTA riigid teavitavad EFTA järelevalveametit ja teisi EFTA riike oma järeldustest, uurimistulemustest ja meetmetest saastamise vähendamiseks või saasteallika kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

EFTA riigid teavitavad EFTA järelevalveametit ja teisi EFTA riike oma järeldustest, uurimistulemustest ja meetmetest saastamise vähendamiseks või saasteallika kõrvaldamiseks.

| (5) | EFTA riigid edastavad punktis 4 nimetatud teabe toiduainete kohta hiljemalt iga aasta 31. märtsiks ja sööda kohta osana aastaaruandest, mille nad esitavad järelevalveametile EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31a viidatud õigusakti (nõukogu direktiiv 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted) (4) artikli 22 lõike 2 kohaselt, välja arvatud juhtudel, kus kõnealune teave mõjutab otseselt teisi EMP riike ning tuleb edastada kohe. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 1 artikli 2 lõikele 1 edastab EFTA järelevalveamet selle teabe Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

EFTA riigid edastavad punktis 4 nimetatud teabe toiduainete kohta hiljemalt iga aasta 31. märtsiks ja sööda kohta osana aastaaruandest, mille nad esitavad järelevalveametile EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31a viidatud õigusakti (nõukogu direktiiv 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted) (4) artikli 22 lõike 2 kohaselt, välja arvatud juhtudel, kus kõnealune teave mõjutab otseselt teisi EMP riike ning tuleb edastada kohe. Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 1 artikli 2 lõikele 1 edastab EFTA järelevalveamet selle teabe Euroopa Komisjonile.

Brüssel, 11. mai 2006.

EFTA järelevalveameti nimel

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolleegiumi liige

Niels FENGER

Direktor

---

(1)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/77/EÜ (ELT L 271, 30.9.2006, lk 53).

1

(2)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 199/2006 (ELT L 32, 4.2.2006, lk 34).

2

(3)  ELT L 321, 22.10.2004, lk 45.

3

(4)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mida on viimati muudetud direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).

4

---

LISA

Dioksiinid (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDDde) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDFde) summa, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF, 1997)) ja dioksiinitaolised PCBd (polüklooritud bifenüülide summa, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF, 1997)).

| Toiduained | Dioksiinide + furaanide häiretase (WHO-TEQ) (1) | Dioksiinitaoliste PCBde häiretase (WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Liha ja lihatooted | | |
| — | mäletsejalistest (veised, lambad) |

Toiduained

Dioksiinide + furaanide häiretase (WHO-TEQ) (1)

Dioksiinitaoliste PCBde häiretase (WHO-TEQ) (1)

Liha ja lihatooted

—

mäletsejalistest (veised, lambad)

1,5 pg/rasva g (2)

1,0 pg/rasva g (2)

| — | lindudest ja tehistingimustest peetud ulukitest |
| --- | --- |

—

lindudest ja tehistingimustest peetud ulukitest

| — | sigadest |
| --- | --- |

—

sigadest

1,5 pg/rasva g (2)

1,5 pg/rasva g (2)

Maismaaloomade maks ja maksatooted

0,6 pg/rasva g (2)

4,0 pg/rasva g (2)

0,5 pg/rasva g (2)

4,0 pg/rasva g (2)

Kala ja kalandustoodete lihaskude ja sellest saadud tooted, välja arvatud angerjas (3)
   (4)

3,0 pg/rasva elusmassi gramm

3,0 pg/rasva elusmassi gramm

Hariliku angerja (Anguilla anguilla) lihaskude ja sellest valmistatud tooted (3)
   (4)

3,0 pg/rasva elusmassi gramm

6,0 pg/rasva elusmassi gramm

Piim ja piimatooted, sealhulgas piimarasv

2,0 pg/rasva g (2)

2,0 pg/rasva g (2)

Kanamunad ja munatooted

2,0 pg/rasva g (2)

2,0 pg/rasva g (2)

