# Eiropas Savienības L 41/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.041.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 41 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 16. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.041.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 41

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 16. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 130/2010 (2010. gada 15. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 131/2010 (2010. gada 15. februāris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. februāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 3 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2010/92/KĀDP (2010. gada 15. februāris), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi | 6 |
| | | 2010/93/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 18. decembris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10121) | 8 |
| | | 2010/94/ES |
| | * | EK un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2010 (2010. gada 28. janvāris), ar ko aizstāj III un IV b) tabulu 2. protokolā, kurš iekļauts Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju | 72 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (ES) Nr. 130/2010 (2010. gada 15. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 131/2010 (2010. gada 15. februāris), ar ko nosaka no 2010. gada 16. februāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

3

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2010/92/KĀDP (2010. gada 15. februāris), ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi

6

2010/93/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 18. decembris), ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10121)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10121)

8

2010/94/ES

*

EK un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2010 (2010. gada 28. janvāris), ar ko aizstāj III un IV b) tabulu 2. protokolā, kurš iekļauts Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju

72

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2010/75/ES (2010. gada 5. februāris) par Eiropas Savienības finansiālo ieguldījumu dalībvalstīs veicamajā koordinētajā uzraudzības programmā attiecībā uz Listeria monocytogenes izplatību dažos lietošanai cilvēka uzturā gatavos pārtikas produktos (OV L 37, 10.2.2010.) | 75 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2010/75/ES (2010. gada 5. februāris) par Eiropas Savienības finansiālo ieguldījumu dalībvalstīs veicamajā koordinētajā uzraudzības programmā attiecībā uz Listeria monocytogenes izplatību dažos lietošanai cilvēka uzturā gatavos pārtikas produktos (OV L 37, 10.2.2010.)

Listeria monocytogenes

OV L 37, 10.2.2010.

75

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 130/2010

(2010. gada 15. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 126,1 |
| JO | 85,0 |
| MA | 86,2 |
| TN | 126,0 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | JO | 152,5 |
| MA | 83,3 |
| TR | 147,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | IL | 247,1 |
| MA | 165,5 |
| TR | 152,3 |
| ZZ | 188,3 |
| 0709 90 80 | EG | 69,8 |
| MA | 131,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 57,4 |
| MA | 43,2 |
| TN | 51,6 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 20 10 | IL | 149,6 |
| MA | 86,9 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,4 |
| EG | 57,3 |
| IL | 92,4 |
| JM | 106,6 |
| MA | 124,7 |
| PK | 32,3 |
| TR | 73,9 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 50 10 | EG | 74,5 |
| IL | 76,3 |
| MA | 58,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | CA | 97,5 |
| CL | 59,9 |
| CN | 66,0 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,6 |
| ZZ | 73,9 |
| 0808 20 50 | CL | 75,8 |
| CN | 74,2 |
| US | 98,5 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

126,1

JO

85,0

MA

86,2

TN

126,0

TR

105,4

ZZ

105,7

0707 00 05

JO

152,5

MA

83,3

TR

147,9

ZZ

127,9

0709 90 70

IL

247,1

MA

165,5

TR

152,3

ZZ

188,3

0709 90 80

EG

69,8

MA

131,9

ZZ

100,9

0805 10 20

EG

49,6

IL

57,4

MA

43,2

TN

51,6

TR

59,0

ZZ

52,2

0805 20 10

IL

149,6

MA

86,9

TR

77,2

ZZ

104,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,4

EG

57,3

IL

92,4

JM

106,6

MA

124,7

PK

32,3

TR

73,9

ZZ

77,7

0805 50 10

EG

74,5

IL

76,3

MA

58,3

TR

66,0

ZZ

68,8

0808 10 80

CA

97,5

CL

59,9

CN

66,0

MK

24,7

US

121,6

ZZ

73,9

0808 20 50

CL

75,8

CN

74,2

US

98,5

ZA

100,3

ZZ

87,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 131/2010

(2010. gada 15. februāris),

ar ko nosaka no 2010. gada 16. februāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2010. gada 16. februāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2010. gada 16. februāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2010. gada 16. februāra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 16. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 15. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2010. gada 16. februāra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 38,81 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 19,26 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 19,26 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 38,81 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

38,81

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

19,26

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

19,26

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

38,81

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

1.2.2010-12.2.2010

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 149,01 | 102,36 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 169,44 | 159,44 | 139,44 | 98,10 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | 50,99 | 15,29 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | — | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

149,01

102,36

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

169,44

159,44

139,44

98,10

Piemaksa par Persijas līča reģionu

50,99

15,29

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

—

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 22,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | — EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

22,96 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

— EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

LĒMUMI

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/6

---

PADOMES LĒMUMS 2010/92/KĀDP

(2010. gada 15. februāris),

ar ko pagarina ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi (1).

| (2) | Ar Padomes Kopējo nostāju 2009/68/KĀDP (2009. gada 26. janvāris) (2) Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP pagarināja līdz 2010. gada 20. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Kopējo nostāju 2009/68/KĀDP (2009. gada 26. janvāris) (2) Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP pagarināja līdz 2010. gada 20. februārim.

| (3) | Ņemot vērā stāvokli Zimbabvē, jo īpaši to, ka nav vērojama virzība 2008. gada septembrī parakstītās vispārējās politiskās vienošanās īstenošanā, Kopējā nostājā 2004/161/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā stāvokli Zimbabvē, jo īpaši to, ka nav vērojama virzība 2008. gada septembrī parakstītās vispārējās politiskās vienošanās īstenošanā, Kopējā nostājā 2004/161/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem.

| (4) | Tomēr vairs nav pamata konkrētas personas un vienības paturēt to personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecas Kopējā nostāja 2004/161/KĀDP. Attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas iekļauts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā, |
| --- | --- |

(4)

Tomēr vairs nav pamata konkrētas personas un vienības paturēt to personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecas Kopējā nostāja 2004/161/KĀDP. Attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas iekļauts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopējā nostājā 2004/161/KĀDP paredzētos ierobežojošos pasākumus pagarina līdz 2011. gada 20. februārim.

2. pants

Šā lēmuma pielikumā minētās personas un vienības svītro no saraksta, kas ir iekļauts Kopējās nostājas 2004/161/KĀDP pielikumā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 15. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Á. GABILONDO

---

(1)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

1

(2)  OV L 23, 27.1.2009., 43. lpp.

2

---

PIELIKUMS

2. pantā minēto personu un vienību saraksts

I.   PERSONAS

| Nr. 3 | Al Shanfari, Thamer Bin |
| --- | --- |

Nr. 3

| Nr. 39 | Dabengwa, Dumiso |
| --- | --- |

Nr. 39

| Nr. 54 | Hove, Richard |
| --- | --- |

Nr. 54

| Nr. 57 | Jangara (pazīstams arī kā Changara), Thomsen |
| --- | --- |

Nr. 57

Jangara (pazīstams arī kā Changara), Thomsen

| Nr. 113 | Msika, Joseph W. |
| --- | --- |

Nr. 113

Msika, Joseph W.

| Nr. 203 | Zvinavashe, Vitalis |
| --- | --- |

Nr. 203

Zvinavashe, Vitalis

II.   VIENĪBAS

| Nr. 16 | Industrial Development Corporation of Zimbabwe |
| --- | --- |

Nr. 16

| Nr. 17 | Intermarket Holdings Ltd |
| --- | --- |

Nr. 17

| Nr. 22 | Oryx Diamonds Ltd (pazīstams arī kā Oryx Natural Resources) |
| --- | --- |

Nr. 22

Oryx Diamonds Ltd (pazīstams arī kā Oryx Natural Resources)

| Nr. 27 | Scotfin Ltd |
| --- | --- |

Nr. 27

| Nr. 33 | ZB Financial Holdings Ltd (pazīstams arī kā Finhold) |
| --- | --- |

Nr. 33

ZB Financial Holdings Ltd (pazīstams arī kā Finhold)

| Nr. 34 | ZB Holdings Ltd |
| --- | --- |

Nr. 34

| Nr. 37 | Zimbabwe Iron and Steel Company (pazīstams arī kā Zisco, Ziscosteel) |
| --- | --- |

Nr. 37

Zimbabwe Iron and Steel Company (pazīstams arī kā Zisco, Ziscosteel)

| Nr. 39 | Zimre Holdings Ltd |
| --- | --- |

Nr. 39

| Nr. 40 | Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

Nr. 40

---

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/8

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 18. decembris),

ar ko pieņem Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10121)

(2010/93/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. panta 2. punktu Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē izstrādā trīs gadus ilgiem laikposmiem. Tāpēc ir jāizveido Kopienas daudzgadu programma laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. panta 2. punktu Kopienas daudzgadu programmu datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē izstrādā trīs gadus ilgiem laikposmiem. Tāpēc ir jāizveido Kopienas daudzgadu programma laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam.

| (2) | Komisijas 2009. gada 5. februāra paziņojumā par Eiropas Kopienas rīcības plānu haizivju resursu saglabāšanai un pārvaldībai (2) ir ieteikts vākt katrai sugai atsevišķi noteiktus uzticamus un sīkus kvantitatīvos un bioloģiskos datus par komerciālo zveju, kurā tiek gūtas skrimšļzivju (turpmāk “haizivis”) nozvejas. Turklāt ierosināts veikt regulāru nozvejas uzraudzību atpūtas zvejā, ja tajā tiek gūtas haizivju nozvejas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2009. gada 5. februāra paziņojumā par Eiropas Kopienas rīcības plānu haizivju resursu saglabāšanai un pārvaldībai (2) ir ieteikts vākt katrai sugai atsevišķi noteiktus uzticamus un sīkus kvantitatīvos un bioloģiskos datus par komerciālo zveju, kurā tiek gūtas skrimšļzivju (turpmāk “haizivis”) nozvejas. Turklāt ierosināts veikt regulāru nozvejas uzraudzību atpūtas zvejā, ja tajā tiek gūtas haizivju nozvejas.

| (3) | Pamatojoties uz minēto paziņojumu, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir ieteikusi šādā komerciālajā un atpūtas zvejā ievācamo datu specifikācijas iekļaut datu specifikācijās, kuras atspoguļo zvejas darbību dalījumu pa reģioniem, kā arī bioloģisko datu mainīgos lielumus, par kuriem jāvāc dati. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz minēto paziņojumu, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir ieteikusi šādā komerciālajā un atpūtas zvejā ievācamo datu specifikācijas iekļaut datu specifikācijās, kuras atspoguļo zvejas darbību dalījumu pa reģioniem, kā arī bioloģisko datu mainīgos lielumus, par kuriem jāvāc dati.

| (4) | Tāpēc papildus tiem datiem, kuri jau ir prasīti par 2009.–2010. gada plānošanas periodu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/949/EK (3), Kopienas daudzgadu programmā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam jāparedz uz haizivīm attiecošos datu vākšana, pārvaldība un izmantošana. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc papildus tiem datiem, kuri jau ir prasīti par 2009.–2010. gada plānošanas periodu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/949/EK (3), Kopienas daudzgadu programmā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam jāparedz uz haizivīm attiecošos datu vākšana, pārvaldība un izmantošana.

| (5) | Tiesiskās noteiktības labad Lēmums 2008/949/EK ir jāatceļ no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Tiesiskās noteiktības labad Lēmums 2008/949/EK ir jāatceļ no 2011. gada 1. janvāra.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas daudzgadu programma datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, kā minēts Regulas (EK) Nr. 199/2008 3. panta 1. punktā, ir pievienota pielikumā.

2. pants

Lēmumu 2008/949/EK atceļ no 2011. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

1

(2)  COM(2009) 40, galīgā redakcija.

2

(3)  OV L 346, 23.12.2008., 37. lpp.

3

---

PIELIKUMS

KOPIENAS DAUDZGADU PROGRAMMA

I   NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

| 1. | Šajā Kopienas programmā piemēro šādas definīcijas:
  a)   aktīvie kuģi: kuģi, kas kalendāra gada laikā ir bijuši iesaistīti jebkādās zvejas darbībās (vairāk nekā 0 dienas). Kuģi, kurš gadā nav bijis iesaistīts nekādās zvejas darbībās, uzskata par “neaktīvu”;
  b)   vienlaicīga paraugdatu vākšana: tāda visu vai iepriekš noteiktu sugu grupu paraugdatu vākšana, kuru kuģa nozvejās vai izkrāvumos veic vienlaicīgi;
  c)   jūrā pavadīta diena: jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas apgabalā un neatrodas ostā;
  d)   flotes segments: tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA) un gada gaitā tiem ir viena tipa galvenais zvejas rīks, kā norādīts III papildinājumā. Kuģi drīkst ieskaitīt tikai vienā flotes segmentā, kaut arī atskaites periodā tas var būt veicis dažādas zvejas darbības;
  e)   zvejas dienas: dienu uzskata par pavadītu tajā apgabalā, kurā attiecīgajā jūrā pavadītajā dienā aizritējusi lielākā daļa zvejas laika. Tomēr attiecībā uz pasīvajiem zvejas rīkiem, ja no kuģa netiek veikta zvejas darbība tajā dienā, kad jūrā paliek vismaz viens (pasīvais) zvejas rīks, šo dienu uzskata par pavadītu apgabalā, kurā attiecīgajā zvejas reisā iepriekšējo reizi izlikts zvejas rīks;
  f)   zvejas reiss: zvejas kuģa brauciens no cietzemes līdz izkraušanas vietai, izņemot reisus, kas nav zvejas reisi (tāds zvejas kuģa brauciens no jebkuras vietas līdz cietzemei, kura laikā kuģis neveic zvejas darbības un visi zvejas rīki uz kuģa ir droši nostiprināti un uzglabāti, un nav gatavi tūlītējai izmantošanai);
  g)   zvejas veids: zvejas darbību kopa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu grupas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis;
  h)   kuģu kopa: visi kuģi, kas iekļauti Kopienas zvejas flotes reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru (1);
  i)   izvēlētās sugas: zvejniecības pārvaldībā svarīgās sugas, par kurām starptautiska zinātniskā organizācija vai reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija ir iesniegusi pieprasījumu;
  j)   ievietošanas ilgums: laiks, ko aprēķina no brīža, kad katru atsevišķu zvejas rīka vienību ievieto jūrā, līdz brīdim, kad sākas šīs pašas zvejas rīka vienības izcelšana. |
| --- | --- |

1.

