# Euroopa Liidu L 379/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 379 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide28. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 379

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide28. detsember 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1997/2006, 19. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr. 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1999/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit sadulate impordi suhtes | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2000/2006, 20. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1870/2005 seoses Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemisega | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2001/2006, 21. detsember 2006, millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga kohandatakse määrust (EÜ) nr 2295/2003, millega kehtestatakse munade teatavaid turustusnorme käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1907/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2002/2006, 21. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 47 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2003/2006, 21. detsember 2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) | 49 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2004/2006, 22. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2273/93, millega määratakse kindlaks teravilja sekkumiskeskused, ja kohandatakse kõnealust määrust seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega | 54 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2005/2006, 22. detsember 2006, millega kehtestatakse Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 65 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2006/2006, 22. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, et lisada Horvaatiast pärit suhkrutoodete iga-aastane tariifikvoot | 95 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2007/2006, 22. detsember 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 teatavate selliste 3. kategooria materjalist saadud vahesaaduste importimise ja transiidi suhtes, mis on ette nähtud tehniliseks kasutamiseks meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, ning muudetakse kõnealust määrust (
  1
  ) | 98 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2008/2006, 22 detsember 2006, milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Serbiast, Montenegrost ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2007. aastal | 105 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2009/2006, 27. detsember 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused | 117 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2010/2006, 27. detsember 2006, millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2007. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt | 121 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1997/2006, 19. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr. 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1999/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit sadulate impordi suhtes

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2000/2006, 20. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1870/2005 seoses Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemisega

37

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2001/2006, 21. detsember 2006, millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga kohandatakse määrust (EÜ) nr 2295/2003, millega kehtestatakse munade teatavaid turustusnorme käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1907/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

39

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2002/2006, 21. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

47

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2003/2006, 21. detsember 2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF)

49

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2004/2006, 22. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2273/93, millega määratakse kindlaks teravilja sekkumiskeskused, ja kohandatakse kõnealust määrust seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

54

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2005/2006, 22. detsember 2006, millega kehtestatakse Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

65

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2006/2006, 22. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, et lisada Horvaatiast pärit suhkrutoodete iga-aastane tariifikvoot

95

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2007/2006, 22. detsember 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 teatavate selliste 3. kategooria materjalist saadud vahesaaduste importimise ja transiidi suhtes, mis on ette nähtud tehniliseks kasutamiseks meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, ning muudetakse kõnealust määrust (
  1
  )

in vitro

1

98

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2008/2006, 22 detsember 2006, milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Serbiast, Montenegrost ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2007. aastal

baby-beef

105

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2009/2006, 27. detsember 2006, millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

117

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2010/2006, 27. detsember 2006, millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2007. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt

121

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 21. detsember 2006, millega rakendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 | 123 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, dimetenamiidi kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6895 all)

   (
  1
  ) | 125 |
| | * | Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, fosalooni kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6897 all)

   (
  1
  ) | 127 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 21. detsember 2006, millega rakendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3

123

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, dimetenamiidi kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6895 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6895 all)

1

125

*

Komisjoni otsus, 22. detsember 2006, fosalooni kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 6897 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6897 all)

1

127

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2006/1011/ÜVJP, 21. detsember 2006, millega rakendatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta | 129 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2006/1011/ÜVJP, 21. detsember 2006, millega rakendatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1997/2006,

19. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise (1) ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | On vajalik edendada Euroopa mahetoidu ja mahepõllumajanduse tegevuskava rakendamist konkreetsete meetmete põhjal, et tagada lihtsustamine ja üldine sidusus. |
| --- | --- |

(1)

On vajalik edendada Euroopa mahetoidu ja mahepõllumajanduse tegevuskava rakendamist konkreetsete meetmete põhjal, et tagada lihtsustamine ja üldine sidusus.

| (2) | Ühendusse imporditud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks lubada viia ühenduse turule mahemärgiga märgistatuna, kui need on toodetud vastavalt tootmiseeskirjadele ja kontrollikorrale, mis on ühenduse õigusaktidega kooskõlas või nendega samaväärsed. |
| --- | --- |

(2)

Ühendusse imporditud mahepõllumajanduslikke tooteid tuleks lubada viia ühenduse turule mahemärgiga märgistatuna, kui need on toodetud vastavalt tootmiseeskirjadele ja kontrollikorrale, mis on ühenduse õigusaktidega kooskõlas või nendega samaväärsed.

| (3) | Tuleks tunnustada kolmandaid riike, kelle tootmisstandardid ja kontrollikord on samaväärsed ühenduses kohaldatavatega, ning avaldada kõnealuste riikide nimekiri. Tuleks tunnustada ka kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, kelle pädevuses on teostada kontrollimist riikides, mis ei kuulu tunnustatud riikide nimekirja, ning koostada nende nimekiri. Kolmandate riikide ettevõtjatel, kelle tootmine vastab täielikult ühenduse eeskirjadele, tuleks lubada esitada andmeid oma tegevuse kohta komisjoni tunnustatud kontrolliasutustele ja kontrollivatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks tunnustada kolmandaid riike, kelle tootmisstandardid ja kontrollikord on samaväärsed ühenduses kohaldatavatega, ning avaldada kõnealuste riikide nimekiri. Tuleks tunnustada ka kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, kelle pädevuses on teostada kontrollimist riikides, mis ei kuulu tunnustatud riikide nimekirja, ning koostada nende nimekiri. Kolmandate riikide ettevõtjatel, kelle tootmine vastab täielikult ühenduse eeskirjadele, tuleks lubada esitada andmeid oma tegevuse kohta komisjoni tunnustatud kontrolliasutustele ja kontrollivatele ametiasutustele.

| (4) | Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (3) nähakse liikmesriikidele ette võimalus väljastada importijatele kuni 31. detsembrini 2006. aastal teatavatel tingimustel lubasid üksikute toodete ühenduse turule viimiseks. Seda tuleks muuta, et asendada kehtiv impordikava alates nimetatud kuupäevast uue impordikavaga. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (3) nähakse liikmesriikidele ette võimalus väljastada importijatele kuni 31. detsembrini 2006. aastal teatavatel tingimustel lubasid üksikute toodete ühenduse turule viimiseks. Seda tuleks muuta, et asendada kehtiv impordikava alates nimetatud kuupäevast uue impordikavaga.

| (5) | Rahvusvahelise kaubanduse häirimise vältimiseks on vaja laiendada liikmesriikidele võimalust jätkata importijatele lubade väljastamist toodete ühenduse turule viimiseks, sealjuures iga juhtumit eraldi hinnates, kuni on kasutusele võetud uue impordikava toimimiseks vajalikud meetmed; eelkõige selliste kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste tunnustamise osas, kes on pädevad teostama kontrollimist riikides, mis ei ole kantud tunnustatud kolmandate riikide nimekirja. |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvahelise kaubanduse häirimise vältimiseks on vaja laiendada liikmesriikidele võimalust jätkata importijatele lubade väljastamist toodete ühenduse turule viimiseks, sealjuures iga juhtumit eraldi hinnates, kuni on kasutusele võetud uue impordikava toimimiseks vajalikud meetmed; eelkõige selliste kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste tunnustamise osas, kes on pädevad teostama kontrollimist riikides, mis ei ole kantud tunnustatud kolmandate riikide nimekirja.

| (6) | Määrust (EMÜ) nr 2092/91 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EMÜ) nr 2092/91 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2092/91 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 10 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | on rakendatud artiklis 9 nimetatud kontrollisüsteemi või on imporditud kooskõlas artikliga;
  artikli 11 lõike 6 kohaselt imporditud toodete puhul peab kontrollisüsteemi kohaldamine vastama siiski artiklis 9 ja eelkõige selle lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 10 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

on rakendatud artiklis 9 nimetatud kontrollisüsteemi või on imporditud kooskõlas artikliga;

artikli 11 lõike 6 kohaselt imporditud toodete puhul peab kontrollisüsteemi kohaldamine vastama siiski artiklis 9 ja eelkõige selle lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele.”

| 2. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 11
  1.   Kolmandast riigist imporditud toote võib viia ühenduse turule mahepõllumajandusliku märgistusega tähistatult, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | toode vastab käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 sätestatule; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 11

1.   Kolmandast riigist imporditud toote võib viia ühenduse turule mahepõllumajandusliku märgistusega tähistatult, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

toode vastab käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 sätestatule;

| b) | kõik ettevõtjad, sealhulgas eksportijad, on esitanud andmed oma tegevuse kohta vastavalt lõikele 2 tunnustatud kontrolliasutusele või kontrollivale ametiasutusele; ning |
| --- | --- |

b)

kõik ettevõtjad, sealhulgas eksportijad, on esitanud andmed oma tegevuse kohta vastavalt lõikele 2 tunnustatud kontrolliasutusele või kontrollivale ametiasutusele; ning

| c) | asjaomased ettevõtjad on võimelised mis tahes ajal esitama importijatele või riigi ametiasutustele dokumentaalseid tõendeid, mille abil saab kindlaks määrata viimase toimingu teostanud ettevõtja ja tema kontrolli all olevate toodete liigi või valiku ning punktide a ja b järgimise asjaomase ettevõtja poolt ning kehtivusaja. |
| --- | --- |

c)

asjaomased ettevõtjad on võimelised mis tahes ajal esitama importijatele või riigi ametiasutustele dokumentaalseid tõendeid, mille abil saab kindlaks määrata viimase toimingu teostanud ettevõtja ja tema kontrolli all olevate toodete liigi või valiku ning punktide a ja b järgimise asjaomase ettevõtja poolt ning kehtivusaja.

2.   Komisjon tunnustab kooskõlas artiklis 14 lõikes 2 nimetatud menetlusega lõike 1 punktis b nimetatud kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, sealhulgas artiklis 9 nimetatud kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, kes on pädevad teostama kontrollimist ja väljastama lõike 1 punktis c nimetatud dokumentaalseid tõendeid kolmandates riikides, ning koostab nende kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste nimekirja.

Kontrolliasutused akrediteeritakse Euroopa standardi EN 45011 või ISO juhendi 65 (toote sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) Euroopa Liidu Teataja C seerias avaldatud viimase versiooni kohaselt. Akrediteerimisasutus viib korrapäraselt läbi kontrolliasutuse tegevuste kohapealset hindamist, järelevalvet ja mitmeaastast kordushindamist.

Tunnustamistaotlusi läbi vaadates palub komisjon kontrolliasutusel või kontrollival ametiasutusel esitada kõik vajalikud andmed. Komisjon võib samuti teha ekspertidele ülesandeks tutvuda kohapeal tootmiseeskirjade ja asjaomase kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt kolmandas riigis läbi viidud kontrollitegevusega.

Tunnustatud kontrolliasutused või kontrollivad ametiasutused esitavad akrediteerimisasutuse või kui see on asjakohane, pädeva asutuse väljastatud aruanded nende tegevuse korrapärase kohapealse hindamise, järelevalve ja mitmeaastase kordushindamise kohta.

Komisjon, keda abistavad liikmesriigid, tagab nende hindamisaruannete alusel tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste asjakohase järelevalve, vaadates korrapäraselt läbi nende tunnustamise. Järelevalve iseloom määratakse kindlaks käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise esinemise riski hindamise alusel.

3.   Kolmandast riigist imporditud toote võib samuti viia ühenduse turule mahepõllumajandusliku märgistusega tähistatult, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | toode on toodetud vastavalt ühenduses mahepõllumajanduslikuks tootmiseks artiklis 5 ja 6 sätestatud tootmisstandarditega samaväärsetele standarditele; |
| --- | --- |

a)

toode on toodetud vastavalt ühenduses mahepõllumajanduslikuks tootmiseks artiklis 5 ja 6 sätestatud tootmisstandarditega samaväärsetele standarditele;

| b) | ettevõtjate suhtes on rakendatud artiklites 8 ja 9 osutatud kontrollimeetmetega samaväärseid meetmeid ning selliseid kontrollimeetmeid on pidevalt ja tõhusalt rakendatud; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate suhtes on rakendatud artiklites 8 ja 9 osutatud kontrollimeetmetega samaväärseid meetmeid ning selliseid kontrollimeetmeid on pidevalt ja tõhusalt rakendatud;

| c) | kolmanda riigi ettevõtjad on esitanud andmed oma tegevuse kohta kõigis tootmise, ettevalmistamise ja turustamise etappides lõike 4 kohaselt tunnustatud kontrollisüsteemile või lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutusele või kontrollivale ametiasutusele; |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi ettevõtjad on esitanud andmed oma tegevuse kohta kõigis tootmise, ettevalmistamise ja turustamise etappides lõike 4 kohaselt tunnustatud kontrollisüsteemile või lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutusele või kontrollivale ametiasutusele;

| d) | tootega on kaasas lõike 4 kohaselt tunnustatud kolmanda riigi pädeva asutuse või kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt või lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt väljastatud sertifikaat, milles kinnitatakse, et toode vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

d)

tootega on kaasas lõike 4 kohaselt tunnustatud kolmanda riigi pädeva asutuse või kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt või lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt väljastatud sertifikaat, milles kinnitatakse, et toode vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.

Sertifikaat peab originaaleksemplarina olema kaubale lisatud kuni esimese kaubasaajani. Seejärel peab importija säilitama sertifikaati kontrolliasutusele ja vajadusel kontrollivale ametiasutusele esitamiseks vähemalt kaks aastat.

4.   Komisjon võib artikli 14 lõikes 2 osutatud korras tunnustada kolmandaid riike, kelle tootmissüsteem vastab artiklites 5 ja 6 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele ja kelle kontrollikord on samaväärne artiklites 8 ja 9 sätestatuga, ning koostada kõnealuste riikide loetelu. Samaväärsuse hindamisel tuleb arvesse võtta codex alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).

Tunnustamistaotlusi läbi vaadates palub komisjon kolmandal riigil esitada kõik vajalikud andmed. Komisjon võib teha ekspertidele ülesandeks tutvuda kohapeal asjaomase kolmanda riigi tootmiseeskirjade ja kontrollikorraga.

Iga aasta 31. märtsiks saadavad sedaviisi tunnustatud kolmandad riigid komisjonile kokkuvõtliku aastaaruande nende kontrollikorra rakendamise ja jõustamise kohta.

Komisjon, keda abistavad liikmesriigid, tagab nendes hindamisaruannetes sisalduva teabe alusel tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste asjakohase järelevalve, vaadates korrapäraselt läbi nende tunnustamise. Järelevalve iseloom määratakse kindlaks käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise esinemise riski hindamise alusel.

5.   Toodete puhul, mis ei ole imporditud lõike 1 kohaselt ja ei ole imporditud lõike 4 kohaselt tunnustatud kolmandast riigist, võib komisjon artikli 14 lõikes 2 osutatud korras tunnustada kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, sealhulgas artiklis 9 nimetatud kontrolliasutusi ja kontrollivaid ametiasutusi, kes on pädevad teostama kontrollimist ja väljastama sertifikaate kolmandates riikides lõike 3 kohaldamise eesmärgil, ning koostama sellisete kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuse nimekirja. Samaväärsuse hindamisel tuleb arvesse võtta codex alimentarius'e suuniseid (CAC/GL 32).

Komisjon vaatab läbi kõik kolmanda riigi kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse esitatud tunnustamistaotlused.

Tunnustamistaotlusi läbi vaadates palub komisjon kontrolliasutusel või kontrollival ametiasutusel esitada kõik vajalikud andmed. Akrediteerimisasutus või, kui see on asjakohane, siis pädev asutus viib korrapäraselt läbi kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse tegevuse kohapealset hindamist, järelevalvet ja mitmeaastast kordushindamist. Komisjon võib teha ekspertidele ülesandeks tutvuda kohapeal tootmiseeskirjade ja asjaomase kontrolliasutuse või kontrolliva ametiasutuse poolt kolmandas riigis läbi viidud kontrollitegevusega.

Tunnustatud kontrolliasutused või kontrollivad ametiasutused esitavad hindamisaruanded, mille on väljastanud akrediteerimisasutus või, kui see on asjakohane, pädev asutus nende tegevuse korrapärase kohapealse hindamise, järelevalve ja mitmeaastase kordushindamise kohta.

Komisjon, keda abistavad liikmesriigid, tagab nende hindamisaruannete alusel tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste asjakohase järelevalve, vaadates korrapäraselt läbi nende tunnustamise. Järelevalve iseloom määratakse kindlaks käesoleva määruse sätete eiramise või rikkumise esinemise riski hindamise alusel.

6.   Ajavahemikul, mis algab 1. jaanuaril 2007 ja lõpeb kaksteist kuud pärast lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste esimese nimekirja avaldamist, võib liikmesriigi pädev asutus lubada importijatel viia selles liikmesriigis, kus importija on oma tegevusest vastavalt artikli 8 lõikele 1 teada andnud, turule tooteid, mis on imporditud lõikes 4 osutatud nimekirja mitte kantud kolmandatest riikidest, tingimusel, et importija esitab piisavad tõendid selle kohta, et käesoleva artikli lõike 3 punktides a ja b ettenähtud tingimused on täidetud. See luba tühistatakse kohe, kui neid tingimusi enam ei täideta. Load kaotavad kehtivuse hiljemalt 24 kuud pärast lõike 5 kohaselt tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste esimese nimekirja avaldamist. Imporditud tootel peab olema kontrollisertifikaat, mille on andnud asutus või ametiasutus, kelle väljastatud tunnistusi loa andnud liikmesriigi pädev asutus aktsepteerib.

Sertifikaat peab originaaleksemplarina olema kaubale lisatud kuni esimese kaubasaajani. Seejärel peab importija säilitama sertifikaati kontrolliasutusele ja vajadusel kontrollivale ametiasutusele esitamiseks vähemalt kaks aastat.

Kõik liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile igast käesoleva lõike kohaselt väljaantud loast, sealhulgas asjaomastest tootmisstandarditest ja kontrollikorrast.

Liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel kontrollib artiklis 14 osutatud komitee käesoleva artikli kohaselt väljaantud luba. Kui sellisel kontrollimisel ilmneb, et lõike 3 punktides a ja b ettenähtud tingimusi ei ole täidetud, nõuab komisjon, et loa väljaandnud liikmesriik selle tühistaks.

Vastava liikmesriigi pädeva asutuse poolt importijale käesoleva lõigu kohaselt enne 31. detsembrit 2006 antud mis tahes luba turustada kolmandast riigist imporditud tooteid kaotab kehtivuse hiljemalt 31. detsembril 2007.

7.   Komisjon võtab artikli 14 lõikes 2 osutatud korras vastu käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige järgmise kohta:

| a) | kriteeriumid ja kord, mida tuleb järgida kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste tunnustamisel, sealhulgas tunnustatud kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste nimekirja avaldamine; ning |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid ja kord, mida tuleb järgida kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste tunnustamisel, sealhulgas tunnustatud kolmandate riikide ning kontrolliasutuste ja kontrollivate ametiasutuste nimekirja avaldamine; ning

| b) | käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumentaalsed tõendid ning lõike 3 punktis d ja lõikes 6 nimetatud sertifikaat, võttes arvesse elektroonilise sertifitseerimise eeliseid, sealhulgas tõhustatud pettustevastast kaitset.” |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumentaalsed tõendid ning lõike 3 punktis d ja lõikes 6 nimetatud sertifikaat, võttes arvesse elektroonilise sertifitseerimise eeliseid, sealhulgas tõhustatud pettustevastast kaitset.”

| 3. | Artikli 16 lõike 3 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

Artikli 16 lõike 3 teine lõik jäetakse välja.

| 4. | III lisa C osa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu teine taane asendatakse järgmisega:






  “— | esimene kaubasaaja – artikli 11 lõike 3 punktis d ja lõikes 6 nimetatud füüsiline või juriidiline isik, kellele kaubasaadetis tarnitakse ning kes võtab selle vastu täiendavaks ettevalmistamiseks või ühenduse turule viimiseks.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

III lisa C osa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu teine taane asendatakse järgmisega:

“—

esimene kaubasaaja – artikli 11 lõike 3 punktis d ja lõikes 6 nimetatud füüsiline või juriidiline isik, kellele kaubasaadetis tarnitakse ning kes võtab selle vastu täiendavaks ettevalmistamiseks või ühenduse turule viimiseks.”;

| b) | punkti 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Kontrolliasutus või kontrolliv ametiasutus kontrollib C osa punktis 2 nimetatud lao- ja finantsarvestust ning artikli 11 lõike 3 punktis d või artikli 11 lõikes 6 nimetatud kontrollsertifikaati ning artikli 11 lõikes 1 nimetatud dokumentaalseid tõendeid.” |
| --- | --- |

b)

punkti 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Kontrolliasutus või kontrolliv ametiasutus kontrollib C osa punktis 2 nimetatud lao- ja finantsarvestust ning artikli 11 lõike 3 punktis d või artikli 11 lõikes 6 nimetatud kontrollsertifikaati ning artikli 11 lõikes 1 nimetatud dokumentaalseid tõendeid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  Kasutusel on uus eestikeelne termin “mahepõllumajanduslik tootmine”.

1

(2)  Arvamus on esitatud 28. septembril 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni 24. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 780/2006 (ELT L 137, 25.5.2006, lk 9).

3

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr. 1998/2006,

15. detsember 2006,

milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artiklit 2,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles pidanud nõu riigiabi nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäär, millest väiksemaid abimeetmeid ei käsitleta kõiki asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimusi täitvana, mistõttu nende meetmete suhtes ei kehti asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäär, millest väiksemaid abimeetmeid ei käsitleta kõiki asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimusi täitvana, mistõttu nende meetmete suhtes ei kehti asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustus.

| (2) | Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ning on mitmes otsuses selgitanud asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud abi mõistet. Komisjon on samuti esitanud oma tegevuspõhimõtted seoses vähese tähtsusega abi ülemmääraga, millest väiksema abi puhul artikli 87 lõiget 1 ei kohaldata. Need põhimõtted esitati esialgu vähese tähtsusega riigiabi eeskirja käsitlevas teatises, (3) seejärel aga komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses EÜ nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. (4) Pidades silmas kõnesoleva määruse rakendamisel saadud kogemust ning selleks, et võtta arvesse ühenduse inflatsiooni ja sisemajanduse kogutoodangu muutumist kuni 2006. aastani (k.a) ja nende tõenäolist muutumist käesoleva määruse kehtivusajal, tundub asjakohasena vaadata läbi mõned määruses (EÜ) nr 69/2001 sätestatud tingimused ja asendada see määrus uuega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ning on mitmes otsuses selgitanud asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud abi mõistet. Komisjon on samuti esitanud oma tegevuspõhimõtted seoses vähese tähtsusega abi ülemmääraga, millest väiksema abi puhul artikli 87 lõiget 1 ei kohaldata. Need põhimõtted esitati esialgu vähese tähtsusega riigiabi eeskirja käsitlevas teatises, (3) seejärel aga komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses EÜ nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. (4) Pidades silmas kõnesoleva määruse rakendamisel saadud kogemust ning selleks, et võtta arvesse ühenduse inflatsiooni ja sisemajanduse kogutoodangu muutumist kuni 2006. aastani (k.a) ja nende tõenäolist muutumist käesoleva määruse kehtivusajal, tundub asjakohasena vaadata läbi mõned määruses (EÜ) nr 69/2001 sätestatud tingimused ja asendada see määrus uuega.

| (3) | Pidades silmas põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete esmase tootmise alal kehtivaid erieeskirju ning ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi käesolevas määruses sätestatud abisummadest väiksemad summad vastata asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada nende valdkondade suhtes. Arvestades transpordivaldkonna arengut, eriti paljude transpordivaldkonna osade restruktureerimist pärast nende liberaliseerimist, ei ole enam otstarbekas jätta transpordivaldkond reguleerimata vähese tähtsusega abi käsitleva määrusega. Käesolev määrus peaks seetõttu kehtima terve transpordivaldkonna suhtes. Kuid arvestades asjaoluga, et keskmine maanteetranspordi ja reisijateveo valdkonnas tegutsev ettevõte on väikeettevõte, tuleks kohandada vähese tähtsusega abi üldist ülemmäära. Samadel põhjustel, arvestades ka valdkonna ülemahutavust ning liiklusummikute ja kaubavedudega seotud transpordipoliitika eesmärkidega, tuleks määruse reguleerimisalast jätta välja abi, mida antakse rendi ja tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks. See ei tähenda, et komisjon loobub soosimast riigiabi andmist veokite puhtuse ja keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks ühenduse muude õigusvahenditega. Käesolevat määrust ei kohaldata söevaldkonna suhtes, pidades silmas nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi. (5) |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete esmase tootmise alal kehtivaid erieeskirju ning ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi käesolevas määruses sätestatud abisummadest väiksemad summad vastata asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada nende valdkondade suhtes. Arvestades transpordivaldkonna arengut, eriti paljude transpordivaldkonna osade restruktureerimist pärast nende liberaliseerimist, ei ole enam otstarbekas jätta transpordivaldkond reguleerimata vähese tähtsusega abi käsitleva määrusega. Käesolev määrus peaks seetõttu kehtima terve transpordivaldkonna suhtes. Kuid arvestades asjaoluga, et keskmine maanteetranspordi ja reisijateveo valdkonnas tegutsev ettevõte on väikeettevõte, tuleks kohandada vähese tähtsusega abi üldist ülemmäära. Samadel põhjustel, arvestades ka valdkonna ülemahutavust ning liiklusummikute ja kaubavedudega seotud transpordipoliitika eesmärkidega, tuleks määruse reguleerimisalast jätta välja abi, mida antakse rendi ja tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks. See ei tähenda, et komisjon loobub soosimast riigiabi andmist veokite puhtuse ja keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks ühenduse muude õigusvahenditega. Käesolevat määrust ei kohaldata söevaldkonna suhtes, pidades silmas nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi. (5)

| (4) | Võttes arvesse põllumajandustoodete ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamise sarnasust, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei peeta töötlemiseks ega turustamiseks toote esmamüügiks ettevalmistamist põllumajandusettevõttes, näiteks teravilja koristamist, lõikamist ja peksmist, munade pakkimist jms, ega esmamüüki edasimüüjale või töötlejale. Alates käesoleva määruse jõustumisest ei tuleks põllumajandustoodete töötlemise või turustamise alal tegutsevatele ettevõtjatele abi andmise suhtes enam kohaldada komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris. (6) Seetõttu tuleks sellele vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1860/2004. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse põllumajandustoodete ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamise sarnasust, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei peeta töötlemiseks ega turustamiseks toote esmamüügiks ettevalmistamist põllumajandusettevõttes, näiteks teravilja koristamist, lõikamist ja peksmist, munade pakkimist jms, ega esmamüüki edasimüüjale või töötlejale. Alates käesoleva määruse jõustumisest ei tuleks põllumajandustoodete töötlemise või turustamise alal tegutsevatele ettevõtjatele abi andmise suhtes enam kohaldada komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) 1860/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris. (6) Seetõttu tuleks sellele vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1860/2004.

| (5) | Euroopa Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse ühine turukorraldus teatavas põllumajandussektoris, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud ostetud või turustatud toodete hinna või koguse alusel, juhul kui see kehtib sellise vähese tähtsusega abi suhtes, mida tuleb jagada esmaste tootjatega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse ühine turukorraldus teatavas põllumajandussektoris, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud ostetud või turustatud toodete hinna või koguse alusel, juhul kui see kehtib sellise vähese tähtsusega abi suhtes, mida tuleb jagada esmaste tootjatega.

| (6) | Niisuguse vähese tähtsusega ekspordiabi või vähese tähtsusega abi suhtes, millel on kodumaistele toodetele soodsamad tingimused kui importtoodetele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada. Eeskätt ei tohiks seda määrust kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja tegevust teistes riikides. Ekspordiabi ei ole üldjuhul abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud. |
| --- | --- |

(6)

Niisuguse vähese tähtsusega ekspordiabi või vähese tähtsusega abi suhtes, millel on kodumaistele toodetele soodsamad tingimused kui importtoodetele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada. Eeskätt ei tohiks seda määrust kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja tegevust teistes riikides. Ekspordiabi ei ole üldjuhul abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud.

| (7) | Määrust ei tohiks kohaldada niisuguste ettevõtjate suhtes, kes on raskustes olevad ettevõtjad vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (7) arvestades raskusi, mis tekivad seda tüüpi ettevõtjatele antava abi brutotoetusekvivalendi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(7)

Määrust ei tohiks kohaldada niisuguste ettevõtjate suhtes, kes on raskustes olevad ettevõtjad vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (7) arvestades raskusi, mis tekivad seda tüüpi ettevõtjatele antava abi brutotoetusekvivalendi kindlaksmääramisel.

| (8) | Komisjoni kogemused on näidanud, et abi, mille summa ei ületa kolme aasta jooksul 200 000 eurot, ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ega moonuta või ähvarda moonutada konkurentsi, mistõttu selline abi ei ole hõlmatud asutamislepingu artikli 87 lõikega 1. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul tuleks ülemmääraks kehtestada 100 000 eurot. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni kogemused on näidanud, et abi, mille summa ei ületa kolme aasta jooksul 200 000 eurot, ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ega moonuta või ähvarda moonutada konkurentsi, mistõttu selline abi ei ole hõlmatud asutamislepingu artikli 87 lõikega 1. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul tuleks ülemmääraks kehtestada 100 000 eurot.

| (9) | Käesolevas määruses käsitletakse aastana eelarveaastat, mida liikmesriigi ettevõtja kasutab eelarve koostamiseks. Kõnealune kolmeaastane ajavahemik on liikuv, see tähendab, et iga kord, kui antakse vähese tähtsusega abi, tuleb kindlaks teha jooksva eelarveaasta ja eelneva kahe eelarveaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi kogusumma. Seejuures tuleks arvestada liikmesriigi antud abi ka juhul, kui seda on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat abimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses käsitletakse aastana eelarveaastat, mida liikmesriigi ettevõtja kasutab eelarve koostamiseks. Kõnealune kolmeaastane ajavahemik on liikuv, see tähendab, et iga kord, kui antakse vähese tähtsusega abi, tuleb kindlaks teha jooksva eelarveaasta ja eelneva kahe eelarveaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi kogusumma. Seejuures tuleks arvestada liikmesriigi antud abi ka juhul, kui seda on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat abimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele.

| (10) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitleda aega, millal ettevõtjale antakse riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitleda aega, millal ettevõtjale antakse riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada.

| (11) | Ühenduse erinevates meetmetes ettenähtud abi osatähtsuse ülemmäärast möödahiilimise vältimiseks ei või vähese tähtsusega abi kumuleerida riigiabiga samadele abikõlblikele kuludele, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui vastavalt iga juhtumi iseärasustele on kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse erinevates meetmetes ettenähtud abi osatähtsuse ülemmäärast möödahiilimise vältimiseks ei või vähese tähtsusega abi kumuleerida riigiabiga samadele abikõlblikele kuludele, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui vastavalt iga juhtumi iseärasustele on kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega.

| (12) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja vähese tähtsusega abi ülemmäära õigeks kohaldamiseks peaksid liikmesriigid kasutama ühte ja sama arvutusmeetodit. Arvutamise hõlbustamiseks ja kooskõlas vähese tähtsusega abi eeskirja kohaldamise praeguse tavaga tuleks abisummad, mida ei anta rahas, ümber arvestada nende brutotoetusekvivalendiks. Kui läbipaistvat abi ei maksta toetusena või mitmes osas, tuleb toetusekvivalendi arvutamisel kasutada abi andmise ajal kehtivaid turuintressimäärasid. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks tuleks käesoleva määruse tähenduses käsitleda turumäärasid viitemääradena, mille komisjon korrapäraselt kinnitab objektiivsete kriteeriumide alusel ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas või Internetis. Kuid vajaduse korral võib lisada miinimummäärale täiendavaid baaspunkte, arvestades toetusesaaja esitatud tagatisi või temaga seotud riske. |
| --- | --- |

(12)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja vähese tähtsusega abi ülemmäära õigeks kohaldamiseks peaksid liikmesriigid kasutama ühte ja sama arvutusmeetodit. Arvutamise hõlbustamiseks ja kooskõlas vähese tähtsusega abi eeskirja kohaldamise praeguse tavaga tuleks abisummad, mida ei anta rahas, ümber arvestada nende brutotoetusekvivalendiks. Kui läbipaistvat abi ei maksta toetusena või mitmes osas, tuleb toetusekvivalendi arvutamisel kasutada abi andmise ajal kehtivaid turuintressimäärasid. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks tuleks käesoleva määruse tähenduses käsitleda turumäärasid viitemääradena, mille komisjon korrapäraselt kinnitab objektiivsete kriteeriumide alusel ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas või Internetis. Kuid vajaduse korral võib lisada miinimummäärale täiendavaid baaspunkte, arvestades toetusesaaja esitatud tagatisi või temaga seotud riske.

| (13) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva vähese tähtsusega abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Niisuguse täpse arvutuse võib teha näiteks toetuste, intressimääradele antavate toetuste ja ülemmääraga maksusoodustuste suhtes. Kapitalisüstina antavat abi tuleks käsitleda läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma on vähese tähtsusega abi ülemmäärast väiksem. Abi, mida antakse riskikapitali meetmetena vastavalt ühenduse suunistele väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta, (8) tohiks pidada läbipaistvaks vähese tähtsusega abiks vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta ühelegi sihtettevõttele kapitali üle vähese tähtsusega abi piirmäära. Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimäradele toetuse andmise ajal. |
| --- | --- |

(13)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva vähese tähtsusega abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Niisuguse täpse arvutuse võib teha näiteks toetuste, intressimääradele antavate toetuste ja ülemmääraga maksusoodustuste suhtes. Kapitalisüstina antavat abi tuleks käsitleda läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma on vähese tähtsusega abi ülemmäärast väiksem. Abi, mida antakse riskikapitali meetmetena vastavalt ühenduse suunistele väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta, (8) tohiks pidada läbipaistvaks vähese tähtsusega abiks vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta ühelegi sihtettevõttele kapitali üle vähese tähtsusega abi piirmäära. Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimäradele toetuse andmise ajal.

| (14) | Käesoleva määrusega ei välistata võimalust, et liikmesriigi meedet, näiteks kapitalisüsti, ei peeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks ka mõnel käesolevas määruses sätestamata alusel, kuna niisugune abimeede on vastu võetud vastavalt turuinvestori põhimõttele. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ei välistata võimalust, et liikmesriigi meedet, näiteks kapitalisüsti, ei peeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks ka mõnel käesolevas määruses sätestamata alusel, kuna niisugune abimeede on vastu võetud vastavalt turuinvestori põhimõttele.

| (15) | Tuleb anda õiguskindlus tagatiskavadele, mis ei ohusta kaubandust ega moonuta konkurentsi ja mille kohta on olemas piisavalt andmeid, et hinnata mõjusid usaldusväärselt. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada, et vähese tähtsusega abi 200 000 euro suurune üldine ülemmäär võetakse kasutusele ka tagatisest sõltuva ülemmäärana, mis põhineb tagatise aluseks oleva üksiklaenu tagatisega kogusummal. Seda konkreetset ülemmäära tuleks arvutada samal meetodil, mille alusel määratakse elujõulistele ettevõtjatele laenutagatiskavade raames antava riigiabi summat. Tagatistega seotud abi ülemmäära arvutamise meetodit ja andmeid ei tohiks kasutada seoses raskustes olevate ettevõtjatega, keda käsitletakse ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Seetõttu ei tuleks ülemmäära kohaldada, kui tegemist on üksikabi andmisega väljaspool tagatiskava üksikotsuse alusel, abi andmisega raskustes olevatele ettevõtjatele või niisuguste tagatiste andmisega abimeetme aluseks olevale tehingutele, mis ei ole laen, näiteks aktsiatehingute tagamine. Konkreetse ülemmäära kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, et kui intressilagi (viivise netomäär) on 13 %, mis on ühenduses laenutagatiskavade halvim võimalik määr, siis 1 500 000 euro suuruse tagatise brutotoetusekvivalent vastab arvestuslikult vähese tähtsusega abi üldisele ülemmäärale. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul tuleks seda summat vähendada 750 000 eurole. See konkreetne ülemmäär kehtib vaid kuni 80 % ulatuses tagatud laenud puhul. Liikmesriigid võivad tagatise brutotoetusekvivalendi hindamiseks kasutada ka komisjoni heakskiidetud meetodit, kui nad teatavad selle meetodi kasutamisest vastavalt mõnele riigiabi käsitlevale komisjoni määrusele, näiteks komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrusele nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes. (9) Kõnealust komisjoni heakskiidetud meetodit võib kasutada, kui selles on sõnaselgelt, käesoleva määruse rakendamise kontekstis, käsitletud niisugust liiki tagatisi ja nendega seotud tehinguid, mis on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(15)

Tuleb anda õiguskindlus tagatiskavadele, mis ei ohusta kaubandust ega moonuta konkurentsi ja mille kohta on olemas piisavalt andmeid, et hinnata mõjusid usaldusväärselt. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada, et vähese tähtsusega abi 200 000 euro suurune üldine ülemmäär võetakse kasutusele ka tagatisest sõltuva ülemmäärana, mis põhineb tagatise aluseks oleva üksiklaenu tagatisega kogusummal. Seda konkreetset ülemmäära tuleks arvutada samal meetodil, mille alusel määratakse elujõulistele ettevõtjatele laenutagatiskavade raames antava riigiabi summat. Tagatistega seotud abi ülemmäära arvutamise meetodit ja andmeid ei tohiks kasutada seoses raskustes olevate ettevõtjatega, keda käsitletakse ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Seetõttu ei tuleks ülemmäära kohaldada, kui tegemist on üksikabi andmisega väljaspool tagatiskava üksikotsuse alusel, abi andmisega raskustes olevatele ettevõtjatele või niisuguste tagatiste andmisega abimeetme aluseks olevale tehingutele, mis ei ole laen, näiteks aktsiatehingute tagamine. Konkreetse ülemmäära kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, et kui intressilagi (viivise netomäär) on 13 %, mis on ühenduses laenutagatiskavade halvim võimalik määr, siis 1 500 000 euro suuruse tagatise brutotoetusekvivalent vastab arvestuslikult vähese tähtsusega abi üldisele ülemmäärale. Maanteetranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate puhul tuleks seda summat vähendada 750 000 eurole. See konkreetne ülemmäär kehtib vaid kuni 80 % ulatuses tagatud laenud puhul. Liikmesriigid võivad tagatise brutotoetusekvivalendi hindamiseks kasutada ka komisjoni heakskiidetud meetodit, kui nad teatavad selle meetodi kasutamisest vastavalt mõnele riigiabi käsitlevale komisjoni määrusele, näiteks komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrusele nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes. (9) Kõnealust komisjoni heakskiidetud meetodit võib kasutada, kui selles on sõnaselgelt, käesoleva määruse rakendamise kontekstis, käsitletud niisugust liiki tagatisi ja nendega seotud tehinguid, mis on sätestatud käesolevas määruses.

| (16) | Liikmesriigi esitatud teate alusel võib komisjon uurida, kas brutotoetusekvivalent ei ületa vähese tähtsusega abi ülemmäära, kui abimeede ei ole toetus, laen, tagatis, kapitalisüst ega riskikapitalimeede. Kui ülemmäära ei ületata, võib abimeetme suhtes kohaldada käesolevat määrust. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigi esitatud teate alusel võib komisjon uurida, kas brutotoetusekvivalent ei ületa vähese tähtsusega abi ülemmäära, kui abimeede ei ole toetus, laen, tagatis, kapitalisüst ega riskikapitalimeede. Kui ülemmäära ei ületata, võib abimeetme suhtes kohaldada käesolevat määrust.

| (17) | Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade täitmine ja eelkõige vähese tähtsuse eeskirja alusel abi andmine vastavalt selle eeskirja tingimustele. Asutamislepingu artiklis 10 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsuse eeskirja alusel ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei ületaks kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul 200 000 eurot. Selleks peaksid liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel teatama asjaomasele ettevõtjale viitega käesolevale määrusele abi summa ning tõiga, et abi on vähese tähtsusega. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama ettevõtjalt õiendi jooksva eelarveaasta ja eelmise kahe eelarveaasta jooksul saadud muu vähese tähtsusega abi kohta ning hoolega jälgima, et uue vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäära. Teine võimalus on ülemmäära järgimist tagada keskregistri abil või kui tegemist on Euroopa Investeerimisfondis tagatiskavadega, võib viimane koostada abisaajate loetelu ja nõuda liikmesriikidelt abisaajate teavitamist saadud vähese tähtsusega abist. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade täitmine ja eelkõige vähese tähtsuse eeskirja alusel abi andmine vastavalt selle eeskirja tingimustele. Asutamislepingu artiklis 10 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsuse eeskirja alusel ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei ületaks kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul 200 000 eurot. Selleks peaksid liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel teatama asjaomasele ettevõtjale viitega käesolevale määrusele abi summa ning tõiga, et abi on vähese tähtsusega. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama ettevõtjalt õiendi jooksva eelarveaasta ja eelmise kahe eelarveaasta jooksul saadud muu vähese tähtsusega abi kohta ning hoolega jälgima, et uue vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäära. Teine võimalus on ülemmäära järgimist tagada keskregistri abil või kui tegemist on Euroopa Investeerimisfondis tagatiskavadega, võib viimane koostada abisaajate loetelu ja nõuda liikmesriikidelt abisaajate teavitamist saadud vähese tähtsusega abist.

| (18) | Määrus (EÜ) nr 69/2001 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007. Pidades silmas, et määrus (EÜ) nr 69/2001 ei kehtinud transpordivaldkonna suhtes, milles siiani ei antud vähese tähtsusega abi ning arvestades, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas kohaldatakse madalaid vähese tähtsusega abi summasid ja eeldades, et täidetud on teatavad tingimused, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka niisuguse abi suhtes, mis enne määruse jõustumist on antud transpordi- ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada ühtegi üksikabi, mis on antud määruse (EÜ) nr 69/2001 kohaselt selle määruse kohaldamisajal. |
| --- | --- |

(18)

Määrus (EÜ) nr 69/2001 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007. Pidades silmas, et määrus (EÜ) nr 69/2001 ei kehtinud transpordivaldkonna suhtes, milles siiani ei antud vähese tähtsusega abi ning arvestades, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas kohaldatakse madalaid vähese tähtsusega abi summasid ja eeldades, et täidetud on teatavad tingimused, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka niisuguse abi suhtes, mis enne määruse jõustumist on antud transpordi- ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada ühtegi üksikabi, mis on antud määruse (EÜ) nr 69/2001 kohaselt selle määruse kohaldamisajal.

| (19) | Pidades silmas komisjoni kogemusi ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabi käsitlevad põhimõtted läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks liikmesriikidel olema käesoleva määrusega hõlmatud vähese tähtsusega abi kavadele kuuekuuline kohandumisaeg, |
| --- | --- |

(19)

Pidades silmas komisjoni kogemusi ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabi käsitlevad põhimõtted läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks liikmesriikidel olema käesoleva määrusega hõlmatud vähese tähtsusega abi kavadele kuuekuuline kohandumisaeg,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ettevõtjatele abi andmise suhtes mis tahes majandusvaldkonnas, välja arvatud:

| a) | abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000; (10) |
| --- | --- |

a)

abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000; (10)

| b) | abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegelevad asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmase tootmisega; |
| --- | --- |

b)

abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegelevad asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmase tootmisega;

| c) | abi, mida allpool nimetatud juhtudel antakse ettevõtjatele, kes tegelevad asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega:






  (i) | kui abisumma määratakse kindlaks esmastelt tootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule pandud turule pandud toodete hinna või koguse alusel, |
| --- | --- | --- |

c)

abi, mida allpool nimetatud juhtudel antakse ettevõtjatele, kes tegelevad asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega:

(i)

kui abisumma määratakse kindlaks esmastelt tootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule pandud turule pandud toodete hinna või koguse alusel,

| (ii) | kui abi antakse tingimusel, et osa abist või terve abi antakse edasi esmastele tootjatele; |
| --- | --- |

(ii)

kui abi antakse tingimusel, et osa abist või terve abi antakse edasi esmastele tootjatele;

| d) | abi, mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega; |
| --- | --- |

d)

abi, mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt abi suhtes, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;

| e) | abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel; |
| --- | --- |

e)

abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel;

| f) | abi, mida antakse söevaldkonnas tegutsevatele ettevõtjatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1407/2002; |
| --- | --- |

f)

abi, mida antakse söevaldkonnas tegutsevatele ettevõtjatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1407/2002;

| g) | abi, mida antakse rendi või tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks; |
| --- | --- |

g)

abi, mida antakse rendi või tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks;

| h) | abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

h)

abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   põllumajandusooted– Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud kalandustooted;

b)   põllumajandustoodete töötlemine– põllumajandustoodete selline töötlemine, mille saadus on samuti põllumajandustooted, väljaarvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mida on vaja loomsete või taimsete toodete ettevalmistamiseks esmamüügiks;

c)   põllumajandustoodete turustamine– toote hoiustamine või väljapanemine müügi eesmärgil, müügiks pakkumine, tarnimine või mõni muu turule viimise vorm, väljaarvatud esmane müük esmaselt tootjalt edasimüüjale või töötlejale, ning igasugune tegevus, millega toodet valmistatakse ette esmaseks müügiks; esmaselt tootjalt lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena juhul, kui see leiab aset selleks ettenähtud eraldi ruumides.

Artikkel 2

Vähese tähtsusega abi

1.   Kui abimeetmed vastavad käesoleva artikli lõigete 2–5 tingimustele, ei loeta neid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad asutamislepingu artikli 88 lõike 5 kohasest teatamiskohustusest.

2.   Ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ühele maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 100 000 eurot. Need ülemmäärad kehtivad sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas liikmesriigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Ajavahemik määratakse kindlaks liikmesriigis oleva ettevõtja kasutatavates majandusaastates.

Kui abimeetme raames antava abi kogusumma on ülemmäärast suurem, ei kohaldata selle abisumma suhtes käesolevat määrust isegi juhul, kui abi osa ei ole kõnealusest ülemmäärast suurem. Sel juhul ei saa kõnealusele abimeetmele taotleda käesolevast määrusest tulenevaid soodustusi ei abi andmise ajal ega ka hiljem.

3.   Lõikes 2 sätestatud ülemmäära väljendatakse rahalise toetusena. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud otseseid makse. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent.

Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimise intressimäärana kasutatakse abi andmise ajal kohaldatavat viitemäära.

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult niisuguse abi suhtes, mille brutotoetusekvivalent on juba eelnevalt võimalik täpselt välja arvutada, ilma et oleks vaja teha riskihinnangut (“läbipaistev abi”). Eeskätt:

| a) | Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimäradele toetuse andmise ajal. |
| --- | --- |

a)

Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimäradele toetuse andmise ajal.

| b) | Kapitalisüstina antavat abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma ei ole suurem vähese tähtsusega abi ülemmäärast. |
| --- | --- |

b)

Kapitalisüstina antavat abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma ei ole suurem vähese tähtsusega abi ülemmäärast.

| c) | Riskikapitalimeetmena antavat abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta igale sihtettevõtjale kapitali üle vähese tähtsusega abi ülemmäära. |
| --- | --- |

c)

Riskikapitalimeetmena antavat abi käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta igale sihtettevõtjale kapitali üle vähese tähtsusega abi ülemmäära.

| d) | Tagatiskava raames antavat üksikabi ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 1 500 000 eurot ettevõtja kohta. Tagatiskava raames antavat üksikabi maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 750 000 eurot ettevõtja kohta. Kui laenu tagatud osa moodustab ülemmäärast vaid teatava osa, siis peetakse tagatise brutotoetusekvivalendi osa sama suureks kui artikli 2 lõikes 2 sätestatud kohaldatava ülemmäära osa. Tagatis ei tohi moodustada laenust üle 80 %. Tagatiskavasid peetakse läbipaistavaks ka juhul kui i) enne abikava rakendamist on heaks kiidetud tagatiste brutotoetusekvivalendi arvutamise meetod, millest on komisjonile teatatud vastavalt riigiabi valdkonnas vastuvõetud muule komisjoni määrusele ja ii) heakskiidetud meetodis on sõnaselgelt, käesoleva määruse rakendamise kontekstis, käsitletud niisugust liiki tagatisi ja nendega seotud tehinguid, mis on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

d)

Tagatiskava raames antavat üksikabi ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 1 500 000 eurot ettevõtja kohta. Tagatiskava raames antavat üksikabi maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitletakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 750 000 eurot ettevõtja kohta. Kui laenu tagatud osa moodustab ülemmäärast vaid teatava osa, siis peetakse tagatise brutotoetusekvivalendi osa sama suureks kui artikli 2 lõikes 2 sätestatud kohaldatava ülemmäära osa. Tagatis ei tohi moodustada laenust üle 80 %. Tagatiskavasid peetakse läbipaistavaks ka juhul kui i) enne abikava rakendamist on heaks kiidetud tagatiste brutotoetusekvivalendi arvutamise meetod, millest on komisjonile teatatud vastavalt riigiabi valdkonnas vastuvõetud muule komisjoni määrusele ja ii) heakskiidetud meetodis on sõnaselgelt, käesoleva määruse rakendamise kontekstis, käsitletud niisugust liiki tagatisi ja nendega seotud tehinguid, mis on sätestatud käesolevas määruses.

5.   Vähese tähtsusega abi ei või kumuleerida riigiabiga samadele abikõlblikele kuludele, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui on iga juhtumi iseärasusi arvestades kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega.

Artikkel 3

Seire

1.   Kui liikmesriik kavatseb ettevõtjale anda vähese tähtsusega abi, teatab ta ettevõtjale kirjalikult (viitega käesolevale määrusele, esitades määruse pealkirja ja viite määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise andmetele) kavandatava abisumma (brutotoetusekvivalendina) ja asjaolu, et abi on vähese tähtsusega. Kui abikava alusel antakse vähese tähtsusega abi erinevatele ettevõtjatele ja kui selle kava raames antakse kõnealustele ettevõtjatele erineva suurusega üksikabi summasid, võib asjaomane liikmesriik täita teatamise kohustust nii, et teatab ettevõtjatele kindlaksmääratud summa, mis vastab abikava raames antava abi maksimumsummale. Sel juhul kasutatakse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärast kinnipidamise tagamiseks kindlaksmääratud summat. Liikmesriik taotleb asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse kogu muu vähese tähtsusega abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta ja kahe eelneva eelarveaasta jooksul.

Liikmesriik annab uue vähese tähtsusega abi alles seejärel, kui ta on kindlaks teinud, et selle tulemusel vähese tähtsusega abi kogusumma, mille ettevõtja on saanud liikmesriigi jooksva eelarveaasta ja kahe eelneva eelarveaasta jooksul, ei ületa artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäära.

2.   Kui liikmesriik on asutanud vähese tähtsusega abi keskregistri, milles on täielik teave selle liikmesriigi ametiasutuste antud vähese tähtsusega abi kohta, ei kohaldata lõike 1 esimeses lõigus sisalduvat nõuet alates ajast, kui register hõlmab kolme aasta pikkust ajavahemikku.

Käesoleva artikli esimest lõiku võidakse mitte kohaldada, kui liikmesriik annab abi vastavalt tagatiskavale, mille raames pakutavat tagatist finantseeritakse ELi eelarvest selleks antud volituse alusel Euroopa Investeerimisfondi kaudu.

Sellistel juhtudel kohaldatakse järgmist järelevalvesüsteemi:

| a) | Teabe alusel, mida finantsvahendajad peavad Euroopa Investeerimisfondile esitama, koostab Euroopa Investeerimisfond koostab igal aastal loetelu, milles esitatakse abisaajad ja abi brutotoetusekvivalent iga abisaaja kohta. Euroopa Investeerimisfond saadab selle teabe asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile; |
| --- | --- |

a)

Teabe alusel, mida finantsvahendajad peavad Euroopa Investeerimisfondile esitama, koostab Euroopa Investeerimisfond koostab igal aastal loetelu, milles esitatakse abisaajad ja abi brutotoetusekvivalent iga abisaaja kohta. Euroopa Investeerimisfond saadab selle teabe asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile;

| b) | asjaomane liikmesriik edastab teabe abi lõppsaajatele kolme kuu jooksul alates teabe saamisest Euroopa Investeerimisfondilt; |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik edastab teabe abi lõppsaajatele kolme kuu jooksul alates teabe saamisest Euroopa Investeerimisfondilt;

| c) | asjaomane liikmesriik nõuab igalt abisaajalt deklaratsiooni selle kohta, et viimane ei ole saanud vähese tähtsusega abi rohkem artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärast. Kui üks või mitu abisaajat on saanud abi ülemmäärast rohkem, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile abimeetmest, mille tulemusel on abi antud üle ülemmäära, või nõuab abi abisaajalt tagasi. |
| --- | --- |

c)

asjaomane liikmesriik nõuab igalt abisaajalt deklaratsiooni selle kohta, et viimane ei ole saanud vähese tähtsusega abi rohkem artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärast. Kui üks või mitu abisaajat on saanud abi ülemmäärast rohkem, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile abimeetmest, mille tulemusel on abi antud üle ülemmäära, või nõuab abi abisaajalt tagasi.

3.   Liikmesriigid talletavad ja võtavad kokku kõik andmed käesoleva määruse kohaldamise kohta. Need dokumendid sisaldavad kogu teavet, mida on vaja käesoleva määruse tingimuste täitmise tõendamiseks. Vähese tähtsusega üksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat selle andmise päevast. Vähese tähtsusega abi kava käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat päevast, mil selle kava alusel anti viimane üksikabi. Asjaomane liikmesriik esitab kirjaliku taotluse korral 20 tööpäeva või taotluses sisalduda võiva pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab vajalikuks, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse tingimusi on täidetud, eelkõige kas on kinni peetud ettevõtjatele antud vähese tähtsusega abi kogusummast.

Artikkel 4

Muutmine

Määruse (EÜ) nr 1860/2004 artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

| a) | punktis 1 jäetakse välja sõnad “töötlemise ja turustamisega”; |
| --- | --- |

a)

punktis 1 jäetakse välja sõnad “töötlemise ja turustamisega”;

| b) | punkt 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt 3 jäetakse välja.

Artikkel 5

Üleminekumeetmed

1.   Kui antud abi vastab kõigile käesoleva määruse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimustele, kohaldatakse käesolevat määrust ka abi suhtes, mis on enne selle jõustumist antud transpordivaldkonnas tegutsevatele ettevõtjatele ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alal tegutsevatele ettevõtjatele. Kui abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon seda asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.

2.   Vähese tähtsusega üksikabi, mida antakse 2. veebruarist 2001 kuni 30. juunini 2007 ja mis vastab määruse (EÜ) nr 69/2001 tingimustele, ei loeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks, mistõttu selle abi suhtes ei kehti asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustus.

3.   Käesoleva määruse tingimustele vastavat abi võib õiguspäraselt anda veel kuue kuu jooksul pärast määruse kehtivusaja lõppu.

Artikkel 6

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2006

Komisjoni nimel

Neelie KROES

komisjoni liige

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 137, 10.6.2006, lk 4.

2

(3)  EÜT C 68, 6.3.1996, lk 9.

3

(4)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

4

(5)  EÜT L 205, 2.8.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

6

(7)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

7

(8)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

8

(9)  ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.

