# Euroopa Liidu L 353/13.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 353 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide13. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 353

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide13. detsember 2006

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 17. detsember 2002, ESTÜ asutamislepingu artikli 65 menetluse kohta ASi Alfa Acciai, ASi Feralpi Siderurgica, ASi Ferriere Nord, ASi IRO Industrie Riunite Odolesi, ASi Leali, ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), ASi Lucchini, ASi Siderpotenza, ASi Riva Acciaio, ASi Valsabbia Investimenti, ASi Ferriera Valsabbia ja ettevõtete ühenduse Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsiooni vastu esitatud süüdistuse asjas (kohtuasi C.37.956 – Sarrusevardad raudbetooni jaoks)
  (teatavaks tehtud numbri K(2002) 5807 all) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 26. mai 2004, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL suhtes (juhtum nr COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1910 all) | 5 |
| | * | Komisjoni otsusest, 26. oktoober 2004, millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4219 all)


   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2005, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta ettevõtjate Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB (solidaarselt); Clariant AG ja Clariant GmbH (solidaarselt), Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (solidaarselt) ning Hoechst AG vastu (juhtum nr C.37.773 – monokloroäädikhape)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4876 all)


   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, meetmete kohta, mida Itaalia on võtnud profispordiklubide kasuks (dekreet Salva calcio)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1794 all)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2005, mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2676 all)


   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, riigiabi kohta, mille Soome on rakendanud investeerimistoetusena Componenta Oyjle
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3871 all)


   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/C38.281/B2) – Toortubakas, Itaalia)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4012) | 45 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta äriühingute Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (endine Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (endine Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA suhtes (juhtum nr COMP/F/C.38.443 – Kummikemikaalid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5592 all)


   (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komisjoni otsus, 3. mai 2006, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA vastu (juhtum COMP/F/C.38.620 – Vesinikperoksiid ja perboraat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1766 all)


   (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuni 2006, riigiabi nr C 8/2005 (ex N 451/2004) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Nordbrandenburger UmesterungsWerke'le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2088 all)


   (
  1
  ) | 60 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 17. detsember 2002, ESTÜ asutamislepingu artikli 65 menetluse kohta ASi Alfa Acciai, ASi Feralpi Siderurgica, ASi Ferriere Nord, ASi IRO Industrie Riunite Odolesi, ASi Leali, ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), ASi Lucchini, ASi Siderpotenza, ASi Riva Acciaio, ASi Valsabbia Investimenti, ASi Ferriera Valsabbia ja ettevõtete ühenduse Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsiooni vastu esitatud süüdistuse asjas (kohtuasi C.37.956 – Sarrusevardad raudbetooni jaoks)
  (teatavaks tehtud numbri K(2002) 5807 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 5807 all)

1

*

Komisjoni otsus, 26. mai 2004, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL suhtes (juhtum nr COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1910 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1910 all)

5

*

Komisjoni otsusest, 26. oktoober 2004, millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4219 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4219 all)

(
  1

7

*

Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2005, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta ettevõtjate Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB (solidaarselt); Clariant AG ja Clariant GmbH (solidaarselt), Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (solidaarselt) ning Hoechst AG vastu (juhtum nr C.37.773 – monokloroäädikhape)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4876 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4876 all)

(
  1

12

*

Komisjoni otsus, 22. juuni 2005, meetmete kohta, mida Itaalia on võtnud profispordiklubide kasuks (dekreet Salva calcio)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1794 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1794 all)

(
  1

16

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2005, mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2676 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2676 all)

(
  1

19

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, riigiabi kohta, mille Soome on rakendanud investeerimistoetusena Componenta Oyjle
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3871 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3871 all)

(
  1

36

*

Komisjoni otsus, 20. oktoober 2005, EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/C38.281/B2) – Toortubakas, Itaalia)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4012)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4012)

45

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta äriühingute Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (endine Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (endine Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA suhtes (juhtum nr COMP/F/C.38.443 – Kummikemikaalid)
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5592 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5592 all)

(
  1

50

*

Komisjoni otsus, 3. mai 2006, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA vastu (juhtum COMP/F/C.38.620 – Vesinikperoksiid ja perboraat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1766 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1766 all)

(
  1

54

*

Komisjoni otsus, 7. juuni 2006, riigiabi nr C 8/2005 (ex N 451/2004) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Nordbrandenburger UmesterungsWerke'le
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 2088 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2088 all)

(
  1

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/1

---

KOMISJONI OTSUS,

17. detsember 2002,

ESTÜ asutamislepingu artikli 65 menetluse kohta ASi Alfa Acciai, ASi Feralpi Siderurgica, ASi Ferriere Nord, ASi IRO Industrie Riunite Odolesi, ASi Leali, ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), ASi Lucchini, ASi Siderpotenza, ASi Riva Acciaio, ASi Valsabbia Investimenti, ASi Ferriera Valsabbia ja ettevõtete ühenduse Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsiooni vastu esitatud süüdistuse asjas

(kohtuasi C.37.956 – Sarrusevardad raudbetooni jaoks)

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 5807 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2006/894/EÜ)

2002. aasta 17. detsembril võttis komisjon vastu otsuse ESTÜ 65. artikli normikohase menetluse kohta. Vastavalt komisjoni (EÜ) 2002. aasta 16. detsembri määruse nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta
   (1)
  artikli 30 sätetele avaldab komisjon käesoleva teatisega huvitatud isikute nimed ja otsuse põhielemendid, k.a kehtestatud sanktsioonid, pidades silmas ettevõtete seaduslikku huvi ärisaladuste kaitse kohta. Otsuse täiemahulise teksti versioon on kättesaadav originaalkeeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi internetileheküljel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   KOKKUVÕTE RIKKUMISE KOHTA

| (1) | Otsuse adressaadid on: AS Alfa Acciai, AS Feralpi Siderurgica, AS Ferriere Nord, AS IRO Industrie Riunite Odolesi, AS Leali, AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), AS Lucchini, AS Siderpotenza, AS Riva Acciaio, AS Valsabbia Investimenti, AS Ferriera Valsabbia ja ettevõtete ühendus Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse adressaadid on: AS Alfa Acciai, AS Feralpi Siderurgica, AS Ferriere Nord, AS IRO Industrie Riunite Odolesi, AS Leali, AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), AS Lucchini, AS Siderpotenza, AS Riva Acciaio, AS Valsabbia Investimenti, AS Ferriera Valsabbia ja ettevõtete ühendus Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsioon.

| (2) | Adressaadid osalesid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu (edaspidi “asutamisleping”) artikli 65 lõike 1 üheses, kompleksses ja jätkuvas rikkumises, mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli hindade kehtestamine ning millest tulenevalt lepiti kokku raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste toodangu ja müügi piirangus ja kontrollis Itaalia turul. |
| --- | --- |

(2)

Adressaadid osalesid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu (edaspidi “asutamisleping”) artikli 65 lõike 1 üheses, kompleksses ja jätkuvas rikkumises, mille eesmärgiks ja tagajärjeks oli hindade kehtestamine ning millest tulenevalt lepiti kokku raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste toodangu ja müügi piirangus ja kontrollis Itaalia turul.

| (3) | Mis puudutab adressaati AS Alfa Acciai, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks ASi Alfa Acciai käitumise eest vastutab ka ASi Acciaieria Megara (alates 1996. aastast), OÜ Alfa Acciai (enne 1996. aastat) ja ASi Acciaierie di Sicilia käitumise eest. |
| --- | --- |

(3)

Mis puudutab adressaati AS Alfa Acciai, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks ASi Alfa Acciai käitumise eest vastutab ka ASi Acciaieria Megara (alates 1996. aastast), OÜ Alfa Acciai (enne 1996. aastat) ja ASi Acciaierie di Sicilia käitumise eest.

| (4) | Mis puudutab adressaati AS Feralpi Siderurgica, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks praeguse ASi Feralpi Siderurgica käitumise eest vastutab ka OÜ Feralpi Siderurgica (alates 1990. aastast) ja praeguse ASi Feralpi Siderurgica käitumise eest. |
| --- | --- |

(4)

Mis puudutab adressaati AS Feralpi Siderurgica, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks praeguse ASi Feralpi Siderurgica käitumise eest vastutab ka OÜ Feralpi Siderurgica (alates 1990. aastast) ja praeguse ASi Feralpi Siderurgica käitumise eest.

| (5) | Mis puudutab adressaate AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) käitumise eest vastutavad ka ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (kuni 1998. aasta novembrini), mille järglased nad olid, käitumise eest. Pärast nimetatud kuupäeva on AS Leali nimetatud käitumise eest ainuvastutav. |
| --- | --- |

(5)

Mis puudutab adressaate AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) käitumise eest vastutavad ka ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (kuni 1998. aasta novembrini), mille järglased nad olid, käitumise eest. Pärast nimetatud kuupäeva on AS Leali nimetatud käitumise eest ainuvastutav.

| (6) | Mis puudutab adressaate AS Lucchini ja AS Siderpotenza, siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks ASi Lucchini ja ASi Siderpotenza käitumise eest vastutavad ka ASi Siderpotenza (kuni 1991. aastani) ja ASi Lucchini Siderurgica käitumise eest (kuni 1997. aasta lõpuni). |
| --- | --- |

(6)

Mis puudutab adressaate AS Lucchini ja AS Siderpotenza, siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks ASi Lucchini ja ASi Siderpotenza käitumise eest vastutavad ka ASi Siderpotenza (kuni 1991. aastani) ja ASi Lucchini Siderurgica käitumise eest (kuni 1997. aasta lõpuni).

| (7) | Mis puudutab adressaati AS Riva, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks ASi Riva käitumise eest vastutab ka ASi Fire Finanziaria, ASi Riva Prodotti Siderurgici, ASi Acciaierie e Ferriere di Galtarossa ja ASi Acciaierie del Tanaro käitumise eest. |
| --- | --- |

(7)

Mis puudutab adressaati AS Riva, siis on tegemist ettevõttega, kes lisaks ASi Riva käitumise eest vastutab ka ASi Fire Finanziaria, ASi Riva Prodotti Siderurgici, ASi Acciaierie e Ferriere di Galtarossa ja ASi Acciaierie del Tanaro käitumise eest.

| (8) | Mis puudutab adressaate AS Valsabbia Investimenti ja AS Ferriera Valsabbia, siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks ASi Valsabbia Investimenti ja ASi Ferriera Valsabbia käitumise eest vastutavad ka eelmise ASi Ferriera Valsabbia (kuni 2000. aastani) ja praeguse ASi Ferriera Valsabbia (kuni 1990. aastani) käitumise eest. |
| --- | --- |

(8)

Mis puudutab adressaate AS Valsabbia Investimenti ja AS Ferriera Valsabbia, siis on tegemist ettevõtetega, kes lisaks ASi Valsabbia Investimenti ja ASi Ferriera Valsabbia käitumise eest vastutavad ka eelmise ASi Ferriera Valsabbia (kuni 2000. aastani) ja praeguse ASi Ferriera Valsabbia (kuni 1990. aastani) käitumise eest.

| (9) | Mis puudutab teisi adressaate, siis on tegemist samade ettevõtete ja sama ühendusega, samuti samade juuriidiliste isikute ja firmanimedega, kes tegutsevad raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste turul seaduserikkumisest saadik (ASi Ferriere Nord puhul alates 1993. aastast). |
| --- | --- |

(9)

Mis puudutab teisi adressaate, siis on tegemist samade ettevõtete ja sama ühendusega, samuti samade juuriidiliste isikute ja firmanimedega, kes tegutsevad raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste turul seaduserikkumisest saadik (ASi Ferriere Nord puhul alates 1993. aastast).

| (10) | Ettevõtted osalesid seaduserikkumises vähemalt järgmistel ajavahemikel: | AS Alfa Acciai alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 4. juulini; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ettevõtted osalesid seaduserikkumises vähemalt järgmistel ajavahemikel:

AS Alfa Acciai alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 4. juulini;

| | AS Feralpi Siderurgica alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini. |
| --- | --- |

AS Feralpi Siderurgica alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini.

| | AS Ferriere Nord alates 1993. aasta 1. aprillist kuni 2000. aasta 4. juulini; |
| --- | --- |

AS Ferriere Nord alates 1993. aasta 1. aprillist kuni 2000. aasta 4. juulini;

| | AS IRO Industrie Riunite Odolesi alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini; |
| --- | --- |

AS IRO Industrie Riunite Odolesi alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini;

| | AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini; |
| --- | --- |

AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini;

| | AS Lucchini/AS Siderpotenza alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini; |
| --- | --- |

AS Lucchini/AS Siderpotenza alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini;

| | AS Riva alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini; |
| --- | --- |

AS Riva alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini;

| | AS Ferriera Valsabbia ja AS Valsabbia Investimenti alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini; |
| --- | --- |

AS Ferriera Valsabbia ja AS Valsabbia Investimenti alates 1989. aasta 6. detsembrist kuni 2000. aasta 27. juunini;

| | Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsioon alates 1989. aasta 6.  detsembrist kuni 1998. aasta 24. juulini. |
| --- | --- |

Federacciai, Itaalia Raua- ja Teraseettevõtete Föderatsioon alates 1989. aasta 6.  detsembrist kuni 1998. aasta 24. juulini.

| (11) | Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevardaid pakutakse kokku keeratult või 5 mm ja suurema diameetriga varrastena, mida kuumvaltsitakse terasest pikka aega, nende pealispind on sile, soomuseline või sooniline ning toode on mõeldud betoonsõrestiku jaoks. Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste klassikaline vorm on sirge (seda kuumvaltsitakse vastavates vormides). Sarrusevardad võivad olla 12 või 6, 14 ja harva 18 meetri pikkused. |
| --- | --- |

(11)

Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevardaid pakutakse kokku keeratult või 5 mm ja suurema diameetriga varrastena, mida kuumvaltsitakse terasest pikka aega, nende pealispind on sile, soomuseline või sooniline ning toode on mõeldud betoonsõrestiku jaoks. Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste klassikaline vorm on sirge (seda kuumvaltsitakse vastavates vormides). Sarrusevardad võivad olla 12 või 6, 14 ja harva 18 meetri pikkused.

| (12) | Raudbetooni jaoks mõeldud kokkukeeratud sarrusevardaid pakutakse kerades/tokkides, mis kasutajal tuleb sirgeks painutada ja vajalikku pikkusesse lõigata. Tavaliselt on kokkukeeratud sarrusevarraste hind sirgete varraste hinnast pisut kõrgem, kuid tendents on hindade ühtlustumisele viimati nimetatu poole. |
| --- | --- |

(12)

Raudbetooni jaoks mõeldud kokkukeeratud sarrusevardaid pakutakse kerades/tokkides, mis kasutajal tuleb sirgeks painutada ja vajalikku pikkusesse lõigata. Tavaliselt on kokkukeeratud sarrusevarraste hind sirgete varraste hinnast pisut kõrgem, kuid tendents on hindade ühtlustumisele viimati nimetatu poole.

| (13) | Mõlemat raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste liiki valmistatakse ümara läbilõikega ja erineva diameetriga vastavalt konstruktsioonivajadustele, diameetriga alates 5 mm ja lõpetades 40 mm. Kokkukeeratud sarrusevarraste diameeter jääb 16 mm piiresse. Sellest erinev diameetri suurus toob kaasa lisamaksumuse (nn “erisuuruse” eest), mis liidetakse juurde raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste alghinnale. |
| --- | --- |

(13)

Mõlemat raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste liiki valmistatakse ümara läbilõikega ja erineva diameetriga vastavalt konstruktsioonivajadustele, diameetriga alates 5 mm ja lõpetades 40 mm. Kokkukeeratud sarrusevarraste diameeter jääb 16 mm piiresse. Sellest erinev diameetri suurus toob kaasa lisamaksumuse (nn “erisuuruse” eest), mis liidetakse juurde raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste alghinnale.

| (14) | Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste peamine kasutusala on ehitussektor, kus neid kasutatakse ehitiste tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste peamine kasutusala on ehitussektor, kus neid kasutatakse ehitiste tugevdamiseks.

| (15) | Viieteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigi hulgas toodab Itaalia raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevardaid kõige suuremal hulgal. Ettevõtete käive, kellele käesolev otsus on adresseeritud, oli aastatel 2000–2001 umbes 900 miljonit eurot, esindades seaduserikkumise lõpp-perioodil Itaalia turust umbes 80 %. |
| --- | --- |

(15)

Viieteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigi hulgas toodab Itaalia raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevardaid kõige suuremal hulgal. Ettevõtete käive, kellele käesolev otsus on adresseeritud, oli aastatel 2000–2001 umbes 900 miljonit eurot, esindades seaduserikkumise lõpp-perioodil Itaalia turust umbes 80 %.

| (16) | Federacciai ja tema koostööpartneritest ettevõtted otsustasid ja kehtestasid Itaalias ühesugused hinnad, ja seda vähemalt 1989. aasta lõpust saadik, raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste “erisuuruse” suhtes. Alates 1992. aasta aprillist arendasid ettevõtted Federacciai toetusel oma otsuseid ja tegevust veelgi, kehtestades Itaalias raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste baashinna. Alates nimetatud kuupäevast kuni 1995. aasta septembrini laienes kokkulepe ka tasumistähtaegade kehtestamisele. |
| --- | --- |

(16)

Federacciai ja tema koostööpartneritest ettevõtted otsustasid ja kehtestasid Itaalias ühesugused hinnad, ja seda vähemalt 1989. aasta lõpust saadik, raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste “erisuuruse” suhtes. Alates 1992. aasta aprillist arendasid ettevõtted Federacciai toetusel oma otsuseid ja tegevust veelgi, kehtestades Itaalias raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste baashinna. Alates nimetatud kuupäevast kuni 1995. aasta septembrini laienes kokkulepe ka tasumistähtaegade kehtestamisele.

| (17) | Alates vähemalt 1994. aasta lõpust teostas Federacciai korraldustegevust veelgi süstemaatilisemalt, seda nii raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste hindade kui ka koguste, toodete ja müügi suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Alates vähemalt 1994. aasta lõpust teostas Federacciai korraldustegevust veelgi süstemaatilisemalt, seda nii raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste hindade kui ka koguste, toodete ja müügi suhtes.

| (18) | Alates 1995. aastast hakkasid kokkuleppes osalejad kooskõlastama tootmise ja müügi vähendamist ja kontrollimist, et vähendada turule toodavate raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste kogust. Mõned tootmisettevõtted rakendasid ellu mitmepoolse vastastikuse veelgi täpsema ja süstemaatilisema kontrollsüsteemi iga üksiku ettevõtte tootmis- ja müügikoguse üle. |
| --- | --- |

(18)

Alates 1995. aastast hakkasid kokkuleppes osalejad kooskõlastama tootmise ja müügi vähendamist ja kontrollimist, et vähendada turule toodavate raudbetooni jaoks mõeldud sarrusevarraste kogust. Mõned tootmisettevõtted rakendasid ellu mitmepoolse vastastikuse veelgi täpsema ja süstemaatilisema kontrollsüsteemi iga üksiku ettevõtte tootmis- ja müügikoguse üle.

| (19) | Komisjonil ei ole piisavat informatsiooni selleks, et näidata konkurentsireeglite rikkumist sellele järgneval perioodil, s.t pärast 2000. aasta 4. juulit. Tuleb täpsustada, et mitte kõik ettevõtted ei osalenud kõikides eespool kirjeldatud tegevustes ja mõni osales neis lühema ajavahemiku vältel. |
| --- | --- |

(19)

Komisjonil ei ole piisavat informatsiooni selleks, et näidata konkurentsireeglite rikkumist sellele järgneval perioodil, s.t pärast 2000. aasta 4. juulit. Tuleb täpsustada, et mitte kõik ettevõtted ei osalenud kõikides eespool kirjeldatud tegevustes ja mõni osales neis lühema ajavahemiku vältel.

II.   RAHATRAHV

| (20) | Rikkumist iseloomustab intensiivsus, komplekssus ja jätkuvus, mille eesmärgiks oli hindade kohandamine ja toodangu ja müügi piiramine ja kontrollimine, mis oma olemuselt on ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 1 väga tõsine rikkumine. Kartell laienes kogu Itaalia Vabariigi territooriumile. On tuvastatud, et kartellikokkulepped rakendusid praktikasse ja avaldasid turule omapoolset mõju, samas ei saavutatud soovitud tulemusi täies mahus. Nii on komisjon seisukohal, et adressaadid on toime pannud väga tõsise rikkumise. Asjaolu, et kokkulepete mõju piirdus vaid Itaalia turuga, ei vähenda rikkumise tõsidust väga tõsisest tõsiseni põhjusel, et arvestada tuleb ka Itaalia toodangu osatähtsust. |
| --- | --- |

(20)

Rikkumist iseloomustab intensiivsus, komplekssus ja jätkuvus, mille eesmärgiks oli hindade kohandamine ja toodangu ja müügi piiramine ja kontrollimine, mis oma olemuselt on ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 1 väga tõsine rikkumine. Kartell laienes kogu Itaalia Vabariigi territooriumile. On tuvastatud, et kartellikokkulepped rakendusid praktikasse ja avaldasid turule omapoolset mõju, samas ei saavutatud soovitud tulemusi täies mahus. Nii on komisjon seisukohal, et adressaadid on toime pannud väga tõsise rikkumise. Asjaolu, et kokkulepete mõju piirdus vaid Itaalia turuga, ei vähenda rikkumise tõsidust väga tõsisest tõsiseni põhjusel, et arvestada tuleb ka Itaalia toodangu osatähtsust.

| (21) | Vaadates erapooletult rikkumise väga tõsist iseloomu trahvisumma baasmäära kindlaksmääramisel, arvestas komisjon siiski ka käesoleva kohtuasja erijooni, nimelt siseriiklikku turgu, mis rikkumise toimumise ajal oli ESTÜ asutamislepingu subjektiks, ja kus ettevõtted, kellele otsus on adresseeritud, moodustasid esimese seaduserikkumise perioodi vältel kõne all olevast turust väikese osa. |
| --- | --- |

(21)

Vaadates erapooletult rikkumise väga tõsist iseloomu trahvisumma baasmäära kindlaksmääramisel, arvestas komisjon siiski ka käesoleva kohtuasja erijooni, nimelt siseriiklikku turgu, mis rikkumise toimumise ajal oli ESTÜ asutamislepingu subjektiks, ja kus ettevõtted, kellele otsus on adresseeritud, moodustasid esimese seaduserikkumise perioodi vältel kõne all olevast turust väikese osa.

| (22) | Vastavalt ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõikele 5 ei saa ettevõtete ühendusele määrata rahatrahvi ega kehtestada maksuvõlgnevusi. Siiski ei ütle artikli 65 lõike 1 tekst midagi selle kohta, et keeldu ei võiks rakendada ühenduse suhtes, kes võtab vastu konkurentsi normaalset käiku keelava, piirava või moonutava otsuse. Sellest tulenevalt, määramata ka konkurentsivastase käitumise eest rahatrahvi, on käesolev otsus adresseeritud Federacciaile. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõikele 5 ei saa ettevõtete ühendusele määrata rahatrahvi ega kehtestada maksuvõlgnevusi. Siiski ei ütle artikli 65 lõike 1 tekst midagi selle kohta, et keeldu ei võiks rakendada ühenduse suhtes, kes võtab vastu konkurentsi normaalset käiku keelava, piirava või moonutava otsuse. Sellest tulenevalt, määramata ka konkurentsivastase käitumise eest rahatrahvi, on käesolev otsus adresseeritud Federacciaile.

| (23) | Väga tõsiste rikkumiste kategoorias lubab kehtestatavate rahatrahvide skaala kohelda ettevõtteid erinevalt, selle eesmärgiks on suuta hinnata rikkujate tegelikku majanduslikku panust konkurentsi kahjustamisse, samuti aitab see määrata rahatrahvi selliselt, et see kindlustaks piisavalt hoiatava mõju. |
| --- | --- |

(23)

Väga tõsiste rikkumiste kategoorias lubab kehtestatavate rahatrahvide skaala kohelda ettevõtteid erinevalt, selle eesmärgiks on suuta hinnata rikkujate tegelikku majanduslikku panust konkurentsi kahjustamisse, samuti aitab see määrata rahatrahvi selliselt, et see kindlustaks piisavalt hoiatava mõju.

| (24) | Komisjon on seisukohal, et nende ettevõtete turuosad, kellele käesolev otsus on adresseeritud, ei peegelda rikkumise viimasel täisaastal (aastal 1999) nende tegelikku kohalolu turul. Tõepoolest on aastatel 1990–-1999 nende ettevõtete turuosad kolmekordistunud. Seega, tuginedes aastate 1990–1999 keskmisele turuosale, saab vastavalt ettevõtete kohaolekule turul välja tuua kolm ettevõtete rühma (kasvavas järjekorras). Esimese neist moodustavad Feralpi ja Valsabbia. Teise Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva ja Leali (kelle keskmine turuosa vastab umbes 70 % esimese rühma ettevõtete turuosast). Viimases, kolmandas rühmas on Iro ja Ferriere Nord (kelle keskmine turuosa vastab umbes 35 % esimese rühma ettevõtete turuosast). |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on seisukohal, et nende ettevõtete turuosad, kellele käesolev otsus on adresseeritud, ei peegelda rikkumise viimasel täisaastal (aastal 1999) nende tegelikku kohalolu turul. Tõepoolest on aastatel 1990–-1999 nende ettevõtete turuosad kolmekordistunud. Seega, tuginedes aastate 1990–1999 keskmisele turuosale, saab vastavalt ettevõtete kohaolekule turul välja tuua kolm ettevõtete rühma (kasvavas järjekorras). Esimese neist moodustavad Feralpi ja Valsabbia. Teise Lucchini/Siderpotenza, Alfa, Riva ja Leali (kelle keskmine turuosa vastab umbes 70 % esimese rühma ettevõtete turuosast). Viimases, kolmandas rühmas on Iro ja Ferriere Nord (kelle keskmine turuosa vastab umbes 35 % esimese rühma ettevõtete turuosast).

| (25) | Mis puudutab ASi Riva ja ASi Lucchini/Siderpotenza, siis tuleb suurendada rahatrahvi baasmäära, mis arvutatakse vastavalt ettevõtete tähtsusele turul, arvestades nende firmade suurust ja üldvahendeid. Tõepoolest, nende ettevõtete ESTÜ toodete käive on palju suurem (ASi Riva käive oli 2001. aastal umbes 3,5 miljardit eurot ja ASi Lucchini käive umbes 1,2 miljardit eurot) teistest käesolevasse tegevusse segatud ettevõtete käibest. Lisaks tuleb meeles pidada, nii nagu nähtub toimikutest, et mitmel juhul oli rikkumistesse otseselt segatud ettevõtete juhtkond. Niisiis, eesmärgiga saavutada piisavalt hoiatav mõju, tuleb suurendada Lucchini/Siderpotenza rahatrahvi baasmäära 225 % võrra, võrdeliselt tema ESTÜ toodete käibega, mis on teiste ettevõtete kõige suuremast käibest kolm korda suurem, ja AS Riva puhul 375 % võrra, kuna viimase ESTÜ toodete kogukäive on ASi Lucchini/Siderpotenza käibest umbes kolm korda suurem. Sellised arvutused näitavad tähelepanuväärset erinevust nende kahe ettevõtte ja teiste käesoleva otsuse adressaatide suuruse ja üldvahendite vahel. |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab ASi Riva ja ASi Lucchini/Siderpotenza, siis tuleb suurendada rahatrahvi baasmäära, mis arvutatakse vastavalt ettevõtete tähtsusele turul, arvestades nende firmade suurust ja üldvahendeid. Tõepoolest, nende ettevõtete ESTÜ toodete käive on palju suurem (ASi Riva käive oli 2001. aastal umbes 3,5 miljardit eurot ja ASi Lucchini käive umbes 1,2 miljardit eurot) teistest käesolevasse tegevusse segatud ettevõtete käibest. Lisaks tuleb meeles pidada, nii nagu nähtub toimikutest, et mitmel juhul oli rikkumistesse otseselt segatud ettevõtete juhtkond. Niisiis, eesmärgiga saavutada piisavalt hoiatav mõju, tuleb suurendada Lucchini/Siderpotenza rahatrahvi baasmäära 225 % võrra, võrdeliselt tema ESTÜ toodete käibega, mis on teiste ettevõtete kõige suuremast käibest kolm korda suurem, ja AS Riva puhul 375 % võrra, kuna viimase ESTÜ toodete kogukäive on ASi Lucchini/Siderpotenza käibest umbes kolm korda suurem. Sellised arvutused näitavad tähelepanuväärset erinevust nende kahe ettevõtte ja teiste käesoleva otsuse adressaatide suuruse ja üldvahendite vahel.

| (26) | Niisiis kestis rikkumine rohkem kui kümme aastat ja kuus kuud kõikide ettevõtete puhul, välja arvatud AS Ferriere Nord, kelle rikkumise pikkuseks on pisut rohkem kui seitse aastat. Seetõttu suurendatakse trahvisumma baasmäära kõikide ettevõtete puhul 105 %, välja arvatud Ferriere Nord, kelle puhul seda suurendatakse 70 % võrra. |
| --- | --- |

(26)

Niisiis kestis rikkumine rohkem kui kümme aastat ja kuus kuud kõikide ettevõtete puhul, välja arvatud AS Ferriere Nord, kelle rikkumise pikkuseks on pisut rohkem kui seitse aastat. Seetõttu suurendatakse trahvisumma baasmäära kõikide ettevõtete puhul 105 %, välja arvatud Ferriere Nord, kelle puhul seda suurendatakse 70 % võrra.

| (27) | Käesoleva kohtuasja puhul tõi komisjon välja vaid ühe raskendava asjaolu Ferriere Nordi tegevuses, nimelt on ettevõtte näol tegemist komisjoni 1989. aasta 2. augusti otsuse adressaadiga, kus ettevõte oli elekterkeevitusvõrgu sektoris osaline hindade kehtestamises ja müügi piiramises (2). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva kohtuasja puhul tõi komisjon välja vaid ühe raskendava asjaolu Ferriere Nordi tegevuses, nimelt on ettevõtte näol tegemist komisjoni 1989. aasta 2. augusti otsuse adressaadiga, kus ettevõte oli elekterkeevitusvõrgu sektoris osaline hindade kehtestamises ja müügi piiramises (2).

| (28) | Seega on komisjon seisukohal, et ASi Ferriere Nord puhul tuleb tõsta rahatrahvi baasmäära 50 % võrra. |
| --- | --- |

(28)

Seega on komisjon seisukohal, et ASi Ferriere Nord puhul tuleb tõsta rahatrahvi baasmäära 50 % võrra.

| (29) | Komisjon ei esita ühtegi kergendavat asjaolu. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon ei esita ühtegi kergendavat asjaolu.

| (30) | Ükski ettevõte, kellele käesolev otsus on adresseeritud, ei saa esitada palvet karistusest vabastamise, trahvi kogusumma märkimisväärse või suure vähendamise kohta vastavalt 1996. aasta karistuse pehmendamist käsitleva teatise (3) punktidele B ja C põhjusel, et ükski neist ei vasta selles ettenähtud tingimustele. Tõesti, ettevõtted ei tühistanud kokkulepet ei enne ega pärast komisjoni uurimise algust, samuti ei esitanud nad ühtegi kaaluvat või täiendavat materjali kokkuleppe olemasolu tõendamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Ükski ettevõte, kellele käesolev otsus on adresseeritud, ei saa esitada palvet karistusest vabastamise, trahvi kogusumma märkimisväärse või suure vähendamise kohta vastavalt 1996. aasta karistuse pehmendamist käsitleva teatise (3) punktidele B ja C põhjusel, et ükski neist ei vasta selles ettenähtud tingimustele. Tõesti, ettevõtted ei tühistanud kokkulepet ei enne ega pärast komisjoni uurimise algust, samuti ei esitanud nad ühtegi kaaluvat või täiendavat materjali kokkuleppe olemasolu tõendamiseks.

| (31) | Mis puutub 1996. aasta teatise punkti D, siis tunnistab komisjon, et Ferriere Nord on talle esitanud kasulikke juhiseid, mis lubasid komisjonil kokkuleppe käiku paremini mõista. Komisjon on seisukohal, et nimetatud asjaolu rahuldab teatise punkti D esimest lõiget, mille kohaselt on trahvisumma vähendamine võimalik juhul, kui enne süüdistusteatise lähetamist esitab ettevõte komisjonile teavet, dokumentatsiooni ja muud lisamaterjali, mis tõestavad seaduserikkumist. |
| --- | --- |

(31)

Mis puutub 1996. aasta teatise punkti D, siis tunnistab komisjon, et Ferriere Nord on talle esitanud kasulikke juhiseid, mis lubasid komisjonil kokkuleppe käiku paremini mõista. Komisjon on seisukohal, et nimetatud asjaolu rahuldab teatise punkti D esimest lõiget, mille kohaselt on trahvisumma vähendamine võimalik juhul, kui enne süüdistusteatise lähetamist esitab ettevõte komisjonile teavet, dokumentatsiooni ja muud lisamaterjali, mis tõestavad seaduserikkumist.

| (32) | Komisjon on seisukohal, et ASi Ferriere Nord trahvisumma vähendamine 20 % võrra on igati põhjendatud. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon on seisukohal, et ASi Ferriere Nord trahvisumma vähendamine 20 % võrra on igati põhjendatud.

otsus

| 1. | Kohandamisele tulevad rahatrahvid:












  - | AS Feralpi Siderurgica |
| --- | --- | --- |

1.

Kohandamisele tulevad rahatrahvid:

-

AS Feralpi Siderurgica

10,25 miljonit eurot

| - | AS Valsabbia Investimenti ja AS Ferriera Valsabbia, ühiselt, |
| --- | --- |

-

AS Valsabbia Investimenti ja AS Ferriera Valsabbia, ühiselt,

10,25 miljonit eurot

| - | AS Lucchini ja AS Siderpotenza, ühiselt |
| --- | --- |

-

AS Lucchini ja AS Siderpotenza, ühiselt

16,14 miljonit eurot

| - | AS Alfa Acciai |
| --- | --- |

-

AS Alfa Acciai

7,175 miljonit eurot

| - | AS Riva Acciaio |
| --- | --- |

-

AS Riva Acciaio

26,9 miljonit eurot

| - | AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), ühiselt |
| --- | --- |

-

AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel), ühiselt

6,093 miljonit eurot

| - | AS Leali (4) |
| --- | --- |

-

AS Leali (4)

1,082 miljonit eurot

| - | AS IRO Industrie Riunite Odolesi |
| --- | --- |

-

AS IRO Industrie Riunite Odolesi

3,58 miljonit eurot

| - | AS Ferriere Nord |
| --- | --- |

-

AS Ferriere Nord

3,57 miljonit eurot

| 2. | Federacciai ja nimekirjas esitatud ettevõtted lõpetavad, kui nad seda juba teinud ei ole, viivitamata seaduserikkumise. Nimetatud ettevõtted hoiduvad analoogsete, äratõestatult ebaseadusliku tegevuse või käitumise kordamisest ja niisuguste võtmisest, millel on samasugused eesmärgid ja tagajärjed. |
| --- | --- |

2.

Federacciai ja nimekirjas esitatud ettevõtted lõpetavad, kui nad seda juba teinud ei ole, viivitamata seaduserikkumise. Nimetatud ettevõtted hoiduvad analoogsete, äratõestatult ebaseadusliku tegevuse või käitumise kordamisest ja niisuguste võtmisest, millel on samasugused eesmärgid ja tagajärjed.

---

(1)  ELÜ L 1, 4.01.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 260, 6/9/1989, lk 1

(3)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk 3.

(4)  ASi Acciaierie e Ferriere Leali Luigi tegevus ja ASi Leali tegevus kuuluvad eristamisele esimese likvideerimise kuupäevani ja alates teise loomise kuupäevast: esimesena nimetatud käitumise eest kannavad vastutust AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) ja AS Leali ühiselt, teiste eest kannab vastutust ainult AS Leali. Rahatrahvi üldsumma on niisiis jagatud – proportsionaalselt ajale – kahe perioodi vahel, üks neist jääb rikkumise alguse ja 1998. aasta 25. novembri vahele, teine algab nimetatud kuupäevaga ja lõpeb rikkumise lõppemisel. Esimese perioodi rahatrahvi üldsumma kannavad AS Leali ja AS Acciaierie e Ferriere Leali Luigi (likvideerimisel) ühiselt, teise perioodi trahvisumma kannab AS Leali üksinda.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/5

---

KOMISJONI OTSUS,

26 mai 2004,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta The Topps Company Inc, Topps Europe Limited, Topps International Limited, Topps UK Limited ja Topps Italia SRL suhtes

(juhtum nr. COMP/C-3/37.980 – Souris-Topps)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1910 all)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2006/895/EÜ)

26. mail 2004. aastal võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Vastavalt määruse 1/2003 artikli 30
   (1)
  sätetele avaldab komisjon osapoolte nimed ja otsuse põhilise sisu, pidades silmas ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täieliku teksti mittekonfidentsiaalse versiooni leiate kohtuasja autentses keeles ning komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebisaidilt http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I:   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud firmadele The Topps Company Inc (edaspidi “Topps USA”), Topps Europe Ltd (edaspidi “Topps Europe”), Topps UK Ltd (edaspidi “Topps UK”), Topps International Ltd (edaspidi “Topps International”) ja Topps Italia SRL (edaspidi “Topps Italia”) (kõik koos edaspidi “Topps”). |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud firmadele The Topps Company Inc (edaspidi “Topps USA”), Topps Europe Ltd (edaspidi “Topps Europe”), Topps UK Ltd (edaspidi “Topps UK”), Topps International Ltd (edaspidi “Topps International”) ja Topps Italia SRL (edaspidi “Topps Italia”) (kõik koos edaspidi “Topps”).

| (2) | Nimetatud adressaadid rikkusid asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, osaledes 4. veebruarist 2000 kuni 29. novembrini 2000 koos vahendajatega Ühendkuningriigis, Itaalias, Soomes, Saksamaal, Prantsusmaal ja Hispaanias kokkulepetes ning kooskõlastatud tegevuses, et piirata Pokémoni kleebiste, kogumiskaartide ja muude kogumisobjektide paralleelset importi. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud adressaadid rikkusid asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, osaledes 4. veebruarist 2000 kuni 29. novembrini 2000 koos vahendajatega Ühendkuningriigis, Itaalias, Soomes, Saksamaal, Prantsusmaal ja Hispaanias kokkulepetes ning kooskõlastatud tegevuses, et piirata Pokémoni kleebiste, kogumiskaartide ja muude kogumisobjektide paralleelset importi.

| (3) | Juhtum sai alguse La Souris Bleue, Prantsusmaa kogumisobjektide jaemüüja kaebusest, milles väideti, et Topps ja tema turustajad on edukalt takistanud Pókemoni kleebiste ja albumite paralleelset importi Hispaaniast Prantsusmaale. |
| --- | --- |

(3)

Juhtum sai alguse La Souris Bleue, Prantsusmaa kogumisobjektide jaemüüja kaebusest, milles väideti, et Topps ja tema turustajad on edukalt takistanud Pókemoni kleebiste ja albumite paralleelset importi Hispaaniast Prantsusmaale.

| (4) | Otsuses käsitletakse Pókemoni kogumisobjekte. Kogumisobjektid on laste hulgas populaarsed esemed nagu kleebised, kogumiskaardid või eemaldatavad tätoveeringud, mis on välja antud kindlate teemade kohta (näiteks spordimeeskondade liikmed või multifilmiseriaalide kangelased). Pókemon on koondnimetus suurele hulgale tegelastele, kes loodi algselt Nintendo “Game Boy” videomängu jaoks, kuid keda Topps kasutas litsentsi alusel ka kogumisesemete illustreerimiseks. 2000. aastal oli selliste Pókemoni kogumisesemete järele kõrge nõudlus. |
| --- | --- |

(4)

Otsuses käsitletakse Pókemoni kogumisobjekte. Kogumisobjektid on laste hulgas populaarsed esemed nagu kleebised, kogumiskaardid või eemaldatavad tätoveeringud, mis on välja antud kindlate teemade kohta (näiteks spordimeeskondade liikmed või multifilmiseriaalide kangelased). Pókemon on koondnimetus suurele hulgale tegelastele, kes loodi algselt Nintendo “Game Boy” videomängu jaoks, kuid keda Topps kasutas litsentsi alusel ka kogumisesemete illustreerimiseks. 2000. aastal oli selliste Pókemoni kogumisesemete järele kõrge nõudlus.

| (5) | Asjaomase turu võib jätta määratlemata, sest selle juhtumi sisuks on konkurentsi piiramine. |
| --- | --- |

(5)

Asjaomase turu võib jätta määratlemata, sest selle juhtumi sisuks on konkurentsi piiramine.

| (6) | Otsuses täheldati kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse olemasolu Toppsi ja tema seitsme Euroopa vahendaja vahel, et piirata Pókemoni kogumisobjektide paralleelset importi liikmesriikide vahel. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutasid Topps ja tema vahendajad järgmisi vahendeid ja skeeme:






  — | Topps kogus aktiivselt teavet ning sai niimoodi oma vahendajailt teada paralleelse kaubanduse juhtudest; |
| --- | --- | --- |

(6)

Otsuses täheldati kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse olemasolu Toppsi ja tema seitsme Euroopa vahendaja vahel, et piirata Pókemoni kogumisobjektide paralleelset importi liikmesriikide vahel. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutasid Topps ja tema vahendajad järgmisi vahendeid ja skeeme:

—

Topps kogus aktiivselt teavet ning sai niimoodi oma vahendajailt teada paralleelse kaubanduse juhtudest;

| — | Topps tegi kindlaks Pókemoni toodete lõppsihtkoha; |
| --- | --- |

—

Topps tegi kindlaks Pókemoni toodete lõppsihtkoha;

| — | kui Topps sai oma vahendajatelt teada paralleelse kaubanduse juhtudest, palus ta nende abi paralleelimpordi allikate väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

—

kui Topps sai oma vahendajatelt teada paralleelse kaubanduse juhtudest, palus ta nende abi paralleelimpordi allikate väljaselgitamiseks;

| — | Topps kaasas ka oma vahendajad ning nõudis ja sai kinnitusi, et kaupa ei reekspordita teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

—

Topps kaasas ka oma vahendajad ning nõudis ja sai kinnitusi, et kaupa ei reekspordita teistesse liikmesriikidesse;

| — | mõnedel juhtudel, kui Toppsile jäi mulje, et vahendajad ei tee koostööd, ähvardas ta varustamise katkestada. |
| --- | --- |

—

mõnedel juhtudel, kui Toppsile jäi mulje, et vahendajad ei tee koostööd, ähvardas ta varustamise katkestada.

| (7) | Topps võttis omaks “tegevuse, mis pärssis piiriülest kaubandust ELis” ja et “täielikku ekspordikeeldu ja oma turustajate ulatuslikku territoriaalset kaitset on ülalkirjeldatud asjaoludel artikliga 81 raske ühitada”. |
| --- | --- |

(7)

Topps võttis omaks “tegevuse, mis pärssis piiriülest kaubandust ELis” ja et “täielikku ekspordikeeldu ja oma turustajate ulatuslikku territoriaalset kaitset on ülalkirjeldatud asjaoludel artikliga 81 raske ühitada”.

| (8) | Toppsi ja tema turustajate või vahendajate vaheliste kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse eesmärk on takistamine. Nende eesmärk on vahendajatel takistada Pókemoni toodete aktiivset ja passiivset eksporti väljapoole nende lepingulisi territooriume. Et kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse eesmärk on selles juhtumis takistada konkurentsi, ei ole vaja arvestada nende tegelikku mõju konkurentsile. Sellest hoolimata näitavad tõendid komisjoni toimikus, et paralleelset importi välditi ka tegelikult. |
| --- | --- |

(8)

Toppsi ja tema turustajate või vahendajate vaheliste kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse eesmärk on takistamine. Nende eesmärk on vahendajatel takistada Pókemoni toodete aktiivset ja passiivset eksporti väljapoole nende lepingulisi territooriume. Et kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse eesmärk on selles juhtumis takistada konkurentsi, ei ole vaja arvestada nende tegelikku mõju konkurentsile. Sellest hoolimata näitavad tõendid komisjoni toimikus, et paralleelset importi välditi ka tegelikult.

| (9) | Grupierandite määrusi nr. 1983/83 (kehtis kuni 31. maini 2000) ja nr. 2790/1999 ei kohaldatud, sest piirangute eesmärk oli tagada täielik territoriaalne kaitse, hõlmates seega nii aktiivset kui passiivset müüki. Samuti ei toimunud kokkulepped ühinemislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud üksikerandi klausli kohaselt, sest need ei parandanud kuidagi kõnealuste toodete jaotamist ning kahjustasid tarbijat. |
| --- | --- |

(9)

Grupierandite määrusi nr. 1983/83 (kehtis kuni 31. maini 2000) ja nr. 2790/1999 ei kohaldatud, sest piirangute eesmärk oli tagada täielik territoriaalne kaitse, hõlmates seega nii aktiivset kui passiivset müüki. Samuti ei toimunud kokkulepped ühinemislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud üksikerandi klausli kohaselt, sest need ei parandanud kuidagi kõnealuste toodete jaotamist ning kahjustasid tarbijat.

| (10) | Otsus on adresseeritud kõigile Toppsi tütarettevõtetele Euroopas, kes osalesid konkurentsivastastes kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses, ja lõpuks emaettevõttele Ameerika Ühendriikides, kes vastutavad rikkumise eest solidaarselt. Viimane vastutab seepärast, et tal oli võimalik mõjutada oma ainuomanduses olevate tütarettevõtete käitumist. Komisjon eeldab õiguslikult, kohtu pretsedendiõiguse alusel, et seda mõjuvõimu tegelikult ka kasutati. Toppsil ei õnnestunud seda õiguslikku eeldust kummutada. Kõigi Euroopa tütarfirmade paralleelne osalemine ning ühe Toppsi töötaja samaaegne tegutsemine Iiri tütarettevõtte tegevdirektori ja Ameerika Ühendriikide emaettevõtte (rahvusvahelise) asepresidendina kinnitasid hoopis vastupidist. Otsus ei ole adresseeritud Toppsi vahendajatele, sest nende vastutus rikkumises oli vähemoluline. |
| --- | --- |

(10)

Otsus on adresseeritud kõigile Toppsi tütarettevõtetele Euroopas, kes osalesid konkurentsivastastes kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses, ja lõpuks emaettevõttele Ameerika Ühendriikides, kes vastutavad rikkumise eest solidaarselt. Viimane vastutab seepärast, et tal oli võimalik mõjutada oma ainuomanduses olevate tütarettevõtete käitumist. Komisjon eeldab õiguslikult, kohtu pretsedendiõiguse alusel, et seda mõjuvõimu tegelikult ka kasutati. Toppsil ei õnnestunud seda õiguslikku eeldust kummutada. Kõigi Euroopa tütarfirmade paralleelne osalemine ning ühe Toppsi töötaja samaaegne tegutsemine Iiri tütarettevõtte tegevdirektori ja Ameerika Ühendriikide emaettevõtte (rahvusvahelise) asepresidendina kinnitasid hoopis vastupidist. Otsus ei ole adresseeritud Toppsi vahendajatele, sest nende vastutus rikkumises oli vähemoluline.

II:   TRAHV

| (11) | Rikkumised, mille eesmärk on takistada liikmesriikidevahelist paralleelimporti, on komisjoni hinnangul oma olemuselt väga tõsised eksimused asutamislepingu artikli 81 lõike 1 suhtes. Selliste rikkumiste eesmärk on ühise turu kunstlik tükeldamine ja seega asutamislepingu aluspõhimõtte ohustamine. Rikkumise tegeliku mõju hindamisel arvestab komisjon, et tal puuduvad tõendid, et paralleelimpordi piiranguid rakendati järjekindlalt kõigi vahendajate või toodete suhtes. Ilmneb, et mõnda kokkulepet või kooskõlastatud tegevust ei rakendatud täielikult ning nendel võib olla asjaomaste toodete väärtusele piiratud mõju. Komisjonil ei ole tõendeid piirangute olulise turumõju kohta. Asjaomase turu suuruse mõttes puudutasid käesolevas otsuses määratletud kokkulepped või kooskõlastatud tegevus seitsme riigi turgu, kuid piiravat mõju võis täheldada vaid kolmes importivas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(11)

Rikkumised, mille eesmärk on takistada liikmesriikidevahelist paralleelimporti, on komisjoni hinnangul oma olemuselt väga tõsised eksimused asutamislepingu artikli 81 lõike 1 suhtes. Selliste rikkumiste eesmärk on ühise turu kunstlik tükeldamine ja seega asutamislepingu aluspõhimõtte ohustamine. Rikkumise tegeliku mõju hindamisel arvestab komisjon, et tal puuduvad tõendid, et paralleelimpordi piiranguid rakendati järjekindlalt kõigi vahendajate või toodete suhtes. Ilmneb, et mõnda kokkulepet või kooskõlastatud tegevust ei rakendatud täielikult ning nendel võib olla asjaomaste toodete väärtusele piiratud mõju. Komisjonil ei ole tõendeid piirangute olulise turumõju kohta. Asjaomase turu suuruse mõttes puudutasid käesolevas otsuses määratletud kokkulepped või kooskõlastatud tegevus seitsme riigi turgu, kuid piiravat mõju võis täheldada vaid kolmes importivas liikmesriigis.

| (12) | Järelikult on Toppsi rikkumine tõsine. Seepärast kehtestatakse otsuses trahvisumma arvutamise alussummaks 2 650 000 eurot. Et rikkumine oli lühiajaline (4. veebruar 2000 kuni 29. november 2000), siis trahvi põhisummat ei suurendata. |
| --- | --- |

(12)

Järelikult on Toppsi rikkumine tõsine. Seepärast kehtestatakse otsuses trahvisumma arvutamise alussummaks 2 650 000 eurot. Et rikkumine oli lühiajaline (4. veebruar 2000 kuni 29. november 2000), siis trahvi põhisummat ei suurendata.

| (13) | Komisjon ei võta käesoleva juhtumi puhul arvesse raskendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon ei võta käesoleva juhtumi puhul arvesse raskendavaid asjaolusid.

| (14) | Kergendavate asjaoludena võtab komisjon arvesse, et Topps katkestas rikkumise pärast komisjoni esimest sekkumist. Seda silmas pidades vähendatakse trahvi põhisummat 20 % (530 000 eurot). Lisaks arvestab komisjon sellega, et Topps tegi komisjoniga menetluse käigus tulemuslikku koostööd. Topps tegi rohkem, kui juriidiliselt vaja, et täita määruse nr. 17 artikliga 11 ettenähtud kohustus, ei salga fakte, millel rikkumine põhineb, ning andis olulise panuse rikkumise kindlakstegemisse. Seepärast vähendatakse trahvi põhisummat veel 20 % (530 000 eurot). |
| --- | --- |

(14)

Kergendavate asjaoludena võtab komisjon arvesse, et Topps katkestas rikkumise pärast komisjoni esimest sekkumist. Seda silmas pidades vähendatakse trahvi põhisummat 20 % (530 000 eurot). Lisaks arvestab komisjon sellega, et Topps tegi komisjoniga menetluse käigus tulemuslikku koostööd. Topps tegi rohkem, kui juriidiliselt vaja, et täita määruse nr. 17 artikliga 11 ettenähtud kohustus, ei salga fakte, millel rikkumine põhineb, ning andis olulise panuse rikkumise kindlakstegemisse. Seepärast vähendatakse trahvi põhisummat veel 20 % (530 000 eurot).

| (15) | Eelpool öeldut arvesse võttes on Toppsi suhtes kehtestatud lõplik trahvisumma 1 590 000 eurot. |
| --- | --- |

(15)

Eelpool öeldut arvesse võttes on Toppsi suhtes kehtestatud lõplik trahvisumma 1 590 000 eurot.

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 345, 6.3.2004, lk 1).

---

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/7

---

KOMISJONI OTSUSEST,

26. oktoobril 2004,

millega koondumine tunnistatakse ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks

(juhtum nr COMP/M.3436 – Continental/Phoenix)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4219 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/896/EÜ)

Vastavalt nõukogu 21. detsembri 1989. a määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1)
  (ühinemismäärus), eelkõige selle artikli 8 lõike 2 alusel, võttis komisjon 26. oktoobril 2004 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne tekst on juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

I.   TEHING

| (1) | 12. mail 2004 teatati komisjonile kavandatavast koondumisest, millega ettevõtja Continental AG omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses 26. aprillil 2004 teatavaks tehtud avaliku ostupakkumise teel kontrolli kogu ettevõtja Phoenix AG üle. |
| --- | --- |

(1)

12. mail 2004 teatati komisjonile kavandatavast koondumisest, millega ettevõtja Continental AG omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses 26. aprillil 2004 teatavaks tehtud avaliku ostupakkumise teel kontrolli kogu ettevõtja Phoenix AG üle.

1.   Pooled

| (2) | Continental AG (edaspidi “Continental”) on juhtiv tootja peamiselt autodel kasutamiseks mõeldud rehvide, pidurite, vedrustussüsteemide ja muude tehniliste kummitoodete turul. |
| --- | --- |

(2)

Continental AG (edaspidi “Continental”) on juhtiv tootja peamiselt autodel kasutamiseks mõeldud rehvide, pidurite, vedrustussüsteemide ja muude tehniliste kummitoodete turul.

| (3) | Phoenix AG (edaspidi “Phoenix”) on samuti spetsialiseerunud tehniliste kummitoodete tootmisele (nt vedrustussüsteemid, vibratsioonivastased seadmed, voolikud ja konveierilindid), kuid ei tegele rehvide tootmisega. Mõlemad ettevõtjad asuvad Saksamaal. |
| --- | --- |

(3)

Phoenix AG (edaspidi “Phoenix”) on samuti spetsialiseerunud tehniliste kummitoodete tootmisele (nt vedrustussüsteemid, vibratsioonivastased seadmed, voolikud ja konveierilindid), kuid ei tegele rehvide tootmisega. Mõlemad ettevõtjad asuvad Saksamaal.

2.   Toiming

| (4) | Continental kavatseb omandada kogu Phoenixi üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Tehingust teatati komisjonile 12. mail 2004; 28. juunil omandas Continental avaliku ostupakkumise teel 75,51 % Phoenixi aktsiatest. |
| --- | --- |

(4)

Continental kavatseb omandada kogu Phoenixi üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Tehingust teatati komisjonile 12. mail 2004; 28. juunil omandas Continental avaliku ostupakkumise teel 75,51 % Phoenixi aktsiatest.

II.   ASJAOMASED TURUD

| (5) | Koondumisest tuleneb horisontaalne kattumine mitmel tehniliste kummitoodete valdkonna kaubaturul. Komisjon tuvastas võimalikud konkurentsiprobleemid neljal kaubaturul:






  — | kommertsveokite õhkvedrud; |
| --- | --- | --- |

(5)

Koondumisest tuleneb horisontaalne kattumine mitmel tehniliste kummitoodete valdkonna kaubaturul. Komisjon tuvastas võimalikud konkurentsiprobleemid neljal kaubaturul:

—

kommertsveokite õhkvedrud;

| — | sõiduautode õhkvedrud; |
| --- | --- |

—

sõiduautode õhkvedrud;

| — | rööbassõidukite õhkvedrud; |
| --- | --- |

—

rööbassõidukite õhkvedrud;

| — | rasked teraskiust valmistatud konveierilindid. |
| --- | --- |

—

rasked teraskiust valmistatud konveierilindid.

1.   Kommertsveokite õhkvedrud (OEM/OES)

| (6) | Mõlemad pooled tegelevad kommertsveokitele õhkvedrude tootmisega (2). Õhkvedrud koosnevad tavaliselt kummilõõtsast ja terasest valmistatud metallplaadist. Neid kasutatakse kommertsveokitel vibratsiooni vähendamiseks telje ja šassii vahel ning šassii kohandamiseks erinevatele koormustele. (3) Kuigi Continental tegi ettepaneku määratleda turg kõiki kommertsveokite vedrustussüsteeme hõlmavana (terasest spiraalvedrud, pressvedrud ja õhkvedrud), kinnitas turu-uuring komisjoni seisukohta, et õhkvedrud moodustavad omaette kaubaturu. Uuring kinnitas ka sõidukitootjatele müüdavate õhkvedrude (OES/OEM) ja sõltumatule järelturule müüdavate õhkvedrude (IAM) eristatavust. Veel väiksemate turgude (nt õhkvedrud veokitele ja bussidele ühelt poolt ning treileritele ja telgedele teiselt poolt) täpsemat piiritlemist turu-uuring ei toeta ning see ei muudaks niikuinii konkurentsile antavat hinnangut. |
| --- | --- |

(6)

Mõlemad pooled tegelevad kommertsveokitele õhkvedrude tootmisega (2). Õhkvedrud koosnevad tavaliselt kummilõõtsast ja terasest valmistatud metallplaadist. Neid kasutatakse kommertsveokitel vibratsiooni vähendamiseks telje ja šassii vahel ning šassii kohandamiseks erinevatele koormustele. (3) Kuigi Continental tegi ettepaneku määratleda turg kõiki kommertsveokite vedrustussüsteeme hõlmavana (terasest spiraalvedrud, pressvedrud ja õhkvedrud), kinnitas turu-uuring komisjoni seisukohta, et õhkvedrud moodustavad omaette kaubaturu. Uuring kinnitas ka sõidukitootjatele müüdavate õhkvedrude (OES/OEM) ja sõltumatule järelturule müüdavate õhkvedrude (IAM) eristatavust. Veel väiksemate turgude (nt õhkvedrud veokitele ja bussidele ühelt poolt ning treileritele ja telgedele teiselt poolt) täpsemat piiritlemist turu-uuring ei toeta ning see ei muudaks niikuinii konkurentsile antavat hinnangut.

| (7) | Geograafilise turuga seoses väidab Continental, et kommertsveokite õhkvedrustuse geograafiline turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring näitas aga, et kommertsveokite õhkvedrustuse Euroopa turu tingimused on teistest piirkondadest oluliselt erinevad. Erinevate tehniliste nõuete (nt suuremad veoautod) ja klientide teistsuguste eelistuste (Euroopa vedrud on keerukamad) tõttu ei saa USA veokitel kasutatavaid vedrusid kasutada Euroopas ja vastupidi. Selle tulemusena ei avaldata Euroopa turule väljastpoolt Euroopat olulist konkurentsimõju. Praegu impordib õhkvedrusid Euroopasse ainult üks ettevõtja (USA ettevõtja Firestone). Need õhkvedrud on loodud spetsiaalselt Euroopa turu jaoks. Need sisaldavad metalldetaile, mis ostetakse Euroopast, tarnitakse USA-sse, paigaldatakse õhkvedrudesse ja tarnitakse Euroopasse tagasi. Nende maksumust tõstavad ka tollimaksud ja transpordikulud. Kuigi see import hõlmas 2003. aastal 12 % turust, on lähitulevikus tõenäoline impordi märkimisväärne vähenemine, sest Firestone ehitab Poolasse tootmisettevõtet, mis on valmis tootmist alustama 2005. aastal. Seetõttu on komisjon arvamusel, et tootjatele müüdavate õhkvedrude (OEM/OES) asjaomane turg on Euroopa. |
| --- | --- |

(7)

Geograafilise turuga seoses väidab Continental, et kommertsveokite õhkvedrustuse geograafiline turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring näitas aga, et kommertsveokite õhkvedrustuse Euroopa turu tingimused on teistest piirkondadest oluliselt erinevad. Erinevate tehniliste nõuete (nt suuremad veoautod) ja klientide teistsuguste eelistuste (Euroopa vedrud on keerukamad) tõttu ei saa USA veokitel kasutatavaid vedrusid kasutada Euroopas ja vastupidi. Selle tulemusena ei avaldata Euroopa turule väljastpoolt Euroopat olulist konkurentsimõju. Praegu impordib õhkvedrusid Euroopasse ainult üks ettevõtja (USA ettevõtja Firestone). Need õhkvedrud on loodud spetsiaalselt Euroopa turu jaoks. Need sisaldavad metalldetaile, mis ostetakse Euroopast, tarnitakse USA-sse, paigaldatakse õhkvedrudesse ja tarnitakse Euroopasse tagasi. Nende maksumust tõstavad ka tollimaksud ja transpordikulud. Kuigi see import hõlmas 2003. aastal 12 % turust, on lähitulevikus tõenäoline impordi märkimisväärne vähenemine, sest Firestone ehitab Poolasse tootmisettevõtet, mis on valmis tootmist alustama 2005. aastal. Seetõttu on komisjon arvamusel, et tootjatele müüdavate õhkvedrude (OEM/OES) asjaomane turg on Euroopa.

| (8) | Sõltumatule järelturule müüdavate õhkvedrude puhul võib asjaomase geograafilise turu küsimuse lahtiseks jätta, sest turu-uuring näitas, et sellel turul konkurentsiprobleeme ei teki. |
| --- | --- |

(8)

Sõltumatule järelturule müüdavate õhkvedrude puhul võib asjaomase geograafilise turu küsimuse lahtiseks jätta, sest turu-uuring näitas, et sellel turul konkurentsiprobleeme ei teki.

2.   Sõiduautode õhkvedrud

| (9) | Nii Continental kui ka Phoenix/Vibracoustic toodavad samuti sõiduautode õhkvedrusid. Sõiduautode puhul on õhkvedrud (lõõtsast ja plaadist koosnev seade) osa keerukamast vedrustussüsteemist, mis koosneb õhkvedrust ja muudest detailidest (nt õhusurvesüsteem, juhtseadmed jne). Continentali ja Phoenixi tegevus kattub ainult õhkvedrude tootmise puhul. Õhkvedrud on praegu nišitoode, mida kasutatakse peamiselt luksusautodel. Turu-uuring kinnitas, et sõiduautode õhkvedrusid tuleb vaadelda teist tüüpi vedrudest (nt terasvedrudest) eraldi. Turu jaotamine väiksemateks osadeks (nt luksusautod, maastikuautod, väikeveokid) ei tundu aga vajalik, sest tootmisprotsess ja kliendid on neis sektorites samasugused. |
| --- | --- |

(9)

Nii Continental kui ka Phoenix/Vibracoustic toodavad samuti sõiduautode õhkvedrusid. Sõiduautode puhul on õhkvedrud (lõõtsast ja plaadist koosnev seade) osa keerukamast vedrustussüsteemist, mis koosneb õhkvedrust ja muudest detailidest (nt õhusurvesüsteem, juhtseadmed jne). Continentali ja Phoenixi tegevus kattub ainult õhkvedrude tootmise puhul. Õhkvedrud on praegu nišitoode, mida kasutatakse peamiselt luksusautodel. Turu-uuring kinnitas, et sõiduautode õhkvedrusid tuleb vaadelda teist tüüpi vedrudest (nt terasvedrudest) eraldi. Turu jaotamine väiksemateks osadeks (nt luksusautod, maastikuautod, väikeveokid) ei tundu aga vajalik, sest tootmisprotsess ja kliendid on neis sektorites samasugused.

| (10) | Continental väidab, et turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring toetab siiski geograafilise turu määratlemist Euroopana. Tegelikult tegutseb praegu Euroopas ainult üks Euroopa-väline pakkuja – USA ettevõtja Gates. Import moodustas 2003. aastal ainult [5-10 (4)] %. Hiljuti avas Gates Saksamaal Aachenis uue õhkvedrude tehase, et teenindada Euroopa turgu Euroopast. Enamik kliente ei kipu tegelikult imporditud õhkvedrusid ostma. Selle peamine põhjus on, et sõiduautode õhkvedrude väljatöötamine nõuab tihedat koostööd klientide vahel, sest õhkvedrud on tehnoloogiliselt tundlikud tooted. Sellele lisandub asjaolu, et kogu õhkvedrustuse väljatöötamine hõlmab ka teiste detailide tarnijaid, kes asuvad Euroopas. Selle tulemusena eelistab enamik autotootjatest osta neid tooteid kahelt Euroopa valmistajalt (Phoenix/Vibracoustic või Conti). |
| --- | --- |

(10)

Continental väidab, et turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring toetab siiski geograafilise turu määratlemist Euroopana. Tegelikult tegutseb praegu Euroopas ainult üks Euroopa-väline pakkuja – USA ettevõtja Gates. Import moodustas 2003. aastal ainult [5-10 (4)] %. Hiljuti avas Gates Saksamaal Aachenis uue õhkvedrude tehase, et teenindada Euroopa turgu Euroopast. Enamik kliente ei kipu tegelikult imporditud õhkvedrusid ostma. Selle peamine põhjus on, et sõiduautode õhkvedrude väljatöötamine nõuab tihedat koostööd klientide vahel, sest õhkvedrud on tehnoloogiliselt tundlikud tooted. Sellele lisandub asjaolu, et kogu õhkvedrustuse väljatöötamine hõlmab ka teiste detailide tarnijaid, kes asuvad Euroopas. Selle tulemusena eelistab enamik autotootjatest osta neid tooteid kahelt Euroopa valmistajalt (Phoenix/Vibracoustic või Conti).

3.   Rööbassõidukite õhkvedrud

| (11) | Mõlemad pooled toodavad vedrustust ka rööbassõidukitele. Jälle pakub Continental, et tuleks määratleda üks, kõiki erinevaid rööbassõidukitel kasutatavaid vedrustussüsteeme ja vibratsioonivastaseid (nt terasvedrud, hüdraulilised süsteemid, õhkvedrud, kummist ja metallist osad) seadmeid hõlmav kaubaturg. Turu-uuring kinnitas siiski komisjoni seisukohta, et teisesed õhkvedrustussüsteemid (kummilõõts ning kummist ja metallist osad) moodustavad omaette turu eraldi muudest esmase ja teisese vedrustuse osadest. Selle peamine põhjus on, et enamik kliente ostab õhkvedrud muudest vedrustuse osadest eraldi ning õhkvedrude tootmise oskusteave erineb oluliselt teiste toodete omast. Erinevalt kommertsveokite vedrudest ei ole rööbassõidukite vedrustuse osade puhul sõltumatut järelturgu. |
| --- | --- |

(11)

Mõlemad pooled toodavad vedrustust ka rööbassõidukitele. Jälle pakub Continental, et tuleks määratleda üks, kõiki erinevaid rööbassõidukitel kasutatavaid vedrustussüsteeme ja vibratsioonivastaseid (nt terasvedrud, hüdraulilised süsteemid, õhkvedrud, kummist ja metallist osad) seadmeid hõlmav kaubaturg. Turu-uuring kinnitas siiski komisjoni seisukohta, et teisesed õhkvedrustussüsteemid (kummilõõts ning kummist ja metallist osad) moodustavad omaette turu eraldi muudest esmase ja teisese vedrustuse osadest. Selle peamine põhjus on, et enamik kliente ostab õhkvedrud muudest vedrustuse osadest eraldi ning õhkvedrude tootmise oskusteave erineb oluliselt teiste toodete omast. Erinevalt kommertsveokite vedrudest ei ole rööbassõidukite vedrustuse osade puhul sõltumatut järelturgu.

| (12) | Continental väidab, et turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring toetas aga pigem geograafilise turu määratlemist Euroopana, sest enamik kliente teeb koostööd Euroopa tootjatega. Geograafilise turu võib aga määratlemata jätta, sest isegi üleeuroopalisel turul ei põhjusta koondumine Continentali ja Phoenixi turgu valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

(12)

Continental väidab, et turg hõlmab kogu maailma. Turu-uuring toetas aga pigem geograafilise turu määratlemist Euroopana, sest enamik kliente teeb koostööd Euroopa tootjatega. Geograafilise turu võib aga määratlemata jätta, sest isegi üleeuroopalisel turul ei põhjusta koondumine Continentali ja Phoenixi turgu valitsevat seisundit.