Šajā Kopienas programmā piemēro šādas definīcijas:

a)   aktīvie kuģi: kuģi, kas kalendāra gada laikā ir bijuši iesaistīti jebkādās zvejas darbībās (vairāk nekā 0 dienas). Kuģi, kurš gadā nav bijis iesaistīts nekādās zvejas darbībās, uzskata par “neaktīvu”;

b)   vienlaicīga paraugdatu vākšana: tāda visu vai iepriekš noteiktu sugu grupu paraugdatu vākšana, kuru kuģa nozvejās vai izkrāvumos veic vienlaicīgi;

c)   jūrā pavadīta diena: jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas apgabalā un neatrodas ostā;

d)   flotes segments: tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA) un gada gaitā tiem ir viena tipa galvenais zvejas rīks, kā norādīts III papildinājumā. Kuģi drīkst ieskaitīt tikai vienā flotes segmentā, kaut arī atskaites periodā tas var būt veicis dažādas zvejas darbības;

e)   zvejas dienas: dienu uzskata par pavadītu tajā apgabalā, kurā attiecīgajā jūrā pavadītajā dienā aizritējusi lielākā daļa zvejas laika. Tomēr attiecībā uz pasīvajiem zvejas rīkiem, ja no kuģa netiek veikta zvejas darbība tajā dienā, kad jūrā paliek vismaz viens (pasīvais) zvejas rīks, šo dienu uzskata par pavadītu apgabalā, kurā attiecīgajā zvejas reisā iepriekšējo reizi izlikts zvejas rīks;

f)   zvejas reiss: zvejas kuģa brauciens no cietzemes līdz izkraušanas vietai, izņemot reisus, kas nav zvejas reisi (tāds zvejas kuģa brauciens no jebkuras vietas līdz cietzemei, kura laikā kuģis neveic zvejas darbības un visi zvejas rīki uz kuģa ir droši nostiprināti un uzglabāti, un nav gatavi tūlītējai izmantošanai);

g)   zvejas veids: zvejas darbību kopa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu grupas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis;

h)   kuģu kopa: visi kuģi, kas iekļauti Kopienas zvejas flotes reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru (1);

i)   izvēlētās sugas: zvejniecības pārvaldībā svarīgās sugas, par kurām starptautiska zinātniskā organizācija vai reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija ir iesniegusi pieprasījumu;

j)   ievietošanas ilgums: laiks, ko aprēķina no brīža, kad katru atsevišķu zvejas rīka vienību ievieto jūrā, līdz brīdim, kad sākas šīs pašas zvejas rīka vienības izcelšana.

| 2. | ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas izstrādātās definīcijas (terminu vārdnīca atrodama www.fao.org/fi/glossary/default.asp) un ZZTEK izstrādātās definīcijas piemēro šādiem terminiem: anadromās sugas, katadromās sugas, nozvejas, galvkāji, vēžveidīgie, dziļūdens sugas, bentiskās zivis, bentiskās sugas, izmantojuma modelis, zivis, saldūdens sugas, zvejas rīki, izkrāvumi, izmetumi, lielās pelaģisko sugu zivis, gliemenes, zvejas darbība, kas nav zveja, pelaģiskās zivis, mazās pelaģisko sugu zivis, mērķsugas. |
| --- | --- |

2.

ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas izstrādātās definīcijas (terminu vārdnīca atrodama www.fao.org/fi/glossary/default.asp) un ZZTEK izstrādātās definīcijas piemēro šādiem terminiem: anadromās sugas, katadromās sugas, nozvejas, galvkāji, vēžveidīgie, dziļūdens sugas, bentiskās zivis, bentiskās sugas, izmantojuma modelis, zivis, saldūdens sugas, zvejas rīki, izkrāvumi, izmetumi, lielās pelaģisko sugu zivis, gliemenes, zvejas darbība, kas nav zveja, pelaģiskās zivis, mazās pelaģisko sugu zivis, mērķsugas.

II   NODAĻA

Sastāvdaļas un metodoloģija

A.   KOPIENAS PROGRAMMAS SASTĀVDAĻAS

Kopienas programmu veido šādi moduļi.

| 1. | Zvejniecības jomas novērtēšanas modulis
  Zvejniecībā piemērojamās datu vākšanas programmas sastāvdaļas ir šādas:






  a) | ekonomikas datu vākšana; |
| --- | --- | --- |

1.

Zvejniecības jomas novērtēšanas modulis

Zvejniecībā piemērojamās datu vākšanas programmas sastāvdaļas ir šādas:

a)

ekonomikas datu vākšana;

| b) | bioloģisko datu vākšana; |
| --- | --- |

b)

bioloģisko datu vākšana;

| c) | transversālo datu vākšana; |
| --- | --- |

c)

transversālo datu vākšana;

| d) | krājumu pētnieciskā uzskaite jūrā. |
| --- | --- |

d)

krājumu pētnieciskā uzskaite jūrā.

| 2. | Akvakultūras jomas un apstrādes jomas ekonomiskā stāvokļa novērtēšanas modulis:






  a) | ekonomikas datu vākšana par akvakultūras jomu; |
| --- | --- | --- |

2.

Akvakultūras jomas un apstrādes jomas ekonomiskā stāvokļa novērtēšanas modulis:

a)

ekonomikas datu vākšana par akvakultūras jomu;

| b) | ekonomikas datu vākšana par apstrādes jomu. |
| --- | --- |

b)

ekonomikas datu vākšana par apstrādes jomu.

| 3. | Zvejniecības jomas radītā jūras ekosistēmas ietekmējuma novērtēšanas modulis |
| --- | --- |

3.

Zvejniecības jomas radītā jūras ekosistēmas ietekmējuma novērtēšanas modulis

| 4. | Datu vākšanas sistēmas aptverto datu pārvaldības un izmantošanas modulis |
| --- | --- |

4.

Datu vākšanas sistēmas aptverto datu pārvaldības un izmantošanas modulis

B.   PRECIZITĀTES PAKĀPE UN PARAUGDATU VĀKŠANAS INTENSITĀTE

| 1. | Ja paraugdatu vākšanas programmās kvantitatīvus mērķus nav iespējams noteikt ne precizitātes pakāpes, ne paraugdatu apjoma ziņā, paredz veikt izmēģinājuma uzskaiti statistiskā nozīmē. Šādā izmēģinājuma uzskaitē novērtē problēmas nozīmīgumu, kā arī turpmākas, precīzākas uzskaites veikšanas lietderību un šādas precīzākas uzskaites rentabilitāti. |
| --- | --- |

1.

Ja paraugdatu vākšanas programmās kvantitatīvus mērķus nav iespējams noteikt ne precizitātes pakāpes, ne paraugdatu apjoma ziņā, paredz veikt izmēģinājuma uzskaiti statistiskā nozīmē. Šādā izmēģinājuma uzskaitē novērtē problēmas nozīmīgumu, kā arī turpmākas, precīzākas uzskaites veikšanas lietderību un šādas precīzākas uzskaites rentabilitāti.

| 2. | Ja kvantitatīvus mērķus noteikt ir iespējams, tos var izteikt vai nu tiešā veidā ar paraugdatu vākšanas apjomu vai biežumu, vai arī ar sasniedzamo precizitātes un ticamības pakāpi. |
| --- | --- |

2.

Ja kvantitatīvus mērķus noteikt ir iespējams, tos var izteikt vai nu tiešā veidā ar paraugdatu vākšanas apjomu vai biežumu, vai arī ar sasniedzamo precizitātes un ticamības pakāpi.

| 3. | Ja mērķi izsaka ar paraugdatu vākšanas apjomu vai biežumu statistiski definētā kopā, izmantotajām paraugdatu vākšanas stratēģijām jābūt vismaz tikpat efektīvām kā parastai paraugu ņemšanai izlases veidā. Šādas paraugdatu vākšanas stratēģijas apraksta attiecīgajās nacionālajās programmās. |
| --- | --- |

3.

Ja mērķi izsaka ar paraugdatu vākšanas apjomu vai biežumu statistiski definētā kopā, izmantotajām paraugdatu vākšanas stratēģijām jābūt vismaz tikpat efektīvām kā parastai paraugu ņemšanai izlases veidā. Šādas paraugdatu vākšanas stratēģijas apraksta attiecīgajās nacionālajās programmās.

| 4. | Ja mērķi izsaka ar precizitātes vai ticamības pakāpi, izmanto šādu iedalījumu:
  a)   1. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 40 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 20 %;
  b)   2. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 25 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 12,5 %;
  c)   3. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 5 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 2,5 %. |
| --- | --- |

4.

Ja mērķi izsaka ar precizitātes vai ticamības pakāpi, izmanto šādu iedalījumu:

a)   1. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 40 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 20 %;

b)   2. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 25 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 12,5 %;

c)   3. pakāpe: parametru iespējams noteikt vai nu ar precizitāti ± 5 % un ticamības pakāpi 95 %, vai tuvinājumam izmantot variāciju koeficientu 2,5 %.

III   NODAĻA

Zvejniecības jomas novērtēšanas modulis

A.   EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Mainīgie lielumi, kas jānosaka, uzskaitīti VI papildinājumā. Ekonomikas datiem visi mainīgie lielumi jānosaka reizi gadā, izņemot transversālos datus, kuri minēti VIII papildinājumā, un datus, kuri raksturo zvejniecības radīto jūras ekosistēmas ietekmējumu, ir minēti XIII papildinājumā un kurus paredzēts vākt biežāk. Attiecīgā kopa ir visi kuģi, kas 1. janvārī ietilpst Kopienas zvejas flotes reģistrā. Visi ekonomikas datu mainīgie lielumi jānosaka par aktīvajiem kuģiem. Nosakot VI papildinājumā norādītos ekonomikas datu mainīgos lielumus, par katru kuģi jānosaka arī atbilstošie transversālo datu mainīgie lielumi, kuri minēti VIII papildinājumā. |
| --- | --- |

1.

Mainīgie lielumi, kas jānosaka, uzskaitīti VI papildinājumā. Ekonomikas datiem visi mainīgie lielumi jānosaka reizi gadā, izņemot transversālos datus, kuri minēti VIII papildinājumā, un datus, kuri raksturo zvejniecības radīto jūras ekosistēmas ietekmējumu, ir minēti XIII papildinājumā un kurus paredzēts vākt biežāk. Attiecīgā kopa ir visi kuģi, kas 1. janvārī ietilpst Kopienas zvejas flotes reģistrā. Visi ekonomikas datu mainīgie lielumi jānosaka par aktīvajiem kuģiem. Nosakot VI papildinājumā norādītos ekonomikas datu mainīgos lielumus, par katru kuģi jānosaka arī atbilstošie transversālo datu mainīgie lielumi, kuri minēti VIII papildinājumā.

| 2. | Par neaktīviem kuģiem vāc datus tikai par kapitāla vērtību (VI papildinājums), floti (VI papildinājums) un zvejotspēju (VIII papildinājums). |
| --- | --- |

2.

Par neaktīviem kuģiem vāc datus tikai par kapitāla vērtību (VI papildinājums), floti (VI papildinājums) un zvejotspēju (VIII papildinājums).

| 3. | Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu. |
| --- | --- |

3.

Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Ekonomikas datu mainīgos lielumus nosaka katram flotes segmentam (III papildinājums) un virsreģionam (II papildinājums). Paredzētas sešas garuma klases (izmanto lielākā garuma jeb LOA mērījumu). Tomēr dalībvalstis var vajadzības gadījumā paredzēt sīkāku apkopojumu pa garuma klasēm. |
| --- | --- |

1.

Ekonomikas datu mainīgos lielumus nosaka katram flotes segmentam (III papildinājums) un virsreģionam (II papildinājums). Paredzētas sešas garuma klases (izmanto lielākā garuma jeb LOA mērījumu). Tomēr dalībvalstis var vajadzības gadījumā paredzēt sīkāku apkopojumu pa garuma klasēm.

| 2. | Lai noteiktu katram kuģim atbilstošo flotes segmentu, izmanto dominances kritērijus, pamatojoties uz to, cik zvejas dienās izmantots katrs zvejas rīks. Ja kāds zvejas rīks izmantots vairāk nekā visi pārējie zvejas rīki kopā (t. i., ja kuģis vairāk nekā 50 % zvejas laika pavadījis, izmantojot šo rīku), kuģi ieskaita attiecīgajā flotes segmentā. Ja tā nav, kuģim atbilstošo flotes segmentu nosaka šādi:






  a) | “kuģi, kas izmanto daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi aktīvos zvejas rīkus; |
| --- | --- | --- |

2.