9

(10)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

10

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1999/2006,

20. detsember 2006,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit sadulate impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon sai 22. veebruaril 2006 kaebuse teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit sadulate kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa sadulatootjate ühendus (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul 99 %, teatavate sadulate kogutoodangust ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 22. veebruaril 2006 kaebuse teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit sadulate kohta, mille esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa sadulatootjate ühendus (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, antud juhul 99 %, teatavate sadulate kogutoodangust ühenduses.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 7. aprillil 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 7. aprillil 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja asjaga teadaolevalt seotud ühingutele, Hiina esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ning muudele asjaga teadaolevalt seotud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina eksportivatele tootjatele, importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja asjaga teadaolevalt seotud ühingutele, Hiina esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ning muudele asjaga teadaolevalt seotud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Võimaldamaks eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolm eksportivate tootjate rühma ja üks eksportiv tootja taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Tuleb märkida, et need kolm eksportivat tootjat hõlmasid veel kahte või enamat sadulate tootmise ja/või müügiga seotud äriühingut. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kolm eksportivate tootjate rühma ja üks eksportiv tootja taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Tuleb märkida, et need kolm eksportivat tootjat hõlmasid veel kahte või enamat sadulate tootmise ja/või müügiga seotud äriühingut.

| (6) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse importijate ja tootjate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artikli 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemise uurimises rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse importijate ja tootjate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artikli 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemise uurimises rakendada väljavõttelist uuringut.

| (7) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks, paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel, ühenduse importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodi jooksul (1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005). |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks, paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel, ühenduse importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teada anda ja vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodi jooksul (1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005).

| (8) | Eksportivate tootjate puhul leiti, et väljavõtteline uuring pole vajalik, kuna uurimises tegid koostööd vaid kolm äriühingute rühma ja üks üksik äriühing. |
| --- | --- |

(8)

Eksportivate tootjate puhul leiti, et väljavõtteline uuring pole vajalik, kuna uurimises tegid koostööd vaid kolm äriühingute rühma ja üks üksik äriühing.

| (9) | Ühenduse tootjate puhul koostati valim vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse suurima tüüpilise sadulate toodangumahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Ühenduse tootjatelt saadud teabe põhjal valis komisjon välja viis äriühingut, mis asuvad kahes erinevas liikmesriigis. Viie valimisse kaasatud äriühingu toodangumaht moodustas 86 % ühenduse kogutoodangust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega ja nad ei esitanud vastuväiteid. Lisaks paluti ülejäänud ühenduse tootjatel esitada kahjuanalüüsi jaoks teatavaid üldisi andmeid. Importijate valim koostati vastavalt algmääruse artiklile 17 suurima tüüpilise vaatlusaluse toote impordimahu põhjal ühendusse, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Mitmelt importijalt saadud teabe põhjal ning arvestades esitatud teabe erinevat kvaliteeti, valiti valimisse kaks ühes liikmesriigis asuvat importijat. Kahe valimisse valitud importija import moodustab 21 % vaatlusaluse toote impordist ühendusse. Võttes arvesse kasutajatelt saadud vastuste väikest hulka, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse tootjate puhul koostati valim vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse suurima tüüpilise sadulate toodangumahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Ühenduse tootjatelt saadud teabe põhjal valis komisjon välja viis äriühingut, mis asuvad kahes erinevas liikmesriigis. Viie valimisse kaasatud äriühingu toodangumaht moodustas 86 % ühenduse kogutoodangust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti asjaomaste isikutega ja nad ei esitanud vastuväiteid. Lisaks paluti ülejäänud ühenduse tootjatel esitada kahjuanalüüsi jaoks teatavaid üldisi andmeid. Importijate valim koostati vastavalt algmääruse artiklile 17 suurima tüüpilise vaatlusaluse toote impordimahu põhjal ühendusse, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Mitmelt importijalt saadud teabe põhjal ning arvestades esitatud teabe erinevat kvaliteeti, valiti valimisse kaks ühes liikmesriigis asuvat importijat. Kahe valimisse valitud importija import moodustab 21 % vaatlusaluse toote impordist ühendusse. Võttes arvesse kasutajatelt saadud vastuste väikest hulka, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (10) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi neljalt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigi Brasiilia tootjalt. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka viielt valimisse valitud ühenduse tootjalt. Ehkki väljavõttelise uuringu vormi tagastasid neli importijat, saatsid ainult kaks neist tagasi täielikult täidetud küsimustiku. Lisaks tagastasid täielikult täidetud küsimustiku ka neli kasutajat. Üks küsimustiku vastus saadi ka toormaterjali tarnijalt. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi neljalt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigi Brasiilia tootjalt. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka viielt valimisse valitud ühenduse tootjalt. Ehkki väljavõttelise uuringu vormi tagastasid neli importijat, saatsid ainult kaks neist tagasi täielikult täidetud küsimustiku. Lisaks tagastasid täielikult täidetud küsimustiku ka neli kasutajat. Üks küsimustiku vastus saadi ka toormaterjali tarnijalt.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Selle Royal S.p.A., Pozzoleone, Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

Selle Royal S.p.A., Pozzoleone, Itaalia

| — | Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Itaalia |
| --- | --- |

—

Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Itaalia

| — | Bassano Selle s.r.l., Riese Pio X, Itaalia |
| --- | --- |

—

Bassano Selle s.r.l., Riese Pio X, Itaalia

| — | Selle SMP S.A.S., Casalserugo, Itaalia |
| --- | --- |

—

Selle SMP S.A.S., Casalserugo, Itaalia

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Poola |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Poola

| b) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Cionlli Group






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad

—

Cionlli Group

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd

| — | Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd., Shunde |
| --- | --- |

—

Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd., Shunde

| — | Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- |

—

Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen

| — | Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin |
| --- | --- |

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin

| — | Giching Group






  — | Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- | --- |

—

Giching Group

—

Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen

| — | Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan |
| --- | --- |

—

Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan

| — | Justek Group






  — | Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin |
| --- | --- | --- |

—

Justek Group

—

Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin

| — | Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin |
| --- | --- |

—

Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin

| — | Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin |
| --- | --- |

—

Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin

| — | Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- |

—

Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen

| c) | Seotud äriühingud Hiinas ja Taiwanis







  — | Cionlli Bicycle (Tianjin) CO., Ltd, Tianjin |
| --- | --- | --- |

c)

Seotud äriühingud Hiinas ja Taiwanis

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) CO., Ltd, Tianjin

| — | Cionlli Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cionlli Industrial Co., Ltd

| d) | Sõltumatud importijad ühenduses







  — | Buechel GmbH, Fulda, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Sõltumatud importijad ühenduses

—

Buechel GmbH, Fulda, Saksamaa

| (12) | Arvestades vajadust kindlaks määrata normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Brasiilia) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:






  e) | Brasiilia tootja







  — | Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Arvestades vajadust kindlaks määrata normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Brasiilia) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

e)

Brasiilia tootja

—

Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul

3.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on jalgrataste ja muude mootoriga või mootorita, külghaagisega või külghaagiseta rataste (sealhulgas kolmerattaliste veojalgrataste), jõutreeninguseadmete (sealhulgas kodus kasutatavate) teatavad istmed ja sadulad ning nende olulised osad (s.t raamid, polstrid ja katted) (edaspidi “vaatlusalune toode” või “sadulad”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist. Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 8714 95 00, ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10 all. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on jalgrataste ja muude mootoriga või mootorita, külghaagisega või külghaagiseta rataste (sealhulgas kolmerattaliste veojalgrataste), jõutreeninguseadmete (sealhulgas kodus kasutatavate) teatavad istmed ja sadulad ning nende olulised osad (s.t raamid, polstrid ja katted) (edaspidi “vaatlusalune toode” või “sadulad”), mis on pärit Hiina Rahvavabariigist. Toodet deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 8714 95 00, ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10 all.

| (15) | Harilikult koosneb sadul kolmest osast: raamist või toest, millele sadul ehitatakse ja mis on tavaliselt valmistatud plastmassivalu meetodil; polstrist, mis paigutatakse raamile selleks, et muuta sadul mugavamaks ja mis võib olla valmistatud eri tüüpi sünteetilisest vahtmaterjalist või muudest materjalidest; sünteetilisest materjalist või ehtsast nahast valmistatud kattest, mis katab sadula polstrit ja servi ning mis annab sadulale selle väärtuse ja esteetilised omadused. Lisaks loetletud kolmele osale kuulub sadula juurde tavaliselt ka metallist valmistatud kinnitusmehhanism, näiteks kahvel või klamber, ning vedrud või elastomeerist löögijõudu vähendav mehhanism. |
| --- | --- |

(15)

Harilikult koosneb sadul kolmest osast: raamist või toest, millele sadul ehitatakse ja mis on tavaliselt valmistatud plastmassivalu meetodil; polstrist, mis paigutatakse raamile selleks, et muuta sadul mugavamaks ja mis võib olla valmistatud eri tüüpi sünteetilisest vahtmaterjalist või muudest materjalidest; sünteetilisest materjalist või ehtsast nahast valmistatud kattest, mis katab sadula polstrit ja servi ning mis annab sadulale selle väärtuse ja esteetilised omadused. Lisaks loetletud kolmele osale kuulub sadula juurde tavaliselt ka metallist valmistatud kinnitusmehhanism, näiteks kahvel või klamber, ning vedrud või elastomeerist löögijõudu vähendav mehhanism.

| (16) | Vaatlusalust toodet kasutatakse jalgrataste ja samalaadsete sõidukite ning statsionaarsete seadmete, näiteks jõutreeninguseadmete puhul. Uurimine näitas, et vaatamata kuju, materjalide ja valmistusmeetodite erinevustele on kõigi erinevate vaatlusaluse toote liikide füüsikalised ja tehnilised põhiomadused samad ja neid kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel. Seetõttu käsitletakse neid käesolevas menetluses ühe tootena. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalust toodet kasutatakse jalgrataste ja samalaadsete sõidukite ning statsionaarsete seadmete, näiteks jõutreeninguseadmete puhul. Uurimine näitas, et vaatamata kuju, materjalide ja valmistusmeetodite erinevustele on kõigi erinevate vaatlusaluse toote liikide füüsikalised ja tehnilised põhiomadused samad ja neid kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel. Seetõttu käsitletakse neid käesolevas menetluses ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (17) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, Hiinas toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, Hiinast ühendusse imporditavate ning Brasiilias toodetavate ja müüdavate sadulate füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, Hiinas toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, Hiinast ühendusse imporditavate ning Brasiilias toodetavate ja müüdavate sadulate füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve.

| (18) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toodete impordi suhtes läbi viidava uurimise puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit toodete impordi suhtes läbi viidava uurimise puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (20) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(20)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta; kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (21) | Kaks eksportivate tootjate rühma ja üks üksik eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valduses kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. Uurimine näitas, et turumajanduslikku kohtlemist sai võimaldada ainult kahele eksportivate tootjate rühmale ning ühe äriühingute rühma ja ühe üksiku äriühingu puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(21)

Kaks eksportivate tootjate rühma ja üks üksik eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valduses kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. Uurimine näitas, et turumajanduslikku kohtlemist sai võimaldada ainult kahele eksportivate tootjate rühmale ning ühe äriühingute rühma ja ühe üksiku äriühingu puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata.

| (22) | Ühe individuaalse eksportiva tootja puhul näitas uurimine, et äriühing ei vastanud ülalnimetatud kriteeriumide 1 ja 3 nõuetele. Nimelt ei suutnud see äriühing tõestada, et tema majandustegevust käsitlevad otsused on tehtud vastavalt turutingimustele ja olulise riigipoolse sekkumiseta, kuna müügikogused sise- ja eksporditurgudel on kindlaks määratud äriühingu põhikirjas, mida ei saa riigipoolse heakskiiduta muuta. Lisaks ei suutnud äriühing tõestada ka seda, et puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused, ega suutnud esitada kirjalikke tõendeid maakasutusõiguste omandamise kohta. |
| --- | --- |

(22)

Ühe individuaalse eksportiva tootja puhul näitas uurimine, et äriühing ei vastanud ülalnimetatud kriteeriumide 1 ja 3 nõuetele. Nimelt ei suutnud see äriühing tõestada, et tema majandustegevust käsitlevad otsused on tehtud vastavalt turutingimustele ja olulise riigipoolse sekkumiseta, kuna müügikogused sise- ja eksporditurgudel on kindlaks määratud äriühingu põhikirjas, mida ei saa riigipoolse heakskiiduta muuta. Lisaks ei suutnud äriühing tõestada ka seda, et puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused, ega suutnud esitada kirjalikke tõendeid maakasutusõiguste omandamise kohta.

| (23) | Üks eksportivate tootjate rühm jättis märkimata oma suhted omamaise suurkliendiga nii turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis kui ka dumpinguvastase küsimustiku vastustes. Need suhted tulid avalikuks alles eksportivate tootjate valdustes tehtud ristkontrolli käigus. Seotud äriühingute puhul on komisjoni järjekindel poliitika selline, et turumajanduslik või individuaalne kohtlemine määratakse neile kui tervikule. Seetõttu oleks turumajandusliku või individuaalse kohtlemise võimaldamine sellele eksportijale eeldanud, et seotud äriühing oleks teinud täielikku koostööd selleks, et välja selgitada tema täpne tegevus seoses vaatlusaluse tootega, turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmine ja suhete mõju kahe äriühingu vahelistele tehingutele. Nii see siiski ei olnud, sest seotud äriühing uurimises koostööd ei teinud. Seetõttu ei saanud komisjon sellele äriühingute rühmale turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist võimaldada. Tuleb märkida, et see punkt puudutas väga olulist osa eksportijate omamaisest müügist. Samuti seadis selline tahtlik teabe väljajätmine kahtluse alla komisjonile esitatud muu teabe ja dokumentide usaldusväärsuse. Pidades silmas nimetatud väljajätmist ja selle olulisust nii turumajandusliku kohtlemise analüüsi kui ka dumpingu kindlaksmääramise seisukohast, mis põhineks selle eksportijate rühma esitatud andmetel, otsustati, et nad olid esitanud vale ja eksitavat teavet algmääruse artikli 18 tähenduses. Äriühingut teavitati kohe nendest põhjustest, miks kavatseti esitatud teavet mitte arvesse võtta ning vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 4 anti neile võimalus esitada täiendavaid selgitusi. Äriühingu esitatud selgitused ei olnud aga rahuldavad ega suutnud veenda komisjoni selles, et äriühing ei olnud esitanud eksitavat teavet; samuti ei hajunud kahtlused tema esitatud ülejäänud teabe terviklikkuse suhtes. Seega loeti see eksportivate tootjate rühm uurimises koostööst hoiduvaks ning tema turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlus lükati tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Üks eksportivate tootjate rühm jättis märkimata oma suhted omamaise suurkliendiga nii turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis kui ka dumpinguvastase küsimustiku vastustes. Need suhted tulid avalikuks alles eksportivate tootjate valdustes tehtud ristkontrolli käigus. Seotud äriühingute puhul on komisjoni järjekindel poliitika selline, et turumajanduslik või individuaalne kohtlemine määratakse neile kui tervikule. Seetõttu oleks turumajandusliku või individuaalse kohtlemise võimaldamine sellele eksportijale eeldanud, et seotud äriühing oleks teinud täielikku koostööd selleks, et välja selgitada tema täpne tegevus seoses vaatlusaluse tootega, turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmine ja suhete mõju kahe äriühingu vahelistele tehingutele. Nii see siiski ei olnud, sest seotud äriühing uurimises koostööd ei teinud. Seetõttu ei saanud komisjon sellele äriühingute rühmale turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist võimaldada. Tuleb märkida, et see punkt puudutas väga olulist osa eksportijate omamaisest müügist. Samuti seadis selline tahtlik teabe väljajätmine kahtluse alla komisjonile esitatud muu teabe ja dokumentide usaldusväärsuse. Pidades silmas nimetatud väljajätmist ja selle olulisust nii turumajandusliku kohtlemise analüüsi kui ka dumpingu kindlaksmääramise seisukohast, mis põhineks selle eksportijate rühma esitatud andmetel, otsustati, et nad olid esitanud vale ja eksitavat teavet algmääruse artikli 18 tähenduses. Äriühingut teavitati kohe nendest põhjustest, miks kavatseti esitatud teavet mitte arvesse võtta ning vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 4 anti neile võimalus esitada täiendavaid selgitusi. Äriühingu esitatud selgitused ei olnud aga rahuldavad ega suutnud veenda komisjoni selles, et äriühing ei olnud esitanud eksitavat teavet; samuti ei hajunud kahtlused tema esitatud ülejäänud teabe terviklikkuse suhtes. Seega loeti see eksportivate tootjate rühm uurimises koostööst hoiduvaks ning tema turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlus lükati tagasi.

| (24) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(24)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi.

| (25) | Seega võimaldati turumajanduslikku kohtlemist kahele eksportivate tootjate rühmale:






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd ja seotud äriühingud |
| --- | --- | --- |

(25)

Seega võimaldati turumajanduslikku kohtlemist kahele eksportivate tootjate rühmale:

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd ja seotud äriühingud

| — | Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja seotud äriühingud

2.   Individuaalne kohtlemine

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse võimalik üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (27) | Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Siiski lükati äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus tagasi, sest äriühing ei vastanud artikli 9 punkti 5 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele ekspordihindade ja -koguste vaba määramise kohta. |
| --- | --- |

(27)

Eksportiv tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, taotles individuaalset kohtlemist juhul, kui talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Siiski lükati äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus tagasi, sest äriühing ei vastanud artikli 9 punkti 5 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele ekspordihindade ja -koguste vaba määramise kohta.

3.   Normaalväärtus

a)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivatele tootjatele, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (28) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas sadulate omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(28)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas sadulate omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (29) | Kaks äriühingute rühma, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, hõlmasid viit ekspordiks sadulaid tootvat äriühingut, kellest kolm tegelesid ka omamaise müügiga. Veel üks äriühing tegeles omamaise müügiga, kuid mitte ekspordiga. |
| --- | --- |

(29)

Kaks äriühingute rühma, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, hõlmasid viit ekspordiks sadulaid tootvat äriühingut, kellest kolm tegelesid ka omamaise müügiga. Veel üks äriühing tegeles omamaise müügiga, kuid mitte ekspordiga.

| (30) | Nende eksportivate tootjate puhul, kelle kogu omamaine müük leiti olevat tüüpiline, tegi komisjon kindlaks siseturul müüdud sadulate liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks ettenähtud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(30)

Nende eksportivate tootjate puhul, kelle kogu omamaine müük leiti olevat tüüpiline, tegi komisjon kindlaks siseturul müüdud sadulate liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks ettenähtud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (31) | Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(31)

Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava liigi müügi kogumahust.

| (32) | Seejärel kontrollis komisjon iga äriühingu puhul seda, kas iga vaatlusaluse toote liigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(32)

Seejärel kontrollis komisjon iga äriühingu puhul seda, kas iga vaatlusaluse toote liigi omamaise tüüpilises koguses müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (33) | Kui tootmiskuludega samaväärse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud sadulaliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % selle liigi müügi kogumahust ja kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne tootmiskuludega või ületas neid, võeti iga tooteliigi normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(33)

Kui tootmiskuludega samaväärse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud sadulaliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % selle liigi müügi kogumahust ja kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne tootmiskuludega või ületas neid, võeti iga tooteliigi normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (34) | Kui sadulaliigi tulutoova müügi maht moodustas 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, saadi tooteliigi normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, mis arvutati ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisena, juhul kui see müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(34)

Kui sadulaliigi tulutoova müügi maht moodustas 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, saadi tooteliigi normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, mis arvutati ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisena, juhul kui see müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (35) | Kui ükskõik millist liiki sadulate tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust, siis leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavas koguses, selleks et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Kui ükskõik millist liiki sadulate tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust, siis leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavas koguses, selleks et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (36) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, kasutati arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(36)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.

| (37) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti iga eksportija eksporditud liigi tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ning kasum. Kõigil juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud üld- ja halduskulusid ning saadud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(37)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti iga eksportija eksporditud liigi tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ning kasum. Kõigil juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite kohaselt. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud üld- ja halduskulusid ning saadud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (38) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis võrreldes eksportmüügi mahuga ühendusse pidada tüüpiliseks. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kasutati ülalkirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

(38)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis võrreldes eksportmüügi mahuga ühendusse pidada tüüpiliseks. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kasutati ülalkirjeldatud meetodit.

| (39) | Kolme tüüpilise omamaise müügiga äriühingu puhul leiti, et enamik eksporditud vaatlusaluse toote liike müüdi siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Muude liikide puhul määrati normaalväärtus kindlaks ülalkirjeldatud meetodi abil, kasutades iga asjaomase äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitlevaid andmeid. |
| --- | --- |

(39)

Kolme tüüpilise omamaise müügiga äriühingu puhul leiti, et enamik eksporditud vaatlusaluse toote liike müüdi siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Muude liikide puhul määrati normaalväärtus kindlaks ülalkirjeldatud meetodi abil, kasutades iga asjaomase äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit käsitlevaid andmeid.

| (40) | Tüüpilist omamaist müüki mitte omava kahe äriühingu puhul määrati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summad kindlaks nelja tüüpilist omamaist müüki omava äriühingu keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(40)

Tüüpilist omamaist müüki mitte omava kahe äriühingu puhul määrati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summad kindlaks nelja tüüpilist omamaist müüki omava äriühingu keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

i)   Võrdlusriik

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletatud väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või tuletatud väärtuse põhjal.

| (42) | Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(42)

Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama.

| (43) | Ükski eksportiv Hiina tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud. |
| --- | --- |

(43)

Ükski eksportiv Hiina tootja, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, sellele ettepanekule vastuväiteid ei esitanud.

| (44) | Üks importija ja üks eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et Brasiilia ei ole kõige sobivam võrdlusriik, ning et valida tuleks hoopis Taiwan või Mehhiko. |
| --- | --- |

(44)

Üks importija ja üks eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, väitsid, et Brasiilia ei ole kõige sobivam võrdlusriik, ning et valida tuleks hoopis Taiwan või Mehhiko.

| (45) | Taiwani puhul leiti, et ehkki jalgrattaosade tööstus on seal arenenud, on suurem osa tootmisest üle viidud Hiinasse. Seetõttu oleks sadulatootjate puhul, kelle peakorterid asuvad Taiwanis, suures osas tegemist samade, väidetavalt dumpinguhindadega Hiinast ühendusse eksportivate äriühingute või seotud äriühingutega. Lisaks sellele tähendab tavapärane tööjaotus nende rühmade vahel seda, et Taiwanis toodetakse veel ainult üksikuid kindlaid kõrgema kasumimarginaaliga mudeleid, samal ajal kui suurem osa keskmise kuni madalama hinnaga mudelite tootmisest on kulusid arvestades üle viidud Hiinasse. Seetõttu pole tõenäoline, et Taiwanis toodetud sadulamudelite hinnad või kulud kujutaksid endast parimat alust Hiinas toodetavate sadulate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(45)

Taiwani puhul leiti, et ehkki jalgrattaosade tööstus on seal arenenud, on suurem osa tootmisest üle viidud Hiinasse. Seetõttu oleks sadulatootjate puhul, kelle peakorterid asuvad Taiwanis, suures osas tegemist samade, väidetavalt dumpinguhindadega Hiinast ühendusse eksportivate äriühingute või seotud äriühingutega. Lisaks sellele tähendab tavapärane tööjaotus nende rühmade vahel seda, et Taiwanis toodetakse veel ainult üksikuid kindlaid kõrgema kasumimarginaaliga mudeleid, samal ajal kui suurem osa keskmise kuni madalama hinnaga mudelite tootmisest on kulusid arvestades üle viidud Hiinasse. Seetõttu pole tõenäoline, et Taiwanis toodetud sadulamudelite hinnad või kulud kujutaksid endast parimat alust Hiinas toodetavate sadulate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (46) | Mehhikot peetakse aga avatud ja konkurentsivõimeliseks turuks, mille turu suurus moodustab umbes 1/8 Brasiilia turu mahust. Komisjon võttis ühendust kahe tuntud Mehhiko tootjaga, kuid koostöövõimalust ei pakutud. |
| --- | --- |

(46)

Mehhikot peetakse aga avatud ja konkurentsivõimeliseks turuks, mille turu suurus moodustab umbes 1/8 Brasiilia turu mahust. Komisjon võttis ühendust kahe tuntud Mehhiko tootjaga, kuid koostöövõimalust ei pakutud.

| (47) | Brasiilia puhul näitas uurimine, et tegemist on vaatlusaluse toote konkurentsivõimelise turuga, kus tegutseb vähemalt kolm erineva suurusega omamaist tootjat ning kus impordimaht kolmandatest riikidest moodustab 15 % omamaisest tarbimisest, mis on 8 kuni 9 miljonit sadulat aastas. Üks eksportiv tootja väitis, et Brasiilia turu konkurentsivõime tase on tootjate väikese arvu tõttu kahtlane. Siiski näitas uurimine, et ühegi Brasiilia tootja puhul ei leitud tõendeid turgu valitseva seisundi või selle kohta, et hindu kujundataks konkurentsivastasel moel. Samuti ei olnud alust arvata, et Taiwani või Mehhiko puhul oleks toormaterjalide kättesaadavus, kulud ja muud tootmistingimused Hiinale sarnasemad kui Brasiilia puhul. Seetõttu leiti, et Brasiilia turg on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv. |
| --- | --- |

(47)

Brasiilia puhul näitas uurimine, et tegemist on vaatlusaluse toote konkurentsivõimelise turuga, kus tegutseb vähemalt kolm erineva suurusega omamaist tootjat ning kus impordimaht kolmandatest riikidest moodustab 15 % omamaisest tarbimisest, mis on 8 kuni 9 miljonit sadulat aastas. Üks eksportiv tootja väitis, et Brasiilia turu konkurentsivõime tase on tootjate väikese arvu tõttu kahtlane. Siiski näitas uurimine, et ühegi Brasiilia tootja puhul ei leitud tõendeid turgu valitseva seisundi või selle kohta, et hindu kujundataks konkurentsivastasel moel. Samuti ei olnud alust arvata, et Taiwani või Mehhiko puhul oleks toormaterjalide kättesaadavus, kulud ja muud tootmistingimused Hiinale sarnasemad kui Brasiilia puhul. Seetõttu leiti, et Brasiilia turg on normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobiv.

| (48) | Kolme teadaoleva Brasiilia eksportiva tootjaga võeti ühendust ja üks äriühing nõustus koostööd tegema. Seega saadeti sellele tootjale küsimustik ja vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. See koostööd tegev tootja on seotud ühe ühenduse tootjaga, kuid pole alust arvata, et see mõjutaks andmete usaldusväärsust, mida kontrolliti veel pealegi äriühingu valdustes. |
| --- | --- |

(48)

Kolme teadaoleva Brasiilia eksportiva tootjaga võeti ühendust ja üks äriühing nõustus koostööd tegema. Seega saadeti sellele tootjale küsimustik ja vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. See koostööd tegev tootja on seotud ühe ühenduse tootjaga, kuid pole alust arvata, et see mõjutaks andmete usaldusväärsust, mida kontrolliti veel pealegi äriühingu valdustes.

| (49) | Eelnimetatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Brasiilia on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja põhjendatum võrdlusriik. |
| --- | --- |

(49)

Eelnimetatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Brasiilia on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt kõige sobivam ja põhjendatum võrdlusriik.

ii)   Normaalväärtus

| (50) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Brasiilia turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt ülalkirjeldatud meetodile. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Brasiilia turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt ülalkirjeldatud meetodile.

| (51) | Normaalväärtus arvutati kõigi Brasiilia turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kuna leiti, et kõik tehingud on tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(51)

Normaalväärtus arvutati kõigi Brasiilia turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kuna leiti, et kõik tehingud on tehtud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

4.   Ekspordihinnad

| (52) | Kõigi eksportivate tootjate puhul toimus eksportmüük ühendusse kas otse ühenduse sõltumatutele klientidele või Hong Kongis, Briti Neitsisaartel ja Taiwanil asuvate seotud või sõltumatute äriühingute kaudu.. |
| --- | --- |

(52)

Kõigi eksportivate tootjate puhul toimus eksportmüük ühendusse kas otse ühenduse sõltumatutele klientidele või Hong Kongis, Briti Neitsisaartel ja Taiwanil asuvate seotud või sõltumatute äriühingute kaudu..

| (53) | Kui vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(53)

Kui vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (54) | Kui müük toimus väljaspool ühendust asuva seotud hulgimüüja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks ühenduse sõltumatutele klientidele kehtestatud esimeste edasimüügihindade põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Kui müük toimus väljaspool ühendust asuva seotud hulgimüüja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks ühenduse sõltumatutele klientidele kehtestatud esimeste edasimüügihindade põhjal.

5.   Võrdlus

| (55) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud korrigeerimised tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid. |
| --- | --- |

(55)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud korrigeerimised tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, lisa-, pakkimis-, krediidi- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid.

| (56) | Taiwani seotud äriühingute kaudu toimuva müügi puhul rakendati korrigeerimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i juhul, kui need äriühingud olid täitnud ülesandeid, mis on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Arvestades seda, et seotud äriühingu esitatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotust ei saanud pidada usaldusväärseks, tehti see korrigeerimine sõltumatult hulgimüüjalt saadud müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitlevate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(56)

Taiwani seotud äriühingute kaudu toimuva müügi puhul rakendati korrigeerimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i juhul, kui need äriühingud olid täitnud ülesandeid, mis on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Arvestades seda, et seotud äriühingu esitatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotust ei saanud pidada usaldusväärseks, tehti see korrigeerimine sõltumatult hulgimüüjalt saadud müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitlevate andmete põhjal.

6.   Dumpingumarginaalid

a)   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (57) | Äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kõigi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(57)

Äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kõigi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vastava ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (58) | Komisjonil on väljakujunenud tava pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks üksuseks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsed dumpingumarginaalid võiksid soodustada dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist, muutes need ebatõhusaks, kuna võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga äriühingu kaudu. |
| --- | --- |

(58)

Komisjonil on väljakujunenud tava pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks üksuseks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsed dumpingumarginaalid võiksid soodustada dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist, muutes need ebatõhusaks, kuna võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga äriühingu kaudu.

| (59) | Vastavalt sellele tavale käsitleti samasse rühma kuuluvaid seotud eksportivaid tootjaid ühe üksusena ja nad said ühe ühtse dumpingumarginaali, mis arvutati asjaomases rühmas koostööd tegevate tootjate kaalutud keskmiste dumpingumarginaalide põhjal. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt sellele tavale käsitleti samasse rühma kuuluvaid seotud eksportivaid tootjaid ühe üksusena ja nad said ühe ühtse dumpingumarginaali, mis arvutati asjaomases rühmas koostööd tegevate tootjate kaalutud keskmiste dumpingumarginaalide põhjal.

| (60) | Selle alusel on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |

(60)

Selle alusel on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

b)   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (61) | Selleks, et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõikide teiste Hiina eksportijate suhtes, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Võrreldi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustike vastustes esitatud ekspordi üldkoguseid ja Hiina dumpinguhinnaga impordi üldkoguseid, kasutades selleks põhjenduses 71 esitatud arvutusi. Tulemuseks saadi 23 %. Selle alusel leiti, et koostöötase on madal. |
| --- | --- |

(61)

Selleks, et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõikide teiste Hiina eksportijate suhtes, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Võrreldi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja küsimustike vastustes esitatud ekspordi üldkoguseid ja Hiina dumpinguhinnaga impordi üldkoguseid, kasutades selleks põhjenduses 71 esitatud arvutusi. Tulemuseks saadi 23 %. Selle alusel leiti, et koostöötase on madal.

| (62) | Seetõttu peeti vajalikuks määrata kindlaks üleriigiline dumpingumarginaal, milleks on






  — | koostööd tegeva eksportija (kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist) dumpingumarginaali kaalutud keskmine ja |
| --- | --- | --- |

(62)

Seetõttu peeti vajalikuks määrata kindlaks üleriigiline dumpingumarginaal, milleks on

—

koostööd tegeva eksportija (kellele ei võimaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist) dumpingumarginaali kaalutud keskmine ja

| — | sama eksportija tüüpiliste tooteliikide kõrgeimate dumpingumarginaalide kaalutud keskmine, sest ei leidunud viiteid selle kohta, et koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumping oleks toimunud madalamal tasemel. |
| --- | --- |

—

sama eksportija tüüpiliste tooteliikide kõrgeimate dumpingumarginaalide kaalutud keskmine, sest ei leidunud viiteid selle kohta, et koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumping oleks toimunud madalamal tasemel.

| (63) | Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 30,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(63)

Selle alusel kehtestati ajutiselt üleriigiliseks dumpingutasemeks 30,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (64) | Teadaolevalt toodab kogu ühenduses vaatlusalust toodet üheksa tootjat, kelle nimel kaebus esitati. Need tootjad asuvad Itaalias, Poolas, Ühendkuningriigis ja Portugalis ning nende toodang moodustab 99 % ühenduse toodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(64)

Teadaolevalt toodab kogu ühenduses vaatlusalust toodet üheksa tootjat, kelle nimel kaebus esitati. Need tootjad asuvad Itaalias, Poolas, Ühendkuningriigis ja Portugalis ning nende toodang moodustab 99 % ühenduse toodangust uurimisperioodil.

| (65) | Menetluse algatamise perioodil ei kuulunud kaebuse esitajate hulka vaid üks teadaolev ühenduse tootja. Võttes arvesse üheksa kaebuse esitanud ja ühe kaebust mitteesitanud ühenduse tootja tootmismahtu, ulatus samasuguse toote kogutoodang uurimisperioodil 16 165 936 ühikuni. |
| --- | --- |

(65)

Menetluse algatamise perioodil ei kuulunud kaebuse esitajate hulka vaid üks teadaolev ühenduse tootja. Võttes arvesse üheksa kaebuse esitanud ja ühe kaebust mitteesitanud ühenduse tootja tootmismahtu, ulatus samasuguse toote kogutoodang uurimisperioodil 16 165 936 ühikuni.

2.   Ühenduse tootmisharu

| (66) | Kaebust toetasid järgmised ühenduse tootjad:






  — | Selle Royal S.p.A., Pozzoleone, Itaalia, ning tema sidusettevõte:






  — | Brooks England Ltd, West Midlands, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- |

(66)

Kaebust toetasid järgmised ühenduse tootjad:

—

Selle Royal S.p.A., Pozzoleone, Itaalia, ning tema sidusettevõte:

—

Brooks England Ltd, West Midlands, Ühendkuningriik

| — | Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Itaalia, ning tema sidusettevõte:






  — | Bassano Selle s.r.l., Riese Pio X, Itaalia |
| --- | --- | --- |

—

Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Itaalia, ning tema sidusettevõte:

—

Bassano Selle s.r.l., Riese Pio X, Itaalia

| — | Selle SMP S.A.S., Casalserugo, Itaalia |
| --- | --- |

—

Selle SMP S.A.S., Casalserugo, Itaalia

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Poola |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Poola

| — | Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugal |
| --- | --- |

—

Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugal

| — | Selle Montegrappa s.n.c., Ramon di Loria, Itaalia |
| --- | --- |

—

Selle Montegrappa s.n.c., Ramon di Loria, Itaalia

| — | Selle San Marco S.p.A, Rossano, Itaalia |
| --- | --- |

—

Selle San Marco S.p.A, Rossano, Itaalia

| (67) | Kuna kaebuse esitanud üheksa koostööd tegeva ühenduse tootja (nii valimisse kuuluva kui ka mittekuuluva) toodang moodustab 99 % samasuguse toote toodangust ühenduses, moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Uurimises valimisse kaasatud ühenduse tootjate (edaspidi “valimisse kaasatud tootjad”) toodang moodustas uurimisperioodil 86 % ühenduse sadulate kogutoodangust. Ülejäänud ühenduse tootjatel paluti esitada kahjuanalüüsi jaoks teatavaid üldisi andmeid. |
| --- | --- |

(67)

Kuna kaebuse esitanud üheksa koostööd tegeva ühenduse tootja (nii valimisse kuuluva kui ka mittekuuluva) toodang moodustab 99 % samasuguse toote toodangust ühenduses, moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Uurimises valimisse kaasatud ühenduse tootjate (edaspidi “valimisse kaasatud tootjad”) toodang moodustas uurimisperioodil 86 % ühenduse sadulate kogutoodangust. Ülejäänud ühenduse tootjatel paluti esitada kahjuanalüüsi jaoks teatavaid üldisi andmeid.

3.   Ühenduse tarbimine

| (68) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks viie valimisse kaasatud ühenduse tootja, nelja valimisse kaasamata ühenduse tootja ja kaebust mitte esitanud ühenduse tootja müügimahtude ning Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest pärit asjaomaste CN-koodide alla kuuluvate toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele. Nagu põhjenduses 14 märgitud, kuulub vaatlusalune toode praegu CN-koodide 8714 95 00, ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10 alla. Viimast kahte CN-koodi (ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10) käsitlevad Eurostati andmed hõlmavad ka teisi jalgrattaosi ja treeninguseadmeid. Kuna nende kahe laiema kategooria puhul polnud võimalik ainult sadulaid käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, otsustati impordistatistika koostada ainult ühe CN-koodi põhjal, milleks on CN-kood 8714 95 00. Seetõttu võivad ühenduse tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud impordimahud olla teatud määral alahinnatud. |
| --- | --- |

(68)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks viie valimisse kaasatud ühenduse tootja, nelja valimisse kaasamata ühenduse tootja ja kaebust mitte esitanud ühenduse tootja müügimahtude ning Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest pärit asjaomaste CN-koodide alla kuuluvate toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele. Nagu põhjenduses 14 märgitud, kuulub vaatlusalune toode praegu CN-koodide 8714 95 00, ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10 alla. Viimast kahte CN-koodi (ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10) käsitlevad Eurostati andmed hõlmavad ka teisi jalgrattaosi ja treeninguseadmeid. Kuna nende kahe laiema kategooria puhul polnud võimalik ainult sadulaid käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, otsustati impordistatistika koostada ainult ühe CN-koodi põhjal, milleks on CN-kood 8714 95 00. Seetõttu võivad ühenduse tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud impordimahud olla teatud määral alahinnatud.

| (69) | Nende andmete põhjal leiti, et vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 17 % võrra, 20 701 027 ühikult 2002. aastal 24 179 012 ühikuni 2005. aastal.
  Tabel 1 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (ühikutes) | 20 701 027 | 21 688 470 | 23 357 359 | 24 179 012 |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 117 |

(69)

Nende andmete põhjal leiti, et vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 17 % võrra, 20 701 027 ühikult 2002. aastal 24 179 012 ühikuni 2005. aastal.

Tabel 1

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Ühenduse tarbimine (ühikutes)

20 701 027

21 688 470

23 357 359

24 179 012

Indeks

100

105

113

117

4.   Hiinast pärit sadulate import

a)   Dumpingumarginaal ning impordi ja turuosa maht

| (70) | Nagu eespool nimetatud, on käesolev uurimine näidanud, et Hiinale kehtestatud keskmised dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumlävest kõrgemad ning et Hiinast pärit impordi maht ei ole algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine. |
| --- | --- |

(70)

Nagu eespool nimetatud, on käesolev uurimine näidanud, et Hiinale kehtestatud keskmised dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumlävest kõrgemad ning et Hiinast pärit impordi maht ei ole algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tühine.

| (71) | Impordimahud määrati kindlaks Eurostati andmete põhjal. Nagu põhjenduses 68 nimetatud, võivad allpool esitatud impordiandmed olla teatud määral alahinnatud. Peale selle on Eurostati jalgrattasadulaid käsitlev statistika esitatud 100 kilogrammiste koguste, mitte ühikutena. Seega leiti, et Hiinast imporditavate sadulate keskmiseks kaaluks on asjakohane määrata 500 grammi ühiku kohta, kuna sellise kaalu esitas üks eksportiv tootja ja üks sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(71)

Impordimahud määrati kindlaks Eurostati andmete põhjal. Nagu põhjenduses 68 nimetatud, võivad allpool esitatud impordiandmed olla teatud määral alahinnatud. Peale selle on Eurostati jalgrattasadulaid käsitlev statistika esitatud 100 kilogrammiste koguste, mitte ühikutena. Seega leiti, et Hiinast imporditavate sadulate keskmiseks kaaluks on asjakohane määrata 500 grammi ühiku kohta, kuna sellise kaalu esitas üks eksportiv tootja ja üks sõltumatu importija.

| (72) | Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui neli korda. Seega kasvas import 1 416 814 ühikult 2002. aastal 6 276 749 ühikuni uurimisperioodil. Vastavalt sellele kasvas turuosa 7 protsendilt 2002. aastal kuni 26 protsendini uurimisperioodil. Seda tuleb vaadelda tarbimise taustal, mis suurenes ainult 17 % võrra, s.t suhteliselt vähem kui Hiinast pärit impordi kasv. |
| --- | --- |

(72)

Hiinast pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui neli korda. Seega kasvas import 1 416 814 ühikult 2002. aastal 6 276 749 ühikuni uurimisperioodil. Vastavalt sellele kasvas turuosa 7 protsendilt 2002. aastal kuni 26 protsendini uurimisperioodil. Seda tuleb vaadelda tarbimise taustal, mis suurenes ainult 17 % võrra, s.t suhteliselt vähem kui Hiinast pärit impordi kasv.

| (73) | Üks sõltumatu importija väitis, et impordistatistika on ülehinnatud, kuna kaebuses esitatud sadula keskmiseks kaaluks oli märgitud 400 grammi ühiku kohta. Äriühing väitis, et Hiinast imporditud sadulate keskmine kaal jääb 600 grammi ja 800 grammi vahele. Siiski kinnitas sama äriühing tema valdustes läbi viidud kontrollkäigu ajal, et Hiinast imporditud sadulate keskmine kaal on 500 grammi, mis on täpselt sama kaal, mida komisjon kasutas Eurostati 100 kilogrammiste ühikutena esitatud andmete teisendamiseks. Importija väitis ka seda, et Hiinast pärit impordi statistika on ülepaisutatud, kuna see hõlmas ka sadulate kaitseks kasutatavate sadulakatete importi. Nagu põhjenduses 71 mainitud, põhines impordistatistika ainult ühel CN-koodil (CN 8714 95 00), mis ei ole see kood, mille all sadulakatteid tavaliselt deklareeritakse; seega oli importija väide põhjendamatu.
  Tabel 2 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ühikutes) | 1 416 814 | 2 048 240 | 4 351 842 | 6 276 749 |
| Indeks | 100 | 145 | 307 | 443 |
| Turuosa | 7 % | 9 % | 19 % | 26 % |

(73)

Üks sõltumatu importija väitis, et impordistatistika on ülehinnatud, kuna kaebuses esitatud sadula keskmiseks kaaluks oli märgitud 400 grammi ühiku kohta. Äriühing väitis, et Hiinast imporditud sadulate keskmine kaal jääb 600 grammi ja 800 grammi vahele. Siiski kinnitas sama äriühing tema valdustes läbi viidud kontrollkäigu ajal, et Hiinast imporditud sadulate keskmine kaal on 500 grammi, mis on täpselt sama kaal, mida komisjon kasutas Eurostati 100 kilogrammiste ühikutena esitatud andmete teisendamiseks. Importija väitis ka seda, et Hiinast pärit impordi statistika on ülepaisutatud, kuna see hõlmas ka sadulate kaitseks kasutatavate sadulakatete importi. Nagu põhjenduses 71 mainitud, põhines impordistatistika ainult ühel CN-koodil (CN 8714 95 00), mis ei ole see kood, mille all sadulakatteid tavaliselt deklareeritakse; seega oli importija väide põhjendamatu.

Tabel 2

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Import (ühikutes)

1 416 814

2 048 240

4 351 842

6 276 749

Indeks

100

145

307

443

Turuosa

7 %

9 %

19 %

26 %

b)   Hinnad

| (74) | Hiinast pärit sadulate kaalutud keskmine impordihind kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul (2002. aastast kuni uurimisperioodini) ühtlaselt igal aastal, kokku 21 % võrra, s.o 1,4 eurolt ühiku kohta kuni 1,1 euroni ühiku kohta.
  Tabel 3 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine CIF-hind ühenduse piiril (eurot ühiku kohta) | 1,4 | 1,3 | 1,1 | 1,1 |
| Indeks | 100 | 91 | 75 | 79 |

(74)

Hiinast pärit sadulate kaalutud keskmine impordihind kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul (2002. aastast kuni uurimisperioodini) ühtlaselt igal aastal, kokku 21 % võrra, s.o 1,4 eurolt ühiku kohta kuni 1,1 euroni ühiku kohta.

Tabel 3

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Kaalutud keskmine CIF-hind ühenduse piiril (eurot ühiku kohta)

1,4

1,3

1,1

1,1

Indeks

100

91

75

79

c)   Hinna allalöömine

| (75) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi käsitlevaid andmeid. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajadusel kohandati tehasehinna tasemele, s.t millest arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Raami, polstri, katte, kahvli ja kaalu järgi määratletud erinevat liiki sadulate hindu võrreldi eksportijate kehtestatud sarnaste tooteliikide müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused, ja kohandati vajadusel vastavalt CIF-hinnale ühenduse piiril koos asjakohase kohandusega seoses tollimaksude (1,2 %) ja importija impordijärgsete kuludega |
| --- | --- |

(75)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi käsitlevaid andmeid. Ühenduse tootmisharu vastavate müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajadusel kohandati tehasehinna tasemele, s.t millest arvati maha veokulud ühenduses ning alla- ja mahahindlused. Raami, polstri, katte, kahvli ja kaalu järgi määratletud erinevat liiki sadulate hindu võrreldi eksportijate kehtestatud sarnaste tooteliikide müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused, ja kohandati vajadusel vastavalt CIF-hinnale ühenduse piiril koos asjakohase kohandusega seoses tollimaksude (1,2 %) ja importija impordijärgsete kuludega

| (76) | Hinna allalöömismarginaalide kaalutud keskmise arvutamiseks võeti arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindu. Uurimisperioodil ulatus koostööd tegevate tootjate kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal 67,3 protsendini. Arvestades kogu sadulate importi, s.o koostööd tegevate ja koostööst hoiduvate Hiina eksportivate tootjate importi, andis Eurostati andmete põhjal arvutatud keskmine hinna allalöömismarginaal samasuguse tulemuse – 70,1 % uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(76)

Hinna allalöömismarginaalide kaalutud keskmise arvutamiseks võeti arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindu. Uurimisperioodil ulatus koostööd tegevate tootjate kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal 67,3 protsendini. Arvestades kogu sadulate importi, s.o koostööd tegevate ja koostööst hoiduvate Hiina eksportivate tootjate importi, andis Eurostati andmete põhjal arvutatud keskmine hinna allalöömismarginaal samasuguse tulemuse – 70,1 % uurimisperioodil.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (77) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(77)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

| (78) | Käesolev analüüs viidi läbi valimisse kaasatud äriühingute osas. Selleks, et anda terviklikku pilti ühenduse tootmisharu olukorrast, on allpool nimetatud ka need näitajad, mille puhul usaldusväärne teave oli kättesaadav vaid ühenduse tootmisharu kui terviku kohta. Tootmisharu jõudlus, mida iseloomustavad hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringute tasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime, on välja selgitatud valimisse kaasatud äriühingute esitatud andmete põhjal. Kahjutegurid nagu turuosa, müügimaht ja tootmine on kindlaks määratud ühenduse tootmisharu kui terviku kohta. |
| --- | --- |

(78)

Käesolev analüüs viidi läbi valimisse kaasatud äriühingute osas. Selleks, et anda terviklikku pilti ühenduse tootmisharu olukorrast, on allpool nimetatud ka need näitajad, mille puhul usaldusväärne teave oli kättesaadav vaid ühenduse tootmisharu kui terviku kohta. Tootmisharu jõudlus, mida iseloomustavad hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringute tasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime, on välja selgitatud valimisse kaasatud äriühingute esitatud andmete põhjal. Kahjutegurid nagu turuosa, müügimaht ja tootmine on kindlaks määratud ühenduse tootmisharu kui terviku kohta.

a)   Tootmine

| (79) | Ühenduse tootmisharu tootmismaht tervikuna näitas vaatlusalusel perioodil selget negatiivset trendi. Kui 2002. aastal ulatus tootmismaht 19 546 740 sadulani, siis uurimisperioodil tootis ühenduse tootmisharu ainult 16 165 936 ühikut, mis on ligi 3,5 miljoni ühiku ehk 17 % võrra vähem kui 2002. aastal. Kuna sadulaid toodetakse tavaliselt ainult klienditellimuste alusel, võib tootmismahuga seotud negatiivseid arenguid otseselt seostada kahanenud nõudlusega ühenduse tootmisharu toodetud sadulate järele.
  Tabel 4 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (ühikutes) | 19 546 740 | 19 022 491 | 17 698 103 | 16 165 936 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 83 |

(79)

Ühenduse tootmisharu tootmismaht tervikuna näitas vaatlusalusel perioodil selget negatiivset trendi. Kui 2002. aastal ulatus tootmismaht 19 546 740 sadulani, siis uurimisperioodil tootis ühenduse tootmisharu ainult 16 165 936 ühikut, mis on ligi 3,5 miljoni ühiku ehk 17 % võrra vähem kui 2002. aastal. Kuna sadulaid toodetakse tavaliselt ainult klienditellimuste alusel, võib tootmismahuga seotud negatiivseid arenguid otseselt seostada kahanenud nõudlusega ühenduse tootmisharu toodetud sadulate järele.

Tabel 4

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Toodang (ühikutes)

19 546 740

19 022 491

17 698 103

16 165 936

Indeks

100

97

91

83

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (80) | Tootmisvõimsus määrati ühenduse tootmisharule kuuluvate tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse nii tootmiskatkestusi kui ka asjaolu, et mõnedel üksikutel juhtudel kasutati osa võimsusest muude toodete, nt ratastoolide juhtimiskangide tootmiseks, milleks kasutatakse samu tootmisliine. |
| --- | --- |

(80)

Tootmisvõimsus määrati ühenduse tootmisharule kuuluvate tootmisüksuste nimivõimsuse põhjal, võttes arvesse nii tootmiskatkestusi kui ka asjaolu, et mõnedel üksikutel juhtudel kasutati osa võimsusest muude toodete, nt ratastoolide juhtimiskangide tootmiseks, milleks kasutatakse samu tootmisliine.

| (81) | Sadulate tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil 5 % võrra 29 492 120 ühikult 2002. aastal 30 921 920 ühikuni uurimisperioodil. Kerge tootmisvõimsuse kasv tuleneb 2004. aastal ja uurimisperioodil tehtud investeeringutest võidusõidujalgrataste jaoks ettenähtud uute tooteliikide tootmisse. Tootmisvõimsuse rakendusaste peegeldab tootmise ja nõudluse langust. Tootmisvõimsuse rakendusaste langes ühtlaselt vaatlusalusel perioodil, ulatudes uurimisperioodil ainult 45 protsendini.
  Tabel 5 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (ühikutes) | 29 492 120 | 29 215 880 | 29 354 000 | 30 921 920 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 105 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 60 % | 59 % | 53 % | 45 % |

(81)

Sadulate tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil 5 % võrra 29 492 120 ühikult 2002. aastal 30 921 920 ühikuni uurimisperioodil. Kerge tootmisvõimsuse kasv tuleneb 2004. aastal ja uurimisperioodil tehtud investeeringutest võidusõidujalgrataste jaoks ettenähtud uute tooteliikide tootmisse. Tootmisvõimsuse rakendusaste peegeldab tootmise ja nõudluse langust. Tootmisvõimsuse rakendusaste langes ühtlaselt vaatlusalusel perioodil, ulatudes uurimisperioodil ainult 45 protsendini.

Tabel 5

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Tootmisvõimsus (ühikutes)

29 492 120

29 215 880

29 354 000

30 921 920

Indeks

100

99

100

105

Tootmisvõimsuse rakendusaste

60 %

59 %

53 %

45 %

c)   Varud

| (82) | Aastalõpu varude puhul tuleb märkida, et suurem osa toodangust valmistatakse vastavalt tellimusele. Ehkki vaatlusalusel perioodil täheldati 35 %list varude kahanemist, leitakse, et antud juhul ei ole varud asjakohaseks kahjunäitajaks.
  Tabel 6 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (ühikutes) | 1 365 040 | 1 192 612 | 1 000 376 | 884 829 |
| Indeks | 100 | 87 | 73 | 65 |

(82)

Aastalõpu varude puhul tuleb märkida, et suurem osa toodangust valmistatakse vastavalt tellimusele. Ehkki vaatlusalusel perioodil täheldati 35 %list varude kahanemist, leitakse, et antud juhul ei ole varud asjakohaseks kahjunäitajaks.

Tabel 6

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Varud (ühikutes)

1 365 040

1 192 612

1 000 376

884 829

Indeks

100

87

73

65

d)   Investeeringud

| (83) | Aastate 2002 ja 2003 vahel vähenesid investeeringud samasuguse toote tootmisse 3 808 057 eurolt 1 664 147 euroni. Aastal 2004 suurendasid ühenduse tootjad oma investeeringuid ja kulutasid võrreldes eelmise aastaga ligi kaks korda rohkem, s.o 3 381 996 eurot. Uurimisperioodil ulatusid investeeringud 3 638 962 euroni, mis on 4 % vähem kui vaatlusaluse perioodi algul, 2002. aastal, saavutatud tase. Uurimise käigus leiti, et investeeringuid ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse tehti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamiseks ning alles aastal 2004 ja uurimisperioodil tehti neid vähesel määral ka uute tooteliikide väljaarendamiseks. Pidades silmas eelpool mainitud niigi madalat võimsuse rakendamist, ei tehtud investeeringuid ühelgi juhul eesmärgiga kasvatada üleüldist tootmismahtu. |
| --- | --- |

(83)

Aastate 2002 ja 2003 vahel vähenesid investeeringud samasuguse toote tootmisse 3 808 057 eurolt 1 664 147 euroni. Aastal 2004 suurendasid ühenduse tootjad oma investeeringuid ja kulutasid võrreldes eelmise aastaga ligi kaks korda rohkem, s.o 3 381 996 eurot. Uurimisperioodil ulatusid investeeringud 3 638 962 euroni, mis on 4 % vähem kui vaatlusaluse perioodi algul, 2002. aastal, saavutatud tase. Uurimise käigus leiti, et investeeringuid ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse tehti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamiseks ning alles aastal 2004 ja uurimisperioodil tehti neid vähesel määral ka uute tooteliikide väljaarendamiseks. Pidades silmas eelpool mainitud niigi madalat võimsuse rakendamist, ei tehtud investeeringuid ühelgi juhul eesmärgiga kasvatada üleüldist tootmismahtu.

| (84) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu peetakse tootedisaini ja sadulate innovatsiooni seisukohast maailmas esikohal olevaks. 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal disainisid ja turustasid ühenduse tootjad üle tuhande uue sadulaliigi. Uurimis- ja arendustegevus moodustab ühenduse tootmisharu käibest ligikaudu 8–10 %. Selle positsiooni hoidmiseks peab ühenduse tootmisharu säilitama teatava investeeringutaseme ka siis, kui võimsuse rakendamine on madal.
  Tabel 7 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 3 808 057 | 1 664 147 | 3 381 996 | 3 638 962 |
| Indeks | 100 | 44 | 89 | 96 |

(84)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu peetakse tootedisaini ja sadulate innovatsiooni seisukohast maailmas esikohal olevaks. 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal disainisid ja turustasid ühenduse tootjad üle tuhande uue sadulaliigi. Uurimis- ja arendustegevus moodustab ühenduse tootmisharu käibest ligikaudu 8–10 %. Selle positsiooni hoidmiseks peab ühenduse tootmisharu säilitama teatava investeeringutaseme ka siis, kui võimsuse rakendamine on madal.