4.   Rasked teraskiust valmistatud konveierilindid

| (13) | Phoenix ja Continental on samuti spetsialiseerunud konveierilintide tootmisele. Kummist, tekstiilmaterjalist või polüvinüülkloriidist valmistatud konveierilindid on mõeldud toodete transportimiseks. Konveierilindi peamisi tüüpe on kolm: kerged konveierilindid, rasked konveierilindid ja eriotstarbelised konveierilindid. Raskeid konveierilinte kasutatakse raskete toodete nagu söe, maagi, kruusa või liiva vedamiseks. Eristada saab kahte põhilist raskete konveierilintide tüüpi: teraskiust ja tekstiilist konveierilindid. Pooltel on eriti kindel positsioon teraskiust konveierilintide tootmises. Continental väidab, et mõlemad tüübid (terasest ja tekstiilist konveierilindid) kuuluvad samale raskete konveierilintide turule. Turu sellist määratlust aga turu-uuringu tulemused ei kinnitanud. |
| --- | --- |

(13)

Phoenix ja Continental on samuti spetsialiseerunud konveierilintide tootmisele. Kummist, tekstiilmaterjalist või polüvinüülkloriidist valmistatud konveierilindid on mõeldud toodete transportimiseks. Konveierilindi peamisi tüüpe on kolm: kerged konveierilindid, rasked konveierilindid ja eriotstarbelised konveierilindid. Raskeid konveierilinte kasutatakse raskete toodete nagu söe, maagi, kruusa või liiva vedamiseks. Eristada saab kahte põhilist raskete konveierilintide tüüpi: teraskiust ja tekstiilist konveierilindid. Pooltel on eriti kindel positsioon teraskiust konveierilintide tootmises. Continental väidab, et mõlemad tüübid (terasest ja tekstiilist konveierilindid) kuuluvad samale raskete konveierilintide turule. Turu sellist määratlust aga turu-uuringu tulemused ei kinnitanud.

| (14) | Tootmise seisukohast vaadatuna erinevad tekstiilist ja teraskiust konveierilintide tootmisprotsessid oluliselt, sest teraskiust konveierilindid valmistatakse kummist ja terastrossidest, tekstiilist lindid aga kootakse mitmesuguste tehniliste kiudude kihtidest. Lisaks selgitasid konkurendid ja kliendid, et kummalgi tüübil on oma rakendusala, mis tuleneb nende ilmselt erinevatest omadustest – kui tekstiilist linte saab kasutada väiksemate rakenduste puhul (lühikesed vahemaad ja väiksemad koormused), siis suurte koormuste transportimine pikkade vahemaade taha (nt pealmaakaevandamisel) nõuab kindlasti teraskiust konveierilinte. See tuleneb asjaolust, et tekstiilist lindid on palju elastsemad kui teraskiust lindid ning neid saab seetõttu kasutada suhteliselt lühikeste vahemaade puhul. Kuigi Continental väidab põhjendatult, et mõnede rakenduste puhul saab kasutada mõlemat tüüpi linte, näitas turu-uuring, et vaid 5–10 % teraskiust konveierilintide rakenduste puhul on võimalik need asendada tekstiilist lintidega. Seega ei näi, et teraskiust valmistatud konveierilindid kuuluksid samale turule kui rasked tekstiilist konveierilindid ning seetõttu tuleks neid hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(14)

Tootmise seisukohast vaadatuna erinevad tekstiilist ja teraskiust konveierilintide tootmisprotsessid oluliselt, sest teraskiust konveierilindid valmistatakse kummist ja terastrossidest, tekstiilist lindid aga kootakse mitmesuguste tehniliste kiudude kihtidest. Lisaks selgitasid konkurendid ja kliendid, et kummalgi tüübil on oma rakendusala, mis tuleneb nende ilmselt erinevatest omadustest – kui tekstiilist linte saab kasutada väiksemate rakenduste puhul (lühikesed vahemaad ja väiksemad koormused), siis suurte koormuste transportimine pikkade vahemaade taha (nt pealmaakaevandamisel) nõuab kindlasti teraskiust konveierilinte. See tuleneb asjaolust, et tekstiilist lindid on palju elastsemad kui teraskiust lindid ning neid saab seetõttu kasutada suhteliselt lühikeste vahemaade puhul. Kuigi Continental väidab põhjendatult, et mõnede rakenduste puhul saab kasutada mõlemat tüüpi linte, näitas turu-uuring, et vaid 5–10 % teraskiust konveierilintide rakenduste puhul on võimalik need asendada tekstiilist lintidega. Seega ei näi, et teraskiust valmistatud konveierilindid kuuluksid samale turule kui rasked tekstiilist konveierilindid ning seetõttu tuleks neid hinnata eraldi.

| (15) | Continentali väite kohaselt hõlmab asjaomane raskete konveierilintide turg kogu maailma. Turu-uuringu tulemused soosivad aga selgelt turu määratlemist Euroopana. Seda seetõttu, et teraskiust konveierilindid valmistatakse paljudel juhtudel just konkreetse rakenduse jaoks. Lisaks mängivad siin olulist rolli transpordi- ja logistikaprobleemid. Sellest tulenevalt on Euroopa-väliste tootjate osa Euroopa teraskiust konveierilintide turul väike. Seetõttu analüüsis komisjon konkurentsiolukorda Euroopa turu alusel. |
| --- | --- |

(15)

Continentali väite kohaselt hõlmab asjaomane raskete konveierilintide turg kogu maailma. Turu-uuringu tulemused soosivad aga selgelt turu määratlemist Euroopana. Seda seetõttu, et teraskiust konveierilindid valmistatakse paljudel juhtudel just konkreetse rakenduse jaoks. Lisaks mängivad siin olulist rolli transpordi- ja logistikaprobleemid. Sellest tulenevalt on Euroopa-väliste tootjate osa Euroopa teraskiust konveierilintide turul väike. Seetõttu analüüsis komisjon konkurentsiolukorda Euroopa turu alusel.

III.   HINNANG

1.   
  Kommertsveokite õhkvedrud (OEM/OES)

| (16) | Continentali ja Phoenixi ühendatud turuosa sellel turul oleks [55–65] %. Peamised konkurendid on CF Gomma [10–15] %, Firestone [10–15] % ja Goodyear [5–10] %. |
| --- | --- |

(16)

Continentali ja Phoenixi ühendatud turuosa sellel turul oleks [55–65] %. Peamised konkurendid on CF Gomma [10–15] %, Firestone [10–15] % ja Goodyear [5–10] %.

| (17) | Nii suur turuosa näitab juba iseenesest Continentali turgu valitsevat seisundit. (5) Turgu valitsev seisund on tõenäoline ka turu struktuuri vaadates – ühinejate ühine turuosa oleks neli korda suurem kui lähimal konkurendil. |
| --- | --- |

(17)

Nii suur turuosa näitab juba iseenesest Continentali turgu valitsevat seisundit. (5) Turgu valitsev seisund on tõenäoline ka turu struktuuri vaadates – ühinejate ühine turuosa oleks neli korda suurem kui lähimal konkurendil.

| (18) | Võimalikke konkurentsiprobleeme ei saa kõrvale jätta pelgalt asjaolu tõttu, et ühinejate kliendid on – vähemalt teataval määral – suured autotootjad. Kuigi vastab tõele, et mitmed suuremad veoautode tootjad ei ole ühinemise pärast tõsist muret avaldanud, kardavad paljud väiksemad telgede ja haagiste tootjad tehingu negatiivset mõju hindadele. |
| --- | --- |

(18)

Võimalikke konkurentsiprobleeme ei saa kõrvale jätta pelgalt asjaolu tõttu, et ühinejate kliendid on – vähemalt teataval määral – suured autotootjad. Kuigi vastab tõele, et mitmed suuremad veoautode tootjad ei ole ühinemise pärast tõsist muret avaldanud, kardavad paljud väiksemad telgede ja haagiste tootjad tehingu negatiivset mõju hindadele.

| (19) | On muidki tegureid, mis konkurentsiprobleeme kinnitavad. Esiteks ei suudaks kliendid, juhul kui ühinemisele järgneks hinnatõus, suunata olulisi koguseid konkurentidele valmistamiseks. See ei tulene ainult sellest, et iga uus tarnija peaks enamiku klientide puhul läbima kvalifitseerimismenetluse. Kõiki konkurente piirab ka tootmisvõimsus. Nii CF Gomma kui ka Goodyear kasutavad praegu peaaegu kogu oma tootmisvõimsust. Firestone'i uue Poola tehase tootmisvõimsus kasutatakse ilmselt ära olemasolevate tarnelepingute täitmiseks. |
| --- | --- |

(19)

On muidki tegureid, mis konkurentsiprobleeme kinnitavad. Esiteks ei suudaks kliendid, juhul kui ühinemisele järgneks hinnatõus, suunata olulisi koguseid konkurentidele valmistamiseks. See ei tulene ainult sellest, et iga uus tarnija peaks enamiku klientide puhul läbima kvalifitseerimismenetluse. Kõiki konkurente piirab ka tootmisvõimsus. Nii CF Gomma kui ka Goodyear kasutavad praegu peaaegu kogu oma tootmisvõimsust. Firestone'i uue Poola tehase tootmisvõimsus kasutatakse ilmselt ära olemasolevate tarnelepingute täitmiseks.

| (20) | Teiseks ühineksid tehinguga kaks juhtivat tootjat OEMi/OESi turul. Phoenixi praegune turupositsioon ei vasta arvatavasti tema tõelisele potentsiaalile. Phoenix koondas oma busside ja veoautode tootjatele müüdavate vedrudega tegeleva majandusüksuse koostöös Freudenbergiga loodud ühisettevõttesse Vibracoustic. Ühisettevõtte turundustöö keskendus aga põhiliselt sõiduautode vedrude müügile ning see saavutas veoautode ja busside vedrude puhul üsna väikese turuosa. Phoenixil on lepingu järgi keelatud osaleda busside ja veoautode tootjate korraldatud võistupakkumistel. Phoenixil õnnestus siiski saavutada selle sanktsiooni peatamine ning osaleda kahel hiljuti toimunud konkursil. Mõlemal korral lõpetati Continentali järel teisena. Kliendid peavad Phoenixit tehniliste oskuste poolest Contitechi järel paremuselt teiseks ning hinna suhtes isegi paremaks. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks ühineksid tehinguga kaks juhtivat tootjat OEMi/OESi turul. Phoenixi praegune turupositsioon ei vasta arvatavasti tema tõelisele potentsiaalile. Phoenix koondas oma busside ja veoautode tootjatele müüdavate vedrudega tegeleva majandusüksuse koostöös Freudenbergiga loodud ühisettevõttesse Vibracoustic. Ühisettevõtte turundustöö keskendus aga põhiliselt sõiduautode vedrude müügile ning see saavutas veoautode ja busside vedrude puhul üsna väikese turuosa. Phoenixil on lepingu järgi keelatud osaleda busside ja veoautode tootjate korraldatud võistupakkumistel. Phoenixil õnnestus siiski saavutada selle sanktsiooni peatamine ning osaleda kahel hiljuti toimunud konkursil. Mõlemal korral lõpetati Continentali järel teisena. Kliendid peavad Phoenixit tehniliste oskuste poolest Contitechi järel paremuselt teiseks ning hinna suhtes isegi paremaks.

| (21) | Kolmandaks näitas turu-uuring, et patente kasutatakse vastupidi Continentali väidetele selleks, et takistada konkurente kehtivate tarnelepingute puhul teise tarnijana konkureerimast. Üks konkurent ütles komisjonile, et eriti Continental kasutab jõuliselt väidetavaid intellektuaalse omandi õiguseid, et välistada konkurentide osalemine võistupakkumistel. |
| --- | --- |

(21)

Kolmandaks näitas turu-uuring, et patente kasutatakse vastupidi Continentali väidetele selleks, et takistada konkurente kehtivate tarnelepingute puhul teise tarnijana konkureerimast. Üks konkurent ütles komisjonile, et eriti Continental kasutab jõuliselt väidetavaid intellektuaalse omandi õiguseid, et välistada konkurentide osalemine võistupakkumistel.

| (22) | Kõigist neist asjaoludest tulenevalt leiab komisjon, et kavandatav Phoenixi ülevõtmine Continentali poolt tooks kaasa ühinenud ettevõtja turgu valitseva seisundi Euroopa kommertsveokite õhkvedrude turul. |
| --- | --- |

(22)

Kõigist neist asjaoludest tulenevalt leiab komisjon, et kavandatav Phoenixi ülevõtmine Continentali poolt tooks kaasa ühinenud ettevõtja turgu valitseva seisundi Euroopa kommertsveokite õhkvedrude turul.

2.   Sõiduautode õhkvedrud

| (23) | Phoenixi/Vibracoustici ülevõtmine Continentali poolt tähendaks Euroopa kahe ainsa sõiduautode õhkvedrude tootja ühinemist. Ühinenud ettevõtja turuosa oleks 2003. aasta näitajate järgi umbes [85–95] %. Kuigi kõik õhkvedrustusmoodulite ostjad on suured autotootjad ja neil on oma tarnijate suhtes teatav ostja turujõud, on isegi mõned suured ettevõtjad väljendanud ühinemise pärast muret. Uurimine näitas lausa, et paljudel autotootjatel on ainult üks õhkvedrude tarnija. Ühinemine võtaks autotootjatelt võimaluse Continentali ja Phoenixi vahel valida ning jätaks neile ainult ühe Euroopas tegutseva tarnija. Teisest küljest on komisjonil mõningaid tõendeid uute Euroopa-väliste pakkujate Euroopa turule tulemise kohta lähitulevikus. |
| --- | --- |

(23)

Phoenixi/Vibracoustici ülevõtmine Continentali poolt tähendaks Euroopa kahe ainsa sõiduautode õhkvedrude tootja ühinemist. Ühinenud ettevõtja turuosa oleks 2003. aasta näitajate järgi umbes [85–95] %. Kuigi kõik õhkvedrustusmoodulite ostjad on suured autotootjad ja neil on oma tarnijate suhtes teatav ostja turujõud, on isegi mõned suured ettevõtjad väljendanud ühinemise pärast muret. Uurimine näitas lausa, et paljudel autotootjatel on ainult üks õhkvedrude tarnija. Ühinemine võtaks autotootjatelt võimaluse Continentali ja Phoenixi vahel valida ning jätaks neile ainult ühe Euroopas tegutseva tarnija. Teisest küljest on komisjonil mõningaid tõendeid uute Euroopa-väliste pakkujate Euroopa turule tulemise kohta lähitulevikus.

| (24) | Vastamata võib jätta küsimuse, kas ühinemisest tuleneb turgu valitsev seisund sõiduautode õhkvedrude turul, sest Continental võttis hiljuti kohustuse, et loobub Phoenixi tegevusest sellel turul, müües Phoenixi osaluse ühisettevõttes Vibracoustic Freudenbergile. Phoenixile kuuluva Vibracoustici osaluse omandamine Freudenbergi poolt kõrvaldab konkurentsiprobleemi sõiduautode õhkvedrude turul, sest Phoenix tegutseb sellel turul ainult Vibracoustici kaudu. |
| --- | --- |

(24)

Vastamata võib jätta küsimuse, kas ühinemisest tuleneb turgu valitsev seisund sõiduautode õhkvedrude turul, sest Continental võttis hiljuti kohustuse, et loobub Phoenixi tegevusest sellel turul, müües Phoenixi osaluse ühisettevõttes Vibracoustic Freudenbergile. Phoenixile kuuluva Vibracoustici osaluse omandamine Freudenbergi poolt kõrvaldab konkurentsiprobleemi sõiduautode õhkvedrude turul, sest Phoenix tegutseb sellel turul ainult Vibracoustici kaudu.

3.   Rööbassõidukite õhkvedrud

| (25) | Turu-uuring näitas, et Continentali ja Phoenixi ühine turuosa teiseste õhkvedrustussüsteemide turul oleks umbes [55–65] %. Muude konkurentide turuosad ulatuksid kuni 5 %-ni. |
| --- | --- |

(25)

Turu-uuring näitas, et Continentali ja Phoenixi ühine turuosa teiseste õhkvedrustussüsteemide turul oleks umbes [55–65] %. Muude konkurentide turuosad ulatuksid kuni 5 %-ni.

| (26) | Suhteliselt suurest turuosast hoolimata on komisjon jõudnud kahel põhjusel järeldusele, et rööbassõidukite õhkvedrude turul ei ole oodata turgu valitseva seisundi tekkimist. Esimene neist põhjustest on, et kõik konkurendid (sh ühinevad pooled) peavad ostma kuni 70 % õhkvedrustussüsteemi osadest oma konkurentidelt, kes on kas kummilõõtsade või metalldetailide tootjad. Continental suutis näidata, et nad on suurendanud oma kummilõõtsade tarneid õhkvedrustussüsteeme tootvale konkurendile, kinnitades sellega veelgi, et risttarned on selles tööstusharus tavalised. Teiseks on turul piisavalt võimalikke konkurente, kes suudaksid takistada ühinevaid pooli sõltumatult hindu tõstmast. Jaapani ettevõtjad Toyo ja Sumitomo on oma seisundit Euroopas oma Euroopa tütarettevõtete kaudu oluliselt kindlustanud. Nad suutsid hiljuti loodud tütarettevõtete abil saada Euroopas uusi tellimusi ning suurendavad suure tõenäosusega oma turuosa lähitulevikus veelgi. Arvestades rongide pikka kasutusiga (kuni 30 aastat), on klientidel uute tarnijate kvalifitseerimiseks piisavalt aega. |
| --- | --- |

(26)

Suhteliselt suurest turuosast hoolimata on komisjon jõudnud kahel põhjusel järeldusele, et rööbassõidukite õhkvedrude turul ei ole oodata turgu valitseva seisundi tekkimist. Esimene neist põhjustest on, et kõik konkurendid (sh ühinevad pooled) peavad ostma kuni 70 % õhkvedrustussüsteemi osadest oma konkurentidelt, kes on kas kummilõõtsade või metalldetailide tootjad. Continental suutis näidata, et nad on suurendanud oma kummilõõtsade tarneid õhkvedrustussüsteeme tootvale konkurendile, kinnitades sellega veelgi, et risttarned on selles tööstusharus tavalised. Teiseks on turul piisavalt võimalikke konkurente, kes suudaksid takistada ühinevaid pooli sõltumatult hindu tõstmast. Jaapani ettevõtjad Toyo ja Sumitomo on oma seisundit Euroopas oma Euroopa tütarettevõtete kaudu oluliselt kindlustanud. Nad suutsid hiljuti loodud tütarettevõtete abil saada Euroopas uusi tellimusi ning suurendavad suure tõenäosusega oma turuosa lähitulevikus veelgi. Arvestades rongide pikka kasutusiga (kuni 30 aastat), on klientidel uute tarnijate kvalifitseerimiseks piisavalt aega.

| (27) | Seega leiab komisjon, et kavandatav ülevõtmine ei põhjusta rööbassõidukite õhkvedrude turul turgu valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

(27)

Seega leiab komisjon, et kavandatav ülevõtmine ei põhjusta rööbassõidukite õhkvedrude turul turgu valitsevat seisundit.

4.   
  Rasked teraskiust valmistatud konveierilindid

| (28) | Tehing ühendaks Euroopa kaks juhtivat pakkujat. Põhjalik turu-uuring lubab järeldada, et Continentali ja Phoenixi ühine turuosa ulatuks [>70] %. Allesjäävad konkurendid on Sempertrans [5–15] %, Bridgestone [0–5] % ja mõned väikesed, peamiselt piirkondlikud tarnijad, kelle turuosad jäävad alla [0–5] %. |
| --- | --- |

(28)

Tehing ühendaks Euroopa kaks juhtivat pakkujat. Põhjalik turu-uuring lubab järeldada, et Continentali ja Phoenixi ühine turuosa ulatuks [>70] %. Allesjäävad konkurendid on Sempertrans [5–15] %, Bridgestone [0–5] % ja mõned väikesed, peamiselt piirkondlikud tarnijad, kelle turuosad jäävad alla [0–5] %.

| (29) | Seega väheneb tehingu tulemusel peamiste Euroopas tegutsevate konkurentide arv neljalt kolmele, kusjuures kaks ülejäänud konkurenti (Sempertrans ja Bridgestone) on võrreldes ühinenud ettevõtjaga väga väikesed. Ühest küljest näitas turu-uuring, et peamistel klientidel – suurtel energiaettevõtetel nagu RWE – on kindlasti teatav ostja jõud, mida nad kasutavad turul konkurentsi säilitamiseks. Samas tunnistavad nad, et kui neile üldse jääb pärast ühinemist alternatiivseid tarnijaid, siis on nende arv väga piiratud. Ühinenud ettevõtja turuseisund oleks eriti kindel ligniidi kaevandamisel kasutatavate lintide ja 2,4 meetrist laiemate lintide puhul. Ligniidi kaevandamisega tegelevad kliendid moodustavad üle 50 % teraskiust valmistatud konveierilintide nõudlusest. Mõne laiusega lintide puhul (>2,4 m) oleks ühinenud ettevõtjal Euroopas tegelikult isegi monopoolne seisund. |
| --- | --- |

(29)

Seega väheneb tehingu tulemusel peamiste Euroopas tegutsevate konkurentide arv neljalt kolmele, kusjuures kaks ülejäänud konkurenti (Sempertrans ja Bridgestone) on võrreldes ühinenud ettevõtjaga väga väikesed. Ühest küljest näitas turu-uuring, et peamistel klientidel – suurtel energiaettevõtetel nagu RWE – on kindlasti teatav ostja jõud, mida nad kasutavad turul konkurentsi säilitamiseks. Samas tunnistavad nad, et kui neile üldse jääb pärast ühinemist alternatiivseid tarnijaid, siis on nende arv väga piiratud. Ühinenud ettevõtja turuseisund oleks eriti kindel ligniidi kaevandamisel kasutatavate lintide ja 2,4 meetrist laiemate lintide puhul. Ligniidi kaevandamisega tegelevad kliendid moodustavad üle 50 % teraskiust valmistatud konveierilintide nõudlusest. Mõne laiusega lintide puhul (>2,4 m) oleks ühinenud ettevõtjal Euroopas tegelikult isegi monopoolne seisund.

| (30) | Ülaltoodud põhjustel toob kavandatav Phoenixi ülevõtmine Continentali poolt tõenäoliselt kaasa turgu valitseva seisundi Euroopa raskete teraskiust valmistatud konveierilintide turul. |
| --- | --- |

(30)

Ülaltoodud põhjustel toob kavandatav Phoenixi ülevõtmine Continentali poolt tõenäoliselt kaasa turgu valitseva seisundi Euroopa raskete teraskiust valmistatud konveierilintide turul.

5.   Järeldus

| (31) | Seega jõutakse otsuses järeldusele, et kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM) ja raskete teraskiust valmistatud konveierilintide turu puhul tekib teatatud koondumise suhtes tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga. |
| --- | --- |

(31)

Seega jõutakse otsuses järeldusele, et kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM) ja raskete teraskiust valmistatud konveierilintide turu puhul tekib teatatud koondumise suhtes tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga.

IV.   POOLTE PAKUTUD KOHUSTUSED

| (32) | Eespool nimetatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks on ühinemisest teatanud pool pakkunud 1. oktoobril välja omapoolsed kohustused. Continental võtab kohustuse






  1. | müüa Phoenixi 50 % osalus Vibracousticis ühisettevõtte teisele osapoolele Freudenbergile (6); |
| --- | --- | --- |

(32)

Eespool nimetatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks on ühinemisest teatanud pool pakkunud 1. oktoobril välja omapoolsed kohustused. Continental võtab kohustuse

1.

müüa Phoenixi 50 % osalus Vibracousticis ühisettevõtte teisele osapoolele Freudenbergile (6);

| 2. | müüa Freudenbergile kogu Phoenixi sõiduautode õhkvedrude tootmine (OES/OEM), mis asub Ungaris Nyíregyházas; |
| --- | --- |

2.

müüa Freudenbergile kogu Phoenixi sõiduautode õhkvedrude tootmine (OES/OEM), mis asub Ungaris Nyíregyházas;

| 3. | müüa 3,2 m laiuste raskete teraskiust konveierilintide tootmisliin oma konkurendile Sempertransile. |
| --- | --- |

3.

müüa 3,2 m laiuste raskete teraskiust konveierilintide tootmisliin oma konkurendile Sempertransile.

| (33) | Phoenixi osaluse loovutamine Vibracousticis võimaldab Freudenbergil/Vibracousticil pakkuda kommertsveokite õhkvedrude täissortimenti, sh vedrusid haagiste ja telgede jaoks ning vedrusid sõltumatule järelturule. Vibracoustici üle kontrolli saavutamisega saab Freudenberg õhkvedrude turul konkureerimiseks oma kasutusse tugeva uurimis- ja arendusmeeskonna ning kogenud turustusmeeskonna. Phoenixi Ungaris asuva õhkvedrude tootmise omandamisega saab Freudenberg/Vibracoustic oma õhkvedrude tehase, mis võimaldab neil müüa õhkvedrusid lisaks veoautosid ja busse tootvatele klientidele ka haagiste ja telgede tootjatele. Loobumine hõlmab ka olemasolevaid tarnelepinguid Phoenixi klientidega. |
| --- | --- |

(33)

Phoenixi osaluse loovutamine Vibracousticis võimaldab Freudenbergil/Vibracousticil pakkuda kommertsveokite õhkvedrude täissortimenti, sh vedrusid haagiste ja telgede jaoks ning vedrusid sõltumatule järelturule. Vibracoustici üle kontrolli saavutamisega saab Freudenberg õhkvedrude turul konkureerimiseks oma kasutusse tugeva uurimis- ja arendusmeeskonna ning kogenud turustusmeeskonna. Phoenixi Ungaris asuva õhkvedrude tootmise omandamisega saab Freudenberg/Vibracoustic oma õhkvedrude tehase, mis võimaldab neil müüa õhkvedrusid lisaks veoautosid ja busse tootvatele klientidele ka haagiste ja telgede tootjatele. Loobumine hõlmab ka olemasolevaid tarnelepinguid Phoenixi klientidega.

| (34) | Phoenixi kogu tegevuse loovutamine kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM) turul kõrvaldab kattumise sellel turul. |
| --- | --- |

(34)

Phoenixi kogu tegevuse loovutamine kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM) turul kõrvaldab kattumise sellel turul.

| (35) | Kohustus müüa kogu enam kui 2,4 m laiusega lintide tootmisliin konkurendile Sempertransile on samuti asjakohane meede raskete teraskiust konveierilintide turu konkurentsiprobleemide lahendamiseks. Peamised probleemid sel turul on tegelikult seotud ligniidi kaevandavatele klientidele tarnitavate konveierilintidega. Omandaja Semperit/Sempertrans, kes on juba kvalifitseerunud mõnede selle sektori lintide tootjaks, saab selle loovutamise kaudu juurdepääsu laiade lintide tootmise tehnoloogiale, mis on kõige tähtsam tegur edu saavutamiseks teraskiust lintide turul. Turutest on selle kohustuse tulemuslikkust ka kinnitanud, kuivõrd kõik suuremad kliendid on öelnud komisjonile, et nad peavad tootmisliini loovutamist tõhusaks konkurentsi soodustavaks meetmeks teraskiust konveierilintide turul. Seega usub komisjon, et loovutamine lahendab konkurentsiprobleemid sellel turul. |
| --- | --- |

(35)

Kohustus müüa kogu enam kui 2,4 m laiusega lintide tootmisliin konkurendile Sempertransile on samuti asjakohane meede raskete teraskiust konveierilintide turu konkurentsiprobleemide lahendamiseks. Peamised probleemid sel turul on tegelikult seotud ligniidi kaevandavatele klientidele tarnitavate konveierilintidega. Omandaja Semperit/Sempertrans, kes on juba kvalifitseerunud mõnede selle sektori lintide tootjaks, saab selle loovutamise kaudu juurdepääsu laiade lintide tootmise tehnoloogiale, mis on kõige tähtsam tegur edu saavutamiseks teraskiust lintide turul. Turutest on selle kohustuse tulemuslikkust ka kinnitanud, kuivõrd kõik suuremad kliendid on öelnud komisjonile, et nad peavad tootmisliini loovutamist tõhusaks konkurentsi soodustavaks meetmeks teraskiust konveierilintide turul. Seega usub komisjon, et loovutamine lahendab konkurentsiprobleemid sellel turul.

V.   JÄRELDUS

| (36) | Seega jõutakse otsuses järeldusele, et poolte võetud kohustusi arvestades ei põhjusta teatatud koondumine kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM), sõiduautode õhkvedrude, rööbassõidukite õhkvedrude ja raskete teraskiust konveierilintide turul poolte turgu valitsevat seisundit, mille tulemusena takistataks oluliselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Ühinemine tuleb seega kuulutada ühinemismääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 kohaselt ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et lisas kirjeldatud kohustusi täidetakse täies ulatuses. |
| --- | --- |

(36)

Seega jõutakse otsuses järeldusele, et poolte võetud kohustusi arvestades ei põhjusta teatatud koondumine kommertsveokite õhkvedrude (OES/OEM), sõiduautode õhkvedrude, rööbassõidukite õhkvedrude ja raskete teraskiust konveierilintide turul poolte turgu valitsevat seisundit, mille tulemusena takistataks oluliselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. Ühinemine tuleb seega kuulutada ühinemismääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 kohaselt ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et lisas kirjeldatud kohustusi täidetakse täies ulatuses.

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1).

---

(2)  Phoenix turustab OESi/OEMi rühma kuuluvaid õhkvedrusid veoautodele ja bussidele ühisettevõttes (Vibracoustic) Saksa osadetootja Freudenbergiga (vt juhtum M.1778 – Freudenberg/Phoenix/JV). Vibracoustic aga ise õhkvedrusid kommertsveokitele ei tooda, vaid müüb Phoenixi toodetud vedrusid.

(3)  Õhurõhu muutmisega õhkvedrus saab reguleerida šassii kõrgust.

(4)  Käesolevas kokkuvõttes on originaalotsuse mõned osad kustutatud, et tagada konfidentsiaalse teabe avaldamata jätmine; need osad on nurksulgudes.

(5)  Tuleb märkida, et sellest juhtumist teatati vana määruse 4064/89 alusel.

(6)  Tuleb märkida, et Freudenbergil on ostuoptsioon Phoenixi 50 % osaluse kohta Vibracousticis juhuks, kui kolmas osapool Phoenixi üle võtab. Ilma kohustuseta ei olnud aga selge, kas Freudenberg oleks seda optsiooni kasutanud või mitte.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/12

---

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2005,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta ettevõtjate Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB (solidaarselt); Clariant AG ja Clariant GmbH (solidaarselt), Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (solidaarselt) ning Hoechst AG vastu

(juhtum nr C.37.773 – monokloroäädikhape)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4876 all)

(Ainult inglis-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(Text s významem pro EHP)

(2006/897/EÜ)

19. jaanuaril 2005 võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 30 kohaselt avalikustab komisjon käesolevaga osapoolte nimed ja otsuse peamise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, arvestades ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuvisid. Otsuse avalik täistekst on juhtumi originaalkeeltes ja komisjoni töökeeltes avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil http://europa.eu.int/comm/competition.

I.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

| (1) | Otsus on adresseeritud ettevõtjatele Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB (edaspidi “Akzo”), solidaarselt; Clariant AG ja Clariant GmbH (edaspidi “Clariant”) solidaarselt; Elf Aquitaine SA (edaspidi “Elf Aquitaine”) ja Arkema SA (edaspidi “Arkema”, endine Atofina SA), solidaarselt ning Hoechst AG (edaspidi “Hoechst”). |
| --- | --- |

(1)

Otsus on adresseeritud ettevõtjatele Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB (edaspidi “Akzo”), solidaarselt; Clariant AG ja Clariant GmbH (edaspidi “Clariant”) solidaarselt; Elf Aquitaine SA (edaspidi “Elf Aquitaine”) ja Arkema SA (edaspidi “Arkema”, endine Atofina SA), solidaarselt ning Hoechst AG (edaspidi “Hoechst”).

| (2) | Kuigi otsus on adresseeritud ka ettevõtjale Arkema, on käesolevas kokkuvõttes enamasti viidatud ettevõtjale Atofina SA (ehk “Atofina”), sest haldusmenetluse ajal kasutati seda nime. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi otsus on adresseeritud ka ettevõtjale Arkema, on käesolevas kokkuvõttes enamasti viidatud ettevõtjale Atofina SA (ehk “Atofina”), sest haldusmenetluse ajal kasutati seda nime.

| (3) | Adressaadid osalesid Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikli 81 lõike 1 ja alates 1. jaanuarist 1994 kogu EMP territooriumit hõlmava Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikli 53 lõike 1 ühes ja järjepidevas rikkumises. |
| --- | --- |

(3)

Adressaadid osalesid Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikli 81 lõike 1 ja alates 1. jaanuarist 1994 kogu EMP territooriumit hõlmava Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikli 53 lõike 1 ühes ja järjepidevas rikkumises.

| (4) | Komisjon algatas kõikide Euroopa Majanduspiirkonnas asuvate monokloroäädikhappe tootjate suhtes uurimise pärast seda, kui ettevõtja Clariant esitas 1999. aasta detsembris trahvide määramata jätmise või vähendamise taotluse. Uurimise tulemusel selgus, et kartell toimis vähemalt ajavahemikul 1. jaanuar 1984 kuni 7. mai 1999. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon algatas kõikide Euroopa Majanduspiirkonnas asuvate monokloroäädikhappe tootjate suhtes uurimise pärast seda, kui ettevõtja Clariant esitas 1999. aasta detsembris trahvide määramata jätmise või vähendamise taotluse. Uurimise tulemusel selgus, et kartell toimis vähemalt ajavahemikul 1. jaanuar 1984 kuni 7. mai 1999.

| (5) | Monokloroäädikhape (tugev orgaaniline hape) on keemiatööstuse vahesaadus, mida kasutatakse pesuvahendite, liimide, tekstiilitööstuses kasutatavate kemikaalide ning toidu-, farmaatsia- ja kosmeetikatööstuses kasutatavate paksendajate tootmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Monokloroäädikhape (tugev orgaaniline hape) on keemiatööstuse vahesaadus, mida kasutatakse pesuvahendite, liimide, tekstiilitööstuses kasutatavate kemikaalide ning toidu-, farmaatsia- ja kosmeetikatööstuses kasutatavate paksendajate tootmiseks.

| (6) | Geograafilise turuna määratleti kogu Euroopa Majanduspiirkond. Turu maht oli 1998. aastal, s.o rikkumise viimasel täisaastal, ligikaudu 121 miljonit eurot. Uurimisperioodil mõjutas kartell peaaegu kogu ühisturgu ja Euroopa Majanduspiirkonda. |
| --- | --- |

(6)

Geograafilise turuna määratleti kogu Euroopa Majanduspiirkond. Turu maht oli 1998. aastal, s.o rikkumise viimasel täisaastal, ligikaudu 121 miljonit eurot. Uurimisperioodil mõjutas kartell peaaegu kogu ühisturgu ja Euroopa Majanduspiirkonda.

| (7) | Kartelli töökorraldusega seoses selgus, et monokloroäädikhappe peamiste tootjate vahelised kontaktid toimisid alates 70ndate lõpust ja 80ndate algusest. Sel ajal olid suhted enamasti kahepoolsed ja käsitlesid peamiselt teavet tarbijate ja hindade kohta. |
| --- | --- |

(7)

Kartelli töökorraldusega seoses selgus, et monokloroäädikhappe peamiste tootjate vahelised kontaktid toimisid alates 70ndate lõpust ja 80ndate algusest. Sel ajal olid suhted enamasti kahepoolsed ja käsitlesid peamiselt teavet tarbijate ja hindade kohta.

| (8) | Mitmepoolseid kohtumisi hakati korraldama 80ndate aastate alguses või keskel. Kokkulepped muutusid konkreetsemaks ning olid seotud peamiselt osalejate turuosade säilitamisega. Sel ajal osalesid kartellis Hoechst, Akzo ja Atochem SA (hiljem Atofina SA, nüüd Arkema). Clariant liitus alles 1997. aastal, kui ta ostis ettevõtja Hoechst monokloroäädikhappega seotud tegevuse. |
| --- | --- |

(8)

Mitmepoolseid kohtumisi hakati korraldama 80ndate aastate alguses või keskel. Kokkulepped muutusid konkreetsemaks ning olid seotud peamiselt osalejate turuosade säilitamisega. Sel ajal osalesid kartellis Hoechst, Akzo ja Atochem SA (hiljem Atofina SA, nüüd Arkema). Clariant liitus alles 1997. aastal, kui ta ostis ettevõtja Hoechst monokloroäädikhappega seotud tegevuse.

| (9) | Sel ajal kohtusid osalejad 2–4 korda aastas. Mitmepoolseid kohtumisi korraldati roteerivalt asjaomaste ettevõtjate asukohariikides. Ka kahepoolsed kontaktid jätkusid ning osalejad kohtusid nii spetsiaalselt korraldatud koosolekutel kui ka seltskondlikel üritustel. |
| --- | --- |

(9)

Sel ajal kohtusid osalejad 2–4 korda aastas. Mitmepoolseid kohtumisi korraldati roteerivalt asjaomaste ettevõtjate asukohariikides. Ka kahepoolsed kontaktid jätkusid ning osalejad kohtusid nii spetsiaalselt korraldatud koosolekutel kui ka seltskondlikel üritustel.

| (10) | 1993. aastal muutus kartell ametlikumaks. Eesmärk oli tagada statistika läbipaistvus, vältida pettust, suurendada kontrolli müüjate üle ning luua kompensatsioonisüsteem. Osalejad juurutasid ka ametliku süsteemi kvartali müügi- ja hinnainfo vahetamiseks. |
| --- | --- |

(10)

1993. aastal muutus kartell ametlikumaks. Eesmärk oli tagada statistika läbipaistvus, vältida pettust, suurendada kontrolli müüjate üle ning luua kompensatsioonisüsteem. Osalejad juurutasid ka ametliku süsteemi kvartali müügi- ja hinnainfo vahetamiseks.

| (11) | Selleks, et põhjendada turunäitajatega seotud teabevahetust, otsustasid osalejad kasutada statistikafirma [...] (edaspidi “[...]”) teenuseid. [...] kogus üldist turustatistikat ning osalejad kohtusid kaks korda aastas statistikafirma esindajaga, enamasti [...], et andmetega tutvuda ja arutada muid asjaomase sektoriga seotud küsimusi. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et põhjendada turunäitajatega seotud teabevahetust, otsustasid osalejad kasutada statistikafirma [...] (edaspidi “[...]”) teenuseid. [...] kogus üldist turustatistikat ning osalejad kohtusid kaks korda aastas statistikafirma esindajaga, enamasti [...], et andmetega tutvuda ja arutada muid asjaomase sektoriga seotud küsimusi.

| (12) | Tegelikult olid need õiguspärased kohtumised varjuks asjaosaliste kokkusaamistele, mille eesmärk oli arutada kartelli rakenduslikke küsimusi. Ebaseaduslikud kohtumised toimusid enamasti eelmisel õhtul enne koosolekut [...] i esindajatega ja teises kohas. Aastatel 1994–1999 oli kavandatud [...]i esindajatega 13 koosolekut, millest viimane ilmselt tühistati. |
| --- | --- |

(12)

Tegelikult olid need õiguspärased kohtumised varjuks asjaosaliste kokkusaamistele, mille eesmärk oli arutada kartelli rakenduslikke küsimusi. Ebaseaduslikud kohtumised toimusid enamasti eelmisel õhtul enne koosolekut [...] i esindajatega ja teises kohas. Aastatel 1994–1999 oli kavandatud [...]i esindajatega 13 koosolekut, millest viimane ilmselt tühistati.

| (13) | Isegi kui eeldada, et kartelli töökorraldus aja jooksul muutus, jäid põhimõtted samaks. Need hõlmasid turu ja klientide jaotust asjaomaste turuosade säilitamiseks. Juhul kui tegelik müük oli ettenähtust suurem või väiksem, tagati turuosa säilimine osalejatevahelise kompensatsioonisüsteemi kaudu. Toimus tihe teabevahetus hindade ja müügimahtude kohta. Lisaks on tõendeid hinnatõstmise kokkulepete kohta. |
| --- | --- |

(13)

Isegi kui eeldada, et kartelli töökorraldus aja jooksul muutus, jäid põhimõtted samaks. Need hõlmasid turu ja klientide jaotust asjaomaste turuosade säilitamiseks. Juhul kui tegelik müük oli ettenähtust suurem või väiksem, tagati turuosa säilimine osalejatevahelise kompensatsioonisüsteemi kaudu. Toimus tihe teabevahetus hindade ja müügimahtude kohta. Lisaks on tõendeid hinnatõstmise kokkulepete kohta.

II.   TRAHVID

| (14) | Rikkumine hõlmas tarbijate ja müügimahtude kindlaksmääramist, hinnatõstmise kokkuleppeid, kompensatsioonisüsteemi korraldamist, mis pidi tagama kvootidest kinnipidamise, müügi- ja hinnainfo vahetamist, osalemist nii kahe- kui ka mitmepoolsetel korrapärastel koosolekutel ning muid kontakte, mis tagasid kartelli toimimise. Selline käitumine on oma olemuselt EÜ asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 lõike 1 oluline rikkumine. |
| --- | --- |

(14)

Rikkumine hõlmas tarbijate ja müügimahtude kindlaksmääramist, hinnatõstmise kokkuleppeid, kompensatsioonisüsteemi korraldamist, mis pidi tagama kvootidest kinnipidamise, müügi- ja hinnainfo vahetamist, osalemist nii kahe- kui ka mitmepoolsetel korrapärastel koosolekutel ning muid kontakte, mis tagasid kartelli toimimise. Selline käitumine on oma olemuselt EÜ asutamislepingu artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 lõike 1 oluline rikkumine.

| (15) | Kartellikokkuleppe viisid ellu tootjad, kes kontrollisid asjaomasel ajavahemikul suurt osa ühisturust ning pärast 1. jaanuari 1994 ka suuremat osa Euroopa Majanduspiirkonnast. Seepärast mõjutasid nad monokloroäädikhappe turgu nii ühisturu territooriumil kui ka Euroopa Majanduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Kartellikokkuleppe viisid ellu tootjad, kes kontrollisid asjaomasel ajavahemikul suurt osa ühisturust ning pärast 1. jaanuari 1994 ka suuremat osa Euroopa Majanduspiirkonnast. Seepärast mõjutasid nad monokloroäädikhappe turgu nii ühisturu territooriumil kui ka Euroopa Majanduspiirkonnas.

| (16) | Võttes arvesse ettevõtjate käitumist, on komisjon veendunud, et käesoleva otsuse adressaadid rikkusid oluliselt EÜ asutamislepingu artiklit 81 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 lõiget 1. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse ettevõtjate käitumist, on komisjon veendunud, et käesoleva otsuse adressaadid rikkusid oluliselt EÜ asutamislepingu artiklit 81 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 lõiget 1.

| (17) | Ettevõtjad jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt nende suhtelisele tähtsusele turul, võttes arvesse iga ettevõtja kaalu ja tegelikku mõju asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtjad jagati erinevatesse kategooriatesse vastavalt nende suhtelisele tähtsusele turul, võttes arvesse iga ettevõtja kaalu ja tegelikku mõju asjaomasel turul.

| (18) | Selleks, et võrrelda ettevõtjate suhtelist mõju asjaomasel turul, otsustas komisjon võtta aluseks toote käibe kogu Euroopa Majanduspiirkonnas. Võrdluse aluseks võeti seega kõikide ettevõtjate puhul (v.a Hoecher) toote kogukäive Euroopa Majanduspiirkonnas rikkumise toimumise viimasel täisaastal, s.o 1998. aastal. Ettevõtja Hoecheri võrdlusaasta on 1996, sest ta lahkus monokloroäädikhappe turult 1997. aasta keskel. |
| --- | --- |

(18)

Selleks, et võrrelda ettevõtjate suhtelist mõju asjaomasel turul, otsustas komisjon võtta aluseks toote käibe kogu Euroopa Majanduspiirkonnas. Võrdluse aluseks võeti seega kõikide ettevõtjate puhul (v.a Hoecher) toote kogukäive Euroopa Majanduspiirkonnas rikkumise toimumise viimasel täisaastal, s.o 1998. aastal. Ettevõtja Hoecheri võrdlusaasta on 1996, sest ta lahkus monokloroäädikhappe turult 1997. aasta keskel.

| (19) | 1998. aastal olid Euroopa Majanduspiirkonnas suurimateks monokloroäädikhappe tootjateks Akzo, Clariant ja Atofina. Nende ligikaudne turuosa oli vastavalt 44 %, 34 % ja 17 %. Enne kui Hoechst 1997. aasta keskel turult lahkus, oli tema turuosa 1996. aastal monokloroäädikhappe turul 28 %. Ettevõtjad jagati seetõttu kolme kategooriasse. Esimene kategooria: Akzo; teine kategooria: Hoechst ja Clariant; kolmas kategooria: Atofina. |
| --- | --- |

(19)

1998. aastal olid Euroopa Majanduspiirkonnas suurimateks monokloroäädikhappe tootjateks Akzo, Clariant ja Atofina. Nende ligikaudne turuosa oli vastavalt 44 %, 34 % ja 17 %. Enne kui Hoechst 1997. aasta keskel turult lahkus, oli tema turuosa 1996. aastal monokloroäädikhappe turul 28 %. Ettevõtjad jagati seetõttu kolme kategooriasse. Esimene kategooria: Akzo; teine kategooria: Hoechst ja Clariant; kolmas kategooria: Atofina.

| (20) | Väga raskete rikkumiste puhul võimaldab trahvide lubatud ulatus kohaldada sellist trahvimäära, mis ettevõtja suurust arvestades tagab piisava hoiatava mõju. Komisjon tõdes, et 2003. aastal oli ettevõtja Atofina/Elf Aquitaine käive 84,5 miljardit eurot ja ettevõtja Akzo käive 13 miljardit eurot. Eelnevat arvesse võttes otsustas komisjon korrutada ettevõtjale Atofina/Elf Aquitaine määratud trahvisummat koefitsiendiga 2,5 ja ettevõtjale Akzo määratud trahvisummat koefitsiendiga 1,5. |
| --- | --- |

(20)

Väga raskete rikkumiste puhul võimaldab trahvide lubatud ulatus kohaldada sellist trahvimäära, mis ettevõtja suurust arvestades tagab piisava hoiatava mõju. Komisjon tõdes, et 2003. aastal oli ettevõtja Atofina/Elf Aquitaine käive 84,5 miljardit eurot ja ettevõtja Akzo käive 13 miljardit eurot. Eelnevat arvesse võttes otsustas komisjon korrutada ettevõtjale Atofina/Elf Aquitaine määratud trahvisummat koefitsiendiga 2,5 ja ettevõtjale Akzo määratud trahvisummat koefitsiendiga 1,5.

| (21) | Akzo ja Atofina panid toime pikaajalise rikkumise. Nad osalesid kartellis ajavahemikul jaanuar 1984 kuni mai 1999, seega 15 aastat ja neli kuud, mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist mõlema ettevõtja jaoks 150 % võrra. |
| --- | --- |

(21)

Akzo ja Atofina panid toime pikaajalise rikkumise. Nad osalesid kartellis ajavahemikul jaanuar 1984 kuni mai 1999, seega 15 aastat ja neli kuud, mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist mõlema ettevõtja jaoks 150 % võrra.

| (22) | Hoechst pani rikkumise toime samuti pika aja jooksul, osaledes seadusevastases tegevuses ajavahemikul jaanuar 1984 kuni juuni lõpp 1997 (13 aastat ja 6 kuud), mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist selle ettevõtja jaoks 135 % võrra. |
| --- | --- |

(22)

Hoechst pani rikkumise toime samuti pika aja jooksul, osaledes seadusevastases tegevuses ajavahemikul jaanuar 1984 kuni juuni lõpp 1997 (13 aastat ja 6 kuud), mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist selle ettevõtja jaoks 135 % võrra.

| (23) | Clariant osales rikkumises lühema aja jooksul alates 1997. aasta juulist, mil ta omandas Hoechsti monokloroäädikhappega seotud tegevuse, kuni 1999. maikuuni. Seega osales ta kartellis 1 aasta ja 10 kuu jooksul, mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist selle ettevõtja jaoks 15 % võrra |
| --- | --- |

(23)

Clariant osales rikkumises lühema aja jooksul alates 1997. aasta juulist, mil ta omandas Hoechsti monokloroäädikhappega seotud tegevuse, kuni 1999. maikuuni. Seega osales ta kartellis 1 aasta ja 10 kuu jooksul, mis põhjendab trahvi baassumma suurendamist selle ettevõtja jaoks 15 % võrra

| (24) | Rikkumise toimumise ajal oli komisjon kahe käesoleva otsuse adressaadi suhtes juba võtnud vastu otsused kartelli juhtumites. Hoechstile olid adresseeritud komisjoni otsused seoses juhtumitega “PVC II” (94/599/EÜ; 27. juuli 1994) ja “Värvained” (69/243/EMÜ; 24. juuli 1969). Komisjoni otsus juhtumi “PVC II” kohta oli adresseeritud ka Atofinale. Need raskendavad asjaolud on põhjuseks, miks Hoechsti ja Atofina suhtes kohaldatavate trahvide baassummat suurendati 50 % võrra. |
| --- | --- |

(24)

Rikkumise toimumise ajal oli komisjon kahe käesoleva otsuse adressaadi suhtes juba võtnud vastu otsused kartelli juhtumites. Hoechstile olid adresseeritud komisjoni otsused seoses juhtumitega “PVC II” (94/599/EÜ; 27. juuli 1994) ja “Värvained” (69/243/EMÜ; 24. juuli 1969). Komisjoni otsus juhtumi “PVC II” kohta oli adresseeritud ka Atofinale. Need raskendavad asjaolud on põhjuseks, miks Hoechsti ja Atofina suhtes kohaldatavate trahvide baassummat suurendati 50 % võrra.

| (25) | Akzo esitas vabatahtlikult teabe, millest lähtuvalt jõudis komisjon otsusele, et Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB ja Nobel Industrier AB (nüüd vastavalt Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB ja Akzo Nobel AB) osalesid kartellis üksteisest sõltumatult alates 15. juunist 1993 kuni nende liitumiseni Akzo kontserniga 25. veebruaril 1994. Akzo avalduse tulemusena oleks komisjon pidanud talle määrama suurema trahvi kui see oleks olnud juhul, kui komisjonile ei oleks asjaomast teavet esitatud. Seepärast otsustas komisjon, võttes arvesse õigluse põhimõtteid ja juhtumi konkreetseid asjaolusid, tühistada eespool loetletud ettevõtjatele määratud trahv nende üksteisest sõltumatu kartellis osalemise eest. |
| --- | --- |

(25)

Akzo esitas vabatahtlikult teabe, millest lähtuvalt jõudis komisjon otsusele, et Eka Nobel AB, Eka Nobel Skoghall AB ja Nobel Industrier AB (nüüd vastavalt Eka Chemicals AB, Akzo Nobel Base Chemicals AB ja Akzo Nobel AB) osalesid kartellis üksteisest sõltumatult alates 15. juunist 1993 kuni nende liitumiseni Akzo kontserniga 25. veebruaril 1994. Akzo avalduse tulemusena oleks komisjon pidanud talle määrama suurema trahvi kui see oleks olnud juhul, kui komisjonile ei oleks asjaomast teavet esitatud. Seepärast otsustas komisjon, võttes arvesse õigluse põhimõtteid ja juhtumi konkreetseid asjaolusid, tühistada eespool loetletud ettevõtjatele määratud trahv nende üksteisest sõltumatu kartellis osalemise eest.

| (26) | Kolm käesoleva otsuse adressaati (Akzo, Atofina and Clariant) tegid rikkumise uurimise eri etappidel komisjoniga koostööd, et neid koheldaks soodsamalt lähtuvalt komisjoni 1996. aasta trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitlevast teatisest (2). |
| --- | --- |

(26)

Kolm käesoleva otsuse adressaati (Akzo, Atofina and Clariant) tegid rikkumise uurimise eri etappidel komisjoniga koostööd, et neid koheldaks soodsamalt lähtuvalt komisjoni 1996. aasta trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitlevast teatisest (2).

| (27) | Trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitlevat teatist kohaldati käesoleva otsuse puhul järgmiselt: |
| --- | --- |

(27)

Trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitlevat teatist kohaldati käesoleva otsuse puhul järgmiselt:

1.   Trahvi määramata jätmine või trahvisumma väga märkimisväärne vähendamine (“B jagu”: vähendamine 75–100 % võrra)

| (28) | Ettevõtja Clariant esitas esimesena veenvad tõendid salajase kartelli olemasolu kohta, mis mõjutab Euroopa majanduspiirkonna monokloroäädikhappe turgu. Clarianti 6. detsembri 1999. aasta avalduses edastatud teave ning tõendid võimaldasid komisjonil korraldada uurimine ettevõtjate Akzo ja Atofina tööruumides. Clariant vastas ka teistele B jaos esitatud tingimustele: lõpetas oma osaluse kartellis, tegi kogu uurimise ajal igati koostööd ega toetanud kartelli. Otsuse tegemisel arvestati kõiki neid tegureid ning ettevõtjatele Clariant AG ja Clariant GmbH määrati 100 % väiksem trahv võrreldes sellega, mis oleks neile määratud, kui nad ei oleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(28)

Ettevõtja Clariant esitas esimesena veenvad tõendid salajase kartelli olemasolu kohta, mis mõjutab Euroopa majanduspiirkonna monokloroäädikhappe turgu. Clarianti 6. detsembri 1999. aasta avalduses edastatud teave ning tõendid võimaldasid komisjonil korraldada uurimine ettevõtjate Akzo ja Atofina tööruumides. Clariant vastas ka teistele B jaos esitatud tingimustele: lõpetas oma osaluse kartellis, tegi kogu uurimise ajal igati koostööd ega toetanud kartelli. Otsuse tegemisel arvestati kõiki neid tegureid ning ettevõtjatele Clariant AG ja Clariant GmbH määrati 100 % väiksem trahv võrreldes sellega, mis oleks neile määratud, kui nad ei oleks komisjoniga koostööd teinud.

2.   Trahvi märkimisväärne vähendamine (“C jagu”: vähendamine 50–75 % võrra)

| (29) | Akzo ja Atofina ei vasta trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva teatise C jaos sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(29)

Akzo ja Atofina ei vasta trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva teatise C jaos sätestatud tingimustele.

3.   Trahvi märkimisväärne vähendamine (“D jagu”: vähendamine 10–50 % võrra)

| (30) | Nii Akzo kui ka Atofina tegid komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(30)

Nii Akzo kui ka Atofina tegid komisjoniga koostööd.

| (31) | Atofina tegi komisjoniga tihedat koostööd ja seepärast kohaldatakse tema suhtes trahvi märkimisväärset vähendamist. Atofina edastas teisena komisjonile teabe ja tõendid, mis aitasid oluliselt kaasa kartelli olemasolu tõendamisele. Lisaks ei vaidlustanud Atofina fakte, millele komisjon kartelli olemasolu tõendamisel toetus. Atofina edastatud teave ja tõendid olid üksikasjalikud ning komisjon kasutas neid ulatuslikult käesolevas otsuses. Atofina vastab D jaos sätestatud tingimustele ja tema koostööd arvestades määrati talle 40 % väiksem trahv kui see, mida ta muidu oleks pidanud maksma. |
| --- | --- |

(31)

Atofina tegi komisjoniga tihedat koostööd ja seepärast kohaldatakse tema suhtes trahvi märkimisväärset vähendamist. Atofina edastas teisena komisjonile teabe ja tõendid, mis aitasid oluliselt kaasa kartelli olemasolu tõendamisele. Lisaks ei vaidlustanud Atofina fakte, millele komisjon kartelli olemasolu tõendamisel toetus. Atofina edastatud teave ja tõendid olid üksikasjalikud ning komisjon kasutas neid ulatuslikult käesolevas otsuses. Atofina vastab D jaos sätestatud tingimustele ja tema koostööd arvestades määrati talle 40 % väiksem trahv kui see, mida ta muidu oleks pidanud maksma.

| (32) | Akzo puhul kohaldatakse trahvisumma olulist vähendamist seetõttu, et ta oli kolmas ettevõtja, kes edastas komisjonile teabe ja tõendid, mis võimaldasid tõendada kartelli olemasolu monokloroäädikhappe sektoris. Akzo ei vaidlustanud fakte, millele komisjon oma uurimises toetus. Komisjon otsustas, et Akzo vastab D jaos sätestatud tingimustele. Akzo esitatud teave ja tõendid olid üksikasjalikud ning komisjon kasutas neid ulatuslikult. Seepärast määrati talle 25 % väiksem trahv kui see, mida ta muidu oleks pidanud maksma. |
| --- | --- |

(32)

Akzo puhul kohaldatakse trahvisumma olulist vähendamist seetõttu, et ta oli kolmas ettevõtja, kes edastas komisjonile teabe ja tõendid, mis võimaldasid tõendada kartelli olemasolu monokloroäädikhappe sektoris. Akzo ei vaidlustanud fakte, millele komisjon oma uurimises toetus. Komisjon otsustas, et Akzo vastab D jaos sätestatud tingimustele. Akzo esitatud teave ja tõendid olid üksikasjalikud ning komisjon kasutas neid ulatuslikult. Seepärast määrati talle 25 % väiksem trahv kui see, mida ta muidu oleks pidanud maksma.

| (33) | Alljärgnevad ettevõtjad rikkusid EÜ asutamislepingu artiklit 81, kehtestades müügikvoodid, määrates ostjate jaotuse, kooskõlastades hindade tõstmist, leppides kokku kompensatsioonisüsteemis, vahetades müügi- ja hinnainfot, osaledes korrapäraselt koosolekutel ja korraldades muid kontakte loetletud piirangute kokkuleppimiseks ja kohaldamiseks. Alates 1. jaanuarist 1994 rikkusid alljärgnevad ettevõtjad ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 5 lõiget 1.






  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV ja Akzo Nobel NV, 1. jaanuar 1984 – 7. mai 1999; |
| --- | --- | --- |

(33)

Alljärgnevad ettevõtjad rikkusid EÜ asutamislepingu artiklit 81, kehtestades müügikvoodid, määrates ostjate jaotuse, kooskõlastades hindade tõstmist, leppides kokku kompensatsioonisüsteemis, vahetades müügi- ja hinnainfot, osaledes korrapäraselt koosolekutel ja korraldades muid kontakte loetletud piirangute kokkuleppimiseks ja kohaldamiseks. Alates 1. jaanuarist 1994 rikkusid alljärgnevad ettevõtjad ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 5 lõiget 1.

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV ja Akzo Nobel NV, 1. jaanuar 1984 – 7. mai 1999;

| (b) | Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB, 15. juuni 1993 – 7. mai 1999; |
| --- | --- |

(b)

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB, 15. juuni 1993 – 7. mai 1999;

| (c) | Hoechst AG, 1. jaanuar 1984 – 31. juuni 1997; |
| --- | --- |

(c)

Hoechst AG, 1. jaanuar 1984 – 31. juuni 1997;

| (d) | Elf Aquitaine ja Arkema SA (endine Atofina SA), 1. jaanuar 1984 – 7. mai 1999; |
| --- | --- |

(d)

Elf Aquitaine ja Arkema SA (endine Atofina SA), 1. jaanuar 1984 – 7. mai 1999;

| (e) | Clariant AG, Clariant GmbH, 1. juuli 1997 – 7. mai 1999. |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG, Clariant GmbH, 1. juuli 1997 – 7. mai 1999.

| (34) | Rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:












  (a) | Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB |
| --- | --- | --- |

(34)

Rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:

(a)

Akzo Nobel Chemicals BV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Functional Chemicals BV, Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB

84,38 miljonit eurot;

| (b) | Hoechst AG |
| --- | --- |

(b)

Hoechst AG

74,03 miljonit eurot;

| (c) | Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (endine Atofina SA) solidaarselt |
| --- | --- |

(c)

Elf Aquitaine SA ja Arkema SA (endine Atofina SA) solidaarselt

45,00 miljonit eurot;

| (d) | Arkema SA (hiljem Atofina SA) |
| --- | --- |

(d)

Arkema SA (hiljem Atofina SA)

13,50 miljonit eurot;

| (e) | Clariant AG ja Clariant GmbH solidaarselt |
| --- | --- |

(e)

Clariant AG ja Clariant GmbH solidaarselt

0 miljonit eurot.

Akzo Nobel Base Chemicals AB, Eka Chemicals AB ja Akzo Nobel AB peavad esimese lõike punktis a nimetatud summa (50,63 miljonit eurot) tasuma solidaarselt. Teised Akzo kontserni kuuluvad ja nimetatud punktis loetletud ettevõtjad vastutavad solidaarselt kogu trahvisumma maksmise eest.

| (35) | Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad punktis 1 loetletud ettevõtjad rikkumise koheselt lõpetama. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või samasugune eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(35)

Juhul kui nad ei ole seda veel teinud, peavad punktis 1 loetletud ettevõtjad rikkumise koheselt lõpetama. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või samasugune eesmärk või mõju.

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

---

(2)  Vastavalt 2002. aasta teatise (trahvide määramata jätmise või vähendamise kohta) punktile 28 asendab alates 14. veebruarist 2002 nimetatud teatis 1996. aasta teatist kõigil juhtudel, mil ükski ettevõtja ei ole pöördunud komisjoni poole kõnealuses teatises sätestatud sooduskohtlemise taotlusega. Käesoleval juhul esitasid mitmed ettevõtjad komisjonile sooduskohtlemise taotluse enne 14. veebruari 2002, seega kohaldatakse 1996. aasta teatist.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/16

---

KOMISJONI OTSUS,

22. juuni 2005,

meetmete kohta, mida Itaalia on võtnud profispordiklubide kasuks (dekreet “Salva calcio”)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1794 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/898/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud (1) huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai ajakirjanduse kaudu teada, et Itaalia valitsus on võtnud vastu meetme profispordiklubide raamatupidamise eeskirjade kohta, muutes 24. detsembri 2002. aasta määruse seaduseks. Oma 12. märtsi 2003. aasta kirjas D/51643 palus komisjon selle meetme kohta lisateavet. Oma 22. aprilli 2003. aasta kirjas N. 5243 taotlesid Itaalia ametiasutused lisateabe esitamiseks lisaaega kuni 14. maini. Kuna komisjon nimetatud tähtaja jooksul vastust ei saanud, saatis ta oma 22. mai 2003. aasta kirjas meeldetuletuse. Selles tuletas komisjon meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui komisjon on selle kohta esitanud oma märkused. Itaalia ametiasutuste vastus saadi kätte 26. juunil 2003. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai ajakirjanduse kaudu teada, et Itaalia valitsus on võtnud vastu meetme profispordiklubide raamatupidamise eeskirjade kohta, muutes 24. detsembri 2002. aasta määruse seaduseks. Oma 12. märtsi 2003. aasta kirjas D/51643 palus komisjon selle meetme kohta lisateavet. Oma 22. aprilli 2003. aasta kirjas N. 5243 taotlesid Itaalia ametiasutused lisateabe esitamiseks lisaaega kuni 14. maini. Kuna komisjon nimetatud tähtaja jooksul vastust ei saanud, saatis ta oma 22. mai 2003. aasta kirjas meeldetuletuse. Selles tuletas komisjon meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui komisjon on selle kohta esitanud oma märkused. Itaalia ametiasutuste vastus saadi kätte 26. juunil 2003.

| (2) | Oma 11. novembri 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada nimetatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

Oma 11. novembri 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada nimetatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama nimetatud meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama nimetatud meetme kohta oma märkused.

| (4) | Itaalia ametisasutused esitasid komisjonile oma märkused 13. veebruari 2004. aasta kirjas ja huvitatud isikud 19. jaanuari ja 16. veebruari kirjades 2004. aastal. Komisjon edastas oma 25. veebruari 2004. aasta kirjas huvitatud isikute märkused Itaaliale, pakkudes Itaaliale võimalust neile vastamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia ametisasutused esitasid komisjonile oma märkused 13. veebruari 2004. aasta kirjas ja huvitatud isikud 19. jaanuari ja 16. veebruari kirjades 2004. aastal. Komisjon edastas oma 25. veebruari 2004. aasta kirjas huvitatud isikute märkused Itaaliale, pakkudes Itaaliale võimalust neile vastamiseks.

| (5) | Oma 10. märtsi 2004 aasta kirjas N. 08/RB/04 võtsid Itaalia ametiasutused kohustuse muuta kõnealuseid meetmeid selliselt, et need ei mõjutaks maksustamist. Kuna Itaalia ametiasutused kohustusid muutma meedet selliselt, et see sobiks kokku ühenduse konkurentsi käsitlevate eeskirjadega ja kuna meetmel ei olnud riigiabi seisukohast kohest mõju, otsustas komisjon menetluse peatada, oodates samal ajal muudatuse tegemist. |
| --- | --- |

(5)

Oma 10. märtsi 2004 aasta kirjas N. 08/RB/04 võtsid Itaalia ametiasutused kohustuse muuta kõnealuseid meetmeid selliselt, et need ei mõjutaks maksustamist. Kuna Itaalia ametiasutused kohustusid muutma meedet selliselt, et see sobiks kokku ühenduse konkurentsi käsitlevate eeskirjadega ja kuna meetmel ei olnud riigiabi seisukohast kohest mõju, otsustas komisjon menetluse peatada, oodates samal ajal muudatuse tegemist.

| (6) | Oma 11. novembri 2004. aasta kirjas N. 13346 edastasid Itaalia ametiasutused “Legge Comunitaria 2004” muudatuse teksti, mida menetleti samal ajal Itaalia parlamendis. Kavandatud muudatus tehti lõpuks 18. aprilli 2005. aasta seaduse 62 (Disposizioni per l'adempimento di obblighi derivanti dall'appartenenza dell'Italia alle Comunità europe – Legge comunitaria 2004) (edaspidi “seadus 62/2005”) artikliga 28. (3) |
| --- | --- |

(6)

Oma 11. novembri 2004. aasta kirjas N. 13346 edastasid Itaalia ametiasutused “Legge Comunitaria 2004” muudatuse teksti, mida menetleti samal ajal Itaalia parlamendis. Kavandatud muudatus tehti lõpuks 18. aprilli 2005. aasta seaduse 62 (Disposizioni per l'adempimento di obblighi derivanti dall'appartenenza dell'Italia alle Comunità europe – Legge comunitaria 2004) (edaspidi “seadus 62/2005”) artikliga 28. (3)

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | 24. detsembri 2002. aasta dekreet-seaduse nr 282 (milles sätestatakse kiireloomulised meetmed ühenduse ja maksuõiguse, kogumise ja raamatupidamiseeskirjade täitmise kohta) artikli 3 lõikes 1a kehtestatud meedet kohaldatakse spordiklubide suhtes, mis kuuluvad 23. märtsi 1981. aasta seaduse nr 91 (edaspidi “seadus nr 91/1981”) reguleerimisalasse. Nimetatud dekreet-seadus on muudetud 21. veebruari 2003. aasta seaduseks nr 27 (edaspidi “seadus 27/2003”). |
| --- | --- |

(7)

24. detsembri 2002. aasta dekreet-seaduse nr 282 (milles sätestatakse kiireloomulised meetmed ühenduse ja maksuõiguse, kogumise ja raamatupidamiseeskirjade täitmise kohta) artikli 3 lõikes 1a kehtestatud meedet kohaldatakse spordiklubide suhtes, mis kuuluvad 23. märtsi 1981. aasta seaduse nr 91 (edaspidi “seadus nr 91/1981”) reguleerimisalasse. Nimetatud dekreet-seadus on muudetud 21. veebruari 2003. aasta seaduseks nr 27 (edaspidi “seadus 27/2003”).

| (8) | Meede, mis on ette nähtud seaduse nr 91/1981 artikli 18a punktis i ning mida on muudetud seadusega nr 27/2003, võimaldab spordiklubidel kajastada esimesel aastal pärast seaduse jõustumist bilansis eraldi kirjena väärtuse vähenemist, mis on tingitud profisportlaste sportlike saavutuste kasutamisõiguste vähenemisest ning mis määratakse kindlaks ametliku eksperdi antud hinnangu alusel. Audiitorkogu nõusolekul arvestatakse seda kirjet bilansi varade poolel ja amortiseeritakse aastate jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Meede, mis on ette nähtud seaduse nr 91/1981 artikli 18a punktis i ning mida on muudetud seadusega nr 27/2003, võimaldab spordiklubidel kajastada esimesel aastal pärast seaduse jõustumist bilansis eraldi kirjena väärtuse vähenemist, mis on tingitud profisportlaste sportlike saavutuste kasutamisõiguste vähenemisest ning mis määratakse kindlaks ametliku eksperdi antud hinnangu alusel. Audiitorkogu nõusolekul arvestatakse seda kirjet bilansi varade poolel ja amortiseeritakse aastate jooksul.

| (9) | Seaduse 91/1981 (mida on muudetud seadusega 27/2003) artikli 18a punktis 2 on sätestatud, et äriühing, kes kasutab lõikes 1 sätestatud võimalust raamatupidamise ja maksustamise eesmärgil, peab amortiseerimiseks kasutama lineaarset meetodit kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Seaduse 91/1981 (mida on muudetud seadusega 27/2003) artikli 18a punktis 2 on sätestatud, et äriühing, kes kasutab lõikes 1 sätestatud võimalust raamatupidamise ja maksustamise eesmärgil, peab amortiseerimiseks kasutama lineaarset meetodit kümne aasta jooksul.

| (10) | Selleks et teha kindlaks, kas meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab komisjon uurima järgmist: i) kas kõnealune meede, millega antakse majanduslikku laadi eelis, soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; ii) kas see eelis on valikuline ning seetõttu kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; iii) kas see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ning iv) kas seda antakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et teha kindlaks, kas meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab komisjon uurima järgmist: i) kas kõnealune meede, millega antakse majanduslikku laadi eelis, soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; ii) kas see eelis on valikuline ning seetõttu kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; iii) kas see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ning iv) kas seda antakse riigi ressurssidest.

| (11) | Oma otsuses algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik menetlus märgib komisjon muu hulgas järgmist:






  a) | Meetme kohaldamisalasse kuuluvate spordiklubide tegevus on majandustegevus ja seepärast tuleb neid pidada äriühinguteks artikli 87 lõike 1 tähenduses. Spordiklubidele oleks olnud meetme alusel võimalik minevikus saadud kahjusid tasaarvestada tuleviku kasumiga pikema ajavahemiku jooksul: kahjude mahaarvestamise ajavahemiku pikendamine annaks majandusliku eelise. |
| --- | --- | --- |

(11)

Oma otsuses algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik menetlus märgib komisjon muu hulgas järgmist:

a)

Meetme kohaldamisalasse kuuluvate spordiklubide tegevus on majandustegevus ja seepärast tuleb neid pidada äriühinguteks artikli 87 lõike 1 tähenduses. Spordiklubidele oleks olnud meetme alusel võimalik minevikus saadud kahjusid tasaarvestada tuleviku kasumiga pikema ajavahemiku jooksul: kahjude mahaarvestamise ajavahemiku pikendamine annaks majandusliku eelise.

| b) | Tegemist on valikulise meetmega, sest see on suunatud ainult 23. märtsi 1981. aasta seaduse nr 91 reguleerimisalasse kuuluvatele spordiklubidele ja oleks seepärast konkreetsele valdkonnale antav abi. |
| --- | --- |

b)

Tegemist on valikulise meetmega, sest see on suunatud ainult 23. märtsi 1981. aasta seaduse nr 91 reguleerimisalasse kuuluvatele spordiklubidele ja oleks seepärast konkreetsele valdkonnale antav abi.

| c) | Profipordiklubide majandustegevus on lai. Vähemalt osade klubide majandustegevus hõlmab rahvusvahelisi turge. Kuna sellel turul tegutsevad nii spordiklubid kui ka muud majandusettevõtjad teistest liikmesriikidest, võib nimetatud meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

c)

Profipordiklubide majandustegevus on lai. Vähemalt osade klubide majandustegevus hõlmab rahvusvahelisi turge. Kuna sellel turul tegutsevad nii spordiklubid kui ka muud majandusettevõtjad teistest liikmesriikidest, võib nimetatud meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| d) | Meede oleks olnud seotud riigi ressurssidega saamatajäänud maksutulu näol. Nagu eespool nimetatud, oleks selle meetme alusel olnud spordiklubidel võimalik mahaarvatavaid kahjusid kajastada pikema ajavahemiku jooksul kui kehtivate reeglite alusel, kasutades samal ajal esimestel aastatel madalamat amortisatsioonimäära. Andes spordiklubidele võimaluse valida kahe maksumeetodi vahel, oleks riik andnud maksumaksjale võimaluse valida neile soodsam meetod ja riik oleks nii nõustunud jääma ilma maksutulust. |
| --- | --- |

d)

Meede oleks olnud seotud riigi ressurssidega saamatajäänud maksutulu näol. Nagu eespool nimetatud, oleks selle meetme alusel olnud spordiklubidel võimalik mahaarvatavaid kahjusid kajastada pikema ajavahemiku jooksul kui kehtivate reeglite alusel, kasutades samal ajal esimestel aastatel madalamat amortisatsioonimäära. Andes spordiklubidele võimaluse valida kahe maksumeetodi vahel, oleks riik andnud maksumaksjale võimaluse valida neile soodsam meetod ja riik oleks nii nõustunud jääma ilma maksutulust.

| (12) | Eespool esitatud kokkuvõtliku analüüsi alusel näib, et meede vastab kõikidele tingimustele, et seda saaks pidada riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Eespool esitatud kokkuvõtliku analüüsi alusel näib, et meede vastab kõikidele tingimustele, et seda saaks pidada riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (13) | Lisaks näib, et ametliku menetluse algatamise otsuse punktides 22–29 esitatud põhjustel ei olnud täidetud asjaolud, mille puhul saaks abi pidada kokkusobivaks ühisturuga. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks näib, et ametliku menetluse algatamise otsuse punktides 22–29 esitatud põhjustel ei olnud täidetud asjaolud, mille puhul saaks abi pidada kokkusobivaks ühisturuga.