Lai noteiktu katram kuģim atbilstošo flotes segmentu, izmanto dominances kritērijus, pamatojoties uz to, cik zvejas dienās izmantots katrs zvejas rīks. Ja kāds zvejas rīks izmantots vairāk nekā visi pārējie zvejas rīki kopā (t. i., ja kuģis vairāk nekā 50 % zvejas laika pavadījis, izmantojot šo rīku), kuģi ieskaita attiecīgajā flotes segmentā. Ja tā nav, kuģim atbilstošo flotes segmentu nosaka šādi:

a)

“kuģi, kas izmanto daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi aktīvos zvejas rīkus;

| b) | “kuģi, kas izmanto daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi pasīvos zvejas rīkus; |
| --- | --- |

b)

“kuģi, kas izmanto daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi pasīvos zvejas rīkus;

| c) | “kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus”. |
| --- | --- |

c)

“kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus”.

| 3. | Ja kuģis darbojas vairāk nekā vienā virsreģionā, kas minēts II papildinājumā, nacionālajā programmā dalībvalsts norāda, kuram virsreģionam kuģis ir piesaistīts. |
| --- | --- |

3.

Ja kuģis darbojas vairāk nekā vienā virsreģionā, kas minēts II papildinājumā, nacionālajā programmā dalībvalsts norāda, kuram virsreģionam kuģis ir piesaistīts.

| 4. | Ja flotes segmentā ir mazāk nekā 10 kuģu:






  a) | šādi segmenti var būt jāapvieno, lai izstrādātu paraugdatu vākšanas plānu un noteiktu ekonomikas datu mainīgos lielumus; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja flotes segmentā ir mazāk nekā 10 kuģu:

a)

šādi segmenti var būt jāapvieno, lai izstrādātu paraugdatu vākšanas plānu un noteiktu ekonomikas datu mainīgos lielumus;

| b) | dalībvalstis paziņo par to, kuri flotes segmenti valsts mērogā ir apvienoti, un pamato šādu rīcību ar statistiskās analīzes rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis paziņo par to, kuri flotes segmenti valsts mērogā ir apvienoti, un pamato šādu rīcību ar statistiskās analīzes rezultātiem;

| c) | neatkarīgi no tā, vai segmenti ir tikuši apvienoti, lai datus būtu iespējams savākt vai sniegt, gada ziņojumā dalībvalsts paziņo datus par kuģiem katrā flotes segmentā; |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi no tā, vai segmenti ir tikuši apvienoti, lai datus būtu iespējams savākt vai sniegt, gada ziņojumā dalībvalsts paziņo datus par kuģiem katrā flotes segmentā;

| d) | lai iegūtie ekonomikas datu mainīgie lielumi būtu savstarpēji salīdzināmi, reģionālajās koordinācijas sanāksmēs paredz kopēju segmentu apvienošanas metodoloģiju virsreģionu līmenim. |
| --- | --- |

d)

lai iegūtie ekonomikas datu mainīgie lielumi būtu savstarpēji salīdzināmi, reģionālajās koordinācijas sanāksmēs paredz kopēju segmentu apvienošanas metodoloģiju virsreģionu līmenim.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai. |
| --- | --- |

1.

Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, uzskaitēs, no flotes reģistra, zvejas žurnāliem, tirdzniecības pavadzīmēm). |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, uzskaitēs, no flotes reģistra, zvejas žurnāliem, tirdzniecības pavadzīmēm).

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti). |
| --- | --- |

1.

Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti).

B.   BIOLOĢISKO DATU VĀKŠANA

B.1.   Ar zvejas veidu saistītie mainīgie lielumi

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Paraugdati jāvāc, lai reizi ceturksnī novērtētu nozvejas sastāvu atkarībā no sugas garuma grupas un izmetumu apjomu. Datus vāc par katru zvejas veidu, kas IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulā minēts slejā “6. pakāpe”, un par VII papildinājumā minētajiem krājumiem. |
| --- | --- |

1.

Paraugdati jāvāc, lai reizi ceturksnī novērtētu nozvejas sastāvu atkarībā no sugas garuma grupas un izmetumu apjomu. Datus vāc par katru zvejas veidu, kas IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulā minēts slejā “6. pakāpe”, un par VII papildinājumā minētajiem krājumiem.

| 2. | Vajadzības gadījumā jāīsteno bioloģisko paraugdatu vākšanas papildprogrammas par nešķirotajiem izkrāvumiem, lai novērtētu:






  a) | cik lielu daļu šajos izkrāvumos (katram apgabalam atsevišķi) veido siļķe no Skageraka IIIA-N, Kategata IIIa-S un Ziemeļjūras austrumu daļas un lasis no Baltijas jūras; |
| --- | --- | --- |

2.

Vajadzības gadījumā jāīsteno bioloģisko paraugdatu vākšanas papildprogrammas par nešķirotajiem izkrāvumiem, lai novērtētu:

a)

cik lielu daļu šajos izkrāvumos (katram apgabalam atsevišķi) veido siļķe no Skageraka IIIA-N, Kategata IIIa-S un Ziemeļjūras austrumu daļas un lasis no Baltijas jūras;

| b) | cik lielu daļu veido starptautiski vērtējamās sugu grupas, piemēram, megrimi, jūrasvelni un skrimšļzivis. |
| --- | --- |

b)

cik lielu daļu veido starptautiski vērtējamās sugu grupas, piemēram, megrimi, jūrasvelni un skrimšļzivis.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Lai optimāli piemērotu paraugdatu vākšanas programmas, datus par IV papildinājumā (1.–5. punkts) minētajiem zvejas veidiem drīkst apvienot. Ja apvieno datus par zvejas veidiem (vertikālā apvienošana), statistiski jāpierāda apvienoto datu viendabīgums. Ja apvieno vienādas detalizācijas pakāpes datus par kuģiem dažādos flotes segmentos (horizontālā apvienošana), tas statistiski jāpamato. Šādu horizontālu apvienošanu pārsvarā veic, sagrupējot datus par salīdzināmāko LOA klašu kuģiem un neatkarīgi no dominējošajām zvejas metodēm, lai vajadzības gadījumā nošķirtu atšķirīgus izmantojuma modeļus. Par apvienošanu jāvienojas reģionālā līmenī attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē, jāsaņem arī ZZTEK piekrišana. |
| --- | --- |

1.

Lai optimāli piemērotu paraugdatu vākšanas programmas, datus par IV papildinājumā (1.–5. punkts) minētajiem zvejas veidiem drīkst apvienot. Ja apvieno datus par zvejas veidiem (vertikālā apvienošana), statistiski jāpierāda apvienoto datu viendabīgums. Ja apvieno vienādas detalizācijas pakāpes datus par kuģiem dažādos flotes segmentos (horizontālā apvienošana), tas statistiski jāpamato. Šādu horizontālu apvienošanu pārsvarā veic, sagrupējot datus par salīdzināmāko LOA klašu kuģiem un neatkarīgi no dominējošajām zvejas metodēm, lai vajadzības gadījumā nošķirtu atšķirīgus izmantojuma modeļus. Par apvienošanu jāvienojas reģionālā līmenī attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē, jāsaņem arī ZZTEK piekrišana.

| 2. | Nacionālā līmenī zvejas veidu, kas minēts IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulas slejā “6. pakāpe”, var raksturot precīzāk, iedalot to sīkāk, t. i., var atsevišķi nošķirt dažādas mērķsugas. Šādu turpmāku dalīšanu veic, ievērojot divus principus:






  a) | nacionālajā līmenī noteiktais sīkākais dalījums nepārklājas ar IV papildinājumā (1.–5. punkts) noteiktajiem zvejas veidiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Nacionālā līmenī zvejas veidu, kas minēts IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulas slejā “6. pakāpe”, var raksturot precīzāk, iedalot to sīkāk, t. i., var atsevišķi nošķirt dažādas mērķsugas. Šādu turpmāku dalīšanu veic, ievērojot divus principus:

a)

nacionālajā līmenī noteiktais sīkākais dalījums nepārklājas ar IV papildinājumā (1.–5. punkts) noteiktajiem zvejas veidiem;

| b) | nacionālajā līmenī noteiktajā sīkākajā dalījumā kopā jāaptver visi zvejas reisi, kas veikti saistībā ar zvejas veidu, kurš minēts slejā “6. pakāpe”. |
| --- | --- |

b)

nacionālajā līmenī noteiktajā sīkākajā dalījumā kopā jāaptver visi zvejas reisi, kas veikti saistībā ar zvejas veidu, kurš minēts slejā “6. pakāpe”.

| 3. | Teritoriālās vienības paraugdatu vākšanai par zvejas veidiem visos reģionos ir tādas, kā noteikts I papildinājuma slejā “3. pakāpe”, izņemot šādus reģionus:






  a) | Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals), Vidusjūra un Melnā jūra, kurās piemēro 4. pakāpei atbilstošās prasības; |
| --- | --- | --- |

3.

Teritoriālās vienības paraugdatu vākšanai par zvejas veidiem visos reģionos ir tādas, kā noteikts I papildinājuma slejā “3. pakāpe”, izņemot šādus reģionus:

a)

Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals), Vidusjūra un Melnā jūra, kurās piemēro 4. pakāpei atbilstošās prasības;

| b) | reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju vienības, ja tās noteiktas atkarībā no zvejas veida (ja šāds dalījums nav ticis izveidots, reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas attiecīgi veic datu apvienošanu). |
| --- | --- |

b)

reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju vienības, ja tās noteiktas atkarībā no zvejas veida (ja šāds dalījums nav ticis izveidots, reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas attiecīgi veic datu apvienošanu).

| 4. | Datu vākšanas un apkopošanas vajadzībām paraugdatu vākšanas teritoriālās vienības pēc vienošanās attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē var sagrupēt atkarībā no reģiona, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 665/2008 (2) 1. pantā. |
| --- | --- |

4.

Datu vākšanas un apkopošanas vajadzībām paraugdatu vākšanas teritoriālās vienības pēc vienošanās attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē var sagrupēt atkarībā no reģiona, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 665/2008 (2) 1. pantā.

| 5. | Datus par parametriem, kas minēti III nodaļas B.B.1. iedaļas 1.2. punktā, vāc reizi ceturksnī, un tiem jābūt savietojamiem ar flotes zvejas darbību tabulu, kas pievienota IV papildinājumā (1.–5. punkts). |
| --- | --- |

5.

Datus par parametriem, kas minēti III nodaļas B.B.1. iedaļas 1.2. punktā, vāc reizi ceturksnī, un tiem jābūt savietojamiem ar flotes zvejas darbību tabulu, kas pievienota IV papildinājumā (1.–5. punkts).

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Izkrāvumi






  a) | dalībvalsts, kuras teritorijā notiek pirmā pārdošana, ir atbildīga par to, lai bioloģisko paraugdatu vākšana noritētu atbilstoši šajā Kopienas programmā paredzētajiem standartiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar trešo valstu (ārpuskopienas) iestādēm, lai izstrādātu bioloģisko paraugdatu vākšanas programmas, kuras piemēro izkrāvumiem no kuģiem, kas peld ar šo trešo valstu karogu; |
| --- | --- | --- |

1.

Izkrāvumi

a)

dalībvalsts, kuras teritorijā notiek pirmā pārdošana, ir atbildīga par to, lai bioloģisko paraugdatu vākšana noritētu atbilstoši šajā Kopienas programmā paredzētajiem standartiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar trešo valstu (ārpuskopienas) iestādēm, lai izstrādātu bioloģisko paraugdatu vākšanas programmas, kuras piemēro izkrāvumiem no kuģiem, kas peld ar šo trešo valstu karogu;

| b) | paraugdatu vākšanā jāņem vērā tikai nozīmīgākie zvejas veidi. Lai noteiktu, kuros zvejas veidos jāveic paraugdatu vākšana, dalībvalstīs izmanto turpmāk minēto klasifikācijas sistēmu, kuru piemēro zvejas veidiem, kas IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulā minēti slejā “6. pakāpe”, par atsauces vērtībām izmantojot iepriekšējo divu gadu vidējās vērtības, un:






  — | zvejas veidus vispirms sarindo atkarībā no tā, cik liels ir to ieguldījums kopējā komerciālo nozveju apjomā. Iegūtajā rindā iekļautās vērtības tad summē, sākot ar lielāko vērtību, līdz ir sasniegts 90 % slieksnis. Paraugdatu vākšanai izraugās visus zvejas veidus, kas ietilpst minētajos 90 %, |
| --- | --- | --- |

b)

paraugdatu vākšanā jāņem vērā tikai nozīmīgākie zvejas veidi. Lai noteiktu, kuros zvejas veidos jāveic paraugdatu vākšana, dalībvalstīs izmanto turpmāk minēto klasifikācijas sistēmu, kuru piemēro zvejas veidiem, kas IV papildinājuma (1.–5. punkts) tabulā minēti slejā “6. pakāpe”, par atsauces vērtībām izmantojot iepriekšējo divu gadu vidējās vērtības, un:

—

zvejas veidus vispirms sarindo atkarībā no tā, cik liels ir to ieguldījums kopējā komerciālo nozveju apjomā. Iegūtajā rindā iekļautās vērtības tad summē, sākot ar lielāko vērtību, līdz ir sasniegts 90 % slieksnis. Paraugdatu vākšanai izraugās visus zvejas veidus, kas ietilpst minētajos 90 %,

| — | pēc tam šo pašu procedūru atkārto attiecībā uz komerciālo izkrāvumu kopējo vērtību un vēlreiz – attiecībā uz kopējo zvejas piepūli, kas izteikta ar jūrā pavadīto dienu skaitu. Izraudzītajiem 90 % zvejas veidu pievieno visus tos zvejas veidus, kuri nav tikuši izraudzīti iepriekšējos 90 %, |
| --- | --- |

—

pēc tam šo pašu procedūru atkārto attiecībā uz komerciālo izkrāvumu kopējo vērtību un vēlreiz – attiecībā uz kopējo zvejas piepūli, kas izteikta ar jūrā pavadīto dienu skaitu. Izraudzītajiem 90 % zvejas veidu pievieno visus tos zvejas veidus, kuri nav tikuši izraudzīti iepriekšējos 90 %,

| — | ZZTEK var pievienot vēl citus zvejas veidus, kuri nav tikuši izraudzīti ar šīs klasifikācijas sistēmas palīdzību, bet ir īpaši nozīmīgi no pārvaldības viedokļa; |
| --- | --- |

—

ZZTEK var pievienot vēl citus zvejas veidus, kuri nav tikuši izraudzīti ar šīs klasifikācijas sistēmas palīdzību, bet ir īpaši nozīmīgi no pārvaldības viedokļa;

| c) | paraugdatu vākšanā izmantojamā vienība ir zvejas reiss, un to zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, ir tāds, kas nodrošina pietiekami pilnīgu zvejas veida raksturojumu; |
| --- | --- |

c)

paraugdatu vākšanā izmantojamā vienība ir zvejas reiss, un to zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, ir tāds, kas nodrošina pietiekami pilnīgu zvejas veida raksturojumu;

| d) | precizējuma vērtību un klasifikācijas sistēmas piesaiste ir tāda pati kā paraugdatu vākšanas programmām, proti, nacionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot nacionālās programmas, un reģionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot reģionālā līmenī koordinētas paraugdatu vākšanas programmas; |
| --- | --- |

d)

precizējuma vērtību un klasifikācijas sistēmas piesaiste ir tāda pati kā paraugdatu vākšanas programmām, proti, nacionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot nacionālās programmas, un reģionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot reģionālā līmenī koordinētas paraugdatu vākšanas programmas;

| e) | paraugdatu vākšanas intensitāte ir proporcionāla relatīvajai zvejas piepūlei un attiecīgā zvejas veida nozveju mainīgajiem lielumiem. Minimālais zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, nekad nav mazāks par vienu zvejas reisu mēnesī zvejas sezonas laikā, ja zvejas reisa ilgums ir mazāks par divām nedēļām, un par vienu zvejas reisu ceturksnī pārējos gadījumos; |
| --- | --- |

e)

paraugdatu vākšanas intensitāte ir proporcionāla relatīvajai zvejas piepūlei un attiecīgā zvejas veida nozveju mainīgajiem lielumiem. Minimālais zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, nekad nav mazāks par vienu zvejas reisu mēnesī zvejas sezonas laikā, ja zvejas reisa ilgums ir mazāks par divām nedēļām, un par vienu zvejas reisu ceturksnī pārējos gadījumos;

| f) | zvejas reisa laikā paraugdatus par sugām vāc vienlaicīgi, un to dara šādi.
  Katru sugu, kas sastopama II papildinājumā noteiktā reģionā, klasificē kādā no grupām saskaņā ar šādiem noteikumiem:
  —   1. grupa: sugas, kuras ir starptautisko pārvaldības procesu priekšmets, tostarp sugas, uz kurām attiecas pārvaldības plāni vai atjaunošanas plāni, vai ilgtermiņa daudzgadu plāni, vai rīcības plāni, kurus, lai saglabātu un pārvaldītu resursus, ES izstrādājusi, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (3),
  —   2. grupa: citas starptautiski regulētas sugas un svarīgākās piezvejas sugas, kuras nav starptautiski regulētas,
  —   3. grupa: visas pārējās piezvejas sugas (zivis un gliemenes). Sugu sarakstu 3. grupai izstrādā reģionālā līmenī attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē un saskaņo ar ZZTEK; |
| --- | --- |

f)

zvejas reisa laikā paraugdatus par sugām vāc vienlaicīgi, un to dara šādi.

Katru sugu, kas sastopama II papildinājumā noteiktā reģionā, klasificē kādā no grupām saskaņā ar šādiem noteikumiem:

—   1. grupa: sugas, kuras ir starptautisko pārvaldības procesu priekšmets, tostarp sugas, uz kurām attiecas pārvaldības plāni vai atjaunošanas plāni, vai ilgtermiņa daudzgadu plāni, vai rīcības plāni, kurus, lai saglabātu un pārvaldītu resursus, ES izstrādājusi, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (3),

—   2. grupa: citas starptautiski regulētas sugas un svarīgākās piezvejas sugas, kuras nav starptautiski regulētas,

—   3. grupa: visas pārējās piezvejas sugas (zivis un gliemenes). Sugu sarakstu 3. grupai izstrādā reģionālā līmenī attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē un saskaņo ar ZZTEK;

| g) | sugu iedalījums 1. un 2. grupas sugās ir norādīts VII papildinājumā. Paraugdatu vākšanas shēmu izvēlas atkarībā no tā, cik daudz ir sugu, par kurām jāvāc dati, un no apstākļiem, kādos norisinās paraugdatu vākšana. Paraugdatu vākšanas modelī attiecībā uz katru zvejas veidu ņem vērā gan paraugdatu vākšanas pasākumu periodiskumu, gan izmantojamo shēmu. Izvēlei pieejamās paraugdatu vākšanas shēmas, kas tālāk atainotas tabulā, ir šādas:
  —   1. shēma: visaptveroša paraugdatu vākšana par visām sugām,
  —   2. shēma: katrā laika intervālā paraugdatu vākšanas pasākumus sadala divās daļās. Vienā no tām (x %) veic visaptverošu paraugdatu vākšanu par visām sugām krastā, bet otrā (100 – x %) paraugdatus vāc tikai par visām 1. grupas sugām,
  —   3. shēma: katrā laika intervālā paraugdatu vākšanas pasākumus sadala divās daļās. Vienā no tām (x %) veic visaptverošu paraugdatu vākšanu par visām 1. un 2. grupas sugām krastā, bet otrā (100 – x %) paraugdatus vāc tikai par 1. grupas sugām. Šajā shēmā paraugdati par 3. grupas sugām jāievāc jūrā;

  1.   tabula


  Kopsavilkums par vienlaicīgā paraugdatu vākšanā izmantojamajām shēmām










  Paraugdatu vākšanas shēma | Biežums | 1. | grupa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

g)

sugu iedalījums 1. un 2. grupas sugās ir norādīts VII papildinājumā. Paraugdatu vākšanas shēmu izvēlas atkarībā no tā, cik daudz ir sugu, par kurām jāvāc dati, un no apstākļiem, kādos norisinās paraugdatu vākšana. Paraugdatu vākšanas modelī attiecībā uz katru zvejas veidu ņem vērā gan paraugdatu vākšanas pasākumu periodiskumu, gan izmantojamo shēmu. Izvēlei pieejamās paraugdatu vākšanas shēmas, kas tālāk atainotas tabulā, ir šādas:

—   1. shēma: visaptveroša paraugdatu vākšana par visām sugām,

—   2. shēma: katrā laika intervālā paraugdatu vākšanas pasākumus sadala divās daļās. Vienā no tām (x %) veic visaptverošu paraugdatu vākšanu par visām sugām krastā, bet otrā (100 – x %) paraugdatus vāc tikai par visām 1. grupas sugām,

—   3. shēma: katrā laika intervālā paraugdatu vākšanas pasākumus sadala divās daļās. Vienā no tām (x %) veic visaptverošu paraugdatu vākšanu par visām 1. un 2. grupas sugām krastā, bet otrā (100 – x %) paraugdatus vāc tikai par 1. grupas sugām. Šajā shēmā paraugdati par 3. grupas sugām jāievāc jūrā;

1.   tabula

Kopsavilkums par vienlaicīgā paraugdatu vākšanā izmantojamajām shēmām

Paraugdatu vākšanas shēma

Biežums

1.

grupa

| 2. | grupa |
| --- | --- |

2.

grupa

| 3. | grupa |
| --- | --- |

3.

grupa

| 1. | shēma |
| --- | --- |

1.

shēma

Katra paraugdatu vākšanas reize

Image

Image

Image

| 2. | shēma |
| --- | --- |

2.

shēma

x % no paraugdatu vākšanas reizēm

Image

Image

Image

(100 – x) % no paraugdatu vākšanas reizēm

Image

| 3. | shēma |
| --- | --- |

3.

shēma

x % no paraugdatu vākšanas reizēm

Image

Image

Paraugdatu vākšana jūrā

(100 – x) % no paraugdatu vākšanas reizēm

Image

| h) | katram paraugdatu vākumam norāda izmantoto paraugdatu vākšanas shēmu (1. tabula) un sniedz ziņas par to, cik šis vākums ir pilnīgs;
  Vācot paraugdatus par sugu, jānodrošina, ka izmērīto īpatņu daudzums ir tāds, lai iegūtie garuma dati būtu kvalitatīvi un precīzi. Garuma klašu skaitu ievāktajos paraugdatos var novērtēt, pamatojoties uz tiem atbilstošo aptuveno garuma diapazonu, un pirmajā tuvinājumā, ja nav veikta paraugdatu vākšanas modeļa statistiskā optimizācija, var secināt, ka izmērīto zivju skaits atrodas intervālā no trīskāršota līdz pieckāršotam garuma klašu skaitam; |
| --- | --- |

h)

katram paraugdatu vākumam norāda izmantoto paraugdatu vākšanas shēmu (1. tabula) un sniedz ziņas par to, cik šis vākums ir pilnīgs;

Vācot paraugdatus par sugu, jānodrošina, ka izmērīto īpatņu daudzums ir tāds, lai iegūtie garuma dati būtu kvalitatīvi un precīzi. Garuma klašu skaitu ievāktajos paraugdatos var novērtēt, pamatojoties uz tiem atbilstošo aptuveno garuma diapazonu, un pirmajā tuvinājumā, ja nav veikta paraugdatu vākšanas modeļa statistiskā optimizācija, var secināt, ka izmērīto zivju skaits atrodas intervālā no trīskāršota līdz pieckāršotam garuma klašu skaitam;

| i) | citas paraugdatu vākšanas procedūras var izmantot tad, ja ir zinātniski pierādījumi, ka ar šīm procedūrām tiks sasniegti tie paši mērķi, kas aprakstīti 3.1.g) punktā; |
| --- | --- |

i)

citas paraugdatu vākšanas procedūras var izmantot tad, ja ir zinātniski pierādījumi, ka ar šīm procedūrām tiks sasniegti tie paši mērķi, kas aprakstīti 3.1.g) punktā;

| j) | dalībvalstu veiktās paraugdatu vākšanas protokolu kopsavilkumu par katru zvejas veidu, attiecībā uz kuru notikusi paraugdatu vākšana, ar nacionālo programmu starpniecību dara pieejamu ZZTEK. |
| --- | --- |

j)

dalībvalstu veiktās paraugdatu vākšanas protokolu kopsavilkumu par katru zvejas veidu, attiecībā uz kuru notikusi paraugdatu vākšana, ar nacionālo programmu starpniecību dara pieejamu ZZTEK.

| 2. | Izmetumi






  a) | lai novērtētu izmetumu apjomu, izraugās konkrētus zvejas veidus, izmantojot III nodaļas B.B.1. iedaļas 3.1.b) punktā minēto klasifikācijas sistēmu. Jebkurā gadījumā paraugdati jāievāc, ja konkrētā zvejas veidā izmetumi tiek vērtēti kā tādi, kas pārsniedz 10 % no kopējā nozveju apjoma, un ja šis zvejas veids nav izraudzīts, izmantojot klasifikācijas sistēmu; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmetumi

a)

lai novērtētu izmetumu apjomu, izraugās konkrētus zvejas veidus, izmantojot III nodaļas B.B.1. iedaļas 3.1.b) punktā minēto klasifikācijas sistēmu. Jebkurā gadījumā paraugdati jāievāc, ja konkrētā zvejas veidā izmetumi tiek vērtēti kā tādi, kas pārsniedz 10 % no kopējā nozveju apjoma, un ja šis zvejas veids nav izraudzīts, izmantojot klasifikācijas sistēmu;

| b) | paraugdatu vākšanā izmantojamā vienība ir zvejas reiss, un to zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, labi raksturo konkrēto zvejas veidu; |
| --- | --- |

b)

paraugdatu vākšanā izmantojamā vienība ir zvejas reiss, un to zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, labi raksturo konkrēto zvejas veidu;

| c) | precizējuma vērtību un klasifikācijas sistēmas piesaiste ir tāda pati kā paraugdatu vākšanas programmām, proti, nacionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot nacionālās programmas, un reģionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot reģionālā līmenī koordinētas paraugdatu vākšanas programmas; |
| --- | --- |

c)

precizējuma vērtību un klasifikācijas sistēmas piesaiste ir tāda pati kā paraugdatu vākšanas programmām, proti, nacionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot nacionālās programmas, un reģionāla līmeņa zvejas veidi, ja datus vāc, īstenojot reģionālā līmenī koordinētas paraugdatu vākšanas programmas;

| d) | paraugdatu vākšanas intensitāte ir proporcionāla relatīvajai zvejas piepūlei un/vai attiecīgā zvejas veida nozveju mainīgajiem lielumiem. Minimālais zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, nav mazāks par diviem zvejas reisiem ceturksnī; |
| --- | --- |

d)

paraugdatu vākšanas intensitāte ir proporcionāla relatīvajai zvejas piepūlei un/vai attiecīgā zvejas veida nozveju mainīgajiem lielumiem. Minimālais zvejas reisu skaits, par kuriem vāc paraugdatus, nav mazāks par diviem zvejas reisiem ceturksnī;

| e) | izmetumus novēro 1., 2. un 3. grupas sugām, kas definētas III nodaļas B.B.1.iedaļas 3.f) punktā, lai šādi reizi ceturksnī novērtētu izmetumu vidējo svaru. Turklāt:






  — | ja izmetumi gadā veido vairāk nekā 10 % no kopējās nozvejas (pēc svara) vai arī vairāk nekā 15 % no 1. un 2. grupas sugu nozvejas (pēc skaita), reizi ceturksnī tajos jānovērtē garuma grupu procentuālais sastāvs, |
| --- | --- | --- |

e)

izmetumus novēro 1., 2. un 3. grupas sugām, kas definētas III nodaļas B.B.1.iedaļas 3.f) punktā, lai šādi reizi ceturksnī novērtētu izmetumu vidējo svaru. Turklāt:

—

ja izmetumi gadā veido vairāk nekā 10 % no kopējās nozvejas (pēc svara) vai arī vairāk nekā 15 % no 1. un 2. grupas sugu nozvejas (pēc skaita), reizi ceturksnī tajos jānovērtē garuma grupu procentuālais sastāvs,

| — | ja izmetumos konstatē tādus sugu garuma diapazonus, kuru nav izkrāvumos, jāveic vecuma noteikšana saskaņā ar VII papildinājuma noteikumiem; |
| --- | --- |

—

ja izmetumos konstatē tādus sugu garuma diapazonus, kuru nav izkrāvumos, jāveic vecuma noteikšana saskaņā ar VII papildinājuma noteikumiem;

| f) | vajadzības gadījumā veic izmēģinājuma uzskaiti, kas minēta II nodaļas B iedaļas 1. punktā; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā veic izmēģinājuma uzskaiti, kas minēta II nodaļas B iedaļas 1. punktā;

| g) | dalībvalstu veiktās paraugdatu vākšanas protokolu kopsavilkumu par katru zvejas veidu, attiecībā uz kuru notikusi paraugdatu vākšana, ar nacionālo programmu starpniecību dara pieejamu ZZTEK. |
| --- | --- |

g)

dalībvalstu veiktās paraugdatu vākšanas protokolu kopsavilkumu par katru zvejas veidu, attiecībā uz kuru notikusi paraugdatu vākšana, ar nacionālo programmu starpniecību dara pieejamu ZZTEK.

| 3. | Atpūtas zveja






  a) | attiecībā uz atpūtas zveju, kuras mērķsugas ir norādītas IV papildinājumā (1.-5. punkts), dalībvalstis reizi ceturksnī novērtē nozvejas sastāvu atkarībā no svara; |
| --- | --- | --- |

3.

Atpūtas zveja

a)

attiecībā uz atpūtas zveju, kuras mērķsugas ir norādītas IV papildinājumā (1.-5. punkts), dalībvalstis reizi ceturksnī novērtē nozvejas sastāvu atkarībā no svara;

| b) | vajadzības gadījumā, lai novērtētu, cik nozīmīga ir 3.3.a) punktā minētā atpūtas zveja, veic izmēģinājuma uzskaiti, kas minēta II nodaļas B iedaļas 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā, lai novērtētu, cik nozīmīga ir 3.3.a) punktā minētā atpūtas zveja, veic izmēģinājuma uzskaiti, kas minēta II nodaļas B iedaļas 1. punktā.

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Izkrāvumi






  a) | attiecībā uz 1. un 2. grupas sugām krājuma līmenī jānodrošina 2. pakāpes precizitāte. Vajadzības gadījumā, ja ar zvejas veidu saistītā paraugdatu vākšana neļauj pietiekami precīzi noteikt garuma grupu sastopamību kādā krājumā, pievieno īpašus paraugdatus no konkrētā krājuma. |
| --- | --- | --- |

1.

Izkrāvumi

a)

attiecībā uz 1. un 2. grupas sugām krājuma līmenī jānodrošina 2. pakāpes precizitāte. Vajadzības gadījumā, ja ar zvejas veidu saistītā paraugdatu vākšana neļauj pietiekami precīzi noteikt garuma grupu sastopamību kādā krājumā, pievieno īpašus paraugdatus no konkrētā krājuma.

| 2. | Izmetumi






  a) | attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi, lai reizi ceturksnī novērtētu 1. un 2. grupas sugu garuma un vecuma grupu sastopamību izmetumos, jānodrošina 1. pakāpes precizitāte; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmetumi

a)

attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi, lai reizi ceturksnī novērtētu 1. un 2. grupas sugu garuma un vecuma grupu sastopamību izmetumos, jānodrošina 1. pakāpes precizitāte;

| b) | attiecībā uz 1., 2. un 3. grupas sugām svara novērtējumā jānodrošina 1. pakāpes precizitāte. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 1., 2. un 3. grupas sugām svara novērtējumā jānodrošina 1. pakāpes precizitāte.

| 3. | Atpūtas zveja






  a) | attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi, lai reizi gadā novērtētu nozvejas apjomu, jānodrošina 1. pakāpes precizitāte. |
| --- | --- | --- |

3.

Atpūtas zveja

a)

attiecībā uz datiem, kas vajadzīgi, lai reizi gadā novērtētu nozvejas apjomu, jānodrošina 1. pakāpes precizitāte.

5.   Izņēmumi

| 1. | Ja dalībvalstis nevar nodrošināt III nodaļas B.B.1. iedaļas 4.2.a) un b) punktā un 3.a) un b) punktā minēto precizitātes pakāpi vai ja tas ir iespējams tikai ar nesamērīgām izmaksām, Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, var pieļaut izņēmumu un samazināt prasīto precizitātes pakāpi vai paraugdatu vākšanas biežumu vai atļaut veikt izmēģinājuma uzskaiti, ja šāds prasījums ir pilnībā dokumentēts un zinātniski pamatots. |
| --- | --- |

1.

Ja dalībvalstis nevar nodrošināt III nodaļas B.B.1. iedaļas 4.2.a) un b) punktā un 3.a) un b) punktā minēto precizitātes pakāpi vai ja tas ir iespējams tikai ar nesamērīgām izmaksām, Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, var pieļaut izņēmumu un samazināt prasīto precizitātes pakāpi vai paraugdatu vākšanas biežumu vai atļaut veikt izmēģinājuma uzskaiti, ja šāds prasījums ir pilnībā dokumentēts un zinātniski pamatots.

B.2.   Ar krājumu saistītie mainīgie lielumi

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Attiecībā uz VII papildinājumā minētajiem krājumiem jānosaka šādi mainīgie lielumi:






  a) | individuāla informācija par vecumu; |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz VII papildinājumā minētajiem krājumiem jānosaka šādi mainīgie lielumi:

a)

individuāla informācija par vecumu;

| b) | individuāla informācija par garumu; |
| --- | --- |

b)

individuāla informācija par garumu;

| c) | individuāla informācija par svaru; |
| --- | --- |

c)

individuāla informācija par svaru;

| d) | individuāla informācija par dzimumu; |
| --- | --- |

d)

individuāla informācija par dzimumu;

| e) | individuāla informācija par dzimumgatavību; |
| --- | --- |

e)

individuāla informācija par dzimumgatavību;

| f) | individuāla informācija par auglību; |
| --- | --- |

f)

individuāla informācija par auglību;

| g) | izmantojot paraugdatu vākšanas shēmu, kas paredzēta minētajā VII papildinājumā. |
| --- | --- |

g)

izmantojot paraugdatu vākšanas shēmu, kas paredzēta minētajā VII papildinājumā.

| 2. | Visas 1. punktā minētās individuālās informācijas vākšana notiek saistībā ar atbilstošajiem vietas un laika datiem. |
| --- | --- |

2.

Visas 1. punktā minētās individuālās informācijas vākšana notiek saistībā ar atbilstošajiem vietas un laika datiem.

| 3. | Attiecībā uz savvaļas laša krājumiem svarīgākajās ICES noteiktajās upēs, kuras ietek Baltijas jūrā, IIIb–d zonā, jānosaka šādi mainīgie lielumi:






  a) | smolta attīstības stadijā esošo lašu mazuļu sastopamība; |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz savvaļas laša krājumiem svarīgākajās ICES noteiktajās upēs, kuras ietek Baltijas jūrā, IIIb–d zonā, jānosaka šādi mainīgie lielumi:

a)

smolta attīstības stadijā esošo lašu mazuļu sastopamība;

| b) | plankumotajā attīstības stadijā esošo lašu mazuļu sastopamība; |
| --- | --- |

b)

plankumotajā attīstības stadijā esošo lašu mazuļu sastopamība;

| c) | upēs uz nārstu ienākušo pieaugušo īpatņu sastopamība. |
| --- | --- |

c)

upēs uz nārstu ienākušo pieaugušo īpatņu sastopamība.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Prasītā apkopojuma pakāpe, kā arī paraugdatu vākšanas periodiskums visiem mainīgajiem lielumiem un paraugdatu vākšanas intensitāte dažādās vecuma grupās ir norādīta VII papildinājumā. Attiecībā uz paraugdatu vākšanas stratēģiju un intensitāti piemēro II nodaļas B iedaļas (Precizitātes pakāpe un paraugdatu vākšanas intensitāte) noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Prasītā apkopojuma pakāpe, kā arī paraugdatu vākšanas periodiskums visiem mainīgajiem lielumiem un paraugdatu vākšanas intensitāte dažādās vecuma grupās ir norādīta VII papildinājumā. Attiecībā uz paraugdatu vākšanas stratēģiju un intensitāti piemēro II nodaļas B iedaļas (Precizitātes pakāpe un paraugdatu vākšanas intensitāte) noteikumus.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Ja iespējams, komerciālajās nozvejās nosaka īpatņu vecumu, lai novērtētu dažādu vecuma grupu sastopamību dažādām sugām un, attiecīgā gadījumā, augšanas parametrus. Ja tas nav iespējams, dalībvalstis nacionālajās programmās norāda, kāpēc. |
| --- | --- |

1.

Ja iespējams, komerciālajās nozvejās nosaka īpatņu vecumu, lai novērtētu dažādu vecuma grupu sastopamību dažādām sugām un, attiecīgā gadījumā, augšanas parametrus. Ja tas nav iespējams, dalībvalstis nacionālajās programmās norāda, kāpēc.

| 2. | Ja VII papildinājumā minēto parametru kopējā novērtējuma atbilstību prasītajai precizitātes pakāpei nodrošina ar dalībvalstu sadarbības palīdzību, katra dalībvalsts gādā, lai tās ieguldījums kopējā datu kopā ir pietiekams šādas precizitātes pakāpes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.

Ja VII papildinājumā minēto parametru kopējā novērtējuma atbilstību prasītajai precizitātes pakāpei nodrošina ar dalībvalstu sadarbības palīdzību, katra dalībvalsts gādā, lai tās ieguldījums kopējā datu kopā ir pietiekams šādas precizitātes pakāpes nodrošināšanai.

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Sugu krājumiem, kuros ir iespējams noteikt īpatņu vecumu, vidējais svars un garums katrā vecuma grupā jānovērtē ar 3. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma. |
| --- | --- |

1.

Sugu krājumiem, kuros ir iespējams noteikt īpatņu vecumu, vidējais svars un garums katrā vecuma grupā jānovērtē ar 3. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

| 2. | Krājumiem, kuros īpatņu vecumu noteikt nav iespējams, bet kuriem var izveidot augšanas līkni, vidējais svars un garums katrā vecuma pseidogrupā (piemēram, no augšanas līknes nolasītā grupā) jānovērtē ar 2. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma. |
| --- | --- |

2.

Krājumiem, kuros īpatņu vecumu noteikt nav iespējams, bet kuriem var izveidot augšanas līkni, vidējais svars un garums katrā vecuma pseidogrupā (piemēram, no augšanas līknes nolasītā grupā) jānovērtē ar 2. pakāpes precizitāti tādā apjomā, lai attiecīgajās vecuma grupās kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

| 3. | Nosakot dzimumgatavības, auglības un abu dzimumu pārstāvju skaita savstarpējo attiecību, var pievienot norādi pēc izvēles attiecībā vai nu uz vecumu, vai garumu, ja dalībvalstis, kurām jāvāc attiecīgie bioloģiskie paraugdati, ir vienojušās par to, ka:






  a) | attiecībā uz dzimumgatavību un auglību, kuras aprēķina kā dzimumbriedumu sasniegušu zivju proporcionālo daudzumu, jāsasniedz 3. pakāpes precizitāte attiecīgajā vecuma un/vai garuma diapazonā, kura sākuma un beigu robeža atbilst 20 % un 90 % no dzimumbriedumu sasniegušajām zivīm; |
| --- | --- | --- |

3.