Tabel 7

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Investeeringud (eurodes)

3 808 057

1 664 147

3 381 996

3 638 962

Indeks

100

44

89

96

e)   Müügimaht ja turuosa

| (85) | Sadulate puhul on kaks peamist müügikanalit: originaalseadmete tootjate turg ja “järelturg”. Esimesel juhul müüakse sadulaid uutele jalgratastele paigaldamiseks; teisel juhul müüakse sadulaid kasutatud jalgrattasadulate asendamiseks. Leiti, et originaalseadmete tootjate turul moodustab müük ligikaudu 60 % ja järelturul ligikaudu 40 % kogumüügist. Sarnaselt rehvidele kuuluvad ka sadulad kõige sagedamini vahetatavate jalgrattaosade hulka. |
| --- | --- |

(85)

Sadulate puhul on kaks peamist müügikanalit: originaalseadmete tootjate turg ja “järelturg”. Esimesel juhul müüakse sadulaid uutele jalgratastele paigaldamiseks; teisel juhul müüakse sadulaid kasutatud jalgrattasadulate asendamiseks. Leiti, et originaalseadmete tootjate turul moodustab müük ligikaudu 60 % ja järelturul ligikaudu 40 % kogumüügist. Sarnaselt rehvidele kuuluvad ka sadulad kõige sagedamini vahetatavate jalgrattaosade hulka.

| (86) | Ühenduse tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes vaatlusalusel perioodil 20 % võrra 15 109 569 ühikult 12 139 162 ühikuni uurimisperioodil, s.t ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil peaaegu 3 miljonit sadulat vähem kui 2002. aastal. Pärast väikest 1 %-list kahanemist 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga) oli müügimahu vähenemine märgatavam 2004. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(86)

Ühenduse tootmisharu müügimaht tervikuna vähenes vaatlusalusel perioodil 20 % võrra 15 109 569 ühikult 12 139 162 ühikuni uurimisperioodil, s.t ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil peaaegu 3 miljonit sadulat vähem kui 2002. aastal. Pärast väikest 1 %-list kahanemist 2003. aastal (võrreldes 2002. aastaga) oli müügimahu vähenemine märgatavam 2004. aastal ja uurimisperioodil.

| (87) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisharu toodetud sadulate müügi väärtus ainult 1 % võrra. Müügiväärtus ühenduse turul kasvas 2003. aastal võrreldes 2002. aastaga 5 % võrra, s.o 54 460 180 eurolt 56 978 530 euroni, ja seejärel 58 052 609 euroni 2004. aastal. Siiski kahanes ühenduse tootmisharu müügiväärtus uurimisperioodil ligi 3 miljoni euro võrra võrreldes eelnenud aastaga. Asjaolu, et müügiväärtus ei arenenud sarnaselt müügimahuga, on seletatav keskmiste hindade kasvuga, mida selgitatakse allpool. |
| --- | --- |

(87)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisharu toodetud sadulate müügi väärtus ainult 1 % võrra. Müügiväärtus ühenduse turul kasvas 2003. aastal võrreldes 2002. aastaga 5 % võrra, s.o 54 460 180 eurolt 56 978 530 euroni, ja seejärel 58 052 609 euroni 2004. aastal. Siiski kahanes ühenduse tootmisharu müügiväärtus uurimisperioodil ligi 3 miljoni euro võrra võrreldes eelnenud aastaga. Asjaolu, et müügiväärtus ei arenenud sarnaselt müügimahuga, on seletatav keskmiste hindade kasvuga, mida selgitatakse allpool.

| (88) | Vastavalt müügimahtude kahanemisele vähenes ka turuosa märgatavalt, langedes 81 protsendilt 2002. aastal 58 protsendile uurimisperioodil. Teisisõnu kaotas ühenduse tootmisharu kogu vaatlusaluse perioodi vältel oma turuosast 23 % Hiinast pärit impordi kasvule.
  Tabel 8 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügiväärtus (eurodes) | 54 460 180 | 56 978 530 | 58 052 609 | 55 228 738 |
| Indeks | 100 | 105 | 107 | 101 |
| Müük ühenduses (ühikutes) | 15 109 569 | 15 024 427 | 13 803 151 | 12 139 162 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 80 |
| Turuosa | 81 % | 77 % | 67 % | 58 % |

(88)

Vastavalt müügimahtude kahanemisele vähenes ka turuosa märgatavalt, langedes 81 protsendilt 2002. aastal 58 protsendile uurimisperioodil. Teisisõnu kaotas ühenduse tootmisharu kogu vaatlusaluse perioodi vältel oma turuosast 23 % Hiinast pärit impordi kasvule.

Tabel 8

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Müügiväärtus (eurodes)

54 460 180

56 978 530

58 052 609

55 228 738

Indeks

100

105

107

101

Müük ühenduses (ühikutes)

15 109 569

15 024 427

13 803 151

12 139 162

Indeks

100

99

91

80

Turuosa

81 %

77 %

67 %

58 %

f)   Hinnad

| (89) | Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind ühiku kohta kasvas vaatlusalusel perioodil 25 %. Seda hinnatõusu selgitab ühelt poolt toormaterjali hindade tõus, mis mõjutas kogu tootmisharu, ja teiselt poolt üleminek lihtsatelt tooteliikidelt kõrgtehnoloogilistele tooteliikidele, mis nõuavad kallimaid toormaterjale ja mille tootmine on ühtlasi töömahukam. |
| --- | --- |

(89)

Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind ühiku kohta kasvas vaatlusalusel perioodil 25 %. Seda hinnatõusu selgitab ühelt poolt toormaterjali hindade tõus, mis mõjutas kogu tootmisharu, ja teiselt poolt üleminek lihtsatelt tooteliikidelt kõrgtehnoloogilistele tooteliikidele, mis nõuavad kallimaid toormaterjale ja mille tootmine on ühtlasi töömahukam.

| (90) | Peamised toormaterjalid, mida sadulate valmistamiseks kasutatakse, on plastkestad, katted, polüuretaan, sadularelsid ja klambrid. Toormaterjalide hinnad on kaudselt seotud nafta- ja metallihindade arengutega. Sadulate tootmishinna puhul on peamiseks hinda mõjutavaks komponendiks toormaterjal, mis moodustab ligikaudu poole tootmise kogukuludest ja millel on otsene mõju müügihindadele. |
| --- | --- |

(90)

Peamised toormaterjalid, mida sadulate valmistamiseks kasutatakse, on plastkestad, katted, polüuretaan, sadularelsid ja klambrid. Toormaterjalide hinnad on kaudselt seotud nafta- ja metallihindade arengutega. Sadulate tootmishinna puhul on peamiseks hinda mõjutavaks komponendiks toormaterjal, mis moodustab ligikaudu poole tootmise kogukuludest ja millel on otsene mõju müügihindadele.

| (91) | Leiti, et toormaterjalide keskmised hinnad püsisid 2002. ja 2003. aasta vahel stabiilsena, aga kasvasid alates 2003. aastast, ning samuti uurimisperioodi jooksul, mis peegeldus ühenduse tootmisharu kõrgemates müügihindades. |
| --- | --- |

(91)

Leiti, et toormaterjalide keskmised hinnad püsisid 2002. ja 2003. aasta vahel stabiilsena, aga kasvasid alates 2003. aastast, ning samuti uurimisperioodi jooksul, mis peegeldus ühenduse tootmisharu kõrgemates müügihindades.

| (92) | Üks sõltumatu importija väitis, et ühenduse tootmisharu hindade kasv oli tarbijanõudluse muutumise tulemus. Äriühing väitis, et nõudlus odavate jalgrataste ja seega ka odavate sadulate järele on langenud, samas kui nõudlus kallimate kvaliteetsete sadulate järele on kasvanud. See väide läheb vastuollu tõsiasjaga, et odav Hiina import on suhteliselt palju rohkem kasvanud kui ühenduse üldine sadulate tarbimine, nagu põhjenduses 72 märgitud.
  Tabel 9 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine hind (eurot ühiku kohta) | 3,6 | 3,8 | 4,2 | 4,5 |
| Indeks | 100 | 106 | 117 | 125 |

(92)

Üks sõltumatu importija väitis, et ühenduse tootmisharu hindade kasv oli tarbijanõudluse muutumise tulemus. Äriühing väitis, et nõudlus odavate jalgrataste ja seega ka odavate sadulate järele on langenud, samas kui nõudlus kallimate kvaliteetsete sadulate järele on kasvanud. See väide läheb vastuollu tõsiasjaga, et odav Hiina import on suhteliselt palju rohkem kasvanud kui ühenduse üldine sadulate tarbimine, nagu põhjenduses 72 märgitud.

Tabel 9

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Kaalutud keskmine hind (eurot ühiku kohta)

3,6

3,8

4,2

4,5

Indeks

100

106

117

125

g)   Tasuvus ja rahavoog

| (93) | Vaatlusalusel perioodil kahanes ühenduse tootmisharu netokäibe kaalutud keskmine tasuvus märgatavalt, langedes 3,8 protsendilt 2002. aastal vaid 0,4 protsendini uurimisperioodil. Kui tasuvus kasvas 2003. aastal 5,0 protsendini, siis 2004. aastal langes see 3,1 protsendini, jõudes uurimisperioodil lõpuks 0,4 protsendini. Madal kasumimarginaal tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei olnud suuteline toormaterjali hinnatõusu piisavalt edukalt tarbijatele edasi kandma.
  Tabel 10 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 3,8 % | 5,0 % | 3,1 % | 0,4 % |

(93)

Vaatlusalusel perioodil kahanes ühenduse tootmisharu netokäibe kaalutud keskmine tasuvus märgatavalt, langedes 3,8 protsendilt 2002. aastal vaid 0,4 protsendini uurimisperioodil. Kui tasuvus kasvas 2003. aastal 5,0 protsendini, siis 2004. aastal langes see 3,1 protsendini, jõudes uurimisperioodil lõpuks 0,4 protsendini. Madal kasumimarginaal tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu ei olnud suuteline toormaterjali hinnatõusu piisavalt edukalt tarbijatele edasi kandma.

Tabel 10

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Maksueelne kasumimarginaal

3,8 %

5,0 %

3,1 %

0,4 %

Ühenduse tootmisharu rahavoog uurimisperioodil ulatus 3 990 473 euroni, mis oli ligikaudu 1,1 miljonit eurot ehk 22 % väiksem kui 2002. aastal. Ühenduse tootmisharu jätkuvalt suur likviidsus tuleneb sellest, et tegemist on kapitalimahuka tootmisharuga, kus amortisatsioonisummad on suured. Üldiselt võib märgata, et ühenduse tootmisharu likviidsus on järginud samu suundumusi kui tasuvus.

Tabel 11

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | 5 084 871 | 6 655 555 | 6 574 821 | 3 990 473 |
| Indeks | 100 | 131 | 129 | 78 |

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Rahavoog (eurodes)

5 084 871

6 655 555

6 574 821

3 990 473

Indeks

100

131

129

78

h)   Tulu netovaralt

| (94) | Tulu netovaralt väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes 12 protsendilt 2002. aastal vaid 1 protsendini uurimisperioodil.
  Tabel 12 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu netovaralt | 12 % | 16 % | 10 % | 1 % |

(94)

Tulu netovaralt väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes 12 protsendilt 2002. aastal vaid 1 protsendini uurimisperioodil.

Tabel 12

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Tulu netovaralt

12 %

16 %

10 %

1 %

i)   Kapitali kaasamise võime

| (95) | Selle kohta, et ühenduse tootmisharul oleks probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega, ei olnud mingeid väiteid ega näitajaid; seega leiti, et ühenduse tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel suuteline oma tegevuseks kapitali kaasama. |
| --- | --- |

(95)

Selle kohta, et ühenduse tootmisharul oleks probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega, ei olnud mingeid väiteid ega näitajaid; seega leiti, et ühenduse tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel suuteline oma tegevuseks kapitali kaasama.

j)   Tööhõive ja töötasud

| (96) | Tööhõive püsis ühenduse tootmisharus vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Pärast väikest tõusu 2003. ja 2004. aastal oli ühenduse tootmisharus uurimisperioodil 418 täiskohaga töötajat, s.t ligikaudu sama palju kui 2002. aastal. Siiski tuleb märkida, et kõik ühenduse tootmisharu tootjad suunavad märkimisväärseid osi oma tootmistegevusest teistesse ühenduses asuvatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse ning mõnel juhul on peaaegu kogu tootmisprotsess üle viidud teistesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. Seega on sadulate tootmisega tegelevate täiskohaga töötajate koguhulk tunduvalt suurem otseselt ühenduse tootmisharu palgal olevate töötajate arvust. Hinnanguliselt on samasuguse toote tootmises osalevate töötajate arv vähemalt kolm korda suurem ja vastaks uurimisperioodil ligikaudu 1 200 inimesele. Keskmised aastapalgad järgisid tööjõukuludega sama suundumust, s.t nad kasvasid vaatlusalusel perioodil 5 % võrra, tõustes 7 784 339 eurolt 2002. aastal 8 190 911 euroni uurimisperioodil, jäädes sama ajavahemiku inflatsioonimäärast ühenduses madalamale tasemele.
  Tabel 13 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajad | 421 | 434 | 456 | 418 |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 99 |
| Tööjõukulud (eurot/aastas) | 11 427 812 | 12 136 974 | 12 319 136 | 12 121 976 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 106 |
| Palgad (eurot/aastas) | 7 784 339 | 8 136 410 | 8 428 090 | 8 190 911 |
| Indeks | 100 | 105 | 108 | 105 |

(96)

Tööhõive püsis ühenduse tootmisharus vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Pärast väikest tõusu 2003. ja 2004. aastal oli ühenduse tootmisharus uurimisperioodil 418 täiskohaga töötajat, s.t ligikaudu sama palju kui 2002. aastal. Siiski tuleb märkida, et kõik ühenduse tootmisharu tootjad suunavad märkimisväärseid osi oma tootmistegevusest teistesse ühenduses asuvatesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse ning mõnel juhul on peaaegu kogu tootmisprotsess üle viidud teistesse väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. Seega on sadulate tootmisega tegelevate täiskohaga töötajate koguhulk tunduvalt suurem otseselt ühenduse tootmisharu palgal olevate töötajate arvust. Hinnanguliselt on samasuguse toote tootmises osalevate töötajate arv vähemalt kolm korda suurem ja vastaks uurimisperioodil ligikaudu 1 200 inimesele. Keskmised aastapalgad järgisid tööjõukuludega sama suundumust, s.t nad kasvasid vaatlusalusel perioodil 5 % võrra, tõustes 7 784 339 eurolt 2002. aastal 8 190 911 euroni uurimisperioodil, jäädes sama ajavahemiku inflatsioonimäärast ühenduses madalamale tasemele.

Tabel 13

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Töötajad

421

434

456

418

Indeks

100

103

108

99

Tööjõukulud (eurot/aastas)

11 427 812

12 136 974

12 319 136

12 121 976

Indeks

100

106

108

106

Palgad (eurot/aastas)

7 784 339

8 136 410

8 428 090

8 190 911

Indeks

100

105

108

105

k)   Tootlikkus

| (97) | Tootlikkus, mis näitab toodangut töötaja kohta aastas, ulatus 2002. aastal 42 225 ühikuni ja langes igal aastal ühtlaselt kuni 33 317 ühikuni uurimisperioodil. See langus on tingitud tootmismahu vähenemisest.
  Tabel 14 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) | 42 225 | 39 752 | 34 388 | 33 317 |
| Indeks | 100 | 94 | 81 | 79 |

(97)

Tootlikkus, mis näitab toodangut töötaja kohta aastas, ulatus 2002. aastal 42 225 ühikuni ja langes igal aastal ühtlaselt kuni 33 317 ühikuni uurimisperioodil. See langus on tingitud tootmismahu vähenemisest.

Tabel 14

2002

2003

2004

2005 (uurimisperiood)

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

42 225

39 752

34 388

33 317

Indeks

100

94

81

79

l)   Kasv

| (98) | Kui ühenduse tarbimine kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht jäi samal perioodil samale tasemele. Seega kasvas ühenduse tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil tunduvalt vähem kui nõudlus. Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa 19 % võrra. |
| --- | --- |

(98)

Kui ühenduse tarbimine kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %, siis ühenduse tootmisharu müügimaht jäi samal perioodil samale tasemele. Seega kasvas ühenduse tootmisharu müük vaatlusalusel perioodil tunduvalt vähem kui nõudlus. Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa 19 % võrra.

m)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (99) | Tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule ei saa Hiina impordi mahtu ja hindu arvestades tühiseks lugeda. |
| --- | --- |

(99)

Tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule ei saa Hiina impordi mahtu ja hindu arvestades tühiseks lugeda.

| (100) | Leiti, et ühenduse tootmisharu ei ole varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest toibunud. |
| --- | --- |

(100)

Leiti, et ühenduse tootmisharu ei ole varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest toibunud.

6.   Järeldus kahju kohta

| (101) | Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Enamiku kahjunäitajate suundumus (netomüügi maht, tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tasuvus, investeeringute tasuvus, investeeringud, rahavoog ja tööhõive) vaatlusalusel perioodil oli negatiivne. |
| --- | --- |

(101)

Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Enamiku kahjunäitajate suundumus (netomüügi maht, tootmismaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tasuvus, investeeringute tasuvus, investeeringud, rahavoog ja tööhõive) vaatlusalusel perioodil oli negatiivne.

| (102) | Siiski oli osa kahjunäitajate areng stabiilne (netomüügi väärtus ja kapitali kaasamise võime) või näitas isegi positiivseid suundumusi (keskmised müügihinnad, tootmisvõimsus ja lõppvarud). Müügihindade ja kogumüügi väärtuse kasvu uurimisperioodil ei saa kirjutada ühenduse tootmisharu seisukorra paranemise arvele, vaid see tulenes toormaterjalide hindade tõusust ja sellest, et ühenduse tootmisharu oli asunud tootma kallimaid tooteliike. Nagu põhjenduses 82 märgitud, ei saa lõppvarusid tootmisharu eripärasid arvesse võttes kahju määramisel oluliseks lugeda. |
| --- | --- |

(102)

Siiski oli osa kahjunäitajate areng stabiilne (netomüügi väärtus ja kapitali kaasamise võime) või näitas isegi positiivseid suundumusi (keskmised müügihinnad, tootmisvõimsus ja lõppvarud). Müügihindade ja kogumüügi väärtuse kasvu uurimisperioodil ei saa kirjutada ühenduse tootmisharu seisukorra paranemise arvele, vaid see tulenes toormaterjalide hindade tõusust ja sellest, et ühenduse tootmisharu oli asunud tootma kallimaid tooteliike. Nagu põhjenduses 82 märgitud, ei saa lõppvarusid tootmisharu eripärasid arvesse võttes kahju määramisel oluliseks lugeda.

| (103) | Arvestades kasumiga seotud näitajate äärmiselt negatiivseid arenguid, leitakse, et kui olukord ei parane, on tootmisharu elujõulisus ohus. Tõepoolest, kuna ühenduse tootmisharu koosneb väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ning tegutseb kapitalimahukas valdkonnas, on väga ebatõenäoline, et ta suudaks sellistes oludes pikemat perioodi finantsiliselt üle elada. |
| --- | --- |

(103)

Arvestades kasumiga seotud näitajate äärmiselt negatiivseid arenguid, leitakse, et kui olukord ei parane, on tootmisharu elujõulisus ohus. Tõepoolest, kuna ühenduse tootmisharu koosneb väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest ning tegutseb kapitalimahukas valdkonnas, on väga ebatõenäoline, et ta suudaks sellistes oludes pikemat perioodi finantsiliselt üle elada.

| (104) | Eespool nimetatu põhjal võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(104)

Eespool nimetatu põhjal võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (105) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(105)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (106) | Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit import enam kui neli korda, s.t impordi maht suurenes 343 % ja turuosa 19 %. Samal ajal lõid uurimisperioodil kõikide Hiina eksportivate tootjate keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmised hinnad alla 70,1 % võrra. Vaatlusalusel perioodil toimunud Hiinast pärit impordi mahu hüppeline kasv ja turuosa suurenemine hindadega, mis moodustasid vaid murdosa ühenduse tootmisharu hindadest, langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsolukorra märgatava halvenemisega |
| --- | --- |

(106)

Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit import enam kui neli korda, s.t impordi maht suurenes 343 % ja turuosa 19 %. Samal ajal lõid uurimisperioodil kõikide Hiina eksportivate tootjate keskmised hinnad ühenduse tootmisharu keskmised hinnad alla 70,1 % võrra. Vaatlusalusel perioodil toimunud Hiinast pärit impordi mahu hüppeline kasv ja turuosa suurenemine hindadega, mis moodustasid vaid murdosa ühenduse tootmisharu hindadest, langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsolukorra märgatava halvenemisega

| (107) | Kui Hiinast imporditud ühiku hind vaatlusalusel perioodil langes stabiilselt 21 % võrra 1,4 eurolt 2002. aastal 1,1 euroni uurimisperioodil, siis ühenduse tootmisharu hinnad tõusid samal perioodil 26 % võrra 3,6 eurolt 2002. aastal 4,5 euroni uurimisperioodil. Selliseid vastupidises suunas toimuvaid hinnamuutusi saab vaid osaliselt seletada ühenduses ja Hiinas toodetud sadulate erineva tootevalikuga. Lisaks esitasid ühenduse tootjad tõendid selle kohta, et enamiku toormaterjalide kättesaadavus ja hinnad on ühenduses ja Hiinas sarnased. Nad on samuti viidanud asjaolule, et vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduses sadulate toormaterjalide hind. Mõned Hiina eksportivad tootjad müüvad tõepoolest oma tooteid ühendusse alla toormaterjalihinna ja see näitab selgelt, et tegemist on olukorraga, kus hinnad ei ole madalad mitte Hiina tootjate eelisolukorras olemise vaid dumpingu tõttu. |
| --- | --- |

(107)

Kui Hiinast imporditud ühiku hind vaatlusalusel perioodil langes stabiilselt 21 % võrra 1,4 eurolt 2002. aastal 1,1 euroni uurimisperioodil, siis ühenduse tootmisharu hinnad tõusid samal perioodil 26 % võrra 3,6 eurolt 2002. aastal 4,5 euroni uurimisperioodil. Selliseid vastupidises suunas toimuvaid hinnamuutusi saab vaid osaliselt seletada ühenduses ja Hiinas toodetud sadulate erineva tootevalikuga. Lisaks esitasid ühenduse tootjad tõendid selle kohta, et enamiku toormaterjalide kättesaadavus ja hinnad on ühenduses ja Hiinas sarnased. Nad on samuti viidanud asjaolule, et vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduses sadulate toormaterjalide hind. Mõned Hiina eksportivad tootjad müüvad tõepoolest oma tooteid ühendusse alla toormaterjalihinna ja see näitab selgelt, et tegemist on olukorraga, kus hinnad ei ole madalad mitte Hiina tootjate eelisolukorras olemise vaid dumpingu tõttu.

| (108) | Selline ebaõiglane hinnakujundus, mis tulenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist, avaldas survet ühenduse tootmisharu hindadele ja need ei suutnud katta isegi toormaterjalide hindade tõusu. Seda kinnitas ka ühenduse tootmisharu tasuvuse märkimisväärne langus. |
| --- | --- |

(108)

Selline ebaõiglane hinnakujundus, mis tulenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist, avaldas survet ühenduse tootmisharu hindadele ja need ei suutnud katta isegi toormaterjalide hindade tõusu. Seda kinnitas ka ühenduse tootmisharu tasuvuse märkimisväärne langus.

| (109) | Ülaltoodut silmas pidades on ilmne, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises, mis peegeldub eriti tootmise, müügimahtude ja turuosa vähenemises ning tasuvuse järsus languses. |
| --- | --- |

(109)

Ülaltoodut silmas pidades on ilmne, et Hiinast pärit madala hinnaga import, mis lõi ühenduse tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, mängis olulist rolli ühenduse tootmisharu olukorra halvenemises, mis peegeldub eriti tootmise, müügimahtude ja turuosa vähenemises ning tasuvuse järsus languses.

3.   Muude tegurite mõju

a)   Hiinast pärit dumpinguta import

| (110) | Ühe eksportiva tootja jaoks oli kehtestatud dumpingumarginaal alla miinimumläve. Seetõttu ei võetud selle äriühingu importi kahjuanalüüsis arvesse. Kogu Hiinast pärit impordi hulgas jäi selle eksportiva tootja import aastatel 2002 ja 2003 vahemikku 28–33 %, aastal 2004 vahemikku 18–23 % ja jõudis uurimisperioodil vahemikku 12–17 %. Äriühingu keskmised hinnad lõid ühenduse tööstusharu omad siiski märkimisväärselt alla kogu vaatlusaluse perioodi kestel. Selle äriühingu hindade allalöömise marginaal oli aga palju väiksem kui neil äriühingutel mille puhul tuvastati dumping. Arvestades, et selle äriühingu import ei olnud märkimisväärne ja mis veelgi olulisem, see langes järsult vaatlusalusel perioodil, leitakse, et selle eksportiva tootja dumpinguhinnata eksport ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, et dumpinguhinnaga eksport Hiinast põhjustas märkimisväärset kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(110)

Ühe eksportiva tootja jaoks oli kehtestatud dumpingumarginaal alla miinimumläve. Seetõttu ei võetud selle äriühingu importi kahjuanalüüsis arvesse. Kogu Hiinast pärit impordi hulgas jäi selle eksportiva tootja import aastatel 2002 ja 2003 vahemikku 28–33 %, aastal 2004 vahemikku 18–23 % ja jõudis uurimisperioodil vahemikku 12–17 %. Äriühingu keskmised hinnad lõid ühenduse tööstusharu omad siiski märkimisväärselt alla kogu vaatlusaluse perioodi kestel. Selle äriühingu hindade allalöömise marginaal oli aga palju väiksem kui neil äriühingutel mille puhul tuvastati dumping. Arvestades, et selle äriühingu import ei olnud märkimisväärne ja mis veelgi olulisem, see langes järsult vaatlusalusel perioodil, leitakse, et selle eksportiva tootja dumpinguhinnata eksport ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, et dumpinguhinnaga eksport Hiinast põhjustas märkimisväärset kahju ühenduse tootmisharule.

b)   Muudest kolmandatest riikidest kui asjaomastest riikidest pärit import

| (111) | Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud teabele on peamised kolmandad riigid, kust sadulaid imporditakse, Taiwan, India ja Vietnam. |
| --- | --- |

(111)

Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud teabele on peamised kolmandad riigid, kust sadulaid imporditakse, Taiwan, India ja Vietnam.

| (112) | Taiwanist pärit import ulatus 1 145 000 ühikuni 2002. aastal ja suurenes vaatlusalusel perioodil 25 % võrra 1 429 200 ühikuni uurimisperioodil. Taiwanist imporditud sadulate turuosa moodustas 2002. aastal 6 %, s.t oli samal tasemel kui uurimisperioodil. Taiwanist pärit impordi hinnad olid samal tasemel ühenduse tootmisharu omadega. Kuna Taiwani impordi turuosa ei kasvanud, vaid jäi vaatlusalusel perioodil stabiilselt 6 protsendile ning selle hinnad olid samal tasemel ühenduse tootmisharu hindadega, leitakse, et Taiwanist pärit import ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(112)

Taiwanist pärit import ulatus 1 145 000 ühikuni 2002. aastal ja suurenes vaatlusalusel perioodil 25 % võrra 1 429 200 ühikuni uurimisperioodil. Taiwanist imporditud sadulate turuosa moodustas 2002. aastal 6 %, s.t oli samal tasemel kui uurimisperioodil. Taiwanist pärit impordi hinnad olid samal tasemel ühenduse tootmisharu omadega. Kuna Taiwani impordi turuosa ei kasvanud, vaid jäi vaatlusalusel perioodil stabiilselt 6 protsendile ning selle hinnad olid samal tasemel ühenduse tootmisharu hindadega, leitakse, et Taiwanist pärit import ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (113) | Indiast pärit import ulatus 204 200 ühikuni 2002. aastal ja kasvas 30 % võrra 264 600 ühikuni uurimisperioodil. Indiast pärit impordi keskmised hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi vältel kõvasti alla Hiinast pärit impordi hindadele. Hinnad ulatusid 0,63 euroni 2002. aastal, siis tõusid 0,91 euroni 2003. aastal ja seejärel langesid järsult 0,47 eurole ning jäid 0,6 eurole uurimisperioodil. Kuid kogu vaatlusaluse perioodi vältel moodustab Indiast pärit import vaid 1 % turuosast. Seega jõuti järeldusele, et hoolimata Indiast pärit impordi madalatest hindadest, ei omanud see import märkimisväärset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(113)

Indiast pärit import ulatus 204 200 ühikuni 2002. aastal ja kasvas 30 % võrra 264 600 ühikuni uurimisperioodil. Indiast pärit impordi keskmised hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi vältel kõvasti alla Hiinast pärit impordi hindadele. Hinnad ulatusid 0,63 euroni 2002. aastal, siis tõusid 0,91 euroni 2003. aastal ja seejärel langesid järsult 0,47 eurole ning jäid 0,6 eurole uurimisperioodil. Kuid kogu vaatlusaluse perioodi vältel moodustab Indiast pärit import vaid 1 % turuosast. Seega jõuti järeldusele, et hoolimata Indiast pärit impordi madalatest hindadest, ei omanud see import märkimisväärset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (114) | Vietnami puhul näitab Eurostati statistika vaid väga väikest hulka imporditud sadulaid – 4 400 sadulat 2002. aastal ning see arv tõusis 136 600 ühikuni uurimisperioodil. Vietnamist pärit impordi hinnad jäid samale tasemele Hiina impordi hindadega. Siiski sarnaselt Indiale jäi Vietnami impordi turuosa alla 1 % 2002. ja 2003. aastal ning ulatus vaevu 1 protsendini 2004. aastal ja uurimisperioodil. Järelikult ei omanud see import olulist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(114)

Vietnami puhul näitab Eurostati statistika vaid väga väikest hulka imporditud sadulaid – 4 400 sadulat 2002. aastal ning see arv tõusis 136 600 ühikuni uurimisperioodil. Vietnamist pärit impordi hinnad jäid samale tasemele Hiina impordi hindadega. Siiski sarnaselt Indiale jäi Vietnami impordi turuosa alla 1 % 2002. ja 2003. aastal ning ulatus vaevu 1 protsendini 2004. aastal ja uurimisperioodil. Järelikult ei omanud see import olulist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (115) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui Hiinast ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule. |
| --- | --- |

(115)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui Hiinast ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule.

c)   Intellektuaalomandi õiguste rikkumine

| (116) | Nagu põhjenduses 84 märgitud, suunatakse umbes 8–10 % ühenduse tootmisharu käibest investeeringutesse uurimis- ja arendustegevuses. Nende investeeringute hulka kuuluvad sadula asendi uuringud, testid ja uute sadulamudelite disain. Mõned ühenduse tootjad viitasid asjaolule, et teatud Hiina eksportivad tootjad lihtsalt jäljendavad patenditud Euroopa tooteid ja saavad nii võrreldes ühenduse tootjatega kulueelise, mis peegeldub Hiinast imporditud sadulate madalas hinnas. Teisalt teatas üks sõltumatu importija, et võltsitud tooted ei olnud pärit ainult Hiinast, vaid need olid kohtuvaidluse põhjuseks ka ühenduse tootjate vahel. On teada, et võltsimine on selles tootmisharus suur probleem ja see võib tõesti olla üheks põhjuseks, miks olukord ühenduse tootmisharus on halvenenud. Igal juhul ei ole intellektuaalse omandi õiguse rikkumisega kaasnevad ühenduse tööstusharu siseselt tekitatud kahjud sellised, mis kõrvaldaksid põhjusliku seose dumpinguhinnaga ekspordi hüppelise kasvu ja ühenduse tööstusharu kantud märkimisväärse kahju vahel. Samuti peab märkima, et kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi puhul pandi toime intellektuaalse omandi õiguse rikkumine, ei saa seda käsitleda eraldi tegurina, kuna selline rikkumine oleks ikkagi seotud dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(116)

Nagu põhjenduses 84 märgitud, suunatakse umbes 8–10 % ühenduse tootmisharu käibest investeeringutesse uurimis- ja arendustegevuses. Nende investeeringute hulka kuuluvad sadula asendi uuringud, testid ja uute sadulamudelite disain. Mõned ühenduse tootjad viitasid asjaolule, et teatud Hiina eksportivad tootjad lihtsalt jäljendavad patenditud Euroopa tooteid ja saavad nii võrreldes ühenduse tootjatega kulueelise, mis peegeldub Hiinast imporditud sadulate madalas hinnas. Teisalt teatas üks sõltumatu importija, et võltsitud tooted ei olnud pärit ainult Hiinast, vaid need olid kohtuvaidluse põhjuseks ka ühenduse tootjate vahel. On teada, et võltsimine on selles tootmisharus suur probleem ja see võib tõesti olla üheks põhjuseks, miks olukord ühenduse tootmisharus on halvenenud. Igal juhul ei ole intellektuaalse omandi õiguse rikkumisega kaasnevad ühenduse tööstusharu siseselt tekitatud kahjud sellised, mis kõrvaldaksid põhjusliku seose dumpinguhinnaga ekspordi hüppelise kasvu ja ühenduse tööstusharu kantud märkimisväärse kahju vahel. Samuti peab märkima, et kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi puhul pandi toime intellektuaalse omandi õiguse rikkumine, ei saa seda käsitleda eraldi tegurina, kuna selline rikkumine oleks ikkagi seotud dumpinguhinnaga impordiga.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (117) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Analüüsiti ka muid tegureid, kuid neid ei peetud kahju tekitamisel otsustavateks. |
| --- | --- |

(117)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Analüüsiti ka muid tegureid, kuid neid ei peetud kahju tekitamisel otsustavateks.

| (118) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast imporditud sadulad on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(118)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast imporditud sadulad on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

| (119) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

1.   Ühenduse tootmisharu

| (120) | Tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raskusi madala hinnaga ehk dumpinguhinnaga impordiga võistlemisel. |
| --- | --- |

(120)

Tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raskusi madala hinnaga ehk dumpinguhinnaga impordiga võistlemisel.

| (121) | Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul suurendada müügimahtu ja taastada turuosa ning saavutada seeläbi paremat mastaabisäästu ja vajalikku kasumlikkust, mis õigustaks konkurentsivõime säilitamise nimel tootmisrajatistesse ja uurimistegevusse jätkuvalt tehtavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(121)

Meetmete kehtestamine aitab eeldatavasti ühenduse tootmisharul suurendada müügimahtu ja taastada turuosa ning saavutada seeläbi paremat mastaabisäästu ja vajalikku kasumlikkust, mis õigustaks konkurentsivõime säilitamise nimel tootmisrajatistesse ja uurimistegevusse jätkuvalt tehtavaid investeeringuid.

| (122) | Üks importija väitis, et ühel ühenduse tootjal on turgu valitsev seisund, kuid ei põhjendanud seda väidet. Arvestades asjaolu, et vaatlusalusel perioodil tootis sadulaid vähemalt kümme erinevat ühenduse tootjat ning kuna uurimise käigus ei leitud midagi, mis oleks seda väidet toetanud, lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(122)

Üks importija väitis, et ühel ühenduse tootjal on turgu valitsev seisund, kuid ei põhjendanud seda väidet. Arvestades asjaolu, et vaatlusalusel perioodil tootis sadulaid vähemalt kümme erinevat ühenduse tootjat ning kuna uurimise käigus ei leitud midagi, mis oleks seda väidet toetanud, lükati see tagasi.

| (123) | Meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ta ei suudaks investeerida uude tehnoloogiasse ega tõhusalt konkureerida kolmandatest riikidest pärit impordiga. Meetmete kehtestamata jätmise korral jääks ühenduse tootmisharu jätkuvalt eemale keskmisse klassi kuuluvate sadulate suurest turust ega oleks võimeline ka oma püsikulusid jaotama. Mõned äriühingud peaksid samasuguse toote tootmise lõpetama ja oma töötajad koondama, nagu ühe ühenduse tootja puhul 2005. aastal juba juhtus. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(123)

Meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ta ei suudaks investeerida uude tehnoloogiasse ega tõhusalt konkureerida kolmandatest riikidest pärit impordiga. Meetmete kehtestamata jätmise korral jääks ühenduse tootmisharu jätkuvalt eemale keskmisse klassi kuuluvate sadulate suurest turust ega oleks võimeline ka oma püsikulusid jaotama. Mõned äriühingud peaksid samasuguse toote tootmise lõpetama ja oma töötajad koondama, nagu ühe ühenduse tootja puhul 2005. aastal juba juhtus. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu huvides.

2.   Sõltumatute importijate huvid

| (124) | Importijatest vastas küsimustikule ainult kaks sõltumatut importijat ja seejärel tehti neist ühe juurde kontrollkäik. Nende kahe importija import moodustab ligikaudu 21 % Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumahust ühendusse ja 7 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(124)

Importijatest vastas küsimustikule ainult kaks sõltumatut importijat ja seejärel tehti neist ühe juurde kontrollkäik. Nende kahe importija import moodustab ligikaudu 21 % Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumahust ühendusse ja 7 % ühenduse tarbimisest.

| (125) | Arvestades asjaolu, et suurem osa ühendusse imporditavatest sadulatest suunatakse sinna eksportivatest tootjatest sõltumatute importijate kaudu, käsitleti nende kahe sõltumatu importija importi tüüpilisena kõigi muude sõltumatute importijate jaoks. |
| --- | --- |

(125)

Arvestades asjaolu, et suurem osa ühendusse imporditavatest sadulatest suunatakse sinna eksportivatest tootjatest sõltumatute importijate kaudu, käsitleti nende kahe sõltumatu importija importi tüüpilisena kõigi muude sõltumatute importijate jaoks.

| (126) | Mõlema importija puhul moodustas Hiinast pärit vaatlusaluse toote import 100 % nende imporditud sadulate kogumahust. Ühe importija puhul moodustas vastav sadulate müügiväärtus 8 % importija kogukäibest uurimisperioodil. Hiinast imporditud sadulate müük oli uurimisperioodil tulutoov. Sadulate müügi tasuvus oli siiski 0,7 % võrra madalam kui selle äriühingu üldine tasuvus, mis jäi uurimisperioodil vahemikku 2 % kuni 6 %. Teise importija puhul moodustas imporditud sadulate müügiväärtus uurimisperioodil ainult 1,2 % äriühingu kogukäibest ja sadulate müügi tasuvuse puhul leiti, et see on vastavuses selle äriühingu üldise tasuvusega. Teiste importijate esitatud teabe põhjal võib oletada, et kahe kõnealuse importija olukorda võib pidada tüüpiliseks enamiku Hiinast sadulaid importiva importija puhul. |
| --- | --- |

(126)

Mõlema importija puhul moodustas Hiinast pärit vaatlusaluse toote import 100 % nende imporditud sadulate kogumahust. Ühe importija puhul moodustas vastav sadulate müügiväärtus 8 % importija kogukäibest uurimisperioodil. Hiinast imporditud sadulate müük oli uurimisperioodil tulutoov. Sadulate müügi tasuvus oli siiski 0,7 % võrra madalam kui selle äriühingu üldine tasuvus, mis jäi uurimisperioodil vahemikku 2 % kuni 6 %. Teise importija puhul moodustas imporditud sadulate müügiväärtus uurimisperioodil ainult 1,2 % äriühingu kogukäibest ja sadulate müügi tasuvuse puhul leiti, et see on vastavuses selle äriühingu üldise tasuvusega. Teiste importijate esitatud teabe põhjal võib oletada, et kahe kõnealuse importija olukorda võib pidada tüüpiliseks enamiku Hiinast sadulaid importiva importija puhul.

| (127) | Kuna mõlemad äriühingud importisid sadulaid ainult Hiinast, siis võib järeldada, et meetmete kohaldamisel võib tõesti olla negatiivseid mõjusid teatud importijate finantsolukorrale. Võttes aga arvesse, et sadulate müük moodustab vaid väikese osa äriühingute kogukäibest ja kasumist, eeldatakse, et meetmetel ei ole nende kahe importija üldisele olukorrale märkimisväärset finantsmõju. Lisaks võivad need äriühingud importida sadulaid äriühingute rühmalt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud, või muudest kolmandatest riikidest, nt Taiwanist. |
| --- | --- |

(127)

Kuna mõlemad äriühingud importisid sadulaid ainult Hiinast, siis võib järeldada, et meetmete kohaldamisel võib tõesti olla negatiivseid mõjusid teatud importijate finantsolukorrale. Võttes aga arvesse, et sadulate müük moodustab vaid väikese osa äriühingute kogukäibest ja kasumist, eeldatakse, et meetmetel ei ole nende kahe importija üldisele olukorrale märkimisväärset finantsmõju. Lisaks võivad need äriühingud importida sadulaid äriühingute rühmalt, kelle puhul dumpingut ei tuvastatud, või muudest kolmandatest riikidest, nt Taiwanist.

3.   Kasutajate huvid

| (128) | Komisjoni saadetud küsimustikule vastas neli vaatlusaluse toote kasutajat ja turustajat. Need on äriühingud, kes kasutavad jalgrataste koostamiseks nii ühenduses toodetud kui ka imporditud sadulaid. Need neli äriühingut kasutasid uurimisperioodil kokku 1 255 655 sadulat, millest üle poole (55 %) olid pärit Hiinast. Nende nelja äriühingu kasutatud Hiinast imporditud sadulate arv, moodustas 5,7 % ühenduse tootmisharu müügimahust ja 2,9 % ühenduse sadulate kogutarbimisest uurimisperioodil. Jalgrataste kokkupanijate puhul leiti, et sadulad moodustavad valmis jalgratta kogukuludest vaid väikese kuluosa. Olenevalt mudelist moodustavad sadulad keskmiselt 1 % kuni 4 % jalgratta kogumaksumusest. |
| --- | --- |

(128)

Komisjoni saadetud küsimustikule vastas neli vaatlusaluse toote kasutajat ja turustajat. Need on äriühingud, kes kasutavad jalgrataste koostamiseks nii ühenduses toodetud kui ka imporditud sadulaid. Need neli äriühingut kasutasid uurimisperioodil kokku 1 255 655 sadulat, millest üle poole (55 %) olid pärit Hiinast. Nende nelja äriühingu kasutatud Hiinast imporditud sadulate arv, moodustas 5,7 % ühenduse tootmisharu müügimahust ja 2,9 % ühenduse sadulate kogutarbimisest uurimisperioodil. Jalgrataste kokkupanijate puhul leiti, et sadulad moodustavad valmis jalgratta kogukuludest vaid väikese kuluosa. Olenevalt mudelist moodustavad sadulad keskmiselt 1 % kuni 4 % jalgratta kogumaksumusest.

| (129) | Neljast kasutajast kaks väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine nende tegevust tõenäoliselt eriti palju ei mõjuta, sest sadulate hinnatõus kandub ilmselt edasi nende lõpptarbijale. Lisaks avaldasid nad arvamust, et ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud ning Hiinast imporditud sadulate hinnavahe on selline, et isegi pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist oleksid Hiinast pärit sadulad konkurentsivõimelised. |
| --- | --- |

(129)

Neljast kasutajast kaks väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine nende tegevust tõenäoliselt eriti palju ei mõjuta, sest sadulate hinnatõus kandub ilmselt edasi nende lõpptarbijale. Lisaks avaldasid nad arvamust, et ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud ning Hiinast imporditud sadulate hinnavahe on selline, et isegi pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist oleksid Hiinast pärit sadulad konkurentsivõimelised.

| (130) | Ülejäänud kaks kasutajat ei esitanud mittekonfidentsiaalset vastust. Seetõttu ei võetud kõnealust teavet vastavalt artikli 19 lõikele 3 esialgu arvesse. |
| --- | --- |

(130)

Ülejäänud kaks kasutajat ei esitanud mittekonfidentsiaalset vastust. Seetõttu ei võetud kõnealust teavet vastavalt artikli 19 lõikele 3 esialgu arvesse.

| (131) | Üks eksportiv tootja väitis, et meetmete kehtestamine sadulate impordi suhtes ei ole ühenduse huvides, sest see seaks elujõulise Euroopa jalgrattatööstuse veelgi rohkem ohtu. Äriühing avaldas arvamust, et ühenduse tootjad lõpetaksid jalgrataste kokkupanemise ja hakkaksid selle asemel Hiinast valmis jalgrattaid importima, hoolimata jalgratastele kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust. Sellega seoses tuleb märkida, et ühenduse huvide kindlaksmääramisel eksportijate seisukohti ei arvestata. Siiski seda väidet kontrolliti. Võttes arvesse, et neljast jalgrattasadulate kasutajast kaks väitsid, et jalgrataste üldistest tootmiskuludest moodustab sadul vaid väikese osa ja meetmete kehtestamine nende tegevust seetõttu eriti ei mõjutaks, tuleb see väide igal juhul tagasi lükata. |
| --- | --- |

(131)

Üks eksportiv tootja väitis, et meetmete kehtestamine sadulate impordi suhtes ei ole ühenduse huvides, sest see seaks elujõulise Euroopa jalgrattatööstuse veelgi rohkem ohtu. Äriühing avaldas arvamust, et ühenduse tootjad lõpetaksid jalgrataste kokkupanemise ja hakkaksid selle asemel Hiinast valmis jalgrattaid importima, hoolimata jalgratastele kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust. Sellega seoses tuleb märkida, et ühenduse huvide kindlaksmääramisel eksportijate seisukohti ei arvestata. Siiski seda väidet kontrolliti. Võttes arvesse, et neljast jalgrattasadulate kasutajast kaks väitsid, et jalgrataste üldistest tootmiskuludest moodustab sadul vaid väikese osa ja meetmete kehtestamine nende tegevust seetõttu eriti ei mõjutaks, tuleb see väide igal juhul tagasi lükata.

| (132) | Arvestades asjaolu, et neli äriühingut ostsid ühenduse sadulatest olulise osa (45 % uurimisperioodil) ja et täielikult koostatud jalgrataste kogukuludest moodustab sadul vaid suhteliselt väikese osa, tehakse järeldus, et sadulate suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kaasnev mõju kuludele ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate üldkulusid. Kui aga selline mõju peaks tekkima, siis suudavad imporditavate sadulate kasutajad täiendavad kulud tõenäoliselt edasi kanda. |
| --- | --- |

(132)

Arvestades asjaolu, et neli äriühingut ostsid ühenduse sadulatest olulise osa (45 % uurimisperioodil) ja et täielikult koostatud jalgrataste kogukuludest moodustab sadul vaid suhteliselt väikese osa, tehakse järeldus, et sadulate suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega kaasnev mõju kuludele ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate üldkulusid. Kui aga selline mõju peaks tekkima, siis suudavad imporditavate sadulate kasutajad täiendavad kulud tõenäoliselt edasi kanda.

4.   Toorainetarnijate ja tarbijate huvid

| (133) | Küsimustikule vastas üks toorainetarnija. See äriühing müüb ühenduse tootjatele sadulate metallosi nagu raame ja vedrusid, mis on valmistatud rauast, terasest, titaanist, vanaadiumist, mangaanist või süsinikterasest. Äriühing pooldab dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, kuna eeldab, et ühenduse tootmisharu tootmismaht seeläbi kasvab ja tooraine järele tekib suurem nõudlus. |
| --- | --- |

(133)

Küsimustikule vastas üks toorainetarnija. See äriühing müüb ühenduse tootjatele sadulate metallosi nagu raame ja vedrusid, mis on valmistatud rauast, terasest, titaanist, vanaadiumist, mangaanist või süsinikterasest. Äriühing pooldab dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, kuna eeldab, et ühenduse tootmisharu tootmismaht seeläbi kasvab ja tooraine järele tekib suurem nõudlus.

| (134) | Eespool öeldut silmas pidades ja tarbijaorganisatsioonide vastuse puudumisel tehakse järeldus, et soovitatud meetmete kehtestamine tarbijaid tõenäoliselt märkimisväärselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(134)

Eespool öeldut silmas pidades ja tarbijaorganisatsioonide vastuse puudumisel tehakse järeldus, et soovitatud meetmete kehtestamine tarbijaid tõenäoliselt märkimisväärselt ei mõjuta.

5.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (135) | Eespool öeldu põhjal jõutakse järeldusele, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi jätta ajutised dumpinguvastased tollimaksud kehtestamata. |
| --- | --- |

(135)

Eespool öeldu põhjal jõutakse järeldusele, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi jätta ajutised dumpinguvastased tollimaksud kehtestamata.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (136) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(136)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (137) | Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks ilma täheldatud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 5 % käibest, mis põhines tasuvusel, mis oli kindlaks määratud põhjenduses 67 nimetatud ühenduse tootjaid hõlmanud varasemates jalgrattaosade tootjate uurimistes. |
| --- | --- |

(137)

Meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis on piisav kõnealuse impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks ilma täheldatud dumpingumarginaali ületamata. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 5 % käibest, mis põhines tasuvusel, mis oli kindlaks määratud põhjenduses 67 nimetatud ühenduse tootjaid hõlmanud varasemates jalgrattaosade tootjate uurimistes.

| (138) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendus 75) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahju/kasumi võrra ning liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(138)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendus 75) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahju/kasumi võrra ning liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (139) | Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile Hiina eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seepärast arvutati kahjumarginaal kui koostööd tegeva eksportija jaoks arvutatud marginaali ja sama eksportija eksporditud tüüpiliste tooteliikide jaoks kehtestatud kõrgeimate marginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(139)

Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile Hiina eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöötase oli madal. Seepärast arvutati kahjumarginaal kui koostööd tegeva eksportija jaoks arvutatud marginaali ja sama eksportija eksporditud tüüpiliste tooteliikide jaoks kehtestatud kõrgeimate marginaalide kaalutud keskmine.

| (140) | Kahjumarginaalid olid tuvastatud dumpingumarginaalidest märkimisväärselt kõrgemad. |
| --- | --- |

(140)

Kahjumarginaalid olid tuvastatud dumpingumarginaalidest märkimisväärselt kõrgemad.

2.   Ajutised meetmed

| (141) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem ülalpool arvutatud kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(141)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem ülalpool arvutatud kahjumarginaalist.

| (142) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste ettevõtete puhul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid vaid “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(142)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need uurimise käigus kõnealuste ettevõtete puhul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid vaid “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (143) | Taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast asjaomase äriühingu nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. Dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks üleriigilist dumpingumarginaali kohaldada ka kõigi nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud. |
| --- | --- |

(143)

Taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast asjaomase äriühingu nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. Dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks üleriigilist dumpingumarginaali kohaldada ka kõigi nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil ühendusse ei eksportinud.

| (144) | Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:






  Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| --- | --- | --- |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |
| Kõik teised äriühingud | 30,9 % |

(144)

Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

Kõik teised äriühingud

30,9 %

3.   Erikontroll

| (145) | Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava eksportiva tootja valmistatud vaatlusaluse toote impordi puhul. Erimeetmete hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

(145)

Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava eksportiva tootja valmistatud vaatlusaluse toote impordi puhul. Erimeetmete hulka kuuluvad:

| (146) | käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu; |
| --- | --- |

(146)

käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu;

| (147) | kui nende äriühingute ekspordimaht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(147)

kui nende äriühingute ekspordimaht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

H.   LÕPPSÄTE

| (148) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(148)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ning CN-koodide 8714 95 00, ex 8714 99 90 ja ex 9506 91 10 (TARICi koodide 8714999081 ja 9506911010) alla kuuluvate jalgrataste ja muude mootoriga või mootorita, külghaagisega või külghaagiseta rataste (sealhulgas kolmerattaliste veojalgrataste), jõutreeninguseadmete (sealhulgas kodus kasutatavate) istmete ja sadulate ning nende oluliste osade (s.t raamide, polstrite ja katete) impordi suhtes.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % | A787 |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % | A788 |
| Kõik teised äriühingud | 30,9 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd ja Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

A787

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd ja Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

A788

Kõik teised äriühingud

30,9 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 84, 7.4.2006, lk 4.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LISA

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmise vormi kohast ja äriühingu töötaja allkirjastatud deklaratsiooni:

| 1) | äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet;

| 2) | deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] sadulate valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] sadulate valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2000/2006,

20. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1870/2005 seoses Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 41

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleks sätestada üleminekumeetmed, et komisjoni 16. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1870/2005, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem, (1) sätteid võiks kohaldada Bulgaaria ja Rumeenia importijate suhtes. Kõnealused meetmed peaksid eelkõige hõlmama individuaalse kvoodi määratlust ning seniste ja uute eksportijate määratlusi. |
| --- | --- |

(1)

Tuleks sätestada üleminekumeetmed, et komisjoni 16. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1870/2005, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem, (1) sätteid võiks kohaldada Bulgaaria ja Rumeenia importijate suhtes. Kõnealused meetmed peaksid eelkõige hõlmama individuaalse kvoodi määratlust ning seniste ja uute eksportijate määratlusi.

| (2) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1870/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1870/2005 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1870/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu punktis 5 asendatakse punkt c järgmisega:






  “c) | seniste importijate puhul, kes on importinud küüslauku Bulgaariasse või Rumeeniasse ajavahemikul 2003–2005, suurim küüslaugukogus, mis on imporditud






  i) | kas 2003., 2004. või 2005. kalendriaastal, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu punktis 5 asendatakse punkt c järgmisega:

“c)

seniste importijate puhul, kes on importinud küüslauku Bulgaariasse või Rumeeniasse ajavahemikul 2003–2005, suurim küüslaugukogus, mis on imporditud

i)

kas 2003., 2004. või 2005. kalendriaastal,

| ii) | või 2003/04., 2004/05. või 2005/06. impordiaastal; |
| --- | --- |

ii)

või 2003/04., 2004/05. või 2005/06. impordiaastal;

| d) | seniste importijate puhul, kes ei kuulu punkti a, b ega c alla, suurim küüslaugukogus, mis on imporditud kolme esimese lõppenud impordiaasta jooksul, mil neile olid vastavalt määrusele (EÜ) nr 565/2002 või vastavalt käesolevale määrusele väljastatud impordilitsentsid.”; |
| --- | --- |

d)

seniste importijate puhul, kes ei kuulu punkti a, b ega c alla, suurim küüslaugukogus, mis on imporditud kolme esimese lõppenud impordiaasta jooksul, mil neile olid vastavalt määrusele (EÜ) nr 565/2002 või vastavalt käesolevale määrusele väljastatud impordilitsentsid.”;

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriikidest või Bulgaariast ja Rumeeniast pärinevat küüslauku ei võeta individuaalse kvoodi arvestamisel arvesse.”; |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriikidest või Bulgaariast ja Rumeeniast pärinevat küüslauku ei võeta individuaalse kvoodi arvestamisel arvesse.”;

| c) | lisatakse järgmine lõik:
  “Bulgaaria ja Rumeenia valivad punktis c kirjeldatud kahest meetodist ühe ja rakendavad seda kõikide seniste importijate puhul vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ning ettevõtjate võrdset kohtlemist tagades.”. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõik:

“Bulgaaria ja Rumeenia valivad punktis c kirjeldatud kahest meetodist ühe ja rakendavad seda kõikide seniste importijate puhul vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ning ettevõtjate võrdset kohtlemist tagades.”.

| 2. | Artiklile 3 lisatakse lõige 4:
  “4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 kohaldatakse 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. impordiaastal ainult Bulgaarias ja Rumeenias järgmisi määratlusi:






  a) | “senised importijad” on importijad, kes on riigi seaduste kohaselt asutatud füüsilised või juriidilised isikud, üksikisikud või ettevõtjate grupid, kes suudavad tõendada, et:






  i) | nad on importinud küüslauku päritoluriikidest, mis ei ole 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriigid ega Bulgaaria ja Rumeenia, vähemalt kahel kolmest eelnenud impordiaastast; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklile 3 lisatakse lõige 4:

“4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 kohaldatakse 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. impordiaastal ainult Bulgaarias ja Rumeenias järgmisi määratlusi:

a)

“senised importijad” on importijad, kes on riigi seaduste kohaselt asutatud füüsilised või juriidilised isikud, üksikisikud või ettevõtjate grupid, kes suudavad tõendada, et:

i)

nad on importinud küüslauku päritoluriikidest, mis ei ole 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriigid ega Bulgaaria ja Rumeenia, vähemalt kahel kolmest eelnenud impordiaastast;

| ii) | nad on eelneva kalendriaasta jooksul importinud vähemalt 50 tonni puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõike 2 mõistes; |
| --- | --- |

ii)

nad on eelneva kalendriaasta jooksul importinud vähemalt 50 tonni puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõike 2 mõistes;

| iii) | punktides i ja ii osutatud import on toimunud Bulgaarias või Rumeenias, kus asub asjaomase importija peakontor; |
| --- | --- |

iii)

punktides i ja ii osutatud import on toimunud Bulgaarias või Rumeenias, kus asub asjaomase importija peakontor;

| b) | “uued importijad” on importijad, kes ei kuulu punktis a osutatud seniste importijate hulka ning kes on riigi seaduste kohaselt asutatud ettevõtjad, füüsilised või juriidilised isikud, üksikisikud või ettevõtjate grupid, kes suudavad tõendada, et:






  i) | nad on mõlema kahe eelneva kalendriaasta jooksul importinud vähemalt 50 tonni puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõike 2 mõistes päritoluriikidest, mis ei ole 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriigid ega Bulgaaria ja Rumeenia; |
| --- | --- | --- |

b)

“uued importijad” on importijad, kes ei kuulu punktis a osutatud seniste importijate hulka ning kes on riigi seaduste kohaselt asutatud ettevõtjad, füüsilised või juriidilised isikud, üksikisikud või ettevõtjate grupid, kes suudavad tõendada, et:

i)

nad on mõlema kahe eelneva kalendriaasta jooksul importinud vähemalt 50 tonni puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõike 2 mõistes päritoluriikidest, mis ei ole 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse liikmesriigid ega Bulgaaria ja Rumeenia;

| ii) | punktis i osutatud import on toimunud Bulgaarias või Rumeenias, kus asub asjaomase importija peakontor.”. |
| --- | --- |

ii)

punktis i osutatud import on toimunud Bulgaarias või Rumeenias, kus asub asjaomase importija peakontor.”.

| 3. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | hispaaniakeelse märke ette lisatakse järgmine märge:






  “— | bulgaaria keeles: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005”, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

hispaaniakeelse märke ette lisatakse järgmine märge:

“—

bulgaaria keeles: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005”,

| b) | portugalikeelse märke järele lisatakse järgmine märge:






  “— | rumeenia keeles: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005”, |
| --- | --- | --- |

b)

portugalikeelse märke järele lisatakse järgmine märge:

“—

rumeenia keeles: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005”,

| 4. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | hispaaniakeelse märke ette lisatakse järgmine märge:






  “— | bulgaaria keeles: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

hispaaniakeelse märke ette lisatakse järgmine märge:

“—

bulgaaria keeles: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)”

| b) | portugalikeelse märke järele lisatakse järgmine märge:






  “— | rumeenia keeles: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]” |
| --- | --- | --- |

b)

portugalikeelse märke järele lisatakse järgmine märge:

“—

rumeenia keeles: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub vastavalt Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingule ja selle jõustumise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

Mariann FISCHER BOEL

komisjoni liige

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 19. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 991/2006 (ELT L 179, 1.7.2006, lk 15).