III.   MEETME HINDAMINE

| (14) | Eespool punktis 9 osutatud seaduse 91/1981 artiklit 18a on muudetud seaduse 62/2005 artikliga 28. Sellega asendati mõiste “raamatupidamise ja maksustamise eesmärgil” mõistega “ainult raamatupidamise eesmärgil”. |
| --- | --- |

(14)

Eespool punktis 9 osutatud seaduse 91/1981 artiklit 18a on muudetud seaduse 62/2005 artikliga 28. Sellega asendati mõiste “raamatupidamise ja maksustamise eesmärgil” mõistega “ainult raamatupidamise eesmärgil”.

| (15) | Selle muudatusega langeb ära võimalus, et seaduses nr 91/1981 ette nähtud raamatupidamise meetodeid saaks kasutada maksustamise eesmärgil. Seaduses nr 27/2003, millega muudeti varasemat seadust, oli selline võimalus olemas. Seega ei ole spordiklubidel enam võimalik maksustamise eesmärgil kajastada võimalike kahjude mahaarvamist pikema ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Selle muudatusega langeb ära võimalus, et seaduses nr 91/1981 ette nähtud raamatupidamise meetodeid saaks kasutada maksustamise eesmärgil. Seaduses nr 27/2003, millega muudeti varasemat seadust, oli selline võimalus olemas. Seega ei ole spordiklubidel enam võimalik maksustamise eesmärgil kajastada võimalike kahjude mahaarvamist pikema ajavahemiku jooksul.

| (16) | Kuigi seadus nr 91/1981, nagu seda on muudetud seadusega nr 27/2003, annab spordiklubidele endiselt eelise soodsama raamatupidamisliku käsitlemise näol, ei hõlma selle uus sõnastus enam maksusoodustusi. Lisaks oleks ettenähtud maksusoodustuste mõju avaldunud alles tulevikus (4) ja seega ei ole muudetud eeskirjade kehtivusajal meetmega antud mingeid maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi seadus nr 91/1981, nagu seda on muudetud seadusega nr 27/2003, annab spordiklubidele endiselt eelise soodsama raamatupidamisliku käsitlemise näol, ei hõlma selle uus sõnastus enam maksusoodustusi. Lisaks oleks ettenähtud maksusoodustuste mõju avaldunud alles tulevikus (4) ja seega ei ole muudetud eeskirjade kehtivusajal meetmega antud mingeid maksusoodustusi.

| (17) | Kuna meede ei ole enam seotud maksutuludest loobumisega, ei ole sellega seotud ka riigi ressursid. Seega on täitmata üks peamine tegur, mida võetakse arvesse riigiabi olemasolu üle otsustamisel EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et pärast seadusega nr 62/2005 (“Legge Comunitaria 2004”) tehtud muudatusi ei ole meetme puhul tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(17)

Kuna meede ei ole enam seotud maksutuludest loobumisega, ei ole sellega seotud ka riigi ressursid. Seega on täitmata üks peamine tegur, mida võetakse arvesse riigiabi olemasolu üle otsustamisel EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seepärast on komisjon jõudnud järeldusele, et pärast seadusega nr 62/2005 (“Legge Comunitaria 2004”) tehtud muudatusi ei ole meetme puhul tegemist riigiabiga.

| (18) | Seepärast ei ole Itaalia ametiasutuste ega kolmandate isikute esitatud märkusi vaja üksikajalikult läbi vaadata. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast ei ole Itaalia ametiasutuste ega kolmandate isikute esitatud märkusi vaja üksikajalikult läbi vaadata.

IV.   JÄRELDUS

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meetme puhul, mida Itaalia võttis profispordiklubide suhtes 21. veebruari 2003. aasta seadusega nr 27, nagu seda on muudetud 18. aprilli 2005. aasta seadusega nr 62, ei ole tegemist riigiabiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 22. juuni 2005.

Komisjoni nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  ELT C 308, 18.12.2003, lk 9.

1

(2)  Vt joonealust märkust nr 1.

2

(3)  Avaldatud 27. aprilli 2005. aasta Itaalia Riigi Teatajas: Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana nr 96 – Supplemento ordinario n.76.

3

(4)  S.t pärast tavapärast viite aastat, mille jooksul on lubatud kahjusid maksudest maha arvata.

4

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/19

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2005,

mis kuulutab koondumise ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)

(juhtum nr COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2676 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/899/EÜ)

Komisjon võttis 13. juulil 2005 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ja eriti selle artikli 8 punktile 2 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   LÜHIKOKKUVÕTE

| (1) | See juhtum käsitleb Austria tehnoloogiakontserni VA Techi ülevõtmist Siemensi poolt. |
| --- | --- |

(1)

See juhtum käsitleb Austria tehnoloogiakontserni VA Techi ülevõtmist Siemensi poolt.

| (2) | Siemens on mitmel alal tegutsev tehnoloogiagrupp, mille põhitegevusalad on infotehnoloogia ja side, automatiseerimis- ja ajamitehnoloogia, energeetika, liiklus, tänavavalgustus ja meditsiinitehnika. |
| --- | --- |

(2)

Siemens on mitmel alal tegutsev tehnoloogiagrupp, mille põhitegevusalad on infotehnoloogia ja side, automatiseerimis- ja ajamitehnoloogia, energeetika, liiklus, tänavavalgustus ja meditsiinitehnika.

| (3) | VA Tech asukohaga Linzis on umbes 17 000 töötaja ja 4,3 miljardi eurose aastakäibega suurim tööstusgrupp Austrias. Selle neli peamist tegevusvaldkonda on energiatootmine, -ülekanne ja -jaotus, metallurgiatehnika, elektrisüsteemide ehitus ja infrastruktuuritehnika. |
| --- | --- |

(3)

VA Tech asukohaga Linzis on umbes 17 000 töötaja ja 4,3 miljardi eurose aastakäibega suurim tööstusgrupp Austrias. Selle neli peamist tegevusvaldkonda on energiatootmine, -ülekanne ja -jaotus, metallurgiatehnika, elektrisüsteemide ehitus ja infrastruktuuritehnika.

| (4) | 10. detsembril 2004 tegi Siemens VA Techile avaliku ülevõtmispakkumise, et suurendada oma hääleõigust seniselt 16,45 %lt vähemalt 50 % pluss 1 aktsiani. [...] (1). Komisjoni heakskiit on veel ainus puuduolev pakkumise jõustumise tingimus. |
| --- | --- |

(4)

10. detsembril 2004 tegi Siemens VA Techile avaliku ülevõtmispakkumise, et suurendada oma hääleõigust seniselt 16,45 %lt vähemalt 50 % pluss 1 aktsiani. [...] (1). Komisjoni heakskiit on veel ainus puuduolev pakkumise jõustumise tingimus.

| (5) | Ettenähtud ost, millega Siemens omandab ainukontrolli VA Techi üle, on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Ettenähtud ost, millega Siemens omandab ainukontrolli VA Techi üle, on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| (6) | Asjaomaste ettevõtete ülemaailmne kogukäive on üle 5 miljardi euro (Siemensi käive majandusaastal 1.10.2002 – 30.9.2003 oli 54 miljardit eurot ja VA Techi käive 2003. aastal oli 3,9 miljardit eurot). Siemensi ja VA Techi kogukäive ühenduses on kummalgi üle 250 miljoni euro [...] (1). Kummagi ettevõtja käive ühes ja samas liikmesriigis ei ületanud kahte kolmandikku vastavast kogukäibest ühenduses. Seega on kõnealune koondumine ühenduse seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste ettevõtete ülemaailmne kogukäive on üle 5 miljardi euro (Siemensi käive majandusaastal 1.10.2002 – 30.9.2003 oli 54 miljardit eurot ja VA Techi käive 2003. aastal oli 3,9 miljardit eurot). Siemensi ja VA Techi kogukäive ühenduses on kummalgi üle 250 miljoni euro [...] (1). Kummagi ettevõtja käive ühes ja samas liikmesriigis ei ületanud kahte kolmandikku vastavast kogukäibest ühenduses. Seega on kõnealune koondumine ühenduse seisukohalt oluline.

| (7) | Komisjoni turu-uuring näitas, et kavatsus viib arvukate horisontaalsete ja vertikaalsete kattuvusteni järgmistes valdkondades: energiatootmine (vt A jagu), energiaülekanne ja -jaotus (B), raudteetehnika (C), sagedusmuundurid (D), metallurgia- ja elektrisüsteemide ehitus (E), madalpingejaotlad (F), ehituskontrollisüsteemid (G), infrastruktuuriseadmed ja köisteed (H), muud IT-teenused (I). |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni turu-uuring näitas, et kavatsus viib arvukate horisontaalsete ja vertikaalsete kattuvusteni järgmistes valdkondades: energiatootmine (vt A jagu), energiaülekanne ja -jaotus (B), raudteetehnika (C), sagedusmuundurid (D), metallurgia- ja elektrisüsteemide ehitus (E), madalpingejaotlad (F), ehituskontrollisüsteemid (G), infrastruktuuriseadmed ja köisteed (H), muud IT-teenused (I).

| (8) | Oma otsuses jõudis komisjon järeldusele, et poolte võetud kohustusi (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitamise valdkonnas arvesse võttes ei takista kõnealune koondumine tõhusat konkurentsi mitte üheski neist valdkondadest ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(8)

Oma otsuses jõudis komisjon järeldusele, et poolte võetud kohustusi (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitamise valdkonnas arvesse võttes ei takista kõnealune koondumine tõhusat konkurentsi mitte üheski neist valdkondadest ühisturul või selle olulises osas märkimisväärselt.

II.   ÜKSIKASJALIK KOKKUVÕTE

A.   ENERGIATOOTMINE

A1.   HÜDROENERGIASEADMED

Asjakohased turud

| (9) | Hüdroenergiaseadmed hõlmavad paljusid eraldi komponente, nagu veeturbiinid, generaatorid ning erinevad mehaanilised ja elektrilised komponendid (“mechanical (electrical) balance of plant”). Sageli tellivad kliendid neid komponente eraldi, eriti Euroopas, kus suurem osa nõudlusest puudutab olemasolevate hüdroenergiaseadmete väljavahetamist või moderniseerimist. Nõudluse vaatenurgast ei ole erinevad komponendid üksteisega asendatavad. Pärast mitut hüdroelektrijaamade mehaaniliste ja elektriseadmete tootjate koondumist võivad Siemens/VA Tech ja tema peamine konkurent tarnida kõiki komponente. Pakkujate seisukohalt on komisjonil põhjust Siemensiga selles osas nõustuda, et hüdroenergiaseadmetele on olemas ainult üks asjakohane turg, kusjuures selle turu tooted erinevad üksteisest oluliselt. |
| --- | --- |

(9)

Hüdroenergiaseadmed hõlmavad paljusid eraldi komponente, nagu veeturbiinid, generaatorid ning erinevad mehaanilised ja elektrilised komponendid (“mechanical (electrical) balance of plant”). Sageli tellivad kliendid neid komponente eraldi, eriti Euroopas, kus suurem osa nõudlusest puudutab olemasolevate hüdroenergiaseadmete väljavahetamist või moderniseerimist. Nõudluse vaatenurgast ei ole erinevad komponendid üksteisega asendatavad. Pärast mitut hüdroelektrijaamade mehaaniliste ja elektriseadmete tootjate koondumist võivad Siemens/VA Tech ja tema peamine konkurent tarnida kõiki komponente. Pakkujate seisukohalt on komisjonil põhjust Siemensiga selles osas nõustuda, et hüdroenergiaseadmetele on olemas ainult üks asjakohane turg, kusjuures selle turu tooted erinevad üksteisest oluliselt.

| (10) | Asjakohaste geograafiliste turgude puhul tuuakse otsuses välja, et maailma eri piirkondades on olemas erinevad konkurentide rühmad, ent Euroopa juhtivad pakkujad Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro tegutsevad terves maailmas. Eelkõige Hiinas ja mujal Aasias tegutseb terve rida Hiina, India ja Jaapani ettevõtjaid, keda Euroopa kliendid ei pea usaldusväärseteks pakkujateks. Euroopa Majanduspiirkonna kliendid ei tunne neid tootjaid või liigitavad need tuntavalt madalamale astmele kui Euroopa pakkujad. Nad ei ole EMPs veel tellimusi saanud ega ka pakkumisi teinud (Siemens viitas kahele edukale Hiina pakkujate projektile Albaanias 1960ndatel ja 70ndatel aastatel). |
| --- | --- |

(10)

Asjakohaste geograafiliste turgude puhul tuuakse otsuses välja, et maailma eri piirkondades on olemas erinevad konkurentide rühmad, ent Euroopa juhtivad pakkujad Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro tegutsevad terves maailmas. Eelkõige Hiinas ja mujal Aasias tegutseb terve rida Hiina, India ja Jaapani ettevõtjaid, keda Euroopa kliendid ei pea usaldusväärseteks pakkujateks. Euroopa Majanduspiirkonna kliendid ei tunne neid tootjaid või liigitavad need tuntavalt madalamale astmele kui Euroopa pakkujad. Nad ei ole EMPs veel tellimusi saanud ega ka pakkumisi teinud (Siemens viitas kahele edukale Hiina pakkujate projektile Albaanias 1960ndatel ja 70ndatel aastatel).

| (11) | [...] (1) Lõpetuseks märgitakse otsuses, et EMP ja maailma teiste piirkondade pakkumise ja nõudluse tingimused erinevad teineteisest oluliselt, mistõttu tuleb asjaomase geograafilise turuna vaadelda EMPd. |
| --- | --- |

(11)

[...] (1) Lõpetuseks märgitakse otsuses, et EMP ja maailma teiste piirkondade pakkumise ja nõudluse tingimused erinevad teineteisest oluliselt, mistõttu tuleb asjaomase geograafilise turuna vaadelda EMPd.

Konkurentsimõju hindamine

| (12) | Siemens teatas, et ajavahemikus 2000–2004 oli tema EMP turu ühisosa koos VA Techiga [40–50] (1) % (Voith Siemens [20–30] (1) % (2), VA Tech [20–30] (1)). VA Tech teatas, et tema turuosa oli [40–50] (1) %, Alstomi turuosa moodustas Siemensi/VA Techi ühisest turuosast 61 %. Klientide turuosa hinnangud on enamasti samas vahemikus, sealjuures usub üks väiksem konkurent, Andino, et Siemensi/VA Techi osa EMP turul on 70 %. Peakonkurentide esitatud käibeandmete põhjal sama viieaastase perioodi kohta saadakse järgmised turuosad (sisaldab Siemensi andmeid muu käibe kohta):







  EMP 2000–2004 | Miljonit eurot | Turuosa |
| --- | --- | --- | --- |
| Siemens | 318 | [10–20] (1) % |
| VA Tech | | [30–40] (1) % |
| Koos | | 50 % |
| Alstom | | [20–30] (1) % |
| GE Hydro | | [0–10] (1) % |
| Ansaldo | | [<1] (1) % |
| Andritz | | [<1] (1) % |
| Muud | 473 | [20–30] (1) % |
| Summa | | 100 % |
| Allikas: komisjoni turu-uuring. |

(12)

Siemens teatas, et ajavahemikus 2000–2004 oli tema EMP turu ühisosa koos VA Techiga [40–50] (1) % (Voith Siemens [20–30] (1) % (2), VA Tech [20–30] (1)). VA Tech teatas, et tema turuosa oli [40–50] (1) %, Alstomi turuosa moodustas Siemensi/VA Techi ühisest turuosast 61 %. Klientide turuosa hinnangud on enamasti samas vahemikus, sealjuures usub üks väiksem konkurent, Andino, et Siemensi/VA Techi osa EMP turul on 70 %. Peakonkurentide esitatud käibeandmete põhjal sama viieaastase perioodi kohta saadakse järgmised turuosad (sisaldab Siemensi andmeid muu käibe kohta):

EMP 2000–2004

Miljonit eurot

Turuosa

Siemens

318

[10–20] (1) %

VA Tech

[30–40] (1) %

Koos

50 %

Alstom

[20–30] (1) %

GE Hydro

[0–10] (1) %

Ansaldo

[<1] (1) %

Andritz

[<1] (1) %

Muud

473

[20–30] (1) %

Summa

100 %

Allikas: komisjoni turu-uuring.

| (13) | Siemens väidab, et sellel pakkujate turul kõikusid turuosad erinevatel aastatel [...] (1), mitu tegurit lubab aga järeldada, et turuosad sisaldavad olulist infot võimujaotuse kohta nimetatud turul. Lisaks toimuvad kliendispetsiifilised ja oluliselt diferentseeritud tooteid puudutavad hankekonkursid sageli ning on väikesemahulised (vaid [...] (1) [...]st (1) Siemensi pakkumisest olid suuremad kui [...] (1) eurot). Suuremate tellimuste korral ei tea edukas pakkuja algul projekti konkreetset väärtust (st tulusust). Usaldusväärsete pakkujate arvu vähenemisega peab aga tõusma madalaima pakkumise väärtus. Nii suureneb Siemensi/VA Techi suure ühise turuosa, allesjäävate konkurentide suhteliselt väikese arvu ja olulise pakkuja äralangemise tõttu tõenäosus, et koondumisega tekitatakse turgu valitsev seisund. |
| --- | --- |

(13)

Siemens väidab, et sellel pakkujate turul kõikusid turuosad erinevatel aastatel [...] (1), mitu tegurit lubab aga järeldada, et turuosad sisaldavad olulist infot võimujaotuse kohta nimetatud turul. Lisaks toimuvad kliendispetsiifilised ja oluliselt diferentseeritud tooteid puudutavad hankekonkursid sageli ning on väikesemahulised (vaid [...] (1) [...]st (1) Siemensi pakkumisest olid suuremad kui [...] (1) eurot). Suuremate tellimuste korral ei tea edukas pakkuja algul projekti konkreetset väärtust (st tulusust). Usaldusväärsete pakkujate arvu vähenemisega peab aga tõusma madalaima pakkumise väärtus. Nii suureneb Siemensi/VA Techi suure ühise turuosa, allesjäävate konkurentide suhteliselt väikese arvu ja olulise pakkuja äralangemise tõttu tõenäosus, et koondumisega tekitatakse turgu valitsev seisund.

| (14) | Turu-uuringu vastuste põhjal [...] (1) võib nimetada neli juhtivat konkurenti (Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro). Neid ettevõtjaid peavad kliendid hüdroenergia suurseadmete usaldusväärseteks pakkujateks. Kõiki ülejäänud konkurente hinnatakse oluliselt madalamalt või nad ei tooda võrreldavaid seadmeid, isegi kui nad tuleksid kõne alla väiksemate tellimuste korral. Otsuses on nende järelduste kinnitamiseks erinevate süsteemiehitajate kliendihinnangud kvantitatiivselt kokku võetud. [...] (1). |
| --- | --- |

(14)

Turu-uuringu vastuste põhjal [...] (1) võib nimetada neli juhtivat konkurenti (Siemens, VA Tech, Alstom ja GE Hydro). Neid ettevõtjaid peavad kliendid hüdroenergia suurseadmete usaldusväärseteks pakkujateks. Kõiki ülejäänud konkurente hinnatakse oluliselt madalamalt või nad ei tooda võrreldavaid seadmeid, isegi kui nad tuleksid kõne alla väiksemate tellimuste korral. Otsuses on nende järelduste kinnitamiseks erinevate süsteemiehitajate kliendihinnangud kvantitatiivselt kokku võetud. [...] (1).

| (15) | Siemensi, [...] (1) esitatud pakkujate nimekirjadest tuleb välja ka see, et Siemens satub sagedamini kokku VA Techiga ([...] (1) % hankekonkurssidest väärtusega üle [...] (1) euro) [...] (1) kui Alstomi [..] (1) või GEga [...] (1). [...] (1) menetluse puhul olid Siemens ja VA Tech ainsad suurest neljast, kes esitasid pakkumise. Üksteisega kokkusattumise sagedust selgitab osaliselt see, et GE Hydro esitab harva pakkumisi väljaspool Skandinaaviat ja Ühendkuningriiki (GE Hydro tekkis Kvaerneri hüdroenergia valdkonna ülevõtmisel GE poolt). Alstom võtab Euroopa erinevates piirkondades toimuvatest hankekonkurssidest sagedamini osa, kuid on osalenud Pürenee poolsaarel siiski veidi sagedamini kui muudes piirkondades. Lisaks teeb ta pakkumisi sagedamini suuremate projektide puhul kui väiksemate. |
| --- | --- |

(15)

Siemensi, [...] (1) esitatud pakkujate nimekirjadest tuleb välja ka see, et Siemens satub sagedamini kokku VA Techiga ([...] (1) % hankekonkurssidest väärtusega üle [...] (1) euro) [...] (1) kui Alstomi [..] (1) või GEga [...] (1). [...] (1) menetluse puhul olid Siemens ja VA Tech ainsad suurest neljast, kes esitasid pakkumise. Üksteisega kokkusattumise sagedust selgitab osaliselt see, et GE Hydro esitab harva pakkumisi väljaspool Skandinaaviat ja Ühendkuningriiki (GE Hydro tekkis Kvaerneri hüdroenergia valdkonna ülevõtmisel GE poolt). Alstom võtab Euroopa erinevates piirkondades toimuvatest hankekonkurssidest sagedamini osa, kuid on osalenud Pürenee poolsaarel siiski veidi sagedamini kui muudes piirkondades. Lisaks teeb ta pakkumisi sagedamini suuremate projektide puhul kui väiksemate.

| (16) | Mitmed kliendid ja konkurendid väitsid oma märkustes vastavalt artiklile 11, et kui kaks lähedast konkurenti koonduksid juba niigi kontsentreeritud turul, tooks ülevõtmine kaasa hinnatõusu. |
| --- | --- |

(16)

Mitmed kliendid ja konkurendid väitsid oma märkustes vastavalt artiklile 11, et kui kaks lähedast konkurenti koonduksid juba niigi kontsentreeritud turul, tooks ülevõtmine kaasa hinnatõusu.

| (17) | Siemens nõustub ilmselt komisjoni järeldustega, mille järgi Siemens, VA Tech ja Alstom on praegu juhtivad konkurendid EMP hüdroenergiaseadmete alal. Enda õigustamiseks esitab ta seetõttu enamasti dünaamilisi argumente. |
| --- | --- |

(17)

Siemens nõustub ilmselt komisjoni järeldustega, mille järgi Siemens, VA Tech ja Alstom on praegu juhtivad konkurendid EMP hüdroenergiaseadmete alal. Enda õigustamiseks esitab ta seetõttu enamasti dünaamilisi argumente.

| (18) | Selle järgi oleksid Hiina ja Euroopa väiksemad pakkujad kohe valmis tarnima konkurentsivõimelisemaid seadmeid, kui Siemens/VA Tech üritaksid hindu pärast koondumist tõsta. Juba pikemat aega kehtinud tarnetingimused olevat siiani takistanud uute pakkujate turuletulekut ja klientide jaoks uute tarneallikate tekkimist. Siemensil ei ole aga tõendeid, et need pakkujad, kes ei ole veel Euroopas aktiivsed, kavatseksid osaleda EMP hankekonkurssidel. Hiina tootjate kõrval nimetas Siemens mitu väiksemat Euroopa hüdroenergia väikeseadmete tootjat ja väikekomponentide tarnijat, kelle tooteid saab muu hulgas kasutada ka hüdroelektrijaamades. Nende ettevõtjate turuosa on siiski alla 1 % ning nad tarnivad tooteid, mis ei ole Siemensi ja VA Techi omadega samaväärsed. |
| --- | --- |

(18)

Selle järgi oleksid Hiina ja Euroopa väiksemad pakkujad kohe valmis tarnima konkurentsivõimelisemaid seadmeid, kui Siemens/VA Tech üritaksid hindu pärast koondumist tõsta. Juba pikemat aega kehtinud tarnetingimused olevat siiani takistanud uute pakkujate turuletulekut ja klientide jaoks uute tarneallikate tekkimist. Siemensil ei ole aga tõendeid, et need pakkujad, kes ei ole veel Euroopas aktiivsed, kavatseksid osaleda EMP hankekonkurssidel. Hiina tootjate kõrval nimetas Siemens mitu väiksemat Euroopa hüdroenergia väikeseadmete tootjat ja väikekomponentide tarnijat, kelle tooteid saab muu hulgas kasutada ka hüdroelektrijaamades. Nende ettevõtjate turuosa on siiski alla 1 % ning nad tarnivad tooteid, mis ei ole Siemensi ja VA Techi omadega samaväärsed.

| (19) | Otsuses jõutakse järeldusele, et Siemensi argumentide puhul on tegemist spekulatsioonidega, mille põhjal võib väita, et pikas perspektiivis soodustab iga monopol uute turuletulijate teket. Siemensi/VA Techi suure ühise turuosa tõttu, usaldusväärsete pakkujate arvu vähenemise tõttu neljalt kolmele, pakkujate andmete tõttu, mille kohaselt Siemens/VA Tech tarnivad väga lähedasi asendustooteid, ning kliendikaebuste suure arvu tõttu jõudis komisjon järeldusele, et koondumine koos hüdroenergiaseadmete turgu valitseva seisundi tekkega takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi. |
| --- | --- |

(19)

Otsuses jõutakse järeldusele, et Siemensi argumentide puhul on tegemist spekulatsioonidega, mille põhjal võib väita, et pikas perspektiivis soodustab iga monopol uute turuletulijate teket. Siemensi/VA Techi suure ühise turuosa tõttu, usaldusväärsete pakkujate arvu vähenemise tõttu neljalt kolmele, pakkujate andmete tõttu, mille kohaselt Siemens/VA Tech tarnivad väga lähedasi asendustooteid, ning kliendikaebuste suure arvu tõttu jõudis komisjon järeldusele, et koondumine koos hüdroenergiaseadmete turgu valitseva seisundi tekkega takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi.

A2.   FOSSIILSE HÜDROENERGIA SEADMED

| (20) | VA Tech kui süsteemiintegraator tarnib fossiilse hüdroenergia seadmetest gaasi-auruturbiine, kasutades enamasti kolmandatelt isikutelt tarnitavaid komponente, nagu eelkõige GE toodetavad gaasiturbiinid, koos omavalmistatud turbogeneraatoritega. Käivitusvalmis seadmete tellimuste turule jääb pärast koondumist palju konkurente, eelkõige turbiinitootja Siemens, GE, Alstom ja Mitsubishi, aga ka peatöövõtjad, nagu Bechtel ja aurukatlavalmistaja Foster & Wheeler. VA Techi osa EMP käivitusvalmis seadmete tellimuste turul on alla 15 % [...] (1). Ülevõtmisega langeb ära üks turbiinide müügikanal ja üks generaatorite tarnija tema turbiinidele. Arvestades gaasiturbiinide strateegilist rolli kombineeritud tsükliga elektrijaamade puhul ning GE juhtivat turuseisundit selles valdkonnas, on otsuses jõutud järeldusele, et GE suudab leida VA Techile kui oma turbiinide müügikanalile asenduse. GE-l on generaatorite tootmiseks oma potentsiaal olemas. Ta ei ole ülevõtmisega seoses probleeme esile toonud. Otsuses ei tooda seetõttu välja selle valdkonna konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(20)

VA Tech kui süsteemiintegraator tarnib fossiilse hüdroenergia seadmetest gaasi-auruturbiine, kasutades enamasti kolmandatelt isikutelt tarnitavaid komponente, nagu eelkõige GE toodetavad gaasiturbiinid, koos omavalmistatud turbogeneraatoritega. Käivitusvalmis seadmete tellimuste turule jääb pärast koondumist palju konkurente, eelkõige turbiinitootja Siemens, GE, Alstom ja Mitsubishi, aga ka peatöövõtjad, nagu Bechtel ja aurukatlavalmistaja Foster & Wheeler. VA Techi osa EMP käivitusvalmis seadmete tellimuste turul on alla 15 % [...] (1). Ülevõtmisega langeb ära üks turbiinide müügikanal ja üks generaatorite tarnija tema turbiinidele. Arvestades gaasiturbiinide strateegilist rolli kombineeritud tsükliga elektrijaamade puhul ning GE juhtivat turuseisundit selles valdkonnas, on otsuses jõutud järeldusele, et GE suudab leida VA Techile kui oma turbiinide müügikanalile asenduse. GE-l on generaatorite tootmiseks oma potentsiaal olemas. Ta ei ole ülevõtmisega seoses probleeme esile toonud. Otsuses ei tooda seetõttu välja selle valdkonna konkurentsiprobleeme.

B.   ENERGIAÜLEKANNE JA -JAOTUS

| (21) | Nagu energiatootmisseadmete puhul, hõlmab ka energiaülekanne ja -jaotus paljusid eri komponente, mida tarnitakse klientidele (enamasti üleriigilised võrguoperaatorid ja kohalikud/piirkondlikud elektrijaotajad) koostudena. Siemensi ja VA Techi horisontaalse kattuvuse suhtes teeb Siemens ettepaneku määrata asjakohased turud kindlaks allpool toodud tooterühmade a – e tasandil.






  a. | KÕRGEPINGETOOTED (ÜLEKANDEVÕRKUDELE PINGEGA 52–800 KV)






  (i) | õhkisolatsiooniga jaotla |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Nagu energiatootmisseadmete puhul, hõlmab ka energiaülekanne ja -jaotus paljusid eri komponente, mida tarnitakse klientidele (enamasti üleriigilised võrguoperaatorid ja kohalikud/piirkondlikud elektrijaotajad) koostudena. Siemensi ja VA Techi horisontaalse kattuvuse suhtes teeb Siemens ettepaneku määrata asjakohased turud kindlaks allpool toodud tooterühmade a – e tasandil.

a.

KÕRGEPINGETOOTED (ÜLEKANDEVÕRKUDELE PINGEGA 52–800 KV)

(i)

õhkisolatsiooniga jaotla

| (ii) | gaasisolatsiooniga jaotla |
| --- | --- |

(ii)

gaasisolatsiooniga jaotla

| (iii) | võimsuslülitid |
| --- | --- |

(iii)

võimsuslülitid

| (iv) | lahklülitid |
| --- | --- |

(iv)

lahklülitid

| (v) | mõõtetrafod |
| --- | --- |

(v)

mõõtetrafod

| (vi) | induktorid |
| --- | --- |

(vi)

induktorid

| b. | TRAFOD






  (i) | pingetrafod |
| --- | --- | --- |

b.

TRAFOD

(i)

pingetrafod

| (ii) | jaotustrafod |
| --- | --- |

(ii)

jaotustrafod

| c. | ENERGIA AUTOMATISEERIMINE JA INFORMATSIOONISÜSTEEMID






  (i) | võrgujuhtimissüsteemid |
| --- | --- | --- |

c.

ENERGIA AUTOMATISEERIMINE JA INFORMATSIOONISÜSTEEMID

(i)

võrgujuhtimissüsteemid

| (ii) | kaitsereleed |
| --- | --- |

(ii)

kaitsereleed

| d. | KÄIVITUSVALMIS PROJEKTID






  (i) | kõrgpingeprojektid |
| --- | --- | --- |

d.

KÄIVITUSVALMIS PROJEKTID

(i)

kõrgpingeprojektid

| (ii) | keskpingeprojektid |
| --- | --- |

(ii)

keskpingeprojektid

| e. | ENERGIAÜLEKANDE JA -JAOTUSE TEENUSED






  (i) | süsteemiteenused |
| --- | --- | --- |

e.

ENERGIAÜLEKANDE JA -JAOTUSE TEENUSED

(i)

süsteemiteenused

| (ii) | võrguplaneerimine |
| --- | --- |

(ii)

võrguplaneerimine

| (22) | Turu-uuringu tulemusel leiti märke sellest, et erinevalt Siemensi arusaamast võivad tooteturgudel vähemalt mõne jagude I, II, ... punkti all loetletud komponendi puhul tekkida eraldi asjakohased geograafilised turud. Tooteturu täpsem määratlemine ei ole selle otsuse jaoks siiski vajalik, sest ükski võimalikest turudefinitsioonidest ei tekitaks konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(22)

Turu-uuringu tulemusel leiti märke sellest, et erinevalt Siemensi arusaamast võivad tooteturgudel vähemalt mõne jagude I, II, ... punkti all loetletud komponendi puhul tekkida eraldi asjakohased geograafilised turud. Tooteturu täpsem määratlemine ei ole selle otsuse jaoks siiski vajalik, sest ükski võimalikest turudefinitsioonidest ei tekitaks konkurentsiprobleeme.

| (23) | Asjaomase geograafilise turu määratlemisel jõutakse otsuses järeldusele, et energiaülekande ja -jaotusturud on EMP turud. Integreeritud võrkude operaatoritele ei ole tehnilised normid toodete välismaalt ostmiseks enam takistuseks, seda eriti kõrgepingeturul, kus tooted on suurel määral klientidele kohandatud. Suured pakkujad osalevad kogu EMPs edukalt energiaülekande ja -jaotusseadmete hankekonkurssidel. |
| --- | --- |

(23)

Asjaomase geograafilise turu määratlemisel jõutakse otsuses järeldusele, et energiaülekande ja -jaotusturud on EMP turud. Integreeritud võrkude operaatoritele ei ole tehnilised normid toodete välismaalt ostmiseks enam takistuseks, seda eriti kõrgepingeturul, kus tooted on suurel määral klientidele kohandatud. Suured pakkujad osalevad kogu EMPs edukalt energiaülekande ja -jaotusseadmete hankekonkurssidel.

| (24) | Järgmised Siemensi teates esitatud turuosad ja iga turu konkurentide nimed leidsid turu-uuringu käigus enamasti kinnitust. Erandi moodustab käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turg, kus ükski teine turul osaleja ei küüni Siemensi suure [50–60] (1) % turuosani. Käivitusvalmis projektide turg hõlmab siiski erinevaid tooteid ja komponente, nii et turu-uuringus osalejate käibeid saaks käivitusvalmis seadmete teenuste puhul teisiti jagada kui põhikomponentide puhul.









  Toode | Siemens | VA Tech | Mõlemad koos | Peakonkurendid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a. | Kõrgepingetooted |

(24)

Järgmised Siemensi teates esitatud turuosad ja iga turu konkurentide nimed leidsid turu-uuringu käigus enamasti kinnitust. Erandi moodustab käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turg, kus ükski teine turul osaleja ei küüni Siemensi suure [50–60] (1) % turuosani. Käivitusvalmis projektide turg hõlmab siiski erinevaid tooteid ja komponente, nii et turu-uuringus osalejate käibeid saaks käivitusvalmis seadmete teenuste puhul teisiti jagada kui põhikomponentide puhul.

Toode

Siemens

VA Tech

Mõlemad koos

Peakonkurendid

a.

Kõrgepingetooted

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 18, ABB 15

| (i) | õhkisolatsiooniga jaotlad |
| --- | --- |

(i)

õhkisolatsiooniga jaotlad

[0-10] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 12; ABB 9, Cegelec 6, EFACEC 6

| (ii) | gaasisolatsiooniga jaotlad |
| --- | --- |

(ii)

gaasisolatsiooniga jaotlad

[30-40] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

ABB 33, Areva 23

| (iii) | võimsuslülitid |
| --- | --- |

(iii)

võimsuslülitid

[30-40] (3)

[0-10] (3)

[40-50] (3)

Areva 30, ABB 28

| (iv) | lahklülitid |
| --- | --- |

(iv)

lahklülitid

[30-40] (3)

[20-30] (3)

[30-40] (3)

Areva 21, HAPAM 14

| (v) | mõõtetrafod |
| --- | --- |

(v)

mõõtetrafod

10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

Areva 20-25, ABB 10-15, Ritz 10-15, Arteche 10-15, Pfiffner 3-8

| (vi) | induktorid |
| --- | --- |

(vi)

induktorid

[20-30] (3)

[10-20] (3)

[40-50] (3)

Areva 22-27, ABB 17-22, Trafomec 5-10

| b. | Trafod |
| --- | --- |

b.

Trafod

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

ABB 18-23, Areva 13-18, RWE Solutions 8-13, Schneider 4-7, Pauwels 4-7, muud

| (i) | pingetrafod |
| --- | --- |

(i)

pingetrafod

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 20-25, Areva 15-20,RWE Solutions 7-14, Pauwels 2-5, EFACEC 2-5, muud

| (ii) | jaotustrafod |
| --- | --- |

(ii)

jaotustrafod

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 12-17, Schneider 10-15, RWE Solutions 8-13, Areva 7-12, Pauwels 5-10, muud

| c. | Energia automatiseerimine ja informatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

c.

Energia automatiseerimine ja informatsioonisüsteemid

| (i) | võrgujuhtimissüsteemid |
| --- | --- |

(i)

võrgujuhtimissüsteemid

[10-20] (3)

[10-20] (3)

[20-30] (3)

ABB 8-12, Areva 6-10, muud (jt erinevad tarkvaraettevõtjad)

| (ii) | kaitsereleed |
| --- | --- |

(ii)

kaitsereleed

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[20-30] (3)

Areva 23-27, ABB 13-17, Schneider 4-8

| d. | Käivitusvalmis projektid |
| --- | --- |

d.

Käivitusvalmis projektid

[20-30] (3)

[0-10] (3)

[30-40] (3)

ABB 18, Areva 14, Cegelec 9

| (i) | kõrgepingeprojektid |
| --- | --- |

(i)

kõrgepingeprojektid

[50-60] (3)

[10-20] (3)

[70-80] (3)

ABB 21, Areva 9

| (ii) | keskpingeprojektid |
| --- | --- |

(ii)

keskpingeprojektid

[10-20] (3)

[0-10] (3)

[10-20] (3)

ABB 17, Areva 16, Cegelec 12

| e. | energiaülekande- ja -jaotusteenused |
| --- | --- |

e.

energiaülekande- ja -jaotusteenused

Asjakohased EMP või siseriiklikud turud puuduvad

| (25) | Samal ajal kui Siemens, VA Tech, Areva ja ABB tarnivad paljusid energiaülekande- ja -jaotuskomponente, on väiksematel konkurentidel, nagu Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM ja Pauwels, vaid väiksemad tootesegmendid. |
| --- | --- |

(25)

Samal ajal kui Siemens, VA Tech, Areva ja ABB tarnivad paljusid energiaülekande- ja -jaotuskomponente, on väiksematel konkurentidel, nagu Cegelec, EFACEC, Ansaldo, HAPAM ja Pauwels, vaid väiksemad tootesegmendid.

| (26) | Ülevõtmine viib üle [30–40] (1) % turuosadeni paljudel võimalikel energiaülekande- ja -jaotusturgudel, nimelt gaasisolatsiooniga jaotlate, võimsuslülitite ja käivitusvalmis kõrgepingeprojektide valdkonnas. Lisaks langeks nendel tooteturgudel usaldusväärsete konkurentide arv neljalt kolmele (Siemens/VA Tech, Areva ja ABB). Need kolm turgu on üksteisega vertikaalselt seotud, sest suurel osal käivitusvalmis kõrgepingeprojektidest on põhikomponendiks gaasisolatsiooniga jaotlad. Pingelüliteid kasutatakse omakorda gaasisolatsiooniga jaotlate komponentidena. Siemens, VA Tech, Areva ja ABB tegutsevad neil kolmel vertikaalsel tasandil. |
| --- | --- |

(26)

Ülevõtmine viib üle [30–40] (1) % turuosadeni paljudel võimalikel energiaülekande- ja -jaotusturgudel, nimelt gaasisolatsiooniga jaotlate, võimsuslülitite ja käivitusvalmis kõrgepingeprojektide valdkonnas. Lisaks langeks nendel tooteturgudel usaldusväärsete konkurentide arv neljalt kolmele (Siemens/VA Tech, Areva ja ABB). Need kolm turgu on üksteisega vertikaalselt seotud, sest suurel osal käivitusvalmis kõrgepingeprojektidest on põhikomponendiks gaasisolatsiooniga jaotlad. Pingelüliteid kasutatakse omakorda gaasisolatsiooniga jaotlate komponentidena. Siemens, VA Tech, Areva ja ABB tegutsevad neil kolmel vertikaalsel tasandil.

| (27) | Ülejäänud energiaülekande- ja -jaotusturgudel on Siemensi/VA Techi ühised turuosad väiksemad, lisaks on täiendavaid konkurente. Nendel turgudel konkurentsiprobleeme ei teki. |
| --- | --- |

(27)

Ülejäänud energiaülekande- ja -jaotusturgudel on Siemensi/VA Techi ühised turuosad väiksemad, lisaks on täiendavaid konkurente. Nendel turgudel konkurentsiprobleeme ei teki.

| (28) | Klientide ja konkurentide vastused komisjoni turu-uuringus olid kokkuvõttes vähem negatiivsed kui hüdroenergiaseadmete puhul. Negatiivsed märkused olid pigem üldised ja seotud asjaoluga, et niigi kontsentreeritud turult langeb üks konkurent ära. Seetõttu tõi komisjon oma uurimuste keskmesse mõnel võimalikul turul usaldusväärsete pakkujate võimaliku vähenemise mõju neljalt kolmele . |
| --- | --- |

(28)

Klientide ja konkurentide vastused komisjoni turu-uuringus olid kokkuvõttes vähem negatiivsed kui hüdroenergiaseadmete puhul. Negatiivsed märkused olid pigem üldised ja seotud asjaoluga, et niigi kontsentreeritud turult langeb üks konkurent ära. Seetõttu tõi komisjon oma uurimuste keskmesse mõnel võimalikul turul usaldusväärsete pakkujate võimaliku vähenemise mõju neljalt kolmele .

| (29) | Käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turul kattub Siemensi ja VA Techi tegevus peamiselt gaasisolatsiooniga jaotlate puhul, mis on käivitusvalmis. Käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turuvõim on seega seotud põhiliste gaasisolatsioonikomponentide pakkujate turuseisundiga. Käivitusvalmis seadmete turg on suurel määral projektipõhine ning seda iseloomustavad tugevalt kõikuvad turuosad. 1999–2003 kestnud viieaastase perioodi jooksul kõikus Siemensi turuosa [5–10] (1) % vahel aastal 2000 ja [50–60] (1) % vahel aastal 2003, VA Techi oma [0–5] (1) % vahel aastal 1999 ja [15–20] (1) % vahel aastal 2002. Ülejäänud projektid läksid kõigil neil aastatel ABBle ja Arevale. Vaid üks suurprojekt võib oluliselt mõjutada pakkuja turuosa konkreetsel aastal. Samamoodi oli tal aastal 2003 [50–60] (1) % tugev turuseisund. Otsuses jõutakse selle põhjal järeldusele, et käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turg on pakkujate turg konkurentsiga turu pärast, mitte turul, kus turuosad ei näita konkurendi võimeid tulevikus tellimusi saada. |
| --- | --- |

(29)

Käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turul kattub Siemensi ja VA Techi tegevus peamiselt gaasisolatsiooniga jaotlate puhul, mis on käivitusvalmis. Käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turuvõim on seega seotud põhiliste gaasisolatsioonikomponentide pakkujate turuseisundiga. Käivitusvalmis seadmete turg on suurel määral projektipõhine ning seda iseloomustavad tugevalt kõikuvad turuosad. 1999–2003 kestnud viieaastase perioodi jooksul kõikus Siemensi turuosa [5–10] (1) % vahel aastal 2000 ja [50–60] (1) % vahel aastal 2003, VA Techi oma [0–5] (1) % vahel aastal 1999 ja [15–20] (1) % vahel aastal 2002. Ülejäänud projektid läksid kõigil neil aastatel ABBle ja Arevale. Vaid üks suurprojekt võib oluliselt mõjutada pakkuja turuosa konkreetsel aastal. Samamoodi oli tal aastal 2003 [50–60] (1) % tugev turuseisund. Otsuses jõutakse selle põhjal järeldusele, et käivitusvalmis kõrgepingeprojektide turg on pakkujate turg konkurentsiga turu pärast, mitte turul, kus turuosad ei näita konkurendi võimeid tulevikus tellimusi saada.

| (30) | Gaasisolatsiooniga jaotlate puhul on EMPs samad konkurendid kui käivitusvalmis kõrgepingeprojektide puhul, st Siemens, VA Tech, ABB ja Areva. Siemensi andmetel ulatus tema ja VA Techi ühine turuosa aastal 2003 [40–50] (1) %ni (Siemensil [30–40] (1) %, VA Techil [10–15] (1) %). Ühised turuosad kõikusid aastatel 1999–2003 [40-–50] (1) % ja [60–70] (1) % vahel. Vastavate turuosade puhul oli siiski suuremaid kõikumisi (Siemens [10–15] (1) %–[40–50] (1) % ja VA Tech ([10–15] (1) %–[40–50] (1)). Samamoodi kui käivitusvalmis seadmete turu puhul jäid ülejäänud EMP turuosad ABBle ja Arevale. |
| --- | --- |

(30)

Gaasisolatsiooniga jaotlate puhul on EMPs samad konkurendid kui käivitusvalmis kõrgepingeprojektide puhul, st Siemens, VA Tech, ABB ja Areva. Siemensi andmetel ulatus tema ja VA Techi ühine turuosa aastal 2003 [40–50] (1) %ni (Siemensil [30–40] (1) %, VA Techil [10–15] (1) %). Ühised turuosad kõikusid aastatel 1999–2003 [40-–50] (1) % ja [60–70] (1) % vahel. Vastavate turuosade puhul oli siiski suuremaid kõikumisi (Siemens [10–15] (1) %–[40–50] (1) % ja VA Tech ([10–15] (1) %–[40–50] (1)). Samamoodi kui käivitusvalmis seadmete turu puhul jäid ülejäänud EMP turuosad ABBle ja Arevale.

| (31) | Kõrgepingetoodete ohutusnõuded piiravad Euroopa energiavarustajate võimalike tarnijate arvu, kusjuures nelja turuliidri konkreetse hankekonkurssi jaoks tarnitud seadmetel on ilmselgelt väga väikesed tooteerinevused. Nende asjaolude (pakkujate turg, väikesed tooteerinevused turuliidrite vahel) tõttu suudavad gaasisolatsiooniga jaotlate/käivitusvalmis seadmete kõrgepingeturud põhimõtteliselt ka ainult kolme usaldusväärse pakkujaga saavutada konkurentsivõimelisi tulemusi. |
| --- | --- |

(31)

Kõrgepingetoodete ohutusnõuded piiravad Euroopa energiavarustajate võimalike tarnijate arvu, kusjuures nelja turuliidri konkreetse hankekonkurssi jaoks tarnitud seadmetel on ilmselgelt väga väikesed tooteerinevused. Nende asjaolude (pakkujate turg, väikesed tooteerinevused turuliidrite vahel) tõttu suudavad gaasisolatsiooniga jaotlate/käivitusvalmis seadmete kõrgepingeturud põhimõtteliselt ka ainult kolme usaldusväärse pakkujaga saavutada konkurentsivõimelisi tulemusi.

| (32) | Turu-uuringus uuriti kõrgepingeprojektide, gaasisolatsiooniga jaotlate ja pingelülitite pakkujate nimekirju ning Siemensi ja konkurentide esitatud andmeid alates 1999. aastast. Sellest selgub, et ABB oli hankekonkurssidel Siemensi kõige sagedam konkurent, talle järgnes Areva. VA Tech osales gaasisolatsiooniga jaotlate hankekonkurssidel harvemini ja ei esinenud neil pea kunagi Siemensi konkurendina. Siemensi ja VA Techi harva esinenud kokkupuute selgituseks võib olla asjaolu, et VA Techi Euroopa gaasisolatsiooniga jaotlate äri sai alguse Schneideri kõrgepingetegevuse ülevõtmisest Grenoble’is. Tema loodud alus on seega kontsentreeritud Prantsusmaale, samas kui Siemensi esialgne geograafiline raskuspunkt asub Euroopa muudes piirkondades. |
| --- | --- |

(32)

Turu-uuringus uuriti kõrgepingeprojektide, gaasisolatsiooniga jaotlate ja pingelülitite pakkujate nimekirju ning Siemensi ja konkurentide esitatud andmeid alates 1999. aastast. Sellest selgub, et ABB oli hankekonkurssidel Siemensi kõige sagedam konkurent, talle järgnes Areva. VA Tech osales gaasisolatsiooniga jaotlate hankekonkurssidel harvemini ja ei esinenud neil pea kunagi Siemensi konkurendina. Siemensi ja VA Techi harva esinenud kokkupuute selgituseks võib olla asjaolu, et VA Techi Euroopa gaasisolatsiooniga jaotlate äri sai alguse Schneideri kõrgepingetegevuse ülevõtmisest Grenoble’is. Tema loodud alus on seega kontsentreeritud Prantsusmaale, samas kui Siemensi esialgne geograafiline raskuspunkt asub Euroopa muudes piirkondades.

| (33) | Alates Ungari ELi liikmeks saamisest on Ganz-Transelektro esitanud EMPs mitu pakkumist. Talle ja Corusele anti hiljuti gaasisolatsiooniga jaotla tellimus Hollandis. Jaapani gaasisolatsiooniga jaotlate tootjad Toshiba-Mitsubishi (TM) ja JAEPS on oma tegevuse EMPs piiranud saareriikide Islandi ja Küprose hankekonkurssidega. |
| --- | --- |

(33)

Alates Ungari ELi liikmeks saamisest on Ganz-Transelektro esitanud EMPs mitu pakkumist. Talle ja Corusele anti hiljuti gaasisolatsiooniga jaotla tellimus Hollandis. Jaapani gaasisolatsiooniga jaotlate tootjad Toshiba-Mitsubishi (TM) ja JAEPS on oma tegevuse EMPs piiranud saareriikide Islandi ja Küprose hankekonkurssidega.

| (34) | Komisjon võrdles omavahel [...] (1) pakkumisi hankekonkurssidel, kus osalesid kõik neli ettevõtjat, et kontrollida, kas mõni neist ettevõtjatest esitas sageli kõige madalama hinnaga või odavuselt teisel kohal oleva pakkumise. Seda ei esinenud. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon võrdles omavahel [...] (1) pakkumisi hankekonkurssidel, kus osalesid kõik neli ettevõtjat, et kontrollida, kas mõni neist ettevõtjatest esitas sageli kõige madalama hinnaga või odavuselt teisel kohal oleva pakkumise. Seda ei esinenud.

| (35) | Nagu otsuses märgitakse, suudaks gaasisolatsiooniga jaotlate turg leida konkurentsivõimelisi lahendusi ka vaid kolme usaldusväärse pakkujaga, tingimusel et koondumises ei osale kõige madalama hinnaga või odavuselt teisel kohal olevad pakkujad või konkurendid, kes mõnes muus suurusjärgus oleksid eriti lähedased asendajad. Pakkujat olemasolevad andmed ei anna põhjust seda järeldada. |
| --- | --- |

(35)

Nagu otsuses märgitakse, suudaks gaasisolatsiooniga jaotlate turg leida konkurentsivõimelisi lahendusi ka vaid kolme usaldusväärse pakkujaga, tingimusel et koondumises ei osale kõige madalama hinnaga või odavuselt teisel kohal olevad pakkujad või konkurendid, kes mõnes muus suurusjärgus oleksid eriti lähedased asendajad. Pakkujat olemasolevad andmed ei anna põhjust seda järeldada.

| (36) | Otsuses uuritakse ka võimalust, kas kavatsus võiks kaasa tuua koordineeritud mõjusid. Gaasisolatsiooniga jaotlate, käivitusvalmis kõrgepingeprojektide ja pingelülitite turgude struktuur (kolm lähimat konkurenti, mittehomogeensed tooted, suurostjad) ja kindlaksmääratud pakkujad (kõik konkurendid osalevad edukalt hankekonkurssidel kogu Euroopas) lubavad järeldada, et gaasisolatsiooniga jaotlate turul oleks tõhusa koordineerimismehhanismi väljatöötamine keeruline ja selle ellurakendamine raske. |
| --- | --- |

(36)

Otsuses uuritakse ka võimalust, kas kavatsus võiks kaasa tuua koordineeritud mõjusid. Gaasisolatsiooniga jaotlate, käivitusvalmis kõrgepingeprojektide ja pingelülitite turgude struktuur (kolm lähimat konkurenti, mittehomogeensed tooted, suurostjad) ja kindlaksmääratud pakkujad (kõik konkurendid osalevad edukalt hankekonkurssidel kogu Euroopas) lubavad järeldada, et gaasisolatsiooniga jaotlate turul oleks tõhusa koordineerimismehhanismi väljatöötamine keeruline ja selle ellurakendamine raske.

| (37) | Otsuses jõutakse järeldusele, et olemasolevas energiaülekande- ja -jaotusturu konkurentsis ei ole tuntavaid takistusi ühegi võimaliku kindlaksmääratud tooteturu puhul. |
| --- | --- |

(37)

Otsuses jõutakse järeldusele, et olemasolevas energiaülekande- ja -jaotusturu konkurentsis ei ole tuntavaid takistusi ühegi võimaliku kindlaksmääratud tooteturu puhul.

C.   RAUDTEETEHNIKA

C1.   RAUDTEEVEEREM

| (38) | VA Techi ülevõtmine toob kaasa VA Tech Elin EBG-Tractioni (ETR) äralangemise trammide, metroorongide ja kohalike rongide elektriajamite sõltumatu pakkujana. ETR tarnib tooteid ka raudteeveeremi integreeritud tootjatele, kes moodustavad spetsiaalsete trammi- ja rongitüüpide jaoks konsortsiume, kuhu kuuluvad muu hulgas Bombardier ja Siemens. |
| --- | --- |

(38)

VA Techi ülevõtmine toob kaasa VA Tech Elin EBG-Tractioni (ETR) äralangemise trammide, metroorongide ja kohalike rongide elektriajamite sõltumatu pakkujana. ETR tarnib tooteid ka raudteeveeremi integreeritud tootjatele, kes moodustavad spetsiaalsete trammi- ja rongitüüpide jaoks konsortsiume, kuhu kuuluvad muu hulgas Bombardier ja Siemens.

| (39) | Vanematele otsustele tuginedes uuritakse selles otsuses kavatsuse mõjusid EMP elektriajamite turu ja raudteeveeremi siseriiklike turgude alusel erinevate sõidukitüüpide, nt trammide, metroorongide, kohalike rongide ja vedurite osas eraldi. Elektriajamite turu kattumised on ebaolulised ning ei tekita konkurentsiprobleeme. Arvestades ETRi ja Siemensi seisundit mõnes liikmesriigis, on siiski olemas vertikaalselt mõjutatud turgusid. |
| --- | --- |

(39)

Vanematele otsustele tuginedes uuritakse selles otsuses kavatsuse mõjusid EMP elektriajamite turu ja raudteeveeremi siseriiklike turgude alusel erinevate sõidukitüüpide, nt trammide, metroorongide, kohalike rongide ja vedurite osas eraldi. Elektriajamite turu kattumised on ebaolulised ning ei tekita konkurentsiprobleeme. Arvestades ETRi ja Siemensi seisundit mõnes liikmesriigis, on siiski olemas vertikaalselt mõjutatud turgusid.

| (40) | Turu-uuring näitas, et turgudel, mida see kavatsus mõjutab, st trammid Hispaanias, Poolas, Austrias ja Tšehhi Vabariigis, metroorongid Belgias ning kohalikud rongid Saksamaal ja Austrias, säilib piisav konkurents ka pärast projekti elluviimist. Selleks et katkestada ETRi ja Bombardier’ vahelisi sidemeid vastavalt komisjoni 3. aprilli 2001. aasta otsusele COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz, tehakse ettepanek anda samaaegselt vastavalt artikli 8 lõikele 2 välja otsus, millega tühistatakse üks selle juhtumiga seoses Bombardier’ võetud kohustusest, kui Siemens peaks saama ainuisikulise kontrolli VA Techi üle. See kohustab Bombardier’d pakkuma oma CityRunner-Linz-tüüpi trammi ainult koos ETRi ajamiga. |
| --- | --- |

(40)

Turu-uuring näitas, et turgudel, mida see kavatsus mõjutab, st trammid Hispaanias, Poolas, Austrias ja Tšehhi Vabariigis, metroorongid Belgias ning kohalikud rongid Saksamaal ja Austrias, säilib piisav konkurents ka pärast projekti elluviimist. Selleks et katkestada ETRi ja Bombardier’ vahelisi sidemeid vastavalt komisjoni 3. aprilli 2001. aasta otsusele COMP/M.2139 Bombardier/Adtranz, tehakse ettepanek anda samaaegselt vastavalt artikli 8 lõikele 2 välja otsus, millega tühistatakse üks selle juhtumiga seoses Bombardier’ võetud kohustusest, kui Siemens peaks saama ainuisikulise kontrolli VA Techi üle. See kohustab Bombardier’d pakkuma oma CityRunner-Linz-tüüpi trammi ainult koos ETRi ajamiga.

| (41) | Integreerimata ettevõtteid ei eraldata järgmistel põhjustel. Esiteks jääb alles ainult üks sõltumatu pakkuja nii trammide (Kiepe) kui metroorongide (Mitsubishi) elektriajamite alal. Teiseks on olemas võimalus, et integreerimata tootjad koonduvad kahe-kolme aasta jooksul, nagu see oli Stadleri puhul trammide ja kohalike rongide alal. Kolmas võimalus, et integreeritud ja integreerimata pakkujad ühinevad, nii nagu varem, jääb endiselt püsima. Siiski jääks ka tulevikus raudteeveeremi turule alles piisav konkurents, isegi kui integreerimata pakkujad lahkuksid elektriajamiga raudteeveeremi turult. Otsuses jõutakse järeldusele, et kavatsus ei takistaks oluliselt elektriajamite ning trammide, metroorongide, kohalike rongide ja vedurite turu olemasolevat konkurentsi. |
| --- | --- |

(41)

Integreerimata ettevõtteid ei eraldata järgmistel põhjustel. Esiteks jääb alles ainult üks sõltumatu pakkuja nii trammide (Kiepe) kui metroorongide (Mitsubishi) elektriajamite alal. Teiseks on olemas võimalus, et integreerimata tootjad koonduvad kahe-kolme aasta jooksul, nagu see oli Stadleri puhul trammide ja kohalike rongide alal. Kolmas võimalus, et integreeritud ja integreerimata pakkujad ühinevad, nii nagu varem, jääb endiselt püsima. Siiski jääks ka tulevikus raudteeveeremi turule alles piisav konkurents, isegi kui integreerimata pakkujad lahkuksid elektriajamiga raudteeveeremi turult. Otsuses jõutakse järeldusele, et kavatsus ei takistaks oluliselt elektriajamite ning trammide, metroorongide, kohalike rongide ja vedurite turu olemasolevat konkurentsi.

C2.   KONTAKTVÕRGUD

| (42) | Otsuses jõutakse järeldusele, et küsimus selle kohta, kas on olemas iga liiki kontaktvõrke hõlmav turg või on olemas väiksemad tooteturud, nt kaugliinide kontaktvõrgud, võib jääda lahtiseks. Koondumine hõlmab ainult ühte siseriiklikku turgu. Saksamaal oleks Siemensi ja VA Techi ühine turuosa ümmarguselt [30–40] (1) % koguturust, neile järgneksid Balfour Beatty peaaegu sama suure turuosaga ning viis väiksemat konkurenti. Komisjon jõudis turu-uuringu põhjal järeldusele, et koondumine ei takistaks märkimisväärselt olemasolevat konkurentsi. Sama kehtib ka kaugliinide kontaktvõrkude väiksemate võimalike tooteturgude kohta, kus kattuvate toodete jaoks on olemas vaid üks klient, Deutsche Bahn, ning kus on vähemalt neli usaldusväärset konkurenti. Lisaks selgus, et Siemens ja VA Tech esinesid vaid harva teineteise konkurendina. Ka tuleb ebatõenäolisena vaadelda ühinenud ettevõtjate ja Balfour Beatty vahelist vaikivat leppimist, sest turg väheneb iga aastaga ning VA Techi ei saa vaadelda üksiküritajana, mida saaks üle võtta ning mis lihtsustaks koordineerimist. Otsuses jõutakse järeldusele, et kontaktvõrguturu olemasoleval konkurentsil ei ole olulisi takistusi. |
| --- | --- |

(42)

Otsuses jõutakse järeldusele, et küsimus selle kohta, kas on olemas iga liiki kontaktvõrke hõlmav turg või on olemas väiksemad tooteturud, nt kaugliinide kontaktvõrgud, võib jääda lahtiseks. Koondumine hõlmab ainult ühte siseriiklikku turgu. Saksamaal oleks Siemensi ja VA Techi ühine turuosa ümmarguselt [30–40] (1) % koguturust, neile järgneksid Balfour Beatty peaaegu sama suure turuosaga ning viis väiksemat konkurenti. Komisjon jõudis turu-uuringu põhjal järeldusele, et koondumine ei takistaks märkimisväärselt olemasolevat konkurentsi. Sama kehtib ka kaugliinide kontaktvõrkude väiksemate võimalike tooteturgude kohta, kus kattuvate toodete jaoks on olemas vaid üks klient, Deutsche Bahn, ning kus on vähemalt neli usaldusväärset konkurenti. Lisaks selgus, et Siemens ja VA Tech esinesid vaid harva teineteise konkurendina. Ka tuleb ebatõenäolisena vaadelda ühinenud ettevõtjate ja Balfour Beatty vahelist vaikivat leppimist, sest turg väheneb iga aastaga ning VA Techi ei saa vaadelda üksiküritajana, mida saaks üle võtta ning mis lihtsustaks koordineerimist. Otsuses jõutakse järeldusele, et kontaktvõrguturu olemasoleval konkurentsil ei ole olulisi takistusi.

C3.   RAUDTEE ELEKTRIVARUSTUS

| (43) | Raudtee elektrivarustus hõlmab operaatori kontaktvõrgu elektriga varustamist trafoalajaamade (toitepunktide) kaudu. Otsuses eristatakse kahte tooteturgu: trafoalajaamade koguturgu ja komponentide turgu. Saksamaa raudtee elektrijaamade tehnohooldeturul on kattumine. Koondumine puudutab kahte raudtee elektrivarustuse siseriiklikku turgu. Austrias saaksid Siemens ja VA Tech koguturu ühiseks turuosaks [40–50] (1) %. Siemensi/VA Techi kõrval on neli rahvusvaheliselt tegutsevat usaldusväärset pakkujat: ABB, Areva, Balfour Beatty ja SAG (RWE), kelle turuosad on vahemikus 5–25 %, ning mõned väiksemad pakkujad. Nõudlus on väga kontsentreeritud, üle 90 % nõudlusest langeb sellel suhteliselt väiksel turul, kus hankekonkursse korraldatakse, Österreichische Bundesbahnen’ile ja Wiener Linien’ile. Seega tekib sellel pakkujate turul olulisi kõikumisi. |
| --- | --- |

(43)

Raudtee elektrivarustus hõlmab operaatori kontaktvõrgu elektriga varustamist trafoalajaamade (toitepunktide) kaudu. Otsuses eristatakse kahte tooteturgu: trafoalajaamade koguturgu ja komponentide turgu. Saksamaa raudtee elektrijaamade tehnohooldeturul on kattumine. Koondumine puudutab kahte raudtee elektrivarustuse siseriiklikku turgu. Austrias saaksid Siemens ja VA Tech koguturu ühiseks turuosaks [40–50] (1) %. Siemensi/VA Techi kõrval on neli rahvusvaheliselt tegutsevat usaldusväärset pakkujat: ABB, Areva, Balfour Beatty ja SAG (RWE), kelle turuosad on vahemikus 5–25 %, ning mõned väiksemad pakkujad. Nõudlus on väga kontsentreeritud, üle 90 % nõudlusest langeb sellel suhteliselt väiksel turul, kus hankekonkursse korraldatakse, Österreichische Bundesbahnen’ile ja Wiener Linien’ile. Seega tekib sellel pakkujate turul olulisi kõikumisi.

| (44) | Saksamaal oleks Siemensil ja VA Techil samuti suur turuosa ka nagu Austrias. Konkurendid on ABB, Balfour Beatty, Elpro ja Spitzke. VA Tech tegutseb peaaegu eranditult kaugliinide segmendis, kus ainsaks kliendiks on Deutsche Bahn. Et tegemist on kattumisega, segmendi ühe võimsa kliendiga pakkujaturuga, ei teki raudtee elektrivarustuse trafoalajaamade osas konkurentsiküsimusi. Trafoalajaamade komponentide puhul juhiti komisjoni tähelepanu sellele, et ühinenud üksus saavutaks teatud komponentide alal monopoolse seisundi, kellel oleks potentsiaali konkurentide kõrvaldamiseks. Turu-uuring näitas siiski, et Siemens ei paku ühtegi neist kolmest asjakohasest komponendist, et kahe nimetatud komponendi puhul on konkurent olemas ning et ühe komponendi puhul, mille ainus pakkuja on VA Tech, püüdis Deutsche Bahn neid reguleeriva asutuse kaudu aktiivselt kontrollida ja seejärel saada heakskiit. Otsuses jõutakse järeldusele, et raudtee elektrivarustuse turu olemasolevat konkurentsi ei takistata märkimisväärselt. Sama kehtib raudtee elektrijaamade tehnohoolduse suhtes, kus VA Tech tarnis umbes 20 jaama, mida tal on kõige parem ise remontida, ning kuna Siemensile ja VA Techile on mitu usaldusväärset alternatiivi. |
| --- | --- |

(44)

Saksamaal oleks Siemensil ja VA Techil samuti suur turuosa ka nagu Austrias. Konkurendid on ABB, Balfour Beatty, Elpro ja Spitzke. VA Tech tegutseb peaaegu eranditult kaugliinide segmendis, kus ainsaks kliendiks on Deutsche Bahn. Et tegemist on kattumisega, segmendi ühe võimsa kliendiga pakkujaturuga, ei teki raudtee elektrivarustuse trafoalajaamade osas konkurentsiküsimusi. Trafoalajaamade komponentide puhul juhiti komisjoni tähelepanu sellele, et ühinenud üksus saavutaks teatud komponentide alal monopoolse seisundi, kellel oleks potentsiaali konkurentide kõrvaldamiseks. Turu-uuring näitas siiski, et Siemens ei paku ühtegi neist kolmest asjakohasest komponendist, et kahe nimetatud komponendi puhul on konkurent olemas ning et ühe komponendi puhul, mille ainus pakkuja on VA Tech, püüdis Deutsche Bahn neid reguleeriva asutuse kaudu aktiivselt kontrollida ja seejärel saada heakskiit. Otsuses jõutakse järeldusele, et raudtee elektrivarustuse turu olemasolevat konkurentsi ei takistata märkimisväärselt. Sama kehtib raudtee elektrijaamade tehnohoolduse suhtes, kus VA Tech tarnis umbes 20 jaama, mida tal on kõige parem ise remontida, ning kuna Siemensile ja VA Techile on mitu usaldusväärset alternatiivi.