Nosakot dzimumgatavības, auglības un abu dzimumu pārstāvju skaita savstarpējo attiecību, var pievienot norādi pēc izvēles attiecībā vai nu uz vecumu, vai garumu, ja dalībvalstis, kurām jāvāc attiecīgie bioloģiskie paraugdati, ir vienojušās par to, ka:

a)

attiecībā uz dzimumgatavību un auglību, kuras aprēķina kā dzimumbriedumu sasniegušu zivju proporcionālo daudzumu, jāsasniedz 3. pakāpes precizitāte attiecīgajā vecuma un/vai garuma diapazonā, kura sākuma un beigu robeža atbilst 20 % un 90 % no dzimumbriedumu sasniegušajām zivīm;

| b) | attiecībā uz abu dzimumu pārstāvju skaita savstarpējo attiecību, kuru aprēķina kā sieviešu dzimuma zivju proporcionālo daudzumu, jāsasniedz 3. pakāpes precizitāte tādā apjomā, lai attiecīgajā vecuma vai garuma grupā kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz abu dzimumu pārstāvju skaita savstarpējo attiecību, kuru aprēķina kā sieviešu dzimuma zivju proporcionālo daudzumu, jāsasniedz 3. pakāpes precizitāte tādā apjomā, lai attiecīgajā vecuma vai garuma grupā kumulatīvie izkrāvumi veidotu vismaz 90 % no nacionālajiem izkrāvumiem, kas veikti no attiecīgā krājuma.

5.   Izņēmumi

| 1. | Dalībvalsts nacionālajā programmā var neiekļaut ar krājumu saistīto datu novērtējumu tādiem krājumiem, attiecībā uz kuriem KPN un kvotas ir noteiktas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:






  a) | attiecīgajām kvotām jāatbilst mazāk nekā 10 % no Kopienas daļas KPN vai jābūt mazākām nekā vidēji 200 tonnu iepriekšējos trijos gados; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalsts nacionālajā programmā var neiekļaut ar krājumu saistīto datu novērtējumu tādiem krājumiem, attiecībā uz kuriem KPN un kvotas ir noteiktas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

a)

attiecīgajām kvotām jāatbilst mazāk nekā 10 % no Kopienas daļas KPN vai jābūt mazākām nekā vidēji 200 tonnu iepriekšējos trijos gados;

| b) | to dalībvalstīm iedalīto attiecīgo kvotu summai, kuras ir mazākas par 10 %, jābūt mazākai nekā 25 % no Kopienas daļas KPN. |
| --- | --- |

b)

to dalībvalstīm iedalīto attiecīgo kvotu summai, kuras ir mazākas par 10 %, jābūt mazākai nekā 25 % no Kopienas daļas KPN.

| 2. | Ja 1.a) punkta nosacījums ir izpildīts, bet 1.b) punkta nosacījums – nav, attiecīgās dalībvalstis var izveidot saskaņotu programmu, lai attiecībā uz saviem kopējiem izkrāvumiem ieviestu kopēju paraugdatu vākšanas shēmu, vai arī individuāli izveidot citas nacionālas paraugdatu vākšanas shēmas, ar kurām nodrošina tādu pašu precizitāti. |
| --- | --- |

2.

Ja 1.a) punkta nosacījums ir izpildīts, bet 1.b) punkta nosacījums – nav, attiecīgās dalībvalstis var izveidot saskaņotu programmu, lai attiecībā uz saviem kopējiem izkrāvumiem ieviestu kopēju paraugdatu vākšanas shēmu, vai arī individuāli izveidot citas nacionālas paraugdatu vākšanas shēmas, ar kurām nodrošina tādu pašu precizitāti.

| 3. | Ja tas ir lietderīgi, nacionālās programmas katru gadu līdz 1. februārim var koriģēt, lai ņemtu vērā kvotu apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.

Ja tas ir lietderīgi, nacionālās programmas katru gadu līdz 1. februārim var koriģēt, lai ņemtu vērā kvotu apmaiņu starp dalībvalstīm.

| 4. | Attiecībā uz krājumiem, kuriem nav noteikta KPN un kvotas un kuri ir ārpus Vidusjūras, piemēro tos pašus noteikumus, kas minēti 5.1. punktā, pamatojoties uz izkrāvumu vidējo apjomu iepriekšējos trijos gados un kopējiem Kopienas izkrāvumiem no krājuma. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz krājumiem, kuriem nav noteikta KPN un kvotas un kuri ir ārpus Vidusjūras, piemēro tos pašus noteikumus, kas minēti 5.1. punktā, pamatojoties uz izkrāvumu vidējo apjomu iepriekšējos trijos gados un kopējiem Kopienas izkrāvumiem no krājuma.

| 5. | Attiecībā uz krājumiem, kuri atrodas Vidusjūrā, ņem vērā tos pie Vidusjūras esošas dalībvalsts veiktos izkrāvumus (pēc svara, atkarībā no sugas), kuri atbilst mazāk nekā 10 % no kopējiem Kopienas izkrāvumiem no Vidusjūras vai mazāk nekā 200 tonnām, izņemot zilās tunzivis. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz krājumiem, kuri atrodas Vidusjūrā, ņem vērā tos pie Vidusjūras esošas dalībvalsts veiktos izkrāvumus (pēc svara, atkarībā no sugas), kuri atbilst mazāk nekā 10 % no kopējiem Kopienas izkrāvumiem no Vidusjūras vai mazāk nekā 200 tonnām, izņemot zilās tunzivis.

C.   TRANSVERSĀLO DATU VĀKŠANA

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Mainīgie lielumi, kas jānosaka, uzskaitīti VIII papildinājumā. Datus norāda atbilstoši minētajā papildinājumā prasītajam periodiskumam. |
| --- | --- |

1.

Mainīgie lielumi, kas jānosaka, uzskaitīti VIII papildinājumā. Datus norāda atbilstoši minētajā papildinājumā prasītajam periodiskumam.

| 2. | Ziņas par flotes segmentiem un zvejas piepūli var netikt iesniegtas vienlaikus. |
| --- | --- |

2.

Ziņas par flotes segmentiem un zvejas piepūli var netikt iesniegtas vienlaikus.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Vajadzīgā apkopojuma pakāpe ir norādīta VIII papildinājumā atbilstoši V papildinājumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.

Vajadzīgā apkopojuma pakāpe ir norādīta VIII papildinājumā atbilstoši V papildinājumā noteiktajiem kritērijiem.

| 2. | Apkopot drīkst tikai vissīkākās prasītās apkopojuma pakāpes datus. Sleju apkopošana pēc attiecīgās shēmas ir pieļaujama tad, ja pierāda tās savietojamību ar attiecīgas statistiskās analīzes rezultātiem. Šāda apkopošana jāapstiprina attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē. |
| --- | --- |

2.

Apkopot drīkst tikai vissīkākās prasītās apkopojuma pakāpes datus. Sleju apkopošana pēc attiecīgās shēmas ir pieļaujama tad, ja pierāda tās savietojamību ar attiecīgas statistiskās analīzes rezultātiem. Šāda apkopošana jāapstiprina attiecīgajā reģionālajā koordinācijas sanāksmē.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Ja iespējams, jāsavāc visi attiecīgie transversālie dati. Ja tas nav iespējams, nacionālajās programmās dalībvalstis precizē attiecīgās paraugdatu vākšanas procedūras. |
| --- | --- |

1.

Ja iespējams, jāsavāc visi attiecīgie transversālie dati. Ja tas nav iespējams, nacionālajās programmās dalībvalstis precizē attiecīgās paraugdatu vākšanas procedūras.

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par datu kvalitāti (pareizību un precizitāti). |
| --- | --- |

1.

Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par datu kvalitāti (pareizību un precizitāti).

D.   KRĀJUMU PĒTNIECISKĀ UZSKAITE JŪRĀ

| 1. | Visām uzskaitēm, kas minētas IX papildinājumā, jābūt ietvertām. |
| --- | --- |

1.

Visām uzskaitēm, kas minētas IX papildinājumā, jābūt ietvertām.

| 2. | Nacionālajā programmā dalībvalstis nodrošina līdzšinējo uzskaišu modeļu turpināmību. |
| --- | --- |

2.

Nacionālajā programmā dalībvalstis nodrošina līdzšinējo uzskaišu modeļu turpināmību.

| 3. | Neatkarīgi no 1. un 2. punkta dalībvalstis var ierosināt mainīt uzskaites intensitāti vai paraugdatu vākšanas modeli, ja tas nekaitē rezultātu kvalitātei. Šādas izmaiņas Komisija atbalstīs tikai tad, ja tās apstiprinās ZZTEK. |
| --- | --- |

3.

Neatkarīgi no 1. un 2. punkta dalībvalstis var ierosināt mainīt uzskaites intensitāti vai paraugdatu vākšanas modeli, ja tas nekaitē rezultātu kvalitātei. Šādas izmaiņas Komisija atbalstīs tikai tad, ja tās apstiprinās ZZTEK.

IV   NODAĻA

Akvakultūras un apstrādes jomas ekonomiskā stāvokļa novērtēšanas modulis

A.   EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA PAR AKVAKULTŪRAS JOMU

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Visus X papildinājumā minētos mainīgos lielumus nosaka reizi gadā katram XI papildinājumā minētajam šīs jomas segmentam. |
| --- | --- |

1.

Visus X papildinājumā minētos mainīgos lielumus nosaka reizi gadā katram XI papildinājumā minētajam šīs jomas segmentam.

| 2. | Statistikas vienība ir “uzņēmums”, juridiska persona, kuru grāmatvedībā definē kā sīkāko juridisko vienību. |
| --- | --- |

2.

Statistikas vienība ir “uzņēmums”, juridiska persona, kuru grāmatvedībā definē kā sīkāko juridisko vienību.

| 3. | Datus vāc par uzņēmumiem, kuru pamatdarbības veids atbilst Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteiktajai NACE klasifikācijas definīcijai (kods 05.02 “Zivkopība”). |
| --- | --- |

3.

Datus vāc par uzņēmumiem, kuru pamatdarbības veids atbilst Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteiktajai NACE klasifikācijas definīcijai (kods 05.02 “Zivkopība”).

| 4. | Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu. |
| --- | --- |

4.

Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Datus norāda atkarībā no sugas un akvakultūrā izmantotās metodes, kā minēts XI papildinājumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var piemērot sīkāku dalījumu atkarībā no uzņēmuma lieluma vai pēc citiem attiecīgiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.

Datus norāda atkarībā no sugas un akvakultūrā izmantotās metodes, kā minēts XI papildinājumā. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var piemērot sīkāku dalījumu atkarībā no uzņēmuma lieluma vai pēc citiem attiecīgiem kritērijiem.

| 2. | Datu vākšana par saldūdens sugu zivīm nav obligāta. Ja tomēr šādus datus vāc, dalībvalstis ievēro XI papildinājumā norādīto dalījumu. |
| --- | --- |

2.

Datu vākšana par saldūdens sugu zivīm nav obligāta. Ja tomēr šādus datus vāc, dalībvalstis ievēro XI papildinājumā norādīto dalījumu.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai. |
| --- | --- |

1.

Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, rakstveida aptaujas, finanšu pārskati). |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, rakstveida aptaujas, finanšu pārskati).

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti). |
| --- | --- |

1.

Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti).

B.   EKONOMIKAS DATU VĀKŠANA PAR APSTRĀDES JOMU

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Visus XII papildinājumā minētos mainīgos lielumus attiecīgajai kopai nosaka reizi gadā. |
| --- | --- |

1.

Visus XII papildinājumā minētos mainīgos lielumus attiecīgajai kopai nosaka reizi gadā.

| 2. | Datus vāc par uzņēmumiem, kuru pamatdarbības veids atbilst Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteiktajai NACE klasifikācijas definīcijai (kods 15.20 “Zivju un zivju produktu apstrāde un konservēšana”). |
| --- | --- |

2.

Datus vāc par uzņēmumiem, kuru pamatdarbības veids atbilst Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteiktajai NACE klasifikācijas definīcijai (kods 15.20 “Zivju un zivju produktu apstrāde un konservēšana”).

| 3. | Kontrolpārbaudes vajadzībām un lai precīzāk noteiktu, kuri uzņēmumi atbilst NACE klasifikācijas kodam 15.20, papildus kā orientierus izmanto arī valsts piešķirtos kodus, kurus dalībvalstis piemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 852/2004 (4), (EK) Nr. 853/2004 (5) un (EK) Nr. 854/2004 (6). |
| --- | --- |

3.

Kontrolpārbaudes vajadzībām un lai precīzāk noteiktu, kuri uzņēmumi atbilst NACE klasifikācijas kodam 15.20, papildus kā orientierus izmanto arī valsts piešķirtos kodus, kurus dalībvalstis piemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 852/2004 (4), (EK) Nr. 853/2004 (5) un (EK) Nr. 854/2004 (6).

| 4. | Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu. |
| --- | --- |

4.

Valstu valūtas konvertē euro, izmantojot Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteikto gada vidējo maiņas kursu.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Datu vākšanā statistikas vienība ir “uzņēmums”, juridiska persona, kuru grāmatvedībā definē kā sīkāko juridisko vienību. |
| --- | --- |

1.

Datu vākšanā statistikas vienība ir “uzņēmums”, juridiska persona, kuru grāmatvedībā definē kā sīkāko juridisko vienību.

| 2. | Par uzņēmumiem, kuri veic zivju apstrādi, bet kuru pamatdarbības veids ir cits, katra plānošanas perioda pirmajā gadā obligāti jāsavāc šādi dati:






  a) | uzņēmumu skaits; |
| --- | --- | --- |

2.