1

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2001/2006,

21. detsember 2006,

millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga kohandatakse määrust (EÜ) nr 2295/2003, millega kehtestatakse munade teatavaid turustusnorme käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1907/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga on vaja komisjoni määruses (EÜ) nr 2295/2003 (1) teha teatavaid tehnilisi muudatusi. |
| --- | --- |

(1)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga on vaja komisjoni määruses (EÜ) nr 2295/2003 (1) teha teatavaid tehnilisi muudatusi.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2295/2003 I, II ja V lisa sisaldavad teatavaid andmeid 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse kõikides keeltes. Kõnealused lisad peaksid sisaldama kandeid ka bulgaaria ja rumeenia keeles. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2295/2003 I, II ja V lisa sisaldavad teatavaid andmeid 31. detsembri 2006. aasta seisuga ühenduse kõikides keeltes. Kõnealused lisad peaksid sisaldama kandeid ka bulgaaria ja rumeenia keeles.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2295/2003 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2295/2003 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2295/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Pädev asutus annab pakkimiskeskusele eraldusnumbri, mis algab järgmiselt:






  BE | Belgia |
| --- | --- | --- |
| BG | Bulgaaria |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| EE | Eesti |
| GR | Kreeka |
| ES | Hispaania |
| FR | Prantsusmaa |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| CY | Küpros |
| LV | Läti |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| HU | Ungari |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik” |

1.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Pädev asutus annab pakkimiskeskusele eraldusnumbri, mis algab järgmiselt:

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

CZ

Tšehhi Vabariik

DK

Taani

DE

Saksamaa

EE

Eesti

GR

Kreeka

ES

Hispaania

FR

Prantsusmaa

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

CY

Küpros

LV

Läti

LT

Leedu

LU

Luksemburg

HU

Ungari

MT

Malta

NL

Madalmaad

AT

Austria

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik”

| 2. | I, II ja V lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

2.

I, II ja V lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral kõnealuse lepingu jõustumise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 340, 24.12.2003, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 89/2006 (ELT L 15, 20.1.2006, lk 30).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2295/2003 lisasid muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:

  “I LISA
  1.   Minimaalne säilivusaeg







  Keelekoodid | Munadel | Pakenditel |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | срок на годност | срок на годност |
| ES | Cons. pref. | Consúmase preferentemente antes del |
| CS | Spotřebujte või S. | Spotřebujte do |
| DA | Mindst holdbar til või M.H. | Mindst holdbar til |
| DE | Mind. haltbar või M.H.D. | Mindestens haltbar bis |
| ET | Parim enne või PE | Parim enne |
| EL | Ανάλωση πριν από | Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από |
| EN | Best before või B.B. (1) | Best before |
| FR | à cons. de préf. av. või DCR (1) | A consommer de préférence avant le |
| IT | Entro | da consumarsi preferibilmente entro |
| LV | Izlietot līdz või I.L. (1) | Izlietot līdz |
| LT | Geriausi iki või G (1) | Geriausi iki |
| HU | Min. meg. või M.M. (1) | Minőségét megőrzi |
| MT | L-aħjar jintuża sa | L-aħjar jintuża sa |
| NL | Tenm. houdb. tot või THT (1) | Tenminste houdbaar tot |
| PL | Najlepiej spożyć przed või N.S.P. (1) | Najlepiej spożyć przed |
| PT | Cons. pref. | A consumir de prefêrencia antes de |
| RO | d.d.m. | A se consuma, de preferință, înainte de |
| SK | Minimálna trvanlivosť do või M.T.D. (1) | Minimálna trvanlivosť do |
| SL | Uporabno najmanj do või U.N.D. (1) | Uporabno najmanj do |
| FI | parasta ennen | parasta ennen |
| SV | bäst före | Bäst före |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

“I LISA

1.   Minimaalne säilivusaeg

Keelekoodid

Munadel

Pakenditel

BG

срок на годност

срок на годност

ES

Cons. pref.

Consúmase preferentemente antes del

CS

Spotřebujte või S.

Spotřebujte do

DA

Mindst holdbar til või M.H.

Mindst holdbar til

DE

Mind. haltbar või M.H.D.

Mindestens haltbar bis

ET

Parim enne või PE

Parim enne

EL

Ανάλωση πριν από

Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από

EN

Best before või B.B. (1)

Best before

FR

à cons. de préf. av. või DCR (1)

A consommer de préférence avant le

IT

Entro

da consumarsi preferibilmente entro

LV

Izlietot līdz või I.L. (1)

Izlietot līdz

LT

Geriausi iki või G (1)

Geriausi iki

HU

Min. meg. või M.M. (1)

Minőségét megőrzi

MT

L-aħjar jintuża sa

L-aħjar jintuża sa

NL

Tenm. houdb. tot või THT (1)

Tenminste houdbaar tot

PL

Najlepiej spożyć przed või N.S.P. (1)

Najlepiej spożyć przed

PT

Cons. pref.

A consumir de prefêrencia antes de

RO

d.d.m.

A se consuma, de preferință, înainte de

SK

Minimálna trvanlivosť do või M.T.D. (1)

Minimálna trvanlivosť do

SL

Uporabno najmanj do või U.N.D. (1)

Uporabno najmanj do

FI

parasta ennen

parasta ennen

SV

bäst före

Bäst före

2.   Pakendamiskuupäev

| Keelekoodid | Munadel | Pakenditel |
| --- | --- | --- |
| BG | Дата на опаковане | Дата на опаковане |
| ES | Emb. | Embalado el: |
| CS | Baleno või D. B. (2) | Datum balení |
| DA | Pakket | Pakket den: |
| DE | Verp. | Verpackt am: |
| ET | Pakendamiskuupäev või PK | Pakendamiskuupäev: |
| EL | Συσκευασία | Ημερομηνία συσκευασίας: |
| EN | Packed või pkd | Packing date: |
| FR | Emb. le | Emballé le: |
| IT | Imb. | Data d'imballaggio: |
| LV | Iepakots | Iepakots |
| LT | Supakuota või PK (2) | Pakavimo data |
| HU | Csom. | Csomagolás dátuma |
| MT | Ippakkjat | Data ta’ l-ippakkjar: |
| NL | Verp. | Verpakt op: |
| PL | Zapakowano w dniu või ZWD | Zapakowano w dniu |
| PT | Emb. | Embalado em: |
| RO | Amb. | Ambalat la |
| SK | Balené dňa või B.D. | Balené dňa |
| SL | Pakirano või Pak. | Datum pakiranja |
| FI | Pakattu | Pakattu: |
| SV | förp. Den | Förpackat den: |

Keelekoodid

Munadel

Pakenditel

BG

Дата на опаковане

Дата на опаковане

ES

Emb.

Embalado el:

CS

Baleno või D. B. (2)

Datum balení

DA

Pakket

Pakket den:

DE

Verp.

Verpackt am:

ET

Pakendamiskuupäev või PK

Pakendamiskuupäev:

EL

Συσκευασία

Ημερομηνία συσκευασίας:

EN

Packed või pkd

Packing date:

FR

Emb. le

Emballé le:

IT

Imb.

Data d'imballaggio:

LV

Iepakots

Iepakots

LT

Supakuota või PK (2)

Pakavimo data

HU

Csom.

Csomagolás dátuma

MT

Ippakkjat

Data ta’ l-ippakkjar:

NL

Verp.

Verpakt op:

PL

Zapakowano w dniu või ZWD

Zapakowano w dniu

PT

Emb.

Embalado em:

RO

Amb.

Ambalat la

SK

Balené dňa või B.D.

Balené dňa

SL

Pakirano või Pak.

Datum pakiranja

FI

Pakattu

Pakattu:

SV

förp. Den

Förpackat den:

3.   Soovituslik viimane müügikuupäev

| Keelekoodid | |
| --- | --- |
| BG | Препоръчителна дата за продажба |
| ES | Vender antes |
| CS | Prodat do |
| DA | Sidste salgsdato |
| DE | Verkauf bis |
| ET | Viimane soovitav müügikuupäev või SVM |
| EL | Πώληση |
| EN | Sell by |
| FR | à vend. préf. av. või DVR (3) |
| IT | racc. |
| LV | Realizēt līdz |
| LT | Parduoti iki |
| HU | Forgalomba hozható: ...-ig |
| MT | Għandu jinbiegħ sa |
| NL | Uiterste verkoopdatum või Uit. verk. dat. |
| PL | Sprzedaż do dnia |
| PT | Vend. de pref. antes de |
| RO | A se vinde înainte de |
| SK | Predávať do |
| SL | Prodati do |
| FI | viimeinen myyntipäivä |
| SV | sista försäljningsdag |

Keelekoodid

BG

Препоръчителна дата за продажба

ES

Vender antes

CS

Prodat do

DA

Sidste salgsdato

DE

Verkauf bis

ET

Viimane soovitav müügikuupäev või SVM

EL

Πώληση

EN

Sell by

FR

à vend. préf. av. või DVR (3)

IT

racc.

LV

Realizēt līdz

LT

Parduoti iki

HU

Forgalomba hozható: ...-ig

MT

Għandu jinbiegħ sa

NL

Uiterste verkoopdatum või Uit. verk. dat.

PL

Sprzedaż do dnia

PT

Vend. de pref. antes de

RO

A se vinde înainte de

SK

Predávať do

SL

Prodati do

FI

viimeinen myyntipäivä

SV

sista försäljningsdag

4.   Munemiskuupäev

| Keelekoodid | |
| --- | --- |
| BG | Дата на снасяне |
| ES | Puesta |
| CS | Sneseno |
| DA | Læggedato |
| DE | Gelegt am |
| ET | Munemiskuupäev |
| EL | Ωοτοκία |
| EN | Laid |
| FR | Pondu le |
| IT | Dep. |
| LV | Izdēts |
| LT | Padėta |
| HU | Tojás rakás napja |
| MT | Tbiedu |
| NL | Gelegd op |
| PL | Zniesione w dniu |
| PT | Postura |
| RO | Produs la |
| SK | Znáška |
| SL | Zneseno |
| FI | munintapäivä |
| SV | värpta den” |

Keelekoodid

BG

Дата на снасяне

ES

Puesta

CS

Sneseno

DA

Læggedato

DE

Gelegt am

ET

Munemiskuupäev

EL

Ωοτοκία

EN

Laid

FR

Pondu le

IT

Dep.

LV

Izdēts

LT

Padėta

HU

Tojás rakás napja

MT

Tbiedu

NL

Gelegd op

PL

Zniesione w dniu

PT

Postura

RO

Produs la

SK

Znáška

SL

Zneseno

FI

munintapäivä

SV

värpta den”

| 2) | Minimaalne säilivusaeg

  “II LISA
  Artiklis 13 nimetatud tootmisviisi märkimisel kasutatavad mõisted: a) pakenditel; b) munadel









  Keelekoodid | | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | (a) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| (b) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| ES | (a) | Huevos de gallinas camperas | Huevos de gallinas criadas en el suelo | Huevos de gallinas criadas en jaula |
| (b) | Camperas | Suelo | Jaula |
| CS | (a) | Vejce nosnic ve volném výběhu | Vejce nosnic v halách | Vejce nosnic v klecích |
| (b) | Výběh | Hala | Klec |
| DA | (a) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| (b) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| DE | (a) | Eier aus Freilandhaltung | Eier aus Bodenhaltung | Eier aus Käfighaltung |
| (b) | Freiland | Boden | Käfig |
| ET | (a) | Vabalt peetavate kanade munad | Õrrekanade munad | Puuris peetavate kanade munad |
| (b) | Vabapidamine või V | Õrrelpidamine või Õ | Puurispidamine või P |
| EL | (a) | Αυγά ελεύθερης βοσκής | Αυγά αχυρώνα | Αυγά κλωβοστοιχίας |
| (b) | Eλεύθερης βοσκής | Αχυρώνα | Κλωβοστοιχία |
| EN | (a) | Free range eggs | Barn eggs | Eggs from caged hens |
| (b) | Free range or F/range | Barn | Cage |
| FR | (a) | Œufs de poules élevées en plein air | Œufs de poules élevées au sol | Œufs de poules élevées en cage |
| (b) | Plein air | Sol | Cage |
| IT | (a) | Uova da allevamento all'aperto | Uova da allevamento a terra | Uova da allevamento in gabbie |
| (b) | Aperto | A terra | Gabbia |
| LV | (a) | Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas | Kūtī dētas olas | Sprostos dētas olas |
| (b) | Brīvībā dēta | Kūtī dēta | Sprostā dēta |
| LT | (a) | Laisvai laikomų vištų kiaušiniai | Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai | Narvuose laikomų vištų kiaušiniai |
| (b) | Laisvų | Ant kraiko | Narvuose |
| HU | (a) | Szabad tartásban termelt tojás | Alternatív tartásban termelt tojás | Ketreces tartásból származó tojás |
| (b) | Szabad t. | Alternatív | Ketreces |
| MT | (a) | Bajd tat-tiġieg imrobbija barra | Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art | Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ |
| (b) | Barra | Ma’ l-art | Gaġġa |
| NL | (a) | Eieren van hennen met vrije uitloop | Scharreleieren | Kooieieren |
| (b) | Vrije uitloop | Scharrel | Kooi |
| PL | (a) | Jaja z chowu na wolnym wybiegu | Jaja z chowu ściółkowego | Jaja z chowu klatkowego |
| (b) | Wolny wybieg | Ściółka | Klatka |
| PT | (a) | Ovos de galinhas criadas ao ar livre | Ovos de galinhas criadas no solo | Ovos de galinhas criadas em gaiolas |
| (b) | Ar livre | Solo | Gaiola |
| RO | (a) | Ouă de găini crescute în aer liber | Ouă de găini crescute în hale la sol | Ouă de găini crescute în baterii |
| (b) | Aer liber | Sol | baterii |
| SK | (a) | Vajcia z chovu na voľnom výbehu | Vajcia z podostieľkového chovu | Vajcia z klietkového chovu |
| (b) | Voľný výbeh | Podstieľkové | Klietkové |
| SL | (a) | Jajca iz proste reje | Jajca iz hlevske reje | Jajca iz baterijske reje |
| (b) | Prosta reja | Hlevska reja | Baterijska reja |
| FI | (a) | Ulkokanojen munia | Lattiakanojen munia | Häkkikanojen munia |
| (b) | Ulkokanan | Lattiakanan | Häkkikanan |
| SV | (a) | Ägg från utehöns | Ägg från frigående höns inomhus | Ägg från burhöns |
| (b) | Frigående (alt. Frig.) ute | Frigående (alt. Frig.) inne | Burägg” |

2)

Minimaalne säilivusaeg

“II LISA

Artiklis 13 nimetatud tootmisviisi märkimisel kasutatavad mõisted: a) pakenditel; b) munadel

Keelekoodid

1

2

3

BG

(a)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

(b)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

ES

(a)

Huevos de gallinas camperas

Huevos de gallinas criadas en el suelo

Huevos de gallinas criadas en jaula

(b)

Camperas

Suelo

Jaula

CS

(a)

Vejce nosnic ve volném výběhu

Vejce nosnic v halách

Vejce nosnic v klecích

(b)

Výběh

Hala

Klec

DA

(a)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

(b)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

DE

(a)

Eier aus Freilandhaltung

Eier aus Bodenhaltung

Eier aus Käfighaltung

(b)

Freiland

Boden

Käfig

ET

(a)

Vabalt peetavate kanade munad

Õrrekanade munad

Puuris peetavate kanade munad

(b)

Vabapidamine või V

Õrrelpidamine või Õ

Puurispidamine või P

EL

(a)

Αυγά ελεύθερης βοσκής

Αυγά αχυρώνα

Αυγά κλωβοστοιχίας

(b)

Eλεύθερης βοσκής

Αχυρώνα

Κλωβοστοιχία

EN

(a)

Free range eggs

Barn eggs

Eggs from caged hens

(b)

Free range or F/range

Barn

Cage

FR

(a)

Œufs de poules élevées en plein air

Œufs de poules élevées au sol

Œufs de poules élevées en cage

(b)

Plein air

Sol

Cage

IT

(a)

Uova da allevamento all'aperto

Uova da allevamento a terra

Uova da allevamento in gabbie

(b)

Aperto

A terra

Gabbia

LV

(a)

Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas

Kūtī dētas olas

Sprostos dētas olas

(b)

Brīvībā dēta

Kūtī dēta

Sprostā dēta

LT

(a)

Laisvai laikomų vištų kiaušiniai

Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai

Narvuose laikomų vištų kiaušiniai

(b)

Laisvų

Ant kraiko

Narvuose

HU

(a)

Szabad tartásban termelt tojás

Alternatív tartásban termelt tojás

Ketreces tartásból származó tojás

(b)

Szabad t.

Alternatív

Ketreces

MT

(a)

Bajd tat-tiġieg imrobbija barra

Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art

Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ

(b)

Barra

Ma’ l-art

Gaġġa

NL

(a)

Eieren van hennen met vrije uitloop

Scharreleieren

Kooieieren

(b)

Vrije uitloop

Scharrel

Kooi

PL

(a)

Jaja z chowu na wolnym wybiegu

Jaja z chowu ściółkowego

Jaja z chowu klatkowego

(b)

Wolny wybieg

Ściółka

Klatka

PT

(a)

Ovos de galinhas criadas ao ar livre

Ovos de galinhas criadas no solo

Ovos de galinhas criadas em gaiolas

(b)

Ar livre

Solo

Gaiola

RO

(a)

Ouă de găini crescute în aer liber

Ouă de găini crescute în hale la sol

Ouă de găini crescute în baterii

(b)

Aer liber

Sol

baterii

SK

(a)

Vajcia z chovu na voľnom výbehu

Vajcia z podostieľkového chovu

Vajcia z klietkového chovu

(b)

Voľný výbeh

Podstieľkové

Klietkové

SL

(a)

Jajca iz proste reje

Jajca iz hlevske reje

Jajca iz baterijske reje

(b)

Prosta reja

Hlevska reja

Baterijska reja

FI

(a)

Ulkokanojen munia

Lattiakanojen munia

Häkkikanojen munia

(b)

Ulkokanan

Lattiakanan

Häkkikanan

SV

(a)

Ägg från utehöns

Ägg från frigående höns inomhus

Ägg från burhöns

(b)

Frigående (alt. Frig.) ute

Frigående (alt. Frig.) inne

Burägg”

| 3) | Soovituslik viimane müügikuupäev

  “V LISA
  Artikli 16 lõikes 6 osutatud kanded








  — | : | bulgaaria keeles | : | яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003. |
| — | : | tšehhi keeles | : | vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | taani keeles | : | æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003. |
| — | : | saksa keeles | : | Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003. |
| — | : | eesti keeles | : | eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6. |
| — | : | kreeka keeles | : | αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003. |
| — | : | inglise keeles | : | eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003. |
| — | : | prantsuse keeles | : | œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003. |
| — | : | itaalia keeles | : | uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003. |
| — | : | läti keeles | : | olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu. |
| — | : | leedu keeles | : | tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus. |
| — | : | ungari keeles | : | A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás. |
| — | : | malta keeles | : | bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003. |
| — | : | hollandi keeles | : | eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003. |
| — | : | poola keeles | : | jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003. |
| — | : | portugali keeles | : | ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003. |
| — | : | rumeenia keeles | : | ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003. |
| — | : | slovaki keeles | : | vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | sloveeni keeles | : | jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003. |
| — | : | soome keeles | : | Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| — | : | rootsi keeles | : | Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.” |

3)

Soovituslik viimane müügikuupäev

“V LISA

Artikli 16 lõikes 6 osutatud kanded

—

:

bulgaaria keeles

:

яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003.

—

:

hispaania keeles

:

huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003.

—

:

tšehhi keeles

:

vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003.

—

:

taani keeles

:

æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003.

—

:

saksa keeles

:

Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003.

—

:

eesti keeles

:

eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6.

—

:

kreeka keeles

:

αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003.

—

:

inglise keeles

:

eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003.

—

:

prantsuse keeles

:

œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003.

—

:

itaalia keeles

:

uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003.

—

:

läti keeles

:

olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu.

—

:

leedu keeles

:

tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus.

—

:

ungari keeles

:

A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás.

—

:

malta keeles

:

bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003.

—

:

hollandi keeles

:

eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003.

—

:

poola keeles

:

jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003.

—

:

portugali keeles

:

ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003.

—

:

rumeenia keeles

:

ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003.

—

:

slovaki keeles

:

vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003.

—

:

sloveeni keeles

:

jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003.

—

:

soome keeles

:

Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

—

:

rootsi keeles

:

Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.”

---

(1)  Kui on kasutatud lühendit, peab see pakendil selgelt näha olema.

1

(2)  Kui on kasutatud lühendit, peab see pakendil selgelt näha olema.

2

(3)  Kui on kasutatud lühendit, peab see pakendil selgelt näha olema.

3

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2002/2006,

21. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 145 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatavad ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 795/2004 (2) on kehtestatud alates 2005. aastast kohaldatavad ühtse otsemaksete kava rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et põllumajandustootjad jätavad tootmisest kõrvale hektarid, mis vastavad maa tootmisest kõrvalejätmise toetuse saamise tingimustele, ning kõnealuse määruse artikli 56 lõikes 1 on sätestatud, et tootmisest kõrvalejäetud maa kasutamine põllumajanduslikel eesmärkidel on üldiselt keelatud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et põllumajandustootjad jätavad tootmisest kõrvale hektarid, mis vastavad maa tootmisest kõrvalejätmise toetuse saamise tingimustele, ning kõnealuse määruse artikli 56 lõikes 1 on sätestatud, et tootmisest kõrvalejäetud maa kasutamine põllumajanduslikel eesmärkidel on üldiselt keelatud.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 32 lõikes 1 on sätestatud, et tootmisest kõrvalejäetud alad peavad jääma tootmisest kõrvale hiljemalt 15. jaanuarist vähemalt 31. augustini. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 32 lõikes 1 on sätestatud, et tootmisest kõrvalejäetud alad peavad jääma tootmisest kõrvale hiljemalt 15. jaanuarist vähemalt 31. augustini.

| (4) | Komisjon on sageli ette näinud erandeid kõnealustest eeskirjadest, et arvestada põllumajandustootjate vajadusi loomasööda varumisel piirkondades, mis on loodusõnnetustes, eelkõige põudades kannatanud. Kohalike loodusõnnetuste erilised asjaolud nõuavad analüüsi ja õigeaegset otsust. Kogemused on näidanud, et kohalike oludega asjakohaseks ja õigeaegseks toimetulemiseks oleks asjakohane teha liikmesriikidele ülesandeks teha selliseid otsuseid, tingimusel et need otsused on erandjuhtudel õigustatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on sageli ette näinud erandeid kõnealustest eeskirjadest, et arvestada põllumajandustootjate vajadusi loomasööda varumisel piirkondades, mis on loodusõnnetustes, eelkõige põudades kannatanud. Kohalike loodusõnnetuste erilised asjaolud nõuavad analüüsi ja õigeaegset otsust. Kogemused on näidanud, et kohalike oludega asjakohaseks ja õigeaegseks toimetulemiseks oleks asjakohane teha liikmesriikidele ülesandeks teha selliseid otsuseid, tingimusel et need otsused on erandjuhtudel õigustatud.

| (5) | Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid teevad otsuse tunnistada kõnealuses piirkonnas põllumajandusettevõtete maad tõsiselt kahjustavaid raskeid loodusõnnetusi ja õigeaegselt lubada kahju kannatanud tootjatel kasutada tootmisest kõrvalejäetud maana deklareeritud maad loomade toitmise eesmärgil ning teatada sellest komisjonile. Liikmesriigid peaksid komisjoni teavitama kõnealustest riigisisestest otsustest ja eelkõige ebasoodsatest kliimatingimustest, mis neid otsuseid õigustavad. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid teevad otsuse tunnistada kõnealuses piirkonnas põllumajandusettevõtete maad tõsiselt kahjustavaid raskeid loodusõnnetusi ja õigeaegselt lubada kahju kannatanud tootjatel kasutada tootmisest kõrvalejäetud maana deklareeritud maad loomade toitmise eesmärgil ning teatada sellest komisjonile. Liikmesriigid peaksid komisjoni teavitama kõnealustest riigisisestest otsustest ja eelkõige ebasoodsatest kliimatingimustest, mis neid otsuseid õigustavad.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 795/2004 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 795/2004 muudetakse järgmiselt:

Artiklile 32 lisatakse järgmine lõige:

“5.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 40 lõike 4 punktis c osutatud juhtudel võivad liikmesriigid lubada kahju kannatanud tootjatel kasutada tootmisest kõrvalejäetud maana deklareeritud maad loomade toitmise eesmärgil ühtse taotluse kehtivuse aastal. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tootmisest kõrvalejätmise loa saanud alasid ei kasutata tulu saamiseks, ja eelkõige selleks, et tootmisest kõrvalejäetud aladel toodetud loomasööta ei müüda.

Liikmesriigid teatavad komisjonile lubamise otsusest ja selle põhjendusest.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1291/2006 (ELT L 236, 31.8.2006, lk 20).

2

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2003/2006,

21. detsember 2006,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 2 punktis f on sätestatud, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond rahastab kalandusturgudega seotud kulusid tsentraliseeritult. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 2 punktis f on sätestatud, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond rahastab kalandusturgudega seotud kulusid tsentraliseeritult.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 35 on sätestatud liikmesriikide kululiigid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 35 on sätestatud liikmesriikide kululiigid.

| (3) | Kõnealuste kulude rahastamisel järgitakse komisjoni ja liikmesriikide vahelise otsese tsentraliseeritud halduse eeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste kulude rahastamisel järgitakse komisjoni ja liikmesriikide vahelise otsese tsentraliseeritud halduse eeskirju.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 1290/2005 on ühenduse fondide usaldusväärse finantshalduse tagamiseks ja ühenduse finantshuvide kaitsmiseks sätestatud liikmesriikide teatavad kohustused seoses kõnealuste fondide finantshalduse ja kontrolliga ning teabe esitamisega nende õigusliku ja haldusraamistiku kohta, mis on vajalik kõnealuste kohustuste täitmiseks ja kõnealuste fondide finantshalduse eeskirjade eiramise puhul alusetult makstud summade tagasinõudmiseks. Lisaks sellele on ühenduse finantshuvid seoses määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 35 alusel rahastatavate kuludega kaitstud asjaomaste eeskirjadega, mis on kõnealuste huvide kaitse kohta sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta), (4) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) ja nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta). (6) |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 1290/2005 on ühenduse fondide usaldusväärse finantshalduse tagamiseks ja ühenduse finantshuvide kaitsmiseks sätestatud liikmesriikide teatavad kohustused seoses kõnealuste fondide finantshalduse ja kontrolliga ning teabe esitamisega nende õigusliku ja haldusraamistiku kohta, mis on vajalik kõnealuste kohustuste täitmiseks ja kõnealuste fondide finantshalduse eeskirjade eiramise puhul alusetult makstud summade tagasinõudmiseks. Lisaks sellele on ühenduse finantshuvid seoses määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 35 alusel rahastatavate kuludega kaitstud asjaomaste eeskirjadega, mis on kõnealuste huvide kaitse kohta sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta), (4) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) ja nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta). (6)

| (5) | Eelkõige seoses asjaoluga, et liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 35 osutatud kulude katmiseks esialgu enda finantsvahendeid, enne kui komisjon kaks korda aastas nende kulud hüvitab, tuleks rahavoogude usaldusväärse haldamise tagamiseks näha ette, et liikmesriigid koguvad kulude kohta vajalikku teavet ja edastavad selle komisjonile koos kuludeklaratsiooniga. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige seoses asjaoluga, et liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 35 osutatud kulude katmiseks esialgu enda finantsvahendeid, enne kui komisjon kaks korda aastas nende kulud hüvitab, tuleks rahavoogude usaldusväärse haldamise tagamiseks näha ette, et liikmesriigid koguvad kulude kohta vajalikku teavet ja edastavad selle komisjonile koos kuludeklaratsiooniga.

| (6) | Komisjon peaks hüvitama liikmesriikide kulud kõnealuste kuludeklaratsioonide ja kõnealusele deklaratsioonile lisatud dokumentide alusel kaks korda aastas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks hüvitama liikmesriikide kulud kõnealuste kuludeklaratsioonide ja kõnealusele deklaratsioonile lisatud dokumentide alusel kaks korda aastas.

| (7) | Selleks, et komisjon saaks liikmesriikidelt saadud teavet tõhusalt kasutada, tuleks see edastada elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et komisjon saaks liikmesriikidelt saadud teavet tõhusalt kasutada, tuleks see edastada elektrooniliselt.

| (8) | Selleks, et vältida eri vahetuskursside kasutamist ühelt poolt tootjaorganisatsioonidele muus vääringus kui eurodes antud abi puhul ja teiselt poolt kuludeklaratsioonide puhul, tuleks näha ette, et asjaomased liikmesriigid kasutavad oma kuludeklaratsioonides sama vahetuskurssi, mida kasutati abisaajatele maksete tegemisel. Kasutatavad vahetuskursid peavad olema kehtestatud rakendusjuhtude kohaselt, mis on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1925/2000 (millega nähakse ette nende vahetuskursside rakendusjuhud, mida kohaldatakse kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühist korraldust käsitlevas nõukogu määruses (EÜ) nr 104/2000 sätestatud mehhanismidest tulenevate teatavate summade arvutamisel). (7) |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida eri vahetuskursside kasutamist ühelt poolt tootjaorganisatsioonidele muus vääringus kui eurodes antud abi puhul ja teiselt poolt kuludeklaratsioonide puhul, tuleks näha ette, et asjaomased liikmesriigid kasutavad oma kuludeklaratsioonides sama vahetuskurssi, mida kasutati abisaajatele maksete tegemisel. Kasutatavad vahetuskursid peavad olema kehtestatud rakendusjuhtude kohaselt, mis on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1925/2000 (millega nähakse ette nende vahetuskursside rakendusjuhud, mida kohaldatakse kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühist korraldust käsitlevas nõukogu määruses (EÜ) nr 104/2000 sätestatud mehhanismidest tulenevate teatavate summade arvutamisel). (7)

| (9) | Selleks, et luua õiguslik alus esimesel arvestusperioodil tehtud maksetele, tuleb käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 16. oktoobrist 2006, |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et luua õiguslik alus esimesel arvestusperioodil tehtud maksetele, tuleb käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 16. oktoobrist 2006,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse kulude rahastamisega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF).

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist mõistet:

kulud– liikmesriikide kulud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 35 lõike 1 kohaselt.

Artikkel 3

Pädev asutus

Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse ja teatab selle komisjonile.

Artikkel 4

Kuludeklaratsioonid

1.   Iga liikmesriik koostab kuludeklaratsiooni vastavalt lisas esitatud näidisele. Kuludeklaratsioon sisaldab aruannet, mis on liigendatud vastavalt Euroopa ühenduste eelarve liigendusele ning kululiikide järgi liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud üksikasjaliku liigenduse põhjal. Aruanne hõlmab järgmist:

| a) | eelmisel 6-kuulisel arvestusperioodil tehtud kulusid; |
| --- | --- |

a)

eelmisel 6-kuulisel arvestusperioodil tehtud kulusid;

| b) | eelarveaasta algusest kuni eelmise 6-kuulise arvestusperioodi lõpuni tehtud kulude üldsummat. |
| --- | --- |

b)

eelarveaasta algusest kuni eelmise 6-kuulise arvestusperioodi lõpuni tehtud kulude üldsummat.

2.   Iga liikmesriik kogub kuludeklaratsiooni jaoks olulist teavet.

3.   Arvestusperioodid on 6-kuulised, kestes 16. oktoobrist kuni 15. aprillini ning 16. aprillist kuni 15. oktoobrini.

4.   Kuludeklaratsioon võib sisaldada eelmiste arvestusperioodide kohta deklareeritud andmete parandusi.

5.   Liikmesriikide pädevad asutused esitavad kuludeklaratsioonid koos lõikes 2 osutatud teabega komisjonile elektrooniliselt hiljemalt 10. maiks ja 10. novembriks.

Artikkel 5

Kaks korda aastas tehtavad maksed

1.   Komisjon teeb kulude rahastamiseks vajalikud vahendid liikmesriikidele kättesaadavaks kaks korda aastas makstavate hüvitiste näol (edaspidi “kaks korda aastas tehtavad maksed”).

Kaks korda aastas tehtavate maksete summad määratakse kindlaks liikmesriikide artikli 4 kohaselt esitatud kuludeklaratsioonide alusel.

2.   Kaks korda aastas tehtavad maksed kantakse igale liikmesriigile üle 60 päeva jooksul alates liikmesriigi täieliku kuludeklaratsiooni laekumisest komisjonile. Deklaratsioon loetakse täielikuks, kui komisjon ei nõua täiendavat teavet 30 päeva jooksul alates deklaratsiooni kättesaamisest.

3.   Kuni komisjoni kaks korda aastas tehtavate maksete kättesaamiseni rahastavad liikmesriigid kulusid oma vahenditest.

Artikkel 6

Kasutatavad vahetuskursid

Liikmesriigid kasutavad kuludeklaratsioonides viimast vahetuskurssi, mille Euroopa Keskpank on kindlaks määranud enne määruses (EÜ) nr 1925/2000 määratletud rakendusjuhu päeva.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 16. oktoobrist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

4

(5)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

5

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

6

(7)  EÜT L 230, 12.9.2000, lk 7.

7

---

LISA

KULUDEKLARATSIOON

Euroopa ühenduste eelarve liigenduse ning kululiikide järgi liigendatud andmed

Elektronpostiga komisjonile edastatava kuludeklaratsiooni sisu

Deklaratsiooni päis

Deklaratsiooni päis sisaldab järgmist:

| — | teate liigi ning teadet edastava liikmesriigi tunnus. (Märkus: selle peamiseks eesmärgiks on tagada, et deklaratsiooni esitav kasutaja oleks asjaomase liikmesriigi nimel deklaratsiooni esitamiseks volitatud.) Tunnuse edastab teile komisjon, |
| --- | --- |

—

teate liigi ning teadet edastava liikmesriigi tunnus. (Märkus: selle peamiseks eesmärgiks on tagada, et deklaratsiooni esitav kasutaja oleks asjaomase liikmesriigi nimel deklaratsiooni esitamiseks volitatud.) Tunnuse edastab teile komisjon,

| — | deklaratsiooniga hõlmatud kuluperiood, |
| --- | --- |

—

deklaratsiooniga hõlmatud kuluperiood,

| — | deklaratsiooni keel. |
| --- | --- |

—

deklaratsiooni keel.

Deklaratsiooni põhiosa

Deklaratsiooni põhiosa sisaldab EAGFi nomenklatuuri iga alapunkti kohta järgmist:

| — | alapunkti tähis (näiteks 110201002610033), |
| --- | --- |

—

alapunkti tähis (näiteks 110201002610033),

| — | alapunkti sõnastus deklaratsiooni päises valitud keeles, |
| --- | --- |

—

alapunkti sõnastus deklaratsiooni päises valitud keeles,

| — | asjaomasel perioodil (N) deklareeritud summa ja eelarveaasta algusest alates deklareeritud kumulatiivne summa. Kõik summad tuleb esitada eurodes. |
| --- | --- |

—

asjaomasel perioodil (N) deklareeritud summa ja eelarveaasta algusest alates deklareeritud kumulatiivne summa. Kõik summad tuleb esitada eurodes.

Lõpposa

Pärast kõigi alapunktide loetelu esitatakse:

| — | asjaomasel perioodil (N) deklareeritud kogusumma ja eelarveaasta algusest alates deklareeritud kumulatiivne kogusumma, |
| --- | --- |

—

asjaomasel perioodil (N) deklareeritud kogusumma ja eelarveaasta algusest alates deklareeritud kumulatiivne kogusumma,

| — | märkuste väli. |
| --- | --- |

—

märkuste väli.

Teate süntaks

Image

Väljade kirjeldus

| Nimi | Vorming | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Deklaratsiooni päis: andmehulk = 1 |
| [IDENTIFICATION] * | | Kalanduse peadirektoraadi antud tunnuskood |
| [PERIOD] * | Kuupäev (YYYYMM) | Kuluperiood |
| [LANGUAGE] * | (2 tähemärki) | Keele ISO kood |
| Deklaratsiooni põhiosa: andmehulk = 1 kuni n |
| [SUBITEM] * | Number (15) | Alapunkt |
| [DESCRIPTION] * | Vaba tekst (600) | Alapunkti sõnastus |
| [AMOUNT ] * | Number (15,2) | Deklareeritud summa |
| [AMOUNT CUMUL] * | Number (15,2) | Kumulatiivne summa |
| Lõpposa: andmehulk = 1 |
| [AMOUNT TOT ] * | Number (15,2) | Deklareeritud summad kokku |
| [AMOUNT CUMUL TOT] * | Number (15,2) | Kumulatiivsed summad kokku |
| [COMMENT] | Vaba tekst (80) | Märkused |
| Tärniga tähistatud väljade täitmine on kohustuslik. |

Nimi

Vorming

Kirjeldus

Deklaratsiooni päis: andmehulk = 1

[IDENTIFICATION] *

Kalanduse peadirektoraadi antud tunnuskood

[PERIOD] *

Kuupäev (YYYYMM)

Kuluperiood

[LANGUAGE] *

(2 tähemärki)

Keele ISO kood

Deklaratsiooni põhiosa: andmehulk = 1 kuni n

[SUBITEM] *

Number (15)

Alapunkt

[DESCRIPTION] *

Vaba tekst (600)

Alapunkti sõnastus

[AMOUNT ] *

Number (15,2)

Deklareeritud summa

[AMOUNT CUMUL] *

Number (15,2)

Kumulatiivne summa

Lõpposa: andmehulk = 1

[AMOUNT TOT ] *

Number (15,2)

Deklareeritud summad kokku

[AMOUNT CUMUL TOT] *

Number (15,2)

Kumulatiivsed summad kokku

[COMMENT]

Vaba tekst (80)

Märkused

Tärniga tähistatud väljade täitmine on kohustuslik.

Näide

Image

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2004/2006,

22. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2273/93, millega määratakse kindlaks teravilja sekkumiskeskused, ja kohandatakse kõnealust määrust seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavad liikmesriigid on esitanud taotlused teatavate sekkumiskeskuste muutmise kohta, mis loetletud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2273/93 (2) lisas, et muuta paremaks nende paiknemist või paremini täita nõutud tingimusi. Kõnealused taotlused tuleks rahuldada. |
| --- | --- |

(1)

Teatavad liikmesriigid on esitanud taotlused teatavate sekkumiskeskuste muutmise kohta, mis loetletud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2273/93 (2) lisas, et muuta paremaks nende paiknemist või paremini täita nõutud tingimusi. Kõnealused taotlused tuleks rahuldada.

| (2) | Võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist, on vaja kõnealuste uute liikmesriikide jaoks kindlaks määrata sekkumiskeskused ja lisada need määrusega (EMÜ) nr 2273/93 kehtestatud loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist, on vaja kõnealuste uute liikmesriikide jaoks kindlaks määrata sekkumiskeskused ja lisada need määrusega (EMÜ) nr 2273/93 kehtestatud loetellu.

| (3) | Määrust (EMÜ) nr 2273/93 tuleb seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EMÜ) nr 2273/93 tuleb seepärast vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2273/93 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Lisa punkte 1, 2 ja 6 kohaldatakse siiski alates Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral selle jõustumiskuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 207, 18.8.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1805/2004 (ELT L 318, 19.10.2004, lk 9).

2

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2273/93 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkiri, tabelile eelnevad selgitavad märkused ja veergude pealkirjad asendatakse järgmise tekstiga.






  1. | Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- | --- |

1.

Pealkiri, tabelile eelnevad selgitavad märkused ja veergude pealkirjad asendatakse järgmise tekstiga.

1.

Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 2. | Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- |

2.

Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 1. | El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

1.

El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 2. | El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

2.

El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 1. | Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

1.

Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 2. | Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

2.

Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 1. | Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

1.

Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 2. | Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

2.

Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 1. | Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

1.

Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 2. | Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

2.

Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 1. | Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

1.

Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 2. | Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

2.

Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 1. | Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

1.

Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 2. | Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

2.

Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 1. | The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

1.

The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 2. | The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

2.

The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 1. | Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

1.

Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 2. | Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

2.

Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 1. | Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

1.

Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa.

| 2. | Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

2.

Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa.

| 1. | Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

1.

Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 2. | Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

2.

Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 1. | Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

1.

Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 2. | Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

2.

Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 1. | A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül.

| 2. | A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak. |
| --- | --- |

2.

A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak.

| 1. | Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

1.

Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 2. | Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

2.

Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 1. | Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

1.

Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 2. | Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

2.

Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 1. | O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

1.

O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 2. | O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

2.

O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 1. | Semnul “+” indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

1.

Semnul “+” indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 2. | Semnul “–” indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

2.

Semnul “–” indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 1. | Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

1.

Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 2. | Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

2.

Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 1. | Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

1.

Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 2. | Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

2.

Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 1. | Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

1.

Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus.

| 2. | Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

2.

Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus.

| 1. | Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget. |
| --- | --- |

1.

Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget.

| 2. | Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget |
| --- | --- |

2.

Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget

| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Интервенционен
  Centros de intervención
  Intervenční centrum
  Interventionscentre
  Interventionsort
  Sekkumiskeskus
  Κέντρα παρεμβάσεως
  Intervention centres
  Centres d'intervention
  Centri di intervento
  Intervences centri
  Intervencinis centras
  Intervenciós központok
  Interventiecentrum
  Centrum interwencji
  Centros de intervencão
  Centre de intervenție
  Intervenčné centrum
  Intervencijski center
  Interventiokeskus
  Interventionsort | Обикновена пшеница
  Trigo blando
  Pšenice setá
  Blød hvede
  Weichweizen
  Harilik nisu
  Σίτος μαλακός
  Common wheat
  Froment tendre
  Frumento tenero
  Mīkstie kvieši
  Paprastieji kviečiai
  Búza
  Zachte tarwe
  Pszenica zwyczajna
  Trigo mole
  grâu comun
  Pšenica obyčajná
  Navadna pšenica
  Tavallinen vehnä
  Vete | Ечемик
  Cebada
  Ječmen
  Byg
  Gerste
  Oder
  Κριθή
  Barley
  Orge
  Orzo
  Mieži
  Miežiai
  Árpa
  Gerst
  Jęczmień
  Cevada
  orz
  Jačmeň
  Ječmen
  Ohra
  Korn | Твърда пшеница
  Trigo duro
  Pšenice tvrdá
  Hård hvede
  Hartweizen
  Kōva nisu
  Σίτος σκληρός
  Durum wheat
  Froment dur
  Frumento duro
  Cietie kvieši
  Kietieji kviečiai
  Durumbúza
  Durum tarwe
  Pszenica durum
  Trigo duro
  Grâu dur
  Psenica tvrdá
  Trda pšenica
  Durumvehnä
  Durumvete | Царевица
  Maíz
  Kukuřice
  Majs
  Mais
  Mais
  Αραβόσιτος
  Maize
  Maïs
  Granturco
  Kukurūza
  Kukurūzai
  Kukorica
  Maïs
  Kukurydza
  Milho porumb
  Kukurica
  Koruza
  Maissi
  Majs | Сорго
  Sorgo
  Čirok
  Sorghum
  Sorghum
  Sorgo
  Σόργο
  Sorghum
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  Sorgas
  Cirok
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  sorg
  Cirok
  Sirek
  Durra
  Sorgum” |

1

2

4

5

6

7

Интервенционен

Centros de intervención

Intervenční centrum

Interventionscentre

Interventionsort

Sekkumiskeskus

Κέντρα παρεμβάσεως

Intervention centres

Centres d'intervention

Centri di intervento

Intervences centri

Intervencinis centras

Intervenciós központok

Interventiecentrum

Centrum interwencji

Centros de intervencão

Centre de intervenție

Intervenčné centrum

Intervencijski center

Interventiokeskus

Interventionsort

Обикновена пшеница

Trigo blando

Pšenice setá

Blød hvede

Weichweizen

Harilik nisu

Σίτος μαλακός

Common wheat

Froment tendre

Frumento tenero

Mīkstie kvieši

Paprastieji kviečiai

Búza

Zachte tarwe

Pszenica zwyczajna

Trigo mole

grâu comun

Pšenica obyčajná

Navadna pšenica

Tavallinen vehnä

Vete

Ечемик

Cebada

Ječmen

Byg

Gerste

Oder

Κριθή

Barley

Orge

Orzo

Mieži

Miežiai

Árpa

Gerst

Jęczmień

Cevada

orz

Jačmeň

Ječmen

Ohra

Korn

Твърда пшеница

Trigo duro

Pšenice tvrdá

Hård hvede

Hartweizen

Kōva nisu

Σίτος σκληρός

Durum wheat

Froment dur

Frumento duro

Cietie kvieši

Kietieji kviečiai

Durumbúza

Durum tarwe

Pszenica durum

Trigo duro

Grâu dur

Psenica tvrdá

Trda pšenica

Durumvehnä

Durumvete

Царевица

Maíz

Kukuřice

Majs

Mais

Mais

Αραβόσιτος

Maize

Maïs

Granturco

Kukurūza

Kukurūzai

Kukorica

Maïs

Kukurydza

Milho porumb

Kukurica

Koruza

Maissi

Majs

Сорго

Sorgo

Čirok

Sorghum

Sorghum

Sorgo

Σόργο

Sorghum

Sorgho

Sorgo

Sorgo

Sorgas

Cirok

Sorgho

Sorgo

Sorgo

sorg

Cirok

Sirek

Durra

Sorgum”

| 2. | Enne osa pealkirjaga “BELGIQUE” lisatakse järgmine osa.










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “БЪЛГАРИЯ |
| Бургаска област |
| Айтос | + | – | – | – | – |
| Бургас | + | + | + | – | – |
| Карнобат | + | + | – | – | – |
| Варненска област |
| Варна | + | + | – | + | – |
| Вълчи дол | + | + | – | + | – |
| Провадия | + | + | – | + | – |
| Великотърновска и Габровска област |
| Велико Търново | + | + | – | + | – |
| Павликени | + | – | – | – | – |
| Свищов | + | + | – | + | – |
| Видинска област |
| Дунавци | + | + | – | + | – |
| Врачанска област |
| Бяла Слатина | + | + | – | + | – |
| Враца | + | + | – | + | – |
| Мизия | + | + | – | + | – |
| Добричка област |
| Балчик | + | + | + | + | – |
| Белгун | + | – | – | – | – |
| Генерал Тошево | + | + | – | + | – |
| Добрич | + | + | | + | – |
| Каварна | + | – | – | – | – |
| Карапелит | + | – | – | – | – |
| Шабла | + | + | – | + | – |
| Ловешка област |
| Ловеч | + | + | – | – | – |
| Монтана област |
| Лом | + | + | – | + | – |
| Монтана | + | – | – | + | – |
| Пернишка област, София-град и София област |
| Перник | + | – | – | – | – |
| Плевенска област |
| Гулянци | + | – | – | – | – |
| Левски | + | + | – | + | – |
| Плевен | + | + | – | + | – |
| Пловдивска и Смолянска област |
| Пловдив | + | – | + | – | – |
| Разградска област |
| Исперих | + | + | – | + | – |
| Кубрат | + | – | – | – | – |
| Разград | + | + | – | + | – |
| Русенска област |
| Бяла | + | + | – | + | – |
| Русе | + | + | – | + | – |
| Силистренска област |
| Алфатар | + | – | – | – | – |
| Дулово | + | + | – | + | – |
| Силистра | + | + | – | + | – |
| Тутракан | + | + | – | + | – |
| Сливенска област |
| Нова Загора | + | + | – | – | – |
| Сливен | + | + | + | – | – |
| Старозагорска област |
| Гълъбово | + | – | – | – | – |
| Стара Загора | + | + | + | – | – |
| Чирпан | + | – | – | – | – |
| Търговищка област |
| Попово | + | + | – | + | – |
| Търговище | + | + | – | + | – |
| Хасковска и Кърджалийска област |
| Хасково | + | – | + | – | – |
| Шуменска област |
| Каспичан | + | + | – | + | – |
| Хитрино | + | – | – | – | – |
| Ямболска област |
| Елхово | + | + | – | – | + |
| Стралджа | + | – | – | – | – |
| Ямбол | + | + | + | – | –” |

2.

Enne osa pealkirjaga “BELGIQUE” lisatakse järgmine osa.

1

2

4

5

6

7

“БЪЛГАРИЯ

Бургаска област

Айтос

+

–

–

–

–

Бургас

+

+

+

–

–

Карнобат

+

+

–

–

–

Варненска област

Варна

+

+

–

+

–

Вълчи дол

+

+

–

+

–

Провадия

+

+

–

+

–

Великотърновска и Габровска област

Велико Търново

+

+

–

+

–

Павликени

+

–

–

–

–

Свищов

+

+

–

+

–

Видинска област

Дунавци

+

+

–

+

–

Врачанска област

Бяла Слатина

+

+

–

+

–

Враца

+

+

–

+

–

Мизия

+

+

–

+

–

Добричка област

Балчик

+

+

+

+

–

Белгун

+

–

–

–

–

Генерал Тошево

+

+

–

+

–

Добрич

+

+

+

–

Каварна

+

–

–

–

–

Карапелит

+

–

–

–

–

Шабла

+

+

–

+

–

Ловешка област

Ловеч

+

+

–

–

–

Монтана област

Лом

+

+

–

+

–

Монтана

+

–

–

+

–

Пернишка област, София-град и София област

Перник

+

–

–

–

–

Плевенска област

Гулянци

+

–

–

–

–

Левски

+

+

–

+

–

Плевен

+

+

–

+

–

Пловдивска и Смолянска област

Пловдив

+

–

+

–

–

Разградска област

Исперих

+

+

–

+

–

Кубрат

+

–

–

–

–

Разград

+

+

–

+

–

Русенска област

Бяла

+

+

–

+

–

Русе

+

+

–

+

–

Силистренска област

Алфатар

+

–

–

–

–

Дулово

+

+

–

+

–

Силистра

+

+

–

+

–

Тутракан

+

+

–

+

–

Сливенска област

Нова Загора

+

+

–

–

–

Сливен

+

+

+

–

–

Старозагорска област

Гълъбово

+

–

–

–

–

Стара Загора

+

+

+

–

–

Чирпан

+

–

–

–

–

Търговищка област

Попово

+

+

–

+

–

Търговище

+

+

–

+

–

Хасковска и Кърджалийска област

Хасково

+

–

+

–

–

Шуменска област

Каспичан

+

+

–

+

–

Хитрино

+

–

–

–

–

Ямболска област

Елхово

+

+

–

–

+

Стралджа

+

–

–

–

–

Ямбол

+

+

+

–

–”

| 3. | Osa pealkirjaga “BELGIQUE” muudetakse järgmiselt:






  a) | keskus “Ath” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3.

Osa pealkirjaga “BELGIQUE” muudetakse järgmiselt:

a)

keskus “Ath” jäetakse välja;

| b) | keskuse “Liege” järele lisatakse pehme nisu ja odra keskuse “Seneffe”. |
| --- | --- |

b)

keskuse “Liege” järele lisatakse pehme nisu ja odra keskuse “Seneffe”.

| 4. | Osa pealkirjaga “BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND” muudetakse järgmiselt:






  a) | liidumaa “Brandenburg” alla kuuluv keskus “Gusow” asendatakse keskusega “Gusow-Platkow”; |
| --- | --- | --- |

4.