Õlid ja rasvad

| — | loomarasv |
| --- | --- |

—

loomarasv

| — | — mäletsejalistest |
| --- | --- |

—

— mäletsejalistest

1,5 pg/rasva g

1,0 pg/rasva g

| — | — kodulindudest ja tehistingimustes peetavatest ulukitest |
| --- | --- |

—

— kodulindudest ja tehistingimustes peetavatest ulukitest

1,5 pg/rasva g

1,5 pg/rasva g

| — | — sigadest |
| --- | --- |

—

— sigadest

0,6 pg/rasva g

0,5 pg/rasva g

| — | — segatud loomarasv |
| --- | --- |

—

— segatud loomarasv

1,5 pg/rasva g

0,75 pg/rasva g

| — | taimeõli ja -rasvad |
| --- | --- |

—

taimeõli ja -rasvad

0,5 pg/rasva g

0,5 pg/rasva g

| — | merelist päritolu õli (kalaõli, kalamaksaõli ja teiste mereorganismide inimtoiduks ettenähtud õlid) |
| --- | --- |

—

merelist päritolu õli (kalaõli, kalamaksaõli ja teiste mereorganismide inimtoiduks ettenähtud õlid)

1,5 pg/rasva g

6,0 pg/rasva g

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad

0,4 ng/toote kg

0,2 ng/toote kg

---

(1)  Sisalduse ülempiir: sisalduse ülempiir arvutatakse eeldusel, et kõigi allpool määramispiiri olevate eri analoogide sisaldus võrdub määramispiiriga.

(2)  Häiretasemeid ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 1 % rasva.

(3)  Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse häiretaset kala suhtes tervikuna.

(4)  Häiretaseme ületamise korral ei ole mõnel juhul vaja saasteallikat uurida, kuna mõnes piirkonnas on taustanivoo teatavate kalaliikide puhul häiretasemele lähedal või ületab seda. Siiski tuleb juhul, kui häiretase on ületatud, registreerida kõik andmed, nagu proovivõtuaeg, geograafiline päritolu, kalaliik jms, pidades silmas tulevasi meetmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste ühendite sisalduse vähendamiseks kalades ja kalandustoodetes.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 366/96

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS

nr 150/06/COL

17. mai 2006,

milles käsitletakse loomasöötade valdkonna kooskõlastatud kontrolliprogrammi aastaks 2006

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli 1,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja Euroopa Kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja protokolli 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31a viidatud õigusakti (nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted
   (1)) , mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli 1 alusel, eriti selle artikli 22 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EFTA riigid määrasid 2005. aastal kindlaks teatavad küsimused, mida tuleks 2006. aastal kontrollida kooskõlastatud kontrolliprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

EFTA riigid määrasid 2005. aastal kindlaks teatavad küsimused, mida tuleks 2006. aastal kontrollida kooskõlastatud kontrolliprogrammi raames.

| (2) | Kuigi EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktiga (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (2)), mida on muudetud, sätestatakse aflatoksiin B1 maksimumsisaldus loomasöödas, puuduvad EMP eeskirjad teiste mükotoksiinide, nagu ohratoksiin A, zearalenooni, deoksünivalenooli, fumonisiinide T-2 ja HT-2 toksiinide kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu teatavate söödatoorainete, nagu teravilja ja õliseemnete puhul eriline mükotoksiinisaaste oht. Kuna mükotoksiinisisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane koguda andmeid järjestikuste aastate ning kõigi mainitud mükotoksiinide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 33 viidatud õigusaktiga (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (2)), mida on muudetud, sätestatakse aflatoksiin B1 maksimumsisaldus loomasöödas, puuduvad EMP eeskirjad teiste mükotoksiinide, nagu ohratoksiin A, zearalenooni, deoksünivalenooli, fumonisiinide T-2 ja HT-2 toksiinide kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu teatavate söödatoorainete, nagu teravilja ja õliseemnete puhul eriline mükotoksiinisaaste oht. Kuna mükotoksiinisisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane koguda andmeid järjestikuste aastate ning kõigi mainitud mükotoksiinide kohta.