C4.   RAUDTEEÜLETUSKOHAD

| (45) | Nii Siemens kui VA Tech on raudteeületuskohtade pakkujad. VA Tech tegutseb ainult Austrias, Siemensit võib vaadelda potentsiaalse Austria turule sisenejana. Üks klient esitas küsimuse, kas koondumise järel kõrvaldaks Siemens turult VA Techi toote ja asendaks selle oma pakkumisega. Turu-uuring näitas siiski, et VA Techi toode kuulub ühele Saksa ettevõtjale, kellel on õigus müügiõigust teisele ettevõtjale anda. Seega ei muutu pakkujate arv Austria turul. |
| --- | --- |

(45)

Nii Siemens kui VA Tech on raudteeületuskohtade pakkujad. VA Tech tegutseb ainult Austrias, Siemensit võib vaadelda potentsiaalse Austria turule sisenejana. Üks klient esitas küsimuse, kas koondumise järel kõrvaldaks Siemens turult VA Techi toote ja asendaks selle oma pakkumisega. Turu-uuring näitas siiski, et VA Techi toode kuulub ühele Saksa ettevõtjale, kellel on õigus müügiõigust teisele ettevõtjale anda. Seega ei muutu pakkujate arv Austria turul.

D.   SAGEDUSMUUNDURID

| (46) | Siemens ja VA Tech on mõlemad sagedusmuundurite pakkujad. Turu-uuring kinnitas Siemensi arvamust, mille kohaselt EMP on sagedusmuundurite asjaomane geograafiline turg. Kooskõlas eelmise otsusega tuleb eristada asjaomast tooteturgu 100 kW ribaliini korral. Lahtiseks võib jääda see, kas üle 100 kW võimsusega sagedusmuundurite korral on vajalik täiendav eristamine vesijahutusega ja neljakvadrandiliste muundurite vahel, sest konkurentsihinnang sellega ei muutuks. |
| --- | --- |

(46)

Siemens ja VA Tech on mõlemad sagedusmuundurite pakkujad. Turu-uuring kinnitas Siemensi arvamust, mille kohaselt EMP on sagedusmuundurite asjaomane geograafiline turg. Kooskõlas eelmise otsusega tuleb eristada asjaomast tooteturgu 100 kW ribaliini korral. Lahtiseks võib jääda see, kas üle 100 kW võimsusega sagedusmuundurite korral on vajalik täiendav eristamine vesijahutusega ja neljakvadrandiliste muundurite vahel, sest konkurentsihinnang sellega ei muutuks.

| (47) | Siemensi ja VA Techi ühine turuosa on alla 100 kW sagedusmuundurite puhul alla [15–20] (1) %. Et VA Tech asutas 2004. aastal koos Schneideri ja Toshibaga ühisettevõtte (STI), tuleb lisada STI turuosa. Kuid ka sellel juhul on ühine turuosa alla [30–40] (1) %. Olulised konkurendid on ABB ja Danfoss 10–20 % turuosadega, Lenze, SEW Eurodrive, Vacon ja Yaskawa/Omron igaüks 5–10 % turuosaga. Kohalikul tasandil on arvukalt väiksemaid, kuid siiski hästi esindatud ettevõtjaid. Üle 100 kW muundurite osas on ühine turuosa koos STIga alla [20–30] (1) %. Vesijahutusega ja neljakvadrandiliste muundurite korral on ühine turuosa alla [20–30] (1) %. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et ühegi võimaliku tooteturu definitsiooni korral ei teki konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(47)

Siemensi ja VA Techi ühine turuosa on alla 100 kW sagedusmuundurite puhul alla [15–20] (1) %. Et VA Tech asutas 2004. aastal koos Schneideri ja Toshibaga ühisettevõtte (STI), tuleb lisada STI turuosa. Kuid ka sellel juhul on ühine turuosa alla [30–40] (1) %. Olulised konkurendid on ABB ja Danfoss 10–20 % turuosadega, Lenze, SEW Eurodrive, Vacon ja Yaskawa/Omron igaüks 5–10 % turuosaga. Kohalikul tasandil on arvukalt väiksemaid, kuid siiski hästi esindatud ettevõtjaid. Üle 100 kW muundurite osas on ühine turuosa koos STIga alla [20–30] (1) %. Vesijahutusega ja neljakvadrandiliste muundurite korral on ühine turuosa alla [20–30] (1) %. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et ühegi võimaliku tooteturu definitsiooni korral ei teki konkurentsiprobleeme.

E.   METALLURGIASÜSTEEMIDE JA MUUDE TÖÖSTUSSÜSTEEMIDE EHITUS

1.   ASJAOMASED TOOTETURUD

a.   Põhierinevus

| (48) | Tööstussüsteemide ehitust saab eristada alavaldkondade (nt metallurgia, keemia, paber, tsement jne) alusel. See juhtum hõlmab peamiselt metallurgiasüsteemide ehitust. Sealjuures saab eristada mehaaniliste ja elektriliste tööstussüsteemide ehitust ning tehaste remonti ja teenuseid. |
| --- | --- |

(48)

Tööstussüsteemide ehitust saab eristada alavaldkondade (nt metallurgia, keemia, paber, tsement jne) alusel. See juhtum hõlmab peamiselt metallurgiasüsteemide ehitust. Sealjuures saab eristada mehaaniliste ja elektriliste tööstussüsteemide ehitust ning tehaste remonti ja teenuseid.

| (49) | Mehaaniliste tööstussüsteemide ehituse käigus projekteeritakse masinad vastava tootmisprotsessi jaoks, hangitakse masinapark ja paigaldatakse see tootmissüsteemi. VA Tech tegutseb selles valdkonnas oma tütarettevõtjast pakkuja VAI kaudu. Siemens ei esine siin pakkujana, kuid omab metallurgiasektoris siiski [...] (1) suurust osalust firmas SMS Demag, kes on VA Techi üks kahest lähimast konkurendist. |
| --- | --- |

(49)

Mehaaniliste tööstussüsteemide ehituse käigus projekteeritakse masinad vastava tootmisprotsessi jaoks, hangitakse masinapark ja paigaldatakse see tootmissüsteemi. VA Tech tegutseb selles valdkonnas oma tütarettevõtjast pakkuja VAI kaudu. Siemens ei esine siin pakkujana, kuid omab metallurgiasektoris siiski [...] (1) suurust osalust firmas SMS Demag, kes on VA Techi üks kahest lähimast konkurendist.

| (50) | Elektriliste tööstussüsteemide ehitus hõlmab tehase üldist elektrifitseerimist, ajamilahenduste projekteerimist ja paigaldamist ning tegelikku automatiseerimist, mis koosneb suures osas elektrilistest kontroll- ja reguleerimissüsteemidest ning protsessi automatiseerimisest. Nii Siemens kui VA Tech on selles valdkonnas pakkujad, VA Tech tegutseb oma tütarettevõtjate VAI (metallurgiasektor) ja Elin EBG (mitmed sektorid) kaudu. |
| --- | --- |

(50)

Elektriliste tööstussüsteemide ehitus hõlmab tehase üldist elektrifitseerimist, ajamilahenduste projekteerimist ja paigaldamist ning tegelikku automatiseerimist, mis koosneb suures osas elektrilistest kontroll- ja reguleerimissüsteemidest ning protsessi automatiseerimisest. Nii Siemens kui VA Tech on selles valdkonnas pakkujad, VA Tech tegutseb oma tütarettevõtjate VAI (metallurgiasektor) ja Elin EBG (mitmed sektorid) kaudu.

| (51) | Süsteemi remondi ja teenuste hulka kuuluvad jooksev remont ja teenuste osutamine, kuid mitte süsteemi osade uus kontseptuaalne väljatöötamine. Siemens ja VA Tech tegutsevad mõlemad metallurgiavaldkonna süsteemide remondi ja teenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

(51)

Süsteemi remondi ja teenuste hulka kuuluvad jooksev remont ja teenuste osutamine, kuid mitte süsteemi osade uus kontseptuaalne väljatöötamine. Siemens ja VA Tech tegutsevad mõlemad metallurgiavaldkonna süsteemide remondi ja teenuste valdkonnas.

b.   Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (52) | Siemens peab tööstussüsteemide mehaanilist osa valdkonnaspetsiifiliseks ja lähtub seetõttu oma tooteturu mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitusest. Ta ei järgi siiski edasist jaotust etappide alusel, mida komisjon kasutas oma otsuses SMS/Mannesman Demagi kohta (4), vaid esindab seisukohta, et siin on tegemist mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse suurema turu segmentidega. |
| --- | --- |

(52)

Siemens peab tööstussüsteemide mehaanilist osa valdkonnaspetsiifiliseks ja lähtub seetõttu oma tooteturu mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitusest. Ta ei järgi siiski edasist jaotust etappide alusel, mida komisjon kasutas oma otsuses SMS/Mannesman Demagi kohta (4), vaid esindab seisukohta, et siin on tegemist mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse suurema turu segmentidega.

| (53) | Komisjon järeldab turu-uuringu tulemuste põhjal, et etappide järgi jaotamine, nagu tehti SMS/Mannesmann Demagi juhtumi puhul mehaaniliste raua- ja terasesektori tööstussüsteemide ehituse alal, on rakendatav ka siin. Selleks tuleb eristada malmitootmise, terasetootmise, pidevvalusüsteemide, kuumvaltsimissüsteemide, külmvaltsimissüsteemide, profiilvaltsimissüsteemide, konveiersüsteemide ning surve- ja sepistehnika tooteturge. Eristada tuleb ka raua ja terase metallurgiasüsteemide ehitamist ühelt poolt ning mitteraudmetallide, eriti alumiiniumi ja vase metallurgiasüsteemide ehitamist teiselt poolt. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon järeldab turu-uuringu tulemuste põhjal, et etappide järgi jaotamine, nagu tehti SMS/Mannesmann Demagi juhtumi puhul mehaaniliste raua- ja terasesektori tööstussüsteemide ehituse alal, on rakendatav ka siin. Selleks tuleb eristada malmitootmise, terasetootmise, pidevvalusüsteemide, kuumvaltsimissüsteemide, külmvaltsimissüsteemide, profiilvaltsimissüsteemide, konveiersüsteemide ning surve- ja sepistehnika tooteturge. Eristada tuleb ka raua ja terase metallurgiasüsteemide ehitamist ühelt poolt ning mitteraudmetallide, eriti alumiiniumi ja vase metallurgiasüsteemide ehitamist teiselt poolt.

| (54) | Tooteturu täpne definitsioon võib mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas siiski lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(54)

Tooteturu täpne definitsioon võib mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas siiski lahtiseks jääda.

c.   Elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (55) | Elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus hõlmab 0-etapi automatiseerimist (elektrivarustus ja –ajam), tegelikku automatiseerimist (1. ja 2. etapp) ning süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri IT-lahenduste uusimat valdkonda (3. etapp). |
| --- | --- |

(55)

Elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus hõlmab 0-etapi automatiseerimist (elektrivarustus ja –ajam), tegelikku automatiseerimist (1. ja 2. etapp) ning süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri IT-lahenduste uusimat valdkonda (3. etapp).

Ebaühtlane turg

| (56) | Siemens on seisukohal, et elektriliste tööstussüsteemide ehitus metallurgia valdkonna jaoks ei sõltu valdkonnast ning ei moodusta iseseisvat turgu. |
| --- | --- |

(56)

Siemens on seisukohal, et elektriliste tööstussüsteemide ehitus metallurgia valdkonna jaoks ei sõltu valdkonnast ning ei moodusta iseseisvat turgu.

| (57) | Turu-uuringu käigus väitis enamik turul osalejatest siiski selgelt, et metallurgiasektori elektrisüsteemi ehitamiseks on vajalik spetsiaalse oskusteabe olemasolu. Oma väidetes rõhutasid konkurendid eelkõige oma inseneride spetsialiseerumist. Turu-uuringute raames saadud vastuste kontrollnimistust võib järeldada, et enamik kliente eeldab oma pakkujatelt vastavaid kogemusi metallurgia valdkonnas. [...] (1). Veel üks märk kasvavast valdkonnaspetsiifilisest spetsialiseerumisest on asjaolu, et esile on kerkinud Daniel, SMS Demag ja VAI, kes olid kunagi elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonna mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse spetsialistid. |
| --- | --- |

(57)

Turu-uuringu käigus väitis enamik turul osalejatest siiski selgelt, et metallurgiasektori elektrisüsteemi ehitamiseks on vajalik spetsiaalse oskusteabe olemasolu. Oma väidetes rõhutasid konkurendid eelkõige oma inseneride spetsialiseerumist. Turu-uuringute raames saadud vastuste kontrollnimistust võib järeldada, et enamik kliente eeldab oma pakkujatelt vastavaid kogemusi metallurgia valdkonnas. [...] (1). Veel üks märk kasvavast valdkonnaspetsiifilisest spetsialiseerumisest on asjaolu, et esile on kerkinud Daniel, SMS Demag ja VAI, kes olid kunagi elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonna mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse spetsialistid.

| (58) | Samal ajal kui 0-taseme tooted (elekter, ajamid) on vähesel määral metallurgiaspetsiifilised, ei kehti see 1. ja 2. taseme toodete suhtes (tegelik automatiseerimine). Seda saab selgitada asjaoluga, et vajatakse neil tasemetel kasutatavaid valdkonnaspetsiifilisi lahendusi (tarkvaramooduleid). Siemens ja tema konkurendid arendavad praegu selliseid lahendusi elektriliste tööstussüsteemide valdkonnaspetsiifiliste tooteperekondade jaoks. |
| --- | --- |

(58)

Samal ajal kui 0-taseme tooted (elekter, ajamid) on vähesel määral metallurgiaspetsiifilised, ei kehti see 1. ja 2. taseme toodete suhtes (tegelik automatiseerimine). Seda saab selgitada asjaoluga, et vajatakse neil tasemetel kasutatavaid valdkonnaspetsiifilisi lahendusi (tarkvaramooduleid). Siemens ja tema konkurendid arendavad praegu selliseid lahendusi elektriliste tööstussüsteemide valdkonnaspetsiifiliste tooteperekondade jaoks.

| (59) | Nimetatud põhjustel tuleks vähemalt metallurgiasektoris lähtuda tooteturu määratlemisel elektriliste süsteemide ehituse oma turu olemasolust. Sellist turgu ei saa defineerida ei elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturuna koos võimalike osaturgudega ega ka kitsamas mõttes raua ja terase valdkonna elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimaliku koguturuna automatiseerimistasemel 0– 2. |
| --- | --- |

(59)

Nimetatud põhjustel tuleks vähemalt metallurgiasektoris lähtuda tooteturu määratlemisel elektriliste süsteemide ehituse oma turu olemasolust. Sellist turgu ei saa defineerida ei elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturuna koos võimalike osaturgudega ega ka kitsamas mõttes raua ja terase valdkonna elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimaliku koguturuna automatiseerimistasemel 0– 2.

Üksikute protsessivaldkondade või etappide võimalikud eraldi turud

| (60) | Mõned turul osalejad on seisukohal, et elektriliste süsteemide ehituse turgu saab edasi jagada metallurgilise tootmise vastava etapi alusel. Turu-uuring ei tõendanud seda, kuid siiski võib lahtiseks jääda, kas on olemas elektriliste toodete eraldi turud metallurgiasüsteemide ehitusprotsessi kolme põhietapi jaoks (vedelfaas, soe ja külm faas) ning pikkade toodete valtsimise erivaldkond. Otsuse tegemiseks võib lahtiseks jääda ka küsimus, kas tuleks läbi viia jaotamine etappide alusel. |
| --- | --- |

(60)

Mõned turul osalejad on seisukohal, et elektriliste süsteemide ehituse turgu saab edasi jagada metallurgilise tootmise vastava etapi alusel. Turu-uuring ei tõendanud seda, kuid siiski võib lahtiseks jääda, kas on olemas elektriliste toodete eraldi turud metallurgiasüsteemide ehitusprotsessi kolme põhietapi jaoks (vedelfaas, soe ja külm faas) ning pikkade toodete valtsimise erivaldkond. Otsuse tegemiseks võib lahtiseks jääda ka küsimus, kas tuleks läbi viia jaotamine etappide alusel.

1. ja 2. automatiseerimistaseme eraldi osaturud?

| (61) | Selles otsuses võib jääda lahtiseks ka see, kas eraldi tooteturge tuleks vaadelda 1. ja 2. taseme osas koos või nende osaturgudena. |
| --- | --- |

(61)

Selles otsuses võib jääda lahtiseks ka see, kas eraldi tooteturge tuleks vaadelda 1. ja 2. taseme osas koos või nende osaturgudena.

Raua-/terasesektori ja alumiiniumisektori, eriti alumiiniumi soe- ja külmvaltsimise eraldi turud

| (62) | Küsimus, kas raua ja terase ning alumiiniumi valtsimisturud tuleks eraldada, võib samuti lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(62)

Küsimus, kas raua ja terase ning alumiiniumi valtsimisturud tuleks eraldada, võib samuti lahtiseks jääda.

Süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahenduste võimalik turg

| (63) | Komisjoni turu-uuring andis tulemuseks vihjeid metallurgiaspetsiifilise IT-lahenduste iseseisva, areneva tooteturu kohta süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. tasandi puhul. Küsimus, kas see on iseseisev haru ning kas see tuleks kaasata elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turu alla või sellest eraldada, võib siiski samuti lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(63)

Komisjoni turu-uuring andis tulemuseks vihjeid metallurgiaspetsiifilise IT-lahenduste iseseisva, areneva tooteturu kohta süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. tasandi puhul. Küsimus, kas see on iseseisev haru ning kas see tuleks kaasata elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turu alla või sellest eraldada, võib siiski samuti lahtiseks jääda.

d.   Tehniline hooldus ja teenused

| (64) | Siemens on seisukohal, et teenuste osutamine metallurgiasüsteemidele moodustab iseseisva turu. Komisjoni uuring kaldub selle seisukoha kinnitamise poole. Täpne turudefinitsioon võib selles valdkonnas siiski lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(64)

Siemens on seisukohal, et teenuste osutamine metallurgiasüsteemidele moodustab iseseisva turu. Komisjoni uuring kaldub selle seisukoha kinnitamise poole. Täpne turudefinitsioon võib selles valdkonnas siiski lahtiseks jääda.

e.   Mittemetallurgiliste valdkondade elektriliste tööstussüsteemide ehitus

| (65) | Selles otsuses võib mittemetallurgiliste elektriliste tööstussüsteemide ehituse valdkonnaspetsiifilise turu definitsioon lahtiseks jääda, sest ettenähtud koondumine ei tekita mis tahes tooteturu määratlemisel (mitmeid turge hõlmav või iga valdkonna eraldi turg) konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(65)

Selles otsuses võib mittemetallurgiliste elektriliste tööstussüsteemide ehituse valdkonnaspetsiifilise turu definitsioon lahtiseks jääda, sest ettenähtud koondumine ei tekita mis tahes tooteturu määratlemisel (mitmeid turge hõlmav või iga valdkonna eraldi turg) konkurentsiprobleeme.

f.   Järeldus metallurgiasüsteemide ehituse ja muude valdkondade tööstussüsteemide ehituse tooteturu määratlemise kohta

| (66) | Selles otsuses tuleb mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas lähtuda järgmistest tooteturgudest:






  — | mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse raudmetallide või raud- ja mitteraudmetallide koguturg; |
| --- | --- | --- |

(66)

Selles otsuses tuleb mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas lähtuda järgmistest tooteturgudest:

—

mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse raudmetallide või raud- ja mitteraudmetallide koguturg;

| — | mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse erinevate protsessietappide võimalikud osaturud. |
| --- | --- |

—

mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse erinevate protsessietappide võimalikud osaturud.

| (67) | Selles otsuses tuleb elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas lähtuda järgmistest tooteturgudest:






  — | elektriliste metallurgiasüsteemide koguturg koos kõigi järgnevate võimalike osaturgudega; |
| --- | --- | --- |

(67)

Selles otsuses tuleb elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas lähtuda järgmistest tooteturgudest:

—

elektriliste metallurgiasüsteemide koguturg koos kõigi järgnevate võimalike osaturgudega;

| — | elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalik (kitsam) koguturg raua-/terasevaldkonna automatiseerimistasandil 0–2; |
| --- | --- |

—

elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalik (kitsam) koguturg raua-/terasevaldkonna automatiseerimistasandil 0–2;

| — | elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse vedela faasi, sooja faasi, külma faasi ja pikkade toodete valtsimise võimalikud osaturud (protsessivaldkonna turud) raua-/terasevaldkonnas ning võimalikud etapiturud (või järgmised alajaotused automatiseerimistasemete järgi) ning võimalikud 1. ja 2. taseme osaturud. |
| --- | --- |

—

elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse vedela faasi, sooja faasi, külma faasi ja pikkade toodete valtsimise võimalikud osaturud (protsessivaldkonna turud) raua-/terasevaldkonnas ning võimalikud etapiturud (või järgmised alajaotused automatiseerimistasemete järgi) ning võimalikud 1. ja 2. taseme osaturud.

| — | alumiiniumi kuum- ja külmvaltsimise turud ja |
| --- | --- |

—

alumiiniumi kuum- ja külmvaltsimise turud ja

| — | süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahenduste võimalik turg. |
| --- | --- |

—

süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahenduste võimalik turg.

| (68) | Selles otsuses lähtutakse lisaks vähemalt ühest metallurgiliste süsteemide tehnohooldus- ja remonditööde eraldi tooteturust. |
| --- | --- |

(68)

Selles otsuses lähtutakse lisaks vähemalt ühest metallurgiliste süsteemide tehnohooldus- ja remonditööde eraldi tooteturust.

| (69) | Muude valdkondade elektriliste tööstussüsteemide ehituse tooteturu määratlemine võib lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(69)

Muude valdkondade elektriliste tööstussüsteemide ehituse tooteturu määratlemine võib lahtiseks jääda.

2.   ASJAOMASED GEOGRAAFILISED TURUD

a.   Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (70) | Siemens on seisukohal, et mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse puhul on tegemist maailmaturu või vähemalt tugeva maailmaturu kalduvusega EMP turuga. |
| --- | --- |

(70)

Siemens on seisukohal, et mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse puhul on tegemist maailmaturu või vähemalt tugeva maailmaturu kalduvusega EMP turuga.

| (71) | Selles otsuses ei ole siiski vaja asjaomast geograafilist turgu välja selgitada, sest koondumine tekitab olenemata geograafilise turu määratlusest (EMP või suurem turg) mehaaniliste metallurgiaseadmete ehituse valdkonnas konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(71)

Selles otsuses ei ole siiski vaja asjaomast geograafilist turgu välja selgitada, sest koondumine tekitab olenemata geograafilise turu määratlusest (EMP või suurem turg) mehaaniliste metallurgiaseadmete ehituse valdkonnas konkurentsiprobleeme.

b.   Elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (72) | Siemens lähtub ka elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas maailmaturu olemasolust. |
| --- | --- |

(72)

Siemens lähtub ka elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas maailmaturu olemasolust.

| (73) | Turu-uuringu tulemuste järgi oleks asjaomane geograafiline turg selle otsuse tähenduses vähemalt EMP turg, kuid kaaluda tuleks siiski ka suuremat turgu. |
| --- | --- |

(73)

Turu-uuringu tulemuste järgi oleks asjaomane geograafiline turg selle otsuse tähenduses vähemalt EMP turg, kuid kaaluda tuleks siiski ka suuremat turgu.

| (74) | See kehtib elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse kõigi võimalike osaturgude ja turgude osas, sh süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahenduste võimalik turg. |
| --- | --- |

(74)

See kehtib elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse kõigi võimalike osaturgude ja turgude osas, sh süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahenduste võimalik turg.

| (75) | Siemens nõustub komisjonielektriliste metallurgiasüsteemide ehituse geograafilise turu määratlusega ainult selles ulatuses, milles komisjon on valmis kaaluma EMPd ületava turu võimalust, kuid ei jaga seisukohta, et teatud Aasia regioone ei saa kaasata asjaomastesse turgudesse. Vastavad osaturud olevat välismaistele pakkujatele piiramatu juurdepääsuga. |
| --- | --- |

(75)

Siemens nõustub komisjonielektriliste metallurgiasüsteemide ehituse geograafilise turu määratlusega ainult selles ulatuses, milles komisjon on valmis kaaluma EMPd ületava turu võimalust, kuid ei jaga seisukohta, et teatud Aasia regioone ei saa kaasata asjaomastesse turgudesse. Vastavad osaturud olevat välismaistele pakkujatele piiramatu juurdepääsuga.

| (76) | Komisjon on siiski endiselt seisukohal, et maailma teatud osades on erinevad konkurentsitingimused, mida ei saa põhjendada ainult ajalooliste mõjuritega. Detailides võib siiski lahtiseks jääda, kas EMP või laiem – võimalik, et koguni maailmaturg – on olemas. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon on siiski endiselt seisukohal, et maailma teatud osades on erinevad konkurentsitingimused, mida ei saa põhjendada ainult ajalooliste mõjuritega. Detailides võib siiski lahtiseks jääda, kas EMP või laiem – võimalik, et koguni maailmaturg – on olemas.

c.   Tehnohooldus- ja remonditööd

| (77) | Siemensi seisukoha järgi tuleks see turg määratleda EMP turuna. Enamik turul osalejaid näeb seda siiski kitsamana, sest geograafilist lähedust tarnijatele ja teataval määral ka sama keele mõistmist peetakse selles valdkonnas eriti tähtsaks. Rida kliente ei valiks tarnijat oma tootmiskohast erinevast liikmesriigist, isegi kui nende praeguse pakkuja teenuste hinnad tõuseksid 5 kuni 10 %. See kehtib nii mehaanilise kui elektrivaldkonna puhul. |
| --- | --- |

(77)

Siemensi seisukoha järgi tuleks see turg määratleda EMP turuna. Enamik turul osalejaid näeb seda siiski kitsamana, sest geograafilist lähedust tarnijatele ja teataval määral ka sama keele mõistmist peetakse selles valdkonnas eriti tähtsaks. Rida kliente ei valiks tarnijat oma tootmiskohast erinevast liikmesriigist, isegi kui nende praeguse pakkuja teenuste hinnad tõuseksid 5 kuni 10 %. See kehtib nii mehaanilise kui elektrivaldkonna puhul.

| (78) | Selle otsuse jaoks võib turu täpne määratlemine siiski lahtiseks jääda. Igal juhul ei ole asjaomane geograafiline turg väiksem kui siseriiklik turg ja suurem kui EMP turg. |
| --- | --- |

(78)

Selle otsuse jaoks võib turu täpne määratlemine siiski lahtiseks jääda. Igal juhul ei ole asjaomane geograafiline turg väiksem kui siseriiklik turg ja suurem kui EMP turg.

d.   Elektriliste tööstussüsteemide ehitus muudes valdkondades

| (79) | VA Techi firmasisene organisatsioon koos metallisüsteemide ehitaja VAI kui ülemaailmselt tegutseva ettevõtja ja Elin EBG kui elektriliste süsteemide ehitamise eest vastutava ettevõtja osaga, mille põhirõhk asub ülekaalukalt Austrias ning mis tegutseb lisaks Kesk-Euroopas tööstussüsteemide ehituses, annab põhjust muude elektriliste tööstussüsteemide turgu või turge geograafilisest aspektist kitsamalt määratleda kui spetsialiseeritud elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turge. Seda seisukohta kinnitas ka turu-uuring, kus paljud tööstusettevõtted lähtusid oma vastustes pigem siseriiklikust turust või piirkondlikest asjaomastest geograafilistest turgudest. Spetsialiseeritud protsessitööstuse, nagu paberi- ja keemiatööstus, puhul võiks kaaluda täiendava geograafilise turu olemasolu. Turu-uuringus ei olnud siiski mingeid viiteid EMP territooriumist suuremale geograafilisele turule. |
| --- | --- |

(79)

VA Techi firmasisene organisatsioon koos metallisüsteemide ehitaja VAI kui ülemaailmselt tegutseva ettevõtja ja Elin EBG kui elektriliste süsteemide ehitamise eest vastutava ettevõtja osaga, mille põhirõhk asub ülekaalukalt Austrias ning mis tegutseb lisaks Kesk-Euroopas tööstussüsteemide ehituses, annab põhjust muude elektriliste tööstussüsteemide turgu või turge geograafilisest aspektist kitsamalt määratleda kui spetsialiseeritud elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turge. Seda seisukohta kinnitas ka turu-uuring, kus paljud tööstusettevõtted lähtusid oma vastustes pigem siseriiklikust turust või piirkondlikest asjaomastest geograafilistest turgudest. Spetsialiseeritud protsessitööstuse, nagu paberi- ja keemiatööstus, puhul võiks kaaluda täiendava geograafilise turu olemasolu. Turu-uuringus ei olnud siiski mingeid viiteid EMP territooriumist suuremale geograafilisele turule.

| (80) | Asjaomase geograafilise turu täpse piiritlemise küsimus võib selle otsuse jaoks siiski lahtiseks jääda. Asjaomane turg või asjaomased turud ei ole igal juhul väiksemad kui siseriiklikud turud ega suuremad kui EMP turg. |
| --- | --- |

(80)

Asjaomase geograafilise turu täpse piiritlemise küsimus võib selle otsuse jaoks siiski lahtiseks jääda. Asjaomane turg või asjaomased turud ei ole igal juhul väiksemad kui siseriiklikud turud ega suuremad kui EMP turg.

3.   KONKURENTSI MÕJU HINDAMINE

a.   Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (81) | Koondumine toob kaasa Siemensi/VAI ja ta peakonkurendi SMSi vahelise konkurentsi olulise nõrgenemise mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse EMP või ülemaailmsel turul või selle terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse osaturgudel. Sellega kaasneb Siemensi/VAI turgu valitsev seisund, mis takistab tuntavalt olemasolevat konkurentsi nimetatud osaturgudel. |
| --- | --- |

(81)

Koondumine toob kaasa Siemensi/VAI ja ta peakonkurendi SMSi vahelise konkurentsi olulise nõrgenemise mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse EMP või ülemaailmsel turul või selle terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse osaturgudel. Sellega kaasneb Siemensi/VAI turgu valitsev seisund, mis takistab tuntavalt olemasolevat konkurentsi nimetatud osaturgudel.

(1)   Turutingimused

| (82) | Erinevalt VA Techist ei tegutse Siemens selles valdkonnas. Siemens näitab VA Techi turuosaks kõigil võimalikel osaturgudel alla [10–15] (1) %. |
| --- | --- |

(82)

Erinevalt VA Techist ei tegutse Siemens selles valdkonnas. Siemens näitab VA Techi turuosaks kõigil võimalikel osaturgudel alla [10–15] (1) %.

| (83) | Turul osalejad esitasid mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikel tooteturgudel VA Techi oluliselt suuremad turuosad. Metallurgiasüsteemide ehituses hinnati VA Techi ülemaailmsed ja EMP turuosad umbes sama suureks kui juhtiva ainsa turuliidri SMS-Demagi (edaspidi SMS) oma, sellele järgneb Danieli, kes on kolmas ja ainuke täiendav ettevõte EMPs tegutsevate komplekspakkujate hulgas. Üksikutel võimalikel osaturgudel vaadeldakse VA Techi ainsa turuliidrina. |
| --- | --- |

(83)

Turul osalejad esitasid mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikel tooteturgudel VA Techi oluliselt suuremad turuosad. Metallurgiasüsteemide ehituses hinnati VA Techi ülemaailmsed ja EMP turuosad umbes sama suureks kui juhtiva ainsa turuliidri SMS-Demagi (edaspidi SMS) oma, sellele järgneb Danieli, kes on kolmas ja ainuke täiendav ettevõte EMPs tegutsevate komplekspakkujate hulgas. Üksikutel võimalikel osaturgudel vaadeldakse VA Techi ainsa turuliidrina.

| (84) | Turul osalejate väited annavad põhjust vaadelda mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse turgu või turge tugevalt kontsentreeritud turu või turgudena. |
| --- | --- |

(84)

Turul osalejate väited annavad põhjust vaadelda mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse turgu või turge tugevalt kontsentreeritud turu või turgudena.

| (85) | SMS vaatleb enamikus oma tegevusvaldkondades VAId oma peakonkurendina. Ta esitab enda ja VAI turuosana mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituses vastavalt 24 % ja 20 %. Üksikutel etapiturgudel on mõlema juhtiva ettevõtja ühised turuosad oluliselt suuremad. Terasetootmise etapiturul on VAI SMSiga võrdselt esindatud (kumbki 33 %), samas kui pidevvalu etapiturul on Vai SMSist tükk maad eespool (SMS: 23 %, VAI: 62 %). VAI on avalikes avaldustes kinnitanud oma juhtivat seisundit pidevvalu valdkonnas ning suuri turuosasid. |
| --- | --- |

(85)

SMS vaatleb enamikus oma tegevusvaldkondades VAId oma peakonkurendina. Ta esitab enda ja VAI turuosana mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituses vastavalt 24 % ja 20 %. Üksikutel etapiturgudel on mõlema juhtiva ettevõtja ühised turuosad oluliselt suuremad. Terasetootmise etapiturul on VAI SMSiga võrdselt esindatud (kumbki 33 %), samas kui pidevvalu etapiturul on Vai SMSist tükk maad eespool (SMS: 23 %, VAI: 62 %). VAI on avalikes avaldustes kinnitanud oma juhtivat seisundit pidevvalu valdkonnas ning suuri turuosasid.

(2)   Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturg raua ja terase valdkonnas või koguturg ilma mitteraudmetallideta: olemasoleva konkurentsi oluline takistamine

| (86) | Turu-uuring näitas, et Siemensi vähemusosalust SMSis arvestades kaasneks koondumisega VAI ja SMSi vahelise olemasoleva konkurentsi tuntav nõrgenemine. Arvestades VAI erilist tugevust sellel ülikontsentreeritud turul, VAI ja Siemensi vahelisi lähedasi konkurentsisuhteid ning asjaolu, et teised konkurendid ei ole võimelised Siemensi/VAI konkurentsi mänguruumi piisavalt piirama, kui SMSi konkurentsisurve tagasi Siemensile/VAI-le läheb, toob koondumine igal juhul mittekoordineeritud käitumise tõttu kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise ja võimalik, et seetõttu ka Siemensi/VAI turgu valitseva seisundi tekkimise. |
| --- | --- |

(86)

Turu-uuring näitas, et Siemensi vähemusosalust SMSis arvestades kaasneks koondumisega VAI ja SMSi vahelise olemasoleva konkurentsi tuntav nõrgenemine. Arvestades VAI erilist tugevust sellel ülikontsentreeritud turul, VAI ja Siemensi vahelisi lähedasi konkurentsisuhteid ning asjaolu, et teised konkurendid ei ole võimelised Siemensi/VAI konkurentsi mänguruumi piisavalt piirama, kui SMSi konkurentsisurve tagasi Siemensile/VAI-le läheb, toob koondumine igal juhul mittekoordineeritud käitumise tõttu kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise ja võimalik, et seetõttu ka Siemensi/VAI turgu valitseva seisundi tekkimise.

| (87) | VAI ja SMS on asjaomasel turul lähimad konkurendid. Selle lähedase konkurentsisuhte tõttu vaatleks klient, kes ei otsusta teatud metallurgiaprojektis VA Techi kasuks, suurima tõenäosusega esimese alternatiivina SMSi. See tuleb välja ka turu-uuringu käigus küsitletud konkurentide ja klientide koostatud pingeridadest. |
| --- | --- |

(87)

VAI ja SMS on asjaomasel turul lähimad konkurendid. Selle lähedase konkurentsisuhte tõttu vaatleks klient, kes ei otsusta teatud metallurgiaprojektis VA Techi kasuks, suurima tõenäosusega esimese alternatiivina SMSi. See tuleb välja ka turu-uuringu käigus küsitletud konkurentide ja klientide koostatud pingeridadest.

| (88) | Danielit vaadeldakse üldiselt tugevuselt kolmanda konkurendina, kuid enamasti SMSist ja VAIst tagapool. Tema tugevus seisneb eelkõige pikkade toodete valtsimises, kus ta on turuliider. Arvestades tema turuseisundit ja klientide pingeridu, ei oleks Danieli tõenäoliselt võimeline takistama konkurentsi üldist vähenemist mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas või valitsevat seisundit saavutama, mille VAI võiks saada Siemensi/VAI infoeelise tõttu. Lisaks on klientidel eduka kauplemise jaoks metallurgiasüsteemide ehituses vaja vähemalt kolme pakkumist. |
| --- | --- |

(88)

Danielit vaadeldakse üldiselt tugevuselt kolmanda konkurendina, kuid enamasti SMSist ja VAIst tagapool. Tema tugevus seisneb eelkõige pikkade toodete valtsimises, kus ta on turuliider. Arvestades tema turuseisundit ja klientide pingeridu, ei oleks Danieli tõenäoliselt võimeline takistama konkurentsi üldist vähenemist mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas või valitsevat seisundit saavutama, mille VAI võiks saada Siemensi/VAI infoeelise tõttu. Lisaks on klientidel eduka kauplemise jaoks metallurgiasüsteemide ehituses vaja vähemalt kolme pakkumist.

| (89) | Teised konkurendid ei avalda tuntavat survet. Siemensi poolt lisaks kolmele turuliidrile nimetatud suuremad pakkujad tegutsevad Euroopas harva või ei tegutse üldse ning ei ole seega Euroopa klientide jaoks asjakohased alternatiivid. Väiksemate pakkujate puhul on ebatõenäoline, et nad suudaksid suurtellimuste korral edukaid pakkumisi teha. Kui kolm turuliidrit kõrvale jätta, on konkurents killustunud ning ei suudaks seetõttu kolme juhtiva pakkuja turuvõimule vastu seista. |
| --- | --- |

(89)

Teised konkurendid ei avalda tuntavat survet. Siemensi poolt lisaks kolmele turuliidrile nimetatud suuremad pakkujad tegutsevad Euroopas harva või ei tegutse üldse ning ei ole seega Euroopa klientide jaoks asjakohased alternatiivid. Väiksemate pakkujate puhul on ebatõenäoline, et nad suudaksid suurtellimuste korral edukaid pakkumisi teha. Kui kolm turuliidrit kõrvale jätta, on konkurents killustunud ning ei suudaks seetõttu kolme juhtiva pakkuja turuvõimule vastu seista.

| (90) | Ühel mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse suurpakkujal on arvukalt kliente, kellele läheb suurem osa tema tellimustest, mistõttu ta ei sõltu eriti üksikutest klientidest. |
| --- | --- |

(90)

Ühel mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse suurpakkujal on arvukalt kliente, kellele läheb suurem osa tema tellimustest, mistõttu ta ei sõltu eriti üksikutest klientidest.

| (91) | Koondumine nõrgendaks oluliselt konkurentsisurvet, mida SMS avaldab Siemensile/VAI-le. See annaks Siemensile lisaks tema olemasolevale 28 %le osalusele SMSis kontrolli VA Techi üle. Nimelt ei saa, arvestades juhtumi erilisi asjaolusid (vt järgmist lõiku: müügioptsiooni eelnev vastuvõtmine; tavaliselt tuleb aktsia väärtus kindlaks määrata seisuga 31.12.2004), lähtuda piisava kindlusega sellest, et Siemensi 28 % osalus SMSis (ja SMSi äriedu finantsiline osa, mis sellega reeglina kaasneb) annab Siemensile/VA Techile põhjuse konkurentsis SMSiga järeleandmisi teha. [...] (1) |
| --- | --- |

(91)

Koondumine nõrgendaks oluliselt konkurentsisurvet, mida SMS avaldab Siemensile/VAI-le. See annaks Siemensile lisaks tema olemasolevale 28 %le osalusele SMSis kontrolli VA Techi üle. Nimelt ei saa, arvestades juhtumi erilisi asjaolusid (vt järgmist lõiku: müügioptsiooni eelnev vastuvõtmine; tavaliselt tuleb aktsia väärtus kindlaks määrata seisuga 31.12.2004), lähtuda piisava kindlusega sellest, et Siemensi 28 % osalus SMSis (ja SMSi äriedu finantsiline osa, mis sellega reeglina kaasneb) annab Siemensile/VA Techile põhjuse konkurentsis SMSiga järeleandmisi teha. [...] (1)

| (92) | Siemens kasutas müügioptsiooni, et oma osa SMSis enamusaktsiate omanikule müüa. Siemensi osa väärtus on siiski vaieldav ning Saksa kohtus on pooleli võimalik pikk kohtuasi. Niikaua kuni see ei ole otsustatud ja Siemensi 28 % osaluse müük lõpule viidud[...] (1). |
| --- | --- |

(92)

Siemens kasutas müügioptsiooni, et oma osa SMSis enamusaktsiate omanikule müüa. Siemensi osa väärtus on siiski vaieldav ning Saksa kohtus on pooleli võimalik pikk kohtuasi. Niikaua kuni see ei ole otsustatud ja Siemensi 28 % osaluse müük lõpule viidud[...] (1).

| (93) | [...] (1). |
| --- | --- |

(93)

[...] (1).

| (94) | [...] (1). |
| --- | --- |

(94)

[...] (1).

| (95) | [...] (1). SMSil säilib 28 % aktsiaosalus ja seega nõrgendaks koondumine oluliselt Siemensi/VAI ja SMSi vahelist konkurentsi. Küsimus, kas infoeelis oma tugevaima konkurendi SMSi suhtes ja turuvõimu edumaa Danieli suhtes asetab Siemensi/VAI valitsevasse turuseisundisse, võib lahtiseks jääda. Igal juhul oleks koondumisel ettevõtjate koordineerimata käitumise tagajärjena konkurentsile eriti kahjulik mõju. Sellest tuleneb olemasoleva konkurentsi oluline takistamine mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturul. |
| --- | --- |

(95)

[...] (1). SMSil säilib 28 % aktsiaosalus ja seega nõrgendaks koondumine oluliselt Siemensi/VAI ja SMSi vahelist konkurentsi. Küsimus, kas infoeelis oma tugevaima konkurendi SMSi suhtes ja turuvõimu edumaa Danieli suhtes asetab Siemensi/VAI valitsevasse turuseisundisse, võib lahtiseks jääda. Igal juhul oleks koondumisel ettevõtjate koordineerimata käitumise tagajärjena konkurentsile eriti kahjulik mõju. Sellest tuleneb olemasoleva konkurentsi oluline takistamine mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturul.

(3)   Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse osaturud: Valitseva turuseisundi teke

| (96) | Need järeldused kehtivad veelgi suuremal määral terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalike etapiturgude puhul. Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse ülejäänud võimalike osaturgude puhul ei saa aga täie kindlusega välja selgitada, kas koondumine tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise. |
| --- | --- |

(96)

Need järeldused kehtivad veelgi suuremal määral terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalike etapiturgude puhul. Mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse ülejäänud võimalike osaturgude puhul ei saa aga täie kindlusega välja selgitada, kas koondumine tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise.

| (97) | Terasetootmise mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikul turul hindasid konkurendid ja kliendid VAId komisjoni turu-uuringus kokkuvõttes kõige kõrgemalt. Vahetult tema järel teisel kohal on SMS. VAI-l ja SMSil on sellel kontsentreeritud turul suured turuosad EMP turul ja maailmaturul. Nende vastav osa maailmaturul on 30 ja 40 % vahel; nende osa EMP turul on suure tõenäosusega veel suurem. Need suured turuosad lubavad järeldada kõrge kontsentratsiooniga turgude olemasolu, mis muudab tunduvalt ebasoodsamad mõjud klientidele tõenäolisemaks. See kehtib eelkõige lähedase konkurentsi tõttu kahe suurima pakkuja vahel, mis pärast koondumist väheneks juhtiva ettevõtja kasuks. VAI ja SMS on lähimad konkurendid. Danieli on suure vahemaa järel kolmandal kohal ning ei ole nii lähedases konkurentsisuhtes. Ülejäänud konkurents on killustunud. Väiksemad pakkujad ei saa suurprojektide korral suuremate pakkujatega konkureerida või sõltuvad nendega koostööst või spetsialiseeruvad üksikutele turuniššidele. |
| --- | --- |

(97)

Terasetootmise mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikul turul hindasid konkurendid ja kliendid VAId komisjoni turu-uuringus kokkuvõttes kõige kõrgemalt. Vahetult tema järel teisel kohal on SMS. VAI-l ja SMSil on sellel kontsentreeritud turul suured turuosad EMP turul ja maailmaturul. Nende vastav osa maailmaturul on 30 ja 40 % vahel; nende osa EMP turul on suure tõenäosusega veel suurem. Need suured turuosad lubavad järeldada kõrge kontsentratsiooniga turgude olemasolu, mis muudab tunduvalt ebasoodsamad mõjud klientidele tõenäolisemaks. See kehtib eelkõige lähedase konkurentsi tõttu kahe suurima pakkuja vahel, mis pärast koondumist väheneks juhtiva ettevõtja kasuks. VAI ja SMS on lähimad konkurendid. Danieli on suure vahemaa järel kolmandal kohal ning ei ole nii lähedases konkurentsisuhtes. Ülejäänud konkurents on killustunud. Väiksemad pakkujad ei saa suurprojektide korral suuremate pakkujatega konkureerida või sõltuvad nendega koostööst või spetsialiseeruvad üksikutele turuniššidele.

| (98) | Pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikul turul vaatlevad kliendid ja konkurendid nii EMPs kui kogu maailmas VAId üheselt turuliidrina. VAI-l on EMPs ja kogu maailmas suurima tõenäosusega üle 50 % turuosa. SMS järgneb teisel kohal ning on VAI lähim konkurent. Danieli on selge vahemaaga kolmandal kohal. Konkurents on killustunud ning ei ole valmis VAI turuvõimu piirama. |
| --- | --- |

(98)

Pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikul turul vaatlevad kliendid ja konkurendid nii EMPs kui kogu maailmas VAId üheselt turuliidrina. VAI-l on EMPs ja kogu maailmas suurima tõenäosusega üle 50 % turuosa. SMS järgneb teisel kohal ning on VAI lähim konkurent. Danieli on selge vahemaaga kolmandal kohal. Konkurents on killustunud ning ei ole valmis VAI turuvõimu piirama.

| (99) | Nendes tingimustes tooksid [...] (1) kaasa Siemensi valitseva turuseisundi terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikel turgudel, ning takistaksid seega tuntavalt olemasolevat konkurentsi. |
| --- | --- |

(99)

Nendes tingimustes tooksid [...] (1) kaasa Siemensi valitseva turuseisundi terasetootmise ja pidevvalu mehaaniliste süsteemide ehituse võimalikel turgudel, ning takistaksid seega tuntavalt olemasolevat konkurentsi.

b.   Elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus

Elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse (0.–2. aste, raud/teras) turg, võimalikud protsessivaldkonna- ja etapiturud

Turustruktuur ja turuosad

| (100) | Turu-uuring näitas, et paljud turul osalejad vaatlevad Siemensit EMP ja ülemaailmse raua-/terasesektori elektriliste metallurgiasüsteemide ehituses olulisima pakkujana. See kehtib võimaliku koguturu ja enamiku osaturgude suhtes, välja arvatud pikkade toodete valtsimise osaturg, kus turuliidrina nähakse Danielit. Nendes valdkondades nähakse VAId tugeva konkurendina ülekaalukalt teisel kohal, pidevvalu valdkonnas isegi pea sama tugevana kui Siemensit. Siiski tuleb esile tõsta, et ka nelja muud konkurenti vaadeldakse tugevate ja usaldusväärsete pakkujatena. Siinjuures on peamiselt tegemist ABB, Alstomi, SMSi ja Danieliga, mõnes valdkonnas, eriti maailmatasandil, Toshiba (või TMEIC-GEga) ning Sundwig-Andritzi, Ingelectriic ja ASI Robiconiga. |
| --- | --- |

(100)

Turu-uuring näitas, et paljud turul osalejad vaatlevad Siemensit EMP ja ülemaailmse raua-/terasesektori elektriliste metallurgiasüsteemide ehituses olulisima pakkujana. See kehtib võimaliku koguturu ja enamiku osaturgude suhtes, välja arvatud pikkade toodete valtsimise osaturg, kus turuliidrina nähakse Danielit. Nendes valdkondades nähakse VAId tugeva konkurendina ülekaalukalt teisel kohal, pidevvalu valdkonnas isegi pea sama tugevana kui Siemensit. Siiski tuleb esile tõsta, et ka nelja muud konkurenti vaadeldakse tugevate ja usaldusväärsete pakkujatena. Siinjuures on peamiselt tegemist ABB, Alstomi, SMSi ja Danieliga, mõnes valdkonnas, eriti maailmatasandil, Toshiba (või TMEIC-GEga) ning Sundwig-Andritzi, Ingelectriic ja ASI Robiconiga.

Turuosad

| (101) | Selles homogeenses ja diferentseeritud toote- ja teenusevaldkonnas on turuosi raske kindlaks teha. Komisjonil on olemas mõned Siemensi hinnangud, mis koostati osaliselt menetluse jaoks ja osaliselt selgelt enne menetluse algust. Samuti on olemas VA Techi enne menetluse algust koostatud hinnangud ning hinnangud, mis koostati komisjoni palvel menetluse ajal. Lisaks esitas SMS komisjonile menetluse tarbeks hinnanguid. Nendest hinnangutest ilmneb turuosade suur kõikumine. Siemens lähtub oma hinnangutes alla 20 % ühistest turuosadest, samas kui VAI väitel on turuosa tunduvalt suurem, asetsedes 40–50 % vahel. Mõne etapituru suurimad arvud on toodud SMSi hinnangutes. |
| --- | --- |

(101)

Selles homogeenses ja diferentseeritud toote- ja teenusevaldkonnas on turuosi raske kindlaks teha. Komisjonil on olemas mõned Siemensi hinnangud, mis koostati osaliselt menetluse jaoks ja osaliselt selgelt enne menetluse algust. Samuti on olemas VA Techi enne menetluse algust koostatud hinnangud ning hinnangud, mis koostati komisjoni palvel menetluse ajal. Lisaks esitas SMS komisjonile menetluse tarbeks hinnanguid. Nendest hinnangutest ilmneb turuosade suur kõikumine. Siemens lähtub oma hinnangutes alla 20 % ühistest turuosadest, samas kui VAI väitel on turuosa tunduvalt suurem, asetsedes 40–50 % vahel. Mõne etapituru suurimad arvud on toodud SMSi hinnangutes.

| (102) | Komisjoni (ja mõne nimetatud konkurendi) arvates ei saa ükski neist hinnangutest olla eriti usaldusväärne. |
| --- | --- |

(102)

Komisjoni (ja mõne nimetatud konkurendi) arvates ei saa ükski neist hinnangutest olla eriti usaldusväärne.

| (103) | Komisjon analüüsis olulisemate konkurentide tugevust nimetatud turu peaosas, st üle 1 miljoni euroste tellimuste puhul aastatel 2002–2004. Komisjon küsis konkurentidelt andmeid kõigi tellimuste kohta, mida nad nimetatud ajavahemikus said, ning liitis vastavad arvud. Küsitluse tulemustes peegeldub küsitletud ettevõtjate suhteline suurus. Menetluse hilises faasis esitas Siemens täiendavaid andmeid vedela faasi teiste konkurentide kohta. Komisjon kontrollis neid andmeid ja võttis need arvesse pärast nende kinnitamist klientide ja/või konkurentide poolt. Komisjoni arvates on see arvestus kasutuskõlblik ning lähedane tegelikele turuosadele. Esitatud turuosi tuleb siiski vaadelda ülemise piirina, samas kui tegelikud turuosad on suurima tõenäosusega väiksemad. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon analüüsis olulisemate konkurentide tugevust nimetatud turu peaosas, st üle 1 miljoni euroste tellimuste puhul aastatel 2002–2004. Komisjon küsis konkurentidelt andmeid kõigi tellimuste kohta, mida nad nimetatud ajavahemikus said, ning liitis vastavad arvud. Küsitluse tulemustes peegeldub küsitletud ettevõtjate suhteline suurus. Menetluse hilises faasis esitas Siemens täiendavaid andmeid vedela faasi teiste konkurentide kohta. Komisjon kontrollis neid andmeid ja võttis need arvesse pärast nende kinnitamist klientide ja/või konkurentide poolt. Komisjoni arvates on see arvestus kasutuskõlblik ning lähedane tegelikele turuosadele. Esitatud turuosi tuleb siiski vaadelda ülemise piirina, samas kui tegelikud turuosad on suurima tõenäosusega väiksemad.

| (104) | Need arvud näitavad, et koondumine ei too suure tõenäosusega kaasa üle 35–40 % turuosi. Igas protsessivaldkonnas ja igas etapis jääb turule vähemalt neli tugevat pakkujat, kellest võib eeldada, et nad avaldavad piisavat konkurentsisurvet ühinenud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(104)

Need arvud näitavad, et koondumine ei too suure tõenäosusega kaasa üle 35–40 % turuosi. Igas protsessivaldkonnas ja igas etapis jääb turule vähemalt neli tugevat pakkujat, kellest võib eeldada, et nad avaldavad piisavat konkurentsisurvet ühinenud ettevõtjatele.

Hankekonkursside analüüs

| (105) | Asjaomase turu/asjaomaste turgude puhul on tegemist pakkujaturgudega, kus turuosa on vaid orienteeruv suurus. Otsustavaks on konkurentsisurve tugevus, mida ettevõtjad pakkumismenetluse käigus üksteisele avaldavad, sealjuures on pikaajalised turuosad selle tugevuse oluliseks indikaatoriks. |
| --- | --- |

(105)

Asjaomase turu/asjaomaste turgude puhul on tegemist pakkujaturgudega, kus turuosa on vaid orienteeruv suurus. Otsustavaks on konkurentsisurve tugevus, mida ettevõtjad pakkumismenetluse käigus üksteisele avaldavad, sealjuures on pikaajalised turuosad selle tugevuse oluliseks indikaatoriks.

| (106) | Siemensi ja VAI hankekonkursside andmete analüüs näitab, et mõnel võimalikul osaturul (pidevvalu, vedelfaas) saaks lähedaste konkurentidena vaadelda parimal juhul Siemensit ja VAId, kuid nad ei ole isegi nendel osaturgudel lähimad konkurendid. |
| --- | --- |

(106)

Siemensi ja VAI hankekonkursside andmete analüüs näitab, et mõnel võimalikul osaturul (pidevvalu, vedelfaas) saaks lähedaste konkurentidena vaadelda parimal juhul Siemensit ja VAId, kuid nad ei ole isegi nendel osaturgudel lähimad konkurendid.

Siemensi osaluse mõjud SMSis

| (107) | Siemensi võetud kohustused [...] (1) tema osaluse kohta SMSis, et kaotada mehaaniliste metallurgiasüsteemide valdkonnas konkurentsiprobleemid, kõrvaldavad juba ainuüksi selle osalusega olulise konkurentsitakistuse [...] (1) vähemalt elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas (see kehtib ka kõigi teiste elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turgudel). |
| --- | --- |

(107)

Siemensi võetud kohustused [...] (1) tema osaluse kohta SMSis, et kaotada mehaaniliste metallurgiasüsteemide valdkonnas konkurentsiprobleemid, kõrvaldavad juba ainuüksi selle osalusega olulise konkurentsitakistuse [...] (1) vähemalt elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas (see kehtib ka kõigi teiste elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse turgudel).

1. ja 2. taseme võimalikud automatiseerimisturud

| (108) | Turu-uuring kinnitas, et konkurendid vaatlevad 1. ja 2. tasandi tarkvaralahendusi turuvõimu oluliste indikaatoritena. |
| --- | --- |

(108)

Turu-uuring kinnitas, et konkurendid vaatlevad 1. ja 2. tasandi tarkvaralahendusi turuvõimu oluliste indikaatoritena.

| (109) | [...] (1). Ka neile turgudele jääb siiski piisavalt tugevaid konkurente, nagu SMS, Danieli, ABB, Alstom ja TMEIC-GE. Lisaks on olemas terve rida teisi konkurente, kes tegutsevad eelkõige 1. tasandil, kus juurdepääsupiirangud on väiksemad kui 2. tasandil, või pakuvad Siemensi/VA Techi konkurentidena nišilahendusi. Seda kinnitab mõne etapi 1. ja 2. tasandi tarkvaramooduli turuvõimu analüüs. Üksikute peakonkurentide andmeid ei olnud veel olemas, kuid siiski oli võimalik vaadelda halvimat juhtumit, millega kinnitati tugevate konkurentide püsimist võimalikel turgudel. |
| --- | --- |

(109)

[...] (1). Ka neile turgudele jääb siiski piisavalt tugevaid konkurente, nagu SMS, Danieli, ABB, Alstom ja TMEIC-GE. Lisaks on olemas terve rida teisi konkurente, kes tegutsevad eelkõige 1. tasandil, kus juurdepääsupiirangud on väiksemad kui 2. tasandil, või pakuvad Siemensi/VA Techi konkurentidena nišilahendusi. Seda kinnitab mõne etapi 1. ja 2. tasandi tarkvaramooduli turuvõimu analüüs. Üksikute peakonkurentide andmeid ei olnud veel olemas, kuid siiski oli võimalik vaadelda halvimat juhtumit, millega kinnitati tugevate konkurentide püsimist võimalikel turgudel.

Alumiiniumi kuum- ja külmvaltsimise elektriliste metallurgiasüsteemide ehitus

| (110) | Alumiiniumi valtspinkide ehituse võimalikud turud on terase valtspinkide turgudega võrreldes väga väikesed. Juba ainuüksi sellel põhjusel ei muutuks terase valtsimisturu eesseisev analüüs terase ja alumiiniumi ühiste valtsimisturgude korral oluliselt. |
| --- | --- |

(110)

Alumiiniumi valtspinkide ehituse võimalikud turud on terase valtspinkide turgudega võrreldes väga väikesed. Juba ainuüksi sellel põhjusel ei muutuks terase valtsimisturu eesseisev analüüs terase ja alumiiniumi ühiste valtsimisturgude korral oluliselt.

| (111) | Enamik kliente ei pea koondumise mõju alumiiniumi külm- ja kuumvaltspinkide elektriliste süsteemide ehituses problemaatiliseks. Paika peab see, et Siemens ja VA Tech paigutatakse sageli juhtivate pakkujate hulka. Kuid edukate pakkujatena nimetati ka teisi ettevõtjaid, nagu ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon ja IAS. |
| --- | --- |

(111)

Enamik kliente ei pea koondumise mõju alumiiniumi külm- ja kuumvaltspinkide elektriliste süsteemide ehituses problemaatiliseks. Paika peab see, et Siemens ja VA Tech paigutatakse sageli juhtivate pakkujate hulka. Kuid edukate pakkujatena nimetati ka teisi ettevõtjaid, nagu ABB, TMEIC, Alstom, ASI Robicon ja IAS.

| (112) | Alumiiniumivaldkonna juurdepääsupiirangud on tunduvalt väiksemad mehaaniliste alumiiniumvaltspinkide pakkujatele ja ettevõtjatele, kes juba pakuvad 1. ja 2. taseme automatiseerimist terasevaldkonnas. Ostujõu teatava määra põhjuseks on kindlasti ülikontsentreeritud nõudlus, mis võiks soodustada selle rühma uute pakkujate turuletulekut. Sellega seoses tuleks nimetada eelkõige SMSi. |
| --- | --- |

(112)

Alumiiniumivaldkonna juurdepääsupiirangud on tunduvalt väiksemad mehaaniliste alumiiniumvaltspinkide pakkujatele ja ettevõtjatele, kes juba pakuvad 1. ja 2. taseme automatiseerimist terasevaldkonnas. Ostujõu teatava määra põhjuseks on kindlasti ülikontsentreeritud nõudlus, mis võiks soodustada selle rühma uute pakkujate turuletulekut. Sellega seoses tuleks nimetada eelkõige SMSi.

Süsteemilogistika/tootmisprotsessi struktuuri/3. taseme IT-lahendused

| (113) | Sellel suhteliselt noorel ja juba oluliselt kasvaval turul ei tekita asjaomane tehing konkurentsiprobleeme. Seetõttu ei ole olulist vahet, kas see väike valdkond kaasatakse elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalikku koguturgu või mitte. |
| --- | --- |

(113)

Sellel suhteliselt noorel ja juba oluliselt kasvaval turul ei tekita asjaomane tehing konkurentsiprobleeme. Seetõttu ei ole olulist vahet, kas see väike valdkond kaasatakse elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalikku koguturgu või mitte.

Järeldus elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimaliku koguturu kohta koos kõigi olemasolevate ja võimalike osaturgudega

| (114) | Elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturu ühelgi võimalikul osaturul ei ole konkurentsiprobleeme ning seega ei ole neid ka võimalikul koguturul. Mitte ühelgi elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalikul turul ei teki küsimust valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise või olemasoleva konkurentsi mõne muu tuntava takistuse kohta. Ka võimalike horisontaalsete mõjude täiendava kontrollimise käigus ei tuvastatud elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse konkurentsi kahjustavaid mõjusid. |
| --- | --- |

(114)

Elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse koguturu ühelgi võimalikul osaturul ei ole konkurentsiprobleeme ning seega ei ole neid ka võimalikul koguturul. Mitte ühelgi elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse võimalikul turul ei teki küsimust valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise või olemasoleva konkurentsi mõne muu tuntava takistuse kohta. Ka võimalike horisontaalsete mõjude täiendava kontrollimise käigus ei tuvastatud elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse konkurentsi kahjustavaid mõjusid.

c.   Metallurgiasüsteemide remont ja teenused

| (115) | Siemensi ja VA Techi tegevus kattub ka sellel turul. Turu-uuring ei näidanud siiski märke metallurgiasüsteemide remondi ja teenuste turu konkurentsiprobleemidest. Selle turu juurdepääsulävi on tunduvalt madalam kui elektriliste ja mehaaniliste süsteemide ehituse turgudel. Samuti tegutseb selles valdkonnas piisav arv kohalikke konkurente. Lisaks on metallurgiasüsteemide ehitajate kliendid võimelised neid töid ise teostama. |
| --- | --- |

(115)

Siemensi ja VA Techi tegevus kattub ka sellel turul. Turu-uuring ei näidanud siiski märke metallurgiasüsteemide remondi ja teenuste turu konkurentsiprobleemidest. Selle turu juurdepääsulävi on tunduvalt madalam kui elektriliste ja mehaaniliste süsteemide ehituse turgudel. Samuti tegutseb selles valdkonnas piisav arv kohalikke konkurente. Lisaks on metallurgiasüsteemide ehitajate kliendid võimelised neid töid ise teostama.

| (116) | Koondumine ei tooks seetõttu sellel turul kaas valitseva turuseisundi teket ega tugevnemist ega takistaks tuntavalt olemasolevat konkurentsi muul viisil. |
| --- | --- |

(116)

Koondumine ei tooks seetõttu sellel turul kaas valitseva turuseisundi teket ega tugevnemist ega takistaks tuntavalt olemasolevat konkurentsi muul viisil.

d.   Elektriliste tööstussüsteemide ehitus muudes valdkondades

| (117) | Kavandatav koondumine on olenemata tooteturu määratlemisest elektriliste mittemetallurgiliste tööstussüsteemide ehituses konkurentsi seisukohast kahjutu. |
| --- | --- |

(117)

Kavandatav koondumine on olenemata tooteturu määratlemisest elektriliste mittemetallurgiliste tööstussüsteemide ehituses konkurentsi seisukohast kahjutu.

e.   Järeldused elektriliste metallurgiasüsteemide paigaldusturgude ja mittemetallurgiliste valdkondade elektriliste tööstussüsteemide ehituse turgude/turu kohta

| (118) | Esitatud põhjustel ei too teatatud koondumine elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse ega mittemetallurgiliste valdkondade tööstussüsteemide ehituse asjaomastel turgudel kaasa turgu valitseva seisundi teket ega tugevnemist ega muu konkurentsi muul viisil tuntavat takistamist. |
| --- | --- |

(118)

Esitatud põhjustel ei too teatatud koondumine elektriliste metallurgiasüsteemide ehituse ega mittemetallurgiliste valdkondade tööstussüsteemide ehituse asjaomastel turgudel kaasa turgu valitseva seisundi teket ega tugevnemist ega muu konkurentsi muul viisil tuntavat takistamist.

F.   MADALPINGEJAOTLAD

| (119) | Madalpingejaotlate asjaomase tooteturu saab jagada vastavalt integreeritud lüliti-lahklülitile kolmeks osaturuks: ACB, MCB ja MCCB. Lisaks on olemas veel ühe komponendi, kogumislati jaoturite, eraldi turg. Veel on komponentideks programmeeritavad juhtimissüsteemid (SPS) ja tarbijaharud. Komponentide ja monteeritud jaotlate turgusid uuriti kooskõlas eelnevate otsustega liikmesriikide kaupa, kuid kuna kavandatav koondumine ei tekita EMP tasandil konkurentsiprobleeme, võib küsimus ka lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(119)

Madalpingejaotlate asjaomase tooteturu saab jagada vastavalt integreeritud lüliti-lahklülitile kolmeks osaturuks: ACB, MCB ja MCCB. Lisaks on olemas veel ühe komponendi, kogumislati jaoturite, eraldi turg. Veel on komponentideks programmeeritavad juhtimissüsteemid (SPS) ja tarbijaharud. Komponentide ja monteeritud jaotlate turgusid uuriti kooskõlas eelnevate otsustega liikmesriikide kaupa, kuid kuna kavandatav koondumine ei tekita EMP tasandil konkurentsiprobleeme, võib küsimus ka lahtiseks jääda.

| (120) | Selle taustal oleksid madalpinge lülitusseadmete ja teatavate komponentide turud Austrias ja teiste komponentide turud EMPs ja mõnes liikmesriigis turud, mida tehing hõlmab horisontaalselt ja/või vertikaalselt. VA Tech on trükkplaatide tootja ja saab madalpinge lülitusseadmete montaažiks vajalikud komponendid kolmandatelt tootjatelt. Siemens ei tooda ei trükkplaate ega nendeks vajalikke komponente. Olenemata valitud turudefinitsioonist ei tõuse ühine turuosa ühelgi horisontaalselt mõjutatud turul üle [30–40] (1) %, lisaks on kõigil asjaomastel turgudel olemas tugevad konkurendid, kes toodavad kas oma komponente või kellel on oma sõltumatud komponentide hankeallikad, nii et Siemensil on võimatu neid konkurente välistada. Seega jõudis komisjon järeldusele, et konkurentsiprobleeme ei teki. |
| --- | --- |

(120)

Selle taustal oleksid madalpinge lülitusseadmete ja teatavate komponentide turud Austrias ja teiste komponentide turud EMPs ja mõnes liikmesriigis turud, mida tehing hõlmab horisontaalselt ja/või vertikaalselt. VA Tech on trükkplaatide tootja ja saab madalpinge lülitusseadmete montaažiks vajalikud komponendid kolmandatelt tootjatelt. Siemens ei tooda ei trükkplaate ega nendeks vajalikke komponente. Olenemata valitud turudefinitsioonist ei tõuse ühine turuosa ühelgi horisontaalselt mõjutatud turul üle [30–40] (1) %, lisaks on kõigil asjaomastel turgudel olemas tugevad konkurendid, kes toodavad kas oma komponente või kellel on oma sõltumatud komponentide hankeallikad, nii et Siemensil on võimatu neid konkurente välistada. Seega jõudis komisjon järeldusele, et konkurentsiprobleeme ei teki.