Osa pealkirjaga “BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND” muudetakse järgmiselt:

a)

liidumaa “Brandenburg” alla kuuluv keskus “Gusow” asendatakse keskusega “Gusow-Platkow”;

| b) | liidumaa “Sachsen-Anhalt” alla kuuluv keskus “Vahldorf” asendatakse keskusega “Niedere Börde”. |
| --- | --- |

b)

liidumaa “Sachsen-Anhalt” alla kuuluv keskus “Vahldorf” asendatakse keskusega “Niedere Börde”.

| 5. | Osa pealkirjaga “FRANCE” muudetakse järgmiselt:






  a) | departemangule “Creuse-23” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:






  i) | keskus “Reterre” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Osa pealkirjaga “FRANCE” muudetakse järgmiselt:

a)

departemangule “Creuse-23” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:

i)

keskus “Reterre” jäetakse välja;

| ii) | keskusele “Maison-Feyne” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Maison-Feyne | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

keskusele “Maison-Feyne” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Maison-Feyne

+

+

–

–

–”

| b) | departemangule “Haute-Loire-43” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:






  i) | keskusele “Brioude” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Brioude | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

departemangule “Haute-Loire-43” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:

i)

keskusele “Brioude” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Brioude

+

–

–

–

–”

| ii) | keskus “Le Puy” jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

keskus “Le Puy” jäetakse välja;

| c) | departemangu “Puy-de-Dôme-63” osas asendatakse keskusele “Issoire” vastav rida järgmise tekstiga:










  “Issoire | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

departemangu “Puy-de-Dôme-63” osas asendatakse keskusele “Issoire” vastav rida järgmise tekstiga:

“Issoire

+

–

–

–

–”

| d) | departemangule “Somme-80” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:










  “Somme — 80 |
| --- | --- |
| Abbeville | + | + | – | – | – |
| Beauquesne | + | + | – | – | – |
| Languevoisin | + | + | – | + | – |
| Moislains | + | + | – | + | – |
| Montdidier | + | + | – | + | – |
| Poix-de-Picardie | + | + | – | – | – |
| Saleux | + | + | – | – | –” |

d)

departemangule “Somme-80” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:

“Somme — 80

Abbeville

+

+

–

–

–

Beauquesne

+

+

–

–

–

Languevoisin

+

+

–

+

–

Moislains

+

+

–

+

–

Montdidier

+

+

–

+

–

Poix-de-Picardie

+

+

–

–

–

Saleux

+

+

–

–

–”

| 6. | Osa “NEDERLAND” järele lisatakse järgmine osa:










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “ROMÂNIA |
| Alba |
| Blaj | + | – | – | + | – |
| Sebeș | + | – | – | + | – |
| Alba iulia | + | – | – | – | – |
| Arad |
| Arad | + | + | – | + | + |
| Pecica | + | + | – | + | – |
| Chișinău-criș | + | + | – | + | – |
| Pâncota | + | + | – | + | – |
| Argeș |
| Miroși | + | + | – | + | – |
| Bascov | + | + | – | + | – |
| Topoloveni | + | + | – | – | – |
| Bacău |
| Sascut | + | – | – | + | – |
| Bihor |
| Oradea | + | + | – | + | – |
| Salonta | + | + | – | + | – |
| Marghita | + | + | – | + | – |
| Săcuieni | + | + | – | + | – |
| Bistrita năsăud |
| Lechinta | + | – | – | – | – |
| Botoșani |
| săveni | + | – | – | + | – |
| Brăila |
| Făurei | + | – | – | + | – |
| Însurătei | + | – | – | + | – |
| Brăila | + | – | – | + | – |
| Movila miresei | + | – | – | + | – |
| Brașov |
| Codlea | + | – | – | – | – |
| Buzău |
| Pogoanele | + | – | – | + | – |
| Buzău | + | – | – | + | – |
| Râmnicu sărat | + | – | – | + | – |
| Mihăilești | + | – | – | + | – |
| Caraș-severin |
| Grădinari | + | – | – | – | – |
| Călărași |
| Călărași | + | + | – | + | – |
| fundulea | + | + | – | + | – |
| Lehliu | + | + | – | + | – |
| Vlad țepeș | + | + | – | + | – |
| Cluj |
| Gherla | + | – | – | – | – |
| Constanța |
| Medgidia | + | + | – | + | – |
| Cobadin | + | + | – | + | – |
| N. Bălcescu | + | + | – | + | – |
| Negru vodă | + | + | – | + | – |
| Casimcea | + | + | – | + | – |
| Covasna |
| Covasna | + | – | – | – | – |
| Tg. Secuiesc | + | – | – | – | – |
| Ozun | + | – | – | – | – |
| Dâmbovița |
| Titu | + | – | – | + | – |
| Găiești | + | – | – | + | – |
| Răcari | + | – | – | + | – |
| Tărgoviște | + | – | – | + | – |
| Dolj |
| Băilești | + | + | – | + | – |
| Leu | + | + | – | + | – |
| Dobrești | + | + | – | + | – |
| Moțăței | + | + | – | + | – |
| Filiași | + | + | – | + | – |
| Portărești | + | + | – | + | – |
| Galați |
| Tecuci | + | – | – | – | – |
| Independența | + | – | – | + | – |
| Galați | + | – | – | + | – |
| Berești | + | – | – | – | – |
| Matca | + | – | – | + | – |
| Giurgiu |
| Giurgiu | + | + | – | + | – |
| Mihăilești | + | + | – | + | – |
| Băneasa | + | + | – | + | – |
| Izvoarele | + | + | – | + | – |
| Gorj |
| Tg. cărbunești | + | – | – | – | – |
| Harghita |
| Sânsimion | + | – | – | – | – |
| Hunedoara |
| Hațeg | + | – | – | – | – |
| Ialomița |
| Tăndărei | + | – | – | + | – |
| Fetești | + | – | + | + | – |
| Slobozia | + | – | – | + | – |
| Urziceni | + | – | – | + | – |
| Fierbinți | + | – | – | + | – |
| Iași |
| Iași | + | – | – | + | – |
| Ilfov |
| Balotești | + | + | – | + | – |
| Dragomirești Vale | + | + | – | + | – |
| Maramureș |
| Ulmeni | + | – | – | – | – |
| Mehedinți |
| Prunișor | + | + | – | + | – |
| Vânju mare | + | + | – | + | – |
| Mureș |
| Luduș | + | + | – | – | – |
| Tg. Mureș | + | + | – | – | – |
| Neamț |
| Roman | + | – | – | – | – |
| Olt |
| Drăgănești olt | + | + | – | + | – |
| Caracal | + | + | – | + | – |
| Piatra olt | + | + | – | + | – |
| Slatina | + | + | – | + | – |
| Corabia | + | + | – | + | – |
| Prahova |
| Ploiești | + | – | – | – | – |
| Satu Mare |
| Carei | + | + | – | + | – |
| Satu Mare | + | + | – | + | – |
| Tășnad | + | + | – | + | – |
| Sanislau | + | + | – | + | – |
| Sălaj |
| Jibou | + | – | – | – | – |
| Sibiu |
| Agnita | + | – | – | – | – |
| Suceava |
| Fălticeni | + | – | – | – | – |
| Teleorman |
| Videle | + | + | – | + | – |
| Drăgănești Vlașca | + | + | – | + | – |
| Alexandria | + | + | – | + | – |
| Roșiorii de Vede | + | + | – | + | – |
| Dobrotești | + | + | – | + | – |
| Turnu Măgurele | + | + | – | + | – |
| Timiș |
| Timișoara | + | + | – | + | – |
| Lugoj | + | + | – | + | – |
| Deta | + | + | – | + | – |
| Sânicolau Mare | + | + | – | + | – |
| Topolovătu Mare | + | + | – | + | – |
| Orțișoara | + | + | – | + | – |
| Tulcea |
| Tulcea | + | – | – | + | – |
| Babadag | + | – | – | + | – |
| Cataloi | + | – | – | + | – |
| Baia | + | – | – | + | – |
| Vaslui |
| Bârlad | + | – | – | – | – |
| Vaslui | + | – | – | – | – |
| Huși | + | – | – | – | – |
| Vâlcea |
| Drăgășani | + | – | – | – | – |
| Vrancea |
| Focșani | + | – | – | – | – |
| Gugești | + | – | – | – | – |
| Pădureni | + | – | – | – | –” |

6.

Osa “NEDERLAND” järele lisatakse järgmine osa:

1

2

4

5

6

7

“ROMÂNIA

Alba

Blaj

+

–

–

+

–

Sebeș

+

–

–

+

–

Alba iulia

+

–

–

–

–

Arad

Arad

+

+

–

+

+

Pecica

+

+

–

+

–

Chișinău-criș

+

+

–

+

–

Pâncota

+

+

–

+

–

Argeș

Miroși

+

+

–

+

–

Bascov

+

+

–

+

–

Topoloveni

+

+

–

–

–

Bacău

Sascut

+

–

–

+

–

Bihor

Oradea

+

+

–

+

–

Salonta

+

+

–

+

–

Marghita

+

+

–

+

–

Săcuieni

+

+

–

+

–

Bistrita năsăud

Lechinta

+

–

–

–

–

Botoșani

săveni

+

–

–

+

–

Brăila

Făurei

+

–

–

+

–

Însurătei

+

–

–

+

–

Brăila

+

–

–

+

–

Movila miresei

+

–

–

+

–

Brașov

Codlea

+

–

–

–

–

Buzău

Pogoanele

+

–

–

+

–

Buzău

+

–

–

+

–

Râmnicu sărat

+

–

–

+

–

Mihăilești

+

–

–

+

–

Caraș-severin

Grădinari

+

–

–

–

–

Călărași

Călărași

+

+

–

+

–

fundulea

+

+

–

+

–

Lehliu

+

+

–

+

–

Vlad țepeș

+

+

–

+

–

Cluj

Gherla

+

–

–

–

–

Constanța

Medgidia

+

+

–

+

–

Cobadin

+

+

–

+

–

N. Bălcescu

+

+

–

+

–

Negru vodă

+

+

–

+

–

Casimcea

+

+

–

+

–

Covasna

Covasna

+

–

–

–

–

Tg. Secuiesc

+

–

–

–

–

Ozun

+

–

–

–

–

Dâmbovița

Titu

+

–

–

+

–

Găiești

+

–

–

+

–

Răcari

+

–

–

+

–

Tărgoviște

+

–

–

+

–

Dolj

Băilești

+

+

–

+

–

Leu

+

+

–

+

–

Dobrești

+

+

–

+

–

Moțăței

+

+

–

+

–

Filiași

+

+

–

+

–

Portărești

+

+

–

+

–

Galați

Tecuci

+

–

–

–

–

Independența

+

–

–

+

–

Galați

+

–

–

+

–

Berești

+

–

–

–

–

Matca

+

–

–

+

–

Giurgiu

Giurgiu

+

+

–

+

–

Mihăilești

+

+

–

+

–

Băneasa

+

+

–

+

–

Izvoarele

+

+

–

+

–

Gorj

Tg. cărbunești

+

–

–

–

–

Harghita

Sânsimion

+

–

–

–

–

Hunedoara

Hațeg

+

–

–

–

–

Ialomița

Tăndărei

+

–

–

+

–

Fetești

+

–

+

+

–

Slobozia

+

–

–

+

–

Urziceni

+

–

–

+

–

Fierbinți

+

–

–

+

–

Iași

Iași

+

–

–

+

–

Ilfov

Balotești

+

+

–

+

–

Dragomirești Vale

+

+

–

+

–

Maramureș

Ulmeni

+

–

–

–

–

Mehedinți

Prunișor

+

+

–

+

–

Vânju mare

+

+

–

+

–

Mureș

Luduș

+

+

–

–

–

Tg. Mureș

+

+

–

–

–

Neamț

Roman

+

–

–

–

–

Olt

Drăgănești olt

+

+

–

+

–

Caracal

+

+

–

+

–

Piatra olt

+

+

–

+

–

Slatina

+

+

–

+

–

Corabia

+

+

–

+

–

Prahova

Ploiești

+

–

–

–

–

Satu Mare

Carei

+

+

–

+

–

Satu Mare

+

+

–

+

–

Tășnad

+

+

–

+

–

Sanislau

+

+

–

+

–

Sălaj

Jibou

+

–

–

–

–

Sibiu

Agnita

+

–

–

–

–

Suceava

Fălticeni

+

–

–

–

–

Teleorman

Videle

+

+

–

+

–

Drăgănești Vlașca

+

+

–

+

–

Alexandria

+

+

–

+

–

Roșiorii de Vede

+

+

–

+

–

Dobrotești

+

+

–

+

–

Turnu Măgurele

+

+

–

+

–

Timiș

Timișoara

+

+

–

+

–

Lugoj

+

+

–

+

–

Deta

+

+

–

+

–

Sânicolau Mare

+

+

–

+

–

Topolovătu Mare

+

+

–

+

–

Orțișoara

+

+

–

+

–

Tulcea

Tulcea

+

–

–

+

–

Babadag

+

–

–

+

–

Cataloi

+

–

–

+

–

Baia

+

–

–

+

–

Vaslui

Bârlad

+

–

–

–

–

Vaslui

+

–

–

–

–

Huși

+

–

–

–

–

Vâlcea

Drăgășani

+

–

–

–

–

Vrancea

Focșani

+

–

–

–

–

Gugești

+

–

–

–

–

Pădureni

+

–

–

–

–”

| 7. | Osas pealkirjaga “ÖSTERREICH” asendatakse keskusele “Ennsdorf” vastav rida järgmise tekstiga:










  “Ennsdorf | + | + | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Osas pealkirjaga “ÖSTERREICH” asendatakse keskusele “Ennsdorf” vastav rida järgmise tekstiga:

“Ennsdorf

+

+

–

+

–”

| 8. | Osa pealkirjaga “ČESKÁ REPUBLIKA” muudetakse järgmiselt:






  a) | muudetakse piirkonnale “Středočeský kraj” vastavat teksti järgmiselt:






  i) | keskused “Lysa n. L.” ja “Beroun” jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Osa pealkirjaga “ČESKÁ REPUBLIKA” muudetakse järgmiselt:

a)

muudetakse piirkonnale “Středočeský kraj” vastavat teksti järgmiselt:

i)

keskused “Lysa n. L.” ja “Beroun” jäetakse välja;

| ii) | lisatakse järgmine tekst:










  “Mesice | + | – | – | – | – |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zdice | + | – | – | – | –” |

ii)

lisatakse järgmine tekst:

“Mesice

+

–

–

–

–

Zdice

+

–

–

–

–”

| b) | piirkonnale “Karlovarský kraj” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:










  “Karlovarský kraj |
| --- | --- |
| Nebanice | + | – | – | – | –” |

b)

piirkonnale “Karlovarský kraj” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:

“Karlovarský kraj

Nebanice

+

–

–

–

–”

| c) | piirkonnale “Jihomoravský kraj” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:






  i) | keskusele “Hodonice” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Hodonice | + | – | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

piirkonnale “Jihomoravský kraj” vastavat teksti muudetakse järgmiselt:

i)

keskusele “Hodonice” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Hodonice

+

–

–

–

–”

| ii) | lisatakse järgmine tekst:










  “Hosteradice | – | – | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine tekst:

“Hosteradice

–

–

–

+

–”

| d) | lisatakse piirkonna “Moravskoslezský kraj” alla kuuluv pehme nisu keskus “Mesto Albrechtice”. |
| --- | --- |

d)

lisatakse piirkonna “Moravskoslezský kraj” alla kuuluv pehme nisu keskus “Mesto Albrechtice”.

| 9. | Osa pealkirjaga “LIETUVA” muudetakse järgmiselt:






  a) | keskusele “Alytus” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Alytus | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Osa pealkirjaga “LIETUVA” muudetakse järgmiselt:

a)

keskusele “Alytus” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Alytus

+

+

–

–

–”

| b) | keskusele “Marijampole” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Marijampole | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

keskusele “Marijampole” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Marijampole

+

+

–

–

–”

| c) | lisatakse järgmine tekst:










  “Pakruojis | + | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine tekst:

“Pakruojis

+

+

–

–

–”

| 10. | Osa pealkirjaga “MAGYARORSZÁG” muudetakse järgmiselt:






  a) | keskusele “Kaposvar” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Kaposvar | + | + | – | + | +” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

Osa pealkirjaga “MAGYARORSZÁG” muudetakse järgmiselt:

a)

keskusele “Kaposvar” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Kaposvar

+

+

–

+

+”

| b) | keskusele “Encs” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:










  “Encs | + | + | – | + | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

keskusele “Encs” vastav rida asendatakse järgmise tekstiga:

“Encs

+

+

–

+

–”

| 11. | Osas pealkirjaga “SLOVENSKO” lisatakse piirkonda “Košický kraj” järgmine tekst:










  “Dobra | – | + | – | – | –” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11.

Osas pealkirjaga “SLOVENSKO” lisatakse piirkonda “Košický kraj” järgmine tekst:

“Dobra

–

+

–

–

–”

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2005/2006,

22. detsember 2006,

millega kehtestatakse Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/1996 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005, (2) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon avaldas 12. aprillil 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi “algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon avaldas 12. aprillil 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi “algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes ühendusse.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 3. märtsil 2006. aastal esitas Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS, edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse polüesterstaapelkiu toodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 3. märtsil 2006. aastal esitas Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS, edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse polüesterstaapelkiu toodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Kehtivad meetmed

| (3) | 2005. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 (4) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes ning muutis kehtivat dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes. Lisaks on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Valgevenest pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes. (5) |
| --- | --- |

(3)

2005. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 (4) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes ning muutis kehtivat dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes. Lisaks on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Valgevenest pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes. (5)

3.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest teadaolevatele eksportivatele tootjatele Malaisias ja Taiwanis, importijatele/hulgimüüjatele ja nende ühendustele, teadaolevatele asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste eksportivate riikide esindajatele, kaebuse esitajale ja kõigile teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest teadaolevatele eksportivatele tootjatele Malaisias ja Taiwanis, importijatele/hulgimüüjatele ja nende ühendustele, teadaolevatele asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste eksportivate riikide esindajatele, kaebuse esitajale ja kõigile teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamus.

| (5) | Pidades silmas kaebuses loetletud eksportivate Taiwani tootjate ning ühenduse vaatlusaluse toote tootjate ja importijate suurt arvu, nähti dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas kaebuses loetletud eksportivate Taiwani tootjate ning ühenduse vaatlusaluse toote tootjate ja importijate suurt arvu, nähti dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (6) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil eksportivatel Taiwani tootjatel, ühenduse tootjatel ja importijatel endast komisjonile teatada ja esitada algatamisteates osutatud põhiandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil eksportivatel Taiwani tootjatel, ühenduse tootjatel ja importijatel endast komisjonile teatada ja esitada algatamisteates osutatud põhiandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”).

| (7) | Eksportivatest Taiwani tootjatest vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele üheksa äriühingut. Nendest kaheksa teatas eksportmüügist ühendusse uurimisperioodi ajal. Valimisse võeti neli äriühingut, kelle ekspordikogused uurimisperioodil moodustasid üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse. Valim moodustati lähtuvalt suurimast tüüpilisest ekspordimahust, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti Taiwani ametiasutustega, kes ei esitanud vastuväiteid. Valim koosneb järgmistest äriühingutest:






  — | Far Eastern Textile Ltd; |
| --- | --- | --- |

(7)

Eksportivatest Taiwani tootjatest vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele üheksa äriühingut. Nendest kaheksa teatas eksportmüügist ühendusse uurimisperioodi ajal. Valimisse võeti neli äriühingut, kelle ekspordikogused uurimisperioodil moodustasid üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse. Valim moodustati lähtuvalt suurimast tüüpilisest ekspordimahust, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti Taiwani ametiasutustega, kes ei esitanud vastuväiteid. Valim koosneb järgmistest äriühingutest:

—

Far Eastern Textile Ltd;

| — | Nan Ya Plastics Corporation; |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation;

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd;

| — | Tuntex Distinct Corporation ja sellega seotud äriühingTuntex Synthetic Corporation. |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation ja sellega seotud äriühingTuntex Synthetic Corporation.

| (8) | Euroopa Ühendusse importijatest teatasid endast vaid kolm sõltumatut importijat, kes esitasid nõutud andmed tähtaja jooksul. Seetõttu ei olnud tarvis rakendada valimi moodustamise metoodikat. Küsimustikud saadeti neile kolmele importijale, kuid kaks nendest loeti hiljem koostööd mittetegevaks, sest nad ei soostunud neile saadetud küsimustikke täielikult täitma. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ühendusse importijatest teatasid endast vaid kolm sõltumatut importijat, kes esitasid nõutud andmed tähtaja jooksul. Seetõttu ei olnud tarvis rakendada valimi moodustamise metoodikat. Küsimustikud saadeti neile kolmele importijale, kuid kaks nendest loeti hiljem koostööd mittetegevaks, sest nad ei soostunud neile saadetud küsimustikke täielikult täitma.

| (9) | Ühenduse tootmisharu tootjatest teatasid endast vaid kolm tootjat, kes esitasid nõutud andmed tähtaja jooksul ja olid valmis ka küsimustikule vastama. Seetõttu ei olnud tarvis rakendada valimi moodustamise metoodikat. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse tootmisharu tootjatest teatasid endast vaid kolm tootjat, kes esitasid nõutud andmed tähtaja jooksul ja olid valmis ka küsimustikule vastama. Seetõttu ei olnud tarvis rakendada valimi moodustamise metoodikat.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele asjaomastele isikutele ja/või kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastus saadi kahelt Malaisia eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kuuluvalt Taiwani eksportivalt tootjalt, ühelt Taiwani eksportiva tootjaga seotud äriühingult, kolmelt ühenduse tootjalt, ühelt sõltumatult importijalt, ühelt toorainetarnijalt ja seitsmelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele asjaomastele isikutele ja/või kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastus saadi kahelt Malaisia eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kuuluvalt Taiwani eksportivalt tootjalt, ühelt Taiwani eksportiva tootjaga seotud äriühingult, kolmelt ühenduse tootjalt, ühelt sõltumatult importijalt, ühelt toorainetarnijalt ja seitsmelt kasutajalt.

| (11) | Komisjon püüdis leida kõiki andmeid, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning veendus nende õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad






  — | Advansa GmbH, Hamm, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon püüdis leida kõiki andmeid, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning veendus nende õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

Advansa GmbH, Hamm, Saksamaa

| — | Wellman International Ltd., Kells, Iirimaa |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Iirimaa

| — | La Seda de Barcelona, Barcelona, Hispaania |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona, Barcelona, Hispaania

| b) | Sõltumatu importija:






  — | SIMP SPA, Verrone, Itaalia |
| --- | --- | --- |

b)

Sõltumatu importija:

—

SIMP SPA, Verrone, Itaalia

| c) | Kasutajad:






  — | Tharreau Industries, Chemillé, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

c)

Kasutajad:

—

Tharreau Industries, Chemillé, Prantsusmaa

| — | Libeltex, Meulebeke, Belgia |
| --- | --- |

—

Libeltex, Meulebeke, Belgia

| d) | Eksportivad tootjad Malaisias:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- | --- |

d)

Eksportivad tootjad Malaisias:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang

| e) | Eksportivad tootjad Taiwanis:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taibei |
| --- | --- | --- |

e)

Eksportivad tootjad Taiwanis:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taibei

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taibei |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taibei

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taibei |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taibei

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taibei maakond ja sellega seotud äriühing Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taibei maakond |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taibei maakond ja sellega seotud äriühing Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taibei maakond

4.   Uurimisperiood

| (12) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjuanalüüsi seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood” või “kahjude tuvastamise periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjuanalüüsi seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood” või “kahjude tuvastamise periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

5.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusaluseks tooteks on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüesterstaapelkiud, mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. Üldjuhul nimetatakse neid polüesterstaapelkiududeks. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusaluseks tooteks on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüesterstaapelkiud, mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. Üldjuhul nimetatakse neid polüesterstaapelkiududeks.

| (14) | Kõnealune toode on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Ühenduses tarbitavaid polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, pintsakud) täitematerjaliks või polstriks. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealune toode on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Ühenduses tarbitavaid polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, pintsakud) täitematerjaliks või polstriks.

| (15) | Toodet müüakse eri tooteliikidena, mida on võimalik eristada selliste näitajate alusel nagu kaal, tugevus, läige ja silikooniga töötlemine, või tooteperede kaupa (harilik kiud, õõneskiud, bikomponentne kiud) ning teatavate eriomaduste alusel (värvilised kiud, kolmepoolsed kiud). Tootmise seisukohast saab vahet teha kasutamata toorainest toodetud kasutamata polüesterstaapelkiu ja ringlussevõetud polüestrist toodetud regenereeritud polüesterstaapelkiu vahel. Lõpuks võib kvaliteet olla mittestandardne või esmaklassiline. |
| --- | --- |

(15)

Toodet müüakse eri tooteliikidena, mida on võimalik eristada selliste näitajate alusel nagu kaal, tugevus, läige ja silikooniga töötlemine, või tooteperede kaupa (harilik kiud, õõneskiud, bikomponentne kiud) ning teatavate eriomaduste alusel (värvilised kiud, kolmepoolsed kiud). Tootmise seisukohast saab vahet teha kasutamata toorainest toodetud kasutamata polüesterstaapelkiu ja ringlussevõetud polüestrist toodetud regenereeritud polüesterstaapelkiu vahel. Lõpuks võib kvaliteet olla mittestandardne või esmaklassiline.

| (16) | Uurimine näitas, et kõik põhjenduses 13 nimetatud vaatlusaluse toote liigid on eelmises põhjenduses osutatud mitmesuguste tegurite vahelistest erinevustest hoolimata ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja neid kasutatakse ühel ja samal eesmärgil. Sellest tulenevalt ja käesoleva dumpinguvastase menetluse kohaldamisel käsitletakse vaatlusaluse toote kõiki liike ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine näitas, et kõik põhjenduses 13 nimetatud vaatlusaluse toote liigid on eelmises põhjenduses osutatud mitmesuguste tegurite vahelistest erinevustest hoolimata ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja neid kasutatakse ühel ja samal eesmärgil. Sellest tulenevalt ja käesoleva dumpinguvastase menetluse kohaldamisel käsitletakse vaatlusaluse toote kõiki liike ühe ja sama tootena.

6.   Samasugune toode

| (17) | Tuvastati, et nii vaatlusalune toode kui ka ühenduses müüdud ja ühenduse tootmisharu toodetud polüesterstaapelkiud ning mõlema vaatalusaluse eksportiva riigi toodetud ja omamaisel turul müüdud toode on põhimõtteliselt ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega ja sama kasutusotstarbega. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Tuvastati, et nii vaatlusalune toode kui ka ühenduses müüdud ja ühenduse tootmisharu toodetud polüesterstaapelkiud ning mõlema vaatalusaluse eksportiva riigi toodetud ja omamaisel turul müüdud toode on põhimõtteliselt ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega ja sama kasutusotstarbega. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

7.   Üldine metoodika

| (18) | Allpool kirjeldatakse üldist metoodikat. Järgmised järeldused vaatlusaluste riikide dumpingu kohta kirjeldavad seetõttu üksnes iga eksportiva riigi konkreetset olukorda. |
| --- | --- |

(18)

Allpool kirjeldatakse üldist metoodikat. Järgmised järeldused vaatlusaluste riikide dumpingu kohta kirjeldavad seetõttu üksnes iga eksportiva riigi konkreetset olukorda.

7.1.   Normaalväärtus

| (19) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt kontrolliti esmajoones, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja polüesterstaapelkiu omamaine müük on tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % asjaomase tootja ühendusse eksporditud toote kogu müügimahust. |
| --- | --- |

(19)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt kontrolliti esmajoones, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja polüesterstaapelkiu omamaine müük on tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % asjaomase tootja ühendusse eksporditud toote kogu müügimahust.

| (20) | Komisjon määras seejärel kindlaks need omamaisel turul müüdud polüesterstaapelkiu liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Komisjon luges toote liigist lähtuva uurimise ja põhjenduses 17 osutatu põhjal otseselt võrreldavateks toodeteks need omamaisel turul müüdud ja eksporditud tooteliigid, mille päritolu, denjee, koostis, ristlõige, läige, värvus, silikooniga töötlemine, kvaliteet ja otstarve on samad. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon määras seejärel kindlaks need omamaisel turul müüdud polüesterstaapelkiu liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Komisjon luges toote liigist lähtuva uurimise ja põhjenduses 17 osutatu põhjal otseselt võrreldavateks toodeteks need omamaisel turul müüdud ja eksporditud tooteliigid, mille päritolu, denjee, koostis, ristlõige, läige, värvus, silikooniga töötlemine, kvaliteet ja otstarve on samad.

| (21) | Iga eksportiva tootja poolt omamaistel turgudel müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud polüesterstaapelkiu liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava polüesterstaapelkiu liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava polüesterstaapelkiu liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(21)

Iga eksportiva tootja poolt omamaistel turgudel müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud polüesterstaapelkiu liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava polüesterstaapelkiu liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldava polüesterstaapelkiu liigi müügi kogumahust.

| (22) | Komisjon kontrollis seejärel, kas omamaisel turul tüüpilistes kogustes polüesterstaapelkiu iga liigi müügi puhul saab olla kindel, et müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt, ning määras kindlaks, kui suure osa kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kontrollis seejärel, kas omamaisel turul tüüpilistes kogustes polüesterstaapelkiu iga liigi müügi puhul saab olla kindel, et müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt, ning määras kindlaks, kui suure osa kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (23) | Kui tootmise arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud polüesterstaapelkiu liigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust ning kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(23)

Kui tootmise arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud polüesterstaapelkiu liigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust ning kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

| (24) | Kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui kõnealune müük moodustas vähemalt 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(24)

Kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis võrdub ainult kõnealuse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui kõnealune müük moodustas vähemalt 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust.

| (25) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust, loeti selle konkreetse liigi müügikogused ebapiisavaks, et normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(25)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust, loeti selle konkreetse liigi müügikogused ebapiisavaks, et normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (26) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse määramisel aluseks võtta, tuli kasutada muud määramisviisi. Sellistel juhtumitel ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 3 arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali tarvis. |
| --- | --- |

(26)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse määramisel aluseks võtta, tuli kasutada muud määramisviisi. Sellistel juhtumitel ning vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 3 arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaali tarvis.

| (27) | Seetõttu uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(27)

Seetõttu uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (28) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks, nagu on määratletud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames toimunud omamaise müügi põhjal. |
| --- | --- |

(28)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks, nagu on määratletud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames toimunud omamaise müügi põhjal.

| (29) | Kõigil juhtudel, mil kõnealuseid tingimusi ei täidetud, uuris komisjon, kas oleks võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kasutada päritoluriigi omamaisel turul tegutsevate teiste eksportijate või tootjate andmeid. Kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad ainult ühe eksportiva tootja kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a sätestatud keskmist, ning siis uuriti artikli 2 lõike 6 punktis b esitatud tingimuste täitmist, st võimalust kasutada kõnealuse eksportija või tootja sama üldkategooria toodete tootmise ja müügiga seotud andmeid. Kui need andmed ei olnud kättesaadavad või kui eksportiv tootja neid ei esitanud, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st muul sobival viisil. |
| --- | --- |

(29)

Kõigil juhtudel, mil kõnealuseid tingimusi ei täidetud, uuris komisjon, kas oleks võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kasutada päritoluriigi omamaisel turul tegutsevate teiste eksportijate või tootjate andmeid. Kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad ainult ühe eksportiva tootja kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a sätestatud keskmist, ning siis uuriti artikli 2 lõike 6 punktis b esitatud tingimuste täitmist, st võimalust kasutada kõnealuse eksportija või tootja sama üldkategooria toodete tootmise ja müügiga seotud andmeid. Kui need andmed ei olnud kättesaadavad või kui eksportiv tootja neid ei esitanud, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st muul sobival viisil.

7.2.   Ekspordihind

| (30) | Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ainult ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Kuna vaatlusalust toodet eksporditi ainult ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

7.3.   Võrdlus

| (31) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. |
| --- | --- |

(31)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest tarnimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.

7.4.   Dumpingumarginaalid

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 11 ja lõike 12 kohaselt kehtestati igale eksportivale tootjale dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nii nagu see on eespool kehtestatud. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 11 ja lõike 12 kohaselt kehtestati igale eksportivale tootjale dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, nii nagu see on eespool kehtestatud.

| (33) | Komisjoni järjekindlaks tavaks on pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni järjekindlaks tavaks on pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu.

| (34) | Selle tava kohaselt arvati üheks ja samaks isikuks omavahel seotud eksportivad tootjad, kes kuuluvad samasse kontserni, ja neile määrati ühesugune dumpingumarginaal, mis arvutati vastavasse kontserni kuuluvate koostööd tegevate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(34)

Selle tava kohaselt arvati üheks ja samaks isikuks omavahel seotud eksportivad tootjad, kes kuuluvad samasse kontserni, ja neile määrati ühesugune dumpingumarginaal, mis arvutati vastavasse kontserni kuuluvate koostööd tegevate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal.

| (35) | Algmääruse artikli 17 kohaselt endast teada andnud koostööd tegevate, kuid valimist välja jäävate tootjate dumpingumarginaal määrati valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. |
| --- | --- |

(35)

Algmääruse artikli 17 kohaselt endast teada andnud koostööd tegevate, kuid valimist välja jäävate tootjate dumpingumarginaal määrati valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6.

| (36) | Koostööd mittetegevate äriühingute puhul määrati dumpingumarginaal teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks määrati kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase, võrreldes omavahel koostööd tegevate eksportivate tootjate teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(36)

Koostööd mittetegevate äriühingute puhul määrati dumpingumarginaal teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks määrati kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase, võrreldes omavahel koostööd tegevate eksportivate tootjate teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat uurimisperioodil.

| (37) | Kuna mõlema eksportiva riigi koostöötase oli madal, st mõlema eksportiva riigi koostööd teinud eksportivate tootjate eksport moodustas alla 80 % selle riigi impordi mahust, määrati dumpingu jääkmarginaal teiste koostööd tegevate tootjate tüüpiliste koguste juures kõrgeima dumpinguhinnaga tehingute alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks, et vältida koostööst keeldumise korral soodustuste tegemist ning pidades silmas asjaolu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mittetegev pool oleks kasutanud dumpingut väiksemas ulatuses. |
| --- | --- |

(37)

Kuna mõlema eksportiva riigi koostöötase oli madal, st mõlema eksportiva riigi koostööd teinud eksportivate tootjate eksport moodustas alla 80 % selle riigi impordi mahust, määrati dumpingu jääkmarginaal teiste koostööd tegevate tootjate tüüpiliste koguste juures kõrgeima dumpinguhinnaga tehingute alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks, et vältida koostööst keeldumise korral soodustuste tegemist ning pidades silmas asjaolu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mittetegev pool oleks kasutanud dumpingut väiksemas ulatuses.

7.5.   Malaisia

| (38) | Vastused küsimustikule saadi kahelt eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(38)

Vastused küsimustikule saadi kahelt eksportivalt tootjalt.

7.5.1.   Normaalväärtus

| (39) | Ühel koostööd tegeval eksportival tootjal puudus piisavas koguses tüüpiline samasuguse toote müük omamaisel turul. |
| --- | --- |

(39)

Ühel koostööd tegeval eksportival tootjal puudus piisavas koguses tüüpiline samasuguse toote müük omamaisel turul.

| (40) | Sellest tulenevalt tuli normaalväärtus kindlaks määrata põhjenduses 26 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(40)

Sellest tulenevalt tuli normaalväärtus kindlaks määrata põhjenduses 26 kirjeldatud viisil.

| (41) | Uurimisel selgus, et asjaomase äriühingu esitatud andmed tootmiskulude kohta olid alahinnatud, kuna uurimisperioodi jooksul kantud tehase üldkulud (sealhulgas amortisatsioon, renditasud, palga- ja hoolduskulud) olid liigitatud müügi-, üld- ja halduskuludeks. Äriühing väitis, et seda tehti selleks, et näidata madalat tootmisvõimsuse kasutusmäära. Tegelikult kantud kulud sisaldavad ka tehase üldkulusid, mis liigitati ümber. Tõsiasi, et äriühing kasutas vaid osa oma tegelikust maksimaalsest tootmisvõimsusest ei tähenda, et selliste rajatiste käitamise kulud puudusid. Need kulud olid kantud äriühingu raamatupidamisdokumentidesse ja kuna need kulud olid otseselt seotud samasuguse toote valmistamisega, oli vajalik korrigeerida äriühingu esitatud andmeid tootmiskulude kohta. |
| --- | --- |

(41)

Uurimisel selgus, et asjaomase äriühingu esitatud andmed tootmiskulude kohta olid alahinnatud, kuna uurimisperioodi jooksul kantud tehase üldkulud (sealhulgas amortisatsioon, renditasud, palga- ja hoolduskulud) olid liigitatud müügi-, üld- ja halduskuludeks. Äriühing väitis, et seda tehti selleks, et näidata madalat tootmisvõimsuse kasutusmäära. Tegelikult kantud kulud sisaldavad ka tehase üldkulusid, mis liigitati ümber. Tõsiasi, et äriühing kasutas vaid osa oma tegelikust maksimaalsest tootmisvõimsusest ei tähenda, et selliste rajatiste käitamise kulud puudusid. Need kulud olid kantud äriühingu raamatupidamisdokumentidesse ja kuna need kulud olid otseselt seotud samasuguse toote valmistamisega, oli vajalik korrigeerida äriühingu esitatud andmeid tootmiskulude kohta.

| (42) | Samasuguse toote omamaise müügi ning samasuguse toote üldkategooria andmete puudumisel määrati uurimisperioodil nende müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Konkreetsemalt, müügi-, üld- ja halduskulude arvutamise aluseks võeti kõigi toodete kogumüük omamaisel turul. Saadud kulud liideti äriühingu iga eksporditud tooteliigi keskmistele tootmiskuludele uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(42)

Samasuguse toote omamaise müügi ning samasuguse toote üldkategooria andmete puudumisel määrati uurimisperioodil nende müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. Konkreetsemalt, müügi-, üld- ja halduskulude arvutamise aluseks võeti kõigi toodete kogumüük omamaisel turul. Saadud kulud liideti äriühingu iga eksporditud tooteliigi keskmistele tootmiskuludele uurimisperioodi jooksul.

| (43) | Mis tahes muu põhjendatud aluse puudumisel kasutati kasumi kindlaksmääramisel 5 % kasumimarginaali. Puudus teave, mis viidanuks sellele, et selline kasumimarginaal on suurem kui teiste eksportijate või tootjate realiseeritud kasum sama üldise kategooria toodete müügi korral Malaisia omamaisel turul, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c. |
| --- | --- |

(43)

Mis tahes muu põhjendatud aluse puudumisel kasutati kasumi kindlaksmääramisel 5 % kasumimarginaali. Puudus teave, mis viidanuks sellele, et selline kasumimarginaal on suurem kui teiste eksportijate või tootjate realiseeritud kasum sama üldise kategooria toodete müügi korral Malaisia omamaisel turul, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis c.

| (44) | Teisel koostööd teinud eksportival tootjal oli tüüpiline samasuguse toote müük omamaisel turul. Paraku ei toimunud müük tavakaubanduse raames piisavas koguses normaalväärtuse arvutamiseks omamaise turu hindade alusel. Seetõttu tuli normaalväärtus eraldi välja arvutada. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt määrati müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks äriühingu tegelike andmete alusel, mis puudutasid samasuguse toote tootmist ja müüki. Kasumi kindlaksmääramisel kasutati teise eksportiva tootjaga sarnaselt 5 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(44)

Teisel koostööd teinud eksportival tootjal oli tüüpiline samasuguse toote müük omamaisel turul. Paraku ei toimunud müük tavakaubanduse raames piisavas koguses normaalväärtuse arvutamiseks omamaise turu hindade alusel. Seetõttu tuli normaalväärtus eraldi välja arvutada. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt määrati müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks äriühingu tegelike andmete alusel, mis puudutasid samasuguse toote tootmist ja müüki. Kasumi kindlaksmääramisel kasutati teise eksportiva tootjaga sarnaselt 5 % kasumimarginaali.

7.5.2.   Ekspordihind

| (45) | Mõlemad vaatlusalused eksportivad tootjad müüsid oma tooteid otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihinnad kindlaks ühenduses tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(45)

Mõlemad vaatlusalused eksportivad tootjad müüsid oma tooteid otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihinnad kindlaks ühenduses tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

7.5.3.   Võrdlus

| (46) | Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud, tehti õiglase võrdluse tagamiseks parandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude ja vahendustasude erinevustega seoses. |
| --- | --- |

(46)

Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud, tehti õiglase võrdluse tagamiseks parandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude ja vahendustasude erinevustega seoses.

7.5.4.   Dumpingumarginaalid

| (47) | Kehtestatud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur 12,4 %; |
| --- | --- | --- |

(47)

Kehtestatud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur 12,4 %;

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang 14,7 %; |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang 14,7 %;

| — | Kõik teised äriühingud 23,0 %. |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 23,0 %.

7.6.   Taiwan

| (48) | Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt ning samuti ühelt eksportiva riigi seotud äriühingult. |
| --- | --- |

(48)

Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt ning samuti ühelt eksportiva riigi seotud äriühingult.

| (49) | Üks Taiwani tootja vastas valimiankeedile ja nõudis individuaalse tollimaksumäära kehtestamist. Nimetatud äriühing ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse polüesterstaapelkiudu ja seetõttu ei saanud teda käsitleda eksportiva tootjana. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik sellele äriühingule individuaalset dumpingumarginaali määrata ja äriühingule kehtestati kõikidele teistele Taiwani tootjatele määratud ajutine jääktollimaks. Äriühingut teavitati sellest, kuid vastust ei järgnenud. |
| --- | --- |

(49)

Üks Taiwani tootja vastas valimiankeedile ja nõudis individuaalse tollimaksumäära kehtestamist. Nimetatud äriühing ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse polüesterstaapelkiudu ja seetõttu ei saanud teda käsitleda eksportiva tootjana. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik sellele äriühingule individuaalset dumpingumarginaali määrata ja äriühingule kehtestati kõikidele teistele Taiwani tootjatele määratud ajutine jääktollimaks. Äriühingut teavitati sellest, kuid vastust ei järgnenud.

7.6.1.   Koostööst hoidumine

| (50) | Uurimine näitas, et kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat esitasid komisjonile ebaõiget ja eksitavat teavet. |
| --- | --- |

(50)

Uurimine näitas, et kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat esitasid komisjonile ebaõiget ja eksitavat teavet.

| (51) | Üks eksportiv tootja esitas omamaise müügi koguse ja müügihindade kohta andmed, mis ei olnud vastavuses omamaise turu klientidele edastatud samasuguse toote tegeliku koguse ja hindadega. Mitmete tehingute puhul leiti, et esitatud kogused olid suuremad ja hinnad madalamad kui omamaise turu klientide tellimused, mis olid registreeritud äriühingu väljastusosakonna registris. Sellest järeldati, et tegeliku müügikoguse aluseks on omamaise turu klientide tellimused ja väljastusregistrisse kantud kogused, mitte aga komisjonile esitatud arvetes sisalduvad andmed. |
| --- | --- |

(51)

Üks eksportiv tootja esitas omamaise müügi koguse ja müügihindade kohta andmed, mis ei olnud vastavuses omamaise turu klientidele edastatud samasuguse toote tegeliku koguse ja hindadega. Mitmete tehingute puhul leiti, et esitatud kogused olid suuremad ja hinnad madalamad kui omamaise turu klientide tellimused, mis olid registreeritud äriühingu väljastusosakonna registris. Sellest järeldati, et tegeliku müügikoguse aluseks on omamaise turu klientide tellimused ja väljastusregistrisse kantud kogused, mitte aga komisjonile esitatud arvetes sisalduvad andmed.

| (52) | Lisaks oli äriühing lisanud esitatud müügihindade andmetele fiktiivseid tehinguid, et ühe tellimuse kõigi arvete kogusumma vastaks antud tellimuse kogusummale. Need lisatehinguid pidid olema fiktiivsed, kuna need ei kajastunud äriühingu tegelikus väljastamisregistris. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks oli äriühing lisanud esitatud müügihindade andmetele fiktiivseid tehinguid, et ühe tellimuse kõigi arvete kogusumma vastaks antud tellimuse kogusummale. Need lisatehinguid pidid olema fiktiivsed, kuna need ei kajastunud äriühingu tegelikus väljastamisregistris.

| (53) | Tuleb märkida, et esitatud omamaiste tehingute osas, mis näitavad võltsitud koguseid ja hindu ning sisaldavad fiktiivseid tehinguid, on äriühing esitanud saatedokumendid ja arved, väites, et need on ehtsad alusdokumendid. Arvestades asjaolu, et esitatud andmed osutusid võltsituks, tuleb sellest järeldada, et ka alusdokumendid võltsiti, et viia need kooskõlla komisjonile esitatud ülejäänud võltsitud teabega. |
| --- | --- |

(53)

Tuleb märkida, et esitatud omamaiste tehingute osas, mis näitavad võltsitud koguseid ja hindu ning sisaldavad fiktiivseid tehinguid, on äriühing esitanud saatedokumendid ja arved, väites, et need on ehtsad alusdokumendid. Arvestades asjaolu, et esitatud andmed osutusid võltsituks, tuleb sellest järeldada, et ka alusdokumendid võltsiti, et viia need kooskõlla komisjonile esitatud ülejäänud võltsitud teabega.

| (54) | Sel moel omamaise turu ühiku hinna ja kogustega manipuleerides esitas äriühing komisjonile ebaõiget ja eksitavat teavet. |
| --- | --- |

(54)

Sel moel omamaise turu ühiku hinna ja kogustega manipuleerides esitas äriühing komisjonile ebaõiget ja eksitavat teavet.

| (55) | Uurimine näitas, et ka teine eksportiv tootja esitas omamaise müügi kohta ebaõiget ja eksitavat teavet. Äriühingu esitatud andmetes olid omamaised tehingud toodud teatud tooteliikide osas, mis ei ühtinud klientide tellimustega ega olnud registreeritud äriühingu müügiosakonna tellimuste kataloogis. Seda oli tehtud kõige ulatuslikuma ekspordiga polüesterstaapelkiu liikide osas, eksitades seega komisjoni kasutama omamaiseid hindu, kuigi vaatlusalused müügitehingud ei olnud oma väikeste mahtude tõttu käsitletavad tüüpilistena algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(55)

Uurimine näitas, et ka teine eksportiv tootja esitas omamaise müügi kohta ebaõiget ja eksitavat teavet. Äriühingu esitatud andmetes olid omamaised tehingud toodud teatud tooteliikide osas, mis ei ühtinud klientide tellimustega ega olnud registreeritud äriühingu müügiosakonna tellimuste kataloogis. Seda oli tehtud kõige ulatuslikuma ekspordiga polüesterstaapelkiu liikide osas, eksitades seega komisjoni kasutama omamaiseid hindu, kuigi vaatlusalused müügitehingud ei olnud oma väikeste mahtude tõttu käsitletavad tüüpilistena algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt.

| (56) | Lisaks esitas äriühing võltsitud dokumendi, et õigustada ühe tehingu osas leitud erinevusi, mis näitaks, et kohaletoimetatud tooteliik ei ühti komisjonile esitatud andmetega. Kõnealune võltsitud dokument oli koopia allkirjastatud saatedokumendist, mis oli väidetavalt saadud äriühingu palvel kliendilt faksi teel. See dokument ei ühtinud originaaliga, mille äriühing esialgu esitas. Tooteliigid olid tõepoolest erinevad, mis viitab sellele, et väidetav tõendusmaterjal võltsiti komisjoni eksitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks esitas äriühing võltsitud dokumendi, et õigustada ühe tehingu osas leitud erinevusi, mis näitaks, et kohaletoimetatud tooteliik ei ühti komisjonile esitatud andmetega. Kõnealune võltsitud dokument oli koopia allkirjastatud saatedokumendist, mis oli väidetavalt saadud äriühingu palvel kliendilt faksi teel. See dokument ei ühtinud originaaliga, mille äriühing esialgu esitas. Tooteliigid olid tõepoolest erinevad, mis viitab sellele, et väidetav tõendusmaterjal võltsiti komisjoni eksitamise eesmärgil.

| (57) | Lisaks näitas uurimine, et Taiwani äriühingutel on kombeks säilitada klientide allkirjastatud saatedokumente tõendusmaterjalina, et tellitud kogused on tõepoolest kohale toimetatud. Seda tava kinnitas ka kõnealune eksportiv tootja ja teised uurimise käigus külastatud eksportivad tootjad. Kontrollkäigu ajal nimetatud dokumente ei esitatud, kuigi komisjon nõudis konkreetselt nende saatedokumentide esitamist uurimisperioodi jooksul. Seega ei keeldunud äriühing mitte ainult vajalike dokumentide esitamisest, vaid takistas olulisel määral ka uurimise käiku. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks näitas uurimine, et Taiwani äriühingutel on kombeks säilitada klientide allkirjastatud saatedokumente tõendusmaterjalina, et tellitud kogused on tõepoolest kohale toimetatud. Seda tava kinnitas ka kõnealune eksportiv tootja ja teised uurimise käigus külastatud eksportivad tootjad. Kontrollkäigu ajal nimetatud dokumente ei esitatud, kuigi komisjon nõudis konkreetselt nende saatedokumentide esitamist uurimisperioodi jooksul. Seega ei keeldunud äriühing mitte ainult vajalike dokumentide esitamisest, vaid takistas olulisel määral ka uurimise käiku.

| (58) | Arvestades seda, et mõlemad äriühingud olid võimelised esitama võltsitud saatedokumente ja arveid omamaiste tehingute tõendamiseks ja et sellised dokumendid on omavahel seotud süsteemi osad, jõuti järeldusele, et igasugune sellise süsteemiga seotud dokument võib olla võltsitud ega ole seega usaldusväärne. Lisaks äratab ebaõige ja eksitava teabe olemus ja ulatus kahtluse, et äriühingute esitatud andmed võivad olla omavahel seotud. Seetõttu on algmääruse artikli 18 alusel otsustatud nimetatud äriühingute esitatud andmeid mitte arvestada. |
| --- | --- |

(58)

Arvestades seda, et mõlemad äriühingud olid võimelised esitama võltsitud saatedokumente ja arveid omamaiste tehingute tõendamiseks ja et sellised dokumendid on omavahel seotud süsteemi osad, jõuti järeldusele, et igasugune sellise süsteemiga seotud dokument võib olla võltsitud ega ole seega usaldusväärne. Lisaks äratab ebaõige ja eksitava teabe olemus ja ulatus kahtluse, et äriühingute esitatud andmed võivad olla omavahel seotud. Seetõttu on algmääruse artikli 18 alusel otsustatud nimetatud äriühingute esitatud andmeid mitte arvestada.

| (59) | Kõnealuseid äriühinguid teavitati esitatud andmete mitte arvestamise alustest ja algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt anti neile võimalus esitada lisaselgitusi. Paraku ei olnud äriühingute esitatud selgitused rahuldavad ega suutnud ümber lükata tõendusmaterjali, mis näitas, et nad olid esitanud võltsitud ja eksitavat teavet. |
| --- | --- |

(59)

Kõnealuseid äriühinguid teavitati esitatud andmete mitte arvestamise alustest ja algmääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt anti neile võimalus esitada lisaselgitusi. Paraku ei olnud äriühingute esitatud selgitused rahuldavad ega suutnud ümber lükata tõendusmaterjali, mis näitas, et nad olid esitanud võltsitud ja eksitavat teavet.

| (60) | Seega määrati vastavalt algmääruse artiklile 18 dumpingumarginaalid esialgu kindlaks olemasolevate faktide alusel. |
| --- | --- |

(60)

Seega määrati vastavalt algmääruse artiklile 18 dumpingumarginaalid esialgu kindlaks olemasolevate faktide alusel.

7.6.2.   Normaalväärtus

| (61) | Kahe koostööd teinud eksportija samasuguse toote müük omamaisel turul oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(61)

Kahe koostööd teinud eksportija samasuguse toote müük omamaisel turul oli tüüpiline.

| (62) | Üks eksportiv tootja müüs toodangut omamaisel turul nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele. Seotud kliendid müüsid toote edasi sõltumatutele klientidele. Arvestades seda, et need kaks seotud äriühingut jagasid omavahel tootmis- ja müügifunktsioone, peeti kohaseks käsitleda neid ühe majandusliku üksusena. Seetõttu määrati seal kus võimalik normaalväärtus kindlaks esimese sõltumatu kliendi tavakaubanduse tingimustes makstud või makstava hinna alusel. |
| --- | --- |

(62)

Üks eksportiv tootja müüs toodangut omamaisel turul nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele. Seotud kliendid müüsid toote edasi sõltumatutele klientidele. Arvestades seda, et need kaks seotud äriühingut jagasid omavahel tootmis- ja müügifunktsioone, peeti kohaseks käsitleda neid ühe majandusliku üksusena. Seetõttu määrati seal kus võimalik normaalväärtus kindlaks esimese sõltumatu kliendi tavakaubanduse tingimustes makstud või makstava hinna alusel.

| (63) | Enamiku nende koostööd teinud tootjate tooteliikide omamaine müük tavakaubanduse tingimustes ei olnud piisav ja normaalväärtus tuli kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule olid antud juhul müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi aluseks tavakaubanduse tingimustes toimunud uurimisaluse eksportiva tootja samasuguse toote tootmist ja müüki kajastavad tegelikud andmed. |
| --- | --- |

(63)

Enamiku nende koostööd teinud tootjate tooteliikide omamaine müük tavakaubanduse tingimustes ei olnud piisav ja normaalväärtus tuli kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule olid antud juhul müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi aluseks tavakaubanduse tingimustes toimunud uurimisaluse eksportiva tootja samasuguse toote tootmist ja müüki kajastavad tegelikud andmed.

7.6.3.   Ekspordihind

| (64) | Kahe koostööd teinud eksportiva tootja puhul määrati ekspordihinnad kindlaks sõltumatute klientide poolt ühenduses tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(64)

Kahe koostööd teinud eksportiva tootja puhul määrati ekspordihinnad kindlaks sõltumatute klientide poolt ühenduses tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

7.6.4.   Võrdlus

| (65) | Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud tehti parandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude, tehnilise abiga seotud kulude ja vahendustasude erinevustega seoses. |
| --- | --- |

(65)

Kui see oli otstarbekas ja põhjendatud tehti parandusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude, tehnilise abiga seotud kulude ja vahendustasude erinevustega seoses.

7.6.5.   Dumpingumarginaalid

| (66) | Valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute dumpingumarginaalid arvutati valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel, mis moodustas üle 12 % Taiwani ekspordist ühendusse. Algmääruse artikli 9 lõike 6 alusel ei arvestatud keskmise arvutamisel koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaale, mis olid arvutatud algmääruse artikli 18 kohaselt. |
| --- | --- |

(66)

Valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute dumpingumarginaalid arvutati valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel, mis moodustas üle 12 % Taiwani ekspordist ühendusse. Algmääruse artikli 9 lõike 6 alusel ei arvestatud keskmise arvutamisel koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaale, mis olid arvutatud algmääruse artikli 18 kohaselt.

| (67) | Kehtestatud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taibei 29,5 %; |
| --- | --- | --- |

(67)

Kehtestatud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, on järgmised:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taibei 29,5 %;

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taibei 29,5 %; |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taibei 29,5 %;

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taibei 14,7 %; |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taibei 14,7 %;

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taibei maakond 18,2 %; |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taibei maakond 18,2 %;

| — | Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taibei maakond 18,2 %; |
| --- | --- |

—

Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taibei maakond 18,2 %;

| — | Koostööd teinud äriühingud, mida ei arvatud valimisse 16,5 %; |
| --- | --- |

—

Koostööd teinud äriühingud, mida ei arvatud valimisse 16,5 %;

| — | Kõik teised äriühingud 29,5. |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 29,5.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (68) | Uurimisperioodil toodeti ühenduses polüesterstaapelkiudu 18 äriühingus, neist






  — | kaheksa olid kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kellest kolm tegid käesoleva uurimise raames komisjoniga täielikku koostööd; |
| --- | --- | --- |

(68)

Uurimisperioodil toodeti ühenduses polüesterstaapelkiudu 18 äriühingus, neist

—

kaheksa olid kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kellest kolm tegid käesoleva uurimise raames komisjoniga täielikku koostööd;

| — | kuus olid tootjad, kes avaldasid esitatud kaebusele täielikku toetust, kuid ei teinud käesoleva menetluse raames koostööd; |
| --- | --- |

—

kuus olid tootjad, kes avaldasid esitatud kaebusele täielikku toetust, kuid ei teinud käesoleva menetluse raames koostööd;

| — | neli olid tootjad, kes ei avaldanud oma arvamust kaebuse esitamise faasis ega teinud käesoleva menetluse raames koostööd. |
| --- | --- |

—

neli olid tootjad, kes ei avaldanud oma arvamust kaebuse esitamise faasis ega teinud käesoleva menetluse raames koostööd.

| (69) | Eespool kirjeldatu alusel leiti, et kõigi eelnimetatud äriühingute toodetud polüesterstaapelkiud kokku moodustab ühenduse toodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Eespool kirjeldatu alusel leiti, et kõigi eelnimetatud äriühingute toodetud polüesterstaapelkiud kokku moodustab ühenduse toodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   Ühenduse tootmisharu

| (70) | Vastavalt eeltoodud põhjenduses 9 esitatud selgitustele andsid kolm ühenduse tootjat endast teada, esitasid algatamisteates nõutud andmed õigeaegselt ja olid valmis vastama küsimustikule. Sellest tulenevalt saadeti küsimustikud nendele kolmele ühenduse tootjale, kes toetasid esitatud kaebust ja tegid uurimise raames täielikku koostööd. Nende tootjate toodang moodustab üle 25 % ühenduse vaatlusaluse toote toodangust ja seega käsitletakse neid algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 kohaselt ühenduse tootmisharuna. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt eeltoodud põhjenduses 9 esitatud selgitustele andsid kolm ühenduse tootjat endast teada, esitasid algatamisteates nõutud andmed õigeaegselt ja olid valmis vastama küsimustikule. Sellest tulenevalt saadeti küsimustikud nendele kolmele ühenduse tootjale, kes toetasid esitatud kaebust ja tegid uurimise raames täielikku koostööd. Nende tootjate toodang moodustab üle 25 % ühenduse vaatlusaluse toote toodangust ja seega käsitletakse neid algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 kohaselt ühenduse tootmisharuna.