| (3) | Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, mis on ette nähtud loomaliikidele või -kategooriatele, kelle puhul nende toimeainete kasutamine ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Lisaks on vastavalt EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1a viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta)
   (3) artikli 11 lõikele 2 oluline tagada antibiootiliste söödalisandite tõhus järk-järguline kasutusest kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, mis on ette nähtud loomaliikidele või -kategooriatele, kelle puhul nende toimeainete kasutamine ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Lisaks on vastavalt EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1a viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta)
   (3) artikli 11 lõikele 2 oluline tagada antibiootiliste söödalisandite tõhus järk-järguline kasutusest kõrvaldamine.

| (4) | Norra ja Islandi osalemist programmides käesoleva soovituse II lisa reguleerimisalas käsitletud ainete osas, mida ei ole lubatud kasutada loomasöödana, tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki, eriti EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1a viidatud õigusakti aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Norra ja Islandi osalemist programmides käesoleva soovituse II lisa reguleerimisalas käsitletud ainete osas, mida ei ole lubatud kasutada loomasöödana, tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki, eriti EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1a viidatud õigusakti aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003.

| (5) | Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas.

| (6) | Islandi osalemist programmides käesoleva soovituse III lisa reguleerimisalas, milles käsitletakse loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piiranguid, tuleb hinnata EMP lepingu I lisa I peatüki erandite kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Islandi osalemist programmides käesoleva soovituse III lisa reguleerimisalas, milles käsitletakse loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piiranguid, tuleb hinnata EMP lepingu I lisa I peatüki erandite kohaselt.

| (7) | On asjakohane tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase- ja tsingisisaldus ei ületa maksimumsisaldust, mis on sätestatud EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1zq viidatud õigusaktis (komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi
   (4). Norra osalemine programmides IV lisa reguleerimisalas sätestatu osas tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki erandite kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase- ja tsingisisaldus ei ületa maksimumsisaldust, mis on sätestatud EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1zq viidatud õigusaktis (komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi
   (4). Norra osalemine programmides IV lisa reguleerimisalas sätestatu osas tuleb hinnata EMP lepingu I lisa II peatüki erandite kohaselt.

Käesolevas soovituses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA taimede ja loomasööda komitee arvamusega, mis abistab EFTA järelevalveametit,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | EFTA riikidel soovitatakse 2006. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:






  a) | mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid, T-2 ja HT-2 toksiinid) sisaldust söötades, märkides analüüsimeetodid; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või pika maa tagant meritsi transporditud; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollimiste tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist; |
| --- | --- | --- |

1.

EFTA riikidel soovitatakse 2006. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:

a)

mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid, T-2 ja HT-2 toksiinid) sisaldust söötades, märkides analüüsimeetodid; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või pika maa tagant meritsi transporditud; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollimiste tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist;

| b) | teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul söödalisandina lubatud või keelatud koktsidiostaatikume ja/või histomonostaatikume, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöödas, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärk peaks olema uurida nimetatud ainete esinemist eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eeskirjade eiramise tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollimiste tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist; |
| --- | --- |

b)

teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul söödalisandina lubatud või keelatud koktsidiostaatikume ja/või histomonostaatikume, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöödas, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärk peaks olema uurida nimetatud ainete esinemist eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eeskirjade eiramise tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollimiste tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist;

| c) | antibiootiliste söödalisandite järk-järgulist kasutusest kõrvaldamist, nagu on sätestatud II lisas; |
| --- | --- |

c)

antibiootiliste söödalisandite järk-järgulist kasutusest kõrvaldamist, nagu on sätestatud II lisas;

| d) | piirangute rakendamist loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas; |
| --- | --- |

d)

piirangute rakendamist loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas;

| e) | vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas. |
| --- | --- |

e)

vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.

| 2. | EFTA riikidel soovitatakse lisada lõikes 1 sätestatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuste aastaaruandesse, mis tuleb edastada EFTA järelevalveametile 1. aprilliks 2007 kooskõlas EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31a viidatud õigusakti (aasta direktiiv 95/53/EÜ) artikli 22 lõikega 2 ning ühtlustatud aruandenäidise viimase versiooniga. |
| --- | --- |

2.