Par uzņēmumiem, kuri veic zivju apstrādi, bet kuru pamatdarbības veids ir cits, katra plānošanas perioda pirmajā gadā obligāti jāsavāc šādi dati:

a)

uzņēmumu skaits;

| b) | apgrozījuma daļa, kas saistīta ar zivju apstrādi. |
| --- | --- |

b)

apgrozījuma daļa, kas saistīta ar zivju apstrādi.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai. |
| --- | --- |

1.

Nacionālajā programmā dalībvalstis apraksta metodoloģiju, kuru tās izmanto katra ekonomikas datu mainīgā lieluma, arī tā kvalitātes aspektu, noteikšanai.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, rakstveida aptaujas, finanšu pārskati). |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina visu ekonomikas datu mainīgo lielumu viendabīgumu un salīdzināmību, ja tie iegūti no dažādiem avotiem (piemēram, rakstveida aptaujas, finanšu pārskati).

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti). |
| --- | --- |

1.

Gada ziņojumā dalībvalstis iekļauj informāciju par aptuveni noteikto vērtību kvalitāti (pareizību un precizitāti).

V   NODAĻA

Zvejniecības jomas radītā jūras ekosistēmas ietekmējuma novērtēšanas modulis

1.   Mainīgie lielumi

| 1. | Lai varētu aprēķināt XIII papildinājumā minētos indikatorus, tajā prasītos datus vāc reizi gadā, izņemot tos datus, kurus paredzēts vākt vēl sīkākā apkopojuma pakāpē. |
| --- | --- |

1.

Lai varētu aprēķināt XIII papildinājumā minētos indikatorus, tajā prasītos datus vāc reizi gadā, izņemot tos datus, kurus paredzēts vākt vēl sīkākā apkopojuma pakāpē.

| 2. | Datus, kas minēti XIII papildinājumā, vāc nacionālā mērogā, lai tiešie lietotāji varētu noteikt indikatorus attiecīgajā ģeogrāfiskajā mērogā, kā norādīts II papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Datus, kas minēti XIII papildinājumā, vāc nacionālā mērogā, lai tiešie lietotāji varētu noteikt indikatorus attiecīgajā ģeogrāfiskajā mērogā, kā norādīts II papildinājumā.

2.   Apkopojuma pakāpe

| 1. | Piemēro XIII papildinājumā prasīto apkopojuma pakāpi. |
| --- | --- |

1.

Piemēro XIII papildinājumā prasīto apkopojuma pakāpi.

3.   Paraugdatu vākšanas stratēģija

| 1. | Dalībvalstis piemēro XIII papildinājumā pievienotos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis piemēro XIII papildinājumā pievienotos ieteikumus.

4.   Precizitātes pakāpe

| 1. | Dalībvalstis piemēro XIII papildinājumā pievienotos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis piemēro XIII papildinājumā pievienotos ieteikumus.

VI   NODAĻA

Datu vākšanas sistēmas aptverto datu pārvaldības un izmantošanas modulis

A.   DATU PĀRVALDĪBA

| 1. | Šī Kopienas programmas daļa aptver datubāzu izveidi, datu ievadi (glabāšanu), datu kvalitātes kontroli un apstiprināšanu un primāro datu apstrādi, pārveidojot tos detalizētu vai apkopotu datu kopās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 199/2008 17. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

1.

Šī Kopienas programmas daļa aptver datubāzu izveidi, datu ievadi (glabāšanu), datu kvalitātes kontroli un apstiprināšanu un primāro datu apstrādi, pārveidojot tos detalizētu vai apkopotu datu kopās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 199/2008 17. panta 1. punktā.

| 2. | Tā ietver primāro sociāli ekonomisko datu pārveidi metadatos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 199/2008 13. panta b) punktā. |
| --- | --- |

2.

Tā ietver primāro sociāli ekonomisko datu pārveidi metadatos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 199/2008 13. panta b) punktā.

| 3. | Dalībvalstis garantē, ka pēc Komisijas pieprasījuma tās sniedz informāciju par 2. punktā minēto pārveidi. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis garantē, ka pēc Komisijas pieprasījuma tās sniedz informāciju par 2. punktā minēto pārveidi.

B.   DATU IZMANTOŠANA

| 1. | Šī programmas daļa attiecas uz datu kopu veidošanu un to izmantošanu zinātniskajā analīzē, kura ir pamats zivsaimniecības pārvaldībā sniegtajiem ieteikumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 199/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.

Šī programmas daļa attiecas uz datu kopu veidošanu un to izmantošanu zinātniskajā analīzē, kura ir pamats zivsaimniecības pārvaldībā sniegtajiem ieteikumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 199/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| 2. | Tā ietver bioloģisko parametru aptuvenu novērtēšanu (vecums, svars, dzimums, dzimumgatavība un auglība) VII papildinājumā minētajiem krājumiem, datu kopu sagatavošanu krājumu novērtējuma vajadzībām un bioekonomisko modelēšanu, un atbilstošo zinātnisko analīzi. |
| --- | --- |

2.

Tā ietver bioloģisko parametru aptuvenu novērtēšanu (vecums, svars, dzimums, dzimumgatavība un auglība) VII papildinājumā minētajiem krājumiem, datu kopu sagatavošanu krājumu novērtējuma vajadzībām un bioekonomisko modelēšanu, un atbilstošo zinātnisko analīzi.

---

(1)  OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.

(2)  OV L 186, 15.7.2008., 3. lpp.

(3)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

(6)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

I papildinājums

Ģeogrāfiskais iedalījums pa reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām

| | ICES | NAFO | ICCAT | GFCM | CCAMLR | IOTC | Cita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. līmenis | Apgabals | Apgabals | FAO apgabals | Apgabals
  piem., 37
  Vidusjūra un Melnā jūra | Apgabals
  piem., 48 | FAO apgabals | FAO apgabals |
| 2. līmenis | Apakšapgabals
  piem., 27.IV
  Ziemeļjūra | Apakšapgabals
  piem., 21.2
  Labradora | FAO apakšapgabals | Apakšapgabals
  piem., 37.1
  Rietumu | Apakšapgabals
  piem., 48.1
  Antarktikas pussala | FAO apakšapgabals | FAO apakšapgabals |
| 3. līmenis | Rajons
  piem., 27.IV c | Rajons
  piem., 21.2 H | Rajons
  5° × 5° | Rajons
  piem., 37.1.2
  Lionas līcis | Rajons
  piem., 58.5.1
  Kergelena salas | Rajons
  5° × 5° | Rajons
  5° × 5° |
| 4. līmenis | Apakšrajons
  piem., 27.III.c.22 | | | GSA

  piem., GSA 1 | | | |
| 5. līmenis | Taisnstūris
  30′ × 1° | Taisnstūris | Taisnstūris
  1° × 1° | | Taisnstūris
  30′ × 1° | Taisnstūris
  1° × 1° | Taisnstūris
  1° × 1° |

ICES

NAFO

ICCAT

GFCM

CCAMLR

IOTC

Cita

1. līmenis

Apgabals

Apgabals

FAO apgabals

Apgabals

piem., 37

Vidusjūra un Melnā jūra

Apgabals

piem., 48

FAO apgabals

FAO apgabals

2. līmenis

Apakšapgabals

piem., 27.IV

Ziemeļjūra

Apakšapgabals

piem., 21.2

Labradora

FAO apakšapgabals

Apakšapgabals

piem., 37.1

Rietumu

Apakšapgabals

piem., 48.1

Antarktikas pussala

FAO apakšapgabals

FAO apakšapgabals

3. līmenis

Rajons

piem., 27.IV c

Rajons

piem., 21.2 H

Rajons

5° × 5°

Rajons

piem., 37.1.2

Lionas līcis

Rajons

piem., 58.5.1

Kergelena salas

Rajons

5° × 5°

Rajons

5° × 5°

4. līmenis

Apakšrajons

piem., 27.III.c.22

GSA

piem., GSA 1

5. līmenis

Taisnstūris

30′ × 1°

Taisnstūris

Taisnstūris

1° × 1°

Taisnstūris

30′ × 1°

Taisnstūris

1° × 1°

Taisnstūris

1° × 1°

II papildinājums

Ģeogrāfiskais iedalījums pa reģioniem

| | Apakšreģions/zvejas vieta (1) | Reģions | Virsreģions |
| --- | --- | --- | --- |
| Līmenis | 1 | 2 | 3 |
| | I papildinājumā definētu 4. līmeņa teritoriju (ICES apakšrajonu) kopums | Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals) | Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals), Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals), un Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali) |
| | I papildinājumā definētu 3. līmeņa teritoriju (ICES rajonu) kopums | Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals) |
| | I papildinājumā definētu 3. līmeņa teritoriju (ICES/NAFO rajonu) kopums | Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali) |
| | I papildinājumā definētu 4. līmeņa teritoriju (GSA) kopums | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra |
| | RZPO paraugdatu vākšanas apakšapgabali (izņemot GFCM) | Citi reģioni, kuros ES kuģi veic zvejas darbības un kurus pārvalda RZPO, kurās Kopienai ir līgumslēdzējas puses vai novērotājas statuss (piemēram, ICCAT, IOTC, CECAF u. c.) | Citi reģioni |

Apakšreģions/zvejas vieta (1)

Reģions

Virsreģions

Līmenis

1

2

3

I papildinājumā definētu 4. līmeņa teritoriju (ICES apakšrajonu) kopums

Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals)

Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals), Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals), un Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

I papildinājumā definētu 3. līmeņa teritoriju (ICES rajonu) kopums

Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

I papildinājumā definētu 3. līmeņa teritoriju (ICES/NAFO rajonu) kopums

Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

I papildinājumā definētu 4. līmeņa teritoriju (GSA) kopums

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO paraugdatu vākšanas apakšapgabali (izņemot GFCM)

Citi reģioni, kuros ES kuģi veic zvejas darbības un kurus pārvalda RZPO, kurās Kopienai ir līgumslēdzējas puses vai novērotājas statuss (piemēram, ICCAT, IOTC, CECAF u. c.)

Citi reģioni

---

(1)  Apakšreģionus vai zvejas vietas dalībvalstis nosaka pirmajam plānošanas periodam (2009–2010); vajadzības gadījumā reģionālajās koordinācijas sanāksmēs ar ZZTEK piekrišanu tos var noteikt no jauna. Tiem nevajadzētu pārsniegt esošo ģeogrāfisko rajonu robežas.

III papildinājums

Flotes segmenti dalījumā pa reģioniem

| | Garuma klase (LOA)
   (1) |
| --- | --- |
| | 0-< 10 m
  0-< 6 m | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 m un vairāk |
| Aktīvie kuģi |
| Izmanto aktīvos zvejas rīkus | Kuģi zvejai ar rāmja trali | | | | | | |
| Traleri grunts zvejai un/vai seineri grunts zvejai | | | | | | |
| Traleri pelaģiskai zvejai | | | | | | |
| Kuģi zvejai ar riņķvadiem | | | | | | |
| Bagarkuģi | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Izmanto pasīvos zvejas rīkus | Kuģi, kas zvejā izmanto āķus | (2) | (2) | | | | |
| Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai noenkurotiem tīkliem | | | | |
| Kuģi, kas zvejā izmanto murdus un/vai zivju krātiņveida lamatas | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus | Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | | | | | | |

Garuma klase (LOA)
   (1)

0-< 10 m

0-< 6 m

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 m un vairāk

Aktīvie kuģi

Izmanto aktīvos zvejas rīkus

Kuģi zvejai ar rāmja trali

Traleri grunts zvejai un/vai seineri grunts zvejai

Traleri pelaģiskai zvejai

Kuģi zvejai ar riņķvadiem

Bagarkuģi

Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus

Izmanto pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas zvejā izmanto āķus

(2)

(2)

Kuģi zvejai ar dreifējošiem un/vai noenkurotiem tīkliem

Kuģi, kas zvejā izmanto murdus un/vai zivju krātiņveida lamatas

Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus

Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus

Neaktīvie kuģi

---

(1)  Kuģiem, kuru garums nepārsniedz 12 metru, Vidusjūrā un Melnajā jūrā piemēro garuma klases 0–< 6 m un 6–< 12 m. Visos pārējos reģionos šādiem kuģiem piemēro garuma klases 0–< 10 m un 10–< 12 m.

(2)  Par kuģiem, kuru garums nepārsniedz 12 metru un kuri izmanto pasīvos zvejas rīkus Vidusjūrā un Melnajā jūrā, informāciju var apkopot pa izmantoto zvejas rīku tipiem.