3.   Ühenduse tarbimine

| (71) | Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote impordimaht asjaomastest riikidest, mis põhines esitatud andmetel ja mida täiendati Eurostati andmetega, ning kõikidest teistest kolmandatest riikidest, kes teadaolevalt toodavad vaatlusalust toodet ja ekspordivad seda ühendusse. Lisaks arvati ühenduse tarbimise hulka nii ühenduse tootmisharu kui ka teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul. Viimatinimetatud andmed saadi lühiküsimustikest, mis saadeti tootjatele vastavalt põhjendusele 143. Koostööd mitte teinud ühenduse tootjate puhul kasutati kaebuses esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(71)

Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote impordimaht asjaomastest riikidest, mis põhines esitatud andmetel ja mida täiendati Eurostati andmetega, ning kõikidest teistest kolmandatest riikidest, kes teadaolevalt toodavad vaatlusalust toodet ja ekspordivad seda ühendusse. Lisaks arvati ühenduse tarbimise hulka nii ühenduse tootmisharu kui ka teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul. Viimatinimetatud andmed saadi lühiküsimustikest, mis saadeti tootjatele vastavalt põhjendusele 143. Koostööd mitte teinud ühenduse tootjate puhul kasutati kaebuses esitatud andmeid.

| (72) | Sellest lähtudes ilmneb, et ühenduse tarbimine on vaatlusaluse perioodi jooksul mõnevõrra kasvanud, st 3 % 2002. aastast kuni uurimisperioodini. Esmalt vähenes aastatel 2002–2003 tarbimine 5 % ning tõusis seejärel uurimisperioodil üle 8 %, 834 093 tonnile.
  Tabel 1
  Tarbimine ELis (maht) | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood = 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 810 226 | 771 298 | 825 969 | 834 093 |
| Indeks | 100 | 95 | 102 | 103 |

(72)

Sellest lähtudes ilmneb, et ühenduse tarbimine on vaatlusaluse perioodi jooksul mõnevõrra kasvanud, st 3 % 2002. aastast kuni uurimisperioodini. Esmalt vähenes aastatel 2002–2003 tarbimine 5 % ning tõusis seejärel uurimisperioodil üle 8 %, 834 093 tonnile.

Tabel 1

Tarbimine ELis (maht)

2002

2003

2004

Uurimisperiood = 2005

Tarbimine (tonnides)

810 226

771 298

825 969

834 093

Indeks

100

95

102

103

4.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (73) | Kõigepealt uuriti, kas Taiwanist ja Malaisiast pärit importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(73)

Kõigepealt uuriti, kas Taiwanist ja Malaisiast pärit importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt.

| (74) | Tuvastati, et:






  — | mõlemast kõnealusest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest, |
| --- | --- | --- |

(74)

Tuvastati, et:

—

mõlemast kõnealusest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest,

| — | kummastki riigist pärineva impordi maht ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 mõistes tähtsusetu, kuna nende riikide turuosa jäi uurimisperioodil vahemikku 2–13 %, ja |
| --- | --- |

—

kummastki riigist pärineva impordi maht ei olnud algmääruse artikli 5 lõike 7 mõistes tähtsusetu, kuna nende riikide turuosa jäi uurimisperioodil vahemikku 2–13 %, ja

| — | kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, võttes arvesse konkurentsitingimusi nii neist riikidest pärit importtoodete kui ka neist riikidest pärit importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahel. Selleks analüüsiti eksportijate turukäitumist lähtuvalt ekspordihindade ja -mahtude suundumustest. Analüüsi tulemusena leiti, et hinna allalöömise tase, mis jääb 43–50 % vahemikku, on suhteliselt sarnane ja et mõlema riigi müügihinnad järgivad samu suundumusi, mis ühenduse tootmisharu toodetav ja müüdav samasugune toode. Lisaks sellele näitas uurimine, et vaatlusaluste riikide eksportijad kasutavad samu müügikanaleid kui ühenduse tootmisharu, st otsemüüki sõltumatutele klientidele. Samuti on uurimine näidanud, et vaatlusalusel importtootel ja samasugusel tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ning seega konkureerivad need tooted omavahel tooteliikide kaupa, |
| --- | --- |

—

kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, võttes arvesse konkurentsitingimusi nii neist riikidest pärit importtoodete kui ka neist riikidest pärit importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahel. Selleks analüüsiti eksportijate turukäitumist lähtuvalt ekspordihindade ja -mahtude suundumustest. Analüüsi tulemusena leiti, et hinna allalöömise tase, mis jääb 43–50 % vahemikku, on suhteliselt sarnane ja et mõlema riigi müügihinnad järgivad samu suundumusi, mis ühenduse tootmisharu toodetav ja müüdav samasugune toode. Lisaks sellele näitas uurimine, et vaatlusaluste riikide eksportijad kasutavad samu müügikanaleid kui ühenduse tootmisharu, st otsemüüki sõltumatutele klientidele. Samuti on uurimine näidanud, et vaatlusalusel importtootel ja samasugusel tootel on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused ning seega konkureerivad need tooted omavahel tooteliikide kaupa,

| — | allpool toodud tabelis on näha, et nii Taiwanist kui ka Malaisiast pärit impordi maht on märgatavalt kasvanud, eriti ajavahemikus 2004. a kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

—

allpool toodud tabelis on näha, et nii Taiwanist kui ka Malaisiast pärit impordi maht on märgatavalt kasvanud, eriti ajavahemikus 2004. a kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (75) | Nimetatud põhjustel tehakse esialgne järeldus, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et Taiwanist ja Malaisiast pärit importi tuleb hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(75)

Nimetatud põhjustel tehakse esialgne järeldus, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et Taiwanist ja Malaisiast pärit importi tuleb hinnata kumulatiivselt.

5.   Import vaatlusalustest riikidest

5.1.   Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

| (76) | Vaatlusalustest riikidest pärit impordi maht kahekordistus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Kui 2002. aastal oli impordi maht 62 574 tonni, jõudis see uurimisperioodi jooksul 127 890 tonnini. Aastatel 2002–2003 leidis kõigepealt aset 5 %line vähenemine, seejärel kuni uurimisperioodi lõpuni kasvas impordi maht 115 %. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui impordi maht kasvas 76 %.
  Tabel 2
  Import vaatlusalustest riikidest









  Import (tonnides) | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 58 679 | 54 869 | 66 915 | 111 390 |
| Indeks | 100 | 94 | 114 | 190 |
| Malaisia | 3 894 | 4 494 | 5 825 | 16 500 |
| Indeks | 100 | 115 | 150 | 424 |
| Vaatlusalused riigid kokku | 62 574 | 59 363 | 72 740 | 127 890 |
| Indeks | 100 | 95 | 116 | 204 |

(76)

Vaatlusalustest riikidest pärit impordi maht kahekordistus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Kui 2002. aastal oli impordi maht 62 574 tonni, jõudis see uurimisperioodi jooksul 127 890 tonnini. Aastatel 2002–2003 leidis kõigepealt aset 5 %line vähenemine, seejärel kuni uurimisperioodi lõpuni kasvas impordi maht 115 %. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui impordi maht kasvas 76 %.

Tabel 2

Import vaatlusalustest riikidest

Import (tonnides)

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Taiwan

58 679

54 869

66 915

111 390

Indeks

100

94

114

190

Malaisia

3 894

4 494

5 825

16 500

Indeks

100

115

150

424

Vaatlusalused riigid kokku

62 574

59 363

72 740

127 890

Indeks

100

95

116

204

| (77) | Vaatlusaluste riikide turuosa peaaegu kahekordistus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal – 8 % lt 15 % le, st seitsme protsendi võrra. Kasv oli eriti märkimisväärne 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil turuosa kasvas 73,8 %.
  Tabel 3
  Vaatlusaluste riikide turuosa









  Turuosa | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 7,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 13,4 % |
| Malaisia | 0,5 % | 0,6 % | 0,7 % | 2,0 % |
| Vaatlusalused riigid kokku | 7,7 % | 7,7 % | 8,8 % | 15,3 % |

(77)

Vaatlusaluste riikide turuosa peaaegu kahekordistus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal – 8 % lt 15 % le, st seitsme protsendi võrra. Kasv oli eriti märkimisväärne 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil turuosa kasvas 73,8 %.

Tabel 3

Vaatlusaluste riikide turuosa

Turuosa

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Taiwan

7,2 %

7,1 %

8,1 %

13,4 %

Malaisia

0,5 %

0,6 %

0,7 %

2,0 %

Vaatlusalused riigid kokku

7,7 %

7,7 %

8,8 %

15,3 %

5.2.   Hinnad

| (78) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid vaatlusalustest riikidest pärit impordi hinnad 9 %. Aastatel 2002–2003 langesid hinnad 7 % ning tõusid seejärel 16 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, saavutades taseme 1 156 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(78)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid vaatlusalustest riikidest pärit impordi hinnad 9 %. Aastatel 2002–2003 langesid hinnad 7 % ning tõusid seejärel 16 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, saavutades taseme 1 156 eurot tonni kohta.

| (79) | Seda hinnatõusu tuleks vaadelda toorainehindade taustal, mis kasvas põhjendustes 124 ja 129 esitatud andmetel 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ülemaailmselt üle 30 %.
  Tabel 4
  Vaatlusaluse impordi hinnad









  Ühiku hind (eurot tonni kohta) | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | 1 078 | 1 000 | 1 055 | 1 171 |
| Indeks | 100 | 93 | 98 | 109 |
| Malaisia | 846 | 872 | 989 | 1 051 |
| Indeks | 100 | 103 | 117 | 124 |
| Vaatlusalused riigid kokku | 1 063 | 990 | 1 050 | 1 156 |
| Indeks | 100 | 93 | 99 | 109 |

(79)

Seda hinnatõusu tuleks vaadelda toorainehindade taustal, mis kasvas põhjendustes 124 ja 129 esitatud andmetel 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ülemaailmselt üle 30 %.

Tabel 4

Vaatlusaluse impordi hinnad

Ühiku hind (eurot tonni kohta)

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Taiwan

1 078

1 000

1 055

1 171

Indeks

100

93

98

109

Malaisia

846

872

989

1 051

Indeks

100

103

117

124

Vaatlusalused riigid kokku

1 063

990

1 050

1 156

Indeks

100

93

99

109

5.3.   Hinna allalöömine

| (80) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsiti hindu käsitlevaid andmeid uurimisperioodi jooksul. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad on netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajaduse korral on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st tasemele, millest on maha arvatud ühendusesisesed transpordikulud. Vaatlusaluste riikide impordihinnad on samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlusedja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(80)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsiti hindu käsitlevaid andmeid uurimisperioodi jooksul. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad on netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajaduse korral on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st tasemele, millest on maha arvatud ühendusesisesed transpordikulud. Vaatlusaluste riikide impordihinnad on samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlusedja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril.

| (81) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja vaatlusaluste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. |
| --- | --- |

(81)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja vaatlusaluste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul.

| (82) | Uurimisperioodi kestel oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Taiwani eksportijate puhul 48–50 % ja Malaisia eksportijate puhul 43–47 %. Taiwani kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 49 % ja Malaisial 45 %. |
| --- | --- |

(82)

Uurimisperioodi kestel oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Taiwani eksportijate puhul 48–50 % ja Malaisia eksportijate puhul 43–47 %. Taiwani kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli 49 % ja Malaisial 45 %.

6.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (83) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(83)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

6.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 5

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 145 279 | 142 463 | 139 395 | 130 998 |
| Indeks | 100 | 98 | 96 | 90 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 172 334 | 172 734 | 174 134 | 156 734 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 84 % | 82 % | 80 % | 84 % |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 99 |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

145 279

142 463

139 395

130 998

Indeks

100

98

96

90

Tootmisvõimsus (tonnides)

172 334

172 734

174 134

156 734

Indeks

100

100

101

91

Tootmisvõimsuse rakendamine

84 %

82 %

80 %

84 %

Indeks

100

98

95

99

| (84) | Ülaltoodud tabelist on näha, et 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes ühenduse tootmisharu tootmine 10 %. Langus oli eriti järsk 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 6 % tootmismahust ehk ligi 8 400 tonni. |
| --- | --- |

(84)

Ülaltoodud tabelist on näha, et 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes ühenduse tootmisharu tootmine 10 %. Langus oli eriti järsk 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 6 % tootmismahust ehk ligi 8 400 tonni.

| (85) | Aastatel 2002–2004 püsis tootmisvõimsus suhteliselt muutumatuna ning langes seejärel 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. Selle põhjuseks on asjaolu, et üks ühenduse tootmisharu tootjatest korraldas oma tootmise ümber ja otsustas ajutiselt kasutada üht osa oma tootmisvahenditest suurema kasumiga toodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Aastatel 2002–2004 püsis tootmisvõimsus suhteliselt muutumatuna ning langes seejärel 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %. Selle põhjuseks on asjaolu, et üks ühenduse tootmisharu tootjatest korraldas oma tootmise ümber ja otsustas ajutiselt kasutada üht osa oma tootmisvahenditest suurema kasumiga toodete valmistamiseks.

| (86) | Tootmise ja tootmisvõimsuse arengute taustal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine aastatel 2002–2004 2 protsendi võrra aastas ning kasvas siis 4 protsendi võrra, jõudes uurimisperioodil 2002. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(86)

Tootmise ja tootmisvõimsuse arengute taustal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine aastatel 2002–2004 2 protsendi võrra aastas ning kasvas siis 4 protsendi võrra, jõudes uurimisperioodil 2002. aasta tasemele.

6.2.   Müügimaht, turuosa, majanduskasv ja keskmine ühikuhind EÜs

| (87) | Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.
  Tabel 6
  Müügimaht, turuosa, hinnad | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 136 030 | 131 354 | 135 838 | 121 057 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 89 |
| Turuosa | 16,8 % | 17,0 % | 16,4 % | 14,5 % |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 86 |
| Ühikuhind (eurot tonni kohta) | 1 271 | 1 228 | 1 295 | 1 417 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 112 |

(87)

Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

Tabel 6

Müügimaht, turuosa, hinnad

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

136 030

131 354

135 838

121 057

Indeks

100

97

100

89

Turuosa

16,8 %

17,0 %

16,4 %

14,5 %

Indeks

100

102

98

86

Ühikuhind (eurot tonni kohta)

1 271

1 228

1 295

1 417

Indeks

100

97

102

112

| (88) | Ühenduse tootmisharu müügimahud on 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud 11 %. Kuigi aastatel 2002–2003 aset leidnud müügimahu vähenemist kompenseerib 2003.–2004. aastate kasv, näitas uurimine, et suurim vähenemine oli 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 11 % müügimahust. |
| --- | --- |

(88)

Ühenduse tootmisharu müügimahud on 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud 11 %. Kuigi aastatel 2002–2003 aset leidnud müügimahu vähenemist kompenseerib 2003.–2004. aastate kasv, näitas uurimine, et suurim vähenemine oli 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 11 % müügimahust.

| (89) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langes ühenduse tootmisharu turuosa 16,8 % lt 14,5 % le. Aastatel 2002–2003 oli märgata mõningast tõusu, kuid sellele järgnes pidev langus kuni uurimisperioodini. Turuosa langus oli eriti järsk 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 2 protsenti. Nii müügimahu kui ka turuosa vähenemist tuleks vaadelda ühenduse tarbimise arengusuundade taustal, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(89)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langes ühenduse tootmisharu turuosa 16,8 % lt 14,5 % le. Aastatel 2002–2003 oli märgata mõningast tõusu, kuid sellele järgnes pidev langus kuni uurimisperioodini. Turuosa langus oli eriti järsk 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui kaotati 2 protsenti. Nii müügimahu kui ka turuosa vähenemist tuleks vaadelda ühenduse tarbimise arengusuundade taustal, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (90) | Ühenduse tootmisharu ühikuhinnad langesid esmalt 2002.–2003. aastal 3 % võrra ning tõusid seejärel kuni uurimisperioodini, jõudes tasemeni 1 417 eurot tonni kohta, st tõus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 12 %. Nagu juba mainitud põhjenduses 79, tuleks seda arengut vaadelda toorainehindade (mis tõusid sama perioodi jooksul rohkem kui 30 %) arengusuundade taustal. |
| --- | --- |

(90)

Ühenduse tootmisharu ühikuhinnad langesid esmalt 2002.–2003. aastal 3 % võrra ning tõusid seejärel kuni uurimisperioodini, jõudes tasemeni 1 417 eurot tonni kohta, st tõus 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel oli 12 %. Nagu juba mainitud põhjenduses 79, tuleks seda arengut vaadelda toorainehindade (mis tõusid sama perioodi jooksul rohkem kui 30 %) arengusuundade taustal.

6.3.   Varud

| (91) | Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.
  Tabel 7
  Varud | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 12 997 | 14 940 | 10 517 | 12 760 |
| Indeks | 100 | 115 | 81 | 98 |

(91)

Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.

Tabel 7

Varud

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

12 997

14 940

10 517

12 760

Indeks

100

115

81

98

| (92) | Uurimine näitas, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, kuna ei toodeta ladustamise eesmärgil ja seetõttu on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. Varude tase püsis võrdlemisi muutumatuna. Aastatel 2002–2003 kasvas see näitaja 15 % ja vähenes seejärel 29 % kuni 2004. aasta lõpuni ning kasvas seejärel uuesti 21 %, jõudes peaaegu samale tasemele kui 2002. aastal. |
| --- | --- |

(92)

Uurimine näitas, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, kuna ei toodeta ladustamise eesmärgil ja seetõttu on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. Varude tase püsis võrdlemisi muutumatuna. Aastatel 2002–2003 kasvas see näitaja 15 % ja vähenes seejärel 29 % kuni 2004. aasta lõpuni ning kasvas seejärel uuesti 21 %, jõudes peaaegu samale tasemele kui 2002. aastal.

6.4.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 8

Investeeringud

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuh. eurodes) | 3 772 874 | 7 143 402 | 5 042 707 | 9 657 326 |
| Indeks | 100 | 189 | 134 | 256 |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Investeeringud (tuh. eurodes)

3 772 874

7 143 402

5 042 707

9 657 326

Indeks

100

189

134

256

| (93) | Kuigi investeerimine kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal olulisel määral, peetakse investeeringute taset ja laadi (peamiselt masinate asendus ja hooldamine) kapitalimahuka tootmisharu (nagu seda on polüesterstaapelkiu tootmine) kohta madalaks. |
| --- | --- |

(93)

Kuigi investeerimine kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal olulisel määral, peetakse investeeringute taset ja laadi (peamiselt masinate asendus ja hooldamine) kapitalimahuka tootmisharu (nagu seda on polüesterstaapelkiu tootmine) kohta madalaks.

| (94) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, kuid samas ei avaldanud see vaatlusalusel perioodil olulist mõju kapitali kaasamise võimele. |
| --- | --- |

(94)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, kuid samas ei avaldanud see vaatlusalusel perioodil olulist mõju kapitali kaasamise võimele.

6.5.   Kulutasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

Tabel 9

Kulutasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi kulutasuvus | 0,4 % | –5,6 % | –0,8 % | –4,9 % |
| Indeks | 100 | –1 311 | – 181 | –1 137 |
| Koguvarade tasuvus | –0,8 % | –8,9 % | 2,1 % | –7,8 % |
| Indeks | – 100 | –1 094 | 265 | – 966 |
| Rahavoog (tuh. eurodes) | 11 299 | 3 810 | 8 692 | –4 393 |
| Indeks | 100 | 34 | 77 | –39 |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

EÜ müügi kulutasuvus

0,4 %

–5,6 %

–0,8 %

–4,9 %

Indeks

100

–1 311

– 181

–1 137

Koguvarade tasuvus

–0,8 %

–8,9 %

2,1 %

–7,8 %

Indeks

– 100

–1 094

265

– 966

Rahavoog (tuh. eurodes)

11 299

3 810

8 692

–4 393

Indeks

100

34

77

–39

| (95) | Ühenduse tootmisharu saavutatud kulutasuvus langes aastatel 2002–2003 oluliselt, vähenedes 6 protsendi võrra. 2004. aastal õnnestus tasakaalupunkt peaaegu saavutada, kuid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud finantstulemuste languse tagajärjeks olid kaotused, mis kokku moodustasid 4,9 % käibest. Selle tulemusena olid ühenduse tootmisharu finantstulemused enamuse uurimisperioodi ajast negatiivsed. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tootmisharu saavutatud kulutasuvus langes aastatel 2002–2003 oluliselt, vähenedes 6 protsendi võrra. 2004. aastal õnnestus tasakaalupunkt peaaegu saavutada, kuid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud finantstulemuste languse tagajärjeks olid kaotused, mis kokku moodustasid 4,9 % käibest. Selle tulemusena olid ühenduse tootmisharu finantstulemused enamuse uurimisperioodi ajast negatiivsed.

| (96) | Eraldi väärib märkimist, et samal perioodil kasvasid ühenduse tootmiskulud 17 %. Toorainehinnad kasvasid kogu maailmas 30 % võrra. Nii koguvarade tasuvus kui ka rahavoog järgivad samu suundumusi kui kulutasuvus, nimelt oli aastatel 2002–2003 tegemist vähenemisega, millele järgnes olukorra paranemine 2003. ja 2004. aastal ning hiljem järsk langus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(96)

Eraldi väärib märkimist, et samal perioodil kasvasid ühenduse tootmiskulud 17 %. Toorainehinnad kasvasid kogu maailmas 30 % võrra. Nii koguvarade tasuvus kui ka rahavoog järgivad samu suundumusi kui kulutasuvus, nimelt oli aastatel 2002–2003 tegemist vähenemisega, millele järgnes olukorra paranemine 2003. ja 2004. aastal ning hiljem järsk langus 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (97) | Ühenduse tootmisharu finantstulemuste arengu vaatlemisel tuleks arvestada ühe ühenduse tootmisharu tootja otsust oma tootmine ümber korraldada, nagu juba mainitud eespool põhjenduses 85. Need ümberkorraldused avaldasid negatiivset mõju selle konkreetse tootja finantstulemustele, kes kasutas kõige tõhusamat tootmisprotsessi tasuvamate toodete valmistamiseks, mitte aga polüesterstaapelkiu tootmiseks. Seetõttu ei ole selle ühenduse tootja tootmiskulusid arvestatud alltoodud põhjenduses 172 sätestatud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(97)

Ühenduse tootmisharu finantstulemuste arengu vaatlemisel tuleks arvestada ühe ühenduse tootmisharu tootja otsust oma tootmine ümber korraldada, nagu juba mainitud eespool põhjenduses 85. Need ümberkorraldused avaldasid negatiivset mõju selle konkreetse tootja finantstulemustele, kes kasutas kõige tõhusamat tootmisprotsessi tasuvamate toodete valmistamiseks, mitte aga polüesterstaapelkiu tootmiseks. Seetõttu ei ole selle ühenduse tootja tootmiskulusid arvestatud alltoodud põhjenduses 172 sätestatud kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramisel.

| (98) | Siinkohal tasub siiski mainida, et nimetatud tootja on võrreldes teiste ühenduse tootmisharu tootjatega võrdlemisi väike ning seega ei mõjuta kirjeldatud olukord kahjuanalüüsi ega vastavaid suundumusi. |
| --- | --- |

(98)

Siinkohal tasub siiski mainida, et nimetatud tootja on võrreldes teiste ühenduse tootmisharu tootjatega võrdlemisi väike ning seega ei mõjuta kirjeldatud olukord kahjuanalüüsi ega vastavaid suundumusi.

6.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

Tabel 10

Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 813 | 796 | 701 | 659 |
| Indeks | 100 | 98 | 86 | 81 |
| Tööjõukulud (tuh. eurot) | 37 452 | 37 223 | 36 663 | 39 666 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 106 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 178,7 | 179,0 | 198,9 | 198,8 |
| Indeks | 100 | 100 | 111 | 111 |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Töötajate arv

813

796

701

659

Indeks

100

98

86

81

Tööjõukulud (tuh. eurot)

37 452

37 223

36 663

39 666

Indeks

100

99

98

106

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

178,7

179,0

198,9

198,8

Indeks

100

100

111

111

| (99) | Ühenduse tootmisharu töötajate arv kahanes järjepidevalt 813 töötajalt 2002. aastal 659 töötajale uurimisperioodil, st langus oli 19 %. See langus oli tegelikult järsem kui tootmise langus ning tõi sellest tulenevalt kaasa tootlikkuse paranemise, tootlikkus kasvas samal perioodil 11 %. |
| --- | --- |

(99)

Ühenduse tootmisharu töötajate arv kahanes järjepidevalt 813 töötajalt 2002. aastal 659 töötajale uurimisperioodil, st langus oli 19 %. See langus oli tegelikult järsem kui tootmise langus ning tõi sellest tulenevalt kaasa tootlikkuse paranemise, tootlikkus kasvas samal perioodil 11 %.

| (100) | Väärib märkimist, et tööjõu vähendamisega seonduvate sotsiaalkulude tõttu ei olnud vaatlusalusel perioodil võimalik personalikulusid vähendada. |
| --- | --- |

(100)

Väärib märkimist, et tööjõu vähendamisega seonduvate sotsiaalkulude tõttu ei olnud vaatlusalusel perioodil võimalik personalikulusid vähendada.

6.7.   Dumpingumarginaali suurus

| (101) | Dumpingut käsitlevas osas sätestatud dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu silmas pidades tegelike dumpingumarginaalide mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(101)

Dumpingut käsitlevas osas sätestatud dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu silmas pidades tegelike dumpingumarginaalide mõju tähtsusetuks pidada.

6.8.   Toibumine varasemast dumpingust

| (102) | Olenemata sellest, et 2005. aasta märtsis (uurimisperioodi ajal) kehtestati Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärit polüesterstaapelkiu impordile dumpinguvastased meetmed, ei anna uurimisperioodi jooksul kahjude kohta kogutud andmed tunnistust varasema dumpingu tagajärgedest toibumisest. |
| --- | --- |

(102)

Olenemata sellest, et 2005. aasta märtsis (uurimisperioodi ajal) kehtestati Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärit polüesterstaapelkiu impordile dumpinguvastased meetmed, ei anna uurimisperioodi jooksul kahjude kohta kogutud andmed tunnistust varasema dumpingu tagajärgedest toibumisest.

6.9.   Kasv

| (103) | Uurimine näitas, et hoolimata 3 % või 24 000 tonnisest tarbimise kasvust, kaotas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil müügimahtu (13 000 tonni) ja turuosa (1,9 protsenti). |
| --- | --- |

(103)

Uurimine näitas, et hoolimata 3 % või 24 000 tonnisest tarbimise kasvust, kaotas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil müügimahtu (13 000 tonni) ja turuosa (1,9 protsenti).

7.   Järeldus kahju kohta

| (104) | Vaatlusalusel perioodil kahekordistus polüesterstaapelkiu dumpinguhinnaga impordi maht ning selle turuosa kasvas 7 protsendi võrra saavutades uurimisperioodil 15,3 % ühenduse turust. Seoses toorainehindade kasvuga kogu maailmas kasvasid vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samas ei olnud see kasv piisav, et kompenseerida toorainehindade tõusu, ja dumpinguhinnaga impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt ja märkimisväärselt madalamal tasemel kui ühenduse tootmisharu omad. |
| --- | --- |

(104)

Vaatlusalusel perioodil kahekordistus polüesterstaapelkiu dumpinguhinnaga impordi maht ning selle turuosa kasvas 7 protsendi võrra saavutades uurimisperioodil 15,3 % ühenduse turust. Seoses toorainehindade kasvuga kogu maailmas kasvasid vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samas ei olnud see kasv piisav, et kompenseerida toorainehindade tõusu, ja dumpinguhinnaga impordi hinnad olid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt ja märkimisväärselt madalamal tasemel kui ühenduse tootmisharu omad.

| (105) | Uurimine näitas, et mõned ühenduse tootmisharu puudutavad kahjunäitajad säilitasid uurimisperioodil stabiilse taseme või arenesid positiivselti, nt tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud ja tootlikkus. |
| --- | --- |

(105)

Uurimine näitas, et mõned ühenduse tootmisharu puudutavad kahjunäitajad säilitasid uurimisperioodil stabiilse taseme või arenesid positiivselti, nt tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud ja tootlikkus.

| (106) | Ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra üldine halvenemine on olnud nähtav 2002. aastast kuni uurimisperioodini: tootmine, tootmisvõimsus, turuosa, müügimaht ja tööhõive on langenud. Müügimahu vähenemine viitab ka sellele, et ühenduse tootmisharu ei suutnud lõigata kasumit oma põhilisel turul aset leidnud nõudluse kasvust. Lisaks näitas uurimine ühenduse tootmisharu finantsolukorra järsku halvenemist: kahjusid kanti enamuse kahjude tuvastamise perioodist ning investeeringutasuvus ja äritegevuse rahavoog näitasid samasuguseid negatiivseid suundumusi. |
| --- | --- |

(106)

Ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra üldine halvenemine on olnud nähtav 2002. aastast kuni uurimisperioodini: tootmine, tootmisvõimsus, turuosa, müügimaht ja tööhõive on langenud. Müügimahu vähenemine viitab ka sellele, et ühenduse tootmisharu ei suutnud lõigata kasumit oma põhilisel turul aset leidnud nõudluse kasvust. Lisaks näitas uurimine ühenduse tootmisharu finantsolukorra järsku halvenemist: kahjusid kanti enamuse kahjude tuvastamise perioodist ning investeeringutasuvus ja äritegevuse rahavoog näitasid samasuguseid negatiivseid suundumusi.

| (107) | Hoolimata 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud 12 % lisest kasvust, ei suutnud ühenduse tootmisharu müügihinnad kajastada samal ajal aset leidnud 30 % list toorainehindade kasvu. Lisaks leiti, et uurimisperioodil olid vaatlusalustest riikidest pärit impordi hinnad 40 % ulatuses madalamad ühenduse tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(107)

Hoolimata 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud 12 % lisest kasvust, ei suutnud ühenduse tootmisharu müügihinnad kajastada samal ajal aset leidnud 30 % list toorainehindade kasvu. Lisaks leiti, et uurimisperioodil olid vaatlusalustest riikidest pärit impordi hinnad 40 % ulatuses madalamad ühenduse tootmisharu hindadest.

| (108) | Arvestades ühenduse tootmisharu turuosa ja müügimahu vähenemist ning negatiivseid finantstulemusi just uurimisperioodil, võib teha esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu on kandnud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes. |
| --- | --- |

(108)

Arvestades ühenduse tootmisharu turuosa ja müügimahu vähenemist ning negatiivseid finantstulemusi just uurimisperioodil, võib teha esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu on kandnud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

| (109) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalse kahju põhjustas vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrollis komisjon vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ka muid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ühenduse tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(109)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalse kahju põhjustas vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrollis komisjon vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ka muid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ühenduse tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (110) | Meenutatakse, et vaatlusalustest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil järsult. Nagu näha tabelist 2 põhjenduse 76 juures, kahekordistus vaatlusalune import 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, st kasvas 62 000 tonnilt 2002. aantal 127 000 tonnini uurimisperioodil. Samal ajal suurenes olulisel määral ka nende riikide turuosa – 7 protsendi võrra, st 8 % lt 15 % le. |
| --- | --- |

(110)

Meenutatakse, et vaatlusalustest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil järsult. Nagu näha tabelist 2 põhjenduse 76 juures, kahekordistus vaatlusalune import 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, st kasvas 62 000 tonnilt 2002. aantal 127 000 tonnini uurimisperioodil. Samal ajal suurenes olulisel määral ka nende riikide turuosa – 7 protsendi võrra, st 8 % lt 15 % le.

| (111) | Kõige suurem dumpinguhinnaga impordi mahu kasv leidis aset 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui seda tüüpi import kasvas 75 % ja turuosa kasvas 6,5 protsendi võrra. Dumpinguhinnaga impordi järsk kasv leidis aset samal ajal, kui ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halvenes. Uurimine näitas, et suurem osa ühenduse tootmisharu puudutavaid kahjunäitajaid, eriti tootmine, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa ja kulutasuvus, halvenesid järsult 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, konkreetselt just siis, kui dumpinguhinnaga impordi mahud kasvasid kõige suuremal määral. |
| --- | --- |

(111)

Kõige suurem dumpinguhinnaga impordi mahu kasv leidis aset 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kui seda tüüpi import kasvas 75 % ja turuosa kasvas 6,5 protsendi võrra. Dumpinguhinnaga impordi järsk kasv leidis aset samal ajal, kui ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halvenes. Uurimine näitas, et suurem osa ühenduse tootmisharu puudutavaid kahjunäitajaid, eriti tootmine, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa ja kulutasuvus, halvenesid järsult 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, konkreetselt just siis, kui dumpinguhinnaga impordi mahud kasvasid kõige suuremal määral.

| (112) | Nimetatud muutused puudutavad eelkõige tootmismahtu, mis 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes 6 %, müügimahtu, mis vähenes 11 %, turuosa, mis vähenes 1,9 protsendi võrra ja kulutasuvust, mis vähenes 5,7 protsendi võrra. Pealegi toimus see ajal, mil dumpinguhinnaga impordi hind oli ühenduse tootmisharu omast üle 40 % madalam. Sellise ebaõiglase hinnakäitumise tulemusena alandati ühenduse tootmisharu hindasid, mille tagajärjel ei suudetud enam katta suurenenud toorainekulusid. Seda suundumust kinnitas ühenduse tootmisharule uurimisperioodil tekitatud märgatav kahju. |
| --- | --- |

(112)

Nimetatud muutused puudutavad eelkõige tootmismahtu, mis 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes 6 %, müügimahtu, mis vähenes 11 %, turuosa, mis vähenes 1,9 protsendi võrra ja kulutasuvust, mis vähenes 5,7 protsendi võrra. Pealegi toimus see ajal, mil dumpinguhinnaga impordi hind oli ühenduse tootmisharu omast üle 40 % madalam. Sellise ebaõiglase hinnakäitumise tulemusena alandati ühenduse tootmisharu hindasid, mille tagajärjel ei suudetud enam katta suurenenud toorainekulusid. Seda suundumust kinnitas ühenduse tootmisharule uurimisperioodil tekitatud märgatav kahju.

| (113) | Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal järeldati, et madala dumpinguhinnaga impordi järsk kasv vaatlusalustest riikidest langes kokku ühenduse tootmisharu kahjustava olukorraga. Dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju oli eriti teravalt tunda 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see avaldas otsustavat mõju ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisele. |
| --- | --- |

(113)

Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal järeldati, et madala dumpinguhinnaga impordi järsk kasv vaatlusalustest riikidest langes kokku ühenduse tootmisharu kahjustava olukorraga. Dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju oli eriti teravalt tunda 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning see avaldas otsustavat mõju ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisele.

2.   Muude tegurite mõju

2.1.   Tarbimise areng

| (114) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas ühenduse tarbimine rohkem kui 3 %. Tarbimise areng ei ole avaldanud mõju ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjule. Vastupidi, tavakaubanduse tingimustes oleks ühenduse tootmisharu puhul võinud oodata müügimahtude kasvu. |
| --- | --- |

(114)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas ühenduse tarbimine rohkem kui 3 %. Tarbimise areng ei ole avaldanud mõju ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjule. Vastupidi, tavakaubanduse tingimustes oleks ühenduse tootmisharu puhul võinud oodata müügimahtude kasvu.

2.2.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (115) | Kolmandatest riikidest pärit import, mis ei kuulunud käesoleva uurimise alla, muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt: |
| --- | --- |

(115)

Kolmandatest riikidest pärit import, mis ei kuulunud käesoleva uurimise alla, muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2.3.   Import muudest riikidest, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse

Tabel 11

Import muudest riikidest, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse

| Impordi maht tonnides | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | 145 | 2 | 13 | 0 |
| Valgevene | 0 | 75 | 171 | 73 |
| Hiina | 24 722 | 33 194 | 45 313 | 36 530 |
| India | 474 | 258 | 510 | 336 |
| Indoneesia | 1 423 | 285 | 493 | 234 |
| Lõuna-Korea | 97 980 | 87 525 | 108 572 | 106 222 |
| Saudi Araabia | 16 859 | 21 816 | 27 096 | 6 383 |
| Tai | 472 | 10 | 41 | 2 |
| Kokku | 142 075 | 143 164 | 182 209 | 149 779 |
| Allikas: Eurostat |

Impordi maht tonnides

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Austraalia

145

2

13

0

Valgevene

0

75

171

73

Hiina

24 722

33 194

45 313

36 530

India

474

258

510

336

Indoneesia

1 423

285

493

234

Lõuna-Korea

97 980

87 525

108 572

106 222

Saudi Araabia

16 859

21 816

27 096

6 383

Tai

472

10

41

2

Kokku

142 075

143 164

182 209

149 779

Allikas: Eurostat

Tabel 12

Muude riikide turuosa, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse

| Turuosa | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Valgevene | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Hiina | 3 % | 4 % | 5 % | 4 % |
| India | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Indoneesia | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Lõuna-Korea | 12 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Saudi Araabia | 2 % | 3 % | 3 % | 1 % |
| Tai | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Kokku | 18 % | 19 % | 22 % | 18 % |
| Allikas: Eurostat |

Turuosa

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Austraalia

0 %

0 %

0 %

0 %

Valgevene

0 %

0 %

0 %

0 %

Hiina

3 %

4 %

5 %

4 %

India

0 %

0 %

0 %

0 %

Indoneesia

0 %

0 %

0 %

0 %

Lõuna-Korea

12 %

11 %

13 %

13 %

Saudi Araabia

2 %

3 %

3 %

1 %

Tai

0 %

0 %

0 %

0 %

Kokku

18 %

19 %

22 %

18 %

Allikas: Eurostat

| (116) | Ülaltoodud tabelist võib näha, et nende riikide turuosa, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse, oli 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. Kõigepealt aastatel 2002–2004 kasvas nende riikide turuosa 4 protsendi võrra ning langes siis tagasi 2002. aasta tasemele. Dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud riikidest pärit import kahanes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, st müügimaht kahanes 18 % ja turuosa 4 protsendi võrra. |
| --- | --- |

(116)

Ülaltoodud tabelist võib näha, et nende riikide turuosa, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse, oli 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilne. Kõigepealt aastatel 2002–2004 kasvas nende riikide turuosa 4 protsendi võrra ning langes siis tagasi 2002. aasta tasemele. Dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud riikidest pärit import kahanes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, st müügimaht kahanes 18 % ja turuosa 4 protsendi võrra.

| (117) | Eeltoodu taustal tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud kahjustavat mõju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(117)

Eeltoodu taustal tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud kolmandatest riikidest pärit import ei avaldanud kahjustavat mõju ühenduse tootmisharule.

2.4.   Import muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse

Tabel 13

Import muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse

| | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht tonnides | 64 305 | 63 720 | 86 359 | 92 775 |
| Ühiku hind (eurot tonni kohta) | 1 346 | 1 210 | 1 139 | 1 257 |
| Turuosa | 8 % | 8 % | 10 % | 11 % |
| millest Nigeeria |
| impordi maht tonnides | 6 677 | 8 173 | 11 834 | 10 901 |
| — | hinnad (eurot tonni kohta) |

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Impordi maht tonnides

64 305

63 720

86 359

92 775

Ühiku hind (eurot tonni kohta)

1 346

1 210

1 139

1 257

Turuosa

8 %

8 %

10 %

11 %

millest Nigeeria

impordi maht tonnides

6 677

8 173

11 834

10 901

—

hinnad (eurot tonni kohta)

1 063

947

995

1 218

| — | turuosa |
| --- | --- |

—

turuosa

1 %

1 %

1 %

1 %

millest Türgi

impordi maht tonnides

20 157

15 922

38 188

37 742

| — | hinnad (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

—

hinnad (eurot tonni kohta)

1 116

1 061

1 067

1 204

| — | turuosa |
| --- | --- |

—

turuosa

2 %

2 %

5 %

5 %

| (118) | Muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, pärit import vähenes veidi aastatel 2002–2003 ning kasvas siis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 45 %. Kuigi nendest riikidest pärit impordi hinnad vähenesid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %, olid need uurimisperioodil siiski 9 % kõrgemad vaatlusaluste riikide vastavatest hindadest. |
| --- | --- |

(118)

Muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, pärit import vähenes veidi aastatel 2002–2003 ning kasvas siis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 45 %. Kuigi nendest riikidest pärit impordi hinnad vähenesid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %, olid need uurimisperioodil siiski 9 % kõrgemad vaatlusaluste riikide vastavatest hindadest.

| (119) | Vaid kahe riigi, Türgi ja Nigeeria, turuosa oli 2 % või suurem. |
| --- | --- |

(119)

Vaid kahe riigi, Türgi ja Nigeeria, turuosa oli 2 % või suurem.

| (120) | Siinkohal tuleb siiski märkida, et 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid neist riikidest pärit impordi hinnad vastavalt 8 % ja 15 % ning veelgi suuremal määral 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, vastavalt 13 % ja 22 %, samas kui vaatlusaluste riikide asjaomased hinnad kasvasid sama perioodi jooksul vaid 10 %. Lisaks olid nende riikide hinnad keskmiselt 4 % kõrgemad kui Taiwani ja Malaisia eksportijatele makstud hinnad uurimisperioodil. Kuigi Türgi ja Nigeeria polüesterstaapelkiu impordi maht kasvas märkimisväärselt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, on nende tegelikud kogused vastavalt 10,1 % ja 2,7 % ühendusse suunatud impordist ning vaid Türgil õnnestus omandada väike turuosa (3 protsenti) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Seega ei saanud Nigeeriast pärit import aidata kaasa ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisele. |
| --- | --- |

(120)

Siinkohal tuleb siiski märkida, et 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvasid neist riikidest pärit impordi hinnad vastavalt 8 % ja 15 % ning veelgi suuremal määral 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, vastavalt 13 % ja 22 %, samas kui vaatlusaluste riikide asjaomased hinnad kasvasid sama perioodi jooksul vaid 10 %. Lisaks olid nende riikide hinnad keskmiselt 4 % kõrgemad kui Taiwani ja Malaisia eksportijatele makstud hinnad uurimisperioodil. Kuigi Türgi ja Nigeeria polüesterstaapelkiu impordi maht kasvas märkimisväärselt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, on nende tegelikud kogused vastavalt 10,1 % ja 2,7 % ühendusse suunatud impordist ning vaid Türgil õnnestus omandada väike turuosa (3 protsenti) 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Seega ei saanud Nigeeriast pärit import aidata kaasa ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisele.

| (121) | Türgi kohta tuleb märkida, et suurem osa ühendusse suunatud polüesterstaapelkiu impordist pärineb ühelt kaebuse esitanud äriühingult, kes kuulub ühenduse tootmisharusse ning on seotud Türgi eksportiva tootjaga. Türgi tootja toodangu eesmärk on täiendada nimetatud ühenduse tootja tootevalikut suurenenud turunõudluse ajal. Lisaks ei olnud kõnealuse impordi põhjuseks mõni kõrvalejäetud või õigel ajal teostamata investeerimisprojekt, mis oleks võinud esile kutsuda ühenduse seotud äriühingu tootmisvõimsuse vähenemise. Seega jõuti järeldusele, et Türgi tooted täiendavad ühenduse tootmisharu tootevalikut, võimaldades pakkuda klientidele laiemat tootevalikut, ning et Türgist pärit import ei mõjuta ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

(121)

Türgi kohta tuleb märkida, et suurem osa ühendusse suunatud polüesterstaapelkiu impordist pärineb ühelt kaebuse esitanud äriühingult, kes kuulub ühenduse tootmisharusse ning on seotud Türgi eksportiva tootjaga. Türgi tootja toodangu eesmärk on täiendada nimetatud ühenduse tootja tootevalikut suurenenud turunõudluse ajal. Lisaks ei olnud kõnealuse impordi põhjuseks mõni kõrvalejäetud või õigel ajal teostamata investeerimisprojekt, mis oleks võinud esile kutsuda ühenduse seotud äriühingu tootmisvõimsuse vähenemise. Seega jõuti järeldusele, et Türgi tooted täiendavad ühenduse tootmisharu tootevalikut, võimaldades pakkuda klientidele laiemat tootevalikut, ning et Türgist pärit import ei mõjuta ühenduse tootmisharu olukorra halvenemist.

| (122) | Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades järeldatakse esialgu, et import kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, ei mõjuta märgatavalt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(122)

Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades järeldatakse esialgu, et import kolmandatest riikidest, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, ei mõjuta märgatavalt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

2.5.   Muud ühenduse tootjad

| (123) | Teiste ühenduse vaatlusaluse toote tootjate turuosa uurimisperioodil oli 41 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes nende müügimaht 15 % ja turuosa vähenes 9 %. See lubab oletada, et need tootjad on sarnases olukorras ühenduse tootmisharuga, st dumpinguhinnaga import on kahjustanud nende tegevust. Seega ei saa järeldada, et muud ühenduse tootjad oleksid põhjustanud ühenduse tootmisharule materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(123)

Teiste ühenduse vaatlusaluse toote tootjate turuosa uurimisperioodil oli 41 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes nende müügimaht 15 % ja turuosa vähenes 9 %. See lubab oletada, et need tootjad on sarnases olukorras ühenduse tootmisharuga, st dumpinguhinnaga import on kahjustanud nende tegevust. Seega ei saa järeldada, et muud ühenduse tootjad oleksid põhjustanud ühenduse tootmisharule materiaalset kahju.

2.6.   Toorainehindade kõikumine

| (124) | Kuna toorainete maksumus moodustab olulise osa polüesterstaapelkiu toodangu kogukuludest (umbes 60 % tootmise kogukuludest), uuriti lisaks ka seda, kas materiaalne kahju ühenduse tootmisharule oli põhjustatud tooraine hinnatõusust. Niinimetatud värsket polüesterstaapelkiudu toodetakse naftaderivaatidest (peamiselt monoetüleenglükool ja puhas tereftaalhape). Nimetatud toodet on lisaks võimalik toota ka ringlussevõetud materjalidest (polüetüleentereftalaatpudelid ja muud jäätmed). Lõpuks saab polüesterstaapelkiu valmistamiseks kasutada mõlema tooraine liigi, st naftaderivaatide ja ringlussevõetud polüetüleentereftalaatjäätmete kombinatsiooni. |
| --- | --- |

(124)

Kuna toorainete maksumus moodustab olulise osa polüesterstaapelkiu toodangu kogukuludest (umbes 60 % tootmise kogukuludest), uuriti lisaks ka seda, kas materiaalne kahju ühenduse tootmisharule oli põhjustatud tooraine hinnatõusust. Niinimetatud värsket polüesterstaapelkiudu toodetakse naftaderivaatidest (peamiselt monoetüleenglükool ja puhas tereftaalhape). Nimetatud toodet on lisaks võimalik toota ka ringlussevõetud materjalidest (polüetüleentereftalaatpudelid ja muud jäätmed). Lõpuks saab polüesterstaapelkiu valmistamiseks kasutada mõlema tooraine liigi, st naftaderivaatide ja ringlussevõetud polüetüleentereftalaatjäätmete kombinatsiooni.

| (125) | Naftaderivaatide monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad olenevad naftahinna kõikumistest. Nõukogu määruses (EÜ) nr 428/2005 (6) on selgitatud, et aastatel 2002–2003 tõusid monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad 14 %. Lisaks leiti erinevate monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe rahvusvaheliste allikate kohta esitatud hinnakõikumiste andmete põhjal, et 2003. aastast kuni uurimisperioodi keskpaigani kasvasid monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad vastavalt 25 % ja 29 %, st 2002. aasta ja 2005. aasta keskpaiga vahelisel ajal tõusid hinnad 40 %. |
| --- | --- |

(125)

Naftaderivaatide monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad olenevad naftahinna kõikumistest. Nõukogu määruses (EÜ) nr 428/2005 (6) on selgitatud, et aastatel 2002–2003 tõusid monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad 14 %. Lisaks leiti erinevate monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe rahvusvaheliste allikate kohta esitatud hinnakõikumiste andmete põhjal, et 2003. aastast kuni uurimisperioodi keskpaigani kasvasid monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappe hinnad vastavalt 25 % ja 29 %, st 2002. aasta ja 2005. aasta keskpaiga vahelisel ajal tõusid hinnad 40 %.

| (126) | Väljavõte Eurostati andmebaasist näitas puhta tereftaalhappe puhul lausa 36 % list hinnatõusu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ja monoetüleenglükooli puhul 75 % list hinnatõusu samal perioodil. Seda suundumust kinnitasid ka ainsa koostööd teinud toorainetarnija esitatud andmed. |
| --- | --- |

(126)

Väljavõte Eurostati andmebaasist näitas puhta tereftaalhappe puhul lausa 36 % list hinnatõusu 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ja monoetüleenglükooli puhul 75 % list hinnatõusu samal perioodil. Seda suundumust kinnitasid ka ainsa koostööd teinud toorainetarnija esitatud andmed.

| (127) | Nagu näha ülaltoodud põhjendusest 95 kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmise kogukulud 17 %. See näitab, et ühenduse tootmisharu on rakendanud meetmeid tegevuse ratsionaliseerimiseks, et parandada tõhusust ja tasakaalustada põhjendustes 124 ja 125 kirjeldatud tooraine hinnatõusu mõju. Eelkirjeldatut kinnitab ka põhjenduses 99 välja toodud tootlikkuse kasv. Hoolimata ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete rakendamisest, ei kajastunud tooraine hinnatõus siiski täies ulatuses ühenduses toodetud polüesterstaapelkiu keskmises hinnas, mis tõusis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaid 9 %, hoolimata sellest, et kiutootmine on väga hinnatundlik valdkond. |
| --- | --- |

(127)

Nagu näha ülaltoodud põhjendusest 95 kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmise kogukulud 17 %. See näitab, et ühenduse tootmisharu on rakendanud meetmeid tegevuse ratsionaliseerimiseks, et parandada tõhusust ja tasakaalustada põhjendustes 124 ja 125 kirjeldatud tooraine hinnatõusu mõju. Eelkirjeldatut kinnitab ka põhjenduses 99 välja toodud tootlikkuse kasv. Hoolimata ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete rakendamisest, ei kajastunud tooraine hinnatõus siiski täies ulatuses ühenduses toodetud polüesterstaapelkiu keskmises hinnas, mis tõusis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaid 9 %, hoolimata sellest, et kiutootmine on väga hinnatundlik valdkond.

| (128) | Lisaks väärib märkimist, et tooraine hinnatõusuga seisid silmitsi kogu maailma tootjad (sh vaatlusaluste riikide tootjad), kuna vastav tooraine on maailmaturul tarbekaup. Seega on selge, et vaatlusaluste riikide tootjad kõnealuse arengu tõttu ühendusse eksporditavate toodete hinda märgatavalt ei tõstnud. Seetõttu järeldatakse, et vaatlusaluste riikide madalad ekspordihinnad põhjustasid hindade allasurumise, mis viis olukorrani, kus ühenduse tootmisharu ei saanud oma müügihinda piisavalt tõsta. Vastasel juhul oleks klientide kaotus ja turuosa vähenemine oluliselt laialdasem kui praeguses olukorras. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks väärib märkimist, et tooraine hinnatõusuga seisid silmitsi kogu maailma tootjad (sh vaatlusaluste riikide tootjad), kuna vastav tooraine on maailmaturul tarbekaup. Seega on selge, et vaatlusaluste riikide tootjad kõnealuse arengu tõttu ühendusse eksporditavate toodete hinda märgatavalt ei tõstnud. Seetõttu järeldatakse, et vaatlusaluste riikide madalad ekspordihinnad põhjustasid hindade allasurumise, mis viis olukorrani, kus ühenduse tootmisharu ei saanud oma müügihinda piisavalt tõsta. Vastasel juhul oleks klientide kaotus ja turuosa vähenemine oluliselt laialdasem kui praeguses olukorras.

| (129) | Eelnevast lähtuvalt leitakse, et kuigi võib jääda mulje, et tooraine hinnatõus avaldas ühenduse tootmisharule teatavat kahjustavat mõju, ei ole see kahju tegelik põhjus. Tegelik põhjus on madala dumpinguhinnaga impordi olemasolu ühenduse turul, mis on takistanud ühenduse tootmisharul kohandada oma hindasid kasvanud kuludega ning seega tekitanud materiaalse kahju. |
| --- | --- |

(129)

Eelnevast lähtuvalt leitakse, et kuigi võib jääda mulje, et tooraine hinnatõus avaldas ühenduse tootmisharule teatavat kahjustavat mõju, ei ole see kahju tegelik põhjus. Tegelik põhjus on madala dumpinguhinnaga impordi olemasolu ühenduse turul, mis on takistanud ühenduse tootmisharul kohandada oma hindasid kasvanud kuludega ning seega tekitanud materiaalse kahju.