G.   EHITUSKONTROLLISÜSTEEMID JA SÜSTEEMIJUHTIMINE

1.   ASJAOMASED TOOTETURUD

G1.   Ehituskontrollisüsteemid

| (121) | Siemens ja VA Tech tegutsevad ehituskontrollisüsteemide valdkonnas, mis tuleb Siemensi seisukoha järgi jagada komponendi-, struktuuri- ja süsteemitasandiks. Siemensi järgi on küll olemas ehituskontrollisüsteemide turud (vt G.2), kuid muud teenused tuleks viia siiski vastava peaturu alla. Komponendi- ja struktuuritasand tuleks jagada rakendusala järgi. Komponenditasandil tuleks eelkõige eristada elektrilist paigaldustehnikat, ohutustehnikat, juhtimistehnikat ja KKVSi (küte, kliima, ventilatsioon, sanitaartehnika) ning struktuuritasandil ohutus- ja juhtimistehnikat. Lõpuks tuleb seadmetasandil eristada elektrilist ja mehaanilist süsteemipaigaldust. Vastavalt turu-uuringu tulemustele tuleb ohutustehnika osas eristada vähemalt (i) tuleohutustehnikat ja (ii) juurdepääsu-/sissemurdmiskaitsetehnikat. Edasiste alajaotuste küsimus võib selles otsuses lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(121)

Siemens ja VA Tech tegutsevad ehituskontrollisüsteemide valdkonnas, mis tuleb Siemensi seisukoha järgi jagada komponendi-, struktuuri- ja süsteemitasandiks. Siemensi järgi on küll olemas ehituskontrollisüsteemide turud (vt G.2), kuid muud teenused tuleks viia siiski vastava peaturu alla. Komponendi- ja struktuuritasand tuleks jagada rakendusala järgi. Komponenditasandil tuleks eelkõige eristada elektrilist paigaldustehnikat, ohutustehnikat, juhtimistehnikat ja KKVSi (küte, kliima, ventilatsioon, sanitaartehnika) ning struktuuritasandil ohutus- ja juhtimistehnikat. Lõpuks tuleb seadmetasandil eristada elektrilist ja mehaanilist süsteemipaigaldust. Vastavalt turu-uuringu tulemustele tuleb ohutustehnika osas eristada vähemalt (i) tuleohutustehnikat ja (ii) juurdepääsu-/sissemurdmiskaitsetehnikat. Edasiste alajaotuste küsimus võib selles otsuses lahtiseks jääda.

| (122) | Süsteemitasandil saab eristada elektrilisi ja mehaanilisi hoonesüsteeme. Turu-uuring näitas, et kõigega tegeleva peatöövõtja kaudu võib olemas olla ka eraldi turg ehk neid valdkondi hõlmav elektriliste ja mehaaniliste hoonesüsteemide (5) turg. Täpne piiritlus võib siiski lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(122)

Süsteemitasandil saab eristada elektrilisi ja mehaanilisi hoonesüsteeme. Turu-uuring näitas, et kõigega tegeleva peatöövõtja kaudu võib olemas olla ka eraldi turg ehk neid valdkondi hõlmav elektriliste ja mehaaniliste hoonesüsteemide (5) turg. Täpne piiritlus võib siiski lahtiseks jääda.

G2.   Kinnisvarahooldus

| (123) | Turu-uuring näitas, et seda turgu saab jagada tehnilise, müügi- ja üldise kinnisvarahoolduse turuks. Täpse tooteturu määratlus võib siiski lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(123)

Turu-uuring näitas, et seda turgu saab jagada tehnilise, müügi- ja üldise kinnisvarahoolduse turuks. Täpse tooteturu määratlus võib siiski lahtiseks jääda.

2.   ASJAOMASED GEOGRAAFILISED TURUD

G1.   Ehituskontrollisüsteemid

| (124) | Siemensi järgi on kõik osas G nimetatud turud (välja arvatud ehituskontrollisüsteemide komponendid) vähemalt EMP turud. Turu-uuringu käigus leiti mitmeid tõendeid selle kohta, et tegemist on siseriiklike turgudega. Geograafilise turu määratlus võib siiski lahtiseks jääda. |
| --- | --- |

(124)

Siemensi järgi on kõik osas G nimetatud turud (välja arvatud ehituskontrollisüsteemide komponendid) vähemalt EMP turud. Turu-uuringu käigus leiti mitmeid tõendeid selle kohta, et tegemist on siseriiklike turgudega. Geograafilise turu määratlus võib siiski lahtiseks jääda.

G2.   Kinnisvarahooldus

| (125) | Sama kehtib kinnisvarahoolduse turu/turgude kohta. |
| --- | --- |

(125)

Sama kehtib kinnisvarahoolduse turu/turgude kohta.

3.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

G1.   Ehituskontrollisüsteemid

| (126) | Komponendi tasandil võib olla ainult vertikaalselt mõjutatud turgusid, sest VA Tech ei tegutse nendel turgudel. |
| --- | --- |

(126)

Komponendi tasandil võib olla ainult vertikaalselt mõjutatud turgusid, sest VA Tech ei tegutse nendel turgudel.

| (127) | Turu-uuringu käigus leiti ebapiisavalt viiteid sellele, et Siemens suudaks koondumise kaudu Austria komponenditurgusid komponendi tasandil oma konkurentide eest isoleerida. Järgnevatel struktuuri- ja süsteemiturgudel valitseb piisav konkurents. Lisaks on vahetult järgneval struktuuritasandil koondumise tulemusena lisanduv turuosa väga väike. Tegelikel komponenditurgudel seisavad Siemensiga vastakuti suured rahvusvahelised ettevõtjad (k.a AMM ja Möller ning Honeywell, Johnson Controls ja Sauter). |
| --- | --- |

(127)

Turu-uuringu käigus leiti ebapiisavalt viiteid sellele, et Siemens suudaks koondumise kaudu Austria komponenditurgusid komponendi tasandil oma konkurentide eest isoleerida. Järgnevatel struktuuri- ja süsteemiturgudel valitseb piisav konkurents. Lisaks on vahetult järgneval struktuuritasandil koondumise tulemusena lisanduv turuosa väga väike. Tegelikel komponenditurgudel seisavad Siemensiga vastakuti suured rahvusvahelised ettevõtjad (k.a AMM ja Möller ning Honeywell, Johnson Controls ja Sauter).

| (128) | VA Tech ei tegutse oma ütluste kohaselt struktuuritasandil. Ta liigitab oma käibed selles valdkonnas seadmepaigalduse alla. Koondumise horisontaalsed mõjud üksikharude valdkonnas väljaspool Austriat on vähetähtsad. Ka Austria-siseselt ei ole asjaomaseid turge, kus turuosa kasvaks üle 10 %. Olemas on piisav arv alternatiivseid struktuuripakkujaid ja -integraatoreid. Ka vertikaalsest seisukohast ei tooks koondumine kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat takistamist. |
| --- | --- |

(128)

VA Tech ei tegutse oma ütluste kohaselt struktuuritasandil. Ta liigitab oma käibed selles valdkonnas seadmepaigalduse alla. Koondumise horisontaalsed mõjud üksikharude valdkonnas väljaspool Austriat on vähetähtsad. Ka Austria-siseselt ei ole asjaomaseid turge, kus turuosa kasvaks üle 10 %. Olemas on piisav arv alternatiivseid struktuuripakkujaid ja -integraatoreid. Ka vertikaalsest seisukohast ei tooks koondumine kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat takistamist.

| (129) | Süsteemitasandil on VA Techi ja Siemensi puhul ainult Austrias nimetamisväärseid kattuvusi. Kõige olulisemad neist on Siemensi ja VA Techi otsene konkurentsiseisund ja vastav turuvõim tehniliste peatöövõtjate võimalikul osaturul. Koondumine tooks siin küll kaasa pakkujate vähenemise Austrias, kuid suuremad peatöövõtjateenuste pakkujad jääksid RWE Solutions’i, MCE, Madalmaade Gruppe Imtech’i (oma Saksa tütarettevõtja kaudu) ja M+W Zanderi (Saksamaa) näol Austriasse alles. Keskmise suurusega elektriliste süsteemide paigaldajad, nt Klenk & Meder, Landsteiner ja Bostelmann, tegutsevad sellel turul konsortsiumide kaudu. Kui üksjuhtudel, nt suurprojektide korral, ei peaks kliendi seisukohast olema piisavalt pakkujaid, ei kõhkleks kliendid oma sõnutsi hankekonkurssi väiksemateks osadeks (kogu tehnilise peatellimuse asemel üksikud struktuurid/harud) jagada. Kliendid saaksid siis projekteerimise ja integreerimise ise ette võtta või selle mõnele inseneribüroole usaldada. Seega ei tekiks konkurentsi tuntavat takistamist. Sama kehtib elektriliste ja mehaaniliste süsteemide ehituse valdkondade puhul. |
| --- | --- |

(129)

Süsteemitasandil on VA Techi ja Siemensi puhul ainult Austrias nimetamisväärseid kattuvusi. Kõige olulisemad neist on Siemensi ja VA Techi otsene konkurentsiseisund ja vastav turuvõim tehniliste peatöövõtjate võimalikul osaturul. Koondumine tooks siin küll kaasa pakkujate vähenemise Austrias, kuid suuremad peatöövõtjateenuste pakkujad jääksid RWE Solutions’i, MCE, Madalmaade Gruppe Imtech’i (oma Saksa tütarettevõtja kaudu) ja M+W Zanderi (Saksamaa) näol Austriasse alles. Keskmise suurusega elektriliste süsteemide paigaldajad, nt Klenk & Meder, Landsteiner ja Bostelmann, tegutsevad sellel turul konsortsiumide kaudu. Kui üksjuhtudel, nt suurprojektide korral, ei peaks kliendi seisukohast olema piisavalt pakkujaid, ei kõhkleks kliendid oma sõnutsi hankekonkurssi väiksemateks osadeks (kogu tehnilise peatellimuse asemel üksikud struktuurid/harud) jagada. Kliendid saaksid siis projekteerimise ja integreerimise ise ette võtta või selle mõnele inseneribüroole usaldada. Seega ei tekiks konkurentsi tuntavat takistamist. Sama kehtib elektriliste ja mehaaniliste süsteemide ehituse valdkondade puhul.

G2.   Kinnisvarahooldus

| (130) | Enamik Siemensi ja VA Techi klientidest ütlesid turu-uuringus, et üks või teine pool ei olevat pakkumismenetlustes ja hankeläbirääkimistel perspektiivikaim rivaal. Austrias, mis on ainuke mõjutatud turg, on mitmeid teisi suuri pakkujaid, kelle teenused tehnilise kinnisvarahoolduse valdkonnas on kliendi seisukohalt VA Techi ja Siemensi teenustega samaväärsed. Ka väiksemad ettevõtjad avaldavad eelkõige kohalikul tasandil konkurentsisurvet nimetatud suurtele konkurentidele. Tehing ei tooks seega selles valdkonnas kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat piiramist. |
| --- | --- |

(130)

Enamik Siemensi ja VA Techi klientidest ütlesid turu-uuringus, et üks või teine pool ei olevat pakkumismenetlustes ja hankeläbirääkimistel perspektiivikaim rivaal. Austrias, mis on ainuke mõjutatud turg, on mitmeid teisi suuri pakkujaid, kelle teenused tehnilise kinnisvarahoolduse valdkonnas on kliendi seisukohalt VA Techi ja Siemensi teenustega samaväärsed. Ka väiksemad ettevõtjad avaldavad eelkõige kohalikul tasandil konkurentsisurvet nimetatud suurtele konkurentidele. Tehing ei tooks seega selles valdkonnas kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat piiramist.

H.   INFRASTRUKTUURISEADMED JA KÖISTEEDE TEHNIKA

H1.   LIIKLUSE INFRASTRUKTUURISEADMED

| (131) | Liikluse infrastruktuuriseadmete valdkonnas tekiksid Siemensi ja VA Techi vahel mõned väiksemad kattuvused ainult Austrias tänavavalgustuse, liikluse signaalsüsteemide, parkimiskorraldussüsteemide ja liikluskontrollisüsteemide osas. Asjaomase reaalse ja geograafilise turu küsimus võib neis valdkondades lahtiseks jääda. Kliendil on piisavalt alternatiive. Koondumine ei tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat takistamist. |
| --- | --- |

(131)

Liikluse infrastruktuuriseadmete valdkonnas tekiksid Siemensi ja VA Techi vahel mõned väiksemad kattuvused ainult Austrias tänavavalgustuse, liikluse signaalsüsteemide, parkimiskorraldussüsteemide ja liikluskontrollisüsteemide osas. Asjaomase reaalse ja geograafilise turu küsimus võib neis valdkondades lahtiseks jääda. Kliendil on piisavalt alternatiive. Koondumine ei tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntavat takistamist.

H2.   VEEPUHASTUSSÜSTEEMID

| (132) | Sama kehtib veepuhastussüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

(132)

Sama kehtib veepuhastussüsteemide suhtes.

H3.   KÖISTEEDE ELEKTRISÜSTEEMID

| (133) | Sama kehtib köisteede elektriseadmete suhtes. |
| --- | --- |

(133)

Sama kehtib köisteede elektriseadmete suhtes.

I.   MUUD IT-TEENUSED

| (134) | Sama kehtib muude IT-teenuste elektriseadmete suhtes. |
| --- | --- |

(134)

Sama kehtib muude IT-teenuste elektriseadmete suhtes.

JÄRELDUS

| (135) | Eelnõus jõutakse seega järeldusele, et teatatud koondumine tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise, eriti (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas tekkiva valitseva turuseisundi tõttu. |
| --- | --- |

(135)

Eelnõus jõutakse seega järeldusele, et teatatud koondumine tooks kaasa olemasoleva konkurentsi tuntava takistamise, eriti (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas tekkiva valitseva turuseisundi tõttu.

J.   KOHUSTUSED

| (136) | Selleks et neid konkurentsiprobleeme (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas kõrvaldada, võtsid pooled järgmised kohustused. |
| --- | --- |

(136)

Selleks et neid konkurentsiprobleeme (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas kõrvaldada, võtsid pooled järgmised kohustused.

| (137) | Müüa hüdroenergiaseadmete valdkonnas VA Tech Hydro, VA Techi tütarettevõtja, milles on ühendatud ettevõtja hüdroenergiaseadmete ja kombitsükliga elektrijaamade seadmete valdkonna tegevused. Viimane valdkond ei tekitanud konkurentsiprobleeme, kuid selle ülekaalukas osa on suurel määral integreeritud hüdroenergiaärisse nii füüsiliselt kui ka finantsiliselt. Turukatse kinnitas, et VA Tech Hydro müük (tänu millele kõrvaldatakse täielikult konkurentsialane kattuvus hüdroenergia osas) lahendaks sellel turul konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

(137)

Müüa hüdroenergiaseadmete valdkonnas VA Tech Hydro, VA Techi tütarettevõtja, milles on ühendatud ettevõtja hüdroenergiaseadmete ja kombitsükliga elektrijaamade seadmete valdkonna tegevused. Viimane valdkond ei tekitanud konkurentsiprobleeme, kuid selle ülekaalukas osa on suurel määral integreeritud hüdroenergiaärisse nii füüsiliselt kui ka finantsiliselt. Turukatse kinnitas, et VA Tech Hydro müük (tänu millele kõrvaldatakse täielikult konkurentsialane kattuvus hüdroenergia osas) lahendaks sellel turul konkurentsiprobleemid.

| (138) | Müüa mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas Siemensi 28 % osalus SMS Demagis, mis on VA Techi olulisim konkurent, et kõrvaldada olemasoleva konkurentsi tuntav takistus. Siemens kasutas juba 31. detsembri 2004 kehtivusega müügioptsiooni, et oma osa kontrollivale aktsionärile SMS Demagile müüa. Müük on aga takerdunud aktsiate hindamist puuudutava kohtuasja tõttu SMSiga. Siemens võttis endale seetõttu kohustuse SMSi ja oma tulevase konkurendi majanduslike huvide alal, et kõrvaldada igasugune konkurentsi kahjustamine oma kestva osaluse [...] (1) tõttu. Selle kohaselt asendab Siemensit SMSi aktsionäride komisjonis ja nõukogus usaldusisik. Siemensile ei edastata tundlikku strateegilist informatsiooni SMSi tulevase ärikäitumise kohta. Usaldusisik edastab Siemensile ainult hädavajaliku informatsiooni, et Siemens saaks ennast kaitsta kohtumenetluses ja koostada oma aastaaruandeid. Esimesena mainitud informatsioon hõlmab ajavahemikku kuni 31.12.2004, viimati nimetatud informatsiooni ei saada mitte aktsionäride kokkuleppel, vaid vähemusosaluse tavapäraste õiguste alusel. Tagasiostust loobumise ning Siemensi osaluse väärtuse hindamisega 31. detsembri 2004. aasta seisuga, samuti selle tagamisega, et Siemens ei saa arvestada dividendidega, kaotatakse Siemensi jaoks igasugused võimalused SMS Demagi tulevastest kasumitest osa saada. Sellega võrdub see kohustus kuni kohtuasja lõpetamiseni täielikult osaluse müügiga SMS Demagile. Mehaaniliste metallisüsteemide ehituse valdkonnas läbiviidud kohustuse turukatse oli positiivne. |
| --- | --- |

(138)

Müüa mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas Siemensi 28 % osalus SMS Demagis, mis on VA Techi olulisim konkurent, et kõrvaldada olemasoleva konkurentsi tuntav takistus. Siemens kasutas juba 31. detsembri 2004 kehtivusega müügioptsiooni, et oma osa kontrollivale aktsionärile SMS Demagile müüa. Müük on aga takerdunud aktsiate hindamist puuudutava kohtuasja tõttu SMSiga. Siemens võttis endale seetõttu kohustuse SMSi ja oma tulevase konkurendi majanduslike huvide alal, et kõrvaldada igasugune konkurentsi kahjustamine oma kestva osaluse [...] (1) tõttu. Selle kohaselt asendab Siemensit SMSi aktsionäride komisjonis ja nõukogus usaldusisik. Siemensile ei edastata tundlikku strateegilist informatsiooni SMSi tulevase ärikäitumise kohta. Usaldusisik edastab Siemensile ainult hädavajaliku informatsiooni, et Siemens saaks ennast kaitsta kohtumenetluses ja koostada oma aastaaruandeid. Esimesena mainitud informatsioon hõlmab ajavahemikku kuni 31.12.2004, viimati nimetatud informatsiooni ei saada mitte aktsionäride kokkuleppel, vaid vähemusosaluse tavapäraste õiguste alusel. Tagasiostust loobumise ning Siemensi osaluse väärtuse hindamisega 31. detsembri 2004. aasta seisuga, samuti selle tagamisega, et Siemens ei saa arvestada dividendidega, kaotatakse Siemensi jaoks igasugused võimalused SMS Demagi tulevastest kasumitest osa saada. Sellega võrdub see kohustus kuni kohtuasja lõpetamiseni täielikult osaluse müügiga SMS Demagile. Mehaaniliste metallisüsteemide ehituse valdkonnas läbiviidud kohustuse turukatse oli positiivne.

| (139) | Komisjon jõudis oma otsuses järeldusele, et poolte võetud kohustuste põhjal ei too teatatud koondumine (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas kaasa osapoolte valitseva turuseisundi tekkimist. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon jõudis oma otsuses järeldusele, et poolte võetud kohustuste põhjal ei too teatatud koondumine (i) hüdroenergiaseadmete ja (ii) mehaaniliste metallurgiasüsteemide ehituse valdkonnas kaasa osapoolte valitseva turuseisundi tekkimist.

K.   JÄRELDUS

| (140) | Otsuses jõutakse järeldusele, et osapoolte võetud kohustuse täielikul täitmisel ei takista ettenähtud koondumine konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. Seetõttu otsustas komisjon tunnistada koondumise ühinemismääruse artikli 57 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 alusel ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(140)

Otsuses jõutakse järeldusele, et osapoolte võetud kohustuse täielikul täitmisel ei takista ettenähtud koondumine konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. Seetõttu otsustas komisjon tunnistada koondumise ühinemismääruse artikli 57 lõike 2 ja artikli 8 lõike 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 57 alusel ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks.

III.   NÕUANDEKOMITEE

| (141) | Ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee toetas oma 29. juunil 2005. aastal toimunud 133. istungil ühehäälselt komisjoni otsuse eelnõu, mille kohaselt kiidetakse koondumine heaks poolte võetud kohustuste ja nõuete alusel esitatud tingimuste põhjal. |
| --- | --- |

(141)

Ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee toetas oma 29. juunil 2005. aastal toimunud 133. istungil ühehäälselt komisjoni otsuse eelnõu, mille kohaselt kiidetakse koondumine heaks poolte võetud kohustuste ja nõuete alusel esitatud tingimuste põhjal.

| (142) | Vastavalt ühinemismääruse artikli 19 lõikele 7 avaldab komisjon nõuandekomitee seisukoha koos otsusega, arvestades ettevõtjate õigustatud huvisid oma ärisaladuse hoidmise alal. Käesoleval juhul ei sisalda nõuandekomitee seisukohavõtt ärisaladusi. |
| --- | --- |

(142)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 19 lõikele 7 avaldab komisjon nõuandekomitee seisukoha koos otsusega, arvestades ettevõtjate õigustatud huvisid oma ärisaladuse hoidmise alal. Käesoleval juhul ei sisalda nõuandekomitee seisukohavõtt ärisaladusi.

---

(1)  Osa tekstist on muudetud selleks, et tagada, et konfidentsiaalset teavet ei avaldata. Kõnealused osad on nurksulgudes ja tähistatud tärniga.

(2)  Voith Siemens on ühisettevõte, mille kaudu Siemens tegutseb hüdroenergia valdkonnas.

(3)  40 % mittekontrollitav osa; 60 % müüdi aastal 2004 Southern States LLC-le (USA).

(4)  IV/M.1450 – SMS/Mannesmann Demag.

(5)  Selle valdkonna osapoolte tegevused puudutavad ülekaalukalt korterite, büroode, kontserdihallide, muuseumide, haiglate ja tunnelite ehitust.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/36

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2005,

riigiabi kohta, mille Soome on rakendanud investeerimistoetusena Componenta Oyjle

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3871 all)

(ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/900/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest alalõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut ja eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama oma märkused vastavalt nimetatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Rootsi, teavitas 10. märtsi 2004. aasta kirjaga komisjoni, et Karkkila linn oli teinud Karkkilas asuva Componenta Oyjga finantstehingu, milles kahtlustas sisalduvat riigiabi. Kõnealuse teabe alusel palus komisjon Soomel asja selgitada. Soome esitas 22. juuli 2004. aasta kirjaga komisjonile nõutud andmed. |
| --- | --- |

(1)

Metalls Verkstadsklubb vid Componenta Alvesta AB, Rootsi, teavitas 10. märtsi 2004. aasta kirjaga komisjoni, et Karkkila linn oli teinud Karkkilas asuva Componenta Oyjga finantstehingu, milles kahtlustas sisalduvat riigiabi. Kõnealuse teabe alusel palus komisjon Soomel asja selgitada. Soome esitas 22. juuli 2004. aasta kirjaga komisjonile nõutud andmed.

| (2) | 19. novembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Soomet oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses oletatava abiga. |
| --- | --- |

(2)

19. novembri 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Soomet oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses oletatava abiga.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avalikustati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon palub huvitatud isikuil esitada meetme kohta märkused |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avalikustati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon palub huvitatud isikuil esitada meetme kohta märkused

| (4) | Komisjonile ei saabunud märkusi huvitatud kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile ei saabunud märkusi huvitatud kolmandatelt isikutelt.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (5) | Componenta Oyj, edaspidi “Componenta”, on Karkkilas asuv rahvusvahelisel tasandil tegutsev metallitööstuse ettevõte. Ettevõttel on tootmisüksused Soomes, Madalmaades ja Rootsis. Ettevõtte 316 miljoni eurosest käivest 2004. aastal laekus enamus Põhjamaadest ja Kesk-Euroopast. Kontsernis töötab umbes 2 200 töötajat. |
| --- | --- |

(5)

Componenta Oyj, edaspidi “Componenta”, on Karkkilas asuv rahvusvahelisel tasandil tegutsev metallitööstuse ettevõte. Ettevõttel on tootmisüksused Soomes, Madalmaades ja Rootsis. Ettevõtte 316 miljoni eurosest käivest 2004. aastal laekus enamus Põhjamaadest ja Kesk-Euroopast. Kontsernis töötab umbes 2 200 töötajat.

| (6) | Oletatav abi eraldati Componentale detsembris 2003 ja see koosnes kahest meetmest. Ühel juhul sai Componenta abi tehingu kaudu, milles Karkkila linn, edaspidi “Karkkila”, ostis 50 % Karkkila Keskustakiinteistö OY nimelise kinnisvarafirma, edaspidi “KK”, aktsiatest. KK kuulus võrdselt Karkkilale ja Componentale. Teisel juhul andis Karkkila KKle intressita laenu, millega KK maksis tagasi sama suure laenu, mille Componenta oli talle 1996. aastal andnud. Tehingu kogusumma oli 2 383 276,50 eurot (713 092,50 aktsiate eest ja 1 670 184 eurot laenu tagasimaksena) (3). |
| --- | --- |

(6)

Oletatav abi eraldati Componentale detsembris 2003 ja see koosnes kahest meetmest. Ühel juhul sai Componenta abi tehingu kaudu, milles Karkkila linn, edaspidi “Karkkila”, ostis 50 % Karkkila Keskustakiinteistö OY nimelise kinnisvarafirma, edaspidi “KK”, aktsiatest. KK kuulus võrdselt Karkkilale ja Componentale. Teisel juhul andis Karkkila KKle intressita laenu, millega KK maksis tagasi sama suure laenu, mille Componenta oli talle 1996. aastal andnud. Tehingu kogusumma oli 2 383 276,50 eurot (713 092,50 aktsiate eest ja 1 670 184 eurot laenu tagasimaksena) (3).

| (7) | Aktsiate eest makstud hind põhines ettevõtte netoväärtusel (vahendid, millest on võlad maha arvestatud), mis jagati kahega, sest Componentale kuulus 50 % KKst. Kui KK netoväärtuseks arvutati 1 495 918 eurot, oli 50 % aktsiate väärtus 747 958 eurot. Aktsiate hinda alandati veidi madalamale, 713 092,50 euroni. |
| --- | --- |

(7)

Aktsiate eest makstud hind põhines ettevõtte netoväärtusel (vahendid, millest on võlad maha arvestatud), mis jagati kahega, sest Componentale kuulus 50 % KKst. Kui KK netoväärtuseks arvutati 1 495 918 eurot, oli 50 % aktsiate väärtus 747 958 eurot. Aktsiate hinda alandati veidi madalamale, 713 092,50 euroni.

| (8) | Karkkila (ostja) ja Componenta (müüja) vahelises müügilepingus märgiti veel järgmist:






  a. | Müüja kohustub teostama Karkkila linnas täpsemalt lisas nr 1 määratletud investeeringu, millega laiendatakse Componenta Karkkila Oy tootmisvõimsust. Investeering peaks aastal 2004 looma Karkkilasse 50–70 täistöökohta (aastal 2003 oli töökohti umbes 130). |
| --- | --- | --- |

(8)

Karkkila (ostja) ja Componenta (müüja) vahelises müügilepingus märgiti veel järgmist:

a.

Müüja kohustub teostama Karkkila linnas täpsemalt lisas nr 1 määratletud investeeringu, millega laiendatakse Componenta Karkkila Oy tootmisvõimsust. Investeering peaks aastal 2004 looma Karkkilasse 50–70 täistöökohta (aastal 2003 oli töökohti umbes 130).

| b. | Kui müügilepingus määratletud müüja tootmisvõimsuse laiendusinvesteering ei käivitu 2004. aastal eelmises punktis sätestatud viisil, võib ostja soovi korral tehingu katkestada. |
| --- | --- |

b.

Kui müügilepingus määratletud müüja tootmisvõimsuse laiendusinvesteering ei käivitu 2004. aastal eelmises punktis sätestatud viisil, võib ostja soovi korral tehingu katkestada.

| (9) | Müügilepingu I lisas sätestati, et Componenta ühendab kontserni kahe valukoja (Rootsis asuv Alvesta valukoda ja Karkkila valukoda) tegevuse, et kaks madala tootmisaktiivsusega üksust ühendatakse; et tuleb analüüsida valukoha asukoha valikut ja tuleb alustada tööandja ja töötajate vahelisi läbirääkimisi Alvesta või Karkkila valukoja sulgemise kohta ja, et on vältimatu üksikasjalikult kavandada uut valukoda ja masinate ületoomist teisest valukojast. Seetõttu on selge, et otsus oli seotud tootmisüksuse kolimisega ühest asukohast teise. |
| --- | --- |

(9)

Müügilepingu I lisas sätestati, et Componenta ühendab kontserni kahe valukoja (Rootsis asuv Alvesta valukoda ja Karkkila valukoda) tegevuse, et kaks madala tootmisaktiivsusega üksust ühendatakse; et tuleb analüüsida valukoha asukoha valikut ja tuleb alustada tööandja ja töötajate vahelisi läbirääkimisi Alvesta või Karkkila valukoja sulgemise kohta ja, et on vältimatu üksikasjalikult kavandada uut valukoda ja masinate ületoomist teisest valukojast. Seetõttu on selge, et otsus oli seotud tootmisüksuse kolimisega ühest asukohast teise.

| (10) | Componenta 2004. aasta aastaaruande kohaselt suleti Rootsis asuv Alvesta valukoda mais 2004 ja selle tootmine ning masinad koliti Karkkilasse. Ettevõttelt saadud andmete kohaselt olid Rootsis tootmise lõpetamise ja Soome tehtud investeeringute kogukulud kokku 13 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(10)

Componenta 2004. aasta aastaaruande kohaselt suleti Rootsis asuv Alvesta valukoda mais 2004 ja selle tootmine ning masinad koliti Karkkilasse. Ettevõttelt saadud andmete kohaselt olid Rootsis tootmise lõpetamise ja Soome tehtud investeeringute kogukulud kokku 13 miljonit eurot.

| (11) | Soome andmeil sooritati Componenta ja Karkkila vaheline tehing turutingimustel ja see ei sisaldanud abi. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlustas komisjon siiski, et Karkkila ja Componenta vaheline tehing ikka sooritati turutingimustel. Komisjon tõdes, et kui müügihind ületas aktsiate turuväärtuse, oli tegemist abiga Componentale. Abi suuruseks oleks vahe, mis saadakse lahutades Karkkila poolt Componentale makstud 2,4 miljoni eurosest hinnast see hind, mida erainvestor oleks nõus nende aktsiate eest maksma. |
| --- | --- |

(11)

Soome andmeil sooritati Componenta ja Karkkila vaheline tehing turutingimustel ja see ei sisaldanud abi. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtlustas komisjon siiski, et Karkkila ja Componenta vaheline tehing ikka sooritati turutingimustel. Komisjon tõdes, et kui müügihind ületas aktsiate turuväärtuse, oli tegemist abiga Componentale. Abi suuruseks oleks vahe, mis saadakse lahutades Karkkila poolt Componentale makstud 2,4 miljoni eurosest hinnast see hind, mida erainvestor oleks nõus nende aktsiate eest maksma.

| (12) | Komisjoni arvates näitasid eelnimetatud müügilepingu tingimused selgelt, et tehingut ei sooritatud turutingimustel, vaid see oli kompensatsioon Karkkila piirkonnas tehtud Componenta suurte investeeringute eest, mis olid seotud Alvesta valukoja sulgemisega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni arvates näitasid eelnimetatud müügilepingu tingimused selgelt, et tehingut ei sooritatud turutingimustel, vaid see oli kompensatsioon Karkkila piirkonnas tehtud Componenta suurte investeeringute eest, mis olid seotud Alvesta valukoja sulgemisega.

| (13) | Olles ostnud Componentale kuulunud KK aktsiad, otsustas Karkkila lõpetada KK tegevuse ja anda maa linnale. |
| --- | --- |

(13)

Olles ostnud Componentale kuulunud KK aktsiad, otsustas Karkkila lõpetada KK tegevuse ja anda maa linnale.

III.   SOOME MÄRKUSED

| (14) | Kuna KK ainus märkimisväärne vara oli temale kuulunud maa, on Soome üksikasjalikumalt selgitanud, kuidas KKle kuulunud maad aktsiate hinda määrates hinnati.






  a. | Eramukruntide ning korrusmaja- ja ridaelamukruntide hindamisel kasutati linna omanduses olevate maade müügikriteeriume. Soome arvates vastas see turuhinnale või oli sellest madalam. Soome edastas ka koopia atesteeritud kinnisvaramaakleri kirjast, millest selgub, et eriliiki maakruntide turuhind ruutmeetri kohta on veidike kõrgem kui hinnatavas tehingus kasutatud hind. |
| --- | --- | --- |

(14)

Kuna KK ainus märkimisväärne vara oli temale kuulunud maa, on Soome üksikasjalikumalt selgitanud, kuidas KKle kuulunud maad aktsiate hinda määrates hinnati.

a.

Eramukruntide ning korrusmaja- ja ridaelamukruntide hindamisel kasutati linna omanduses olevate maade müügikriteeriume. Soome arvates vastas see turuhinnale või oli sellest madalam. Soome edastas ka koopia atesteeritud kinnisvaramaakleri kirjast, millest selgub, et eriliiki maakruntide turuhind ruutmeetri kohta on veidike kõrgem kui hinnatavas tehingus kasutatud hind.

| b. | Karkkila keskuses asuva suure Asemansuo maatüki kohta väidab Soome, et ostuhind arvutati detailplaneeringus lubatud väiksema ehitusõiguse alusel. Soome ei edastanud siiski teavet selle kohta, kuidas ruutmeetrihind määrati. |
| --- | --- |

b.

Karkkila keskuses asuva suure Asemansuo maatüki kohta väidab Soome, et ostuhind arvutati detailplaneeringus lubatud väiksema ehitusõiguse alusel. Soome ei edastanud siiski teavet selle kohta, kuidas ruutmeetrihind määrati.

| c. | Pargialaks mõeldud maa-alade 456 000eurone hind vastab kinnisvaramaakleri sõnul turuhinnale. |
| --- | --- |

c.

Pargialaks mõeldud maa-alade 456 000eurone hind vastab kinnisvaramaakleri sõnul turuhinnale.

| (15) | Komisjon palus Soomel hinnata KKle kuulunud maatükkide turuhinda müügihetkel. Soome vastas, et see polnud vajalik, kuna Karkkila ja Componenta olid palunud kinnisvaramaaklerit hindama tehingu objektiks olevaid maid sarnaste maatükkidega, mistõttu oli turuhinnang juba tehtud. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon palus Soomel hinnata KKle kuulunud maatükkide turuhinda müügihetkel. Soome vastas, et see polnud vajalik, kuna Karkkila ja Componenta olid palunud kinnisvaramaaklerit hindama tehingu objektiks olevaid maid sarnaste maatükkidega, mistõttu oli turuhinnang juba tehtud.

| (16) | Soome lükkab tagasi süüdistused, et müügitehingu tingimus, mille kohaselt Karkkila ostab KK aktsiad Componentalt ainult juhul, kui Componenta investeerib uutesse tootmisüksustesse (kolides Rootsis asuva Alvesta valukoja Karkkilasse), tähendaks, et tehing tehti turutingimusi eirates. Soome põhjendas klauslit sellega, et Componenta tootmise suurendamine oleks linna huvides, sest see suurendaks linna tulusid. See tõstaks ka nõudlust kinnisvara järele ja seetõttu ka KKle kuuluvate maatükkide hinda. Muul juhul ei oleks Karkkilal “vajadust” tehingu sooritamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Soome lükkab tagasi süüdistused, et müügitehingu tingimus, mille kohaselt Karkkila ostab KK aktsiad Componentalt ainult juhul, kui Componenta investeerib uutesse tootmisüksustesse (kolides Rootsis asuva Alvesta valukoja Karkkilasse), tähendaks, et tehing tehti turutingimusi eirates. Soome põhjendas klauslit sellega, et Componenta tootmise suurendamine oleks linna huvides, sest see suurendaks linna tulusid. See tõstaks ka nõudlust kinnisvara järele ja seetõttu ka KKle kuuluvate maatükkide hinda. Muul juhul ei oleks Karkkilal “vajadust” tehingu sooritamiseks.

| (17) | Soome vastas komisjonile, et Componenta ei otsinud aktsiatele teist ostjat, sest Karkkila oli aktsiate turuhinnaga ostuks ostueesõigus, kui Componenta tahaks KK aktsiaid müüa. |
| --- | --- |

(17)

Soome vastas komisjonile, et Componenta ei otsinud aktsiatele teist ostjat, sest Karkkila oli aktsiate turuhinnaga ostuks ostueesõigus, kui Componenta tahaks KK aktsiaid müüa.

| (18) | Laenuga seoses kinnitab Soome, et aktsionäri ettemakse tagasimaksmine Karkkila KKle eraldatud uutest vahenditest oli oluline osa Karkkila ja Componenta vahelisest aktsiatehingust ja “ostu kogusumma” moodustus aktsiate eest makstud hinnast ja laenu tagasimaksust. |
| --- | --- |

(18)

Laenuga seoses kinnitab Soome, et aktsionäri ettemakse tagasimaksmine Karkkila KKle eraldatud uutest vahenditest oli oluline osa Karkkila ja Componenta vahelisest aktsiatehingust ja “ostu kogusumma” moodustus aktsiate eest makstud hinnast ja laenu tagasimaksust.

| (19) | Sellega seoses väidab Soome, et laen anti turutingimustel, sest Componentale aktsiate eest makstud hinna ja laenuna saadud kogusumma, 2,37 miljonit eurot, oli vähem kui pool KK turuväärtusest. Lisaks sellel väidab Soome, et KK majanduslik olukord oli alates 1996. aastast paranenud, kui Componenta andis KKle laenu. |
| --- | --- |

(19)

Sellega seoses väidab Soome, et laen anti turutingimustel, sest Componentale aktsiate eest makstud hinna ja laenuna saadud kogusumma, 2,37 miljonit eurot, oli vähem kui pool KK turuväärtusest. Lisaks sellel väidab Soome, et KK majanduslik olukord oli alates 1996. aastast paranenud, kui Componenta andis KKle laenu.

IV.   ABI HINDAMINE

| (20) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (21) | Componenta tegevus hõlmab liikmesriikide vahelist kaubandust. Seetõttu kuuluks ettevõttele antud abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste antud finantsabi on riigi ressursside osa. (4) |
| --- | --- |

(21)

Componenta tegevus hõlmab liikmesriikide vahelist kaubandust. Seetõttu kuuluks ettevõttele antud abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse. Piirkondlike ja kohalike ametiasutuste antud finantsabi on riigi ressursside osa. (4)

| (22) | Komisjon tõdes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et abi suurus on vahe, mis saadakse lahutades aktsiate 2,37 miljoni eurosest müügihinnast hind, mida erainvestor oleks nende aktsiate eest valmis maksma. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon tõdes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, et abi suurus on vahe, mis saadakse lahutades aktsiate 2,37 miljoni eurosest müügihinnast hind, mida erainvestor oleks nende aktsiate eest valmis maksma.

| (23) | Komisjon märgib, et ostu koguhind koosneb kahest osast. Esiteks sai Componenta aktsiate eest 0,7 miljonit eurot sularahas ja teiseks maksti talle tagasi 1,67 miljonit eurot, mille ta oli KKle laenanud. Kokku sai Componenta tehingu eest 2,37 miljonit eurot. Nimetatud kahte osa hinnatakse eraldi. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon märgib, et ostu koguhind koosneb kahest osast. Esiteks sai Componenta aktsiate eest 0,7 miljonit eurot sularahas ja teiseks maksti talle tagasi 1,67 miljonit eurot, mille ta oli KKle laenanud. Kokku sai Componenta tehingu eest 2,37 miljonit eurot. Nimetatud kahte osa hinnatakse eraldi.

| (24) | Komisjon märgib, et Componenta oleks alternatiivina võinud kolida oma valukoja Karkkilast Alvestasse. Seetõttu on mõistetav, et Karkkila võis olla mures võimaluse pärast kaotada linnas tootmisüksused ja seega töökohad. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märgib, et Componenta oleks alternatiivina võinud kolida oma valukoja Karkkilast Alvestasse. Seetõttu on mõistetav, et Karkkila võis olla mures võimaluse pärast kaotada linnas tootmisüksused ja seega töökohad.

| (25) | Võib olla tõsi, et maatükkide nõudlus kasvaks, kui suur tööandja laiendaks linnas oma tootmisvõimsusi nende vähendamise asemel. See, et KK aktsiate ostmine ja laenu andmine KKle oli lepingus ühendatud Componenta investeerimisotsusega ja et linnal oli isegi õigus peatada kogu tehing, kui Componenta ei teeks Karkkilasse lubatud investeeringuid, tõestab, et linna otsus sooritada tehing Componentaga ei põhinenud ainult KK turuväärtusel, vaid seda mõjutasid ka muud asjaolud. |
| --- | --- |

(25)

Võib olla tõsi, et maatükkide nõudlus kasvaks, kui suur tööandja laiendaks linnas oma tootmisvõimsusi nende vähendamise asemel. See, et KK aktsiate ostmine ja laenu andmine KKle oli lepingus ühendatud Componenta investeerimisotsusega ja et linnal oli isegi õigus peatada kogu tehing, kui Componenta ei teeks Karkkilasse lubatud investeeringuid, tõestab, et linna otsus sooritada tehing Componentaga ei põhinenud ainult KK turuväärtusel, vaid seda mõjutasid ka muud asjaolud.

| (26) | Ühenduste kohtu kinnitatud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt võtab turumajanduse tingimustes tegutsev investor otsust tehes arvesse võimalikku kasumit, arvestamata mis tahes ühiskondlikke, regionaalpoliitilisi või valdkondlikke seisukohti. Kuna Componenta investeering uude tootmisüksusesse oli kõnealuse tehingu teostamise vahetuks tingimuseks, võib järeldada, et Karkkila tegevus ei vastanud turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Kui pidada maksutulu ja üldise heaolu kasvu linnas turumajandusliku investeerimise põhimõttest tulenevateks, tähendaks see seda, et linna roll avaliku võimu kandjana ja KK ärilise omanikuna seguneksid. |
| --- | --- |

(26)

Ühenduste kohtu kinnitatud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt võtab turumajanduse tingimustes tegutsev investor otsust tehes arvesse võimalikku kasumit, arvestamata mis tahes ühiskondlikke, regionaalpoliitilisi või valdkondlikke seisukohti. Kuna Componenta investeering uude tootmisüksusesse oli kõnealuse tehingu teostamise vahetuks tingimuseks, võib järeldada, et Karkkila tegevus ei vastanud turumajandusliku investeerimise põhimõttele. Kui pidada maksutulu ja üldise heaolu kasvu linnas turumajandusliku investeerimise põhimõttest tulenevateks, tähendaks see seda, et linna roll avaliku võimu kandjana ja KK ärilise omanikuna seguneksid.

| (27) | Komisjon märgib samuti, et Karkkila linnavolikogu teatas 1. septembril 2003 toimunud koosolekul, et Componentaga tehtud tehing on otseselt seotud Componenta otsusega investeerida Karkkilasse ja kui Karkkila ostab KK aktsiad, on Componental piisavad vahendid investeeringu tegemiseks Karkkila valukotta. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon märgib samuti, et Karkkila linnavolikogu teatas 1. septembril 2003 toimunud koosolekul, et Componentaga tehtud tehing on otseselt seotud Componenta otsusega investeerida Karkkilasse ja kui Karkkila ostab KK aktsiad, on Componental piisavad vahendid investeeringu tegemiseks Karkkila valukotta.

| (28) | Nimetatud asjaolud toetavad allpool toodud komisjoni järeldusi, et tehingut ei tehtud turutingimustel. |
| --- | --- |

(28)

Nimetatud asjaolud toetavad allpool toodud komisjoni järeldusi, et tehingut ei tehtud turutingimustel.

| (29) | KK aktsiate eest makstud hind moodustab osa Karkkila ja Componenta vahelisest tehingust. Aktsiate eest makstud hinna puhul tuleb selgitada, kas see vastas turuhinnale. |
| --- | --- |

(29)

KK aktsiate eest makstud hind moodustab osa Karkkila ja Componenta vahelisest tehingust. Aktsiate eest makstud hinna puhul tuleb selgitada, kas see vastas turuhinnale.

| (30) | Soome on põhjendanud KK aktsiate hinda KK varade netoväärtusega. Kõnealuse tehingu puhul ei ole siiski tegemist kinnisvara müügiga, vaid ettevõtte aktsiate ostmisega. Kõnealust investeeringut tehes kasutaks turumajanduse tingimustes tegutsev investor turuhinna hindamise alusena peamiselt investeeringust loodetavat kasumit. See tuleneb sellest, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor investeerib kasumi ehk investeeringust loodetava kasumi pärast. Seetõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtnud arvesse aktsiate ja investeeritud kapitali aastase kasumiootuse, et näha, kas investeeringust võib võrreldes teiste investeerimisvõimalustega oodata realistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(30)

Soome on põhjendanud KK aktsiate hinda KK varade netoväärtusega. Kõnealuse tehingu puhul ei ole siiski tegemist kinnisvara müügiga, vaid ettevõtte aktsiate ostmisega. Kõnealust investeeringut tehes kasutaks turumajanduse tingimustes tegutsev investor turuhinna hindamise alusena peamiselt investeeringust loodetavat kasumit. See tuleneb sellest, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor investeerib kasumi ehk investeeringust loodetava kasumi pärast. Seetõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtnud arvesse aktsiate ja investeeritud kapitali aastase kasumiootuse, et näha, kas investeeringust võib võrreldes teiste investeerimisvõimalustega oodata realistlikku kasumit.

| (31) | Paari viimase aasta tulemuste põhjal on KKsse tehtud investeeringute tootlikkus olnud selgelt negatiivne. Ei ole ka näha märke olukorra paranemisest. Soome ei ole edastanud sellist KK äriplaani, mille kohaselt kavandataks meetmeid kasumlikkuse parandamiseks, Soome pole ka väitnud, et Karkkila oleks lootnud kasumi ja tulu suurenemist. |
| --- | --- |

(31)

Paari viimase aasta tulemuste põhjal on KKsse tehtud investeeringute tootlikkus olnud selgelt negatiivne. Ei ole ka näha märke olukorra paranemisest. Soome ei ole edastanud sellist KK äriplaani, mille kohaselt kavandataks meetmeid kasumlikkuse parandamiseks, Soome pole ka väitnud, et Karkkila oleks lootnud kasumi ja tulu suurenemist.

| (32) | Negatiivsete tulemuste põhjuseks on see, et KK oli selgelt raskustes, tema maatükkide nõudlus oli madal ja maatükkidest saadavad tulud olid minimaalsed. Ettevõte oli viimase nelja aasta jooksul kahjumis, müüginumbrid olid väga madalad, ta ei suutnud välja maksta dividende ning oli majanduslikult ebakindlas olukorras. Võib veel lisada, et see raske majanduslik olukord jätkus, kuigi ettevõttele anti intressita laenu. Kui ettevõte oleks finantseerinud oma tegevust tavaliste intressiga laenudega, oleks olukord olnud veelgi halvem. Varasema kogemuse põhjal, ja kuna ettevõtte majanduslik olukord ei tundunud võimalik, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor võinud KK aktsiaid ostes loota mingisugust tulu oma investeeringult. Selle põhjal on komisjon arvamusel, et KK aktsiate väärtus oli null. |
| --- | --- |

(32)

Negatiivsete tulemuste põhjuseks on see, et KK oli selgelt raskustes, tema maatükkide nõudlus oli madal ja maatükkidest saadavad tulud olid minimaalsed. Ettevõte oli viimase nelja aasta jooksul kahjumis, müüginumbrid olid väga madalad, ta ei suutnud välja maksta dividende ning oli majanduslikult ebakindlas olukorras. Võib veel lisada, et see raske majanduslik olukord jätkus, kuigi ettevõttele anti intressita laenu. Kui ettevõte oleks finantseerinud oma tegevust tavaliste intressiga laenudega, oleks olukord olnud veelgi halvem. Varasema kogemuse põhjal, ja kuna ettevõtte majanduslik olukord ei tundunud võimalik, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor võinud KK aktsiaid ostes loota mingisugust tulu oma investeeringult. Selle põhjal on komisjon arvamusel, et KK aktsiate väärtus oli null.

| (33) | Seda järeldust kinnitab fakt, et KK tegevust rahastati suures osas kahe intressita aktsionärilaenuga, nagu eespool nimetatud. See tähendab seda, et aktsiate üleminekul uuele omanikule oleks üle pidanud minema ka intressita laenud, mida turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks vastu võtnud, nagu allpool märgitakse. |
| --- | --- |

(33)

Seda järeldust kinnitab fakt, et KK tegevust rahastati suures osas kahe intressita aktsionärilaenuga, nagu eespool nimetatud. See tähendab seda, et aktsiate üleminekul uuele omanikule oleks üle pidanud minema ka intressita laenud, mida turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks vastu võtnud, nagu allpool märgitakse.

| (34) | Nagu eespool juba mainitud, on otsustavaks teguriks pikaajaline kasumiootus, mis võib erineda eelnevate aastate tegelikust tulust. Turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtaks siiski arvesse ka varasemad tulemused. Kasumiootuse puhul on otsustavaks asjaolu, et kas oleks mõistlik oodata, et KK maatükke müües ja rentides saaks piisavalt tulu. See on seotud kinnisvarale antud koguhinnanguga, nagu allpool märgitakse. |
| --- | --- |

(34)

Nagu eespool juba mainitud, on otsustavaks teguriks pikaajaline kasumiootus, mis võib erineda eelnevate aastate tegelikust tulust. Turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtaks siiski arvesse ka varasemad tulemused. Kasumiootuse puhul on otsustavaks asjaolu, et kas oleks mõistlik oodata, et KK maatükke müües ja rentides saaks piisavalt tulu. See on seotud kinnisvarale antud koguhinnanguga, nagu allpool märgitakse.

| (35) | Soome selgitas, et aktsiate hindamise alusena kasutati KKle kuulunud maatükkide väärtust. On õige, et ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtab otsuseid tehes arvesse vara netoväärtust. Aktsiate hindamist käsitlevad Soome põhjendused esitatakse lühidalt järgmises tabelis:
  I tabel –
  KK väärtus vastavalt Soome hinnangule:






  Maatüki liik: | Väärtus vastavalt Soome hinnangule (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Eramukrundid | 1 031 565 |
| Rida- ja korrusmajakrundid | 1 136 849 |
| Asemansuo | 2 358 158 |
| Pargid ja kommunaalmaa | 491 738 |
| Muud piirkonnad (Haapala) | 49 678 |
| Maatükkide koguväärtus | 5 067 988 |
| KK raamatupidamuslik omakapital | - 231 595 |
| KK võlad | -3 340 475 |
| KK netoväärtus | 1 495 918 |
| 50 % KK netoväärtusest | 747 959 |
| Linna makstud hind | 713 092 |
| Abi | 0 |

(35)

Soome selgitas, et aktsiate hindamise alusena kasutati KKle kuulunud maatükkide väärtust. On õige, et ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor võtab otsuseid tehes arvesse vara netoväärtust. Aktsiate hindamist käsitlevad Soome põhjendused esitatakse lühidalt järgmises tabelis:

I tabel –

KK väärtus vastavalt Soome hinnangule:

Maatüki liik:

Väärtus vastavalt Soome hinnangule (eurodes)

Eramukrundid

1 031 565

Rida- ja korrusmajakrundid

1 136 849

Asemansuo

2 358 158

Pargid ja kommunaalmaa

491 738

Muud piirkonnad (Haapala)

49 678

Maatükkide koguväärtus

5 067 988

KK raamatupidamuslik omakapital

- 231 595

KK võlad

-3 340 475

KK netoväärtus

1 495 918

50 % KK netoväärtusest

747 959

Linna makstud hind

713 092

Abi

0

| (36) | Ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elemente käsitlevat komisjoni teatist
   (5) ei saa vahetult kohaldada, sest tehingu objektiks ei ole eravalduses olev kinnisvara, vaid ettevõtte aktsiad. Teatist võib siiski kõnealuses juhtumis kohaldada analoogselt, sest komisjoni teatis, mille eesmärk on kindlustada, et riigi osalusega ettevõtete ja eraettevõtete vahelised maaga seotud tehingud ei sisaldaks abi, see käib nii maatükkide müügi kui ostutehingute kohta, kus üheks osapooleks on riigi osalusega ettevõte, ja kuna Soome väidab käesolevas juhtumis, et aktsiate hindamise aluseks on maatükkide väärtus. Teatise kohaselt juhul kui müük toimub ilma tingimusteta pakkumismenetluseta, peab üks või enam sõltumatut hindajat enne müüki teostama turuväärtuse kinnitamiseks sõltumatu hindamise vastavalt üldtunnustatud turunäitajatele ja hindamisstandarditele. |
| --- | --- |

(36)

Ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elemente käsitlevat komisjoni teatist
   (5) ei saa vahetult kohaldada, sest tehingu objektiks ei ole eravalduses olev kinnisvara, vaid ettevõtte aktsiad. Teatist võib siiski kõnealuses juhtumis kohaldada analoogselt, sest komisjoni teatis, mille eesmärk on kindlustada, et riigi osalusega ettevõtete ja eraettevõtete vahelised maaga seotud tehingud ei sisaldaks abi, see käib nii maatükkide müügi kui ostutehingute kohta, kus üheks osapooleks on riigi osalusega ettevõte, ja kuna Soome väidab käesolevas juhtumis, et aktsiate hindamise aluseks on maatükkide väärtus. Teatise kohaselt juhul kui müük toimub ilma tingimusteta pakkumismenetluseta, peab üks või enam sõltumatut hindajat enne müüki teostama turuväärtuse kinnitamiseks sõltumatu hindamise vastavalt üldtunnustatud turunäitajatele ja hindamisstandarditele.

| (37) | Komisjon tõdeb, et maatükkide väärtus ei ole määratud tingimusteta pakkumismenetluse alusel. Seetõttu oleks pidanud hindamise teostama sõltumatu hindaja. Tuleb küsida, kas Soome teostatud hindamine vastab sellisele sõltumatule hindamisele. Komisjon märgib esiteks, et Soome edastatud kinnisvaramaakleri lühikeses aruandes ei märgita konkreetselt, et see käsitleb KKle kuulunud maatükkide hindamist. Kõnealuse aruande tähtsust analüüsitakse järgmisena. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon tõdeb, et maatükkide väärtus ei ole määratud tingimusteta pakkumismenetluse alusel. Seetõttu oleks pidanud hindamise teostama sõltumatu hindaja. Tuleb küsida, kas Soome teostatud hindamine vastab sellisele sõltumatule hindamisele. Komisjon märgib esiteks, et Soome edastatud kinnisvaramaakleri lühikeses aruandes ei märgita konkreetselt, et see käsitleb KKle kuulunud maatükkide hindamist. Kõnealuse aruande tähtsust analüüsitakse järgmisena.

| (38) | Komisjon märgib, et KKle kuulunud maatükke hinnati erinevalt maatüki tüübist sõltuvalt (eramukrunt, ridaelamu- ja korrusmajakrunt, Asemansuo piirkond ning pargid ja kommunaalmaad). Nimetatud erinevaid maatükiliike analüüsitakse eraldi. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon märgib, et KKle kuulunud maatükke hinnati erinevalt maatüki tüübist sõltuvalt (eramukrunt, ridaelamu- ja korrusmajakrunt, Asemansuo piirkond ning pargid ja kommunaalmaad). Nimetatud erinevaid maatükiliike analüüsitakse eraldi.

| (39) | Eramukruntide hindamise aluseks oli Karkkila kohaldatud ametlik ruutmeetrihind, mis eramukruntide puhul oli 10,19 eurot ruutmeetri kohta. Komisjon märgib, et tegemist oli jaehinnaga ehk hinnaga, millega linn müüs krunte ostjatele. Soome edastas ka kinnisvaraeksperdi aruande eriliiki maatükkide ruutmeetrihinna kohta Karkkilas (lõppkliendilt küsitav hind, st jaehind). Ekspert märgib, et selliste maatükkide ruutmeetrihinnad Karkkilas olid aastal 2003 vahemikus 9,43 kuni 14,76 eurot ja et Karkkila kasutatud hind on maatükkide turuhinna lähedane, jättes selle täpsemalt selgitamata. |
| --- | --- |

(39)

Eramukruntide hindamise aluseks oli Karkkila kohaldatud ametlik ruutmeetrihind, mis eramukruntide puhul oli 10,19 eurot ruutmeetri kohta. Komisjon märgib, et tegemist oli jaehinnaga ehk hinnaga, millega linn müüs krunte ostjatele. Soome edastas ka kinnisvaraeksperdi aruande eriliiki maatükkide ruutmeetrihinna kohta Karkkilas (lõppkliendilt küsitav hind, st jaehind). Ekspert märgib, et selliste maatükkide ruutmeetrihinnad Karkkilas olid aastal 2003 vahemikus 9,43 kuni 14,76 eurot ja et Karkkila kasutatud hind on maatükkide turuhinna lähedane, jättes selle täpsemalt selgitamata.

| (40) | Komisjon on siiski arvamusel, et KKle kuulunud eramukrunte tegelikult ei hinnatud. Samuti jäeti hindamata maatükkide hulgimüügihind. Komisjoni arvates on selge, et maatükkide väärtus jaemüügis on märgatavalt kõrgem kui suuri maatükke müües (nagu kõnealusel puhul, kui KKle kuulus 80 eramukrunti) ja kui ostja eesmärk ei ole kõnealust maad ise kasutada, vaid see hiljem edasi müüa. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon on siiski arvamusel, et KKle kuulunud eramukrunte tegelikult ei hinnatud. Samuti jäeti hindamata maatükkide hulgimüügihind. Komisjoni arvates on selge, et maatükkide väärtus jaemüügis on märgatavalt kõrgem kui suuri maatükke müües (nagu kõnealusel puhul, kui KKle kuulus 80 eramukrunti) ja kui ostja eesmärk ei ole kõnealust maad ise kasutada, vaid see hiljem edasi müüa.

| (41) | Seetõttu sisaldab hindamine kahte viga, kui teatud liiki maatüki hinnatud jaeväärtus lihtsalt korrutatakse KKle kuulunud maatükkide koguarvuga. Esiteks ei hinnata kõnealuseid maatükke, ja teiseks ei näita hindamine, kui palju oleks korraga kogu maatüki ostev turumajanduse tingimustes tegutsev investor nõus tehingut tehes maksma, võttes eriti arvesse selliste maatükkide turu piiratust. |
| --- | --- |

(41)

Seetõttu sisaldab hindamine kahte viga, kui teatud liiki maatüki hinnatud jaeväärtus lihtsalt korrutatakse KKle kuulunud maatükkide koguarvuga. Esiteks ei hinnata kõnealuseid maatükke, ja teiseks ei näita hindamine, kui palju oleks korraga kogu maatüki ostev turumajanduse tingimustes tegutsev investor nõus tehingut tehes maksma, võttes eriti arvesse selliste maatükkide turu piiratust.

| (42) | Rida- ja korruselamukruntide puhul, mille väärtuseks teatati 1 136 849 eurot, viitab Soome kinnisvaraeksperdi hindamisele. Komisjon märgib, et kinnisvaraeksperdi hindamise kohaselt on ridaelamukruntide väärtus 70 kuni 80 eurot ruutmeetri kohta ja korrusmajakruntide väärtus 60 kuni 75 eurot ruutmeetri kohta. Soome kasutas ridamajakruntide puhul hinda 74,02 eurot ruutmeetri kohta ja korrusmajakruntide puhul hinda 79,56 eurot ruutmeetri kohta. Kõnealused arvud on seega kinnisvaraeksperdi teatatud hindade piires või neist natuke kõrgemad. Ekspert rõhutab veel, et võrreldavaid tehinguid on viimastel aastatel olnud vähe ja nõudlus nende järele on siiani madal. |
| --- | --- |

(42)

Rida- ja korruselamukruntide puhul, mille väärtuseks teatati 1 136 849 eurot, viitab Soome kinnisvaraeksperdi hindamisele. Komisjon märgib, et kinnisvaraeksperdi hindamise kohaselt on ridaelamukruntide väärtus 70 kuni 80 eurot ruutmeetri kohta ja korrusmajakruntide väärtus 60 kuni 75 eurot ruutmeetri kohta. Soome kasutas ridamajakruntide puhul hinda 74,02 eurot ruutmeetri kohta ja korrusmajakruntide puhul hinda 79,56 eurot ruutmeetri kohta. Kõnealused arvud on seega kinnisvaraeksperdi teatatud hindade piires või neist natuke kõrgemad. Ekspert rõhutab veel, et võrreldavaid tehinguid on viimastel aastatel olnud vähe ja nõudlus nende järele on siiani madal.

| (43) | Komisjon on arvamusel, et sellist liiki maatükkide puhul näib ekspert teatavat jaehinna, mitte hulgihinna, mida turumajanduse tingimustes tegutsev investor maksaks siis, kui ta ostaks kõik maatükid ühe korraga. Kuna ekspert rõhutab, et sellist liiki maatükkide nõudlus on jätkuvalt madal, on komisjon arvamusel, et ka kõnealust liiki maatüki hulgimüügihind hinnati tehingu tegemise hetkel selgelt kõrgemaks. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon on arvamusel, et sellist liiki maatükkide puhul näib ekspert teatavat jaehinna, mitte hulgihinna, mida turumajanduse tingimustes tegutsev investor maksaks siis, kui ta ostaks kõik maatükid ühe korraga. Kuna ekspert rõhutab, et sellist liiki maatükkide nõudlus on jätkuvalt madal, on komisjon arvamusel, et ka kõnealust liiki maatüki hulgimüügihind hinnati tehingu tegemise hetkel selgelt kõrgemaks.

| (44) | Kesklinnas asuv maa-ala (Asemansuo) turuväärtuse hindamise metoodika ei ole teada. Kõnealuse maatükiväärtus on umbes pool KKle kuulunud maatükkide hinnatud väärtusest (2 358 158 eurot). Soome kasutab väärtust ehitatava ruutmeetri kohta (79,56 eurot) ja korrutab selle pindalaga, millele on ehitusõigus (29 640 m2). Soome viidatud kinnisvaraekspert on hinnanud selle maatüki väärtuseks siiski 50 eurot ehitatava ruutmeetri kohta, mis annab väärtuseks 1 480 200 eurot. Nimetatud hindamiste vaheline erinevus on 877 958 eurot. Kuna tegemist on suure ja ühtse maatükiga, võib oletada, et kinnisvaraeksperdi Asemansuo maatükki käsitlev hinnang oli jaehinna kohta ja komisjon võib seetõttu pidada kinnisvaraeksperdi teatatud väärtust usaldusväärsena. Soome ei ole kuidagi selgitanud märkimisväärset erinevust eksperdi aruandega võrreldes. |
| --- | --- |

(44)

Kesklinnas asuv maa-ala (Asemansuo) turuväärtuse hindamise metoodika ei ole teada. Kõnealuse maatükiväärtus on umbes pool KKle kuulunud maatükkide hinnatud väärtusest (2 358 158 eurot). Soome kasutab väärtust ehitatava ruutmeetri kohta (79,56 eurot) ja korrutab selle pindalaga, millele on ehitusõigus (29 640 m2). Soome viidatud kinnisvaraekspert on hinnanud selle maatüki väärtuseks siiski 50 eurot ehitatava ruutmeetri kohta, mis annab väärtuseks 1 480 200 eurot. Nimetatud hindamiste vaheline erinevus on 877 958 eurot. Kuna tegemist on suure ja ühtse maatükiga, võib oletada, et kinnisvaraeksperdi Asemansuo maatükki käsitlev hinnang oli jaehinna kohta ja komisjon võib seetõttu pidada kinnisvaraeksperdi teatatud väärtust usaldusväärsena. Soome ei ole kuidagi selgitanud märkimisväärset erinevust eksperdi aruandega võrreldes.

| (45) | Komisjon kahtleb, kas parkideks ja kommunaalmaaks mõeldud maad, mille väärtuseks on teatatud 491 738 eurot, tuleks üldse nii väärtuslikuks pidada, sest selle maa eest, mida ei saa tulu saamise eesmärgil kasutada ja mis ei tooda majanduslikku kasu, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor seetõttu valmis selle maa eest nii palju maksma. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon kahtleb, kas parkideks ja kommunaalmaaks mõeldud maad, mille väärtuseks on teatatud 491 738 eurot, tuleks üldse nii väärtuslikuks pidada, sest selle maa eest, mida ei saa tulu saamise eesmärgil kasutada ja mis ei tooda majanduslikku kasu, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor seetõttu valmis selle maa eest nii palju maksma.

| (46) | Eespool nimetatud asjaolude alusel on komisjon arvamusel, et KKle kuulunud maatükke ei hinnatud õigesti ja nende hindamisel ei järgitud ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide käsitleva komisjoni teatise hindamispõhimõtteid. |
| --- | --- |

(46)

Eespool nimetatud asjaolude alusel on komisjon arvamusel, et KKle kuulunud maatükke ei hinnatud õigesti ja nende hindamisel ei järgitud ametivõimude korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide käsitleva komisjoni teatise hindamispõhimõtteid.

| (47) | Ainuüksi Asemansuo ülehindamise põhjal väheneb KKle kuulunud maatükkide koguväärtus ja sellega seoses ka ettevõtte väärtus, kui see arvutatakse varade alusel, 876 158 eurolt 619 760 euroni. |
| --- | --- |

(47)

Ainuüksi Asemansuo ülehindamise põhjal väheneb KKle kuulunud maatükkide koguväärtus ja sellega seoses ka ettevõtte väärtus, kui see arvutatakse varade alusel, 876 158 eurolt 619 760 euroni.

| (48) | Lisaks sellele on komisjon arvamusel, et eramukruntide, ridaelamu- ja korrusmajakruntide ning kommunaalmaade ja pargialade väärtus hinnati liiga kõrgeks, sest hindamise aluseks olid eespool nimetatud kaks viga ehk teisisõnu kõnealuste maatükkide hindamist ei toimunud ja nende väärtus ei vastanud hinnale, mida kogu maa-ala korraga müüv turumajanduse tingimustes tegutsev investor tehingu tegemise hetkel saaks. Soome andmetel oli kõnealuste maatükkide koguväärtus 2 660 152 eurot. Komisjon on seisukohal, et kõnealused maad on rohkem kui 619 760 euro võrra ülehinnatud. Nimetatud väärtus oleks KK järele jäänud netoväärtus Soome arvutamismeetodi alusel Asemansuo liiga kõrgeks hinnatud väärtuse korrigeerimise järel. Sellest tulenevalt oleks ka nimetatud arvutamismeetodi alusel Karkkila makstud hind KK aktsiate eest abi Componentale.
  II tabel –
  Komisjoni kalkulatsioon KK aktsiate hinnaga seotud abi kohta | eurot |
| --- | --- | --- |
| KK netoväärtus Soome hinnangul | 1 495 918 |
| Kinnisvaraeksperdi Asemansuo hinnangul põhinev vähendamine | 876 158 |
| KK hinnatud netoväärtus nimetatud korrigeerimise järel | 619 760 |
| Teiste maatükkide ülehindamine komisjoni hinnangul | vähemalt 619 760 |
| KK netoväärtus vara väärtuse alusel | 0 |

(48)

Lisaks sellele on komisjon arvamusel, et eramukruntide, ridaelamu- ja korrusmajakruntide ning kommunaalmaade ja pargialade väärtus hinnati liiga kõrgeks, sest hindamise aluseks olid eespool nimetatud kaks viga ehk teisisõnu kõnealuste maatükkide hindamist ei toimunud ja nende väärtus ei vastanud hinnale, mida kogu maa-ala korraga müüv turumajanduse tingimustes tegutsev investor tehingu tegemise hetkel saaks. Soome andmetel oli kõnealuste maatükkide koguväärtus 2 660 152 eurot. Komisjon on seisukohal, et kõnealused maad on rohkem kui 619 760 euro võrra ülehinnatud. Nimetatud väärtus oleks KK järele jäänud netoväärtus Soome arvutamismeetodi alusel Asemansuo liiga kõrgeks hinnatud väärtuse korrigeerimise järel. Sellest tulenevalt oleks ka nimetatud arvutamismeetodi alusel Karkkila makstud hind KK aktsiate eest abi Componentale.