EFTA riikidel soovitatakse lisada lõikes 1 sätestatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuste aastaaruandesse, mis tuleb edastada EFTA järelevalveametile 1. aprilliks 2007 kooskõlas EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31a viidatud õigusakti (aasta direktiiv 95/53/EÜ) artikli 22 lõikega 2 ning ühtlustatud aruandenäidise viimase versiooniga.

Brüssel, 17. mai 2006.

EFTA järelevalveameti nimel,

Kristján Andri STEFÁNSSON

kollegiumi liige

Niels FENGER

direktor

---

(1)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).

1

(2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/77/EÜ (ELT L 271, 30.9.2006, lk 53).

2

(3)  EÜT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

3

(4)  ELT L 187, 26.7.2003, lk 11. Määrust on muudetud Määrusega (EÜ) nr 1980/2005 (ELT L 318, 6.12.2005, lk 3).

4

---

I LISA

Teatavate mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid, T-2 ja HT-2 toksiinid) sisaldus söötades.

Kõigi kontrollitud proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis a osutatud aruandenäidis

| Söödad | Proovivõtt (pisteline või plaaniline) | Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Liik (1) | Tüüp (2) | Päritoluriik | | Aflatoksiin B1 | Ohratoksiin A | Zearalenoon | Desoksünivalenool | Fumonisiinid (3) | T-2 ja HT-2 toksiinid (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Söödad

Proovivõtt (pisteline või plaaniline)

Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %)

Liik (1)

Tüüp (2)

Päritoluriik

Aflatoksiin B1

Ohratoksiin A

Zearalenoon

Desoksünivalenool

Fumonisiinid (3)

T-2 ja HT-2 toksiinid (4)

Pädev ametiasutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

| — | aflatoksiini B1 maksimumkoguste ületamisel võetavad meetmed; |
| --- | --- |

—

aflatoksiini B1 maksimumkoguste ületamisel võetavad meetmed;

| — | kasutatud analüüsimeetodid; |
| --- | --- |

—

kasutatud analüüsimeetodid;

| — | tuvastamispiirid. |
| --- | --- |

—

tuvastamispiirid.

---

(1)  Valida üks järgmistest liikidest: söödatooraine, söödalisand, eelsegu, täiendsööt, täissööt, segajõusööt.

(2)  Valida üks järgmistest tüüpidest: a) söödatoorainete puhul tooraine nimetus, mis on sätestatud nõukogu direktiivi EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 14a viidatud õigusaktis (nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/25/EÜ, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ); b) muude söötade puhul sihtloomaliik.

(3)  Fumonisiinide B1 ja B2 sisalduse võib esitada mõlema summana.

(4)  T-2 ja HT-2 toksiinide sisalduse võib esitada mõlema summana.

---

II LISA

Teatavate söödalisandina keelatud raviainete esinemine

Teatavad raviained võivad ametlikult esineda teatavatele loomaliikidele ja -kategooriatele ettenähtud eelsegude ja segasöötade lisanditena, kui need vastavad EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 1a viidatud õigusakti artikli 10 ((EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta) nõuetele.

Keelatud raviainete esinemist söötades käsitletakse rikkumisena.

Kontrollitavad raviained tuleks valida järgmisest loetelust:

| 1. | Ainult teatavate loomaliikide või -kategooriate puhul söödalisandina kasutada lubatud raviained: | dekokvinaat (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Ainult teatavate loomaliikide või -kategooriate puhul söödalisandina kasutada lubatud raviained:

dekokvinaat (Deccox)

| | diklasuriil (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklasuriil (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginoonvesinikbromiid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginoonvesinikbromiid (Stenorol)

| | naatriumlasalotsiid A (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

naatriumlasalotsiid A (Avatec 15 %)

| | maduramütsiinammoonium alfa (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

maduramütsiinammoonium alfa (Cygro 1 %)

| | monensiinnaatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monensiinnaatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasiin |
| --- | --- |

narasiin

| | narasiin – nikarbasiin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasiin – nikarbasiin (Maxiban G160)

| | robenidiin vesinikkloriid (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidiin vesinikkloriid (Cycostat 66 G)

| | salinomütsiinnaatrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomütsiinnaatrium (Sacox 120G, 120)

| | semduramütsiinnaatrium (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

semduramütsiinnaatrium (Aviax 5 %)

| 2. | Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena: | amproolium |
| --- | --- | --- |

2.

Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena:

amproolium

| | amproolium/etopabaat |
| --- | --- |

amproolium/etopabaat

| | arprinotsiid |
| --- | --- |

arprinotsiid

| | avilamütsiin |
| --- | --- |

avilamütsiin

| | avopartsiin |
| --- | --- |

avopartsiin

| | karbadoks |
| --- | --- |

karbadoks

| | dimetridasool |
| --- | --- |

dimetridasool

| | dinitolmiid |
| --- | --- |

dinitolmiid

| | flavofosfolipool |
| --- | --- |

flavofosfolipool

| | ipronidasool |
| --- | --- |

ipronidasool

| | metiklorpindool |
| --- | --- |

metiklorpindool

| | metikloorpindool/metüülbensokaat |
| --- | --- |

metikloorpindool/metüülbensokaat

| | nikarbasiin |
| --- | --- |

nikarbasiin

| | nifursool |
| --- | --- |

nifursool

| | olakvindoks |
| --- | --- |

olakvindoks

| | ronidasool |
| --- | --- |

ronidasool

| | spiramütsiin |
| --- | --- |

spiramütsiin

| | tetratsükliinid |
| --- | --- |

tetratsükliinid

| | tülosiinfosfaat |
| --- | --- |

tülosiinfosfaat

| | virginiamütsiin |
| --- | --- |

virginiamütsiin

| | tsinkbatsitratsiin |
| --- | --- |

tsinkbatsitratsiin

| | teised antimikroobikumid |
| --- | --- |

teised antimikroobikumid

| 3. | Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena:
  muud ained
  Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b osutatud aruandenäidis









  Sööda liik (loomaliik ja -kategooria) | Tuvastatud aine | Leitud sisaldus | Rikkumise põhjus (1) | Võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena:

muud ained

Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b osutatud aruandenäidis

Sööda liik (loomaliik ja -kategooria)

Tuvastatud aine

Leitud sisaldus

Rikkumise põhjus (1)

Võetud meetmed

Pädev ametiasutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

| — | katseproovide koguarv; |
| --- | --- |

—

katseproovide koguarv;

| — | uuritud ainete nimetused; |
| --- | --- |

—

uuritud ainete nimetused;

| — | kasutatud analüüsimeetodid; |
| --- | --- |

—

kasutatud analüüsimeetodid;

| — | tuvastamispiirid. |
| --- | --- |

—

tuvastamispiirid.

---

(1)  Keelatud aine söödas esinemise põhjus pädeva asutuse uurimise järeldusena.

---

III LISA

Loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piirangud

Ilma et see piiraks direktiivi 95/53/EÜ artiklite 3–13 ja artikli 15 kohaldamist, peaksid EFTA riigid 2006. aasta jooksul läbi viima kooskõlastatud kontrolliprogrammi, et määratleda, kas loomse päritoluga söödatooraine tootmise ja kasutamise piiranguid on järgitud.

Veendumaks eelkõige, et tõhusalt kohaldatakse EMP lepingu I lisa I peatükis punktis 7.1.12 viidatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad
   (1) IV lisas sätestatud keeldu sööta töödeldud loomseid valke teatavatele loomadele, peaksid EFTA riigid rakendama konkreetset plaanilistel proovivõttudel põhinevat kontrolliprogrammi. Kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikliga 4 peaks kõnealune kontrolliprogramm põhinema riskistrateegial, mis hõlmab kõiki tootmisetappe ja rajatiseliike, kus sööta toodetakse, käsitsetakse ja loomadele manustatakse. EFTA riigid peaksid pöörama erilist tähelepanu võimaliku riskiga seotud kriteeriumide määratlemisele. Igale kriteeriumile omistatud kaal peaks olema võrdeline riskiga. Kontrolli sagedus ja tegevuskohas analüüsitud proovide arv peaks olema vastavuses sellele tegevuskohale määratud riskikaalude summaga.