2.7.   Vahetuskursside kõikumine

| (130) | Mõni huvitatud isik väitis, et vaatlusaluste importtoodete hindade kõikumist mõjutas euro ja USA dollari vahelise kursi muutumine. Tõepoolest, 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes USA dollari väärtus pidevalt, st 1,06 eurolt 0,79 eurole ehk 25 %. |
| --- | --- |

(130)

Mõni huvitatud isik väitis, et vaatlusaluste importtoodete hindade kõikumist mõjutas euro ja USA dollari vahelise kursi muutumine. Tõepoolest, 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes USA dollari väärtus pidevalt, st 1,06 eurolt 0,79 eurole ehk 25 %.

| (131) | Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks määrama, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahtude mõistes) on põhjustanud materiaalset kahju ühenduse tootmisharule või on selle materiaalse kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6, et vaja on näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnataseme erinevusele ja sellest tulenevalt ei ole nõuet analüüsida seda hinnataset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(131)

Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks määrama, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahtude mõistes) on põhjustanud materiaalset kahju ühenduse tootmisharule või on selle materiaalse kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6, et vaja on näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnataseme erinevusele ja sellest tulenevalt ei ole nõuet analüüsida seda hinnataset mõjutavaid tegureid.

| (132) | Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Sel eesmärgil võrreldakse dumpinguhinnaga eksporditud toodete hindu ja ühenduse tootmisharu toodete müügihindu, sageli on tarvis ekspordihinnad vahetuskursi alusel ümber arvutada, et erinevaid hindasid oleks võimalik omavahel võrrelda. Seetõttu vahetuskursside kasutamine antud kontekstis ainult kinnitab, et hinnaerinevused on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest tulenevalt on selge, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla kahju põhjustavaks teguriks. |
| --- | --- |

(132)

Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Sel eesmärgil võrreldakse dumpinguhinnaga eksporditud toodete hindu ja ühenduse tootmisharu toodete müügihindu, sageli on tarvis ekspordihinnad vahetuskursi alusel ümber arvutada, et erinevaid hindasid oleks võimalik omavahel võrrelda. Seetõttu vahetuskursside kasutamine antud kontekstis ainult kinnitab, et hinnaerinevused on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest tulenevalt on selge, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla kahju põhjustavaks teguriks.

| (133) | Eeltoodut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis toodud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtvalt, kui on toimunud dumpinguhinnaga eksportija isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla kahju põhjustavaks teguriks. |
| --- | --- |

(133)

Eeltoodut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis toodud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset. Kokkuvõtvalt, kui on toimunud dumpinguhinnaga eksportija isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla kahju põhjustavaks teguriks.

| (134) | Seega ei saa igasugune dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, käsitlegu see siis vahetuskursi kõikumist või midagi muud, olla õigusliku jõuga ja selline analüüs ületaks algmääruses sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(134)

Seega ei saa igasugune dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, käsitlegu see siis vahetuskursi kõikumist või midagi muud, olla õigusliku jõuga ja selline analüüs ületaks algmääruses sätestatud nõudeid.

| (135) | Igal juhul ja ilma, et see piiraks eespool sätestatut, võiks väidet, et USA dollari suhtes tugevnenud euro on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustaja, kehtivaks pidada eelkõige selle perioodi kohta, mil kõnealune tugevnemine toimus, st aastatel 2002–2004, ja just kahe esimese aasta jooksul, mil erinevused kõnealuste vääringute vahel tõusid rohkem esile. Siinkohal on sobilik välja tuua, et vaatlusalune import vähenes aastatel 2002–2003 5 %, samal ajal registreeriti USA dollari suurim langus võrreldes euroga (st 16 %). Samuti kui aastatel 2002–2004 langes USA dollari kurss 25 %, kasvas kõnealune import vaid 16 %, samas kui dollari kurss langes 2004–2005. a veel 2 %, suurenes kõnealuse impordi maht 75 %. |
| --- | --- |

(135)

Igal juhul ja ilma, et see piiraks eespool sätestatut, võiks väidet, et USA dollari suhtes tugevnenud euro on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustaja, kehtivaks pidada eelkõige selle perioodi kohta, mil kõnealune tugevnemine toimus, st aastatel 2002–2004, ja just kahe esimese aasta jooksul, mil erinevused kõnealuste vääringute vahel tõusid rohkem esile. Siinkohal on sobilik välja tuua, et vaatlusalune import vähenes aastatel 2002–2003 5 %, samal ajal registreeriti USA dollari suurim langus võrreldes euroga (st 16 %). Samuti kui aastatel 2002–2004 langes USA dollari kurss 25 %, kasvas kõnealune import vaid 16 %, samas kui dollari kurss langes 2004–2005. a veel 2 %, suurenes kõnealuse impordi maht 75 %.

| (136) | Euro tugevnemine on lisaks dumpinguhinnaga importivatele riikidele kasu toonud ka teistele. Nende impordi mahud kasvasid võrreldes vaatlusaluste riikidega palju sujuvamalt ja nende areng oli rohkem kooskõlas vahetuskursside kõikumisega. Aastatel 2002–2004 kasvas import neist riikidest 35 %, samas kui USA dollari kurss langes 25 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 17 %). 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oli kasv vaid 7 %, samas kui dollari kurss langes veel 2 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 75 %). |
| --- | --- |

(136)

Euro tugevnemine on lisaks dumpinguhinnaga importivatele riikidele kasu toonud ka teistele. Nende impordi mahud kasvasid võrreldes vaatlusaluste riikidega palju sujuvamalt ja nende areng oli rohkem kooskõlas vahetuskursside kõikumisega. Aastatel 2002–2004 kasvas import neist riikidest 35 %, samas kui USA dollari kurss langes 25 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 17 %). 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oli kasv vaid 7 %, samas kui dollari kurss langes veel 2 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 75 %).

| (137) | Asjaolu, et vääringute vahetuskursid ja vaatlusaluste riikide import järgisid erinevaid suundumusi (aastatel 2002–2003) või vastandlikke suundumusi (2004. ja uurimisperioodi vahelisel ajal) viitab sellele, et seda ei saa käsitleda vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu põhjusliku tegurina, nagu väidavad huvitatud isikud. |
| --- | --- |

(137)

Asjaolu, et vääringute vahetuskursid ja vaatlusaluste riikide import järgisid erinevaid suundumusi (aastatel 2002–2003) või vastandlikke suundumusi (2004. ja uurimisperioodi vahelisel ajal) viitab sellele, et seda ei saa käsitleda vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu põhjusliku tegurina, nagu väidavad huvitatud isikud.

2.8.   Ühenduse tootmisharu ümberkorraldamise puudulikkus

| (138) | Mõni huvitatud isik on väitnud, et ühenduse tootmisharu ei olnud võimeline tegema ümberkorraldusi ja saama kasu kolmandatele riikidele mitmeteks aastateks kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest. |
| --- | --- |

(138)

Mõni huvitatud isik on väitnud, et ühenduse tootmisharu ei olnud võimeline tegema ümberkorraldusi ja saama kasu kolmandatele riikidele mitmeteks aastateks kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest.

| (139) | Tuleb arvestada, et ühenduse tootmisharu on juba mitmeid aastaid kannatanud kaubanduse moonutamise ja dumpinguhindade tõttu, mida kolmandad riigid on praktiseerinud. Ühenduse turg oli seetõttu süstemaatiliselt kallutatud nende moonutuste tõttu, mis omakorda takistas ühenduse tootmisharul taastuda dumpingu tagajärgedest ja teha ratsionaalseid otsuseid äritegevuse osas. See on võtnud tootmisharult vajaliku ennustatavuse, eriti pikaajaliste otsuste puhul. |
| --- | --- |

(139)

Tuleb arvestada, et ühenduse tootmisharu on juba mitmeid aastaid kannatanud kaubanduse moonutamise ja dumpinguhindade tõttu, mida kolmandad riigid on praktiseerinud. Ühenduse turg oli seetõttu süstemaatiliselt kallutatud nende moonutuste tõttu, mis omakorda takistas ühenduse tootmisharul taastuda dumpingu tagajärgedest ja teha ratsionaalseid otsuseid äritegevuse osas. See on võtnud tootmisharult vajaliku ennustatavuse, eriti pikaajaliste otsuste puhul.

| (140) | Vastavalt põhjendusele 127 on ühenduse tootmisharus tehtud samme tegevuse ümberkorraldamiseks, mis võimaldaks suurendada tootlikkust ning kompenseerida tooraine hinnatõusu. Seda tehti dumpinguhinnaga impordi jätkuva olemasolu tingimustes ning see näitab, et tootmisharu on elujõuline ja suuteline kasumit teenima juhul, kui ühenduse turul suudetakse taastada võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(140)

Vastavalt põhjendusele 127 on ühenduse tootmisharus tehtud samme tegevuse ümberkorraldamiseks, mis võimaldaks suurendada tootlikkust ning kompenseerida tooraine hinnatõusu. Seda tehti dumpinguhinnaga impordi jätkuva olemasolu tingimustes ning see näitab, et tootmisharu on elujõuline ja suuteline kasumit teenima juhul, kui ühenduse turul suudetakse taastada võrdsed võimalused.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (141) | Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi ja algmääruse artikli 3 lõike 6 mõistes ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalse kahju vahel on olemas põhjuslik seos. See järeldus põhineb ühelt poolt vaatlusaluste toodete impordi mahu ja turuosa märkimisväärsel kasvul, millega on kaasnenud märgatav hinna allalöömine ning teiselt poolt turuosa kaotus ning sellest tulenev majandusliku olukorra halvenemine. Kõik need arengud langesid ajaliselt kokku. Ükski teine uuritud teguritest ei selgitanud ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda. |
| --- | --- |

(141)

Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi ja algmääruse artikli 3 lõike 6 mõistes ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalse kahju vahel on olemas põhjuslik seos. See järeldus põhineb ühelt poolt vaatlusaluste toodete impordi mahu ja turuosa märkimisväärsel kasvul, millega on kaasnenud märgatav hinna allalöömine ning teiselt poolt turuosa kaotus ning sellest tulenev majandusliku olukorra halvenemine. Kõik need arengud langesid ajaliselt kokku. Ükski teine uuritud teguritest ei selgitanud ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (142) | Algmääruse artikli 21 kohaselt arutati, kas olenemata järeldusest kahjuliku dumpingu kohta, on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel tugineti kõigi erinevate huvide, st vaatlusaluse toote ühenduse tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide uurimisele. |
| --- | --- |

(142)

Algmääruse artikli 21 kohaselt arutati, kas olenemata järeldusest kahjuliku dumpingu kohta, on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel tugineti kõigi erinevate huvide, st vaatlusaluse toote ühenduse tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide uurimisele.

| (143) | Selleks, et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seetõttu saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, kolmele sõltumatule importijale, kahekümne kahele kasutajale ja kolmele toorainetarnijale. Lisaks võttis komisjon ühendust veel neljateistkümne ühenduse tootjaga, kes ei esitanud valimisse kaasamiseks nõutud andmeid, et saada põhiandmeid nende toodangu ja müügi kohta |
| --- | --- |

(143)

Selleks, et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seetõttu saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, kolmele sõltumatule importijale, kahekümne kahele kasutajale ja kolmele toorainetarnijale. Lisaks võttis komisjon ühendust veel neljateistkümne ühenduse tootjaga, kes ei esitanud valimisse kaasamiseks nõutud andmeid, et saada põhiandmeid nende toodangu ja müügi kohta

| (144) | Vastavalt põhjenduses 10 toodud selgitustele vastasid küsimustikule kolm kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu tootjat, üks sõltumatu importija, seitse kasutajat ja üks toorainetarnija. Lisaks esitasid kuus ühenduse tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta ning kolm kasutajate ühendust esitasid oma seisukoha nimetatud meetmete vastu. |
| --- | --- |

(144)

Vastavalt põhjenduses 10 toodud selgitustele vastasid küsimustikule kolm kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu tootjat, üks sõltumatu importija, seitse kasutajat ja üks toorainetarnija. Lisaks esitasid kuus ühenduse tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta ning kolm kasutajate ühendust esitasid oma seisukoha nimetatud meetmete vastu.

2.   Ühenduse tootmisharu

| (145) | Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on esitatud põhjendustes 104–108. |
| --- | --- |

(145)

Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on esitatud põhjendustes 104–108.

| (146) | Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine vältida moonutuste jätkumist turul ja hindade allasurumist. Meetmed võimaldaksid ühenduse tootmisharul suurendada oma müüki ning võita tagasi kaotatud turuosa ja saada kasu mastaabisäästust. Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lubaks vähehaaval tõsta müügihindu tasemele, mis võimaldaks kulude katmist ja annaks kasumit. Tõenäoliselt võimaldaks see ühenduse tootmisharul jõuda kasumlikkuseni, mis on vajalik selles kapitalimahukas valdkonnas, kus jätkuvalt on vaja investeerida, et saada kasu ühenduse turuarengust. See tagaks ühenduse tootmisharu polüesterstaapelkiu valdkonna elujõulisuse. |
| --- | --- |

(146)

Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine vältida moonutuste jätkumist turul ja hindade allasurumist. Meetmed võimaldaksid ühenduse tootmisharul suurendada oma müüki ning võita tagasi kaotatud turuosa ja saada kasu mastaabisäästust. Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lubaks vähehaaval tõsta müügihindu tasemele, mis võimaldaks kulude katmist ja annaks kasumit. Tõenäoliselt võimaldaks see ühenduse tootmisharul jõuda kasumlikkuseni, mis on vajalik selles kapitalimahukas valdkonnas, kus jätkuvalt on vaja investeerida, et saada kasu ühenduse turuarengust. See tagaks ühenduse tootmisharu polüesterstaapelkiu valdkonna elujõulisuse.

| (147) | Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis kasumi vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja märkimisväärne kahjum. Vähenevat kasumit ja uurimisperioodil toimunud olukorra märgatavaid halvenemistendentse silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viiks see kärbeteni tootmises ja tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. See on eriti aktuaalne, sest pärast Ameerika Ühendriikide, India ja Jaapani poolset dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Taiwanist pärit polüesterstaapelkiule on Euroopa turg vaatlusaluste riikide jaoks praegu üks väheseid eksporditurge. |
| --- | --- |

(147)

Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse toomisharu finantsolukord areneb jätkuvalt negatiivses suunas. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis kasumi vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja märkimisväärne kahjum. Vähenevat kasumit ja uurimisperioodil toimunud olukorra märgatavaid halvenemistendentse silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viiks see kärbeteni tootmises ja tootmisrajatiste sulgemiseni, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. See on eriti aktuaalne, sest pärast Ameerika Ühendriikide, India ja Jaapani poolset dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Taiwanist pärit polüesterstaapelkiule on Euroopa turg vaatlusaluste riikide jaoks praegu üks väheseid eksporditurge.

| (148) | Lähtuvalt sellest on jõutud esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning oleks seega ühenduse tootmisharu huvides. Ülejäänud ühenduse tootjad saaksid tõenäoliselt samuti kasu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. Tõepoolest, nende ühenduse tootjatega, kes ei esitanud valimisse kaasamise jaoks nõutud andmeid, võeti hiljem ühendust, et saada põhiandmeid nende tootmise ja müügi kohta ning saadud andmed näitasid, et nad on samas olukorras, kuna nende müük vähenes 23 % ning müügihinnad tõusid vaid 12 %. |
| --- | --- |

(148)

Lähtuvalt sellest on jõutud esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning oleks seega ühenduse tootmisharu huvides. Ülejäänud ühenduse tootjad saaksid tõenäoliselt samuti kasu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. Tõepoolest, nende ühenduse tootjatega, kes ei esitanud valimisse kaasamise jaoks nõutud andmeid, võeti hiljem ühendust, et saada põhiandmeid nende tootmise ja müügi kohta ning saadud andmed näitasid, et nad on samas olukorras, kuna nende müük vähenes 23 % ning müügihinnad tõusid vaid 12 %.

3.   Mõju importijatele ja kasutajatele

| (149) | Ainult ühte importijat võis pidada koostööd tegevaks ning see importija oli meetmete kehtestamise vastu, kuna see takistaks polüesterstaapelkiu importimist toorainena ning võiks väidetavalt põhjustada järgtööstuse siirdumist Euroopa Liidust välja. Paraku ei suutnud see importija pakkuda täpset teavet meetmete tagajärgede kohta tema enda äritegevusele ega vaatlusaluse kauba müügi kulutasuvuse kohta. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik hinnata kavandatavate dumpinguvastaste meetmete mõju koostööd tegeva importija kulutasuvusele. |
| --- | --- |

(149)

Ainult ühte importijat võis pidada koostööd tegevaks ning see importija oli meetmete kehtestamise vastu, kuna see takistaks polüesterstaapelkiu importimist toorainena ning võiks väidetavalt põhjustada järgtööstuse siirdumist Euroopa Liidust välja. Paraku ei suutnud see importija pakkuda täpset teavet meetmete tagajärgede kohta tema enda äritegevusele ega vaatlusaluse kauba müügi kulutasuvuse kohta. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik hinnata kavandatavate dumpinguvastaste meetmete mõju koostööd tegeva importija kulutasuvusele.

| (150) | Tasub meeles pidada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole ühendusse suunatud impordi takistamine, vaid nende eesmärk on tagada, et import ei toimuks dumpinguhindadega ning et turul valitseks polüesterstaapelkiu osas õiglane hind. Import on alati lubatud olnud ja importtoodetele ei tehta ka edaspidi takistusi ühenduse turule sisenemisel. Viimase aja kogemus on näidanud, et isegi dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel varustavad tavapärased Lõuna-Korea eksportijad jätkuvalt ühenduses asuvaid kliente. Vastavalt allpool põhjenduses 159 toodud selgitustele on dumpinguvastased meetmed teatud riikides kehtivuse kaotanud (nt India, Austraalia ja Indoneesia) ning toodangu pakkumiseks on olemas alternatiivseid allikaid, mida ei piira dumpinguvastased meetmed, nt Nigeeriast ja Türgist pärit polüesterstaapelkiud. |
| --- | --- |

(150)

Tasub meeles pidada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole ühendusse suunatud impordi takistamine, vaid nende eesmärk on tagada, et import ei toimuks dumpinguhindadega ning et turul valitseks polüesterstaapelkiu osas õiglane hind. Import on alati lubatud olnud ja importtoodetele ei tehta ka edaspidi takistusi ühenduse turule sisenemisel. Viimase aja kogemus on näidanud, et isegi dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel varustavad tavapärased Lõuna-Korea eksportijad jätkuvalt ühenduses asuvaid kliente. Vastavalt allpool põhjenduses 159 toodud selgitustele on dumpinguvastased meetmed teatud riikides kehtivuse kaotanud (nt India, Austraalia ja Indoneesia) ning toodangu pakkumiseks on olemas alternatiivseid allikaid, mida ei piira dumpinguvastased meetmed, nt Nigeeriast ja Türgist pärit polüesterstaapelkiud.

| (151) | Lähtuvalt sellest ning võttes arvesse suurt hulka importijaid, kes ei teinud koostööd, tehti esialgne otsus, et dumpinguvastaste meetmetega ei kaasne importijatele tervikuna tõsist kahju, mis kaaluks üles vajaduse kõrvaldada kahjulikust dumpingust tulenevad kaubandust moonutavad mõjud ning taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(151)

Lähtuvalt sellest ning võttes arvesse suurt hulka importijaid, kes ei teinud koostööd, tehti esialgne otsus, et dumpinguvastaste meetmetega ei kaasne importijatele tervikuna tõsist kahju, mis kaaluks üles vajaduse kõrvaldada kahjulikust dumpingust tulenevad kaubandust moonutavad mõjud ning taastada tõhus konkurents.

| (152) | Vaatlusaluse toote kasutajad kuuluvad tekstiiltoodete sektorisse. Polüesterstaapelkiu turg jaguneb vastavalt sellele, kas kiudu tarbitakse ketruseks (st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega), lausriidest toodete valmistamiseks (st linad ja kangad, mis ei ole lõngast ning on sidestatud friktsiooni ja/või kohesiooni ja/või adhesiooni abil, välja arvatud paber) või täitematerjalina (st teatavate tekstiiltoodete, näiteks patjade või autoistmete täitematerjaliks või polstriks). |
| --- | --- |

(152)

Vaatlusaluse toote kasutajad kuuluvad tekstiiltoodete sektorisse. Polüesterstaapelkiu turg jaguneb vastavalt sellele, kas kiudu tarbitakse ketruseks (st tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega), lausriidest toodete valmistamiseks (st linad ja kangad, mis ei ole lõngast ning on sidestatud friktsiooni ja/või kohesiooni ja/või adhesiooni abil, välja arvatud paber) või täitematerjalina (st teatavate tekstiiltoodete, näiteks patjade või autoistmete täitematerjaliks või polstriks).

| (153) | Enamik käesolevas menetluses osalevatest koostööd tegevatest kasutajatest on lausriidetoodete tootjad. Nimetatud kasutajad kuuluvad ühendusse, mis ühena kolmest käesolevas menetluses koostööd tegevast ühendusest esindab lausriidetööstust Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(153)

Enamik käesolevas menetluses osalevatest koostööd tegevatest kasutajatest on lausriidetoodete tootjad. Nimetatud kasutajad kuuluvad ühendusse, mis ühena kolmest käesolevas menetluses koostööd tegevast ühendusest esindab lausriidetööstust Euroopa tasandil.

| (154) | Küsimustike vastustest ostude kohta esitatud teabe kohaselt langeb uurimisperioodil koostööd teinud kasutajate arvele 6 % ühenduse polüesterstaapelkiu kogutarbimisest ja umbes 7 % vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist. Märkimist väärib ka asjaolu, et import vaatlusalustest riikidest kujutab vaid väikest osa nende ostudest, st 16 %, samas kui import muudest kolmandatest riikidest ja toote ostmine ELis moodustab endiselt 44 % ja 40 % nende ostudest. Üks koostööd teinud kasutajatest isegi ei importinud toodet vaatlusalustest riikidest ajavahemikus 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(154)

Küsimustike vastustest ostude kohta esitatud teabe kohaselt langeb uurimisperioodil koostööd teinud kasutajate arvele 6 % ühenduse polüesterstaapelkiu kogutarbimisest ja umbes 7 % vaatlusalustest riikidest pärit koguimpordist. Märkimist väärib ka asjaolu, et import vaatlusalustest riikidest kujutab vaid väikest osa nende ostudest, st 16 %, samas kui import muudest kolmandatest riikidest ja toote ostmine ELis moodustab endiselt 44 % ja 40 % nende ostudest. Üks koostööd teinud kasutajatest isegi ei importinud toodet vaatlusalustest riikidest ajavahemikus 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (155) | Kasutajad tõid esile mitmeid vastuargumente tollimaksu kehtestamisele. |
| --- | --- |

(155)

Kasutajad tõid esile mitmeid vastuargumente tollimaksu kehtestamisele.

| (156) | Esiteks väitsid kasutajad, et dumpinguvastased meetmed võivad ohustada järgtööstust, mis annab tööd ligikaudu 20 000 inimesele, samas kui ühenduse tootmisharus on hõivatud ligi 1 700 inimest. Väidetavalt võib tollimaksude kehtestamine viia töökohtade kaotuseni järgtööstuses või tootmisrajatiste ümberpaigutamiseni ülemeremaadesse. |
| --- | --- |

(156)

Esiteks väitsid kasutajad, et dumpinguvastased meetmed võivad ohustada järgtööstust, mis annab tööd ligikaudu 20 000 inimesele, samas kui ühenduse tootmisharus on hõivatud ligi 1 700 inimest. Väidetavalt võib tollimaksude kehtestamine viia töökohtade kaotuseni järgtööstuses või tootmisrajatiste ümberpaigutamiseni ülemeremaadesse.

| (157) | Kasutajad väitsid ka, et dumpingvastaste tollimaksude kehtestamine võib põhjustada hinnatõusu ning neil võib olla vaja tõsta järgtööstuse toodete hindu. |
| --- | --- |

(157)

Kasutajad väitsid ka, et dumpingvastaste tollimaksude kehtestamine võib põhjustada hinnatõusu ning neil võib olla vaja tõsta järgtööstuse toodete hindu.

| (158) | Lõpetuseks väitsid kasutajad ka seda, et ühenduse tootmisharu ei ole võimeline varustama ühenduse turgu piisava hulga toodetega ning seetõttu paneks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kasutajad halvemasse finantsolukorda, kuna nad peaksid jätkama vaatlusalustest riikidest nende toodete importi, mis ei ole ühenduses saadaval, nt nn kergsulav polüester. |
| --- | --- |

(158)

Lõpetuseks väitsid kasutajad ka seda, et ühenduse tootmisharu ei ole võimeline varustama ühenduse turgu piisava hulga toodetega ning seetõttu paneks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kasutajad halvemasse finantsolukorda, kuna nad peaksid jätkama vaatlusalustest riikidest nende toodete importi, mis ei ole ühenduses saadaval, nt nn kergsulav polüester.

| (159) | Arvestades ühenduse turu väidetavat sõltuvust välistarnijatest, tuletatakse meelde, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 1515/2006 (7) otsustati tunnistada kehtetuks Austraalia, Indoneesia, Tai ja India suhtes kehtivad meetmed. Kuna nõukogu määrustega (EÜ) nr 1522/2000 (8) ja nr 2852/2000 (9) kehtestatud dumpinguvastased meetmed peaaegu peatasid igasuguse impordi nimetatud riikidest, väärib märkimist, et enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes oli nende riikide turuosa 8,9 % ja India turuosa oli 2,9 %. Seetõttu on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamisel taastub nendest riikidest pärit import ühenduse turule. Pealegi hõlmab import muudest kolmandatest riikidest juba olulise osa ühenduse turust, ulatudes uurimisperioodil 11 %ni. |
| --- | --- |

(159)

Arvestades ühenduse turu väidetavat sõltuvust välistarnijatest, tuletatakse meelde, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 1515/2006 (7) otsustati tunnistada kehtetuks Austraalia, Indoneesia, Tai ja India suhtes kehtivad meetmed. Kuna nõukogu määrustega (EÜ) nr 1522/2000 (8) ja nr 2852/2000 (9) kehtestatud dumpinguvastased meetmed peaaegu peatasid igasuguse impordi nimetatud riikidest, väärib märkimist, et enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes oli nende riikide turuosa 8,9 % ja India turuosa oli 2,9 %. Seetõttu on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamisel taastub nendest riikidest pärit import ühenduse turule. Pealegi hõlmab import muudest kolmandatest riikidest juba olulise osa ühenduse turust, ulatudes uurimisperioodil 11 %ni.

| (160) | Seetõttu, hoolimata kavandatud tollimaksude kehtestamisest Taiwani ja Malaisia suhtes ning võttes arvesse meetmete lõpetamist Austraalia, Indoneesia, Tai ja India suhtes, saaksid ühenduse kasutajad, kes juba uurimisperioodil ostsid 84 % kõnealuse toote vajatavast kogusest mujalt kui vaatlusalustest riikidest, toetuda (või hakata toetuma) nimetatud toote olulistele tarnijatele ühenduses või teistele tähtsatele varustajatele riikides, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, nt selliste toodete puhul nagu nn kergsulav polüester. |
| --- | --- |

(160)

Seetõttu, hoolimata kavandatud tollimaksude kehtestamisest Taiwani ja Malaisia suhtes ning võttes arvesse meetmete lõpetamist Austraalia, Indoneesia, Tai ja India suhtes, saaksid ühenduse kasutajad, kes juba uurimisperioodil ostsid 84 % kõnealuse toote vajatavast kogusest mujalt kui vaatlusalustest riikidest, toetuda (või hakata toetuma) nimetatud toote olulistele tarnijatele ühenduses või teistele tähtsatele varustajatele riikides, kelle suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, nt selliste toodete puhul nagu nn kergsulav polüester.

| (161) | Seda kinnitab ka ühe kasutaja väide, et lisaks kahele Euroopa tootjale pakuvad nn kergsulavat polüestrit nii Korea kui ka Jaapan. See tõestab, et vähemalt kahel Euroopa tootjal on tehnoloogia ja vajalikud teadmised seesuguste spetsiifiliste toodete valmistamiseks ning ei saa välistada, et kui hinnad jõuavad kord sellisele tasemele, millega kõrvaldatakse kahjuliku dumpingu mõju, suureneb ka ühendusesisisene tootmine ja tarne. |
| --- | --- |

(161)

Seda kinnitab ka ühe kasutaja väide, et lisaks kahele Euroopa tootjale pakuvad nn kergsulavat polüestrit nii Korea kui ka Jaapan. See tõestab, et vähemalt kahel Euroopa tootjal on tehnoloogia ja vajalikud teadmised seesuguste spetsiifiliste toodete valmistamiseks ning ei saa välistada, et kui hinnad jõuavad kord sellisele tasemele, millega kõrvaldatakse kahjuliku dumpingu mõju, suureneb ka ühendusesisisene tootmine ja tarne.

| (162) | Kuna ühenduse tootmisharu ei tooda teatud liiki polüesterstaapelkiudu teatud perioodidel, ei tähenda see siiski seda, et ühenduse tootmisharu ei oleks võimeline neid tooteliike valmistama. Olenevalt tooteliigist oleks selleks tegelikult vaja ainult tootmisprotsessi minimaalseid kohandusi, millega kaasnevad madalad investeerimiskulud. Pigem ei olnud teatavaid polüesterstaapelkiu liike teatavatel ajahetkedel saada seepärast, sest ühenduse tootjad ei suutnud pakkuda piisavat kogust nii madala hinna juures, kui kasutajad olid nõus maksma. |
| --- | --- |

(162)

Kuna ühenduse tootmisharu ei tooda teatud liiki polüesterstaapelkiudu teatud perioodidel, ei tähenda see siiski seda, et ühenduse tootmisharu ei oleks võimeline neid tooteliike valmistama. Olenevalt tooteliigist oleks selleks tegelikult vaja ainult tootmisprotsessi minimaalseid kohandusi, millega kaasnevad madalad investeerimiskulud. Pigem ei olnud teatavaid polüesterstaapelkiu liike teatavatel ajahetkedel saada seepärast, sest ühenduse tootjad ei suutnud pakkuda piisavat kogust nii madala hinna juures, kui kasutajad olid nõus maksma.

| (163) | Arvestades ühenduse tootmisharu ja järgtööstuse tööhõivenäitajaid, tasub märkimist, et mitme aasta vältel on ühenduse tootmisharu kannatanud madalate hindade, dumpingu, polüesterstaapelkiu impordi tõttu, mis on põhjustanud olukorra, millega kaasnes tööhõive järjepidev vähenemine, nagu toodud põhjenduses 99. Asjaolu, et suurem osa inimesi on hõivatud järgtööstuses kui polüesterstaapelkiu tootmises, ei ole piisav õigustus ohustada ühenduse vastavat tootmisharu, mis vaevalt on vähem tööjõumahukas kui järgtööstus ning mis on, nagu eespool toodud põhjenduse 154 selgelt näidatud, kasutajate jaoks elulise tähtsusega, kuna kõik koostööd teinud tootjad ostisid osaliselt ühenduse toodet. |
| --- | --- |

(163)

Arvestades ühenduse tootmisharu ja järgtööstuse tööhõivenäitajaid, tasub märkimist, et mitme aasta vältel on ühenduse tootmisharu kannatanud madalate hindade, dumpingu, polüesterstaapelkiu impordi tõttu, mis on põhjustanud olukorra, millega kaasnes tööhõive järjepidev vähenemine, nagu toodud põhjenduses 99. Asjaolu, et suurem osa inimesi on hõivatud järgtööstuses kui polüesterstaapelkiu tootmises, ei ole piisav õigustus ohustada ühenduse vastavat tootmisharu, mis vaevalt on vähem tööjõumahukas kui järgtööstus ning mis on, nagu eespool toodud põhjenduse 154 selgelt näidatud, kasutajate jaoks elulise tähtsusega, kuna kõik koostööd teinud tootjad ostisid osaliselt ühenduse toodet.

| (164) | Arvestades tõenäolist mõju järgtööstuse finantsolukorrale, viitavad olemasolevad toodet kasutava tööstuse kulustruktuuride andmed, kavandatud meetmete tase ning dumpinguhinnaga impordi ja muude tarneallikate vaheline suhe järgmisele:






  — | polüesterstaapelkiud moodustavad kasutajate puhul 10–40 % tootmisahela järgmise etapi toodete tootmise kogukuludest; |
| --- | --- | --- |

(164)

Arvestades tõenäolist mõju järgtööstuse finantsolukorrale, viitavad olemasolevad toodet kasutava tööstuse kulustruktuuride andmed, kavandatud meetmete tase ning dumpinguhinnaga impordi ja muude tarneallikate vaheline suhe järgmisele:

—

polüesterstaapelkiud moodustavad kasutajate puhul 10–40 % tootmisahela järgmise etapi toodete tootmise kogukuludest;

| — | vaatlusaluste riikide keskmine dumpinguvastane tollimaks on umbes 24,9 %; |
| --- | --- |

—

vaatlusaluste riikide keskmine dumpinguvastane tollimaks on umbes 24,9 %;

| — | dumpinguhinnaga impordi osakaal polüesterstaapelkiu kogutarbimises on 15,3 %. |
| --- | --- |

—

dumpinguhinnaga impordi osakaal polüesterstaapelkiu kogutarbimises on 15,3 %.

Seega võivad kavandatud meetmed mõjutada kasutajate tootmiskulude kasvu 0,4–1,5 %. Seda tõenäolist maksimumkasvu peetakse suhteliselt väikeseks võrreldes kavandatud meetmete positiivse mõjuga tõhusa konkurentsi taastamisel ühenduse turul.

| (165) | Seetõttu näitas kavandatavate meetmete mõju analüüs kasutajatele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega ei kaasne tõenäoliselt odavate tootmisahela järgmise etapi toodete impordi suurenemine ühendusse. Sellisele järeldusele jõuti ka seetõttu, et asjaomased kasutajad ei esitanud mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet, näiteks seda, et endistel kõnealust toodet käsitlevatel meetmetel on olnud selline toime. |
| --- | --- |

(165)

Seetõttu näitas kavandatavate meetmete mõju analüüs kasutajatele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega ei kaasne tõenäoliselt odavate tootmisahela järgmise etapi toodete impordi suurenemine ühendusse. Sellisele järeldusele jõuti ka seetõttu, et asjaomased kasutajad ei esitanud mingeid tõendeid, mis põhjendanuks nende väidet, näiteks seda, et endistel kõnealust toodet käsitlevatel meetmetel on olnud selline toime.

4.   Mõju tooraine tarnijatele

| (166) | Üks toorainetarnija tegi kõnealuse menetluse raames koostööd, esitades vastuse saadetud küsimustikule. Nimetatud tarnija varustab polümeerstaapelkiu tootmisharu monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappega ja on selgelt väljendanud toetust tollimaksude kehtestamisele, mis võimaldaksid säilitada ühenduse tootmisharu elujõulisust ning kindlustaksid seeläbi ka tema enda positsiooni. |
| --- | --- |

(166)

Üks toorainetarnija tegi kõnealuse menetluse raames koostööd, esitades vastuse saadetud küsimustikule. Nimetatud tarnija varustab polümeerstaapelkiu tootmisharu monoetüleenglükooli ja puhta tereftaalhappega ja on selgelt väljendanud toetust tollimaksude kehtestamisele, mis võimaldaksid säilitada ühenduse tootmisharu elujõulisust ning kindlustaksid seeläbi ka tema enda positsiooni.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (167) | Eespool öeldu põhjal ning arvesse võttes meetmete taset ning menetluse lõpetamist Austraalia, Indoneesia, Tai ja India vastu järeldatakse, et meetmete kehtestamisega ei halvene vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukord eriti või üldse mitte. Ühtlasi tuletatakse meelde, et sama toodet puudutavates varasemates menetlustes leiti, et meetmete kohaldamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(167)

Eespool öeldu põhjal ning arvesse võttes meetmete taset ning menetluse lõpetamist Austraalia, Indoneesia, Tai ja India vastu järeldatakse, et meetmete kehtestamisega ei halvene vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukord eriti või üldse mitte. Ühtlasi tuletatakse meelde, et sama toodet puudutavates varasemates menetlustes leiti, et meetmete kohaldamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus.

| (168) | Selle alusel järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(168)

Selle alusel järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (169) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised meetmed, et ära hoida dumpinguhinnaga impordi täiendav kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(169)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised meetmed, et ära hoida dumpinguhinnaga impordi täiendav kahju ühenduse tootmisharule.

| (170) | Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvestatud nii tuvastatud dumpingumarginaali kui ka tollimaksu suurust, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(170)

Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvestatud nii tuvastatud dumpingumarginaali kui ka tollimaksu suurust, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks.

| (171) | Ajutised meetmed tuleks kehtestada tasemel, millest piisaks kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Arvutades vajaliku tollimaksu suurust, mis kõrvaldaks kahjuliku dumpingu mõju, võeti arvesse, et kõik meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mis oleks sellist tüüpi tootmisharus mõistlikult saavutatav tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel samasuguse toote müügi puhul ühenduses. |
| --- | --- |

(171)

Ajutised meetmed tuleks kehtestada tasemel, millest piisaks kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. Arvutades vajaliku tollimaksu suurust, mis kõrvaldaks kahjuliku dumpingu mõju, võeti arvesse, et kõik meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mis oleks sellist tüüpi tootmisharus mõistlikult saavutatav tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel samasuguse toote müügi puhul ühenduses.

| (172) | Uurimine kinnitas, et dumpinguhinnaga impordi puudumise korral peaks ühenduse tootmisharu maksueelne kasum olema 5 %. Selline kasum võimaldaks tootmisharul katta oma kulud. Lähtuvalt sellest arvutati välja ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind arvutati, liites tootmiskuludele eespool nimetatud 5 % kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(172)

Uurimine kinnitas, et dumpinguhinnaga impordi puudumise korral peaks ühenduse tootmisharu maksueelne kasum olema 5 %. Selline kasum võimaldaks tootmisharul katta oma kulud. Lähtuvalt sellest arvutati välja ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind arvutati, liites tootmiskuludele eespool nimetatud 5 % kasumimarginaal.

| (173) | Vajalik hinnatõus määrati kindlaks, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaksmääratud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel keskmise CIF-impordihinna protsendina. |
| --- | --- |

(173)

Vajalik hinnatõus määrati kindlaks, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaksmääratud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel keskmise CIF-impordihinna protsendina.

2.   Ajutised meetmed

| (174) | Eespool toodut silmas pidades ja algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt leitakse, et tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemele, kuid ei ületaks eespool kindlaksmääratud kahjumarginaali. |
| --- | --- |

(174)

Eespool toodut silmas pidades ja algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt leitakse, et tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemele, kuid ei ületaks eespool kindlaksmääratud kahjumarginaali.

| (175) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu kajastavad need tollimaksumäärad uurimise käigus koostööd teinud äriühingute olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast jääktollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selle toote impordi suhtes, mis pärineb vaatlusalustest riikidest ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi järgi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei tohi nimetatud tollimäära kohaldada ning nende puhul kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(175)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seetõttu kajastavad need tollimaksumäärad uurimise käigus koostööd teinud äriühingute olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast jääktollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selle toote impordi suhtes, mis pärineb vaatlusalustest riikidest ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi järgi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei tohi nimetatud tollimäära kohaldada ning nende puhul kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (176) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(176)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (177) | Selleks, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude õige rakendamine, ei peaks jääktollimaksu taset kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Malaisia eksportivaid tootjaid, kelle suhtes ei kohaldatud väljavõttelise uuringu nõuet, kutsutakse üles siiski (juhul, kui nad täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu tingimusi) esitama vastavalt nimetatud artiklile läbivaatamistaotlus selleks, et nende olukord individuaalselt läbi vaadataks.
  Kavandatud dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:







  Riik | Äriühing | Dumpingu vastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Hualon Corportaion (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

(177)

Selleks, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude õige rakendamine, ei peaks jääktollimaksu taset kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Malaisia eksportivaid tootjaid, kelle suhtes ei kohaldatud väljavõttelise uuringu nõuet, kutsutakse üles siiski (juhul, kui nad täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lõigu tingimusi) esitama vastavalt nimetatud artiklile läbivaatamistaotlus selleks, et nende olukord individuaalselt läbi vaadataks.

Kavandatud dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpingu vastane tollimaks (%)

Malaisia

Hualon Corportaion (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

Kõik teised äriühingud

23,0

Taiwan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

| Shing Ming Ind., Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind., Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E. Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E. Road

Taipei

16,5

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e. Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e. Road

Taipei

16,5

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

Kõik teised äriühingud

29,5

H.   LÕPPSÄTE

| (178) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(178)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Malaisiast ja Taiwanist pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

| Riik | Valmistaja | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

Riik

Valmistaja

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Malaisia

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

A796

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

A797

Kõik teised äriühingud

23,0

A999

Taiwan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

A798

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

A799

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

A800

| Shing Ming Ind, Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind, Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

A801

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E. Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E. Road

Taipei

16,5

A802

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e. Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e. Road

Taipei

16,5

A803

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

A804

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A805

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A806

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

A807

Kõik teised äriühingud

29,5

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõu stumisest esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/1996 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 17.

2

(3)  ELT C 89, 12.4.2006, lk 2.

3

(4)  ELT L 71, 17.3.2005, lk 1.

4

(5)  EÜT L 274, 11.10.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 71, 17.3.2005, lk 1.

6

(7)  ELT L 282, 13.10.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 10.

8

(9)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 17.

9

(10)

10

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Kaubanduse Peadirektoraat |
| Direktoraat B |
| Büroo J-79 5/16 |
| B-1049 Brüssel |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse Peadirektoraat

Direktoraat B

Büroo J-79 5/16

B-1049 Brüssel

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/95

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2006/2006,

22. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2006, et lisada Horvaatiast pärit suhkrutoodete iga-aastane tariifikvoot

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 40 lõike 1 punkti e alapunkti iii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (2) (muudetud protokolliga, mis on heakskiidetud nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsusega 2006/882/EÜ (3) artikli 27 lõikes 5 ja IV lisa punktis h on sätestatud, et ühendus kohaldab Horvaatia Vabariigist pärit ning CN-koodide 1701 ja 1702 kuuluvate põllumajandustoodete suhtes tollimaksuvaba importi ühendusse 180 000 tonni suuruse (netomass) aastase tariifikvoodi piires. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (2) (muudetud protokolliga, mis on heakskiidetud nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsusega 2006/882/EÜ (3) artikli 27 lõikes 5 ja IV lisa punktis h on sätestatud, et ühendus kohaldab Horvaatia Vabariigist pärit ning CN-koodide 1701 ja 1702 kuuluvate põllumajandustoodete suhtes tollimaksuvaba importi ühendusse 180 000 tonni suuruse (netomass) aastase tariifikvoodi piires.

| (2) | Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll jõustub 1. jaanuaril 2007. Seepärast tuleks avada Horvaatiast pärit suhkrutoodete tariifikvoodid alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll jõustub 1. jaanuaril 2007. Seepärast tuleks avada Horvaatiast pärit suhkrutoodete tariifikvoodid alates kõnealusest kuupäevast.

| (3) | Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (4) ning Balkani suhkruna kõnealuse määruse tähenduses. Kuna kõnealuse määruse artikli 28 alusel avatakse Balkani suhkru jaoks tariifikvoodid vastavalt turustusaastale, tuleks kohandada Horvaatiast pärit suhkrutoodete iga-aastast tariifikvooti 2006/2007. aasta turustusaasta järelejäänud üheksa kuu suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune kvoot tuleks avada ja seda tuleks hallata kooskõlas komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (4) ning Balkani suhkruna kõnealuse määruse tähenduses. Kuna kõnealuse määruse artikli 28 alusel avatakse Balkani suhkru jaoks tariifikvoodid vastavalt turustusaastale, tuleks kohandada Horvaatiast pärit suhkrutoodete iga-aastast tariifikvooti 2006/2007. aasta turustusaasta järelejäänud üheksa kuu suhtes.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 950/2006 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 950/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  “h) | ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 27 lõikes 5.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

“h)

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 27 lõikes 5.”

| 2. | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega.
  “2.   Lõike 1 punktides c–h osutatud kogused (edaspidi “tariifikvoodid”) ja sama lõike punktides a ja b osutatud meetmed (edaspidi “tarnekohustused”) kannavad turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 I lisas toodud järjekorranumbreid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega.

“2.   Lõike 1 punktides c–h osutatud kogused (edaspidi “tariifikvoodid”) ja sama lõike punktides a ja b osutatud meetmed (edaspidi “tarnekohustused”) kannavad turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 I lisas toodud järjekorranumbreid.”

| 3. | Artikli 2 punkt d asendatakse järgmisega.






  “d) | Balkani suhkur – CN koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvad suhkrutooted, mis on pärit Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Serbiast, Montenegrost, Kosovost, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või Horvaatiast ja imporditud ühendusse määruse (EÜ) nr 2007/2000, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning Horvaatia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu alusel;” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 2 punkt d asendatakse järgmisega.

“d)

Balkani suhkur – CN koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvad suhkrutooted, mis on pärit Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Serbiast, Montenegrost, Kosovost, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist või Horvaatiast ja imporditud ühendusse määruse (EÜ) nr 2007/2000, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning Horvaatia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu alusel;”

| 4. | Artikkel 28 asendatakse järgmisega.
  “Artikkel 28
  1.   Igal turustusaastal avatakse CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvatele suhkrutoodetele Balkani suhkruna tollimaksu nullmääraga tariifikvoot kokku 380 000 tonni ulatuses.
  2006/2007. turustusaastal on see kogus 381 500 tonni CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvaid suhkrutooteid.
  2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:







  — | Albaania | 1 000 tonni, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegoviina | 12 000 tonni, |
| — | Serbia ja Montenegro | 180 000 tonni, |
| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 7 000 tonni, |
| — | Horvaatia | 180 000 tonni. |

4.

Artikkel 28 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 28

1.   Igal turustusaastal avatakse CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvatele suhkrutoodetele Balkani suhkruna tollimaksu nullmääraga tariifikvoot kokku 380 000 tonni ulatuses.

2006/2007. turustusaastal on see kogus 381 500 tonni CN-koodide 1701 ja 1702 alla kuuluvaid suhkrutooteid.

2.   Lõikes 1 osutatud kogused jagatakse päritoluriikide vahel järgmiselt:

—

Albaania

1 000 tonni,

—

Bosnia ja Hertsegoviina

12 000 tonni,

—

Serbia ja Montenegro

180 000 tonni,

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

7 000 tonni,

—

Horvaatia

180 000 tonni.

2006/2007. turustusaastal on koguste jaotus päritoluriigiti järgmine:

| — | Albaania | 1 250 tonni, |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegoviina | 15 000 tonni, |
| — | Serbia ja Montenegro | 225 000 tonni, |
| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 5 250 tonni, |
| — | Horvaatia | 135 000 tonni. |

—

Albaania

1 250 tonni,

—

Bosnia ja Hertsegoviina

15 000 tonni,

—

Serbia ja Montenegro

225 000 tonni,

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

5 250 tonni,

—

Horvaatia

135 000 tonni.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Horvaatia kvoodid 2006/2007. turustusaastaks avatakse alates 1. jaanuarist 2007.”

| 5. | Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega.
  “2.   Montenegro, Serbia, Kosovo või Horvaatia tolliterritooriumilt pärit Balkani suhkru impordilitsentsi taotlusega koos esitatakse Montenegro, Serbia, Kosovo või Horvaatia pädeva asutuse välja antud ekspordilitsentsi originaal vastavalt II lisas toodud näidisele sama koguse kohta, mis on osutatud litsentsitaotluses.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega.

“2.   Montenegro, Serbia, Kosovo või Horvaatia tolliterritooriumilt pärit Balkani suhkru impordilitsentsi taotlusega koos esitatakse Montenegro, Serbia, Kosovo või Horvaatia pädeva asutuse välja antud ekspordilitsentsi originaal vastavalt II lisas toodud näidisele sama koguse kohta, mis on osutatud litsentsitaotluses.”

| 6. | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

6.

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

1

(2)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 3.

2

(3)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 31.

3

(4)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 950/2006 I lisas asendatakse tabel Balkani suhkru järjekorranumbritega järgmiselt:

“Balkani suhkru järjekorranumbrid

| Kolmandad riigid | Järjekorranumber |
| --- | --- |
| Albaania | 09.4324 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 09.4325 |
| Serbia, Montenegro ja Kosovo | 09.4326 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 09.4327 |
| Horvaatia | 09.4328” |

Kolmandad riigid

Järjekorranumber

Albaania

09.4324

Bosnia ja Hertsegoviina

09.4325

Serbia, Montenegro ja Kosovo

09.4326

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

09.4327

Horvaatia

09.4328”

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/98

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2007/2006,

22. detsember 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 teatavate selliste 3. kategooria materjalist saadud vahesaaduste importimise ja transiidi suhtes, mis on ette nähtud tehniliseks kasutamiseks meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, ning muudetakse kõnealust määrust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1 ja VIII lisa IV peatüki A osa punkti 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et teatavaid loomseid kõrvalsaadusi võib importida ühendusse tehniliste toodete valmistamiseks, kui need saadused vastavad kõnealuse määruse nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et teatavaid loomseid kõrvalsaadusi võib importida ühendusse tehniliste toodete valmistamiseks, kui need saadused vastavad kõnealuse määruse nõuetele.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas sätestatakse teatavate selliste tehniliste toodete turuleviimise nõuded, mille hulka kuuluvad tehniliste toodete, sealhulgas meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite ja laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks või valmistamisel kasutatavad lähteained. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas sätestatakse teatavate selliste tehniliste toodete turuleviimise nõuded, mille hulka kuuluvad tehniliste toodete, sealhulgas meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite ja laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks või valmistamisel kasutatavad lähteained.

| (3) | Teatavad liikmesriigid, kaubanduspartnerid ja ettevõtjad on väljendanud siiski muret teatavate selliste 3. kategooria materjalidest saadud toodete importimise suhtes, mis on ette nähtud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite ja laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks (edaspidi “vahesaadused”). Seetõttu on vaja täpsustada impordinõudeid ja sätestada kõnealuste vahesaaduste suhtes kohaldatavad eritingimused. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad liikmesriigid, kaubanduspartnerid ja ettevõtjad on väljendanud siiski muret teatavate selliste 3. kategooria materjalidest saadud toodete importimise suhtes, mis on ette nähtud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite ja laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks (edaspidi “vahesaadused”). Seetõttu on vaja täpsustada impordinõudeid ja sätestada kõnealuste vahesaaduste suhtes kohaldatavad eritingimused.

| (4) | Kuigi asjaomased vahesaadused võivad olla läbinud esialgse töötlemise, transporditakse neid ühendusse viisil, mis ei võimalda neid eristada muuks tehniliseks kasutuseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste teistest liikidest muul viisil kui nende kavandatud sihtkoha ja kasutusotstarbe alusel. Vahesaaduste kavandatud sihtkoha ja kasutusotstarbe kontrollimisest muude ühenduse õigusaktide alusel peaks piisama tagamaks, et kõnealused saadused ei satu inimeste ega loomade toiduahelasse hilisemal etapil, kui kasutatakse nimetatud riske vähendavaid asjakohaseid edasitoimetamis-, registreerimis- ja kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi asjaomased vahesaadused võivad olla läbinud esialgse töötlemise, transporditakse neid ühendusse viisil, mis ei võimalda neid eristada muuks tehniliseks kasutuseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste teistest liikidest muul viisil kui nende kavandatud sihtkoha ja kasutusotstarbe alusel. Vahesaaduste kavandatud sihtkoha ja kasutusotstarbe kontrollimisest muude ühenduse õigusaktide alusel peaks piisama tagamaks, et kõnealused saadused ei satu inimeste ega loomade toiduahelasse hilisemal etapil, kui kasutatakse nimetatud riske vähendavaid asjakohaseid edasitoimetamis-, registreerimis- ja kontrollimeetmeid.

| (5) | Seetõttu tuleks asjaomaste vahesaaduste turuleviimist suunata kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) ning tuleks kohaldada konkreetseid identifitseerimis- ja kontrollimeetmeid, et vähendada ohtu, et kõnealused saadused satuvad inimeste või loomade toiduahelasse või et neid kasutatakse muul soovimatul otstarbel. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks asjaomaste vahesaaduste turuleviimist suunata kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) ning tuleks kohaldada konkreetseid identifitseerimis- ja kontrollimeetmeid, et vähendada ohtu, et kõnealused saadused satuvad inimeste või loomade toiduahelasse või et neid kasutatakse muul soovimatul otstarbel.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas sätestatakse tehniliste toodete turuleviimise nõuded. Kõnealune lisa tuleb põhjalikult läbi vaadata ja seda tuleb täpsustada, kui kõnesoleva määrusega ettenähtud üleminekukord on lõppenud. Seetõttu on asjakohane, et kõnealuse lisaga juba kehtestatud eeskirjade täiendamiseks kehtestatakse vahepeal erimäärusega eeskirjad, mida kohaldatakse selliste vahesaaduste impordi suhtes, mis on ette nähtud tehniliseks kasutamiseks meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisas sätestatakse tehniliste toodete turuleviimise nõuded. Kõnealune lisa tuleb põhjalikult läbi vaadata ja seda tuleb täpsustada, kui kõnesoleva määrusega ettenähtud üleminekukord on lõppenud. Seetõttu on asjakohane, et kõnealuse lisaga juba kehtestatud eeskirjade täiendamiseks kehtestatakse vahepeal erimäärusega eeskirjad, mida kohaldatakse selliste vahesaaduste impordi suhtes, mis on ette nähtud tehniliseks kasutamiseks meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides.

| (7) | Enne täielikku läbivaatamist ja täpsustamist on vaja täpsustada määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa IV ja XI peatüki reguleerimisala, et võtta arvesse kõnealust kehtestatavat erimäärust. IV peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema kõikidel tehnilistel otstarvetel kasutatavat verd ning veretooteid, v.a hobuslaste seerum, mida kasutatakse muul tehnilisel otstarbel kui meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas või laboratoorsetes reaktiivides. V peatükis sätestatud eeskirjad peaksid jätkuvalt käsitlema hobuslaste seerumit, mis on ette nähtud kasutamiseks mis tahes tehnilisel otstarbel, sealhulgas meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, mistõttu ei ole vaja kõnealuseid eeskirju muuta. XI peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema selliste töötlemata loomsete kõrvalsaaduste importi, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse ja mida imporditakse mis tahes kasutusotstarbeks, kaasa arvatud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostika või laboratoorsete reaktiivide jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Enne täielikku läbivaatamist ja täpsustamist on vaja täpsustada määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa IV ja XI peatüki reguleerimisala, et võtta arvesse kõnealust kehtestatavat erimäärust. IV peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema kõikidel tehnilistel otstarvetel kasutatavat verd ning veretooteid, v.a hobuslaste seerum, mida kasutatakse muul tehnilisel otstarbel kui meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas või laboratoorsetes reaktiivides. V peatükis sätestatud eeskirjad peaksid jätkuvalt käsitlema hobuslaste seerumit, mis on ette nähtud kasutamiseks mis tahes tehnilisel otstarbel, sealhulgas meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, mistõttu ei ole vaja kõnealuseid eeskirju muuta. XI peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema selliste töötlemata loomsete kõrvalsaaduste importi, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse ja mida imporditakse mis tahes kasutusotstarbeks, kaasa arvatud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostika või laboratoorsete reaktiivide jaoks.

| (8) | Täpsustamisest tulenevalt on vaja teha mõned muudatused teatavatesse määruse (EÜ) nr 1774/2002 X lisas sätestatud terviseohutuse näidissertifikaatidesse. |
| --- | --- |

(8)

Täpsustamisest tulenevalt on vaja teha mõned muudatused teatavatesse määruse (EÜ) nr 1774/2002 X lisas sätestatud terviseohutuse näidissertifikaatidesse.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse artiklis 2 määratletud “vahesaaduste” impordi suhtes ühendusse ja nende transiidi suhtes ühenduse kaudu.

Artikkel 2

Mõiste

“Vahesaadus” on 3. kategooria materjalist saadud toode, mis on ette nähtud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite või laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks ning mille kavandamis-, ümberkujundamis- ja valmistamisetapid on olnud piisavalt põhjalikud, nii et seda võib käsitleda töödeldud saadusena ja kõnealusele otstarbele vastava materjalina, ning mis nõuab ainult mõningast käitlemist või ümberkujundamist, näiteks segamist, pealistamist, monteerimist, pakkimist või märgistamist, et seda oleks võimalik turule viia või kasutusele võtta kooskõlas asjaomaste lõpptoodete suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 3

Import

Liikmesriigid lubavad importida järgmistele tingimustele vastavaid vahesaadusi:

| a) | need on pärit kolmandatest riikidest, mis on Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni liikmetena loetletud OIE bülletäänis; |
| --- | --- |

a)

need on pärit kolmandatest riikidest, mis on Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni liikmetena loetletud OIE bülletäänis;

| b) | need pärinevad ettevõttest, mis on registreeritud või tunnustatud käesoleva artikli punktis a osutatud kolmanda riigi pädeva asutuse poolt käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

need pärinevad ettevõttest, mis on registreeritud või tunnustatud käesoleva artikli punktis a osutatud kolmanda riigi pädeva asutuse poolt käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimustel;

| c) | need on saadud ainult 3. kategooria materjalist; |
| --- | --- |

c)

need on saadud ainult 3. kategooria materjalist;

| d) | igale partiile peab olema lisatud kaubadokument, kus on kirjas järgmine teave:






  i) | päritoluriik, |
| --- | --- | --- |

d)

igale partiile peab olema lisatud kaubadokument, kus on kirjas järgmine teave:

i)

päritoluriik,

| ii) | tootmisettevõtte nimi ning |
| --- | --- |

ii)

tootmisettevõtte nimi ning

| iii) | vahesaaduse välispakend kannab etiketti “AINULT MEDITSIINISEADMETE/IN VITRO DIAGNOSTIKA/LABORATOORSETE REAKTIIVIDE JAOKS”. |
| --- | --- |

iii)

vahesaaduse välispakend kannab etiketti “AINULT MEDITSIINISEADMETE/IN VITRO DIAGNOSTIKA/LABORATOORSETE REAKTIIVIDE JAOKS”.

Kaubadokument peab olema koostatud piirikontrolli teostava EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles ja sihtriigiks oleva EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles. Kõnealused liikmesriigid võivad vajaduse korral kasutada ka muid keeli, kui dokumendiga on kaasas ametlik tõlge;

| e) | neile on lisatud käesoleva määruse II lisas esitatud näidisdeklaratsioonile vastav importija deklaratsioon. See deklaratsioon peab olema koostatud piirikontrolli teostava EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles ja sihtriigiks oleva EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles. Kõnealused liikmesriigid võivad vajaduse korral kasutada ka muid keeli, kui dokumendiga on kaasas ametlik tõlge. |
| --- | --- |

e)

neile on lisatud käesoleva määruse II lisas esitatud näidisdeklaratsioonile vastav importija deklaratsioon. See deklaratsioon peab olema koostatud piirikontrolli teostava EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles ja sihtriigiks oleva EL liikmesriigi vähemalt ühes riigikeeles. Kõnealused liikmesriigid võivad vajaduse korral kasutada ka muid keeli, kui dokumendiga on kaasas ametlik tõlge.