II tabel –

Komisjoni kalkulatsioon KK aktsiate hinnaga seotud abi kohta

eurot

KK netoväärtus Soome hinnangul

1 495 918

Kinnisvaraeksperdi Asemansuo hinnangul põhinev vähendamine

876 158

KK hinnatud netoväärtus nimetatud korrigeerimise järel

619 760

Teiste maatükkide ülehindamine komisjoni hinnangul

vähemalt 619 760

KK netoväärtus vara väärtuse alusel

0

| (49) | Kuna KK aktsiaid ostev investor ei saanud oma kapitalile tulu loota ja kuna maatükid olid ülehinnatud, on komisjon arvamusel, et KK aktsiate netoväärtus oli null eurot. Peale selle ei proovinudki Componenta leida oma KK aktsiatele teist ostjat. Seegi asjaolu viitab, et Karkkila maksis üle turuhinna, sest isegi katse leida aktsiatele teine ostja oleks andnud võimaluse määrata nende turuhinda. |
| --- | --- |

(49)

Kuna KK aktsiaid ostev investor ei saanud oma kapitalile tulu loota ja kuna maatükid olid ülehinnatud, on komisjon arvamusel, et KK aktsiate netoväärtus oli null eurot. Peale selle ei proovinudki Componenta leida oma KK aktsiatele teist ostjat. Seegi asjaolu viitab, et Karkkila maksis üle turuhinna, sest isegi katse leida aktsiatele teine ostja oleks andnud võimaluse määrata nende turuhinda.

| (50) | Komisjon järeldab seetõttu, et selle alusel, milliseks määrati KK väärtus ettevõttena ja talle kuulunud maatükkide väärtus, olid KK aktsiate väärtus aktsiate omandiõiguse ülemineku hetkel null ja et hind, mille Karkkila KK aktsiate eest maksis (713 092 eurot) on tervikuna abi Componentale. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon järeldab seetõttu, et selle alusel, milliseks määrati KK väärtus ettevõttena ja talle kuulunud maatükkide väärtus, olid KK aktsiate väärtus aktsiate omandiõiguse ülemineku hetkel null ja et hind, mille Karkkila KK aktsiate eest maksis (713 092 eurot) on tervikuna abi Componentale.

| (51) | Kui Soome on siiski suuteline esitama tõendeid, et eespool kirjeldatud maatükkide ülehindamine jääb alla 627 760 euro, võiks aktsiamüügis sisalduvat abielementi vastavalt vähendada. Selliste tõendite aluseks peaks olema sõltumatu hindaja täpne hinnang. Hindaja peaks olema laitmatu mainega isik, kellel on asjaomane diplom, akadeemiline kvalifikatsioon või samaväärne haridus ning piisav kogemus ja pädevus hinnata nimetatud liiki maatükke ja hooneid kõnealuses piirkonnas. Hindamisega tuleb välja selgitada KKle kuulunud maatükkide hulgihind tehingu tegemise hetkel ehk kui palju oleks KK võinud saada, kui kõik tema maatükid oleks kõnealusel ajahetkel müüdud turutingimustel. |
| --- | --- |

(51)

Kui Soome on siiski suuteline esitama tõendeid, et eespool kirjeldatud maatükkide ülehindamine jääb alla 627 760 euro, võiks aktsiamüügis sisalduvat abielementi vastavalt vähendada. Selliste tõendite aluseks peaks olema sõltumatu hindaja täpne hinnang. Hindaja peaks olema laitmatu mainega isik, kellel on asjaomane diplom, akadeemiline kvalifikatsioon või samaväärne haridus ning piisav kogemus ja pädevus hinnata nimetatud liiki maatükke ja hooneid kõnealuses piirkonnas. Hindamisega tuleb välja selgitada KKle kuulunud maatükkide hulgihind tehingu tegemise hetkel ehk kui palju oleks KK võinud saada, kui kõik tema maatükid oleks kõnealusel ajahetkel müüdud turutingimustel.

| (52) | Teise osana Karkkila ja Componenta vahelisest tehingust andis Karkkila KKle intressita 1,67 miljoni eurose laenu, millega KK maksis vahetult tagasi laenu, mille Componenta oli talle andnud 1996. aastal. KKle anti 1996. aastal kaks samadel tingimustel sama suurt laenu. Neist ühe andis Karkkila ja teise Componenta. Laenud anti põhjusel, et KK ei suutnud kõnealusel ajahetkel tasuda oma kohustusi eraõiguslike võlausaldajate ees. Kõnealuste laenude kogusumma oli 3,34 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(52)

Teise osana Karkkila ja Componenta vahelisest tehingust andis Karkkila KKle intressita 1,67 miljoni eurose laenu, millega KK maksis vahetult tagasi laenu, mille Componenta oli talle andnud 1996. aastal. KKle anti 1996. aastal kaks samadel tingimustel sama suurt laenu. Neist ühe andis Karkkila ja teise Componenta. Laenud anti põhjusel, et KK ei suutnud kõnealusel ajahetkel tasuda oma kohustusi eraõiguslike võlausaldajate ees. Kõnealuste laenude kogusumma oli 3,34 miljonit eurot.

| (53) | Soome väidab, et KK majanduslik olukord oli 2003. aastal hea. Viidatakse muuseas KK 2003. aasta aastaaruandes olnud märkusele, millega märgiti, et KKle kuuluvate maatükkide väärtus hetkel oli väärtuselt 5 052 459 eurot ehk 1 971 845 eurot kõrgem kui maatükkide raamatupidamuslik väärtus. Nagu eelnevas lõikes märgiti, ei vastanud KK maatükkide väärtus komisjoni hinnangul nimetatud väärtusele. |
| --- | --- |

(53)

Soome väidab, et KK majanduslik olukord oli 2003. aastal hea. Viidatakse muuseas KK 2003. aasta aastaaruandes olnud märkusele, millega märgiti, et KKle kuuluvate maatükkide väärtus hetkel oli väärtuselt 5 052 459 eurot ehk 1 971 845 eurot kõrgem kui maatükkide raamatupidamuslik väärtus. Nagu eelnevas lõikes märgiti, ei vastanud KK maatükkide väärtus komisjoni hinnangul nimetatud väärtusele.

| (54) | KK 2001. – 2003. aasta aastaaruannetes antakse järgmised võtmearvud:









  (Summa eurodes) | Müügitulud | Tulemus | Sularaha (aasta lõpus) | Oma kapital (aasta lõpus) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 19 883 | -14 817 | 94 147 | - 207 052 |
| 2001 | 25 127 | -16 180 | 65 576 | - 223 233 |
| 2002 | 50 015 | -1 879 | 53 425 | - 225 113 |
| 2003 | 48 044 | -6 481 | 28 256 | - 231 595 |

(54)

KK 2001. – 2003. aasta aastaaruannetes antakse järgmised võtmearvud:

(Summa eurodes)

Müügitulud

Tulemus

Sularaha (aasta lõpus)

Oma kapital (aasta lõpus)

2000

19 883

-14 817

94 147

- 207 052

2001

25 127

-16 180

65 576

- 223 233

2002

50 015

-1 879

53 425

- 225 113

2003

48 044

-6 481

28 256

- 231 595

| (55) | Käesolevast tabelist ilmneb selgelt, et maatükkide nõudlus oli nimetatud nelja aasta jooksul väga madal. Selge on ka see, et ettevõte teenib väga vähe oma maatükkide müügist või rentimisest. On ka selge, et ettevõtte sularahavarud olid otsakorral ja ettevõtte bilanss oli ebatavaline, omakapital oli pidevalt negatiivne. Lisaks sellele võib märkida, et ettevõtte peamine rahastamine (Karkkila ja Componenta laenud, mille kogusumma oli 3,34 miljonit eurot) oli intressivaba. Kui laenude suhtes oleks kohaldatud tavalist intressi, oleks ettevõtte finantsolukord olnud palju halvem. |
| --- | --- |

(55)

Käesolevast tabelist ilmneb selgelt, et maatükkide nõudlus oli nimetatud nelja aasta jooksul väga madal. Selge on ka see, et ettevõte teenib väga vähe oma maatükkide müügist või rentimisest. On ka selge, et ettevõtte sularahavarud olid otsakorral ja ettevõtte bilanss oli ebatavaline, omakapital oli pidevalt negatiivne. Lisaks sellele võib märkida, et ettevõtte peamine rahastamine (Karkkila ja Componenta laenud, mille kogusumma oli 3,34 miljonit eurot) oli intressivaba. Kui laenude suhtes oleks kohaldatud tavalist intressi, oleks ettevõtte finantsolukord olnud palju halvem.

| (56) | Nimetatud andmete põhjal ei ühine komisjon Soome arvamusega, et KK finantsolukord oli hea. |
| --- | --- |

(56)

Nimetatud andmete põhjal ei ühine komisjon Soome arvamusega, et KK finantsolukord oli hea.

| (57) | Tuleb kontrollida, kas KK oleks suutnud maksta Componentale tagasi laenu ilma Karkkila teostatud meetmeteta. |
| --- | --- |

(57)

Tuleb kontrollida, kas KK oleks suutnud maksta Componentale tagasi laenu ilma Karkkila teostatud meetmeteta.

| (58) | Komisjon märgib kõigepealt, et KK päästmiseks anti talle 1996. aastal kaks sama suurt intressivaba laenu. Neist ühe andis Componenta ja teise Karkkila. Kõnealused laenud andsid KKle selge eelise. Sellise laenu andnud turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks nõudnud, et laenu makstaks tagasi võrdsete maksetega mõlemale laenajale. Seetõttu tuleks laenud tagasi maksta (osaliselt või tervikuna) võrdselt mõlemale laenajale (Componenta ja Karkkila), vältimaks eelise andmist ühele laenajatest. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon märgib kõigepealt, et KK päästmiseks anti talle 1996. aastal kaks sama suurt intressivaba laenu. Neist ühe andis Componenta ja teise Karkkila. Kõnealused laenud andsid KKle selge eelise. Sellise laenu andnud turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks nõudnud, et laenu makstaks tagasi võrdsete maksetega mõlemale laenajale. Seetõttu tuleks laenud tagasi maksta (osaliselt või tervikuna) võrdselt mõlemale laenajale (Componenta ja Karkkila), vältimaks eelise andmist ühele laenajatest.

| (59) | Kuna hindamisel olevas tehingus maksti Componentale täielikult tagasi tema antud laen, tuleb hinnata, kas KK oleks tavalistes turutingimustes suutnud tagasi maksta lisaks Componenta laenule ka Karkkila laenu. Nii on võimalik kinnitada, et Componenta ei saanud eelist. Küsimus seisneb siis selles, kas KK oleks suutnud saada turult 3,34 miljonit eurot, et tagasi maksta oma aktsionärilaenud. |
| --- | --- |

(59)

Kuna hindamisel olevas tehingus maksti Componentale täielikult tagasi tema antud laen, tuleb hinnata, kas KK oleks tavalistes turutingimustes suutnud tagasi maksta lisaks Componenta laenule ka Karkkila laenu. Nii on võimalik kinnitada, et Componenta ei saanud eelist. Küsimus seisneb siis selles, kas KK oleks suutnud saada turult 3,34 miljonit eurot, et tagasi maksta oma aktsionärilaenud.

| (60) | Kui KKd ei oleks rahastatud intressivabade laenudega, vaid ettevõte oleks pidanud maksma 3,34 miljoni euro suuruse laenu eest turuintressi, oleksid ettevõtte intressimaksed aastas olnud vähemalt 265 000 eurot. Kõnealune kalkulatsioon põhineb komisjoni 2003. aasta viiteintressil, kuhu on lisatud 4 protsendipunkti, nagu on komisjoni praktika siis, kui tegemist on raskustes oleva ettevõttega (3,95 % + 4 % =7,59 % x 3,4 miljonit). |
| --- | --- |

(60)

Kui KKd ei oleks rahastatud intressivabade laenudega, vaid ettevõte oleks pidanud maksma 3,34 miljoni euro suuruse laenu eest turuintressi, oleksid ettevõtte intressimaksed aastas olnud vähemalt 265 000 eurot. Kõnealune kalkulatsioon põhineb komisjoni 2003. aasta viiteintressil, kuhu on lisatud 4 protsendipunkti, nagu on komisjoni praktika siis, kui tegemist on raskustes oleva ettevõttega (3,95 % + 4 % =7,59 % x 3,4 miljonit).

| (61) | Võttes arvesse ettevõtte eelmise aasta tulud ja sularahavarud, peaks KK kiiresti suurendama oma aastasissetulekuid, et maksta tagasi sellise suurusega laenu intressid. Kuna maatükkide eest renditulu ei saadud või saadi seda väga vähe, oleks KK saanud maksta oma laenu intresse ainult maatükkide müüki kiirendades. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse ettevõtte eelmise aasta tulud ja sularahavarud, peaks KK kiiresti suurendama oma aastasissetulekuid, et maksta tagasi sellise suurusega laenu intressid. Kuna maatükkide eest renditulu ei saadud või saadi seda väga vähe, oleks KK saanud maksta oma laenu intresse ainult maatükkide müüki kiirendades.

| (62) | Kuna kinnisvaraeksperdi arvates oli nõudlus enamuse KKle kuulunud maatükkide (ridaelamu- ja korrusmajakrundid) järele madal ja Asemansuo maa-ala polnud kasutamiseks valmis, ei tundu tõenäoline, et KK suudaks ootamatult oma aastasissetulekut suurendada. |
| --- | --- |

(62)

Kuna kinnisvaraeksperdi arvates oli nõudlus enamuse KKle kuulunud maatükkide (ridaelamu- ja korrusmajakrundid) järele madal ja Asemansuo maa-ala polnud kasutamiseks valmis, ei tundu tõenäoline, et KK suudaks ootamatult oma aastasissetulekut suurendada.

| (63) | Veelgi märkimisväärsem on see, et taolised maamüügid laenuintresside maksmiseks tähendaksid seda, et ettevõte loobuks oma tähtsaimast varast ainult intresside maksmiseks. Kui KK peaks müüma maad vähemalt 300 000 euro eest aastas intresside maksmiseks ja teatud halduskulude katmiseks, ei oleks ettevõttel näiteks 10 aasta pärast alles mingisugust vara, kuid võlgu oleks endiselt 3,34 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(63)

Veelgi märkimisväärsem on see, et taolised maamüügid laenuintresside maksmiseks tähendaksid seda, et ettevõte loobuks oma tähtsaimast varast ainult intresside maksmiseks. Kui KK peaks müüma maad vähemalt 300 000 euro eest aastas intresside maksmiseks ja teatud halduskulude katmiseks, ei oleks ettevõttel näiteks 10 aasta pärast alles mingisugust vara, kuid võlgu oleks endiselt 3,34 miljonit eurot.

| (64) | Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi lihtsa arvutuse alusel on selge, et KK ei oleks saanud asendada kaht intressivaba laenu kahe turuintressi nõudva laenuga. KK finantsolukorra tõttu ei ole ka tõenäoline, et ettevõte võiks saada väiksema turutingimustele vastava laenu, millega maksta tagasi osa intressita laenudest. |
| --- | --- |

(64)

Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi lihtsa arvutuse alusel on selge, et KK ei oleks saanud asendada kaht intressivaba laenu kahe turuintressi nõudva laenuga. KK finantsolukorra tõttu ei ole ka tõenäoline, et ettevõte võiks saada väiksema turutingimustele vastava laenu, millega maksta tagasi osa intressita laenudest.

| (65) | Komisjon jõudis järeldusele, et tehing, millega KK sai Karkkilalt intressita 1,67 miljonit eurot laenu, mille ettevõte kasutas vahetult Componentalt saadud laenu tagasimaksmiseks, ei täitnud turumajandusliku investeerimise põhimõtet ja kujutab endast riigiabi Componentale. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon jõudis järeldusele, et tehing, millega KK sai Karkkilalt intressita 1,67 miljonit eurot laenu, mille ettevõte kasutas vahetult Componentalt saadud laenu tagasimaksmiseks, ei täitnud turumajandusliku investeerimise põhimõtet ja kujutab endast riigiabi Componentale.

| (66) | Soome edastatud teabe põhjal on abi suuruseks hinnatavas tehingus Componentale makstud kogusumma. See koosneb KK aktsiate eest makstud hinnast (713 092,50 eurot) ja KKle antud laenust (1 670 184 eurot), mis võimaldab tagasi maksta Componentalt saadud laenu. Abi kogusummaks on seetõttu 2 383 276,50 eurot. Kui Soome on siiski suuteline esitama tõendid, et eespool kirjeldatud meetodi alusel on maatükkide ülehindamine alla 627 760 euro, võiks aktsiamüügis sisalduvat abielementi (713 092,50) vastavalt vähendada. |
| --- | --- |

(66)

Soome edastatud teabe põhjal on abi suuruseks hinnatavas tehingus Componentale makstud kogusumma. See koosneb KK aktsiate eest makstud hinnast (713 092,50 eurot) ja KKle antud laenust (1 670 184 eurot), mis võimaldab tagasi maksta Componentalt saadud laenu. Abi kogusummaks on seetõttu 2 383 276,50 eurot. Kui Soome on siiski suuteline esitama tõendid, et eespool kirjeldatud meetodi alusel on maatükkide ülehindamine alla 627 760 euro, võiks aktsiamüügis sisalduvat abielementi (713 092,50) vastavalt vähendada.

| (67) | Komisjon märgib, et tema esitatud kahtlused, kas Karkkila ja Componenta vaheline tehing toimus turutingimustel, on tõeks osutunud ja Componenta sai 2 383 276,50 eurot abi. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon märgib, et tema esitatud kahtlused, kas Karkkila ja Componenta vaheline tehing toimus turutingimustel, on tõeks osutunud ja Componenta sai 2 383 276,50 eurot abi.

| (68) | Komisjon märgib ka, et see riigiabi on eeskirjadega vastuolus, sest sellest ei teatatud komisjonile. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon märgib ka, et see riigiabi on eeskirjadega vastuolus, sest sellest ei teatatud komisjonile.

| (69) | Komisjon märgib veel, et Componenta tegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust ja et riigi ressursside hulka loetakse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste antud finantsabi (6). |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib veel, et Componenta tegevus hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust ja et riigi ressursside hulka loetakse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste antud finantsabi (6).

| (70) | Seetõttu järeldab komisjon, et abi, mille olemasolu on tõestatud eespool, kuulub asutamislepingu artikli 87 lõike 1 keelu kohaldamisalasse, sest abi anti riigi ressurssidest, see ähvardab kahjustada konkurentsi, eelistades teatud ettevõtet (Componenta) ja see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(70)

Seetõttu järeldab komisjon, et abi, mille olemasolu on tõestatud eespool, kuulub asutamislepingu artikli 87 lõike 1 keelu kohaldamisalasse, sest abi anti riigi ressurssidest, see ähvardab kahjustada konkurentsi, eelistades teatud ettevõtet (Componenta) ja see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (71) | Ainuke erand selle keelu suhtes on see, kui abi suhtes võidakse kohaldada mõnda asutamislepingu artikli 87 piirangutest. Kuna abi eesmärk oli rahastada uut investeeringut Karkkilasse, on komisjon hinnanud, kas Componentale oleks võinud anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi. Komisjon jõudis järeldusele, et see ei oleks võimalik kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(71)

Ainuke erand selle keelu suhtes on see, kui abi suhtes võidakse kohaldada mõnda asutamislepingu artikli 87 piirangutest. Kuna abi eesmärk oli rahastada uut investeeringut Karkkilasse, on komisjon hinnanud, kas Componentale oleks võinud anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi. Komisjon jõudis järeldusele, et see ei oleks võimalik kahel põhjusel.

| (72) | Esiteks asub Karkkila väljaspool aastateks 2000 – 2006 kinnitatud Soome regionaalabi kaardi toetatavaid piirkondi. Teiseks ei ole Componenta väikese ja keskmise suurusega ettevõte komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (7) (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) I lisas määratletud kriteeriumite alusel. Componenta käive oli 2003. aastal 178 miljonit eurot, väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratluse kohaselt võib käive olla kõige rohkem 40 miljonit eurot. Ettevõttel oli 2003. aastal keskmiselt 1595 töötajat, väikese ja keskmise suurusega ettevõtte hindamiskriteeriumi kohaselt võib töötajaid olla kuni 250. |
| --- | --- |

(72)

Esiteks asub Karkkila väljaspool aastateks 2000 – 2006 kinnitatud Soome regionaalabi kaardi toetatavaid piirkondi. Teiseks ei ole Componenta väikese ja keskmise suurusega ettevõte komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (7) (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) I lisas määratletud kriteeriumite alusel. Componenta käive oli 2003. aastal 178 miljonit eurot, väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratluse kohaselt võib käive olla kõige rohkem 40 miljonit eurot. Ettevõttel oli 2003. aastal keskmiselt 1595 töötajat, väikese ja keskmise suurusega ettevõtte hindamiskriteeriumi kohaselt võib töötajaid olla kuni 250.

| (73) | Komisjon järeldab ka, et abi ei saa heaks kiita ka asutamislepingu ja eriti selle artiklis 87 sätestatud erandi toel. Seetõttu ei ühildu ebaseaduslik abi ühisturuga ja see tuleb koos intressidega tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon järeldab ka, et abi ei saa heaks kiita ka asutamislepingu ja eriti selle artiklis 87 sätestatud erandi toel. Seetõttu ei ühildu ebaseaduslik abi ühisturuga ja see tuleb koos intressidega tagasi nõuda.

V.   KOKKUVÕTE

| (74) | Komisjon on arvamusel, et Soome on ebaseaduslikult rakendanud 2 383 276,50 euro suuruse abi, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Karkkila linn Soomes on andnud selle abi ebaseaduslikult Componenta Oyjle kahes osas. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon on arvamusel, et Soome on ebaseaduslikult rakendanud 2 383 276,50 euro suuruse abi, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Karkkila linn Soomes on andnud selle abi ebaseaduslikult Componenta Oyjle kahes osas.

| (75) | Esimene osa on 713 092,50 eurot, tegemist on Componenta Oyjle Karkkila Keskustakiinteistöt Oy aktsiate eest makstud turuhinda ületava hinnaga. Seda summat on võimalik vähendada KK hinnatud teoreetilise väärtusega, kui Soome edastab tõendid, et kirjeldatud maatükkide ülehindamine jääb alla 619 760 euro. |
| --- | --- |

(75)

Esimene osa on 713 092,50 eurot, tegemist on Componenta Oyjle Karkkila Keskustakiinteistöt Oy aktsiate eest makstud turuhinda ületava hinnaga. Seda summat on võimalik vähendada KK hinnatud teoreetilise väärtusega, kui Soome edastab tõendid, et kirjeldatud maatükkide ülehindamine jääb alla 619 760 euro.

| (76) | Teine osa on 1 670 184 eurot, mida Componenta Oyj sai Karkkila Keskustakiinteistöt Oyle antud intressivaba laenu kaudu, millega maksti tagasi sama suur laen Componenta Oyjle. |
| --- | --- |

(76)

Teine osa on 1 670 184 eurot, mida Componenta Oyj sai Karkkila Keskustakiinteistöt Oyle antud intressivaba laenu kaudu, millega maksti tagasi sama suur laen Componenta Oyjle.

| (77) | Abi ei ühildu ühisturuga ja tuleks seetõttu Componenta Oyjlt koos intressidega tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(77)

Abi ei ühildu ühisturuga ja tuleks seetõttu Componenta Oyjlt koos intressidega tagasi nõuda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille suurus on 2 383 276,50 eurot ja mille Soome on rakendanud Componenta Oyjle maksena Karkkila linnalt Karkkila Keskustakiinteistöt Oy aktsiate eest 713 092,50 eurose hinna eest ja Karkkila linna antud 1 670 184 eurose intressivaba laenuna Karkkila Keskustakiinteistöt Oyle, millega Karkkila Keskustakiinteistöt Oy maksis Componenta Oyjle tagasi sama suure laenu, ei ühildu ühisturuga.

Kõnealust 713 092,50eurost abi suurust võib vähendada, kui Soome esitab tõendid, et kirjeldatud maatükkide ülehindamine jääb alla 619 760 euro. Sellisel juhul vähendatakse abi suurust Karkkila linnale müüdud Karkkilan Keskustakiinteistöt Oy aktsiate tõestatud väärtuse võrra.

Artikkel 2

1.   Soome rakendab kõiki vajalikke meetmeid artiklis 1 nimetatud õigusvastaselt antud abi saajalt, Componenta Oyjlt, tagasinõudmiseks.

2.   Abi tagasinõudmine järgneb viivitamatult vastavalt riigisisestele menetlustele, niivõrd kui need võimaldavad otsuse kohest tegelikku täideviimist.

3.   Tagasinõutavad summad sisaldavad intresse alates ajahetkest, mil abi anti saaja käsutusse, kuni saadud abi tegeliku tagasimaksmiseni.

4.   Intresse arvutatakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (8) peatüki V sätetele.

Artikkel 3

1.   Soome teatab komisjonile pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist kahe kuu jooksul artiklis 1 nimetatud abi tagasinõudmiseks juba rakendatud ja kavandatavatest meetmetest. Andmete edastamiseks kasutab Soome otsuse I lisas olevat küsitluslehte.

2.   Soome peab esitama komisjonile kahe kuu jooksul käesoleva otsuse teatavaks tegemisest ka dokumendid, tõestamaks, et Componenta Oyj vastu on algatatud tagastamisnõude menetlus.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile.

Brüsselis, 20. oktoober 2005.

Komisjoni nimel

Neelie KROES

Komisjoni liige

---

(1)  ELT C 49, 25.2.2005, lk 11.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Edaspidi on kõnealused summad ümmardatud.

3

(4)  Kohtuasi 248/84, Saksamaa vs komisjon, EKL 1987, lk 4013, lõige 17

4

(5)  EÜT C 209, 10.7.1997, lk 3

5

(6)  Kohtuasi 248/84, Saksamaa vs komisjon, EKL 1987, lk 4013, lõige 17

6

(7)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (EÜT L 63, 28.2.2004. lk22).

7

(8)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1

8

---

LISA

Teave komisjoni otsuse 2006/.../EÜ rakendamise kohta

1.   Tagasimaksmisele kuuluva summa arvutamine

| 1.1. | Palun esitage abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta järgmised üksikasjad:








  Väljamakse kuupäev (1) | Abi suurus (2) | Valuuta | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Märkused: |

1.1.

Palun esitage abisaaja käsutusse antud ebaseadusliku riigiabi summa kohta järgmised üksikasjad:

Väljamakse kuupäev (1)

Abi suurus (2)

Valuuta

Abisaaja

Märkused:

| 1.2. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava abisumma pealt makstavad intressid. |
| --- | --- |

1.2.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse tagastatava abisumma pealt makstavad intressid.

2.   Kavandatud ja juba rakendatud abi tagasinõudmise meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on abi viivitamatuks ja tõhusaks tagastamiseks juba võetud ja milliseid kavatsetakse võtta. Milliseid muid meetmeid saab riigi õigusaktide kohaselt tagasinõudmise teostamiseks kasutada? Täpsustage vajadusel ka meetmete õiguslikku alust. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on abi viivitamatuks ja tõhusaks tagastamiseks juba võetud ja milliseid kavatsetakse võtta. Milliseid muid meetmeid saab riigi õigusaktide kohaselt tagasinõudmise teostamiseks kasutada? Täpsustage vajadusel ka meetmete õiguslikku alust.

| 2.2. | Mis kuupäevaks on abi lõplikult tagastatud? |
| --- | --- |

2.2.

Mis kuupäevaks on abi lõplikult tagastatud?

3.   Juba tagastatud abi

| 3.1. | Palun esitage järgmised üksikasjad abisaajalt tagasisaadud abisummade kohta:








  Kuupäev (3) | Tagasimakstud summa | Valuuta | Abisaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Palun esitage järgmised üksikasjad abisaajalt tagasisaadud abisummade kohta:

Kuupäev (3)

Tagasimakstud summa

Valuuta

Abisaaja

| 3.2. | Palun lisage teave, mis tõendab punkti 3.1 tabelis esitatud abisummade tagasimaksmist. |
| --- | --- |

3.2.

Palun lisage teave, mis tõendab punkti 3.1 tabelis esitatud abisummade tagasimaksmist.

---

(1)

| (°) | Kuupäev(ad), mil abi (üksikud osamaksed) on abisaaja käsutusse antud (kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksest, siis palume kasutada erinevaid ridu). |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev(ad), mil abi (üksikud osamaksed) on abisaaja käsutusse antud (kui meede koosneb mitmest osamaksest ja tagasimaksest, siis palume kasutada erinevaid ridu).

(2)  Abisaaja käsutusse antud abi suurus (brutoekvivalendina).

Märkused:

(3)

| (°) | Kuupäev(ad), mil abi on tagasi makstud. |
| --- | --- |

(°)

Kuupäev(ad), mil abi on tagasi makstud.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/45

---

KOMISJONI OTSUS,

20. oktoober 2005,

EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohase menetluse kohta

(juhtum COMP/C38.281/B2– Toortubakas, Itaalia)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4012)

(Ainult inglis- ja itaaliakeelne tekst on autentsed)

(2006/901/EÜ)

OTSUSE KOKKUVÕTE

1.   Sissejuhatus

20. oktoobril 2005. aastal võttis komisjon vastu EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase otsuse (edaspidi “otsus”). Kooskõlas määruse 1/2003 artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes ja komisjoni töökeeltes on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

1995. aastast kuni 2002. aasta alguseni olid neli suuremat Itaalia toortubaka töötlejat, Deltafina, Dimon (praegu nimega Mindo), Transcatab ja Romana Tabacchi (edaspidi “töötlejad”) sõlminud omavahelisi kokkuleppeid ja/või osalenud kooskõlastatud tegevustes, mille eesmärgiks oli fikseerida tehingutingimused toortubaka ostmiseks Itaalias (nii otseostud tootjatelt kui ka ostud kolmandatelt pakendajatelt), mis tähendas ka hindade kindlaksmääramist ning turu jagamist.

Otsus käsitleb ka kahte eraldiseisvat rikkumist, mis leidsid aset vähemalt 1999. aasta algusest kuni 2001. aasta lõpuni ja mis tähendasid Itaalia tubakatöötlejate kutseliidu (Associazione Professionale Transformaturi Tabacchi Italiani, edaspidi “APTI”) poolt lepinguliste hindade kindlaksmääramist ja oma liikmete esindamist läbirääkimistel tootmisharude vaheliste kokkulepete sõlmimiseks Itaalia toortubaka tootjate ühenduste konföderatsiooniga Unione Italiana Tabacco (“UNITAB”), kes seisis oma liikmeid esindades oma kindlaksmääratud lepinguhindade eest.

2.   Juhtumi taust ja menetlus

Olles saanud teavet sektori kokkulepete kohta, millega kehtestati hinnapiirid eri kvaliteediga ühele või mitmele toortubakasordile, saatis komisjon teabenõude 15. jaanuaril 2002. aastal nii töötlejate kui ka tootjate kutseliidule (vastavalt APTI ja UNITAB), kes vastasid sellele 12. veebruaril 2002.

19. veebruaril 2002. aastal sai komisjon juhtivalt Itaalia töötlejalt Deltafina S.p.A. (edaspidi “Deltafina”) leebema kohtlemise taotluse vastavalt tollal äsja avaldatud komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (edaspidi “leebema kohtlemise teatis”). 6. märtsil 2002. aastal andis komisjon vastavalt leebema kohtlemise teatise punktile 15 ettevõtjale Deltafina tingimusliku kaitse.

4 ja 10. aprillil 2002. aastal sai komisjon veel kaks leebema kohtlemise taotlust vastavalt ettevõtjatelt Dimon S.r.l. (edaspidi “Dimon”) ja Transcatab S.p.A. (edaspidi “Transcatab”).

18.–19. aprillil 2002. aastal viis komisjon läbi uurimised ettevõtjate Dimon, Transcatab Trestina Azienda Tabacchi S.p.A. (edaspidi “Trestina”) ja Romana Tabacchi s.r.l. (edaspidi “Romana Tabacchi”) valdustes.

Komisjon teatas 8. oktoobril 2002 ettevõtjatele Dimon ja Transcatab kavatsusest vähendada menetluse lõpus nende trahve (vastavalt 30-50 % ja 20-30 % ulatuses).

25. veebruaril 2003. aastal algatas komisjon selle juhtumiga seoses menetluse ja võttis vastu vastuväited (edaspidi “vastuväited”), millele said adressaadid võimaluse vastata nii kirjalikult kui ka 22. juunil 2004. aastal toimunud suulisel ärakuulamisel.

25. veebruari 2004. aasta vastuväidete lisand (edaspidi “lisand”) esitati 21. detsembril 2004. Teine suuline ärakuulamine toimus 1. märtsil 2005.

3.   pooled

3.1.   Töötlejad

Deltafina on 100 %-liselt maailma suurimale tubakaga kauplejale Itaalia Universal Corporation (edaspidi “Universal”) kuuluv tütarettevõtja. 2001. aastal (st viimasel rikkumise toimepanemise täisaastal) ostis Deltafina umbes 25 % Itaalia toortubakast. Otsus on adresseeritud nii ettevõtjale Deltafina kui ka kontsernile Universal.

Dimon ja Transcatab olid rikkumise toimepanemise ajal 100 %-liselt suuruselt teise ja kolmanda tubakaga kaupleja Dimon Incorporated (edaspidi “Dimon Inc”) ja Standard Commercial Corporation (edaspidi “SCC”) tütarettevõtjad. Alates septembrist 2004 võttis Dimon omale nimeks Mindo S.r.l. (edaspidi “Mindo”) ja ei kuulu enam kontserni Dimon Inc. Dimon Inc. ja SCC ühinesid 13. aprillil 2005. aastal ja moodustasid kontserni Alliance One International Inc. (edaspidi “Alliance”). 2001. aastal ostis Dimon umbes 11,28 % ja Transcatab 10,8 % Itaalias toodetud toortubakast. Otsus on adresseeritud nii ettevõtjatele Mindo ja Transcatab kui ka kontsernile Alliance.

Romana Tabacchi on pereettevõte. Kuni 1997. aastani esindas ta rahvusvahelist vahendajat (mille siis omandas ettevõtja Dimon Inc.). Alates 1997. aastast tegutseb ta iseseisva vahendajana. 2001. aastal ostis Romana Tabacchi 9,5 % Itaalias toodetud toortubakast.

APTI on Itaalia toortubaka töötlejate ühendus. Itaalia 59st töötlejast on APTI liikmed 17.

3.2.   Tootjad

UNITAB on Itaalia tubaka tootjate ühenduste konföderatsioon, kes esindab umbes 80 % tootjaid.

4.   Asjaomane sektor: ITAALIA toortubakas

Toortubakatootmine Euroopa Liidus moodustab maailma toortubakatootmisest umbes 5 %. Juhtivad liikmesriigid tubakatootmises on Kreeka, Itaalia ja Hispaania, moodustades vastavalt 38 %, 37,5 % ja 12 % ELi kogutoodangust.

Toortubakas ei ole ühtlase kvaliteediga. Itaalias on kõige levinumad sordid “Burley” ja “Bright”. Iga sordi puhul saab eristada erinevaid kvaliteeditasemeid. Kuivatamise järel müüvad tootjad tubaka töötlejatele partiides, mille hind sõltub sisalduva tubaka kvaliteedist.

Itaalia toortubaka töötlejad ostavad toortubaka tootjatelt ning tootjate ühendustelt Itaalias (samuti töödeldud tubakat teistelt vahendajatelt), töötlevad seda või töötlevad selle ümber ning müüvad seejärel selle sobival kujul edasi nii Itaalia kui ka ülemaailmsele tubakatööstusele. Toortubaka töötlejaid nimetatakse ka “esmasteks töötlejateks”, sest nad töötlevad esimesena tubakat (erinevalt sigarettide valmistajatest, kes on järgmised töötlejad), või “tubakalehtedega kauplejateks” oma vahendajarolli tõttu tootjate ja lõpptoote valmistajate vahel.

Väljendit “eksportija” kasutatakse üldiselt töötlejate kohta, kel on tubakaribade valmistamise seadmed, mille abil saadakse lõplikult töödeldud toode (ribad) sigarettide valmistajatele. Töötlejaid, kes toodavad vaid lahtiseid lehti, kutsutakse “kolmandateks pakendajateks” või lihtsalt “pakendajateks”. Pärast esialgset töötlemist (nt lisandite eemaldamine ja sortimine) edastavad pakendajad tubaka eksportijatele edasiseks töötlemiseks, et tubakat saaks pakkuda lõpptoote valmistajale. Töötlejad, kes on otsuse adressaadid, loetakse “eksportijateks”.

5.   Reguleeriv raamistik

Nii toortubaka tootmine kui ka selle müümine on reguleeritud ühenduse ja liikmesriigi õigusaktidega.

5.1.   Toortubakaturu ühine korraldus

Toortubakaturu ühises korralduses (1) sätestatakse (i) tootmise kvoodisüsteem ja (ii) tootjate sissetulekutoetus toortubakatootmise lisatasude süsteemi kaudu.

Lisatasu makstakse ainult kvoodisüsteemi raames toodetud tubaka eest (teatavate kohandustega). Alates 1998. aastast on ühenduse lisatasu ühe osa (nn “muutuva osa”) maksmine seotud toodetud tubaka kvaliteediga, mis kajastub hinnas. Lisatasu muutuva osa maksmine on usaldatud tootjate rühmadele.

Toortubakaturu ühises korralduses on sätestatud, et iga tootja või tootjate rühm ja esmatöötleja sõlmivad iga-aastase tootmistsükli alguses (umbes märtsis–mais, seemikute istutamise ajal) nn “külvieelsed lepingud”, milles nad lepivad kokku iga üksiku sordi iga kvaliteeditaseme “lepingulised hinnad”. Selles etapis esitatakse hindu sageli kas miinimumhindadena või hinnavahemikena. Tuleb aga märkida, et lõpliku hinna (ehk “tarnehinna”) saab määrata alles saagikoristuse järel (s.o vahemikus oktoober–jaanuar) ning see võib “külvieelse lepingu hinnast” oluliselt erineda, sõltudes kvaliteedist, kogusest ja hilisematest läbirääkimistest.

Ühenduse õigus soosib tegevusaladevaheliste organisatsioonide loomist, mille raames peaksid tootjad ja töötlejad tegema koostööd turu tõhusa toimimise nimel. Hindade ja kvootide kehtestamine on siiski selgesõnaliselt keelatud. Ükski kõnealuse juhtumiga seotud liit ei ole tegevusaladevaheline organisatsioon ühenduse õiguse tähenduses.

5.2.   Liikmesriigi õigusaktid

Itaalias reguleeritakse seadusega 88/88 tootmisharude vahelisi (s.t sektoriüleseid) kokkuleppeid, külvieelseid lepinguid ja põllumajanduslike toodete müüki. Seaduse 88/88 artikkel 5 lõike 1 punktis b on täpsemalt sätestatud, et tootmisharudevahelised kokkulepped peavad sisaldama kokkuleppes reguleeritud toodet, üksikasjalikke eeskirju, tarneaegu ning miinimumhinda. Tootjatele ja töötlejatele pakutakse stiimuleid (eelkõige soodustingimustel antav abi), mis vastavad tootmisharudevaheliste kokkulepete tingimustele. Seadust 88/88 on rakendatud mitmes põllumajandussektoris, sealhulgas tubakasektoris, kus APTI ja UNITAB sõlmisid 1999-2001 mitu tootmisharudevahelist kokkulepet (millega nähti ette külvieelsete lepinguhindade miinimumhind või hinnapiirid).

6.   Otsuse objekt

6.1.   Töötlejate poolne rikkumine

1995. aastast kuni 2002. aasta alguseni olid Deltafina, Dimon, Transcatab ja Romana Tabacchi sõlminud omavahelisi kokkuleppeid ja/või osalenud kooskõlastatud tegevuses, mille eesmärgiks oli Itaalias toortubaka ostmise tehingutingimuste kehtestamine (hõlmatud olid nii otseostud tootjatelt kui ka ostud kolmandatelt pakendajatelt). Tehingutingimused hõlmasid (a) ühiste ostuhindade, mida töötlejad maksaksid tubaka tarnimisel, ja teiste tehingutingimuste kehtestamist, (b) tarnijate ja koguste jaotamist, (c) teabevahetust, et kooskõlastada oma konkurentsivõimeline ostukäitumine, (d) kindlaks määratud koguseid ja hindu ületoodangu korral, ja (e) 1995. ja 1998. aastal pakkumiste kooskõlastamist avalike enampakkumiste jaoks.

6.2.   APTI poolne rikkumine

Alates 1999. aastast kuni 2001. aasta lõpuni kaitses APTI oma seisukohta läbirääkimistel tootjate ühenduste konföderatsiooniga UNITAB iga tubakasordi kvaliteeditaseme hinna üle, mis kinnitati tootmisharudevaheliste kokkulepetega.

6.3.   UNITABi poolne rikkumine

Alates 1999. aastast kuni 2001. aasta lõpuni kaitses UNITAB oma seisukohta läbirääkimistel töötlejate ühendusega APTI iga tubakasordi kvaliteeditaseme hinna üle, mis kinnitati tootmisharudevaheliste kokkulepetega.

7.   Õiguslik hinnang

Komisjon leiab oma otsuses, et eespool kirjeldatud tegevused kujutavad endast asutamislepingu artikli 81 kolme eraldiseisvat (üksikut ja jätkuvat) rikkumist.

Kõik rikkumistega seotud pooled, kellele otsus on adresseeritud, on ettevõtjad või osa ettevõtjatest, ettevõtjate ühendused või ettevõtjate ühenduste liidud asutamislepingu artikli 81 tähenduses.

Kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus, millega otseselt või kaudselt määratakse kindlaks tehingute hinnad või jagatakse kogused, on oma eesmärgilt konkurentsi piiravad. See, et töötlejad kooskõlastasid omavahel ostukäitumise, mõjutas eriti nende konkurentsivõimelise käitumise põhialuseid ja võis mõjutada nende käitumist teistel turgudel, kus nad konkureerivad, sealhulgas järgnevatel turgudel. EÜ asutamislepingu artikli 81 lõige 1 käsitleb kõnealuseid tegevusi täpsemalt.

Kirjeldatud tegevused võivad vähemalt potentsiaalselt avaldada mõju Itaalia ja teiste liikmesriikide vahelisele toortubakaga kauplemisele, sest nad hõlmavad märkimisväärse osa Itaalia toortubaka ostudest ja on seotud tootega (toortubakas), mis on suures osas eksporditava toote, töödeldud tubaka, vahetoode.

Käesolev otsus käsitleb nõukogu 4. aprilli 1962. aasta määruse nr 26 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandussaaduste ja -toodete tootmise ning nendega kauplemise suhtes – edaspidi “määrus nr 26”) kohaldamist kõnealuste tegevuste suhtes. Otsuses järeldatakse, et kõnealuseid konkurentsi piiravaid tegevusi ei saa lugeda ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks “vajalikeks” ja seega need kuuluvad täielikult asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse.

Lisaks on komisjon jõudnud järeldusele, et ei liikmesriigi õigusaktid ega haldustava ei kohustanud töötlejaid toortubaka keskmist või kõrgeimat ostuhinda kokku leppima ega töötlejate vahel ostetavaid koguseid ära jagama. Peale selle ei nõutud selle reguleeriva raamistikuga töötlejatelt ega tootjatelt kollektiivset “lepinguliste hindade” kokkuleppimist ega välistatud võimalust, et osapooled käituksid konkurentidena. Järelikult kuuluvad tootjate esindajate ning töötlejate vahelised kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus täielikult asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse.

8.   Deltafina, Transcatabi ja Dimoni emaettevõtjate vastutus

Otsuses leitakse, et Universal (ettevõtja Deltafina puhul), Dimon Inc. (ettevõtja Dimon puhul) ja SCC (ettevõtja Transcatab puhul) mõjutasid oluliselt oma tütarettevõtjaid kõnealusel ajavahemikul ja seega tuleks nad tütarettevõtjate tegevuse eest solidaarselt vastutusele võtta.

9.   Trahvid

9.1.   Ühendustele UNITAB ja APTI määratud trahvid

Võttes arvesse tootjate ja töötlejate esindajate käitumist, leitakse otsuses, et asjakohane on trahv 1 000 eurot.

Kuigi tootmisharudevaheliste kokkulepete sõlmimine seaduse 88/88 alusel ei olnud kohustuslik ja tegelikult ka ühtegi sellist kokkulepet ei sõlmitud mitme aasta jooksul, loodi seadusega 88/88 (mida ministeerium edaspidi haldustava raames kohaldas) stiimulid miinimumhindu sisaldavate tootmisharudevaheliste kokkulepete sõlmimiseks. Arvestada tuleb, et seadust 88/88 oli rakendatud põllumajandussektori mitmes valdkonnas, sealhulgas tubakasektoris, enne käesolevas otsuses arutluse all olnud tootmisharudevaheliste kokkulepete sõlmimist ja kunagi ei seatud poolte läbirääkimiste pidamist kokkulepete sõlmimiseks kahtluse alla ei liikmesriigi ega ühenduse õiguse alusel, olenemata sellest, et sõlmitud kokkulepped olid üldsusele kättesaadavad ja edastatud ministeeriumile.

9.2.   Töötlejatele määratud trahvid

9.2.1.   Töötlejate poolse rikkumise raskus

Töötlejate poolse rikkumise laadi loetakse väga tõsiseks, sest see on seotud Itaalia toortubaka sortide hindade kindlaksmääramisega ja koguste jagamisega. Kokkuostev kartell võib moonutada tootjate toodangumahtusid ja piirata töötlejate vahelist konkurentsi järgnevatel turgudel. Eelkõige on see nii eespool kirjeldatud juhtudel, kus kokkuostva kartelli poolt mõjutatav toode (toortubakas) annab olulise sisendi järgnevate turgude osaliste tegevusele (antud juhul tubaka esimesele töötlemisele ning töödeldud tubaka müümisele). Itaalias moodustab toortubaka tootmine umbes 38 % ühenduse kvootide raamesse jäävast toodangust. 2001. aastal (viimasel rikkumise toimepanemise täisaastal) oli toortubaka tootmise koguväärtus 67 338 miljonit eurot.

9.2.2.   Individuaalne osakaal ja hoiatav mõju

Komisjon leiab, et trahvid neljale rikkumises osalenud töötlejale tuleks määrata vastavalt nende turupositsioonile. Kõige suurem algsumma tuleks kohaldada ettevõtja Deltafina suhtes, sest ta näib olevat suurim ostja umbes 25 % turuosaga 2001. aastal (viimasel rikkumise toimepanemise täisaastal). Ettevõtjatele Transcatab, Dimon ja Romana Tabacchi, kel on Itaalia toortubaka turul väiksem turuosa (8,86–11,28 %), tuleks määrata ühine, kuid väiksem algsumma.

Kuna Deltafina, Transcatab ja Dimon (praegu Mindo) kuuluvad (Mindo kuulus) suurtesse kontsernidesse, kellele on samuti otsus adresseeritud, siis kohaldatakse nende trahvide suhtes kordajaid, et tagada piisav hoiatav mõju.

Nimetatud põhjustel määratakse käesoleva juhtumi trahvide algsummad järgmiselt:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

37 500 000 eurot

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

12 500 000 eurot

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

12 500 000 eurot

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

10 000 000 eurot

9.2.3.   Rikkumise kestus

Deltafina, Dimoni ja Transcatabi osalesid rikkumises umbes 6 aastat ja 5 kuud,. Romana Tabacchi enam kui 2 aastat ja 9 kuud.

Nimetatud põhjustel määratakse käesoleva juhtumi trahvide algsummad järgmiselt:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

60 000 000 eurot

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

20 000 000 eurot

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

20 000 000 eurot

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

12 500 000 eurot

9.2.4.   Kergendavad asjaolud

Romana Tabacchi suhtes on kergendavaks asjaoluks tema mitteosalemine kartelli teatud aspektides ja kartelli eesmärkide vastane käitumine, millega ta põhjustas teiste osalejate ühise vastutegevuse.

Deltafina suhtes tunnustatakse kergendava asjaoluna tema tõhusat koostööd menetluse ajal. Nagu on selgitatud allpool, minetas Deltafina leebema kohtlemise teatisest tuleneva õiguse kaitsele trahvide eest. Pidades siiski silmas käesoleva juhtumi erandjuhte (esimene juhtum, kus leebema kohtlemise taotlus esitati, ja esimene kord, kus leebemat kohtlemist kohaldatakse), tuleks koostööd ettevõtjaga Deltafina arvesse võtta. Koostöö nimetatud ettevõtjaga oli oluline ja kestis kogu menetluse ajal (erandina allpool kirjeldatud faktide puhul) ning peaks seega kaasa tooma kergendava asjaolu arvestamise.

9.2.5.   Trahvi ülempiir

Määruses (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikega 2 kehtestatud piirangut, et trahv ei tohi ületada 10 % ettevõtja eelmise majandusaasta kogukäibest, ei ole trahvide määramisel menetlusosalistele Universal/Deltafina ja Alliance/Transcatab-Mindo ületatud. Kuna ettevõtjal Mindo ei ole enam mingeid suhteid varasema kontserniga Dimon, siis on tema solidaarvastutus määratud 10 %ga tema kõige viimase majandusaasta kogukäibest (s.t 2,59 miljonit eurot).

Romana Tabacchi puhul on vaja vähendada trahvi 10 % piirmäära raames.

Seega on summad järgmised:

| — | Deltafina |
| --- | --- |

—

Deltafina

30 000 000 eurot

| — | Dimon (Mindo) |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo)

20 000 000 eurot

| — | Transcatab |
| --- | --- |

—

Transcatab

20 000 000 eurot

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

2 050 000 eurot

9.3.   Leebema kohtlemise teatise kohaldamine

Deltafina, Dimon ja Transcatab taotlesid 2002. aasta leebema kohtlemise teatise alusel leebemat kohtlemist (vt eespool punkt 2).

9.3.1.   Deltafina kaitsetaotlus

Leebema kohtlemise teatise kohaselt sõltub lõpliku kaitse andmine teatise punktis 11 sätestatud tingimuste täitmisest. Nimelt nõutakse artikli 11 punktiga a ettevõtjatelt (kellele on antud tingimuslik kaitse) “pidevalt tihedat ja tõhusat” koostööd.

22. juuni 2004. aasta suulise ärakuulamise ajal selgus, et Deltafina oli APTI juhtkogu koosolekul, millest võtsid osa ka ettevõtjate Dimon, Transcatab ja Trestina esindajad, teatanud kaitsetaotluse esitamisest. Selline avalikustamine toimus enne komisjoni poolt läbi viidud uurimist ja seega seadis uurimise ohtu.

Komisjon on jõudnud järeldusele, et niimoodi käitudes rikkus Deltafina koostöökohustust, mille kehtestab leebema kohtlemise teatise punkt 11 a. Seetõttu ei saa ettevõtjale Deltafina kaitset anda.

Vastuseks Deltafina õigustusele kinnitab komisjon, et leebema kohtlemise teatise punkt 11 alapunkt a hõlmab endas kohustust hoida kaitsetaotlus salajasena, mis kindlustaks komisjoni edasiste uurimiste tulemuse korrektsuse. Deltafina oli teadlik komisjoni kavatsusest viia läbi ootamatuid uurimisi. Uurimine korraldati ja viidi läbi nii nagu ettevõtjale Deltafina oli teatatud nõupidamisel komisjoni talitustega.

Kõikide sarnaste juhtumite puhul on kartelli osalisel, kes on otsustanud taotleda kaitset, keeruline hoida oma taotlust salajasena. Siiski ei anna selline keeruline olukord (või tõsiasi, et komisjoni on sellest teavitatud) kaitse taotlejale õigust vabatahtlikult avalikustada kaitsetaotlus kohtumistel konkurentidega.

9.3.2.   Deltafina alternatiivne taotlus trahvi vähendamiseks

Deltafina kaitsetaotlus sisaldab ka trahvi vähendamise taotlust, mida oleks saanud tema suhtes kohaldada vaid juhul, kui “konkurentsi peadirektoraat oleks lükanud tagasi tema täieliku kaitse taotluse”.

Käesolevas otsuses (mis põhineb leebema kohtlemise teatise sisul ning selle teleoloogilisel ja süstemaatilisel tõlgendamisel) leitakse, et lisataotlused trahvi vähendamise kohta saab heaks kiita ainult juhul, kui tingimuslikku kaitset ei saa taotluse esitamisega samal ajal anda ja kui lisataotlus kaotab tingimusliku kaitse andmise korral oma õigusliku väärtuse. Arvestades, et ettevõtjale Deltafina oli algselt antud tingimuslik kaitse ja see tühistati Deltafina suhtes kehtinud koostöökohustuse rikkumise tõttu, ei ole võimalik ka trahvi vähendada.

9.3.3.   Leebema kohtlemise teatise kohaldamine ettevõtjate Dimon ja Transcatab suhtes

Käesolevas otsuses järeldatakse, et kaitse kohaldamata jätmine ettevõtja Deltafina suhtes ei mõjuta kuidagi seda, kuidas leebema kohtlemise teatist kohaldatakse ettevõtjate Dimon ja Transcatab suhtes. Leebema kohtlemise teatis ei õigusta siiski nende seisundi parandamist pärast seda, kui Deltafina kaitsetaotlus lõplikult tagasi lükati.

Nii ettevõtjate Dimon kui ka Transcatab puhul leitakse, et nad vastavad trahvi vähendamise tingimustele. Komisjonile esitatud tõendite ja menetlusaegse koostöö hindamisel leiab komisjon, et Dimon ja Transcatab väärivad kõrgeimat trahvide vähendamise määra (s.t vastavalt 50 % ja 30 %), millest neile ka trahvide vähendamise taotluse esitamise järel teatati.

Eespool esitatut arvestades määratakse käesoleva juhtumi trahvide lõplikud summad järgmiselt:

| — | Deltafina ja Universal solidaarselt, |
| --- | --- |

—

Deltafina ja Universal solidaarselt,

30 000 000 eurot

| — | Dimon (Mindo) ja Alliance One International, |
| --- | --- |

—

Dimon (Mindo) ja Alliance One International,

10 000 000 eurot

Kontsern Alliance One International vastutab kogusumma eest, ettevõtja Mindo vaid solidaarselt 3,99 miljoni euro eest

| — | Transcatab ja Alliance One International solidaarselt |
| --- | --- |

—

Transcatab ja Alliance One International solidaarselt

14 000 000 eurot

| — | Romana Tabacchi |
| --- | --- |

—

Romana Tabacchi

2 050 000 eurot

| — | APTI |
| --- | --- |

—

APTI

1 000 eurot

| — | UNITAB |
| --- | --- |

—

UNITAB

1 000 eurot

---

(1)  Nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 727/70 toortubakaturu ühise korralduse kohta, edaspidi “määrus 727/70” (EÜT L 94, 28.4.1970, lk 1.), mida on muudetud nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2075/92 toortubaka ühise korralduse kohta, edaspidi “määrus 2075/92” (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70) (viimati muudetud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48). Vt ka nõukogu 20. juuli 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1636/98, edaspidi “määrus 1636/98”(EÜT L 210, 28.7.1998, lk. 23), millega muudetakse määrust 2075/92, ja komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2848/98, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 kohaldamiseks üksikasjalikud eeskirjad seoses tubakasektori lisatasukava, tootmiskvootide ja tootjarühmadele antava eriabiga, edaspidi “määrus 2848/98” (EÜT L 358, 31.12.1998, lk. 17), viimati muudetud komisjoni 7. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1983/2002, (EÜT L 306, 8.11.2002, lk. 8).

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/50

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2005,

EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta äriühingute Flexsys NV, Bayer AG, Crompton Manufacturing Company Inc. (endine Uniroyal Chemical Company Inc.), Crompton Europe Ltd, Chemtura Corporation (endine Crompton Corporation), General Química SA, Repsol Química SA ja Repsol YPF SA suhtes

(juhtum nr COMP/F/C.38.443 – Kummikemikaalid)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5592 all)

(ainult inglis-, saksa- ja hispaaniakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/902/EÜ)

1.   KOKKUVÕTE RIKKUMISEST

1.1.   Adressaadid

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:






  — | Flexsys N.V.; |
| --- | --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

—

Flexsys N.V.;

| — | Bayer AG; |
| --- | --- |

—

Bayer AG;

| — | Crompton Manufacturing Company, Inc. (endine Uniroyal Chemical Company); |
| --- | --- |

—

Crompton Manufacturing Company, Inc. (endine Uniroyal Chemical Company);

| — | Crompton Europe Ltd; |
| --- | --- |

—

Crompton Europe Ltd;

| — | Chemtura Corporation (endine Crompton Corporation); |
| --- | --- |

—

Chemtura Corporation (endine Crompton Corporation);

| — | General Química SA; |
| --- | --- |

—

General Química SA;

| — | Repsol Química SA; |
| --- | --- |

—

Repsol Química SA;

| — | Repsol YPF SA. |
| --- | --- |

—

Repsol YPF SA.

| (2) | Otsuse adressaadid osalesid ühes, kompleksses ja järjepidevas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 rikkumises, mis seisnes hindade kindlaksmääramises ja kummikemikaale (antioksüdandid, antiosonandid ja põhikiirendid) käsitleva konfidentsiaalse teabe vahetuses EMP piirkonna ja ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse adressaadid osalesid ühes, kompleksses ja järjepidevas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 81 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 53 rikkumises, mis seisnes hindade kindlaksmääramises ja kummikemikaale (antioksüdandid, antiosonandid ja põhikiirendid) käsitleva konfidentsiaalse teabe vahetuses EMP piirkonna ja ülemaailmsel turul.

1.2.   Kummikemikaalide sektor

| (3) | Kummikemikaalid on sünteetilised või orgaanilised kemikaalid, mis toimivad tootlikkuse ja kvaliteedi stimulaatoritena kummitoodete tootmisel ja mida kasutatakse peamiselt sõidukite rehvides. 2001. aastal hinnati EMP piirkonna turuväärtuseks 200 miljonit eurot, mille hulka arvati antiosonantide, antioksüdantide ja põhikiirendite kategooriad, mis kuulusid kartelli tegevusvaldkonda. |
| --- | --- |

(3)

Kummikemikaalid on sünteetilised või orgaanilised kemikaalid, mis toimivad tootlikkuse ja kvaliteedi stimulaatoritena kummitoodete tootmisel ja mida kasutatakse peamiselt sõidukite rehvides. 2001. aastal hinnati EMP piirkonna turuväärtuseks 200 miljonit eurot, mille hulka arvati antiosonantide, antioksüdantide ja põhikiirendite kategooriad, mis kuulusid kartelli tegevusvaldkonda.

| (4) | Peamised kummikemikaalide ülemaailmsed tootjad on Flexsys, Bayer ja Chemtura (endine Crompton), kellele kuulub kokku ligikaudu pool ülemaailmsest kummikemikaalide turuosast. On ka mitmeid olulisi väiksemaid konkurente, nagu näiteks General Química (Hispaania), Duslo (Slovakkia), Istrochem (Slovakkia), Noveon (Ameerika Ühendriigid) ja Great Lakes (Ameerika Ühendriigid), nagu ka mitmeid väikseid konkurente eelkõige Aasia piirkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Peamised kummikemikaalide ülemaailmsed tootjad on Flexsys, Bayer ja Chemtura (endine Crompton), kellele kuulub kokku ligikaudu pool ülemaailmsest kummikemikaalide turuosast. On ka mitmeid olulisi väiksemaid konkurente, nagu näiteks General Química (Hispaania), Duslo (Slovakkia), Istrochem (Slovakkia), Noveon (Ameerika Ühendriigid) ja Great Lakes (Ameerika Ühendriigid), nagu ka mitmeid väikseid konkurente eelkõige Aasia piirkonnas.

| (5) | Peamised kummikemikaalide tellijad on suured ülemaailmselt tegutsevad rehve tootvad ettevõtjad Michelin (Prantsusmaa), Goodyear (Ameerika Ühendriigid), Bridgestone/Firestone (Jaapan), Continental (Saksamaa) ja Pirelli (Itaalia), kellele kokku kuulub ligikaudu 35-40 % ülemaailmsest tarbimisest. |
| --- | --- |

(5)

Peamised kummikemikaalide tellijad on suured ülemaailmselt tegutsevad rehve tootvad ettevõtjad Michelin (Prantsusmaa), Goodyear (Ameerika Ühendriigid), Bridgestone/Firestone (Jaapan), Continental (Saksamaa) ja Pirelli (Itaalia), kellele kokku kuulub ligikaudu 35-40 % ülemaailmsest tarbimisest.

| (6) | Kummikemikaalidega kauplemise geograafiline ulatus muutus järk-järgult regionaalsest ülemaailmseks 1990ndate keskel. Kõnealune asjaolu mõjutas ka kartelli tegevusulatust, nii et pärast 1995. aastat on osapooled jõudnud kokkuleppele peamiselt ülemaailmsete hinnatõusude osas. |
| --- | --- |

(6)

Kummikemikaalidega kauplemise geograafiline ulatus muutus järk-järgult regionaalsest ülemaailmseks 1990ndate keskel. Kõnealune asjaolu mõjutas ka kartelli tegevusulatust, nii et pärast 1995. aastat on osapooled jõudnud kokkuleppele peamiselt ülemaailmsete hinnatõusude osas.

1.3.   Kartelli tegevus

| (7) | Kuigi paljud asjaolud viitasid sellele, et kummikemikaalide tööstuses kooskõlastati tegevusi aeg-ajalt juba 1970ndatel aastatel, oli komisjonil piisavalt kindlaid tõendeid ainult selle kohta, et 1996.–2001. aastal tegutsenud kartellis osalesid Flexsys, Bayer ja Crompton (praeguse nimega Chemtura) (sealhulgas Crompton Europe ja Uniroyal Chemical Company). Kõnealused äriühingud leppisid kokku teatavate kummikemikaalide (antioksüdandid, antiosonandid ja põhikiirendid) hinnatõusus EMP piirkonna ja ülemaailmsetel turgudel vähemalt aastatel 1996, 1998, 1999, 2000 ja 2001. General Química, keda tuleb käsitleda kartellis aeg-ajalt osalenuna, osales kõnealustes kokkulepetes 1999. ja 2000. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi paljud asjaolud viitasid sellele, et kummikemikaalide tööstuses kooskõlastati tegevusi aeg-ajalt juba 1970ndatel aastatel, oli komisjonil piisavalt kindlaid tõendeid ainult selle kohta, et 1996.–2001. aastal tegutsenud kartellis osalesid Flexsys, Bayer ja Crompton (praeguse nimega Chemtura) (sealhulgas Crompton Europe ja Uniroyal Chemical Company). Kõnealused äriühingud leppisid kokku teatavate kummikemikaalide (antioksüdandid, antiosonandid ja põhikiirendid) hinnatõusus EMP piirkonna ja ülemaailmsetel turgudel vähemalt aastatel 1996, 1998, 1999, 2000 ja 2001. General Química, keda tuleb käsitleda kartellis aeg-ajalt osalenuna, osales kõnealustes kokkulepetes 1999. ja 2000. aastal.

| (8) | Hinnatõusude kooskõlastamine toimus üldjuhul konkurentide vaheliste kontaktide kaudu ettevalmistavas etapis, mis eelnes klientide teavitamisele, seejärel läbirääkimistel klientidega, ning kokkulepete sõlmimise järgselt jälgiti kokkulepetest kinnipidamist ja edu turul. Kooskõlastatud tegevusele eelnenud kontaktide vahelistel kohtumistel otsisid osapooled kompromissi soovitatava hinnatõusu osas ja leppisid kokku selle summas, leppisid kokku ka hõlmatud toodete ja piirkondade ning ka hinnatõusu väljakuulutamise juhtrolli ja ajastuse osas. Rakendusjärgus keskenduti klientide reaktsioonile hinnatõusude suhtes ja seisukohtade vahetamisele läbirääkimistel klientidega hinnatõusude osas. Järgnevatel kohtumistel vahetati tavaliselt üksikasjalikku teavet kokkulepete kohaste mahtude ja hindade osas teatavate klientidega. |
| --- | --- |

(8)

Hinnatõusude kooskõlastamine toimus üldjuhul konkurentide vaheliste kontaktide kaudu ettevalmistavas etapis, mis eelnes klientide teavitamisele, seejärel läbirääkimistel klientidega, ning kokkulepete sõlmimise järgselt jälgiti kokkulepetest kinnipidamist ja edu turul. Kooskõlastatud tegevusele eelnenud kontaktide vahelistel kohtumistel otsisid osapooled kompromissi soovitatava hinnatõusu osas ja leppisid kokku selle summas, leppisid kokku ka hõlmatud toodete ja piirkondade ning ka hinnatõusu väljakuulutamise juhtrolli ja ajastuse osas. Rakendusjärgus keskenduti klientide reaktsioonile hinnatõusude suhtes ja seisukohtade vahetamisele läbirääkimistel klientidega hinnatõusude osas. Järgnevatel kohtumistel vahetati tavaliselt üksikasjalikku teavet kokkulepete kohaste mahtude ja hindade osas teatavate klientidega.

1.4.   Menetlus

| (9) | Kummikemikaalide sektori uurimine algatati pärast äriühingu Flexsys aprillis 2002 esitatud trahvide tingimusliku määramata jätmise taotluse esitamist, mis rahuldati juunis 2002. Seejärel kontrollis komisjon 2002. aasta septembris ettevõtjaid Bayer, Crompton Europe ja General Química. |
| --- | --- |

(9)

Kummikemikaalide sektori uurimine algatati pärast äriühingu Flexsys aprillis 2002 esitatud trahvide tingimusliku määramata jätmise taotluse esitamist, mis rahuldati juunis 2002. Seejärel kontrollis komisjon 2002. aasta septembris ettevõtjaid Bayer, Crompton Europe ja General Química.

| (10) | Crompton (praeguse nimega Chemtura), Bayer ja General Química esitasid leebema kohtlemise taotlused vastavalt 8. oktoobril 2002, 24. oktoobril 2002 ja 7. juunil 2004. Komisjon teavitas õigeaegselt kõiki taotlejaid oma kavatsusest trahvisummasid vähendada. |
| --- | --- |

(10)

Crompton (praeguse nimega Chemtura), Bayer ja General Química esitasid leebema kohtlemise taotlused vastavalt 8. oktoobril 2002, 24. oktoobril 2002 ja 7. juunil 2004. Komisjon teavitas õigeaegselt kõiki taotlejaid oma kavatsusest trahvisummasid vähendada.

| (11) | 12. aprillil 2005 võttis komisjon vastu vastuväiteavalduse äriühingute Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (endine Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus ja Istrochem suhtes. Käesolevat juhtumit käsitlev ärakuulamine toimus 18. juulil 2005. Menetlused äriühingute Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s., ja Istrochem a.s suhtes lõpetati. |
| --- | --- |

(11)

12. aprillil 2005 võttis komisjon vastu vastuväiteavalduse äriühingute Bayer, Crompton, Crompton Europe, Uniroyal, Flexsys, Akzo Nobel, Pharmacia (endine Monsanto), General Química, Repsol Química, Repsol YPF, Duslo, Prezam, Vagus ja Istrochem suhtes. Käesolevat juhtumit käsitlev ärakuulamine toimus 18. juulil 2005. Menetlused äriühingute Akzo Nobel NV, Pharmacia Corporation, Duslo a.s., Prezam a.s., Vagus a.s., ja Istrochem a.s suhtes lõpetati.

1.5.   Kohustused

| (12) | Kuigi Repsol YPF SA ja Repsol Química SA ei olnud kõnealuste kokkulepete osapooled, peeti neid siiski vastutavaks neile täielikult kuuluva tütarettevõtte General Química tegevuse eest. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi Repsol YPF SA ja Repsol Química SA ei olnud kõnealuste kokkulepete osapooled, peeti neid siiski vastutavaks neile täielikult kuuluva tütarettevõtte General Química tegevuse eest.