Kontrolliprogrammi koostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi näidistegevuskohti ja kriteeriume:

| Tegevuskohad | Kriteeriumid | Kaalukus |
| --- | --- | --- |
| Söödaveskid | — | Kahe liiniga söödaveskid, milles toodetakse mäletsejalistele ette nähtud segajõusööta ja mittemäletsejalistele ette nähtud segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomseid valke. |

Tegevuskohad

Kriteeriumid

Kaalukus

Söödaveskid

—

Kahe liiniga söödaveskid, milles toodetakse mäletsejalistele ette nähtud segajõusööta ja mittemäletsejalistele ette nähtud segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomseid valke.

| — | Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav. |
| --- | --- |

—

Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav.

| — | Söödaveskid, milles kasutatakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate. |
| --- | --- |

—

Söödaveskid, milles kasutatakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate.

| — | Söödaveskid, mis toodavad suurel hulgal segajõusööta. |
| --- | --- |

—

Söödaveskid, mis toodavad suurel hulgal segajõusööta.

| — | Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, siselabor, proovivõtumeetodid). |
| --- | --- |

—

Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, siselabor, proovivõtumeetodid).

Piiripunktid ja muud sisenemiskohad ühendusse

| — | suur/väike sööda impordimaht. |
| --- | --- |

—

suur/väike sööda impordimaht.

| — | Kõrge valgusisaldusega söödad. |
| --- | --- |

—

Kõrge valgusisaldusega söödad.

Põllumajandus-ettevõtted

| — | Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku. |
| --- | --- |

—

Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku.

| — | Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsaastumise oht). |
| --- | --- |

—

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsaastumise oht).

| — | Põllumajandusettevõtted, mis ostavad pakendamata sööta. |
| --- | --- |

—

Põllumajandusettevõtted, mis ostavad pakendamata sööta.

Vahendajad

| — | Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine. |
| --- | --- |

—

Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine.

| — | Pakendamata sööda suur kaubandusmaht. |
| --- | --- |

—

Pakendamata sööda suur kaubandusmaht.

| — | Välismaal toodetud segasööda vahendajad. |
| --- | --- |

—

Välismaal toodetud segasööda vahendajad.

Teisaldatavad segurid

| — | Nii mäletsejalistele kui mittemäletsejalistele ettenähtud sööta valmistavad segurid. |
| --- | --- |

—

Nii mäletsejalistele kui mittemäletsejalistele ettenähtud sööta valmistavad segurid.

| — | Segurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav. |
| --- | --- |

—

Segurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav.

| — | Kõrge valgusisaldusega sööta töötlevad segurid. |
| --- | --- |

—

Kõrge valgusisaldusega sööta töötlevad segurid.

| — | Suuri söödakoguseid valmistavad segurid. |
| --- | --- |

—

Suuri söödakoguseid valmistavad segurid.

| — | Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, sh ka mäletsejalisi pidavaid põllumajandusettevõtteid teenindavad segurid. |
| --- | --- |

—

Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, sh ka mäletsejalisi pidavaid põllumajandusettevõtteid teenindavad segurid.

Transpordivahendid

| — | Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid. |
| --- | --- |

—

Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid.

| — | Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav. |
| --- | --- |

—

Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav.

Kõnealuste näidistegevuskohtade ja kriteeriumide asemel võivad EFTA riigid edastada EFTA järelevalveametile oma riskianalüüsi hiljemalt 31. maiks 2006.

Plaanilist proovivõtmist tuleks kasutada partiide või juhtude puhul, kui ristsaastumine keelatud töödeldud valkudega on kõige tõenäolisem (nt esimene partii pärast sellise sööda vedu, mis on sisaldanud kõnealuses partiis keelatud loomset valku, tootmisliinide tehniliste probleemide või muudatuste korral, puistematerjali mahutite või silode muudatuste korral).

Kontrollimist võib ka laiendada transpordivahendites, tootmisvarustuses ja ladustusaladel oleva tolmu analüüsimisele.