Artikkel 4

Kontrollimine, transport ja märgistamine

1.   Ühendusse imporditud vahesaadusi kontrollitakse esmase sisenemise piiripunktis kooskõlas direktiivi 97/78/EÜ artikliga 4 ning need transporditakse otse ühendusse sisenemise piiripunktist kas:

| a) | määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 18 kohaselt tunnustatud tehnilisse ettevõttesse, kus vahesaadused segatakse, neid kasutatakse pealistamiseks või need monteeritakse, pakendatakse või märgistatakse enne nende turuleviimist või kasutuselevõttu vastavalt lõpptoote suhtes kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele; või |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 18 kohaselt tunnustatud tehnilisse ettevõttesse, kus vahesaadused segatakse, neid kasutatakse pealistamiseks või need monteeritakse, pakendatakse või märgistatakse enne nende turuleviimist või kasutuselevõttu vastavalt lõpptoote suhtes kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele; või

| b) | 3. kategooria vaheettevõttesse või lattu, mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 10 lõikele 3 või artiklile 11. |
| --- | --- |

b)

3. kategooria vaheettevõttesse või lattu, mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 10 lõikele 3 või artiklile 11.

2.   Ühenduse kaudu transiitveosena viidavaid vahesaadusi transporditakse kooskõlas direktiivi 97/78/EÜ artikliga 11.

3.   Asjaomase piirpunkti riiklik veterinaararst teavitab sihtkohas asuva ettevõtte eest vastutavat asutust partiist TRACES süsteemi kaudu.

4.   Vahesaaduste välispakendil peab olema järgmine märgistus: “AINULT MEDITSIINISEADMETE/IN VITRO DIAGNOSTIKA/LABORATOORSETE REAKTIIVIDE JAOKS”.

Artikkel 5

Kasutamine ja lähetamine

Sihtettevõtte käitaja või omanik või tema esindaja kasutab ja/või lähetab vahesaadusi ainult ettevõttele antud loas kindlaksmääratud tehnilisteks kasutusotstarveteks, millele osutatakse artikli 4 lõike 1 punktis a.

Artikkel 6

Arvestuse pidamine kasutamise ja lähetamise üle

Sihtettevõtte käitaja või omanik või tema esindaja peab arvestust vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 9 lõikele 1 ja esitab pädeva asutuse taotlusel vajalikud üksikasjad vahesaaduste ostmise, müümise, kasutamise ning varude ja nende ülejäägi kõrvaldamise kohta, et oleks võimalik kontrollida käesoleva määruse nõuete täitmist.

Artikkel 7

Kontrollimine

1.   Pädev asutus tagab kooskõlas direktiiviga 97/78/EÜ, et vahesaaduste saadetised saadetakse sellest EL liikmesriigist, kus toimub piirikontroll, käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud sihtettevõttesse või transiidi korral väljumise piiripunkti.

2.   Pädev asutus kontrollib käesoleva määruse nõuete täitmise kindlakstegemiseks korrapäraselt dokumente, et veenduda, kas imporditud vahesaaduste kogused ning ladustatud, kasutatud, lähetatud või kõrvaldatud vahesaaduste kogused kattuvad.

3.   Transiitveosena viidavate vahesaaduste saadetiste puhul teevad sisenemise ja väljumise piiripunktide eest vastutavad pädevad asutused vajaduse korral koostööd, et tagada saadetiste tõhus kontrollimine ja jälgitavus.

Artikkel 8

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII ja X lisa muudatused

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII ja X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 208/2006 (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25–31).

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

2

---

I LISA

Artikli 3 punkti b kohased päritoluettevõtte registreerimise või tunnustamise tingimused

| 1. | Ettevõtte käitaja või omanik või tema esindaja:






  a) | tagab, et ettevõttel on nõuetekohased 3. kategooria materjali ümberkujundamise vahendid, et viia lõpule artiklis 2 osutatud kavandamis-, ümberkujundamis- ja valmistamisetapid; |
| --- | --- | --- |

1.

Ettevõtte käitaja või omanik või tema esindaja:

a)

tagab, et ettevõttel on nõuetekohased 3. kategooria materjali ümberkujundamise vahendid, et viia lõpule artiklis 2 osutatud kavandamis-, ümberkujundamis- ja valmistamisetapid;

| b) | seab sisse kasutatavate protsesside kriitiliste punktide seire ja kontrolli meetodid ning rakendab neid; |
| --- | --- |

b)

seab sisse kasutatavate protsesside kriitiliste punktide seire ja kontrolli meetodid ning rakendab neid;

| c) | säilitab punkti b kohaselt saadud andmeid pädevale asutusele esitamiseks vähemalt kaks aastat; |
| --- | --- |

c)

säilitab punkti b kohaselt saadud andmeid pädevale asutusele esitamiseks vähemalt kaks aastat;

| d) | teavitab pädevat asutust, kui kättesaadavatest andmetest ilmneb tõsine oht loomade või inimeste tervisele. |
| --- | --- |

d)

teavitab pädevat asutust, kui kättesaadavatest andmetest ilmneb tõsine oht loomade või inimeste tervisele.

| 2. | Kolmanda riigi pädev asutus kontrollib ja inspekteerib käesoleva määruse kohaselt registreeritud või tunnustatud ettevõtteid korrapäraste ajavahemike järel.






  a) | Inspekteerimiste ja järelevalve sagedus sõltub ettevõtte suurusest, toodangu liigist, riskianalüüsist ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP-süsteemi) põhimõtete kohaselt esitatud tagatistest. |
| --- | --- | --- |

2.

Kolmanda riigi pädev asutus kontrollib ja inspekteerib käesoleva määruse kohaselt registreeritud või tunnustatud ettevõtteid korrapäraste ajavahemike järel.

a)

Inspekteerimiste ja järelevalve sagedus sõltub ettevõtte suurusest, toodangu liigist, riskianalüüsist ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP-süsteemi) põhimõtete kohaselt esitatud tagatistest.

| b) | Kui pädeva asutuse tehtud kontrollimisel ilmneb, et üht või mitut käesoleva määruse nõuet ei ole täidetud, võtab pädev asutus asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

b)

Kui pädeva asutuse tehtud kontrollimisel ilmneb, et üht või mitut käesoleva määruse nõuet ei ole täidetud, võtab pädev asutus asjakohased meetmed.

| c) | Pädev asutus koostab oma territooriumil asuvate ja käesoleva määruse kohaselt tunnustatud ettevõtete loetelu. Ta määrab igale ettevõttele ametliku numbri, millega identifitseeritakse ettevõte ja selle tegevuse laad. Nimetatud loetelu ning selle hilisemad muudatused esitatakse piirikontrolli teostavale EL liikmesriigile ja sihtliikmesriigile. |
| --- | --- |

c)

Pädev asutus koostab oma territooriumil asuvate ja käesoleva määruse kohaselt tunnustatud ettevõtete loetelu. Ta määrab igale ettevõttele ametliku numbri, millega identifitseeritakse ettevõte ja selle tegevuse laad. Nimetatud loetelu ning selle hilisemad muudatused esitatakse piirikontrolli teostavale EL liikmesriigile ja sihtliikmesriigile.

---

II LISA

Näidisdeklaratsioon meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides kasutatavate vahesaaduste importimiseks kolmandatest riikidest ja transiidiks läbi Euroopa Ühenduse

Image

NÄIDISDEKLARATSIOON MEDITSIINISEADMETES, IN VITRO DIAGNOSTIKAS JA LABORATOORSETES REAKTIIVIDES KASUTATAVATE VAHESAADUSTE LÄHETAMISEKS EUROOPA ÜHENDUSSE VÕI TRANSIIDIKS LÄBI ÜHENDUSE

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et eespool osutatud vahesaadused on ette nähtud minu poolt ühendusse importimiseks ja et

| 1. | need on saadud 3. kategooria materjalist, millele osutatakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 (1) artiklis 6, ning on ette nähtud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite või laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks; |
| --- | --- |

1.

need on saadud 3. kategooria materjalist, millele osutatakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 (1) artiklis 6, ning on ette nähtud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite või laboratoorsete reaktiivide valmistamiseks;

| 2. | nende kavandamis-, ümberkujundamis- ja valmistamisetapid on olnud piisavalt põhjalikud, nii et neid võib käsitleda töödeldud ja kõnealusele otstarbele vastava saadusena, ning nad nõuavad ainult mõningast käitlemist või ümberkujundamist, näiteks segamist, pealistamist, monteerimist, pakkimist või märgistamist, et neid oleks võimalik turule viia või kasutusele võtta kooskõlas asjaomaste lõpptoodete suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega; |
| --- | --- |

2.

nende kavandamis-, ümberkujundamis- ja valmistamisetapid on olnud piisavalt põhjalikud, nii et neid võib käsitleda töödeldud ja kõnealusele otstarbele vastava saadusena, ning nad nõuavad ainult mõningast käitlemist või ümberkujundamist, näiteks segamist, pealistamist, monteerimist, pakkimist või märgistamist, et neid oleks võimalik turule viia või kasutusele võtta kooskõlas asjaomaste lõpptoodete suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega;

| 3. | nende välispakend kannab märgistust “KASUTAMISEKS ÜKSNES MEDITSIINISEADMETES/IN VITRO DIAGNOSTIKAS/LABORATOORSETES REAKTIIVIDES” ning |
| --- | --- |

3.

nende välispakend kannab märgistust “KASUTAMISEKS ÜKSNES MEDITSIINISEADMETES/IN VITRO DIAGNOSTIKAS/LABORATOORSETES REAKTIIVIDES” ning

| 4. | neid ei kasutata ühenduses üheski tootmisetapis söödana, söödatoorainena, orgaanilise väetisena ega mullaparandusainena ja nad toimetatakse otse järgmisesse ettevõttesse: | Nimi: ... |
| --- | --- | --- |

4.

neid ei kasutata ühenduses üheski tootmisetapis söödana, söödatoorainena, orgaanilise väetisena ega mullaparandusainena ja nad toimetatakse otse järgmisesse ettevõttesse:

Nimi: ...

| | Aadress: ... |
| --- | --- |

Aadress: ...

Importija

| | Nimi: ... |
| --- | --- |

Nimi: ...

| | Aadress: ... |
| --- | --- |

Aadress: ...

...

| | (koht) |
| --- | --- |

(koht)

| | (kuupäev) |
| --- | --- |

(kuupäev)

Allkiri ...

---

(1)  Loetelu 3. kategooria materjalidest (millele osutatakse määruses (EÜ) nr 1774/2002, EÜT L 273, 10.10.2002, lk. 1):

| a) | tapetud loomade osad, mis on vastavalt ühenduse õigusaktidele inimtoiduks kõlblikud, kuid ei ole kaubanduslikel põhjustel inimtoiduks ette nähtud, |
| --- | --- |

a)

tapetud loomade osad, mis on vastavalt ühenduse õigusaktidele inimtoiduks kõlblikud, kuid ei ole kaubanduslikel põhjustel inimtoiduks ette nähtud,

| b) | tapetud loomade osad, mis on inimtoiduks kõlbmatuna tagasi lükatud, kuid millel pole inimestele või loomadele nakkavate haiguste tunnuseid ja mis on saadud vastavalt ühenduse õigusaktidele inimtoiduks kõlblikest rümpadest, |
| --- | --- |

b)

tapetud loomade osad, mis on inimtoiduks kõlbmatuna tagasi lükatud, kuid millel pole inimestele või loomadele nakkavate haiguste tunnuseid ja mis on saadud vastavalt ühenduse õigusaktidele inimtoiduks kõlblikest rümpadest,

| c) | toornahad, kabjad ja sarved, seaharjased ning suled, mis on pärit tapamajas tapetud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse kontrolli ja kelle puhul on selle tulemusel leitud, et nad vastavad ühenduse õigusaktide kohaselt inimtoiduks tapmise tingimustele, |
| --- | --- |

c)

toornahad, kabjad ja sarved, seaharjased ning suled, mis on pärit tapamajas tapetud loomadelt, kes on läbinud tapaeelse kontrolli ja kelle puhul on selle tulemusel leitud, et nad vastavad ühenduse õigusaktide kohaselt inimtoiduks tapmise tingimustele,

| d) | veri, mis on saadud muudelt tapamajas tapetud loomadelt kui mäletsejalistelt, kes on läbinud tapaeelse kontrolli ja kelle puhul on selle tulemusel leitud, et nad vastavad ühenduse õigusaktide kohaselt inimtoiduks tapmise tingimustele, |
| --- | --- |

d)

veri, mis on saadud muudelt tapamajas tapetud loomadelt kui mäletsejalistelt, kes on läbinud tapaeelse kontrolli ja kelle puhul on selle tulemusel leitud, et nad vastavad ühenduse õigusaktide kohaselt inimtoiduks tapmise tingimustele,

| e) | loomsed kõrvalsaadused, mis on saadud inimtoiduks ettenähtud toodete tootmisel, sealhulgas kondid ja kõrned, |
| --- | --- |

e)

loomsed kõrvalsaadused, mis on saadud inimtoiduks ettenähtud toodete tootmisel, sealhulgas kondid ja kõrned,

| f) | endine loomne toit või endine toit, mis sisaldab loomse päritoluga tooteid (v.a toidujäätmed), mis ei ole kaubanduslikel põhjustel, tootmisprobleemide, pakendi defektide või muude defektide tõttu enam inimtoiduks ette nähtud ning mis ei kujuta ohtu inimestele või loomadele, |
| --- | --- |

f)

endine loomne toit või endine toit, mis sisaldab loomse päritoluga tooteid (v.a toidujäätmed), mis ei ole kaubanduslikel põhjustel, tootmisprobleemide, pakendi defektide või muude defektide tõttu enam inimtoiduks ette nähtud ning mis ei kujuta ohtu inimestele või loomadele,

| g) | selliste loomade piim, kes ei ilmuta mingeid selle toote kaudu inimestele või loomadele nakkavate haiguste kliinilisi tunnuseid, |
| --- | --- |

g)

selliste loomade piim, kes ei ilmuta mingeid selle toote kaudu inimestele või loomadele nakkavate haiguste kliinilisi tunnuseid,

| h) | kalajahu valmistamise eesmärgil avamerelt püütud kala või muud mereloomad, v.a mereimetajad, |
| --- | --- |

h)

kalajahu valmistamise eesmärgil avamerelt püütud kala või muud mereloomad, v.a mereimetajad,

| i) | kala kõrvalsaadused, mis on saadud ettevõtetest, kus valmistatakse inimtoiduks ettenähtud kalatooteid, |
| --- | --- |

i)

kala kõrvalsaadused, mis on saadud ettevõtetest, kus valmistatakse inimtoiduks ettenähtud kalatooteid,

| j) | karploomade karbid, haudejaamade kõrvalsaadused ja koorepragudega munade kõrvalsaadused, mis on pärit loomadelt, kes ei ilmuta mingeid selle toote kaudu inimestele või loomadele nakkavate haiguste kliinilisi tunnuseid. |
| --- | --- |

j)

karploomade karbid, haudejaamade kõrvalsaadused ja koorepragudega munade kõrvalsaadused, mis on pärit loomadelt, kes ei ilmuta mingeid selle toote kaudu inimestele või loomadele nakkavate haiguste kliinilisi tunnuseid.

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII ja X lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

1.

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | XI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

b)

XI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2. | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 4. peatüki C osas asendatakse terviseohutuse sertifikaadi pealkiri “Euroopa Ühendusse lähetatavate veretoodete kohta, mida kasutatakse tehnilisel otstarbel, kaasa arvatud farmaatsiatoodetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsete reaktiividena (v.a hobuslaste seerum)” järgmise pealkirjaga:
  “Euroopa Ühendusse tehnilisel otstarbel kasutamiseks lähetatavate veretoodete kohta, välja arvatud hobuslaste seerum ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2007/2006 artiklis 1 osutatud vahesaadused” |
| --- | --- | --- |

2.

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

4. peatüki C osas asendatakse terviseohutuse sertifikaadi pealkiri “Euroopa Ühendusse lähetatavate veretoodete kohta, mida kasutatakse tehnilisel otstarbel, kaasa arvatud farmaatsiatoodetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsete reaktiividena (v.a hobuslaste seerum)” järgmise pealkirjaga:

“Euroopa Ühendusse tehnilisel otstarbel kasutamiseks lähetatavate veretoodete kohta, välja arvatud hobuslaste seerum ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2007/2006 artiklis 1 osutatud vahesaadused”

| b) | 8. peatüki B osas asendatakse terviseohutuse sertifikaadi pealkiri “Euroopa Ühendusse tehniliste toodete (sealhulgas farmaatsiatoodete) (1) valmistamiseks lähetatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta” järgmise pealkirjaga:
  “Euroopa Ühendusse tehnilisel otstarbel kasutamiseks lähetatavate loomsete kõrvalsaaduste (1) kohta”. |
| --- | --- |

b)

8. peatüki B osas asendatakse terviseohutuse sertifikaadi pealkiri “Euroopa Ühendusse tehniliste toodete (sealhulgas farmaatsiatoodete) (1) valmistamiseks lähetatavate loomsete kõrvalsaaduste kohta” järgmise pealkirjaga:

“Euroopa Ühendusse tehnilisel otstarbel kasutamiseks lähetatavate loomsete kõrvalsaaduste (1) kohta”.

---

(1)  Välja arvatud toorveri, toorpiim, kabiloomade toornahad ja seaharjased (vt kõnealuste toodete importi käsitlevad asjakohased erisertifikaadid), samuti vill, karvad, suled ja sulgede osad. Käesolevat sertifikaati ei kasutata määruses (EÜ) nr 2007/2006 määratletud vahesaaduste puhul (vt kõnealuste toodete importi käsitlevad asjakohased tingimused ja näidisdeklaratsioonid).

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/105

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2008/2006,

22 detsember 2006,

milles sätestatakse Horvaatiast, Bosnia ja Hertsegoviinast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist ning Serbiast, Montenegrost ja Kosovost pärit baby-beef-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 2007. aastal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000) (2) artikli 4 lõikes 2 on sätestatud aastaseks soodustariifikvoodiks 11 475 tonni baby-beef-tooteid, mis jaguneb Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia, Montenegro ja Kosovo vahel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000) (2) artikli 4 lõikes 2 on sätestatud aastaseks soodustariifikvoodiks 11 475 tonni baby-beef-tooteid, mis jaguneb Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia, Montenegro ja Kosovo vahel.

| (2) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2005/40/EÜ, Euratom, (3) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2004/239/EÜ, Euratom, (4) on sätestatud baby-beef-toodete aastasteks soodustariifikvootideks vastavalt 9 400 ja 1 650 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2005/40/EÜ, Euratom, (3) ning ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelises stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, mis kiideti heaks nõukogu ja komisjoni otsusega 2004/239/EÜ, Euratom, (4) on sätestatud baby-beef-toodete aastasteks soodustariifikvootideks vastavalt 9 400 ja 1 650 tonni.

| (3) | Nõukogu 19. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2248/2001 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (5) artiklis 2 ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 153/2002 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (6) artiklis 2 on ette nähtud, et baby-beef-toodete soodustuste rakendamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 19. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2248/2001 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (5) artiklis 2 ja nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 153/2002 (ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta) (6) artiklis 2 on ette nähtud, et baby-beef-toodete soodustuste rakendamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad.

| (4) | Kontrolli eesmärgil sätestatakse määruses (EÜ) nr 2007/2000, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia, Montenegro ja Kosovo baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel tuleb esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et liha on pärit sertifikaadi väljastanud riigist ning vastab täpselt kõnealuse määruse II lisa määratlusele. Ühtlustamise huvides tuleks ka Horvaatiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit sertifikaadi välja andnud riigist ning need vastavad täpselt vastavalt Horvaatiaga või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisa määratlusele. Tuleks kehtestada autentsussertifikaatide näidis ja nende kasutamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Kontrolli eesmärgil sätestatakse määruses (EÜ) nr 2007/2000, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia, Montenegro ja Kosovo baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel tuleb esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et liha on pärit sertifikaadi väljastanud riigist ning vastab täpselt kõnealuse määruse II lisa määratlusele. Ühtlustamise huvides tuleks ka Horvaatiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit sertifikaadi välja andnud riigist ning need vastavad täpselt vastavalt Horvaatiaga või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisa määratlusele. Tuleks kehtestada autentsussertifikaatide näidis ja nende kasutamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (5) | Kosovos, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, allub rahvusvahelisele tsiviilhaldusele, mida teostab ÜRO esindus Kosovos (UNMIK), ja Montenegros on loodud eraldi tolliamet. Seetõttu tuleks kehtestada Montenegro või Kosovo tolliterritooriumilt pärit kaupade jaoks spetsiaalne autentsussertifikaat. |
| --- | --- |

(5)

Kosovos, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244, allub rahvusvahelisele tsiviilhaldusele, mida teostab ÜRO esindus Kosovos (UNMIK), ja Montenegros on loodud eraldi tolliamet. Seetõttu tuleks kehtestada Montenegro või Kosovo tolliterritooriumilt pärit kaupade jaoks spetsiaalne autentsussertifikaat.

| (6) | Asjaomaseid kvoote tuleks hallata impordilitsentside abil. Sel eesmärgil tuleks kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (7) ja komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta, (8) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaseid kvoote tuleks hallata impordilitsentside abil. Sel eesmärgil tuleks kohaldada komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (7) ja komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta, (8) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.

| (7) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (9) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvoodid hakkavad kehtima 1. jaanuarist 2007. Määrusega (EÜ) nr 1301/2006 kehtestatakse eelkõige üksikasjalikud eeskirjad impordilitsentsi taotluste, taotlejate seisundi ja litsentside väljaandmise kohta. Kõnealuse määrusega piiratakse litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päevaga. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleb kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud täiendavate tingimuste või erandite kohaldamist. Vajaduse korral tuleb käesoleva määruse sätted viia vastavusse määrusega (EÜ) nr 1301/2006. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi) (9) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvoodid hakkavad kehtima 1. jaanuarist 2007. Määrusega (EÜ) nr 1301/2006 kehtestatakse eelkõige üksikasjalikud eeskirjad impordilitsentsi taotluste, taotlejate seisundi ja litsentside väljaandmise kohta. Kõnealuse määrusega piiratakse litsentside kehtivusaeg imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päevaga. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleb kohaldada käesoleva määruse kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud täiendavate tingimuste või erandite kohaldamist. Vajaduse korral tuleb käesoleva määruse sätted viia vastavusse määrusega (EÜ) nr 1301/2006.

| (8) | Asjaomaste toodete impordi nõuetekohase korraldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside väljastamisel eelkõige kontrollida autentsussertifikaatide kandeid. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomaste toodete impordi nõuetekohase korraldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside väljastamisel eelkõige kontrollida autentsussertifikaatide kandeid.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajavahemikuks 1. jaanuarist31. detsembrini 2007 avatakse järgmised tariifikvoodid:

| a) | 9 400 tonni Horvaatiast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

a)

9 400 tonni Horvaatiast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| b) | 1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

b)

1 500 tonni Bosnia ja Hertsegoviinast pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| c) | 1 650 tonni endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina; |
| --- | --- |

c)

1 650 tonni endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina;

| d) | 9 975 tonni Serbiast, Montenegrost ja Kosovost pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina. |
| --- | --- |

d)

9 975 tonni Serbiast, Montenegrost ja Kosovost pärit baby-beef-tooteid, väljendatud rümba massina.

Esimeses lõigus osutatud kvootide järjekorranumbrid on vastavalt 09.4503, 09.4504, 09.4505 ja 09.4506.

Kõnealuste kvootide arvutamisel vastab 100 kg eluskaalus 50 kilogrammile rümba massina väljendatuna.

2.   Lõikes 1 osutatud kvootide alusel kohaldatav tollimaks on 20 % väärtuselisest tollimaksust ja 20 % koguselisest tollimaksust, nagu on sätestatud ühises tollitariifistikus.

3.   Lõikes 1 nimetatud kvootide piires imporditakse ainult teatavaid elusloomi ja teatavat liha, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 2007/2000 II lisas, Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas ja mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 ja ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 ja ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 ja ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 ja ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Artikkel 2

Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, kohaldatakse artiklis 1 osutatud kvootide alusel tehtavate imporditoimingute suhtes määrusi (EÜ) nr 1445/95, (EÜ) nr 1291/2000 ning määruse (EÜ) nr 1301/2006 I ja III peatükki.

Artikkel 3

1.   Litsentsitaotluste ja litsentside lahtrisse 8 tuleb kanda päritoluriik või tolliterritoorium, “jah” vastuse korral tehakse lahtrisse rist. Litsentsidega kaasneb kohustus importida märgitud riigist või tolliterritooriumilt.

Litsentside ja litsentsitaotluste lahtrisse 20 tehakse üks I lisas loetletud kannetest.

2.   Artikli 4 kohaselt koostatud autentsussertifikaadi originaal ja selle koopia esitatakse pädevale asutusele koos autentsussertifikaadiga seotud esimese impordilitsentsi taotlusega.

Autentsussertifikaate võib kasutada sellel märgitud koguse piires rohkem kui ühe impordilitsentsi väljaandmiseks. Rohkem kui ühe litsentsi väljaandmise korral kinnitab pädev asutus autentsussertifikaadi, tehes määratud koguse kohta märke.

3.   Pädevad asutused võivad impordilitsentsid välja anda üksnes pärast veendumist, et kogu autentsussertifikaadil esitatud teave vastab igal nädalal komisjonilt asjaomase impordi kohta saadud teabele. Litsentsid antakse pärast seda viivitamata välja.

Artikkel 4

1.   Kõigi artiklis 1 osutatud kvootide alusel toimuva impordi litsentsi taotlustega peab olema kaasas II lisas loetletud ekspordiriigi või tolliterritooriumi ametiasutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit kõnealusest riigist või tolliterritooriumilt ning need vastavad kas määruse (EÜ) nr 2007/2000 II lisas, Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisas esitatud määratlusele.

2.   Autentsussertifikaatide väljaandmisel vormistatakse üks originaaleksemplar ja kaks koopiat, mis trükitakse ja täidetakse ühes ühenduse ametlikus keeles vastavalt III, IV, V, VI, VII ja VIII lisas esitatud näidistele asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi jaoks. Need võib trükkida ja täita ka ekspordiriigi või tolliterritooriumi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest.

Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus impordilitsentsi taotlus esitatakse, võivad nõuda sertifikaadi tõlke esitamist.

3.   Originaalsertifikaat ja selle koopiad võivad olla trükitud või käsitsi kirjutatud. Viimasel juhul tuleb need täita musta tindi ja trükitähtedega.

Sertifikaadi vormide mõõtmed on 210 × 297 mm. Kasutatava paberi kaal on vähemalt 40 g/m2. Originaal on valge, esimene koopia roosa ja teine koopia kollane.

4.   Igal sertifikaadil on eraldi seerianumber, millele järgneb väljastava riigi või tolliterritooriumi nimi.

Koopiatel on sama seerianumber ja nimi kui originaalil.

5.   Sertifikaadid kehtivad üksnes juhul, kui II lisas loetletud väljastav asutus on need nõuetekohaselt kinnitanud.

6.   Sertifikaadid peetakse nõuetekohaselt kinnitatuks, kui neil on märgitud väljastamise kuupäev ja koht ning neil on väljastava asutuse tempel ja alla kirjutamiseks volitatud isiku või isikute allkiri.

Artikkel 5

1.   II lisas loetletud väljastavad asutused:

| a) | on väljastava asutusena tunnustatud asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi poolt; |
| --- | --- |

a)

on väljastava asutusena tunnustatud asjaomase ekspordiriigi või tolliterritooriumi poolt;

| b) | kohustuvad kontrollima sertifikaatide kandeid; |
| --- | --- |

b)

kohustuvad kontrollima sertifikaatide kandeid;

| c) | kohustuvad edastama komisjonile vähemalt kord nädalas kogu teabe, mis võimaldab kontrollida autentsussertifikaatide kandeid, eelkõige sertifikaadi numbrit, eksportijat, kaubasaajat, sihtriiki, toodet (elusloomad/liha), netomassi ja allkirjastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

kohustuvad edastama komisjonile vähemalt kord nädalas kogu teabe, mis võimaldab kontrollida autentsussertifikaatide kandeid, eelkõige sertifikaadi numbrit, eksportijat, kaubasaajat, sihtriiki, toodet (elusloomad/liha), netomassi ja allkirjastamise kuupäeva.

2.   Komisjon vaatab II lisa loetelu uuesti läbi, kui lõike 1 punktis a osutatud tingimust enam ei täideta, kui väljastav asutus ei suuda täita mõnda endale võetud kohustust või kui nimetatakse uus väljastav asutus.

Artikkel 6

Autentsussertifikaadid ja impordilitsentsid kehtivad kolm kuud alates nende väljastamise kuupäevast.

Artikkel 7

Asjaomased ekspordiriigid ja tolliterritooriumid edastavad komisjonile nende väljastavate asutuste poolt kasutatavate templijäljendite näidised ja autentsussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isikute nimed ning allkirjad. Komisjon edastab kõnealuse teabe liikmesriikide pädevatele asutustele.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22 detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1946/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 304, 21.11.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 26).

5

(6)  EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 30).

6

(7)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 410/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 7 ).

7

(8)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006 (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

8

(9)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

9

---

I LISA

Artikli 3 lõikes 1 viidatud kanded

| — | : | bulgaaria keeles | : | “Baby beef” (Регламент (ЕО) No 2008/2006) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | “Baby beef” (Reglamento (CE) no 2008/2006) |
| — | : | tšehhi keeles | : | “Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | taani keeles | : | “Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2008/2006) |
| — | : | saksa keeles | : | “Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006) |
| — | : | eesti keeles | : | “Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2008/2006) |
| — | : | kreeka keeles | : | “Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006) |
| — | : | inglise keeles | : | “Baby beef” (Regulation (EC) No 2008/2006) |
| — | : | prantsuse keeles | : | “Baby beef” (Règlement (CE) no 2008/2006) |
| — | : | itaalia keeles | : | “Baby beef” (Regolamento (CE) n. 2008/2006) |
| — | : | läti keeles | : | “Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2008/2006) |
| — | : | leedu keeles | : | “Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006) |
| — | : | ungari keeles | : | “Baby beef” (2008/2006/EK rendelet) |
| — | : | malta keeles | : | “Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2008/2006) |
| — | : | hollandi keeles | : | “Baby beef” (Verordening (EG) nr 2008/2006) |
| — | : | poola keeles | : | “Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006) |
| — | : | portugali keeles | : | “Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 2008/2006) |
| — | : | rumeenia keeles | : | “Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006) |
| — | : | slovaki keeles | : | “Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | sloveeni keeles | : | “Baby beef” (Uredba (ES) št. 2008/2006) |
| — | : | soome keeles | : | “Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2008/2006) |
| — | : | rootsi keeles | : | “Baby beef” (Förordning (EG) nr 2008/2006) |

—

:

bulgaaria keeles

:

“Baby beef” (Регламент (ЕО) No 2008/2006)

—

:

hispaania keeles

:

“Baby beef” (Reglamento (CE) no 2008/2006)

—

:

tšehhi keeles

:

“Baby beef” (Nařízení (ES) č. 2008/2006)

—

:

taani keeles

:

“Baby beef” (Forordning (EF) nr. 2008/2006)

—

:

saksa keeles

:

“Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006)

—

:

eesti keeles

:

“Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 2008/2006)

—

:

kreeka keeles

:

“Baby beef” (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006)

—

:

inglise keeles

:

“Baby beef” (Regulation (EC) No 2008/2006)

—

:

prantsuse keeles

:

“Baby beef” (Règlement (CE) no 2008/2006)

—

:

itaalia keeles

:

“Baby beef” (Regolamento (CE) n. 2008/2006)

—

:

läti keeles

:

“Baby beef” (Regula (EK) Nr. 2008/2006)

—

:

leedu keeles

:

“Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006)

—

:

ungari keeles

:

“Baby beef” (2008/2006/EK rendelet)

—

:

malta keeles

:

“Baby beef” (Regolament (KE) Nru 2008/2006)

—

:

hollandi keeles

:

“Baby beef” (Verordening (EG) nr 2008/2006)

—

:

poola keeles

:

“Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006)

—

:

portugali keeles

:

“Baby beef” (Regulamento (CE) n.o 2008/2006)

—

:

rumeenia keeles

:

“Baby beef” (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006)

—

:

slovaki keeles

:

“Baby beef” (Nariadenie (ES) č. 2008/2006)

—

:

sloveeni keeles

:

“Baby beef” (Uredba (ES) št. 2008/2006)

—

:

soome keeles

:

“Baby beef” (Asetus (EY) N:o 2008/2006)

—

:

rootsi keeles

:

“Baby beef” (Förordning (EG) nr 2008/2006)

---

II LISA

Väljastav asutus:

| — | Horvaatia Vabariik: Horvaatia loomakasvatuskeskus, Zagreb, Horvaatia. |
| --- | --- |

—

Horvaatia Vabariik: Horvaatia loomakasvatuskeskus, Zagreb, Horvaatia.

| — | Bosnia ja Hertsegoviina: |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina:

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik: |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik:

| — | Serbia: (1)“YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslaavia”. |
| --- | --- |

—

Serbia: (1)“YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrad, Jugoslaavia”.

| — | Montenegro: |
| --- | --- |

—

Montenegro:

| — | Serbia/Kosovo: |
| --- | --- |

—

Serbia/Kosovo:

---

(1)  Välja arvatud Kosovo, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244.

---

III LISA

Image

---

IV LISA

Image

---

V LISA

Image

---

VI LISA

Image

---

VII LISA

Image

---

VIII LISA

Image

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/117 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/117

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2009/2006,

27. detsember 2006,

millega määratakse kindlaks piima ja piimatoodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust piima- ja piimatooteturu olukorda, tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõike 3 teises lõigus on sätestatud, et eksporditoetused võivad erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vastastikuse mõistmise memorandumiga piimapulbri impordi kaitse kohta Dominikaani Vabariigis, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/486/EÜ, (3) kohaldatakse teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele ühenduse piimatoodetele vähendatud tollimaksu määra. Seepärast peaks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendama.

| (5) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 31 sätestatud eksporditoetust antakse toodete ja koguste puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas, komisjoni määruse (EÜ) nr 174/1999 (4) artikli 1 lõikes 4 nimetatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. detsember 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

3

(4)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8.

4

---

LISA

Alates 1. jaanuarist 2007 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 36,64 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,34 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 23,07 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 19,25 |
| L20 | EUR/100 kg | 24,71 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 19,96 |
| L20 | EUR/100 kg | 25,63 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,31 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,89 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,16 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,10 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,21 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,53 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 20,81 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 74,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 100,56 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 65,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 88,73 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 68,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 92,26 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 89,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 121,06 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 71,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 96,82 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 22,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,32 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 18,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,60 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,75 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 8,49 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,61 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 16,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,01 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 22,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,54 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,32 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 27,10 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,89 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,66 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 26,64 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,29 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 27,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,20 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 30,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,50 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,34 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,73 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 22,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,15 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,96 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 34,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,05 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,37 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 33,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,07 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,99 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,17 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 26,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,20 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 27,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,50 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 27,46 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,22 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,67 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,60 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,79 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 29,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,11 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 26,16 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,24 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 27,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,07 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 29,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 41,66 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 28,99 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,97 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 22,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,32 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 23,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,34 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L02 | : | Andorra ja Gibraltar. |
| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

36,64

L20

EUR/100 kg

52,34

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,97

L20

EUR/100 kg

23,07

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

19,25

L20

EUR/100 kg

24,71

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

19,96

L20

EUR/100 kg

25,63

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,31

L20

EUR/100 kg

21,89

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,16

L20

EUR/100 kg

13,10

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

15,21

L20

EUR/100 kg

19,53

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

16,22

L20

EUR/100 kg

20,81

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

74,58

L20

EUR/100 kg

100,56

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

65,81

L20

EUR/100 kg

88,73

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

68,43

L20

EUR/100 kg

92,26

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

89,79

L20

EUR/100 kg

121,06

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

71,81

L20

EUR/100 kg

96,82

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

22,65

L40

EUR/100 kg

28,32

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

18,89

L40

EUR/100 kg

23,60

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,01

L40

EUR/100 kg

8,75

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

8,49

L40

EUR/100 kg

10,61

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

16,82

L40

EUR/100 kg

21,01

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

22,83

L40

EUR/100 kg

28,54

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

30,32

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

27,10

L40

EUR/100 kg

33,89

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

4,98

L40

EUR/100 kg

11,66

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

26,64

L40

EUR/100 kg

33,29

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

27,36

L40

EUR/100 kg

34,20

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

30,47

L40

EUR/100 kg

43,50

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

26,79

L40

EUR/100 kg

38,34

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

34,73

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

22,43

L40

EUR/100 kg

32,15

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

34,52

L40

EUR/100 kg

49,96

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

34,01

L40

EUR/100 kg

49,05

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,37

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

33,17

L40

EUR/100 kg

48,07

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

27,91

L40

EUR/100 kg

39,99

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

25,27

L40

EUR/100 kg

36,17

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

26,21

L40

EUR/100 kg

37,20

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

27,72

L40

EUR/100 kg

40,50

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

27,46

L40

EUR/100 kg

39,22

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

22,67

L40

EUR/100 kg

32,60

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

40,79

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

29,48

L40

EUR/100 kg

43,11

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

25,62

L40

EUR/100 kg

37,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

26,16

L40

EUR/100 kg

38,24

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

27,29

L40

EUR/100 kg

39,07

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

29,24

L40

EUR/100 kg

41,66

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

28,99

L40

EUR/100 kg

40,97

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

22,63

L40

EUR/100 kg

33,32

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

23,33

L40

EUR/100 kg

33,34

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L02

:

Andorra ja Gibraltar.

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

(1)  Otsuses 98/486/EÜ nimetatud asjaomastele toodetele, mis on ette nähtud eksportimiseks Dominikaani Vabariiki 2006/2007. aasta kvoodi alusel ning mis vastavad määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a kindlaksmääratud tingimustele, kohaldatakse järgmisi määrasid:

| a) | CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

a)

CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted

0,00 EUR/100 kg

| b) | CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted

28,00 EUR/100 kg

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| L02 | : | Andorra ja Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |
| L04 | : | Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. |
| L40 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll. |

L02

:

Andorra ja Gibraltar.

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, Ceuta, Melilla, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud L02, L04, Ceuta, Melilla, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll.

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/121 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/121

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2010/2006,

27. detsember 2006,

millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2007. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordikorraga ja tariifikvootide avamisega, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Kui impordilitsentsid anti välja 2006. aasta teiseks pooleks teatavate määruses (EÜ) nr 2535/2001 osutatud kvootide jaoks, hõlmasid litsentsitaotlused väiksemaid koguseid kui asjaomaste toodete puhul saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata iga kvoodi puhul ajavahemikul 1. jaanuarist–30. juunini 2007 saadaolev kogus, võttes arvesse jaotamata koguseid, mis tulenevad komisjoni määrustest (EÜ) nr 1130/2006, (3) millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses võib rahuldada 2006. aasta juulis esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete jaoks määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud teatavate tariifikvootide alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1. jaanuarist–30. juunini 2007 saadaolevad kogused määruses (EÜ) nr 2535/2001 osutatud teatavate kvootide impordiaasta teiseks pooleks on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. detsembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. detsember 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1984/2006 (ELT L 387, 29.12.2006, lk. 1).

2

(3)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 10.

3

---

I.A LISA

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 52 046,5 |
| 09.4591 | 5 360,0 |
| 09.4592 | 18 438,0 |
| 09.4593 | 5 260,0 |
| 09.4594 | 14 233,5 |
| 09.4595 | 7 502,5 |
| 09.4596 | 17 033,6 |
| 09.4599 | 5 680,0 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4590

52 046,5

09.4591

5 360,0

09.4592

18 438,0

09.4593

5 260,0

09.4594

14 233,5

09.4595

7 502,5

09.4596

17 033,6

09.4599

5 680,0

---

I.F LISA

Šveits

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 600,0 |
| 09.4156 | 5 844,4 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4155

1 600,0

09.4156

5 844,4

---

I.H LISA

Norra

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4179 | 2 000,0 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4179

2 000,0

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/123

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. detsember 2006,

millega rakendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3

(2006/1008/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 27. detsembri 2001. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks), (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. mail 2006 vastu otsuse 2004/379/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/930/EÜ (2) ning kehtestatakse nende isikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes nimetatud määrust kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. mail 2006 vastu otsuse 2004/379/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/930/EÜ (2) ning kehtestatakse nende isikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes nimetatud määrust kohaldatakse.

| (2) | Nõukogu on teinud kindlaks, et teatavad muud isikud, rühmitused ja üksused vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõikes 3 kehtestatud tingimustele ning nad tuleks seetõttu lisada kõnealusesse loetelusse, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on teinud kindlaks, et teatavad muud isikud, rühmitused ja üksused vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõikes 3 kehtestatud tingimustele ning nad tuleks seetõttu lisada kõnealusesse loetelusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused lisatakse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelusse, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1461/2006 (ELT L 272, 3.10.2006, lk 11).

1

(2)  ELT L 144, 31.5.2006, lk 21.

2

---

LISA

Nõukogu on teinud kindlaks, et allpool loetletud isikud, rühmitused ja üksused on seotud terroriaktidega nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta) (1) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses ning nad tuleks seetõttu lisada nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelusse, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001.

I.   ISIKUD

| 1. | AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB; teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade pass nr NB0322935
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB; teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade pass nr NB0322935

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED; teise nimega Abed; teise nimega Abid; teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris Marokos, Hispaania pass nr ESPP278036
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED; teise nimega Abed; teise nimega Abid; teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris Marokos, Hispaania pass nr ESPP278036

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 3. | BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA; teise nimega Mohamed Fahmi BURADA; teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas Marokos
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA; teise nimega Mohamed Fahmi BURADA; teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas Marokos

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR; teise nimega SOBIAR; teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis Madalmaades
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR; teise nimega SOBIAR; teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis Madalmaades

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI; teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Abu Al KA'E KA'E; teise nimega Abu QAE QAE; teise nimega FOUAD; teise nimega FZAD; teise nimega Nabil EL FATMI; teise nimega Ben MOHAMMED; teise nimega Ben Mohand BEN LARBI; teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI; teise nimega Abu TAHAR; teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI; teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Abu Al KA'E KA'E; teise nimega Abu QAE QAE; teise nimega FOUAD; teise nimega FZAD; teise nimega Nabil EL FATMI; teise nimega Ben MOHAMMED; teise nimega Ben Mohand BEN LARBI; teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI; teise nimega Abu TAHAR; teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas Marokos, Maroko pass nr K789742
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas Marokos, Maroko pass nr K789742

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 8. | HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis Marokos, Maroko pass nr K728658
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis Marokos, Maroko pass nr K728658

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 9. | WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah; a.k.a. David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis Madalmaades, Madalmaade pass nr NE8146378
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah; a.k.a. David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis Madalmaades, Madalmaade pass nr NE8146378

(“Hofstadgroep'i” liige)

II.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

1.

Hofstadgroep

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks (Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks (Kurdistani Vabastuspistrikud)

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

---

Komisjon

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/125

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2006,

dimetenamiidi kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6895 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/1009/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnealuseid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnealuseid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames.

| (2) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Dimetenamiid kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Dimetenamiid kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Dimetenamiidi toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teavitaja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Nimetatud määrustes on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Dimetenamiidi puhul oli referentliikmesriigiks Saksamaa ja kogu asjakohane teave esitati 16. oktoobril 2003. |
| --- | --- |

(3)

Dimetenamiidi toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on teavitaja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Nimetatud määrustes on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Dimetenamiidi puhul oli referentliikmesriigiks Saksamaa ja kogu asjakohane teave esitati 16. oktoobril 2003.

| (4) | Hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriikide ja EFSA eksperdid ning see esitati komisjonile 15. detsembril 2005. aastal EFSA kokkuvõttena, mis käsitleb vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine dimetenamiidi riskianalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealuse aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 23. mail 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruandena dimetenamiidi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriikide ja EFSA eksperdid ning see esitati komisjonile 15. detsembril 2005. aastal EFSA kokkuvõttena, mis käsitleb vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine dimetenamiidi riskianalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealuse aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 23. mail 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruandena dimetenamiidi kohta.

| (5) | Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Eriti on probleeme seoses nimetatud toimeaine säilimise ja käitumisega keskkonnas, sest toimeaine mullas lagunemisel tekkivate tundmatute ühendite moodustumine võib põhjustada põhjavee saastumist, kusjuures kõnealuste ühendite aasta keskmine kontsentratsioon põhjavees võib olla suurem kui 0,1μg/l. Lisaks ei olnud tarbijate riskianalüüsi võimalik lõpetada eespool nimetatud lagunemissaadusi käsitlevate andmete puudulikkuse tõttu. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Eriti on probleeme seoses nimetatud toimeaine säilimise ja käitumisega keskkonnas, sest toimeaine mullas lagunemisel tekkivate tundmatute ühendite moodustumine võib põhjustada põhjavee saastumist, kusjuures kõnealuste ühendite aasta keskmine kontsentratsioon põhjavees võib olla suurem kui 0,1μg/l. Lisaks ei olnud tarbijate riskianalüüsi võimalik lõpetada eespool nimetatud lagunemissaadusi käsitlevate andmete puudulikkuse tõttu.

| (6) | Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Vaatamata esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja kaalutud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgu, et dimetenamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on tähelepanelikult uuritud. Vaatamata esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid siiski lahendamata ning EFSA ekspertide kohtumistel esitatud ja kaalutud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgu, et dimetenamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tuleks dimetenamiidi kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tuleks dimetenamiidi kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load ettenähtud ajavahemiku jooksul tühistatakse, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load ettenähtud ajavahemiku jooksul tühistatakse, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta.

| (9) | Ajapikendus, mille liikmesriigid võimaldavad dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et olemasolevaid varusid oleks võimalik kasutada üksnes ühe kasvuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Ajapikendus, mille liikmesriigid võimaldavad dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et olemasolevaid varusid oleks võimalik kasutada üksnes ühe kasvuperioodi jooksul.

| (10) | Käesolev otsus ei piira hilisemate komisjonipoolsete meetmete võtmist kõnealuse toimeaine suhtes vastavalt nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivile 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. (5) |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira hilisemate komisjonipoolsete meetmete võtmist kõnealuse toimeaine suhtes vastavalt nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivile 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. (5)

| (11) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus dimetenamiidi võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus dimetenamiidi võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Dimetenamiidi ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 22. juuniks 2007; |
| --- | --- |

a)

dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 22. juuniks 2007;

| b) | alates 28. detsembrist 2006 ei anta dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ja neid ei pikendata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikega 2 ette nähtud erandi alusel. |
| --- | --- |

b)

alates 28. detsembrist 2006 ei anta dimetenamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ja neid ei pikendata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikega 2 ette nähtud erandi alusel.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ega lõpe hiljem kui 22. juunil 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/136/EÜ (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

3

(4)  EFSA teaduslik aruanne (2005) 53, 1–73, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine dimetenamiidi riskianalüüsi hindamisest ekspertide poolt.

4

(5)  EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

5

---

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/127

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2006,

fosalooni kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 6897 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/1010/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatakse, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turustada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnesolevaid aineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames.

| (2) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fosaloon kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fosaloon kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Fosalooni mõju inimeste tervisele ja keskkonnale kasutusviiside puhul, mida teavitaja on ette näinud, on hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Nimetatud määrustes on määratud ka referentliikmed, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Fosalooni puhul oli referentliikmesriigiks Austria ja kogu asjakohane teave esitati 7. mail 2004. |
| --- | --- |

(3)

Fosalooni mõju inimeste tervisele ja keskkonnale kasutusviiside puhul, mida teavitaja on ette näinud, on hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Nimetatud määrustes on määratud ka referentliikmed, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Fosalooni puhul oli referentliikmesriigiks Austria ja kogu asjakohane teave esitati 7. mail 2004.

| (4) | Hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriikide ja EFSA eksperdid ning see esitati komisjonile 13. jaanuaril 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, mis käsitleb vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine fosalooni riskianalüüsi kohta. (4) Selle aruande vaatasid läbi liikmesriigid ja komisjon toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 14. juulil 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruandena fosalooni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriikide ja EFSA eksperdid ning see esitati komisjonile 13. jaanuaril 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, mis käsitleb vastastikuseid eksperdihinnanguid pestitsiidse toimeaine fosalooni riskianalüüsi kohta. (4) Selle aruande vaatasid läbi liikmesriigid ja komisjon toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 14. juulil 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruandena fosalooni kohta.

| (5) | Kõnealuse toimeaine hindamisel tuvastati hulgaliselt probleeme. Seda eelkõige seoses ohuga tundlikele tarbijarühmadele, kuna ei ole suudetud näidata, et hinnanguline kokkupuutetase fosalooniga oleks vastuvõetav. Lisaks on vaja rohkem teavet mõnede fosalooni metaboliitide ja lisandite toksikoloogiliste omaduste kohta, peale selle on täheldatud probleeme seoses ohuga lindudele, imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ning sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsete. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel tuvastati hulgaliselt probleeme. Seda eelkõige seoses ohuga tundlikele tarbijarühmadele, kuna ei ole suudetud näidata, et hinnanguline kokkupuutetase fosalooniga oleks vastuvõetav. Lisaks on vaja rohkem teavet mõnede fosalooni metaboliitide ja lisandite toksikoloogiliste omaduste kohta, peale selle on täheldatud probleeme seoses ohuga lindudele, imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ning sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsete.

| (6) | Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata esitatud väidetele jäid ülalnimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud ja EFSA ekspertide kohtumistel kaalutud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgunud, et fosalooni sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teavitajal esitada omapoolsed märkused vastastikuste eksperdihinnangute tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teavitaja esitas omapoolsed märkused, mida on hoolikalt uuritud. Vaatamata esitatud väidetele jäid ülalnimetatud probleemid siiski lahendamata ning esitatud ja EFSA ekspertide kohtumistel kaalutud teabe põhjal koostatud hindamisaruandest ei selgunud, et fosalooni sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tuleks fosalooni kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tuleks fosalooni kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid tagamaks, et fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistatakse ettenähtud ajavahemiku jooksul, et neid ei pikendata ning et selliste toodete jaoks uusi lubasid ei anta.

| (9) | Ajapikendus, mille liikmesriigid võimaldavad fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et olemasolevaid varusid oleks võimalik kasutada üksnes ühe kasvuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Ajapikendus, mille liikmesriigid võimaldavad fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude realiseerimiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks, ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et olemasolevaid varusid oleks võimalik kasutada üksnes ühe kasvuperioodi jooksul.

| (10) | Käesolev otsus ei piira hilisemate komisjonipoolsete meetmete võtmist kõnealuse toimeaine suhtes vastavalt nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivile 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. (5) |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira hilisemate komisjonipoolsete meetmete võtmist kõnealuse toimeaine suhtes vastavalt nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivile 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine. (5)

| (11) | Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus fosalooni võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei piira õigust esitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohane taotlus fosalooni võimalikuks kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Fosalooni ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 22. juuniks 2007; |
| --- | --- |

a)

fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse hiljemalt 22. juuniks 2007;

| b) | alates 28. detsembrist 2006 ei anta fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ja neid ei pikendata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikega 2 ettenähtud erandi alusel. |
| --- | --- |

b)

alates 28. detsembrist 2006 ei anta fosalooni sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ja neid ei pikendata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikega 2 ettenähtud erandi alusel.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 6 sätetele, peab olema võimalikult lühike ega lõpe hiljem kui 22. juunil 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/136/EÜ (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

3

(4)  EFSA teaduslik aruanne (2006) 60, 1–66, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine fosalooni ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt.

4

(5)  EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 850/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

5

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 28.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 379/129 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 379/129

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2006/1011/ÜVJP,

21. detsember 2006,

millega rakendatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 15 ja 34,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete kohaldamise kohta. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 29. mail 2006 vastu ühise seisukoha 2006/380/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP (2) ning isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes nimetatud ühist seisukohta kohaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 29. mail 2006 vastu ühise seisukoha 2006/380/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP (2) ning isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes nimetatud ühist seisukohta kohaldatakse.

| (3) | Nõukogu on teinud kindlaks, et on lisandunud teatavad isikud, rühmitused ja üksused, kes on seotud terroriaktidega nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP tähenduses ning nad tuleks seetõttu lisada nimetatud loetelusse vastavalt ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 kehtestatud kriteeriumidele, |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on teinud kindlaks, et on lisandunud teatavad isikud, rühmitused ja üksused, kes on seotud terroriaktidega nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP tähenduses ning nad tuleks seetõttu lisada nimetatud loetelusse vastavalt ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 kehtestatud kriteeriumidele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused lisatakse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelusse, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

1

(2)  ELT L 144, 31.5.2006, lk 25.

2

---

LISA

Isikud, rühmitused ja üksused, mis tuleb lisada ühisele seisukohale 2001/931/ÜVJP lisatud nimekirja

I.   ISIKUD

| 1. | AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB; teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade pass nr NB0322935
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (teise nimega SUHAIB; teise nimega SOHAIB), sündinud 22.10.1982 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade pass nr NB0322935

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED; teise nimega Abed; teise nimega Abid; teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris Marokos, Hispaania pass nr ESPP278036
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidine (teise nimega Halifa Laarbi MOHAMED; teise nimega Abed; teise nimega Abid; teise nimega Abu ISMAIL), sündinud 18.7.1978 Nadoris Marokos, Hispaania pass nr ESPP278036

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 3. | BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA; teise nimega Mohamed Fahmi BURADA; teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas Marokos
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohammed Fahmi (teise nimega Mohammed Fahmi BOURABA; teise nimega Mohamed Fahmi BURADA; teise nimega Abu MOSAB), sündinud 6.12.1981 Al Hoceimas Marokos

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR; teise nimega SOBIAR; teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis Madalmaades
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (teise nimega Abu ZUBAIR; teise nimega SOBIAR; teise nimega Abu ZOUBAIR), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis Madalmaades

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI; teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Abu Al KA'E KA'E; teise nimega Abu QAE QAE; teise nimega FOUAD; teise nimega FZAD; teise nimega Nabil EL FATMI; teise nimega Ben MOHAMMED; teise nimega Ben Mohand BEN LARBI; teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI; teise nimega Abu TAHAR; teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (teise nimega Nouriddin EL FATMI; teise nimega Nouriddine EL FATMI, teise nimega Abu Al KA'E KA'E; teise nimega Abu QAE QAE; teise nimega FOUAD; teise nimega FZAD; teise nimega Nabil EL FATMI; teise nimega Ben MOHAMMED; teise nimega Ben Mohand BEN LARBI; teise nimega Ben Driss Muhand IBN LARBI; teise nimega Abu TAHAR; teise nimega EGGIE), sündinud 15.8.1982 Midaris Marokos, Maroko pass nr N829139

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas Marokos, Maroko pass nr K789742
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, sündinud 24.1.1981 Al Hoceimas Marokos, Maroko pass nr K789742

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (teise nimega Youssef TOUMI), sündinud 20.10.1977 Amsterdamis Madalmaades, Madalmaade isikutunnistus nr LNB4576246

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 8. | HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis Marokos, Maroko pass nr K728658
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (teise nimega Abu IBRAHIM), sündinud 5.9.1978 Beni Saidis Marokos, Maroko pass nr K728658

(“Hofstadgroep'i” liige)

| 9. | WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah; a.k.a. David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis Madalmaades, Madalmaade pass nr NE8146378
  (“Hofstadgroep'i” liige) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason (teise nimega Abdullah; a.k.a. David), sündinud 6.3.1985 Amersfoortis Madalmaades, Madalmaade pass nr NE8146378

(“Hofstadgroep'i” liige)

II.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

1.

Hofstadgroep

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks (Kurdistani Vabastuspistrikud) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, teise nimega Kurdistan Freedom Falcons, Kurdistan Freedom Hawks (Kurdistani Vabastuspistrikud)

---