2.   TRAHVID

2.1.   Põhisumma

| (13) | Trahvi põhisumma määratakse vastavalt rikkumise raskusastmele ja kestusele. |
| --- | --- |

(13)

Trahvi põhisumma määratakse vastavalt rikkumise raskusastmele ja kestusele.

2.1.1.   Raskusaste

| (14) | Rikkumise raskuse hindamisel võtab komisjon arvesse selle laadi, tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjakohase geograafilise turu suurust. |
| --- | --- |

(14)

Rikkumise raskuse hindamisel võtab komisjon arvesse selle laadi, tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjakohase geograafilise turu suurust.

| (15) | Võttes arvesse rikkumise laadi ja selle geograafilist ulatust (kõnealusel juhul seisnes rikkumine peamiselt kartelli liikmete salajasel kokkuleppel hindade fikseerimise kohta EMP piirkonnas ja mujal konfidentsiaalse teabe vahetuse kaudu), peab rikkumist käsitlema väga tõsisena. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse rikkumise laadi ja selle geograafilist ulatust (kõnealusel juhul seisnes rikkumine peamiselt kartelli liikmete salajasel kokkuleppel hindade fikseerimise kohta EMP piirkonnas ja mujal konfidentsiaalse teabe vahetuse kaudu), peab rikkumist käsitlema väga tõsisena.

2.1.2.   Erinev kohtlemine

| (16) | Väga raskete rikkumiste kategoorias võimaldab võimalike trahvide kavandatav ulatus kohaldada ettevõtjate suhtes erinevat kohtlemist, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku võimet konkurentsi märkimisväärselt kahjustada ning määrata piisavalt hoiatava mõjuga trahvid. |
| --- | --- |

(16)

Väga raskete rikkumiste kategoorias võimaldab võimalike trahvide kavandatav ulatus kohaldada ettevõtjate suhtes erinevat kohtlemist, et võtta arvesse rikkujate tegelikku majanduslikku võimet konkurentsi märkimisväärselt kahjustada ning määrata piisavalt hoiatava mõjuga trahvid.

| (17) | Võttes arvesse asjaolu, et nii kartelli kui ka kummikemikaalidega kauplemise geograafiline ulatus on põhiliselt ülemaailmne, kasutatakse trahvide arvutamisel 2001. aasta ülemaailmseid turuosasid kontrollväärtustena. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse asjaolu, et nii kartelli kui ka kummikemikaalidega kauplemise geograafiline ulatus on põhiliselt ülemaailmne, kasutatakse trahvide arvutamisel 2001. aasta ülemaailmseid turuosasid kontrollväärtustena.

| (18) | Flexsys oli suurim turu korraldaja maailmas, tema turuosa oli ligikaudu [20-30] %. Seega asetub ta esimesse kategooriasse. Bayer, kelle turuosa oli ligikaudu [10-20] %, asetub teise kategooriasse. Bayer, kelle turuosa oli ligikaudu [10-20] %, asetub kolmandasse kategooriasse. General Quimica, kelle turuosa oli ligikaudu [0-10] %, asetub neljandasse kategooriasse. Esialgsed summad määratakse proportsionaalselt, kuigi mitte aritmeetliselt, võttes arvesse vastavat turuosa. |
| --- | --- |

(18)

Flexsys oli suurim turu korraldaja maailmas, tema turuosa oli ligikaudu [20-30] %. Seega asetub ta esimesse kategooriasse. Bayer, kelle turuosa oli ligikaudu [10-20] %, asetub teise kategooriasse. Bayer, kelle turuosa oli ligikaudu [10-20] %, asetub kolmandasse kategooriasse. General Quimica, kelle turuosa oli ligikaudu [0-10] %, asetub neljandasse kategooriasse. Esialgsed summad määratakse proportsionaalselt, kuigi mitte aritmeetliselt, võttes arvesse vastavat turuosa.

2.1.3.   Piisav hoiatav mõju

| (19) | Väga raskete rikkumiste puhul võimaldab võimalike trahvide ulatus kohaldada sellist trahvimäära, mis äriühingu suurust arvestades tagab piisava hoiatava mõju. 2004. aastal oli äriühingute kogukäive järgmine: Bayer 29,7 miljardit eurot; Crompton approximately EUR 2 billion; Flexsys ligikaudu 425 miljonit eurot ja Repsol YPF 41,7 miljardit eurot. Komisjon leiab olevat asjakohase korrutada äriühingu Bayer trahvi 2ga ja Repsoli trahvi 2,5ga. |
| --- | --- |

(19)

Väga raskete rikkumiste puhul võimaldab võimalike trahvide ulatus kohaldada sellist trahvimäära, mis äriühingu suurust arvestades tagab piisava hoiatava mõju. 2004. aastal oli äriühingute kogukäive järgmine: Bayer 29,7 miljardit eurot; Crompton approximately EUR 2 billion; Flexsys ligikaudu 425 miljonit eurot ja Repsol YPF 41,7 miljardit eurot. Komisjon leiab olevat asjakohase korrutada äriühingu Bayer trahvi 2ga ja Repsoli trahvi 2,5ga.

2.1.4.   Kestuse pikendamine

| (20) | Äriühingute Flexsys, Bayer ja Uniroyal (sealhulgas Crompton Europe) rikkumise kestuseks oli kuus aastat, Crompton Corporation (praeguse nimega Chemtura) on vastutav rikkumise eest, mille kestus oli viis aastat ja neli kuud. Kõigi kõnealuste äriühingute rikkumine oli pikaajalise kestusega ja sellest tulenevalt suurendatakse nendele esialgu määratud trahvisummasid 10 % võrra iga rikkumise täisaasta eest. |
| --- | --- |

(20)

Äriühingute Flexsys, Bayer ja Uniroyal (sealhulgas Crompton Europe) rikkumise kestuseks oli kuus aastat, Crompton Corporation (praeguse nimega Chemtura) on vastutav rikkumise eest, mille kestus oli viis aastat ja neli kuud. Kõigi kõnealuste äriühingute rikkumine oli pikaajalise kestusega ja sellest tulenevalt suurendatakse nendele esialgu määratud trahvisummasid 10 % võrra iga rikkumise täisaasta eest.

| (21) | General Química rikkumise kestuseks oli kaheksa kuud. Kuna kõnealuse äriühingu rikkumine kestis alla aasta, tema trahvisummat ei suurendata. |
| --- | --- |

(21)

General Química rikkumise kestuseks oli kaheksa kuud. Kuna kõnealuse äriühingu rikkumine kestis alla aasta, tema trahvisummat ei suurendata.

2.2.   Kergendavad asjaolud

| (22) | General Química puhul on asjakohane temale kehtestatud trahvisumma vähendamine 50 % võrra tema pasiivse või vähese osalemise tõttu rikkumises, võrreldes teiste kartellis osalenud osapooltega. |
| --- | --- |

(22)

General Química puhul on asjakohane temale kehtestatud trahvisumma vähendamine 50 % võrra tema pasiivse või vähese osalemise tõttu rikkumises, võrreldes teiste kartellis osalenud osapooltega.

2.3.   2002. aasta trahvide määramata jätmist või vähendamist käsitleva teatise kohaldamine

2.3.1.   Trahvide määramata jätmine

| (23) | Flexsys esitas esimesena tõendid, mis võimaldasid komisjonil võtta vastu otsus uurimise läbiviimiseks seoses väidetava kartelliga kummikemikaalide tööstuses. Flexsys on teinud komisjoni haldusmenetluse jooksul pidevalt tihedat ja tõhusat koostööd ning on esitanud komisjonile kõik talle kättesaadavad tõendid, mis käsitlevad kahtlustatavat rikkumist. Flexsys lõpetas oma osalemise kahtlustatavas rikkumises hiljemalt ajal, mil ta esitas vastavalt leebema kohtlemise teatisele tõendid ja ei ole sundinud teisi ettevõtjaid rikkumises osalema. Seetõttu täidab Flexsys tingimused, mille kohaselt võib talle trahvi määramata jätta. |
| --- | --- |

(23)

Flexsys esitas esimesena tõendid, mis võimaldasid komisjonil võtta vastu otsus uurimise läbiviimiseks seoses väidetava kartelliga kummikemikaalide tööstuses. Flexsys on teinud komisjoni haldusmenetluse jooksul pidevalt tihedat ja tõhusat koostööd ning on esitanud komisjonile kõik talle kättesaadavad tõendid, mis käsitlevad kahtlustatavat rikkumist. Flexsys lõpetas oma osalemise kahtlustatavas rikkumises hiljemalt ajal, mil ta esitas vastavalt leebema kohtlemise teatisele tõendid ja ei ole sundinud teisi ettevõtjaid rikkumises osalema. Seetõttu täidab Flexsys tingimused, mille kohaselt võib talle trahvi määramata jätta.

| (24) | Crompton on vaidlustanud äriühingule Flexsys trahvide määramata jätmise, väites muu hulgas, et Flexsys ei täitnud trahvide määramata jätmise tingimusi, sundides teisi osapooli rikkumises osalema ja jätkates rikkumist pärast trahvide määramata jätmise taotluse esitamist. Pärast äriühingu Crompton väidete lähemat uurimist leiab komisjon, et nende väidete kinnitamiseks ei ole otsustavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(24)

Crompton on vaidlustanud äriühingule Flexsys trahvide määramata jätmise, väites muu hulgas, et Flexsys ei täitnud trahvide määramata jätmise tingimusi, sundides teisi osapooli rikkumises osalema ja jätkates rikkumist pärast trahvide määramata jätmise taotluse esitamist. Pärast äriühingu Crompton väidete lähemat uurimist leiab komisjon, et nende väidete kinnitamiseks ei ole otsustavaid tõendeid.

2.3.2.   Punkti 23 alapunkti b esimene taane (vähendamine 30-50 %)

| (25) | Äriühing Crompton vastas esimesena leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab kõnealune äriühing vastavalt punkti 23 alapunkti b esimese taandele tingimused trahvi vähendamiseks 30 -50 % ulatuses. |
| --- | --- |

(25)

Äriühing Crompton vastas esimesena leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab kõnealune äriühing vastavalt punkti 23 alapunkti b esimese taandele tingimused trahvi vähendamiseks 30 -50 % ulatuses.

| (26) | Võttes arvesse kõnealuse äriühingu koostööd varajases etapis, esitatud tõendite kvaliteeti ja laiaulatuslikku ja pidevat koostööd menetluse käigus, leiab komisjon, et Cromptonile määratud trahvisummat võib vähendada kuni 50 %. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse kõnealuse äriühingu koostööd varajases etapis, esitatud tõendite kvaliteeti ja laiaulatuslikku ja pidevat koostööd menetluse käigus, leiab komisjon, et Cromptonile määratud trahvisummat võib vähendada kuni 50 %.

2.3.3.   Punkti 23 alapunkti b teine taane (vähendamine 20-30 %)

| (27) | Äriühing Bayer vastas teisena leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab kõnealune äriühing vastavalt punkti 23 alapunkti b teisele taandele tingimused trahvi vähendamiseks 20-30 % ulatuses. Bayeri poolt menetluse käigus antud lisaväärtus on piiratud ning kõnealune äriühing on tunnistanud rikkumist ainult nelja viimase aasta kohta. Seetõttu leiab komisjon, et Bayeri trahvisummat võib vähendada minimaalselt, s.t. 20 % võrra. |
| --- | --- |

(27)

Äriühing Bayer vastas teisena leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab kõnealune äriühing vastavalt punkti 23 alapunkti b teisele taandele tingimused trahvi vähendamiseks 20-30 % ulatuses. Bayeri poolt menetluse käigus antud lisaväärtus on piiratud ning kõnealune äriühing on tunnistanud rikkumist ainult nelja viimase aasta kohta. Seetõttu leiab komisjon, et Bayeri trahvisummat võib vähendada minimaalselt, s.t. 20 % võrra.

2.3.4.   Punkti 23 alapunkti b kolmas taane (vähendamine kuni 20 %)

| (28) | Äriühing General Química vastas kolmandana leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab General Química vastavalt punkti 23 alapunkti b kolmandale taandele tingimused trahvi vähendamiseks kuni 20 % ulatuses trahvisummast. Võttes arvesse asjaolu, et General Química täitis olulise lisaväärtuse tingimuse suhteliselt hilises menetluse etapis – enam kui poolteist aastat pärast äriühingu valdustes teostatud komisjoni uurimist, ning et võrreldes olemasolevate tõenditega on esitatud tõendite lisaväärtus piiratud, leiab komisjon, et tema trahvisummat võib vähendada kuni 10 % võrra. |
| --- | --- |

(28)

Äriühing General Química vastas kolmandana leebema kohtlemise taotluse punkti 21 nõuetele, kuna ta esitas komisjonile tõendid, millel on nende esitamise ajal juba komisjoni valduses olnud tõenditega võrreldes oluline lisaväärtus. Seetõttu täidab General Química vastavalt punkti 23 alapunkti b kolmandale taandele tingimused trahvi vähendamiseks kuni 20 % ulatuses trahvisummast. Võttes arvesse asjaolu, et General Química täitis olulise lisaväärtuse tingimuse suhteliselt hilises menetluse etapis – enam kui poolteist aastat pärast äriühingu valdustes teostatud komisjoni uurimist, ning et võrreldes olemasolevate tõenditega on esitatud tõendite lisaväärtus piiratud, leiab komisjon, et tema trahvisummat võib vähendada kuni 10 % võrra.

2.3.5.   Viimane märkus leebema kohtlemise teatise kohaldamise kohta

| (29) | Kõnealusel juhul andis komisjon tugeva hoiatuse leebema kohtlemise taotlejatele selle kohta, et nad ei püüaks komisjonil rikkumise tõestamist takistada, kuna komisjonil on kokkuvõttes piisavalt tõendusmaterjali kartelli olemasolu tõestamiseks. Komisjon leidis, et selline käitumine seab leebema kohtlemise taotlejate koostöövalmiduse ja selle järjepidevuse tõsise kahtluse alla. |
| --- | --- |

(29)

Kõnealusel juhul andis komisjon tugeva hoiatuse leebema kohtlemise taotlejatele selle kohta, et nad ei püüaks komisjonil rikkumise tõestamist takistada, kuna komisjonil on kokkuvõttes piisavalt tõendusmaterjali kartelli olemasolu tõestamiseks. Komisjon leidis, et selline käitumine seab leebema kohtlemise taotlejate koostöövalmiduse ja selle järjepidevuse tõsise kahtluse alla.

3.   OTSUS

| (30) | Järgnevad äriühingud on rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1, osaledes osundatud ajavahemikel mitmes kokkuleppes ja kooskõlastatud tegevuses, mis seisnes hindade fikseerimises ja konfidentsiaalse teabe vahetuses kummikemikaalide sektoris EMP piirkonnas:






  a) | Bayer AG, 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001; |
| --- | --- | --- |

(30)

Järgnevad äriühingud on rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõiget 1, osaledes osundatud ajavahemikel mitmes kokkuleppes ja kooskõlastatud tegevuses, mis seisnes hindade fikseerimises ja konfidentsiaalse teabe vahetuses kummikemikaalide sektoris EMP piirkonnas:

a)

Bayer AG, 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001;

| b) | Crompton Manufacturing Company Inc.,1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001; |
| --- | --- |

b)

Crompton Manufacturing Company Inc.,1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001;

| c) | Crompton Europe Ltd., 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001; |
| --- | --- |

c)

Crompton Europe Ltd., 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001;

| d) | Chemtura Corporation, 21. augustist 1996 kuni 31. detsembrini 2001; |
| --- | --- |

d)

Chemtura Corporation, 21. augustist 1996 kuni 31. detsembrini 2001;

| e) | Flexsys N.V., 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001; |
| --- | --- |

e)

Flexsys N.V., 1. jaanuarist 1996 kuni 31. detsembrini 2001;

| f) | General Química SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000; |
| --- | --- |

f)

General Química SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000;

| g) | Repsol Química SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000; |
| --- | --- |

g)

Repsol Química SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000;

| h) | Repsol YPF SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000. |
| --- | --- |

h)

Repsol YPF SA, 31. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000.

| (31) | Eespool loetletud äriühingud peavad koheselt lõpetama eelpool nimetatud rikkumise kui nad ei ole seda veel teinud. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või samasugune eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(31)

Eespool loetletud äriühingud peavad koheselt lõpetama eelpool nimetatud rikkumise kui nad ei ole seda veel teinud. Nad peavad hoiduma rikkumisena tuvastatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või samasugune eesmärk või mõju.

| (32) | Eespool viidatud rikkumiste eest on järgmistele äriühingutele määratud järgmised trahvid:












  (a) | Flexsys N.V.: |
| --- | --- | --- |

(32)

Eespool viidatud rikkumiste eest on järgmistele äriühingutele määratud järgmised trahvid:

(a)

Flexsys N.V.:

0 eurot

| (b) | Crompton Manufacturing Company, Inc., solidaarselt äriühinguga Crompton Europe Ltd.: |
| --- | --- |

(b)

Crompton Manufacturing Company, Inc., solidaarselt äriühinguga Crompton Europe Ltd.:

13,6 miljonit eurot,

millest solidaarselt äriühinguga Chemtura Corporation:

12,75 miljonit eurot

| (c) | Bayer AG: |
| --- | --- |

(c)

Bayer AG:

58,88 miljonit eurot

| (d) | General Química SA, solidaarselt äriühinguga Repsol Química SA ja Repsol YPF SA: |
| --- | --- |

(d)

General Química SA, solidaarselt äriühinguga Repsol Química SA ja Repsol YPF SA:

3,38 miljonit eurot

Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon juhtumi autentsetes keeltes ja komisjoni töökeeltes on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/54

---

KOMISJONI OTSUS,

3. mai 2006,

EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB, EKA Chemicals AB, Degussa AG, Edison SpA, FMC Corporation, FMC Foret S.A., Kemira OYJ, L'Air Liquide SA, Chemoxal SA, Snia SpA, Caffaro Srl, Solvay SA/NV, Solvay Solexis SpA, Total SA, Elf Aquitaine SA ja Arkema SA vastu

(juhtum COMP/F/C.38.620 – Vesinikperoksiid ja perboraat)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1766 all)

(ainult inglis-, prantsus- ja itaaliakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/903/EÜ)

1.   RIKKUMISE KOKKUVÕTLIK KIRJELDUS

1.1.   Adressaadid

| (1) | Otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:






  — | Akzo Nobel NV (Akzo) |
| --- | --- | --- |

(1)

Otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

—

Akzo Nobel NV (Akzo)

| — | Akzo Nobel Chemicals Holding AB (ANCH) |
| --- | --- |

—

Akzo Nobel Chemicals Holding AB (ANCH)

| — | EKA Chemicals AB (EKA) |
| --- | --- |

—

EKA Chemicals AB (EKA)

| — | Degussa AG (Degussa) |
| --- | --- |

—

Degussa AG (Degussa)

| — | Edison SpA (Edison) |
| --- | --- |

—

Edison SpA (Edison)

| — | FMC Corporation (FMC) |
| --- | --- |

—

FMC Corporation (FMC)

| — | FMC Foret S.A. (Foret) |
| --- | --- |

—

FMC Foret S.A. (Foret)

| — | Kemira OYJ (Kemira) |
| --- | --- |

—

Kemira OYJ (Kemira)

| — | L'Air Liquide SA (Air Liquide) |
| --- | --- |

—

L'Air Liquide SA (Air Liquide)

| — | Chemoxal SA (Chemoxal) |
| --- | --- |

—

Chemoxal SA (Chemoxal)

| — | Snia SpA (Snia) |
| --- | --- |

—

Snia SpA (Snia)

| — | Caffaro Srl (Caffaro) |
| --- | --- |

—

Caffaro Srl (Caffaro)

| — | Solvay SA/NV (Solvay) |
| --- | --- |

—

Solvay SA/NV (Solvay)

| — | Solvay Solexis SpA (Solexis) |
| --- | --- |

—

Solvay Solexis SpA (Solexis)

| — | Total SA (Total) |
| --- | --- |

—

Total SA (Total)

| — | Elf Aquitaine SA (Elf Aquitaine) |
| --- | --- |

—

Elf Aquitaine SA (Elf Aquitaine)

| — | Arkema SA (Atofina). |
| --- | --- |

—

Arkema SA (Atofina).

| (2) | Otsuse adressaadid on osalenud EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, mis toimus vesinikperoksiidi ja selle tootmisahela järgmise etapi toote naatriumperboraadi sektoris ja hõlmas kogu EMP territooriumi (edaspidi “rikkumine”). Otsuses käsitletakse rikkumise kestusena ajavahemikku 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000. Rikkumine seisnes peamiselt konkurentide vahel kaubanduslikult tähtsa ja konfidentsiaalse turu ja/või ettevõttega seotud teabe vahetamises, tootmise ning potentsiaalsete ja tegelike tootmismahtude piiramises ja/või kontrollimises, turuosa ja klientide jagamises ning (taotlus)hindade fikseerimises ja jälgimises. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse adressaadid on osalenud EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, mis toimus vesinikperoksiidi ja selle tootmisahela järgmise etapi toote naatriumperboraadi sektoris ja hõlmas kogu EMP territooriumi (edaspidi “rikkumine”). Otsuses käsitletakse rikkumise kestusena ajavahemikku 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000. Rikkumine seisnes peamiselt konkurentide vahel kaubanduslikult tähtsa ja konfidentsiaalse turu ja/või ettevõttega seotud teabe vahetamises, tootmise ning potentsiaalsete ja tegelike tootmismahtude piiramises ja/või kontrollimises, turuosa ja klientide jagamises ning (taotlus)hindade fikseerimises ja jälgimises.

1.2.   Vesinikperoksiidi ja perboraadi sektor

| (3) | Vesinikperoksiid on tugevatoimeline oksüdeeriv aine, millel on tööstuses mitmeid rakendusi. See on selge värvitu vedelik, mida kaubastatakse vesilahusena peamiselt kontsentratsiooniga 30 %–70 %. Lõpptootena kasutatakse vesinikperoksiidi pleegitusainena tselluloosi- ja paberitööstuses, tekstiiltoodete pleegitamiseks, desinfitseerimiseks ja keskkonna valdkonnas, näiteks reovee käitlemiseks. Vesinikperoksiidi kasutatakse ka toorainena peroksüühendite tootmisahela järgmise etapi toodete, näiteks äädikhappe soolade (sisaldavad naatriumperboraati) ja peräädikhappe tootmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vesinikperoksiid on tugevatoimeline oksüdeeriv aine, millel on tööstuses mitmeid rakendusi. See on selge värvitu vedelik, mida kaubastatakse vesilahusena peamiselt kontsentratsiooniga 30 %–70 %. Lõpptootena kasutatakse vesinikperoksiidi pleegitusainena tselluloosi- ja paberitööstuses, tekstiiltoodete pleegitamiseks, desinfitseerimiseks ja keskkonna valdkonnas, näiteks reovee käitlemiseks. Vesinikperoksiidi kasutatakse ka toorainena peroksüühendite tootmisahela järgmise etapi toodete, näiteks äädikhappe soolade (sisaldavad naatriumperboraati) ja peräädikhappe tootmiseks.

| (4) | Naatriumperboraati kasutatakse nagu naatriumperkarbonaatigi toimeainena sünteetilistes detergentides ja pesupulbrites. Käesoleva menetluse raames uuriti nii naatriumperboraati kui ka naatriumperkarbonaati, kuid märgukirjale antud vastused ja suulisel ärakuulamisel toodud argumendid ei anna alust väita, et rikkumine hõlmas ka naatriumperkarbonaati. Seetõttu käsitletakse otsuses ainult vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadiga seotud rikkumist ja jäetakse välja naatriumperkarbonaat, ehkki märgukirjas käsitleti ka viimast. |
| --- | --- |

(4)

Naatriumperboraati kasutatakse nagu naatriumperkarbonaatigi toimeainena sünteetilistes detergentides ja pesupulbrites. Käesoleva menetluse raames uuriti nii naatriumperboraati kui ka naatriumperkarbonaati, kuid märgukirjale antud vastused ja suulisel ärakuulamisel toodud argumendid ei anna alust väita, et rikkumine hõlmas ka naatriumperkarbonaati. Seetõttu käsitletakse otsuses ainult vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadiga seotud rikkumist ja jäetakse välja naatriumperkarbonaat, ehkki märgukirjas käsitleti ka viimast.

1.3.   Tarne

| (5) | Vesinikperoksiid: EMPs tarnis seda rikkumisperioodil peamiselt kuus ettevõtet, kellest suurima turuosaga oli Solvay – ligikaudu [20–30] %, talle järgnes EKA. Teisteks tarnijateks olid Atofina, Kemira, Degussa ja Foret. Air Liquide ja Ausimont müüsid vesinikperoksiidi vastavalt kuni 1998. aasta juunini ja 2002. aasta maini. Lisaks oli ka väike arv edasimüüjaid, kes importisid vesinikperoksiidi Ida-Euroopast ja väljastpoolt Euroopat. Viimastel aastatel ei ole turule uusi tulijaid lisandunud. |
| --- | --- |

(5)

Vesinikperoksiid: EMPs tarnis seda rikkumisperioodil peamiselt kuus ettevõtet, kellest suurima turuosaga oli Solvay – ligikaudu [20–30] %, talle järgnes EKA. Teisteks tarnijateks olid Atofina, Kemira, Degussa ja Foret. Air Liquide ja Ausimont müüsid vesinikperoksiidi vastavalt kuni 1998. aasta juunini ja 2002. aasta maini. Lisaks oli ka väike arv edasimüüjaid, kes importisid vesinikperoksiidi Ida-Euroopast ja väljastpoolt Euroopat. Viimastel aastatel ei ole turule uusi tulijaid lisandunud.

| (6) | Naatriumperboraat: kogu rikkumise perioodil või osaliselt sel ajal olid EMPs selle valdkonna aktiivsed äriühingud: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (peatas siiski tootmise 1999. aastal), Atofina (lõpetas tootmise 1999. aastal), Air Liquide (tootmine lakkas 1994. aastal) ja Ausimont. |
| --- | --- |

(6)

Naatriumperboraat: kogu rikkumise perioodil või osaliselt sel ajal olid EMPs selle valdkonna aktiivsed äriühingud: Degussa, Foret, Solvay, Caffaro (peatas siiski tootmise 1999. aastal), Atofina (lõpetas tootmise 1999. aastal), Air Liquide (tootmine lakkas 1994. aastal) ja Ausimont.

1.4.   Nõudlus

| (7) | Rikkumise perioodil oli vesinikperoksiidi suuremaid ostjaid EMPs võrdlemisi vähe (kuus kuni kaheksa). Tegemist oli peamiselt tselluloosi- ja paberitootjatega, kes sõlmisid lepinguid EMP tasandil ja EMPs levinud hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Rikkumise perioodil oli vesinikperoksiidi suuremaid ostjaid EMPs võrdlemisi vähe (kuus kuni kaheksa). Tegemist oli peamiselt tselluloosi- ja paberitootjatega, kes sõlmisid lepinguid EMP tasandil ja EMPs levinud hindadega.

| (8) | Suuremad kliendid (näiteks Skandinaavia ja Saksamaa tselluloosi- ja paberitootjad) sõlmisid lepinguid nii, et nendes oli EMP eri tootmispaikadest tarnitud tootele kehtestatud üks hind. Transpordikulud jäid seega tarnija kanda, kes võis seetõttu olla huvitatud vesinikperoksiidi saamisest tootmispaikadest, mis asusid klientide tehastele lähedal. |
| --- | --- |

(8)

Suuremad kliendid (näiteks Skandinaavia ja Saksamaa tselluloosi- ja paberitootjad) sõlmisid lepinguid nii, et nendes oli EMP eri tootmispaikadest tarnitud tootele kehtestatud üks hind. Transpordikulud jäid seega tarnija kanda, kes võis seetõttu olla huvitatud vesinikperoksiidi saamisest tootmispaikadest, mis asusid klientide tehastele lähedal.

| (9) | Äädikhappe soolade vallas esines rikkumise perioodil nõudlus väga väikese arvu rahvusvaheliste suurettevõtete hulgas: 75–80 % äädikhappe soolade ostudest EMPs oli koondunud väheste klientide kätte. Kõik nad olid viinud oma ostutehingud Euroopa tasandile ning sõlmisid ostulepinguid kaks korda aastas. Äädikhappe sooli osteti tavaliselt rohkem kui ühelt tarnijalt, püüdes säilitada teatavat konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(9)

Äädikhappe soolade vallas esines rikkumise perioodil nõudlus väga väikese arvu rahvusvaheliste suurettevõtete hulgas: 75–80 % äädikhappe soolade ostudest EMPs oli koondunud väheste klientide kätte. Kõik nad olid viinud oma ostutehingud Euroopa tasandile ning sõlmisid ostulepinguid kaks korda aastas. Äädikhappe sooli osteti tavaliselt rohkem kui ühelt tarnijalt, püüdes säilitada teatavat konkurentsisurvet.

1.5.   Geograafiline ulatus

| (10) | Rikkumine hõlmas kogu EMPd, kus uurimisaluste toodete suhtes oli olemas nõudlus. |
| --- | --- |

(10)

Rikkumine hõlmas kogu EMPd, kus uurimisaluste toodete suhtes oli olemas nõudlus.

1.6.   Kartelli toimimine

| (11) | Otsuses käsitletakse rikkumisperioodina ajavahemikku 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000. |
| --- | --- |

(11)

Otsuses käsitletakse rikkumisperioodina ajavahemikku 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000.

| (12) | Kartellitegevus seisnes järgmises: turuga seotud teabe vahetamine (sealhulgas hinnad ja müügimahud), turu jagamine, tootmise ja tarneallikate piiramine/kontrollimine ning vesiniperoksiidi ja naatriumperboraadi hindade fikseerimine. Kaks kartellikokkulepet on omavahel seotud ja moodustavad ühe üldise skeemi, kujutades seetõttu ühte ja sama rikkumist, ehkki vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi juhtumid eraldi oleks asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt samuti keelatud. |
| --- | --- |

(12)

Kartellitegevus seisnes järgmises: turuga seotud teabe vahetamine (sealhulgas hinnad ja müügimahud), turu jagamine, tootmise ja tarneallikate piiramine/kontrollimine ning vesiniperoksiidi ja naatriumperboraadi hindade fikseerimine. Kaks kartellikokkulepet on omavahel seotud ja moodustavad ühe üldise skeemi, kujutades seetõttu ühte ja sama rikkumist, ehkki vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi juhtumid eraldi oleks asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt samuti keelatud.

1.7.   Menetlus

| (13) | 2002. aasta detsembris teavitas Degussa komisjoni kartelli olemasolust vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi tööstuses ja väljendas soovi teha komisjoniga koostööd komisjoni 2002. aasta teatise raames, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (“leebema kohtlemise teatis”) (1). Degussa esitas komisjonile asitõendid, mis võimaldasid 2003. aasta märtsis viia läbi kontrolli kolme äriühingu ruumides (teisi äriühinguid uuriti kõigepealt teabenõude esitamise teel). |
| --- | --- |

(13)

2002. aasta detsembris teavitas Degussa komisjoni kartelli olemasolust vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi tööstuses ja väljendas soovi teha komisjoniga koostööd komisjoni 2002. aasta teatise raames, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul (“leebema kohtlemise teatis”) (1). Degussa esitas komisjonile asitõendid, mis võimaldasid 2003. aasta märtsis viia läbi kontrolli kolme äriühingu ruumides (teisi äriühinguid uuriti kõigepealt teabenõude esitamise teel).

| (14) | Pärast uurimist esitas viis teist äriühingut taotluse trahvi vähendamiseks. Kolme äriühingu – EKA, Atofina ja Solvay – trahvi vähendamise taotlus rahuldati vastavalt leebema kohtlemise teatise punktidele 23 ja 26. Kemira ja Solexise taotlused jäeti rahuldamata. |
| --- | --- |

(14)

Pärast uurimist esitas viis teist äriühingut taotluse trahvi vähendamiseks. Kolme äriühingu – EKA, Atofina ja Solvay – trahvi vähendamise taotlus rahuldati vastavalt leebema kohtlemise teatise punktidele 23 ja 26. Kemira ja Solexise taotlused jäeti rahuldamata.

2.   TRAHVID

2.1.   Põhisumma

| (15) | Trahvi põhisumma määratakse rikkumise raskusastet ja kestust arvestades. |
| --- | --- |

(15)

Trahvi põhisumma määratakse rikkumise raskusastet ja kestust arvestades.

2.1.1.   Raskusaste

| (16) | Rikkumise raskusastme hindamisel võtab komisjon arvesse rikkumise iseloomu, selle tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjaomase geograafilise turu suurust. |
| --- | --- |

(16)

Rikkumise raskusastme hindamisel võtab komisjon arvesse rikkumise iseloomu, selle tegelikku mõju turule, kui seda saab mõõta, ja asjaomase geograafilise turu suurust.

| (17) | Võttes arvesse toime pandud rikkumise iseloomu, on komisjoni arvates asjaolu, et rikkumisel pidi olema mõju ning asjaolu, et rikkumine hõlmas kogu EMPd, kus vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi turu koguväärtus kokku oli 1999. aastal ehk rikkumise viimasel täisaastal ligikaudu 470 miljonit eurot, arvab komisjon, et käesoleva otsuse adressaadid panid toime väga raske EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse toime pandud rikkumise iseloomu, on komisjoni arvates asjaolu, et rikkumisel pidi olema mõju ning asjaolu, et rikkumine hõlmas kogu EMPd, kus vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi turu koguväärtus kokku oli 1999. aastal ehk rikkumise viimasel täisaastal ligikaudu 470 miljonit eurot, arvab komisjon, et käesoleva otsuse adressaadid panid toime väga raske EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise.

2.1.2.   Erinev kohtlemine

| (18) | Väga raskete rikkumiste kategoorias võimaldab trahvide valik kohelda ettevõtjaid erinevalt, arvestades rikkujate tegelikku majanduslikku suutlikkust kahjustada märkimisväärselt konkurentsi. Nagu kõnealusel juhulgi, on lähenemine kohane, kui rikkumises osalevate äriühingute turuosad on väga erinevad. |
| --- | --- |

(18)

Väga raskete rikkumiste kategoorias võimaldab trahvide valik kohelda ettevõtjaid erinevalt, arvestades rikkujate tegelikku majanduslikku suutlikkust kahjustada märkimisväärselt konkurentsi. Nagu kõnealusel juhulgi, on lähenemine kohane, kui rikkumises osalevate äriühingute turuosad on väga erinevad.

| (19) | Hinnates iga äriühingu mõlema asjaomase tootega seotud käivet ja võrreldes seda vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi kogukäibega, et määrata kindlaks iga osaleja osakaal rikkumises, on komisjon arvestanud asjaoluga, et teatavad äriühingud olid turul tegevad vaid ühega kahest asjaomasest tootest. Nii toimides on komisjon võtnud arvesse iga äriühingu seadusvastase tegevuse tegelikku mõju konkurentsile. Kuna vesinikperoksiidi ja naatriumperboraati on võimalik müüa eri variantidena, on usaldusväärseim näitaja ettevõtja suutlikkuse kohta vast kõikide variantide koondatud müügiväärtus. Selle kohaselt oli Solvay EMPs suurim turul tegutseja, koondturuosaga ligikaudu [20–30] %. Äriühing paigutatakse seetõttu esimesse kategooriasse. Degussa, turuosaga [10–20] %, paigutatakse teise kategooriasse. Foret, EKA, Atofina, Kemira ja Ausimont, turuosadega [5–15] %, paigutatakse kolmandasse kategooriasse. Caffaro, mille naatriumperboraadi turuosa oli rikkumise viimasel täisaastal (1998) ligikaudu [5–10] % ning vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi turu müügiväärtus [1–5] %, paigutatakse neljandasse kategooriasse. |
| --- | --- |

(19)

Hinnates iga äriühingu mõlema asjaomase tootega seotud käivet ja võrreldes seda vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi kogukäibega, et määrata kindlaks iga osaleja osakaal rikkumises, on komisjon arvestanud asjaoluga, et teatavad äriühingud olid turul tegevad vaid ühega kahest asjaomasest tootest. Nii toimides on komisjon võtnud arvesse iga äriühingu seadusvastase tegevuse tegelikku mõju konkurentsile. Kuna vesinikperoksiidi ja naatriumperboraati on võimalik müüa eri variantidena, on usaldusväärseim näitaja ettevõtja suutlikkuse kohta vast kõikide variantide koondatud müügiväärtus. Selle kohaselt oli Solvay EMPs suurim turul tegutseja, koondturuosaga ligikaudu [20–30] %. Äriühing paigutatakse seetõttu esimesse kategooriasse. Degussa, turuosaga [10–20] %, paigutatakse teise kategooriasse. Foret, EKA, Atofina, Kemira ja Ausimont, turuosadega [5–15] %, paigutatakse kolmandasse kategooriasse. Caffaro, mille naatriumperboraadi turuosa oli rikkumise viimasel täisaastal (1998) ligikaudu [5–10] % ning vesinikperoksiidi ja naatriumperboraadi turu müügiväärtus [1–5] %, paigutatakse neljandasse kategooriasse.

| (20) | Olenemata mitmest seosest kahe toote vahel, võtab komisjon Caffaro puhul arvesse asjaolu, et ei ole leidnud tõestust, et Caffaro oli teadlik või pidi olema teadlik konkurentsivastaste kokkulepete üldisest skeemist. Juhtumi asjaolusid arvestades vähendatakse seepärast Caffarole määratud trahvi lähtesummat 25 % võrra. |
| --- | --- |

(20)

Olenemata mitmest seosest kahe toote vahel, võtab komisjon Caffaro puhul arvesse asjaolu, et ei ole leidnud tõestust, et Caffaro oli teadlik või pidi olema teadlik konkurentsivastaste kokkulepete üldisest skeemist. Juhtumi asjaolusid arvestades vähendatakse seepärast Caffarole määratud trahvi lähtesummat 25 % võrra.

2.1.3.   Piisav mõju

| (21) | Väga tõsiste rikkumiste puhul võimaldab trahvivalik määrata sellise trahvisumma, mis tagab, ettevõtja suuruse seisukohast piisava mõju. Komisjon märgib, et 2005. aastal, st käesolevale otsusele vahetult eelneval majandusaastal oli Totali ülemaailmne käive 143 miljardit eurot, Elf Aquitaine'i käive 120 miljardit eurot, Akzo käive 13 miljardit eurot, Degussa käive 11,750 miljardit eurot, Solvay käive 8,560 miljardit eurot ja Edisoni käive 6,650 miljardit eurot. Seetõttu tuleks komisjoni arvates korrutada Totali trahv kordajaga 3, arvestades selle emaettevõtete Elf Aquitaine'i ja Totali suurust, mille kummagi käive on kõvasti üle 100 miljardi euro. Akzo ja Degussa, mille kummagi käive on ligikaudu 10 % Totali omast, on siiski väga suured äriühingud, mille käive on selgelt üle 10 miljardi euro. Seetõttu on asjakohane korrutada nende äriühingute trahvi kordajaga 1,75. Arvestades, et Solvay käive oli 8,560 miljardit eurot, on komisjoni arvates asjakohane korrutada talle määratud trahv kordajaga 1,5. Arvestades, et Edisoni käive oli 6,650 miljardit eurot, on komisjoni arvates asjakohane korrutada kõnealuse äriühingu trahv kordajaga 1,25. Arvestades, et Ausimont läks üle teisele ettevõtjale, siis kohaldatakse juhtumi asjaolusid arvesse võttes kordajat ainult Edisoni trahvi suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Väga tõsiste rikkumiste puhul võimaldab trahvivalik määrata sellise trahvisumma, mis tagab, ettevõtja suuruse seisukohast piisava mõju. Komisjon märgib, et 2005. aastal, st käesolevale otsusele vahetult eelneval majandusaastal oli Totali ülemaailmne käive 143 miljardit eurot, Elf Aquitaine'i käive 120 miljardit eurot, Akzo käive 13 miljardit eurot, Degussa käive 11,750 miljardit eurot, Solvay käive 8,560 miljardit eurot ja Edisoni käive 6,650 miljardit eurot. Seetõttu tuleks komisjoni arvates korrutada Totali trahv kordajaga 3, arvestades selle emaettevõtete Elf Aquitaine'i ja Totali suurust, mille kummagi käive on kõvasti üle 100 miljardi euro. Akzo ja Degussa, mille kummagi käive on ligikaudu 10 % Totali omast, on siiski väga suured äriühingud, mille käive on selgelt üle 10 miljardi euro. Seetõttu on asjakohane korrutada nende äriühingute trahvi kordajaga 1,75. Arvestades, et Solvay käive oli 8,560 miljardit eurot, on komisjoni arvates asjakohane korrutada talle määratud trahv kordajaga 1,5. Arvestades, et Edisoni käive oli 6,650 miljardit eurot, on komisjoni arvates asjakohane korrutada kõnealuse äriühingu trahv kordajaga 1,25. Arvestades, et Ausimont läks üle teisele ettevõtjale, siis kohaldatakse juhtumi asjaolusid arvesse võttes kordajat ainult Edisoni trahvi suhtes.

2.1.4.   Lähtesumma suurendamine rikkumise kestuse tõttu

| (22) | Degussa, Solvay ja Kemira osalesid rikkumises 31. jaanuarist 1994 – 31. detsembrini 2000, s.o kuus aastat ja üksteist kuud. Nimetatud äriühingud panid toime pikaajalise rikkumise. Neile määratud trahvi lähtesummat tuleks seetõttu suurendada 10 % võrra iga rikkumise täisaasta kohta. Lisaks tuleks trahvi suurendada 5 % võrra igasuguse üle kuue kuu, kuid alla aasta kestnud rikkumisperioodi eest. Seega suurendatakse iga nimetatud äriühingu trahvi lähtesummat 65 % võrra. EKA osales rikkumises 31. jaanuarist 1994 – 31. detsembrini 1999, s.o viis aastat ja üksteist kuud, Atofina ja Ausimont osalesid rikkumises 12. maist 1995 – 31. detsembrini 2000, s.o viis aastat ja seitse kuud. Seetõttu tuleb iga nimetatud äriühingu trahvi lähtesummat suurendada 55 % võrra (2). Foret osales rikkumises 29. maist 1997 – 13. detsembrini 1999, s.o kaks aastat ja seite kuud. Talle määratud trahvi lähtesummat tuleks suurendada 25 % võrra. Caffaro osales rikkumises 29. maist 1997 – 31. detsembrini 1998, s.o aasta ja seitse kuud. Talle määratud trahvi lähtesummat tuleks suurendada 15 % võrra. |
| --- | --- |

(22)

Degussa, Solvay ja Kemira osalesid rikkumises 31. jaanuarist 1994 – 31. detsembrini 2000, s.o kuus aastat ja üksteist kuud. Nimetatud äriühingud panid toime pikaajalise rikkumise. Neile määratud trahvi lähtesummat tuleks seetõttu suurendada 10 % võrra iga rikkumise täisaasta kohta. Lisaks tuleks trahvi suurendada 5 % võrra igasuguse üle kuue kuu, kuid alla aasta kestnud rikkumisperioodi eest. Seega suurendatakse iga nimetatud äriühingu trahvi lähtesummat 65 % võrra. EKA osales rikkumises 31. jaanuarist 1994 – 31. detsembrini 1999, s.o viis aastat ja üksteist kuud, Atofina ja Ausimont osalesid rikkumises 12. maist 1995 – 31. detsembrini 2000, s.o viis aastat ja seitse kuud. Seetõttu tuleb iga nimetatud äriühingu trahvi lähtesummat suurendada 55 % võrra (2). Foret osales rikkumises 29. maist 1997 – 13. detsembrini 1999, s.o kaks aastat ja seite kuud. Talle määratud trahvi lähtesummat tuleks suurendada 25 % võrra. Caffaro osales rikkumises 29. maist 1997 – 31. detsembrini 1998, s.o aasta ja seitse kuud. Talle määratud trahvi lähtesummat tuleks suurendada 15 % võrra.

2.2.   Raskendavad asjaolud

| (23) | Rikkumise ajal kehtisid äriühingute Atofina, Degussa, Edison ja Solvay suhtes komisjoni varasemad otsused kartellitegevuse keelamise kohta (3). Asjaolu, et äriühingud käitusid samamoodi, nagu nad varem olid käitunud, kas siis samas tööstusharus või erinevas sektoris sellest, kus neid varem oli trahvitud, näitab, et esimesed trahvid ei sundinud äriühinguid oma teguviise muutma. See on komisjoni arvates raskendav asjaolu. Raskendav asjaolu õigustab eespool nimetatud äriühingutele määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra (4). |
| --- | --- |

(23)

Rikkumise ajal kehtisid äriühingute Atofina, Degussa, Edison ja Solvay suhtes komisjoni varasemad otsused kartellitegevuse keelamise kohta (3). Asjaolu, et äriühingud käitusid samamoodi, nagu nad varem olid käitunud, kas siis samas tööstusharus või erinevas sektoris sellest, kus neid varem oli trahvitud, näitab, et esimesed trahvid ei sundinud äriühinguid oma teguviise muutma. See on komisjoni arvates raskendav asjaolu. Raskendav asjaolu õigustab eespool nimetatud äriühingutele määratud trahvi põhisumma suurendamist 50 % võrra (4).

2.3.   Kergendavad asjaolud

| (24) | Caffaro puhul on kohane vähendada trahvisummat 50 % võrra, sest võrreldes teiste kartellis osalejatega oli nimetatud äriühingul rikkumises passiivne ja vähetähtis roll. |
| --- | --- |

(24)

Caffaro puhul on kohane vähendada trahvisummat 50 % võrra, sest võrreldes teiste kartellis osalejatega oli nimetatud äriühingul rikkumises passiivne ja vähetähtis roll.

2.4.   Käibest 10 % moodustava piirangu kohaldamine

| (25) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatakse, et ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ei tohi trahv ületada 10 % selle käibest. 10 % ülemmäära kohaldatakse järgmiselt: kui mitu adressaati moodustab “äriühingu”, s.t karistatava rikkumise toimepanemise eest vastutava majandusüksuse [...] ajal, mil otsus vastu võetakse, [...] võib arvutada piirmäära kõnealuse äriühingu kogukäibe alusel, see tähendab kõiki äriühingu koosseisu kuulujaid kokku arvestades. Seevastu kui kõnealune äriühing on vahepeal lagunenud, on otsuse adressaatidel õigus taotleda ülemmäära individuaalset kohaldamist (5). |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõikes 2 sätestatakse, et ühegi rikkumises osalenud ettevõtja puhul ei tohi trahv ületada 10 % selle käibest. 10 % ülemmäära kohaldatakse järgmiselt: kui mitu adressaati moodustab “äriühingu”, s.t karistatava rikkumise toimepanemise eest vastutava majandusüksuse [...] ajal, mil otsus vastu võetakse, [...] võib arvutada piirmäära kõnealuse äriühingu kogukäibe alusel, see tähendab kõiki äriühingu koosseisu kuulujaid kokku arvestades. Seevastu kui kõnealune äriühing on vahepeal lagunenud, on otsuse adressaatidel õigus taotleda ülemmäära individuaalset kohaldamist (5).

| (26) | 2005. aastal oli Solexise ülemaailmne käive 256 190 307 eurot. Solexisele määratud trahv ei tohi seega ületada 25,619 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(26)

2005. aastal oli Solexise ülemaailmne käive 256 190 307 eurot. Solexisele määratud trahv ei tohi seega ületada 25,619 miljonit eurot.

2.5.   2002. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| (27) | Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis ja Kemira on esitanud taotlused leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks. Nad on leebema kohtlemise teatises ette nähtud sooduskohtlemise nimel teinud uurimise eri etappides komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(27)

Degussa, EKA, Atofina, Solvay, Solexis ja Kemira on esitanud taotlused leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks. Nad on leebema kohtlemise teatises ette nähtud sooduskohtlemise nimel teinud uurimise eri etappides komisjoniga koostööd.

2.5.1.   Punkt 8 (a) Trahvi määramata jätmine

| (28) | Degussa oli esimene vesinikperoksiidi ja äädikhappe soolade Euroopa tootja, kes teavitas komisjoni kartelli olemasolust vesinikperoksiidi turul ja vesinikperoksiidiga seotud naatriumperboraadi turul. Degussa on teinud kogu haldusmenetluse vältel komisjoniga täies ulatuses, pidevalt ja ladusalt koostööd ja edastanud komisjonile kõik tema käsutuses olevad kahtlusaluse rikkumisega seotud tõendid, andes komisjonile üksikasju konkurentide vahel toimunud mõlemat toodet käsitlenud kohtumiste kohta ja võimaldades komisjonil tõestada, et mõlema toote suhtes eksisteerisid kartellikokkulepped. Degussa lõpetas oma osalemise kahtlusaluses rikkumises ajaks, mil ta esitas leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunkti a kohased tõendid ja ei teinud samme sundimaks teisi äriühinguid rikkumises osalema. Seepärast vabastatakse Degussa täielikult trahvist, mis talle muidu oleks määratud. |
| --- | --- |

(28)

Degussa oli esimene vesinikperoksiidi ja äädikhappe soolade Euroopa tootja, kes teavitas komisjoni kartelli olemasolust vesinikperoksiidi turul ja vesinikperoksiidiga seotud naatriumperboraadi turul. Degussa on teinud kogu haldusmenetluse vältel komisjoniga täies ulatuses, pidevalt ja ladusalt koostööd ja edastanud komisjonile kõik tema käsutuses olevad kahtlusaluse rikkumisega seotud tõendid, andes komisjonile üksikasju konkurentide vahel toimunud mõlemat toodet käsitlenud kohtumiste kohta ja võimaldades komisjonil tõestada, et mõlema toote suhtes eksisteerisid kartellikokkulepped. Degussa lõpetas oma osalemise kahtlusaluses rikkumises ajaks, mil ta esitas leebema kohtlemise teatise punkti 8 alapunkti a kohased tõendid ja ei teinud samme sundimaks teisi äriühinguid rikkumises osalema. Seepärast vabastatakse Degussa täielikult trahvist, mis talle muidu oleks määratud.

2.5.2.   Punkti 23 alapunkti b esimene taane (trahvimäära vähendamine 30–50 % võrra)

| (29) | EKA oli teine äriühing, kes 29. märtsil 2003. aastal taotles komisjonilt leebema kohtlemise teatise kohaldamist ning vastas esimesena teatise punkti 21 nõudmistele, sest esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust neile tõenditele, mis komisjonil esitamise ajaks juba olemas olid. |
| --- | --- |

(29)

EKA oli teine äriühing, kes 29. märtsil 2003. aastal taotles komisjonilt leebema kohtlemise teatise kohaldamist ning vastas esimesena teatise punkti 21 nõudmistele, sest esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust neile tõenditele, mis komisjonil esitamise ajaks juba olemas olid.

| (30) | EKA oli tõendite esitamise hetkeks oma osalemise rikkumises lõpetanud ja pole seda uuesti teinud. Seepärast vähendab komisjon EKAle määratud trahve 30–50 % võrra. Komisjon vähendas 40 % võrra EKA trahvi. |
| --- | --- |

(30)

EKA oli tõendite esitamise hetkeks oma osalemise rikkumises lõpetanud ja pole seda uuesti teinud. Seepärast vähendab komisjon EKAle määratud trahve 30–50 % võrra. Komisjon vähendas 40 % võrra EKA trahvi.

| (31) | EKA tõendid võimaldasid komisjonil tuvastada kartelli olemasolu juba alates 1994. aasta 31. jaanuarist. 14. oktoobrist 1997 varasema rikkumisperioodi kohta esitatud EKA tõendites viidati komisjonile seni teadmata asjaoludele, mis olid otseselt seotud kahtlusaluse kartelli kestusega. Leebema kohtlemise teatise punkti 23 kohaselt ei võtnud komisjon kõnealuseid tegureid EKA suhtes kehtestatava trahvisumma määramisel arvesse. |
| --- | --- |

(31)

EKA tõendid võimaldasid komisjonil tuvastada kartelli olemasolu juba alates 1994. aasta 31. jaanuarist. 14. oktoobrist 1997 varasema rikkumisperioodi kohta esitatud EKA tõendites viidati komisjonile seni teadmata asjaoludele, mis olid otseselt seotud kahtlusaluse kartelli kestusega. Leebema kohtlemise teatise punkti 23 kohaselt ei võtnud komisjon kõnealuseid tegureid EKA suhtes kehtestatava trahvisumma määramisel arvesse.

2.5.3.   Punkti 23 alapunkti b teine taane (trahvimäära vähendamine 20–30 % võrra)

| (32) | Atofina (praegu Arkema) vastas teise äriühinguna leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele, sest esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust tõenditele, mis komisjonil esitamise ajaks juba olemas olid, ja komisjonile teadaolevalt oli Atofina tõendite esitamise hetkeks rikkumises osalemise lõpetanud. Seega saab tema suhtes kohaldada teatise punkti 23 alapunkti b ning vähendada trahvi 20–30 % võrra. Vähendamismäära 20–30 % kehtestamisel võttis komisjon arvesse aega, mil olulise lisaväärtusega tõendid esitati ja lisaväärtuse olulisust. Komisjon vähendas 30 % võrra trahvi, mis Atofinale muidu oleks määratud. |
| --- | --- |

(32)

Atofina (praegu Arkema) vastas teise äriühinguna leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele, sest esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust tõenditele, mis komisjonil esitamise ajaks juba olemas olid, ja komisjonile teadaolevalt oli Atofina tõendite esitamise hetkeks rikkumises osalemise lõpetanud. Seega saab tema suhtes kohaldada teatise punkti 23 alapunkti b ning vähendada trahvi 20–30 % võrra. Vähendamismäära 20–30 % kehtestamisel võttis komisjon arvesse aega, mil olulise lisaväärtusega tõendid esitati ja lisaväärtuse olulisust. Komisjon vähendas 30 % võrra trahvi, mis Atofinale muidu oleks määratud.

2.5.4.   Punkti 23 alapunkti b kolmas taane (trahvimäära vähendamine kuni 20 %)

| (33) | Solvay vastas kolmandana leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele. 4. aprillil 2003 (samuti peagi pärast äriühingu ruumides määruse nr 17 artikli 14 alusel teostatud 25. märtsi 2003. aasta kontrolli) esitas Solvay taotluse leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks. 4. aprilli 2003. aasta kohtumine toimus Solvay 3. aprillil 2003. esitatud sooviavalduse peale (pärast seda, kui Atofina oli koostöötaotluse esitanud). 4. aprillil 2003. aastal toimunud tõendite esitamine vastas leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele, sest Solvay esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust neile tõenditele, mis komisjonil juba olemas olid. Komisjonile teadaolevalt oli Solvay tõendite esitamise hetkeks lõpetanud rikkumises osalemise. |
| --- | --- |

(33)

Solvay vastas kolmandana leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele. 4. aprillil 2003 (samuti peagi pärast äriühingu ruumides määruse nr 17 artikli 14 alusel teostatud 25. märtsi 2003. aasta kontrolli) esitas Solvay taotluse leebema kohtlemise teatise kohaldamiseks. 4. aprilli 2003. aasta kohtumine toimus Solvay 3. aprillil 2003. esitatud sooviavalduse peale (pärast seda, kui Atofina oli koostöötaotluse esitanud). 4. aprillil 2003. aastal toimunud tõendite esitamine vastas leebema kohtlemise teatise punkti 21 nõuetele, sest Solvay esitas komisjonile tõendeid, mis kujutasid olulist lisaväärtust neile tõenditele, mis komisjonil juba olemas olid. Komisjonile teadaolevalt oli Solvay tõendite esitamise hetkeks lõpetanud rikkumises osalemise.

| (34) | Solvay väidab, et võttis komisjoniga 2003. aasta 3. aprilli hommikul telefoni teel ühendust ja teatas, et soovib taotleda leebema kohtlemise teatise kohaldamist. Solvay väitel olid Atofina poolt 2003. aasta 3. aprillil kell 15:50 esitatud taotluse juurde kuuluvad kolmteist dokumenti ilma üleskirjutuste või muu selgitusviisita loetamatud ja/või arusaamatud, nii et komisjon ei saanud ühtki kõnealust dokumenti kasutada enne, kui 26. mail 2003. aastal nende kohta täielikud selgitused anti. See olevat igal juhul toimunud pärast Solvay leebema kohtlemise taotluse esitamist. |
| --- | --- |

(34)

Solvay väidab, et võttis komisjoniga 2003. aasta 3. aprilli hommikul telefoni teel ühendust ja teatas, et soovib taotleda leebema kohtlemise teatise kohaldamist. Solvay väitel olid Atofina poolt 2003. aasta 3. aprillil kell 15:50 esitatud taotluse juurde kuuluvad kolmteist dokumenti ilma üleskirjutuste või muu selgitusviisita loetamatud ja/või arusaamatud, nii et komisjon ei saanud ühtki kõnealust dokumenti kasutada enne, kui 26. mail 2003. aastal nende kohta täielikud selgitused anti. See olevat igal juhul toimunud pärast Solvay leebema kohtlemise taotluse esitamist.

| (35) | Solvay väidab, et otsustavaks asjaoluks määramisel, kas leebema kohtlemise taotlus trahvi vähendamiseks rahuldatakse, on esitatud tõendite objektiivne kvaliteet – kui suures ulatuses need komisjonile kasulikud on. Solvay väidab, et esitas korrakohaselt leebema kohtlemise taotluse 2003. aasta 3. aprilli hommikul ning andis olulise lisaväärtusega teavet nii vesinikperoksiidi kui naatriumperboraadi kohta, mistõttu peaks temale määratavaid kahe tootega seotud mis tahes trahve vähendama maksimummääral (50 %). |
| --- | --- |

(35)

Solvay väidab, et otsustavaks asjaoluks määramisel, kas leebema kohtlemise taotlus trahvi vähendamiseks rahuldatakse, on esitatud tõendite objektiivne kvaliteet – kui suures ulatuses need komisjonile kasulikud on. Solvay väidab, et esitas korrakohaselt leebema kohtlemise taotluse 2003. aasta 3. aprilli hommikul ning andis olulise lisaväärtusega teavet nii vesinikperoksiidi kui naatriumperboraadi kohta, mistõttu peaks temale määratavaid kahe tootega seotud mis tahes trahve vähendama maksimummääral (50 %).

| (36) | Komisjon on arvamusel, et EKA ja Atofina esitatud tõendid kujutasid leebema kohtlemise teatise punkti 21 kohast olulist lisaväärtust juba enne seda, kui Solvay alles 4. aprillil 2003. aastal oma esimesed tõendid esitas. Seetõttu lükkab komisjon Solvay väited tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon on arvamusel, et EKA ja Atofina esitatud tõendid kujutasid leebema kohtlemise teatise punkti 21 kohast olulist lisaväärtust juba enne seda, kui Solvay alles 4. aprillil 2003. aastal oma esimesed tõendid esitas. Seetõttu lükkab komisjon Solvay väited tagasi.

| (37) | Komisjon vähendas 10 % võrra trahvi, mis Solvay'le muidu oleks määratud. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon vähendas 10 % võrra trahvi, mis Solvay'le muidu oleks määratud.

2.5.5.   Teised leebema kohtlemise teatise kohaldamise taotlused

| (38) | Solvay Solexis ja Kemira esitasid samuti leebema kohtlemise teatise B jaotise kohased taotlused, mida ei rahuldatud, sest nendel puudus oluline lisaväärtus. |
| --- | --- |

(38)

Solvay Solexis ja Kemira esitasid samuti leebema kohtlemise teatise B jaotise kohased taotlused, mida ei rahuldatud, sest nendel puudus oluline lisaväärtus.

3.   OTSUS

| (39) | Järgmised ettevõtjad on alltoodud ajavahemikel osalenud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, mis toimus vesinikperoksiidi ja selle tootmisahela järgmise etapi toote naatriumperboraadi sektoris ja hõlmas kogu EMP territooriumi. Rikkumine seisnes peamiselt konkurentide vahel hindade ja müügimahtude alase teabe vahetamises, hinnakokkulepetes, EMPs tootmisvõimsuse vähendamise kokkulepetes ja konkurentsivastaste kokkulepete jälgimises:






  a) | Akzo Nobel NV: 25. veebruar 1994 – 31. detsember 1999; |
| --- | --- | --- |

(39)

Järgmised ettevõtjad on alltoodud ajavahemikel osalenud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 ühesuguses ja järjepidevas rikkumises, mis toimus vesinikperoksiidi ja selle tootmisahela järgmise etapi toote naatriumperboraadi sektoris ja hõlmas kogu EMP territooriumi. Rikkumine seisnes peamiselt konkurentide vahel hindade ja müügimahtude alase teabe vahetamises, hinnakokkulepetes, EMPs tootmisvõimsuse vähendamise kokkulepetes ja konkurentsivastaste kokkulepete jälgimises:

a)

Akzo Nobel NV: 25. veebruar 1994 – 31. detsember 1999;

| b) | Akzo Nobel Chemicals Holding AB: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 1999; |
| --- | --- |

b)

Akzo Nobel Chemicals Holding AB: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 1999;

| c) | EKA Chemicals AB, 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 1999; |
| --- | --- |

c)

EKA Chemicals AB, 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 1999;

| d) | Degussa AG 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

d)

Degussa AG 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000;

| e) | Edison SpA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

e)

Edison SpA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000;

| f) | FMC Corporation: 29. mai 1997 – 13. detsember 1999; |
| --- | --- |

f)

FMC Corporation: 29. mai 1997 – 13. detsember 1999;

| g) | FMC Foret S.A.: 29. mai 1997 – 13. detsember 1999; |
| --- | --- |

g)

FMC Foret S.A.: 29. mai 1997 – 13. detsember 1999;

| h) | Kemira OYJ: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

h)

Kemira OYJ: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000;

| i) | L'Air Liquide SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 1997; |
| --- | --- |

i)

L'Air Liquide SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 1997;

| j) | Chemoxal SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 1997; |
| --- | --- |

j)

Chemoxal SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 1997;

| k) | Snia SpA: 29. mai 1997 – 31. detsember 1998; |
| --- | --- |

k)

Snia SpA: 29. mai 1997 – 31. detsember 1998;

| l) | Caffaro Srl: 29. mai 1997 – 31. detsember 1998; |
| --- | --- |

l)

Caffaro Srl: 29. mai 1997 – 31. detsember 1998;

| m) | Solvay SA/NV: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

m)

Solvay SA/NV: 31. jaanuar 1994 – 31. detsember 2000;

| n) | Solvay Solexis SpA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

n)

Solvay Solexis SpA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000;

| o) | Total SA: 30. aprill 2000 – 31. detsember 2000; |
| --- | --- |

o)

Total SA: 30. aprill 2000 – 31. detsember 2000;

| p) | Elf Aquitaine SA 12. maist 1995 – 31. detsembrini 2000; |
| --- | --- |

p)

Elf Aquitaine SA 12. maist 1995 – 31. detsembrini 2000;

| q) | Arkema SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000. |
| --- | --- |

q)

Arkema SA: 12. mai 1995 – 31. detsember 2000.

| (40) | Kõnealuste rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:






  a) | Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB ja EKA Chemicals AB, solidaarselt: 25,2 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(40)

Kõnealuste rikkumiste eest on määratud järgmised trahvid:

a)

Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals Holding AB ja EKA Chemicals AB, solidaarselt: 25,2 miljonit eurot;

| b) | Degussa AG: 0 eurot; |
| --- | --- |

b)

Degussa AG: 0 eurot;

| c) | Edison SpA: 58,125 miljonit eurot, millest 25,619 miljonit eurot solidaarselt Solvay Solexis SpAga; |
| --- | --- |

c)

Edison SpA: 58,125 miljonit eurot, millest 25,619 miljonit eurot solidaarselt Solvay Solexis SpAga;

| d) | FMC Corporation ja FMC Foret S.A., solidaarselt: 25 miljonit eurot; |
| --- | --- |

d)

FMC Corporation ja FMC Foret S.A., solidaarselt: 25 miljonit eurot;

| e) | Kemira OYJ: 33 miljonit eurot; |
| --- | --- |

e)

Kemira OYJ: 33 miljonit eurot;

| f) | L'Air Liquide SA ja Chemoxal SA: 0 eurot; |
| --- | --- |

f)

L'Air Liquide SA ja Chemoxal SA: 0 eurot;

| g) | Snia SpA ja Caffaro Srl, solidaarselt: 1,078 miljonit eurot; |
| --- | --- |

g)

Snia SpA ja Caffaro Srl, solidaarselt: 1,078 miljonit eurot;

| h) | Solvay SA/NV: 167,062 miljonit eurot; |
| --- | --- |

h)

Solvay SA/NV: 167,062 miljonit eurot;

| i) | Arkema SA: 78,663 miljonit eurot, millest 42 miljonit solidaarselt Total SAga ja 65,1 miljonit eurot solidaarselt Elf Aquitaine SAga. |
| --- | --- |

i)

Arkema SA: 78,663 miljonit eurot, millest 42 miljonit solidaarselt Total SAga ja 65,1 miljonit eurot solidaarselt Elf Aquitaine SAga.

| (41) | Eespool nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise viivitamata lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud, ning hoiduma igasugusest põhjenduses 2 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(41)

Eespool nimetatud ettevõtjad peavad rikkumise viivitamata lõpetama, kui nad ei ole seda juba teinud, ning hoiduma igasugusest põhjenduses 2 kirjeldatud tegevuse või käitumise kordamisest ja igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

(1)  EÜT C 45, 19.2.2002, lk. 3.

---

(2)  Kuna EKA tõendid võimaldasid komisjonil tuvastada kartelli olemasolu alates 31. jaanuarist 1994, siis vastavalt leebema kohtlemise teatise punktile 23 ei võeta neid elemente trahvi määramisel arvesse ning seetõttu suurendatakse nimetatud ettevõttele määratud trahvi rikkumise kestuse tõttu 55 % asemel 20 %.

(3)  Otsused on järgmised: Degussa: komisjoni otsus, 23. november 1984, EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohase menetluse kohta (IV/30.907 – Peroksüühendite tooted, EÜT L 35, 7.2.1985, lk.1), komisjoni otsus, 23. aprill 1986, EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohase menetluse kohta (IV/31.149 – Polüpropüleen, EÜT L 230, 18.8.1986, lk.1). Edison: komisjoni otsus, 27. juuli 1994, EMÜ asutamislepingu artikli 85 kohase menetluse kohta (IV/31865 – PVC II, EÜT L 239, 14.9.1994, lk 14). Solvay: eespool nimetatud komisjoni 23. novembri 1984. aasta otsus (Peroksüühendite tooted), eespool nimetatud komisjoni 23. aprilli 1986. aasta otsus (Polüpropüleen), eespool nimetatud komisjoni 27. juuli 1994. aasta otsus (PVC II). Atofina/Arkema: eespool nimetatud komisjoni 23. novembri 1984. aasta otsus (Peroksüühendite tooted), eespool nimetatud komisjoni 27. juuli 1994. aasta otsus (PVC II).

(4)  Raskendavad asjaolud kehtivad ainult Atofina ja mitte selle emaettevõtete Elf Aquitaine'i ja Totali kohta, sest varasema rikkumise toimepanemise ajal ei kuulunud Atofina veel nende kontrolli alla. Totali suhtes kohaldatavat kordajat 3 ei ole arvutusse arvatud. Selle asemel kasutatakse raskendavate asjaolude arvestamisel kordajat 1,25, mida oleks kasutatud, kui Atofina oleks olnud otsuse ainus adressaat (arvestades äriühingu ülemaailmset käivet 5,7 miljardit eurot 2005. aastal). Atofinale määratakse selle summa ulatuses eraldi trahv.

(5)  Vt Esimese Astme Kohtu 15. juuni 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-71/03, T-74/03, T-87/03 ja T-91/03: Tokai Carbon Co. Ltd jt versus Euroopa Ühenduste Komisjon, veel avaldamata (vt ELT C 205 20.8.2005, lk.18), punkt 390.