Igas EFTA riigis tuleks aastas teha vähemalt 10 kontrolli 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Ametlikke proove tuleks igas EFTA riigis võtta vähemalt 20 aastas 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Alternatiivmeetodite heakskiitmiseni tuleks proovide analüüsimisel kasutada mikroskoopuurimist, nagu on kirjeldatud EMP lepingu I lisa II peatüki punktis 31i viidatud õigusaktis (komisjoni direktiiv 2003/126/EÜ loomse päritoluga osiste määramise analüüsimeetodi kohta söötade ametlikul kontrollimisel
   (2). Igasuguse loomse koostisosa sisaldust söödas tuleks pidada söödaga seotud keelu rikkumiseks.

Kontrolliprogrammide tulemused tuleks EFTA järelevalveametile edastada, kasutades järgmisi vorme:

Kokkuvõte loomse päritoluga sööda kasutamise piiranguid (keelatud loomsete valkude söötmist) käsitlevatest kontrollidest

A.   Dokumenteeritud kontrollimised

| Etapp | Nende kontrollimiste arv, mis hõlmavad töödeldud loomse valgu sisalduse kontrolli | Nende rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollimisel |
| --- | --- | --- |
| Söödatooraine import | | |
| Söödatooraine ladustamine | | |
| Söödaveskid | | |
| Paiksed segurid/teisaldatavad segurid | | |
| Sööda vahendajad | | |
| Transpordivahendid | | |
| Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi | | |
| Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi | | |
| Muud: | | |

Etapp

Nende kontrollimiste arv, mis hõlmavad töödeldud loomse valgu sisalduse kontrolli

Nende rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollimisel

Söödatooraine import

Söödatooraine ladustamine

Söödaveskid

Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

Sööda vahendajad

Transpordivahendid

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi

Muud:

B.   Söödatoorainetest ja segasöötadest proovide võtmine ja nende kontrollimine töödeldud loomsete valkude sisalduse kindlakstegemiseks

| Tegevuskohad | Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv | Mittevastavate proovide arv |
| --- | --- | --- |
| Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke | Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke |
| Söödatoorained | Segasööt | Söödatoorained | Segasööt | Söödatoorained | Segasööt |
| Mäletsejalistele | Muudele kui mäletseja-listele | Mäletsejalistele | Muudele kui mäletseja-listele | Mäletsejalistele | Muudele kui mäletseja-listele |
| Importimisel | | | | | | | | | |
| Söödaveskid | | | | | | | | | |
| Vaheladustamine/ladustamine | | | | | | | | | |
| Transpordivahendid | | | | | | | | | |
| Paiksed segurid/teisaldatavad segurid | | | | | | | | | |
| Põllumajandusettevõtted | | | | | | | | | |
| Muud: | | | | | | | | | |

Tegevuskohad

Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv

Mittevastavate proovide arv

Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke

Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke

Söödatoorained

Segasööt

Söödatoorained

Segasööt

Söödatoorained

Segasööt

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletseja-listele

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletseja-listele

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletseja-listele

Importimisel

Söödaveskid

Vaheladustamine/ladustamine

Transpordivahendid

Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

Põllumajandusettevõtted

Muud:

C.   Kokkuvõte mäletsejalistele ettenähtud söötade proovidest leitud keelatud töödeldud loomsete valkude kohta

| | Proovivõtmise kuu | Saastumise liik, määr ja päritolu | Kohaldatud sanktsioonid (või muud meetmed) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Proovivõtmise kuu

Saastumise liik, määr ja päritolu

Kohaldatud sanktsioonid (või muud meetmed)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1993/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 12).

(2)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 78.

---

IV LISA

Sigadele ettenähtud segasöötade vase- ja tsingisisaldusega seotud kõikide proovide (nii vastavate kui mittevastavate) üksiktulemused

| Segasööda liik (loomaliigid ja -kategooriad) | Mikroelement (vask või tsink) | Leitud sisaldus (mg/kg täissöödas) | Maksimum-sisalduse ületamise põhjus (1) | Võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Segasööda liik (loomaliigid ja -kategooriad)

Mikroelement (vask või tsink)

Leitud sisaldus (mg/kg täissöödas)

Maksimum-sisalduse ületamise põhjus (1)

Võetud meetmed

---

(1)  Pädeva asutuse läbiviidud uurimise järeldusena.

---