---

| 13.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 353/60 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 353/60

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuni 2006,

riigiabi nr C 8/2005 (ex N 451/2004) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Nordbrandenburger UmesterungsWerke'le

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2088 all)

(ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/904/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 11. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 12. oktoobril 2004, teavitas Saksamaa komisjoni kavatsusest anda riigiabi NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werke'le. Abimeede registreeriti numbri all N 451/2004. 6. novembril 2004 palus komisjon lisateavet, mille Saksamaa esitas 16. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(1)

11. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 12. oktoobril 2004, teavitas Saksamaa komisjoni kavatsusest anda riigiabi NUW Nordbrandenburger Umesterungs-Werke'le. Abimeede registreeriti numbri all N 451/2004. 6. novembril 2004 palus komisjon lisateavet, mille Saksamaa esitas 16. detsembril 2004.

| (2) | 16. veebruari 2005. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada kõnealuse abi suhtes menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(2)

16. veebruari 2005. aasta kirjas teavitas komisjon Saksamaad otsusest algatada kõnealuse abi suhtes menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Asjast huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi abimeetme kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Asjast huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi abimeetme kohta.

| (4) | 22. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 23. märtsil 2005, vastas Saksamaa menetluse algatamisele ja esitas komisjonile ulatuslikku täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(4)

22. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 23. märtsil 2005, vastas Saksamaa menetluse algatamisele ja esitas komisjonile ulatuslikku täiendavat teavet.

| (5) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

| (6) | Komisjon tegi oma uurimiste põhjal kindlaks, et Saksamaa esitatud teave ei olnud täielik, ja esitas 8. novembri 2005. aasta kirjas Saksamaale täiendavaid küsimusi. Saksamaa vastas 13. jaanuaril 2006 ja esitas täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tegi oma uurimiste põhjal kindlaks, et Saksamaa esitatud teave ei olnud täielik, ja esitas 8. novembri 2005. aasta kirjas Saksamaale täiendavaid küsimusi. Saksamaa vastas 13. jaanuaril 2006 ja esitas täiendavat teavet.

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja ja projekt

| (7) | Abisaaja on NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (edaspidi “NUW”) asukohaga Brandenburgis (Saksamaa) Schwedtis, mis on abistatav piirkond EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt. NUW asutati 4. mail 2004. Enne kavandatavaid investeeringuid ei tegele ettevõtja tootmistegevusega. Seetõttu ei olnud ettevõtjal 2004. aasta oktoobris ei täistööajaga ega osalise tööajaga töötajaid. |
| --- | --- |

(7)

Abisaaja on NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (edaspidi “NUW”) asukohaga Brandenburgis (Saksamaa) Schwedtis, mis on abistatav piirkond EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt. NUW asutati 4. mail 2004. Enne kavandatavaid investeeringuid ei tegele ettevõtja tootmistegevusega. Seetõttu ei olnud ettevõtjal 2004. aasta oktoobris ei täistööajaga ega osalise tööajaga töötajaid.

| (8) | NUW kavatseb ehitada ja kasutusele võtta biodiisli tehase, mille ettenähtud aastane võimsus on 130 000 tonni ja abikõlblikud investeerimiskulud 41,84 miljonit eurot. NUW hakkab varustama eelkõige PCK Raffinerie GmbH Schwedt'i (edaspidi “PCK”), kelle seadmeid valmistatakse praegu ette biokütuste edasiseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

(8)

NUW kavatseb ehitada ja kasutusele võtta biodiisli tehase, mille ettenähtud aastane võimsus on 130 000 tonni ja abikõlblikud investeerimiskulud 41,84 miljonit eurot. NUW hakkab varustama eelkõige PCK Raffinerie GmbH Schwedt'i (edaspidi “PCK”), kelle seadmeid valmistatakse praegu ette biokütuste edasiseks töötlemiseks.

2.2.   Finantsmetmed

| (9) | Brandenburgi liidumaal on kavas anda komisjoni heaks kiidetud abikava raames NUWile riigiabi 50 % abikõlblikest kuludest kogusummaga kuni 20,92 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(9)

Brandenburgi liidumaal on kavas anda komisjoni heaks kiidetud abikava raames NUWile riigiabi 50 % abikõlblikest kuludest kogusummaga kuni 20,92 miljonit eurot.

| (10) | Abi antakse otsese investeerimistoetusena summas 14,204 miljonit eurot ja investeerimissoodustusena summas 6,716 miljonit eurot vastavalt keskvalitsuse ja liidumaade ühiskavale “Piirkondliku majandusstruktuuri parandamine” (3) (Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”; edaspidi “ühiskava”) ning abiprogrammi “Investeerimissoodustus ettevõtlusinvesteeringutele 2004. aastal” (4) (“Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004”) raames. Saksamaa tagab, et ei ületata abi maksimaalset osatähtsust 50 %. |
| --- | --- |

(10)

Abi antakse otsese investeerimistoetusena summas 14,204 miljonit eurot ja investeerimissoodustusena summas 6,716 miljonit eurot vastavalt keskvalitsuse ja liidumaade ühiskavale “Piirkondliku majandusstruktuuri parandamine” (3) (Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”; edaspidi “ühiskava”) ning abiprogrammi “Investeerimissoodustus ettevõtlusinvesteeringutele 2004. aastal” (4) (“Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004”) raames. Saksamaa tagab, et ei ületata abi maksimaalset osatähtsust 50 %.

2.3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (11) | Abi antakse heakskiidetud abikavade alusel ja seetõttu piirdub komisjon kontrollimisel sellega, kas abisaaja kuulub VKEde hulka ning omab sellest tulenevalt õigust saada abisummas sisalduvat täiendavat VKE soodustust 15 % ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Abi antakse heakskiidetud abikavade alusel ja seetõttu piirdub komisjon kontrollimisel sellega, kas abisaaja kuulub VKEde hulka ning omab sellest tulenevalt õigust saada abisummas sisalduvat täiendavat VKE soodustust 15 % ulatuses.

| (12) | Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (VKE-soovitus) (5) lisa artikli 2 kohaselt määratletakse väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid kui ettevõtteid, millel on alla 250 töötaja ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või mille aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (VKE-soovitus) (5) lisa artikli 2 kohaselt määratletakse väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid kui ettevõtteid, millel on alla 250 töötaja ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või mille aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot.

| (13) | Ettevõtja määratlus ei nõua, et abisaaja oleks eraldiseisev juriidiline isik, abisaaja võib olla ka ettevõtjate grupp, mis on ulatuslikum kui üks VKE. Ettevõtjaid võib pidada seotud ettevõtjateks, kui nad on seotud mõne füüsilise isiku kaudu ja nad tegutsevad samal turul või lähiturgudel. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtja määratlus ei nõua, et abisaaja oleks eraldiseisev juriidiline isik, abisaaja võib olla ka ettevõtjate grupp, mis on ulatuslikum kui üks VKE. Ettevõtjaid võib pidada seotud ettevõtjateks, kui nad on seotud mõne füüsilise isiku kaudu ja nad tegutsevad samal turul või lähiturgudel.

| (14) | NUWi ja teiste ettevõtjate sidemed füüsiliste isikute, eelkõige perekond Sauteri kaudu võivad viia ühistegevuseni asjaomasel turul või lähiturgudel. Seotud ettevõtjaid võetakse VKE staatuse kindlakstegemiseks ja ettevõtja töötajate arvu arvutamiseks arvesse koos. |
| --- | --- |

(14)

NUWi ja teiste ettevõtjate sidemed füüsiliste isikute, eelkõige perekond Sauteri kaudu võivad viia ühistegevuseni asjaomasel turul või lähiturgudel. Seotud ettevõtjaid võetakse VKE staatuse kindlakstegemiseks ja ettevõtja töötajate arvu arvutamiseks arvesse koos.

| (15) | Eespool nimetatud ettevõtjate suhteid silmas pidades kahtles komisjon, kas investeerimisabi saajal on tegelikult vaja neid eeliseid, mis antakse NUWile VKEdele suunatud abikavade ja meetmete raames, ning kas NUW on VKE soodustuse jaoks abikõlblik. Komisjon kahtles ka selles, kas abisaaja vastab VKE soovituse kohaselt VKE määratlusele. |
| --- | --- |

(15)

Eespool nimetatud ettevõtjate suhteid silmas pidades kahtles komisjon, kas investeerimisabi saajal on tegelikult vaja neid eeliseid, mis antakse NUWile VKEdele suunatud abikavade ja meetmete raames, ning kas NUW on VKE soodustuse jaoks abikõlblik. Komisjon kahtles ka selles, kas abisaaja vastab VKE soovituse kohaselt VKE määratlusele.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (16) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (17) | Saksamaa selgitab, et NUW Verwaltung GmbH ei oma rahalist osalust abi saavas NUWis. Tema ainuke tegevuseesmärk on ettevõtja juhtimise ülevõtmine ja NUWi kohustuste eest vastutamine. Ka teised piiramata vastutusega partnerid (edaspidi “Verwaltung GmbH”) vastutavad oma piiratud vastutusega osaühingute eest ja nad ei tegele muu äritegevusega. |
| --- | --- |

(17)

Saksamaa selgitab, et NUW Verwaltung GmbH ei oma rahalist osalust abi saavas NUWis. Tema ainuke tegevuseesmärk on ettevõtja juhtimise ülevõtmine ja NUWi kohustuste eest vastutamine. Ka teised piiramata vastutusega partnerid (edaspidi “Verwaltung GmbH”) vastutavad oma piiratud vastutusega osaühingute eest ja nad ei tegele muu äritegevusega.

| (18) | Kuigi Daniela Sauteri osalus NUWis on 74 %, ei ületa tema osalus NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KGs, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KGs ja SBE Swiss BioEnergy AGs 50 %. Saksamaa teatab, et NUW ei ole seotud teiste ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi Daniela Sauteri osalus NUWis on 74 %, ei ületa tema osalus NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KGs, MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KGs ja SBE Swiss BioEnergy AGs 50 %. Saksamaa teatab, et NUW ei ole seotud teiste ettevõtjatega.

| (19) | Saksamaa andmetel on Daniela Sauteri osalus partnerettevõtjates järgmine: NBEs 50 %, MBEs 38 % ja SBEs 20 %. Sellest tulenevalt oleks abisaaja suuruse määramisel oluline ainult osalus NBEs ja MBEs. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa andmetel on Daniela Sauteri osalus partnerettevõtjates järgmine: NBEs 50 %, MBEs 38 % ja SBEs 20 %. Sellest tulenevalt oleks abisaaja suuruse määramisel oluline ainult osalus NBEs ja MBEs.

| (20) | Seoses sellega, et tegemist võib olla koos tegutseva füüsiliste isikute grupiga, teatab Saksamaa komisjonile, et Daniela Sauter ja Georg Pollert on tähtsaimad piiratud vastutusega partnerid ainult NUWis, mitte teistes ettevõtjates. Nende ühine huvi piirdub ainult NUWiga, peale ühingulepingu puuduvad täiendavad kokkulepped. |
| --- | --- |

(20)

Seoses sellega, et tegemist võib olla koos tegutseva füüsiliste isikute grupiga, teatab Saksamaa komisjonile, et Daniela Sauter ja Georg Pollert on tähtsaimad piiratud vastutusega partnerid ainult NUWis, mitte teistes ettevõtjates. Nende ühine huvi piirdub ainult NUWiga, peale ühingulepingu puuduvad täiendavad kokkulepped.

| (21) | Saksamaa rõhutab, et õdede ja vendade, vanemate ning vennanaise osaluste vahel puudub ühtne osaluste jaotus, mis võiks viidata ühisele huvile. Sõltumata sugulusastmest puuduvad nimetatud isikute vahel õiguslikud ja majanduslikud suhted. Peale ühingulepingu puuduvad muud kokkulepped. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa rõhutab, et õdede ja vendade, vanemate ning vennanaise osaluste vahel puudub ühtne osaluste jaotus, mis võiks viidata ühisele huvile. Sõltumata sugulusastmest puuduvad nimetatud isikute vahel õiguslikud ja majanduslikud suhted. Peale ühingulepingu puuduvad muud kokkulepped.

| (22) | Saksamaalt saadud teabe kohaselt tegutsevad NUW ja MUW (Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG) samadel turgudel, kuid neil on erinevad kliendid. Ettevõtjad on teineteisega seotud Georg Pollerti kaudu, kuid see seos ei ole piisavalt tugev, et omada tähtsust. |
| --- | --- |

(22)

Saksamaalt saadud teabe kohaselt tegutsevad NUW ja MUW (Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG) samadel turgudel, kuid neil on erinevad kliendid. Ettevõtjad on teineteisega seotud Georg Pollerti kaudu, kuid see seos ei ole piisavalt tugev, et omada tähtsust.

| (23) | Saksamaa andmetel tegeleb NUW biodiisli tootmisega ning NBE ja MBE tegutsevad bioetanooli turul. Vaatamata sellele, et nimetatud kolme ettevõtja klientide hulka kuuluvad suured naftaettevõtjad, kasutavad nad erinevat toorainet ja nende tootmisprotsess on erinev. |
| --- | --- |

(23)

Saksamaa andmetel tegeleb NUW biodiisli tootmisega ning NBE ja MBE tegutsevad bioetanooli turul. Vaatamata sellele, et nimetatud kolme ettevõtja klientide hulka kuuluvad suured naftaettevõtjad, kasutavad nad erinevat toorainet ja nende tootmisprotsess on erinev.

| (24) | Alates 2004. aasta lõpust ei ole Heidenreich enam NBE Verwaltung GmbH tegevjuht. Saksamaalt saadud teabe kohaselt juhivad muid asjaomaseid ettevõtjaid erinevad isikud ja seega puuduvad sidemed üksikute ettevõtete juhatuste vahel. |
| --- | --- |

(24)

Alates 2004. aasta lõpust ei ole Heidenreich enam NBE Verwaltung GmbH tegevjuht. Saksamaalt saadud teabe kohaselt juhivad muid asjaomaseid ettevõtjaid erinevad isikud ja seega puuduvad sidemed üksikute ettevõtete juhatuste vahel.

| (25) | Saksamaa arvutab finants- ja tööhõivenäitajaid oletuse põhjal, et NUW, MBE ja NBE on partnerettevõtjad, mitte seotud ettevõtjad. Saksamaa järeldab, et kõnealune grupp ei ületa ühegi VKEle esitatava nõude puhul kehtestatud piirväärtusi. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa arvutab finants- ja tööhõivenäitajaid oletuse põhjal, et NUW, MBE ja NBE on partnerettevõtjad, mitte seotud ettevõtjad. Saksamaa järeldab, et kõnealune grupp ei ületa ühegi VKEle esitatava nõude puhul kehtestatud piirväärtusi.

| (26) | NUW tegi biodiisli tehase ehitamise ülesandeks SBEle. SBE tegevuse eesmärk on biodiisli valmistamiseks kasutatavate keemiatehaste ehitamine ja käitamine kogu Euroopas ning kauplemine biokütustega. Vaatamata sellele, et SBE rahastab osa investeeringutest, kinnitab Saksamaa, et kaks eelnimetatud ettevõtjat ei ole muul viisil teineteisest sõltuvad. Et vältida NUWi sõltuvust SBEst, võib NUW ise määrata laenu tagasimaksmise tähtpäeva. |
| --- | --- |

(26)

NUW tegi biodiisli tehase ehitamise ülesandeks SBEle. SBE tegevuse eesmärk on biodiisli valmistamiseks kasutatavate keemiatehaste ehitamine ja käitamine kogu Euroopas ning kauplemine biokütustega. Vaatamata sellele, et SBE rahastab osa investeeringutest, kinnitab Saksamaa, et kaks eelnimetatud ettevõtjat ei ole muul viisil teineteisest sõltuvad. Et vältida NUWi sõltuvust SBEst, võib NUW ise määrata laenu tagasimaksmise tähtpäeva.

| (27) | Lisaks sellele rahastab SBE otsest investeerimistoetust alates 2004. aastast lühiajaliselt ise. Saksamaa rõhutab, et SBE ja NUWi vaheline kokkulepe on sõnastatud nii, et SBE ei saa mõjutada NUWi majandustegevust käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks sellele rahastab SBE otsest investeerimistoetust alates 2004. aastast lühiajaliselt ise. Saksamaa rõhutab, et SBE ja NUWi vaheline kokkulepe on sõnastatud nii, et SBE ei saa mõjutada NUWi majandustegevust käsitlevaid otsuseid.

| (28) | Saksamaalt saadud teabe kohaselt on kütusemüük, mis moodustab ainult 1 % ettevõtja käibest, vähese tähtsusega. Sauter Verpachtung GmbH ei tegutse nende andmete kohaselt eriti aktiivselt biodiisli ja bioetanooli töötlemise või kõnealuste toodetega kauplemise valdkonnas. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaalt saadud teabe kohaselt on kütusemüük, mis moodustab ainult 1 % ettevõtja käibest, vähese tähtsusega. Sauter Verpachtung GmbH ei tegutse nende andmete kohaselt eriti aktiivselt biodiisli ja bioetanooli töötlemise või kõnealuste toodetega kauplemise valdkonnas.

| (29) | Nimetatud ettevõtja oli aga peatöövõtja NBE bioetanooli tehase ehitamisel. |
| --- | --- |

(29)

Nimetatud ettevõtja oli aga peatöövõtja NBE bioetanooli tehase ehitamisel.

| (30) | Sauter Verpachtung ei oma ei otseseid õiguslikke ega majanduslikke sidemeid NUWiga. |
| --- | --- |

(30)

Sauter Verpachtung ei oma ei otseseid õiguslikke ega majanduslikke sidemeid NUWiga.

| (31) | Saksamaa järeldab, et NUW kuulub VKEde hulka, sest NBE ja MBE on seotud ainult Daniela Sauteri kaudu ja nimetatud ettevõtjatel puuduvad mainimisväärsed suhted teiste ettevõtjatega. NUWi piiratud vastutusega partnerid ei moodusta ühiselt tegutsevat füüsiliste isikute gruppi. Brandenburgi liidumaa arvates ei ole perekondlikud sidemed piisavad, et teha järeldusi ühiste huvide kohta VKE määratlusest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa järeldab, et NUW kuulub VKEde hulka, sest NBE ja MBE on seotud ainult Daniela Sauteri kaudu ja nimetatud ettevõtjatel puuduvad mainimisväärsed suhted teiste ettevõtjatega. NUWi piiratud vastutusega partnerid ei moodusta ühiselt tegutsevat füüsiliste isikute gruppi. Brandenburgi liidumaa arvates ei ole perekondlikud sidemed piisavad, et teha järeldusi ühiste huvide kohta VKE määratlusest lähtuvalt.

5.   SAKSAMAA EDASTATUD TÄIENDAV TEAVE

| (32) | Oma uurimiste käigus leidis komisjon tõendeid, et perekond Sauterile kuulub veel ettevõtjaid, millest Saksamaa ei olnud komisjoni teavitanud. Vastusena komisjoni 8. novembril 2005 esitatud küsimustele esitas Saksamaa 13. jaanuaril 2006 täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(32)

Oma uurimiste käigus leidis komisjon tõendeid, et perekond Sauterile kuulub veel ettevõtjaid, millest Saksamaa ei olnud komisjoni teavitanud. Vastusena komisjoni 8. novembril 2005 esitatud küsimustele esitas Saksamaa 13. jaanuaril 2006 täiendavat teavet.

| (33) | Lisaks kinnisvara- ja tuuleenerigiaettevõtjatele (täpsemaid andmeid ei esitatud) kuulub perekond Sauteri liikmetele enamusosalus 16 ettevõtjas. Daniela Sauterile kuulub 74 % ehk enamus NUWist, millest teatati kui VKE soodustuse saajast; Daniela Sauter on Bernd ja Claus Sauteri õde. Alois ja Albertina Sauter on Daniela, Bernd ja Claus Sauteri vanemad. Marion Sauter on Claus Sauteri abikaasa. Georg Pollertile, kes ei ole perekond Sauteriga suguluses, kuulub 24 % NUWist. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks kinnisvara- ja tuuleenerigiaettevõtjatele (täpsemaid andmeid ei esitatud) kuulub perekond Sauteri liikmetele enamusosalus 16 ettevõtjas. Daniela Sauterile kuulub 74 % ehk enamus NUWist, millest teatati kui VKE soodustuse saajast; Daniela Sauter on Bernd ja Claus Sauteri õde. Alois ja Albertina Sauter on Daniela, Bernd ja Claus Sauteri vanemad. Marion Sauter on Claus Sauteri abikaasa. Georg Pollertile, kes ei ole perekond Sauteriga suguluses, kuulub 24 % NUWist.

| (34) | Peale NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (6) (Daniela Sauter: 50 %) kuulub perekond Sauterile enamusosalus kõigis perekond Sauterile kuuluvates ettevõtjates:
  SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) ja NUW (74 %). |
| --- | --- |

(34)

Peale NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (6) (Daniela Sauter: 50 %) kuulub perekond Sauterile enamusosalus kõigis perekond Sauterile kuuluvates ettevõtjates:

SBE Swiss BioEnergy AG (100 %), Sauter Verpachtung GmbH (100 %), Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG (100 %), Sauter GmbH (100 %), Compos Entsorgung GmbH (100 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG (66 %), MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH (66 %), AIIEN GmbH (100 %), Autokontor Bayern GmbH (66 %), Autokontor Vertriebs GmbH (60 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG (100 %), NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH (100 %) ja NUW (74 %).

| (35) | NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH ja NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH tegevuseesmärk on teiste ettevõtjate juhtimine ja esindamine. |
| --- | --- |

(35)

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH, MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltung GmbH, Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH ja NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH tegevuseesmärk on teiste ettevõtjate juhtimine ja esindamine.

| (36) | Saksamaalt saadud teabe kohaselt kasutatakse avalikkuses mõistet Sauteri grupp seoses järgmiste jäätmetöötluse ja transpordi valdkonnas tihedat koostööd tegevate ettevõtjatega: Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung ja Compos Entsorgung. Ettevõtjatele Sauter Verpachtung ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung kuuluvatel sõidukitel on biodiisli reklaam. Saksamaa ei oska selgitada, miks krediidiasutused, nagu NordLB kasutavad mitmete perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate kohta mõistet grupp. |
| --- | --- |

(36)

Saksamaalt saadud teabe kohaselt kasutatakse avalikkuses mõistet Sauteri grupp seoses järgmiste jäätmetöötluse ja transpordi valdkonnas tihedat koostööd tegevate ettevõtjatega: Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Sauter Verpachtung ja Compos Entsorgung. Ettevõtjatele Sauter Verpachtung ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung kuuluvatel sõidukitel on biodiisli reklaam. Saksamaa ei oska selgitada, miks krediidiasutused, nagu NordLB kasutavad mitmete perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate kohta mõistet grupp.

| (37) | Ettevõtjate arvukate ärisuhete kohta ei ole Saksamaalt saadud teabe kohaselt võimalik esitada eraldi loetelu:






  (a) | SBE Swiss BioEnergy AG kui peatöövõtja ehitab esitatud abisaajale NUWile biodiisli tehase. Lisaks sellele rahastab ta osa investeeringust ja lühiajaliselt ka investeerimistoetust. Sauter Verpachtung GmbH oli varem peatöövõtja MBE GmbH ja NBE GmbH bioetanooli tehase ja MUWi biodiisli tehase ehitamisel. Lisaks sellele ehitas ta MUWile ja MBEle mitu tuuleelektrijaama. Tema tanklaid kasutavad MBE ja Autokontor Bayerni sõidukid. |
| --- | --- | --- |

(37)

Ettevõtjate arvukate ärisuhete kohta ei ole Saksamaalt saadud teabe kohaselt võimalik esitada eraldi loetelu:

(a)

SBE Swiss BioEnergy AG kui peatöövõtja ehitab esitatud abisaajale NUWile biodiisli tehase. Lisaks sellele rahastab ta osa investeeringust ja lühiajaliselt ka investeerimistoetust. Sauter Verpachtung GmbH oli varem peatöövõtja MBE GmbH ja NBE GmbH bioetanooli tehase ja MUWi biodiisli tehase ehitamisel. Lisaks sellele ehitas ta MUWile ja MBEle mitu tuuleelektrijaama. Tema tanklaid kasutavad MBE ja Autokontor Bayerni sõidukid.

| (b) | Compos Entsorgung GmbH kasutab reoveesetete kõrvaldamiseks enamasti Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH ja Sauter Verpachtung GmbH sõidukeid. Sauter Verpachtung jagab kontorihoonet Compos Entsorgung GmbH ja Autokontor Bayern GmbHga. |
| --- | --- |

(b)

Compos Entsorgung GmbH kasutab reoveesetete kõrvaldamiseks enamasti Alois Sauter Landesproduktengrosshandlung GmbH ja Sauter Verpachtung GmbH sõidukeid. Sauter Verpachtung jagab kontorihoonet Compos Entsorgung GmbH ja Autokontor Bayern GmbHga.

| (c) | MUWi klientide hulka kuuluvad Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung ja MBE. SBE tarnib MUWile toornaftat ja naftadestillaate, millest valmistatakse biodiislit. |
| --- | --- |

(c)

MUWi klientide hulka kuuluvad Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung, Autokontor Bayern, Sauter Verpachtung ja MBE. SBE tarnib MUWile toornaftat ja naftadestillaate, millest valmistatakse biodiislit.

| (d) | Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung rendib Autokontor Bayernile hooneid ja maad ning remondib ja hooldab Sauter Verpachtungi, Autokontor Bayerni, MBE ja MUWi sõidukeid. Talle kuulub tankla, mida kasutavad MUW, MBE, Sauter Verpachtung ja Autokontor Bayern. |
| --- | --- |

(d)

Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung rendib Autokontor Bayernile hooneid ja maad ning remondib ja hooldab Sauter Verpachtungi, Autokontor Bayerni, MBE ja MUWi sõidukeid. Talle kuulub tankla, mida kasutavad MUW, MBE, Sauter Verpachtung ja Autokontor Bayern.

| (e) | MBE ja Sauter Verpachtung jagasid teatava ajavahemiku jooksul sama kontorihoonet. MBE pakub Sauter Verpachtungile ja Autokontor Bayernile transporditeenuseid. |
| --- | --- |

(e)

MBE ja Sauter Verpachtung jagasid teatava ajavahemiku jooksul sama kontorihoonet. MBE pakub Sauter Verpachtungile ja Autokontor Bayernile transporditeenuseid.

| (f) | SBE teeb koostööd MUWi, NUWi, MBE, NBE ja Autokontor Bayerniga. |
| --- | --- |

(f)

SBE teeb koostööd MUWi, NUWi, MBE, NBE ja Autokontor Bayerniga.

| (38) | NUWi tegevjuht Niesmann oli varem MUWi tootmisjuht. 2004. aastani oli MBE tegevjuht Bernd Klotz Sauter Verpachtungi prokurist. |
| --- | --- |

(38)

NUWi tegevjuht Niesmann oli varem MUWi tootmisjuht. 2004. aastani oli MBE tegevjuht Bernd Klotz Sauter Verpachtungi prokurist.

| (39) | Abi saava ettevõtja enamusosanik Daniela Sauter on NBE tegevjuht. |
| --- | --- |

(39)

Abi saava ettevõtja enamusosanik Daniela Sauter on NBE tegevjuht.

| (40) | Johne oli SBE prokurist ja ta töötas 2004. aasta detsembrini MUWis. Heidenreich oli NBE tegevjuht ja asus seejärel samale ametikohale NUWis. |
| --- | --- |

(40)

Johne oli SBE prokurist ja ta töötas 2004. aasta detsembrini MUWis. Heidenreich oli NBE tegevjuht ja asus seejärel samale ametikohale NUWis.

| (41) | Üksikutel juhtudel asusid ühe perekond Sauterile kuuluva ettevõtja töötajad tööle teise samale perekonnale kuuluvasse ettevõtjasse. |
| --- | --- |

(41)

Üksikutel juhtudel asusid ühe perekond Sauterile kuuluva ettevõtja töötajad tööle teise samale perekonnale kuuluvasse ettevõtjasse.

| (42) | Ettevõtjad Bunge Deutschland GmbH ja Cargill tarnivad MUWile ja NUWile taimeõli. SBE on NUWi, MUWi, MBE ja NBE klient. |
| --- | --- |

(42)

Ettevõtjad Bunge Deutschland GmbH ja Cargill tarnivad MUWile ja NUWile taimeõli. SBE on NUWi, MUWi, MBE ja NBE klient.

6.   VKE STAATUSE HINDAMINE

| (43) | VKE soovituse lisas esitatud määratluse kohaselt on VKE ettevõtja, kellel on alla 250 töötaja, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või kelle aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(43)

VKE soovituse lisas esitatud määratluse kohaselt on VKE ettevõtja, kellel on alla 250 töötaja, kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või kelle aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot.

| (44) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 viidatakse abisaaja mõiste määratlemisel ettevõtja määratlusele. Ettevõtja mõiste ei pea Euroopa Kohtu kinnitusel (7) hõlmama ainult ühte õigussubjekti, vaid võib hõlmata ka ettevõtjate gruppi. |
| --- | --- |

(44)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 viidatakse abisaaja mõiste määratlemisel ettevõtja määratlusele. Ettevõtja mõiste ei pea Euroopa Kohtu kinnitusel (7) hõlmama ainult ühte õigussubjekti, vaid võib hõlmata ka ettevõtjate gruppi.

| (45) | Kohtupraktika kohaselt võib komisjon kõigepealt kontrollida, kas ettevõtja kuulub gruppi, mida tuleb käsitleda ühe majandusüksusena, ja alles siis teha kindlaks, kas kõnealune grupp vastab VKE soovituses esitatud nõuetele. Kui õiguslikult iseseisvad füüsilised või juriidilised isikud moodustavad ühe majandusüksuse, tuleb neid ühenduse konkurentsiõiguse seisukohast käsitleda ühe ettevõtjana. Lisaks sellele tuleb tagada, et oleksid välistatud õiguslikud kokkulepped, mille alusel VKEd moodustavad majandusliku grupi, mis on mõjukam kui keskmine VKE, ja et VKE määratluse puhul ei võetaks arvesse mitte ainult formaalseid aspekte. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et komisjonil on lai kaalutlusõigus, et teha kindlaks, kas kontserni osaks olevaid äriühinguid tuleb lugeda üheks majandusüksuseks. (8) |
| --- | --- |

(45)

Kohtupraktika kohaselt võib komisjon kõigepealt kontrollida, kas ettevõtja kuulub gruppi, mida tuleb käsitleda ühe majandusüksusena, ja alles siis teha kindlaks, kas kõnealune grupp vastab VKE soovituses esitatud nõuetele. Kui õiguslikult iseseisvad füüsilised või juriidilised isikud moodustavad ühe majandusüksuse, tuleb neid ühenduse konkurentsiõiguse seisukohast käsitleda ühe ettevõtjana. Lisaks sellele tuleb tagada, et oleksid välistatud õiguslikud kokkulepped, mille alusel VKEd moodustavad majandusliku grupi, mis on mõjukam kui keskmine VKE, ja et VKE määratluse puhul ei võetaks arvesse mitte ainult formaalseid aspekte. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus otsustas, et komisjonil on lai kaalutlusõigus, et teha kindlaks, kas kontserni osaks olevaid äriühinguid tuleb lugeda üheks majandusüksuseks. (8)

| (46) | VKE soovituses lähtutakse sellest lähenemisest. Soovituse lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatakse, et ettevõtjad, kes omavad füüsiliste isikute või ühiselt tegutsevate füüsiliste isikute rühma kaudu valitsevat mõju teiste ettevõtjate üle, loetakse seotud ettevõtjateks, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Lähiturg on kauba- või teenuseturg, mis eelneb või järgneb asjaomasele turule. |
| --- | --- |

(46)

VKE soovituses lähtutakse sellest lähenemisest. Soovituse lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatakse, et ettevõtjad, kes omavad füüsiliste isikute või ühiselt tegutsevate füüsiliste isikute rühma kaudu valitsevat mõju teiste ettevõtjate üle, loetakse seotud ettevõtjateks, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Lähiturg on kauba- või teenuseturg, mis eelneb või järgneb asjaomasele turule.

| (47) | Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas Itaalia v. komisjon (9) täpsustatakse, kuidas komisjon võib otsustada VKE soodustuse ühisturuga kokkusobivuse kontrollimisel: “Kui asjaomane ettevõtja ei puutu kokku VKEle tüüpiliste raskustega, võib komisjon täiendava abisumma heakskiitmisest keelduda. Kui kiidetakse heaks täiendav abisumma ettevõtjale, kes vaatamata sellele, et ta vastab kõikidele VKE määratluses esitatud formaalsetele nõuetele, ei puutu kokku VKEle tüüpiliste raskustega, siis ei ole see kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 87, sest kõnealune täiendav summa moonutab tõenäoliselt konkurentsi veelgi suuremal määral ja mõjutab seega kaubandustingimusi viisil, mis ei ole kooskõlas ühiste huvidega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.” |
| --- | --- |

(47)

Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas Itaalia v. komisjon (9) täpsustatakse, kuidas komisjon võib otsustada VKE soodustuse ühisturuga kokkusobivuse kontrollimisel: “Kui asjaomane ettevõtja ei puutu kokku VKEle tüüpiliste raskustega, võib komisjon täiendava abisumma heakskiitmisest keelduda. Kui kiidetakse heaks täiendav abisumma ettevõtjale, kes vaatamata sellele, et ta vastab kõikidele VKE määratluses esitatud formaalsetele nõuetele, ei puutu kokku VKEle tüüpiliste raskustega, siis ei ole see kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 87, sest kõnealune täiendav summa moonutab tõenäoliselt konkurentsi veelgi suuremal määral ja mõjutab seega kaubandustingimusi viisil, mis ei ole kooskõlas ühiste huvidega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.”

| (48) | Et määrata kindlaks abi saavale ettevõtjale antava abi suurema osatähtsuse vajalikkus, peab komisjon vajalikuks kontrollida osaluste jaotust, tegevjuhtide isikuandmeid, majandusliku seotuse ulatust ja asjaomaste ettevõtjate muid suhteid. Eelnimetatud tegurite põhjal teeb komisjon kindlaks, kas NUW vastab VKE määratluses esitatud nõuetele ja kas ta võiks vastata abi osatähtsuse suurendamise tingimustele. |
| --- | --- |

(48)

Et määrata kindlaks abi saavale ettevõtjale antava abi suurema osatähtsuse vajalikkus, peab komisjon vajalikuks kontrollida osaluste jaotust, tegevjuhtide isikuandmeid, majandusliku seotuse ulatust ja asjaomaste ettevõtjate muid suhteid. Eelnimetatud tegurite põhjal teeb komisjon kindlaks, kas NUW vastab VKE määratluses esitatud nõuetele ja kas ta võiks vastata abi osatähtsuse suurendamise tingimustele.

| (49) | Omandistruktuur on peamine kriteerium, mille alusel analüüsitakse kontrolliõiguse ulatust ettevõtjas. Omandistruktuuri põhjal on võimalik tõestada sidemete olemasolu üksikute ettevõtjate vahel ja teha järeldusi majandusüksuste kohta. |
| --- | --- |

(49)

Omandistruktuur on peamine kriteerium, mille alusel analüüsitakse kontrolliõiguse ulatust ettevõtjas. Omandistruktuuri põhjal on võimalik tõestada sidemete olemasolu üksikute ettevõtjate vahel ja teha järeldusi majandusüksuste kohta.

| (50) | Perekond Sauterile kuulub enamusosaluse kaudu kontroll 15 ettevõtjas (vt punkt 34 ja lisa), erandiks on NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (puuduvad käive ja töötajad, bilanss 32 000 eurot), kus Daniela Sauteril on 50 % osalus. |
| --- | --- |

(50)

Perekond Sauterile kuulub enamusosaluse kaudu kontroll 15 ettevõtjas (vt punkt 34 ja lisa), erandiks on NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH (puuduvad käive ja töötajad, bilanss 32 000 eurot), kus Daniela Sauteril on 50 % osalus.

| (51) | Üksikute ettevõtjate üle kontrolli omavate füüsiliste isikute vaheliste sidemete kohta võib väita, et perekonnasisesed suhted on tihedad, sest osalused jagunevad ainult kuue isiku vahel. |
| --- | --- |

(51)

Üksikute ettevõtjate üle kontrolli omavate füüsiliste isikute vaheliste sidemete kohta võib väita, et perekonnasisesed suhted on tihedad, sest osalused jagunevad ainult kuue isiku vahel.

| (52) | Daniela Sauterile kuulub 74 % ehk enamus NUWist, millest teatati kui VKEle ettenähtud täiendava summa saajast; Daniela Sauter on Bernd ja Claus Sauteri õde. Alois ja Albertina Sauter on Daniela, Bernd ja Claus Sauteri vanemad. Marion Sauter on Claus Sauteri abikaasa. Seega kuuluvad Daniela, Bernd, Claus, Alois ja Albertina traditsioonilisse tuumperekonda, Marion Sauter on vennanaine. Ainult kuut füüsilist isikut hõlmavad perekondlikud suhted näivad olevat väga head ja tihedad. |
| --- | --- |

(52)

Daniela Sauterile kuulub 74 % ehk enamus NUWist, millest teatati kui VKEle ettenähtud täiendava summa saajast; Daniela Sauter on Bernd ja Claus Sauteri õde. Alois ja Albertina Sauter on Daniela, Bernd ja Claus Sauteri vanemad. Marion Sauter on Claus Sauteri abikaasa. Seega kuuluvad Daniela, Bernd, Claus, Alois ja Albertina traditsioonilisse tuumperekonda, Marion Sauter on vennanaine. Ainult kuut füüsilist isikut hõlmavad perekondlikud suhted näivad olevat väga head ja tihedad.

| (53) | Ärisuhteid, nagu sidemed juhtkonna tasandil, kattuvad suhted tarnijate ja klientidega, ühine logistika (nt transpordivahendite, hoonete ja kontoriruumide kasutamine) käsitletakse käesoleva juhtumi puhul teguritena, mis viitavad ettevõtjatevaheliste sidemete olemasolule. Loetletud tegurite põhjal saab kontrollida, kas füüsiliste isikute vahelised sidemed tähendavad peale mitteametlike sidemete ka ametlikke sidemeid üksikute ärivaldkondade ja -tegevuste vahel. |
| --- | --- |

(53)

Ärisuhteid, nagu sidemed juhtkonna tasandil, kattuvad suhted tarnijate ja klientidega, ühine logistika (nt transpordivahendite, hoonete ja kontoriruumide kasutamine) käsitletakse käesoleva juhtumi puhul teguritena, mis viitavad ettevõtjatevaheliste sidemete olemasolule. Loetletud tegurite põhjal saab kontrollida, kas füüsiliste isikute vahelised sidemed tähendavad peale mitteametlike sidemete ka ametlikke sidemeid üksikute ärivaldkondade ja -tegevuste vahel.

| (54) | Saksamaalt saadud teabe kohaselt on ettevõtjatel nii arvukalt ärisuhteid, et on võimatu neid kõiki siinkohal loetleda. SBE Swiss BioEnergy AG ja Sauter Verpachtung on peatöövõtjad nende bioetanooli ja biodiisli tehaste ehitamisel, mida käitavad perekonna omandis olevad ettevõtjad. Perekond Sauteri kontrolli alla kuuluvate ettevõtjate koostöö eelkõige transpordi, ettevõtja juhtimise, töötajate ja klientide valdkonnas näitab, et üksikute ettevõtjate tegevus on kooskõlastatud ja eesmärk on tegutseda ühiselt. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaalt saadud teabe kohaselt on ettevõtjatel nii arvukalt ärisuhteid, et on võimatu neid kõiki siinkohal loetleda. SBE Swiss BioEnergy AG ja Sauter Verpachtung on peatöövõtjad nende bioetanooli ja biodiisli tehaste ehitamisel, mida käitavad perekonna omandis olevad ettevõtjad. Perekond Sauteri kontrolli alla kuuluvate ettevõtjate koostöö eelkõige transpordi, ettevõtja juhtimise, töötajate ja klientide valdkonnas näitab, et üksikute ettevõtjate tegevus on kooskõlastatud ja eesmärk on tegutseda ühiselt.

| (55) | Kolm lihtsat näidet, mille Saksamaa arvukate ühiste tegevuste ja koostöö kohta esitas, näitavad perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate vahelisi sidemeid. Ettevõtjatele Sauter Verpachtung GmbH ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG kuuluvatel sõidukitel on biodiisli reklaam. Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KGle kuulub ka helikopter, mida kõik perekonnaliikmed äritegevuses kasutavad. Sama ettevõtja hooldab ja remondib Sauter Verpachtung GmbH, Autokontor Bayern GmbH, MBE ja MUWi sõidukeid. |
| --- | --- |

(55)

Kolm lihtsat näidet, mille Saksamaa arvukate ühiste tegevuste ja koostöö kohta esitas, näitavad perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate vahelisi sidemeid. Ettevõtjatele Sauter Verpachtung GmbH ja Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KG kuuluvatel sõidukitel on biodiisli reklaam. Alois Sauter Landesproduktengroßhandlung GmbH & Co. KGle kuulub ka helikopter, mida kõik perekonnaliikmed äritegevuses kasutavad. Sama ettevõtja hooldab ja remondib Sauter Verpachtung GmbH, Autokontor Bayern GmbH, MBE ja MUWi sõidukeid.

| (56) | Lisaks nimetatud ärisuhetele on tõendiks perekond Sauteri liikmete vaheliste tihedate sidemete kohta ka mitmed kinnistute ja tuuleenergiaga tegelevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks nimetatud ärisuhetele on tõendiks perekond Sauteri liikmete vaheliste tihedate sidemete kohta ka mitmed kinnistute ja tuuleenergiaga tegelevad ettevõtjad.

| (57) | Seetõttu on komisjon arvamusel, et kõnealust ettevõtjate gruppi tuleb ka majanduslikust seisukohast käsitleda ühe üksusena. Eelkõige füüsiliste isikute (perekond Sauteri) vaheliste sidemete põhjal, aga ka nende ärisuhete ja ettevõtjatevaheliste seoste põhjal saab perekond Sauter lisaks oma äritegevusele probleemideta kooskõlastada ka strateegilisi arengusuundi grupina. Sidemed ettevõtjate vahel ei ole tekkinud hiljuti, vaid näivad põhinevat ühisel minevikul ja kavandatud ühisel arengul. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu on komisjon arvamusel, et kõnealust ettevõtjate gruppi tuleb ka majanduslikust seisukohast käsitleda ühe üksusena. Eelkõige füüsiliste isikute (perekond Sauteri) vaheliste sidemete põhjal, aga ka nende ärisuhete ja ettevõtjatevaheliste seoste põhjal saab perekond Sauter lisaks oma äritegevusele probleemideta kooskõlastada ka strateegilisi arengusuundi grupina. Sidemed ettevõtjate vahel ei ole tekkinud hiljuti, vaid näivad põhinevat ühisel minevikul ja kavandatud ühisel arengul.

| (58) | Internetis tutvustavad ettevõtjad Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH ja Biodiesel Production S.A aadressil http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm ennast Sauteri grupina ning ka see viitab ühisele majandustegevusele. |
| --- | --- |

(58)

Internetis tutvustavad ettevõtjad Landesprodukten-Großhandlung GmbH, Sauter GmbH, Compos Entsorgung GmbH, MUW GmbH, AIIEN GmbH, Autokontor Bayern GmbH ja Biodiesel Production S.A aadressil http://www.sauter-logistik.de/Sauter_Gruppe.htm ennast Sauteri grupina ning ka see viitab ühisele majandustegevusele.

| (59) | Lisaks sellele nimetavad pangad, nagu NordLB, mitmeid perekond Sauteri kontrolli all olevaid ettevõtjaid Sauteri grupiks. Sauteri ettevõtjate kuulumist gruppi kinnitab panga analüüs. Saksamaa ei osanud selgitada, miks pangad kõnealuseid ettevõtjaid niimoodi nimetavad. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks sellele nimetavad pangad, nagu NordLB, mitmeid perekond Sauteri kontrolli all olevaid ettevõtjaid Sauteri grupiks. Sauteri ettevõtjate kuulumist gruppi kinnitab panga analüüs. Saksamaa ei osanud selgitada, miks pangad kõnealuseid ettevõtjaid niimoodi nimetavad.

| (60) | Ärisuhted NUWi ja SBE Swiss BioEnergy AG vahel toonitavad NUWi tihedaid sidemeid perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate võrgustikuga. Nagu eespool näidatud, ehitab SBE Swiss BioEnergy AG kui peatöövõtja esitatud abisaajale NUWile biodiisli tehase. Lisaks sellele rahastab SBE osa investeeringust ja lühiajaliselt ka investeerimistoetust. |
| --- | --- |

(60)

Ärisuhted NUWi ja SBE Swiss BioEnergy AG vahel toonitavad NUWi tihedaid sidemeid perekond Sauterile kuuluvate ettevõtjate võrgustikuga. Nagu eespool näidatud, ehitab SBE Swiss BioEnergy AG kui peatöövõtja esitatud abisaajale NUWile biodiisli tehase. Lisaks sellele rahastab SBE osa investeeringust ja lühiajaliselt ka investeerimistoetust.

| (61) | Saksamaa edastatud teabe põhjal (vrd 4. ja 5. jagu) teeb komisjon järelduse, et ettevõtjad, kus ühele või mitmele perekond Sauteri liikmele kuulub enamusosalus, moodustavad ühe majandusüksuse. On ilmne, et perekonnaliikmed moodustavad ühiselt tegutsevate isikute rühma VKE soovituse lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses ja nende äritegevus on ühine. |
| --- | --- |

(61)

Saksamaa edastatud teabe põhjal (vrd 4. ja 5. jagu) teeb komisjon järelduse, et ettevõtjad, kus ühele või mitmele perekond Sauteri liikmele kuulub enamusosalus, moodustavad ühe majandusüksuse. On ilmne, et perekonnaliikmed moodustavad ühiselt tegutsevate isikute rühma VKE soovituse lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses ja nende äritegevus on ühine.

| (62) | Erinevate ettevõtjate tegevus toimub suures ulatuses samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Seoses sellega tuleb toonitada, et NUW, MUW, MBE ja NBE tarnivad oma tooteid SBE Swiss BioEnergy AGle ning kolm gruppi kuuluvat ettevõtjat (NUW, NBE ja MBE) müüvad oma toodangut suurtele naftakontsernidele. Nii NUW kui ka MUW ostavad tähtsaimat pooltoodet taimeõli Bunge Deutschland GmbH-lt ja Cargill GmbH-lt. Samuti tundub olevat tähtis, et SBE Swiss BioEnergy AG ehitab ja käitab biokütuste tootmiseks kasutatavaid keemiatehaseid – samasuguseid tehaseid käitavad mitmed perekond Sauterile kuuluvad ettevõtjad – ning et SBE Swiss BioEnergy AG kaupleb biokütustega. Ilmselt osutavad Sauter Verpachtung GmbH, Alois Sauter Landesproduktenhandlung ja Autokontor Bayern transporditeenuseid, mille järele on kõikide gruppi kuuluvate ettevõtjate hulgas suur nõudmine ning mida nad võivad vajaduse korral kasutada. Nii biodiisel kui ka bioetanool on sõidukikütused. Lähiturgude analüüsi puhul ei oma tähtsust, et biodiislit kasutavad veoautod ning et bioetanooli segatakse mineraalõliga ja seda kasutavad sõiduautod. Mõlemat toodet turustatakse sarnaste või isegi samade müügi- ja turustuskanalite kaudu ning neid kasutavad transporditeenuseid osutavad sõidukid. Seetõttu tuleb NUWi VKE staatuse kontrollimisel arvestada nii töötajate arvu kui ka ettevõtjate finantsandmeid. |
| --- | --- |

(62)

Erinevate ettevõtjate tegevus toimub suures ulatuses samal asjaomasel turul või lähiturgudel. Seoses sellega tuleb toonitada, et NUW, MUW, MBE ja NBE tarnivad oma tooteid SBE Swiss BioEnergy AGle ning kolm gruppi kuuluvat ettevõtjat (NUW, NBE ja MBE) müüvad oma toodangut suurtele naftakontsernidele. Nii NUW kui ka MUW ostavad tähtsaimat pooltoodet taimeõli Bunge Deutschland GmbH-lt ja Cargill GmbH-lt. Samuti tundub olevat tähtis, et SBE Swiss BioEnergy AG ehitab ja käitab biokütuste tootmiseks kasutatavaid keemiatehaseid – samasuguseid tehaseid käitavad mitmed perekond Sauterile kuuluvad ettevõtjad – ning et SBE Swiss BioEnergy AG kaupleb biokütustega. Ilmselt osutavad Sauter Verpachtung GmbH, Alois Sauter Landesproduktenhandlung ja Autokontor Bayern transporditeenuseid, mille järele on kõikide gruppi kuuluvate ettevõtjate hulgas suur nõudmine ning mida nad võivad vajaduse korral kasutada. Nii biodiisel kui ka bioetanool on sõidukikütused. Lähiturgude analüüsi puhul ei oma tähtsust, et biodiislit kasutavad veoautod ning et bioetanooli segatakse mineraalõliga ja seda kasutavad sõiduautod. Mõlemat toodet turustatakse sarnaste või isegi samade müügi- ja turustuskanalite kaudu ning neid kasutavad transporditeenuseid osutavad sõidukid. Seetõttu tuleb NUWi VKE staatuse kontrollimisel arvestada nii töötajate arvu kui ka ettevõtjate finantsandmeid.

| (63) | Vastavalt komisjoni VKE soovitusele võetakse otsuse tegemisel selle kohta, kas abisaava ettevõtja puhul on tegemist VKEga, võrdlusaastaks viimane aruandeaasta. Ettevõtja, kelle töötajate arv on ettenähtust suurem või kes ületab rahalised piirmäärad, kaotab VKE staatuse ainult siis, kui eelnimetatud piirmäärasid ületatakse kahel järjestikusel majandusaastal. Äsja asutatud ettevõtjate puhul, kelle raamatupidamisaruandeid ei ole veel heaks kiidetud, kohaldatakse piirmäärasid majandusaasta käigus koostatud usaldusväärsete hinnanguliste näitajate alusel. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt komisjoni VKE soovitusele võetakse otsuse tegemisel selle kohta, kas abisaava ettevõtja puhul on tegemist VKEga, võrdlusaastaks viimane aruandeaasta. Ettevõtja, kelle töötajate arv on ettenähtust suurem või kes ületab rahalised piirmäärad, kaotab VKE staatuse ainult siis, kui eelnimetatud piirmäärasid ületatakse kahel järjestikusel majandusaastal. Äsja asutatud ettevõtjate puhul, kelle raamatupidamisaruandeid ei ole veel heaks kiidetud, kohaldatakse piirmäärasid majandusaasta käigus koostatud usaldusväärsete hinnanguliste näitajate alusel.

| (64) | Sõltumata sellest, milliste aastate andmeid vaadeldakse (2002, 2003, 2004 ja 2005), ületas Sauteri grupp alati aastakäibe ja aastabilansi piirmäärad. 2004. ja 2005. aastal ületati kõiki piirväärtusi, kaasa arvatud töötajate arvule kehtestatud piirväärtust. |
| --- | --- |

(64)

Sõltumata sellest, milliste aastate andmeid vaadeldakse (2002, 2003, 2004 ja 2005), ületas Sauteri grupp alati aastakäibe ja aastabilansi piirmäärad. 2004. ja 2005. aastal ületati kõiki piirväärtusi, kaasa arvatud töötajate arvule kehtestatud piirväärtust.

| (65) | Saksamaa esitatud teabe põhjal on nende ettevõtjate, mille enamusosalus kuulub Sauteri perekonnale (ilma NUW Verwaltung GmbH-ta), 2002.-2005. aastat hõlmavad töötajaid käsitlevad andmed ja finantsandmed järgmised: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajad | 122 | 164 | 332 | 412 |
| Aastakäive eurodes | 79 819 124 | 107 082 928 | 296 332 725 | 421 855 238 |
| Aastabilanss eurodes | 135 966 984 | 327 657 218 | 331 071 069 | 404 652 910 |

(65)

Saksamaa esitatud teabe põhjal on nende ettevõtjate, mille enamusosalus kuulub Sauteri perekonnale (ilma NUW Verwaltung GmbH-ta), 2002.-2005. aastat hõlmavad töötajaid käsitlevad andmed ja finantsandmed järgmised:

2002

2003

2004

2005

Töötajad

122

164

332

412

Aastakäive eurodes

79 819 124

107 082 928

296 332 725

421 855 238

Aastabilanss eurodes

135 966 984

327 657 218

331 071 069

404 652 910

Täpsemad andmed töötajaskonna kohta ja üksikute ettevõtjate finantsandmed on esitatud lisas.

| (66) | Komisjoni VKE soovituse lisas esitatud määratluse kohaselt on VKE ettevõtja, kellel on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot. Sauteri grupp ületab 2002. ja 2003. aastal aastakäibe ja aastabilansi piirmäära ning 2004. ja 2005. aastal kõikidele näitajatele kehtestatud piirmäärasid. Seetõttu ei ole NUWi võimalik käsitleda VKEna ja ta ei ole kõlblik saama VKE soodustust. |
| --- | --- |

(66)

Komisjoni VKE soovituse lisas esitatud määratluse kohaselt on VKE ettevõtja, kellel on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 43 miljonit eurot. Sauteri grupp ületab 2002. ja 2003. aastal aastakäibe ja aastabilansi piirmäära ning 2004. ja 2005. aastal kõikidele näitajatele kehtestatud piirmäärasid. Seetõttu ei ole NUWi võimalik käsitleda VKEna ja ta ei ole kõlblik saama VKE soodustust.

| (67) | Arvestades Sauteri grupi ülesehitust, üksikute ettevõtjate osanike vahelisi suhteid ja gruppi kuuluvate üksikute ettevõtjate vahelisi majandussidemeid ei puutu ei grupp tervikuna ega ka NUW kõnealuse grupi liikmena kokku VKEle tüüpiliste raskustega. Võttes arvesse grupi käivet ja aastabilanssi tuleb lähtuda sellest, et NUWil on piiramatu juurdepääs finantsturgudele ja ta suudab kavandatavat investeeringut rahastada samadel tingimustel nagu iga suurettevõtja. |
| --- | --- |

(67)

Arvestades Sauteri grupi ülesehitust, üksikute ettevõtjate osanike vahelisi suhteid ja gruppi kuuluvate üksikute ettevõtjate vahelisi majandussidemeid ei puutu ei grupp tervikuna ega ka NUW kõnealuse grupi liikmena kokku VKEle tüüpiliste raskustega. Võttes arvesse grupi käivet ja aastabilanssi tuleb lähtuda sellest, et NUWil on piiramatu juurdepääs finantsturgudele ja ta suudab kavandatavat investeeringut rahastada samadel tingimustel nagu iga suurettevõtja.

| (68) | Vähemalt NUWi, NBE ja MBE klientideks on suured mineraalõliettevõtjad. Sellest tulenevalt suudavad Sauteri grupi liikmed tarnida oma tooteid piirkondlikust või Saksamaa turust kaugemale. Eelkõige SBE Swiss BioEnergy AG kaudu on neil võrdne juurdepääs vajalikule tehnoloogiale. Grupi liikmed tegutsevad tootmis- ja turustusahela erinevatel tasanditel ja seetõttu saab Sauteri grupp tegutseda ühtse grupi, mitte tüüpilise VKEna. Komisjon teeb järelduse, et NUW ja Sauteri grupp ei ole VKEd VKE soovituses sätestatud määratluse kohaselt ning sellest tulenevalt puutu nad kokku VKEdele tüüpiliste raskustega. Seetõttu ei ole nad kõlblikud saama VKEle ette nähtud täiendavat abisummat. |
| --- | --- |

(68)

Vähemalt NUWi, NBE ja MBE klientideks on suured mineraalõliettevõtjad. Sellest tulenevalt suudavad Sauteri grupi liikmed tarnida oma tooteid piirkondlikust või Saksamaa turust kaugemale. Eelkõige SBE Swiss BioEnergy AG kaudu on neil võrdne juurdepääs vajalikule tehnoloogiale. Grupi liikmed tegutsevad tootmis- ja turustusahela erinevatel tasanditel ja seetõttu saab Sauteri grupp tegutseda ühtse grupi, mitte tüüpilise VKEna. Komisjon teeb järelduse, et NUW ja Sauteri grupp ei ole VKEd VKE soovituses sätestatud määratluse kohaselt ning sellest tulenevalt puutu nad kokku VKEdele tüüpiliste raskustega. Seetõttu ei ole nad kõlblikud saama VKEle ette nähtud täiendavat abisummat.

7.   JÄRELDUS

| (69) | Võttes arvesse kõiki komisjonile esitatud asjaolusid teeb komisjon järelduse, et riigiabi, mida Saksamaa kavatseb anda NUWile VKE soodustusena, tuleks pidada ühisturuga kokkusobimatuks, |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse kõiki komisjonile esitatud asjaolusid teeb komisjon järelduse, et riigiabi, mida Saksamaa kavatseb anda NUWile VKE soodustusena, tuleks pidada ühisturuga kokkusobimatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Saksamaa tahab NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KGle anda VKE soodustusena, on ühisturuga kokkusobimatu. Nimetatud põhjusel ei ole abi andmine lubatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 07 juuni 2006.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 27, 27.1.2001, lk 44.

1

(2)  ELT C 86, 8.4.2005, lk 2.

2

(3)  6. oktoobri 1969. aasta seadus keskvalitsuse ja liidumaade ühiskava “Piirkondliku majandusstruktuuri parandamine” kohta koos ühiskava 31. raamplaani II osa vastavate sätetega; ühiskava kestust pikendati viimati komisjoni 1. oktoobri 2003. aasta otsusega riigiabi N 642/02 kohta (ELT C 284, 27.11.2003, lk 2).

3

(4)  “Investeerimissoodustus ettevõtlusinvesteeringutele 2004. aastal”, kiideti heaks 10. detsembril 2003 numbri all N 336/2003 vastavalt 1999. aasta investeerimissoodustuste seaduse 11. oktoobri 2002. aasta redaktsioonile ja võttes arvesse 2003. aasta maksumuudatuste seaduse eelnõu (ELT C 67, 17.3.2004, lk 12).

4

(5)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

5

(6)  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH on NUWi piiramata vastutusega partner.

6

Verwaltung

(7)  Euroopa Kohtu 14. novembri 1984. aasta otsus kohtuasjas 323/82, Intermills v. komisjon, EKL 1984, lk 3808.

7

v

(8)  Esimese Astme Kohtu 14. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas T-137/02, Pollmeier Malchow v. komisjon, EKL 2005, lk II-3541.

8

v

(9)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-91/01 Itaalia v. komisjon, EKL 2004, lk I-4355, punkt 54.

9

v.

---

LISA

Saksamaa esitatud teabe kohaselt perekond Sauerile kuuluvad ettevõtjad

| Osalused |
| --- |
| Bernd Sauter: | 33 % | Bernd Sauter: | 33 % | Mario Biele: | 1 % | | | Bernd Sauter: | 12 % | Bernd Sauter: | 12 % | | | | |
| Claus Sauter: | 33 % | Claus Sauter: | 33 % | Karl-Heinz Reipert: | 1 % | | | Claus Sauter: | 12 % | Claus auter: | 12 % | | | | |
| Dr. Georg Pollert | 34 % | Dr. Georg Pollert: | 34 % | Daniela Sauter : | 74 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 38 % | Daniela Sauter: | 50 % | Daniela Sauter: | 50 % |
| | | | | Dr. Georg Pollert: | 24 % | Dr. Georg Pollert: | 50 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 38 % | Marion Sauter: | 50 % | Marion Sauter: | 50 % |
| Tegevjuhid |
| Dr. Georg Pollert | Dr. Georg Pollert | Theodor Niesmann | Theodor Niesmann | Dr. Bernd Klotz | Dr. Bernd Klotz | Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin | Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin |
| MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG | NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG | NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH | NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG |
| esindaja
  MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH | | esindaja
  NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH | | | esindaja
  MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH | | esindaja
  Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH |
| toode: biodiisel | toode: biodiisel | toode: biodiisel | toode: biodiisel | toode: bioetanool | toode: bioetanool | toode: bioetanool | toode: bioetanool |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| käive: | 110 358 000 | käive: | 0 | käive: | 0 | käive: | 0 | käive: | 0 | käive: | 4 104 087 | käive: | 0 | käive: | 12 531 681 |
| bilanss: | 73 788 863 | bilanss: | 48 084 | bilanss: | 25 085 041 | bilanss: | 28 000 | bilanss: | 48 084 | bilanss: | 60 894 944 | bilanss: | 36 147 | bilanss: | 67 919 722 |
| töötajaid: | 44 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 2 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 76 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 65 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) |
| käive: | 120 000 000 | käive: | 0 | käive: | 10 200 000 | käive: | 0 | käive: | 0 | käive: | 26 135 000 | käive: | 0 | käive: | 35 300 000 |
| bilanss: | 60 000 000 | bilanss: | 50 000 | bilanss: | 48 000 000 | bilanss: | 32 000 | bilanss: | 50 000 | bilanss: | 60 900 000 | bilanss: | 40 000 | bilanss: | 70 000 |
| töötajaid: | 44 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 45 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 95 | töötajaid: | 95 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 70 |
| Osalused |
| Bernd Sauter: | 40 % | Albertina Sauter: | 25 % | Bernd Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 50 % | | | | | | | | |
| Claus Sauter: | 40 % | Alois Sauter: | 25 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 100 % | Bernd Sauter: | 50 % | Bernd Sauter: | 33,33 % | Bernd Sauter: | 40 % |
| Daniela Sauter: | 20 % | Bernd Sauter: | 25 % | Sauter GmbH: | 0 % | | | | | Claus Sauter: | 50 % | Claus Sauter: | 33,33 % | Claus Sauter: | 20 % |
| | | Claus Sauter: | 25 % | | | | | | | | | Roland Koch: | 33,33 % | Roland Koch: | 40 % |
| Tegevjuhid |
| Claus Sauter | Bernd Sauter and Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter | Alois Sauter | Bernd Sauter | Bernd Sauter & Roland Koch | Roland Koch |
| SBE Swiss BioEnergie AG | Sauter Verpachtung GmbH | Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG | Sauter GmbH | Compos Entsorgungs GmbH | ALLEN GmbH | Autokontor Bayern GmbH | Autokontor Vertriebs GmbH |
| kauplemine biokütustega | üürile- ja rendileandmine, taastuvate toorainete müük, töötlemine ja turustamine | esindaja Sauter GmbH

  kauplemine põllumajandustoodetega | kauplemine põllumajandustoodetega | reoveesetete ja komposti kõrvaldamine | energiatootmise rajatised | autoettevõtte käitamine, kauplemine sõidukitega, transport | autoettevõtte käitamine, kauplemine sõidukitega, transport |
| 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR | 2004 | EUR |
| käive: | 41 923 832 | käive: | 99 610 485 | käive: | 5 078 988 | käive: | 0 | käive: | 1 120 786 | käive: | 0 | käive: | 18 203 975 | käive: | 3 400 000 |
| bilanss: | 33 947 576 | bilanss: | 54 695 450 | bilanss: | 5 938 678 | bilanss: | 41 790 | bilanss: | 1 787 142 | bilanss: | 1 442 219 | bilanss: | 4 006 114 | bilanss: | 1 400 000 |
| töötajaid: | 4 | töötajaid: | 61 | töötajaid: | 37 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 4 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 32 | töötajaid: | 7 |
| 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR | 2005 | EUR |
| (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) | (hinnang) |
| käive: | 172 220 238 | käive: | 25 000 000 | käive: | 4 800 000 | käive: | 0 | käive: | 1 200 000 | käive: | 0 | käive: | 27 000 000 | käive: | 0 |
| bilanss: | 95 677 910 | bilanss: | 55 000 000 | bilanss: | 5 900 000 | bilanss: | 43 000 | bilanss: | 1 800 000 | bilanss: | 1 100 000 | bilanss: | 6 000 000 | bilanss: | 100 000 |
| töötajaid: | 7 | töötajaid: | 50 | töötajaid: | 37 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 4 | töötajaid: | 0 | töötajaid: | 60 | töötajaid: | 0 |

Osalused

Bernd Sauter:

33 %

Bernd Sauter:

33 %

Mario Biele:

1 %

Bernd Sauter:

12 %

Bernd Sauter:

12 %

Claus Sauter:

33 %

Claus Sauter:

33 %

Karl-Heinz Reipert:

1 %

Claus Sauter:

12 %

Claus auter:

12 %

Dr. Georg Pollert

34 %

Dr. Georg Pollert:

34 %

Daniela Sauter :

74 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

38 %

Daniela Sauter:

50 %

Daniela Sauter:

50 %

Dr. Georg Pollert:

24 %

Dr. Georg Pollert:

50 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

38 %

Marion Sauter:

50 %

Marion Sauter:

50 %

Tegevjuhid

Dr. Georg Pollert

Dr. Georg Pollert

Theodor Niesmann

Theodor Niesmann

Dr. Bernd Klotz

Dr. Bernd Klotz

Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin

Daniela Sauter and Klaus-Dieter Bettin

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH & Co. KG

NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

MBE Mitteldeutsche BioEnergie GmbH & Co. KG

NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH

NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH & Co. KG

esindaja

MUW Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH

esindaja

NUW Nordbrandenburger Umesterungswerke Verwaltung GmbH

esindaja

MBE Mitteldeutsche BioEnergie Verwaltung GmbH

esindaja

Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltung GmbH

toode: biodiisel

toode: biodiisel

toode: biodiisel

toode: biodiisel

toode: bioetanool

toode: bioetanool

toode: bioetanool

toode: bioetanool

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

käive:

110 358 000

käive:

0

käive:

0

käive:

0

käive:

0

käive:

4 104 087

käive:

0

käive:

12 531 681

bilanss:

73 788 863

bilanss:

48 084

bilanss:

25 085 041

bilanss:

28 000

bilanss:

48 084

bilanss:

60 894 944

bilanss:

36 147

bilanss:

67 919 722

töötajaid:

44

töötajaid:

0

töötajaid:

2

töötajaid:

0

töötajaid:

0

töötajaid:

76

töötajaid:

0

töötajaid:

65

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

käive:

120 000 000

käive:

0

käive:

10 200 000

käive:

0

käive:

0

käive:

26 135 000

käive:

0

käive:

35 300 000

bilanss:

60 000 000

bilanss:

50 000

bilanss:

48 000 000

bilanss:

32 000

bilanss:

50 000

bilanss:

60 900 000

bilanss:

40 000

bilanss:

70 000

töötajaid:

44

töötajaid:

0

töötajaid:

45

töötajaid:

0

töötajaid:

95

töötajaid:

95

töötajaid:

0

töötajaid:

70

Osalused

Bernd Sauter:

40 %

Albertina Sauter:

25 %

Bernd Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

50 %

Claus Sauter:

40 %

Alois Sauter:

25 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

100 %

Bernd Sauter:

50 %

Bernd Sauter:

33,33 %

Bernd Sauter:

40 %

Daniela Sauter:

20 %

Bernd Sauter:

25 %

Sauter GmbH:

0 %

Claus Sauter:

50 %

Claus Sauter:

33,33 %

Claus Sauter:

20 %

Claus Sauter:

25 %

Roland Koch:

33,33 %

Roland Koch:

40 %

Tegevjuhid

Claus Sauter

Bernd Sauter and Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter

Alois Sauter

Bernd Sauter

Bernd Sauter & Roland Koch

Roland Koch

SBE Swiss BioEnergie AG

Sauter Verpachtung GmbH

Alois Sauter Landesprodukten-Großhandlung GmbH & Co. KG

Sauter GmbH

Compos Entsorgungs GmbH

ALLEN GmbH

Autokontor Bayern GmbH

Autokontor Vertriebs GmbH

kauplemine biokütustega

üürile- ja rendileandmine, taastuvate toorainete müük, töötlemine ja turustamine

esindaja Sauter GmbH

kauplemine põllumajandustoodetega

kauplemine põllumajandustoodetega

reoveesetete ja komposti kõrvaldamine

energiatootmise rajatised

autoettevõtte käitamine, kauplemine sõidukitega, transport

autoettevõtte käitamine, kauplemine sõidukitega, transport

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

2004

EUR

käive:

41 923 832

käive:

99 610 485

käive:

5 078 988

käive:

0

käive:

1 120 786

käive:

0

käive:

18 203 975

käive:

3 400 000

bilanss:

33 947 576

bilanss:

54 695 450

bilanss:

5 938 678

bilanss:

41 790

bilanss:

1 787 142

bilanss:

1 442 219

bilanss:

4 006 114

bilanss:

1 400 000

töötajaid:

4

töötajaid:

61

töötajaid:

37

töötajaid:

0

töötajaid:

4

töötajaid:

0

töötajaid:

32

töötajaid:

7

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

2005

EUR

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

(hinnang)

käive:

172 220 238

käive:

25 000 000

käive:

4 800 000

käive:

0

käive:

1 200 000

käive:

0

käive:

27 000 000

käive:

0

bilanss:

95 677 910

bilanss:

55 000 000

bilanss:

5 900 000

bilanss:

43 000

bilanss:

1 800 000

bilanss:

1 100 000

bilanss:

6 000 000

bilanss:

100 000

töötajaid:

7

töötajaid:

50

töötajaid:

37

töötajaid:

0

töötajaid:

4

töötajaid:

0

töötajaid:

60

töötajaid:

0

---