IV papildinājums

Zvejas darbība (zvejas veids) pa reģioniem

1.   Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons)

| 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis | Garuma klases (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas darbība | Zvejas rīka klase | Zvejas rīka grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (1) | Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Zvejas darbība | Traļi | Grunts traļi | Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) | Vēžveidīgie | (2) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT) | Vēžveidīgie | (2) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Jūga grunts traļi (PTB) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Jūga pelaģiskie traļi (PTM) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM) | Zivis | (2) | | | | | | |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas (LLD) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Nostiprinātas āķu jedas (LLS) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Katadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas | Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)
   (3) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Katadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Kūri (FYK)
   (3) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Katadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Katadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkli (GTR) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Nostiprināti žaunu tīkli (GNS) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Anadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Katadromās sugas | (2) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie tīkli | Riņķvadi (PS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Skotu vadi (SSC) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Saldūdens sugas | (2) | | | | | | |
| Dāņu vadi (SDN) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (2) | | | | | | |
| Divkuģu vadi (SPR) | Bentiskās zivis | (2) | | | | | | |
| No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV) | Zivis | (2) | | | | | | |
| Zvejas darbība, par kuru nav informācijas | Zvejas darbība, par kuru nav informācijas | | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | Neaktīvie kuģi | | | | | | | |
| Atpūtas zveja | Tikai šādām sugām: lasis, menca, zuši, haizivis | Nepiemēro | Ja ir, visas kuģu klases kopā |

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

Garuma klases (m)

Zvejas darbība

Zvejas rīka klase

Zvejas rīka grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (1)

Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Zvejas darbība

Traļi

Grunts traļi

Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB)

Vēžveidīgie

(2)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT)

Vēžveidīgie

(2)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Jūga grunts traļi (PTB)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Jūga pelaģiskie traļi (PTM)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM)

Zivis

(2)

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas (LLD)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Anadromās sugas

(2)

Nostiprinātas āķu jedas (LLS)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Anadromās sugas

(2)

Katadromās sugas

(2)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas

Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)
   (3)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Anadromās sugas

(2)

Katadromās sugas

(2)

Kūri (FYK)
   (3)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Anadromās sugas

(2)

Katadromās sugas

(2)

Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Anadromās sugas

(2)

Katadromās sugas

(2)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkli (GTR)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Nostiprināti žaunu tīkli (GNS)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Anadromās sugas

(2)

Katadromās sugas

(2)

Zvejas vadi

Apņemošie tīkli

Riņķvadi (PS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Zvejas vadi

Skotu vadi (SSC)

Bentiskās zivis

(2)

Saldūdens sugas

(2)

Dāņu vadi (SDN)

Bentiskās zivis

(2)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(2)

Divkuģu vadi (SPR)

Bentiskās zivis

(2)

No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV)

Zivis

(2)

Zvejas darbība, par kuru nav informācijas

Zvejas darbība, par kuru nav informācijas

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvie kuģi

Neaktīvie kuģi

Atpūtas zveja

Tikai šādām sugām: lasis, menca, zuši, haizivis

Nepiemēro

Ja ir, visas kuģu klases kopā

Piezīme:

Attiecīgā gadījumā veic izmēģinājuma pētījumus, lai sagatavotu protokolus zušu zvejas uzraudzībai iekšzemes ūdeņos.

2.   Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

| 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis | Garuma klases (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas darbība | Zvejas rīka klase | Zvejas rīka grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (4) | Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Zvejas darbība | Dragas | Dragas | Laivas dragas (DRB) | Gliemji | (5) | | | | | | |
| Mehāniskās dragas (HMD) | Gliemji | (5) | | | | | | |
| Traļi | Grunts traļi | Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) | Gliemji | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (5) | | | | | | |
| Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām | (5) | | | | | | |
| Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT) | Gliemji | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Jūga grunts traļi (PTB) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Rāmja traļi (TBB) | Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (5) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Jūga pelaģiskie traļi (PTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM) | Zivis | (5) | | | | | | |
| Āķu jedas | Nostiprinātas āķu jedas (LLS) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas (6) | Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO) | Gliemji | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Zivis | (5) | | | | | | |
| Kūri (FYK) | Katadromās sugas | (5) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkli (GTR) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Nostiprināti žaunu tīkli (GNS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (5) | | | | | | |
| Dreifējošie tīkli (GND) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie tīkli | Riņķvadi (PS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (5) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Skotu vadi (SSC) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Dāņu vadi (SDN) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| Divkuģu vadi (SPR) | Bentiskās zivis | (5) | | | | | | |
| No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV) | Zivis | (5) | | | | | | |
| Citi zvejas rīki | Citi zvejas rīki | Stikla zušu zveja | Stikla zuši | (5) | | | | | | |
| Dažādi zvejas rīki (norādīt) | Dažādi zvejas rīki (norādīt) | | | (5) | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | Neaktīvie kuģi | | | | | | | |
| Atpūtas zveja | Tikai šādām sugām: menca, zuši, haizivis | Nepiemēro | Ja ir, visas kuģu klases kopā |

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

Garuma klases (m)

Zvejas darbība

Zvejas rīka klase

Zvejas rīka grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (4)

Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Zvejas darbība

Dragas

Dragas

Laivas dragas (DRB)

Gliemji

(5)

Mehāniskās dragas (HMD)

Gliemji

(5)

Traļi

Grunts traļi

Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB)

Gliemji

(5)

Vēžveidīgie

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Dziļūdens sugas

(5)

Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām

(5)

Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT)

Gliemji

(5)

Vēžveidīgie

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Dziļūdens sugas

(5)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Jūga grunts traļi (PTB)

Bentiskās zivis

(5)

Vēžveidīgie

(5)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Rāmja traļi (TBB)

Vēžveidīgie

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(5)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Jūga pelaģiskie traļi (PTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM)

Zivis

(5)

Āķu jedas

Nostiprinātas āķu jedas (LLS)

Bentiskās zivis

(5)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas (6)

Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)

Gliemji

(5)

Vēžveidīgie

(5)

Zivis

(5)

Kūri (FYK)

Katadromās sugas

(5)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkli (GTR)

Bentiskās zivis

(5)

Nostiprināti žaunu tīkli (GNS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Vēžveidīgie

(5)

Dreifējošie tīkli (GND)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Bentiskās zivis

(5)

Zvejas vadi

Apņemošie tīkli

Riņķvadi (PS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(5)

Zvejas vadi

Skotu vadi (SSC)

Bentiskās zivis

(5)

Dāņu vadi (SDN)

Bentiskās zivis

(5)

Divkuģu vadi (SPR)

Bentiskās zivis

(5)

No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV)

Zivis

(5)

Citi zvejas rīki

Citi zvejas rīki

Stikla zušu zveja

Stikla zuši

(5)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

(5)

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvie kuģi

Neaktīvie kuģi

Atpūtas zveja

Tikai šādām sugām: menca, zuši, haizivis

Nepiemēro

Ja ir, visas kuģu klases kopā

Piezīme:

Attiecīgā gadījumā veic izmēģinājuma pētījumus, lai sagatavotu protokolus zušu zvejas uzraudzībai iekšzemes ūdeņos.

3.   Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

| 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis | Garuma klases (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas darbība | Zvejas rīka klase | Zvejas rīka grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (7) | Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Zvejas darbība | Dragas | Dragas | Laivas dragas (DRB) | Gliemji | (8) | | | | | | |
| Mehāniskās dragas (HMD) | Gliemji | (8) | | | | | | |
| Traļi | Grunts traļi | Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) | Gliemji | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (8) | | | | | | |
| Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām | (8) | | | | | | |
| Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT) | Gliemji | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Jūga grunts traļi (PTB) | Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Rāmja traļi (TBB) | Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis kopā ar galvkājiem | (8) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Jūga pelaģiskie traļi (PTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Lielo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM) | Zivis | (8) | | | | | | |
| Galvkāji | (8) | | | | | | |
| Velcējamās āķu rindas (LTL) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas (LLD) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (8) | | | | | | |
| Nostiprinātas āķu jedas (LLS) | Dziļūdens sugas | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas (9) | Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO) | Gliemji | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Zivis | (8) | | | | | | |
| Kūri (FYK) | Katadromās sugas | (8) | | | | | | |
| Bentiskās sugas | (8) | | | | | | |
| Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkli (GTR) | Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Nostiprināti žaunu tīkli (GNS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Vēžveidīgie | (8) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (8) | | | | | | |
| Dreifējošie tīkli (GND) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie tīkli | Riņķvadi (PS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Lielo pelaģisko sugu zivis | (8) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Skotu vadi (SSC) | Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Dāņu vadi (SDN) | Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| Divkuģu vadi (SPR) | Bentiskās zivis | (8) | | | | | | |
| No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV) | Zivis | (8) | | | | | | |
| Citi zvejas rīki | Citi zvejas rīki | Stikla zušu zveja | Stikla zuši | (8) | | | | | | |
| Dažādi zvejas rīki (norādīt) | Dažādi zvejas rīki (norādīt) | | | (8) | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | Neaktīvie kuģi | | | | | | | |
| Atpūtas zveja | Tikai šādām sugām: lasis, jūrasasaris (labraks), haizivis, zuši (tikai ICES apgabalos) | Nepiemēro | Ja ir, visas kuģu klases kopā |

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

Garuma klases (m)

Zvejas darbība

Zvejas rīka klase

Zvejas rīka grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (7)

Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Zvejas darbība

Dragas

Dragas

Laivas dragas (DRB)

Gliemji

(8)

Mehāniskās dragas (HMD)

Gliemji

(8)

Traļi

Grunts traļi

Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB)

Gliemji

(8)

Vēžveidīgie

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Dziļūdens sugas

(8)

Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām

(8)

Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT)

Gliemji

(8)

Vēžveidīgie

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Dziļūdens sugas

(8)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Pelaģiskās zivis kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Jūga grunts traļi (PTB)

Bentiskās zivis

(8)

Vēžveidīgie

(8)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Rāmja traļi (TBB)

Vēžveidīgie

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Vēžveidīgie kopā ar bentiskajām zivīm

(8)

Bentiskās zivis kopā ar galvkājiem

(8)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Jūga pelaģiskie traļi (PTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM)

Zivis

(8)

Galvkāji

(8)

Velcējamās āķu rindas (LTL)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(8)

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas (LLD)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Dziļūdens sugas

(8)

Nostiprinātas āķu jedas (LLS)

Dziļūdens sugas

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas (9)

Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)

Gliemji

(8)

Vēžveidīgie

(8)

Zivis

(8)

Kūri (FYK)

Katadromās sugas

(8)

Bentiskās sugas

(8)

Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(8)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkli (GTR)

Bentiskās zivis

(8)

Nostiprināti žaunu tīkli (GNS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Vēžveidīgie

(8)

Dziļūdens sugas

(8)

Dreifējošie tīkli (GND)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Bentiskās zivis

(8)

Zvejas vadi

Apņemošie tīkli

Riņķvadi (PS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(8)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(8)

Zvejas vadi

Skotu vadi (SSC)

Bentiskās zivis

(8)

Dāņu vadi (SDN)

Bentiskās zivis

(8)

Divkuģu vadi (SPR)

Bentiskās zivis

(8)

No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV)

Zivis

(8)

Citi zvejas rīki

Citi zvejas rīki

Stikla zušu zveja

Stikla zuši

(8)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

(8)

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvie kuģi

Neaktīvie kuģi

Atpūtas zveja

Tikai šādām sugām: lasis, jūrasasaris (labraks), haizivis, zuši (tikai ICES apgabalos)

Nepiemēro

Ja ir, visas kuģu klases kopā

Piezīme:

Attiecīgā gadījumā veic izmēģinājuma pētījumus, lai sagatavotu protokolus zušu zvejas uzraudzībai iekšzemes ūdeņos.

4.   Vidusjūra un Melnā jūra

| 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis | Garuma klases (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas darbība | Zvejas rīka klase | Zvejas rīka grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (10) | Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums | <6 | 6–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Zveja | Dragas | Dragas | Laivas dragas (DRB) | Gliemji | (11) | | | | | | |
| Traļi | Grunts traļi | Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Dziļūdens sugas | (11) | | | | | | |
| Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām (12) | (11) | | | | | | |
| Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Jūga grunts traļi (PTB) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Rāmja traļi (TBB) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM) | Bentiskās sugas kopā ar pelaģiskajām sugām | (11) | | | | | | |
| Jūga pelaģiskie traļi (PTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM) | Zivis | (11) | | | | | | |
| Galvkāji | (11) | | | | | | |
| Velcējamās āķu rindas (LTL) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas (LLD) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Nostiprinātas āķu jedas (LLS) | Bentiskās zivis | (11) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas (13) | Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Kūri (FYK) | Katadromās sugas | (11) | | | | | | |
| Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkli (GTR) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Nostiprināti žaunu tīkli (GNS) | Mazo un lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Dreifējošie tīkli (GND) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (11) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie tīkli | Riņķvadi (PS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Ēsmas zivtiņu vadi (LA) | Mazo un lielo pelaģisko sugu zivis | (11) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Skotu vadi (SSC) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Dāņu vadi (SDN) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Divkuģu vadi (SPR) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV) | Bentiskās sugas | (11) | | | | | | |
| Citi zvejas rīki | Citi zvejas rīki | Stikla zušu zveja | Stikla zuši | (11) | | | | | | |
| Dažādi zvejas rīki (norādīt) | Dažādi zvejas rīki (norādīt) | | | (11) | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | Neaktīvie kuģi | | | | | | | |
| Atpūtas zveja | Tikai šādām sugām: zilā tunzivs, zuši, haizivis | Nepiemēro | Ja ir, visas kuģu klases kopā |

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

Garuma klases (m)

Zvejas darbība

Zvejas rīka klase

Zvejas rīka grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (10)

Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums

<6

6–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Zveja

Dragas

Dragas

Laivas dragas (DRB)

Gliemji

(11)

Traļi

Grunts traļi

Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB)

Bentiskās sugas

(11)

Dziļūdens sugas

(11)

Bentiskās sugas kopā ar dziļūdens sugām (12)

(11)

Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT)

Bentiskās sugas

(11)

Jūga grunts traļi (PTB)

Bentiskās sugas

(11)

Rāmja traļi (TBB)

Bentiskās sugas

(11)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM)

Bentiskās sugas kopā ar pelaģiskajām sugām

(11)

Jūga pelaģiskie traļi (PTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(11)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM)

Zivis

(11)

Galvkāji

(11)

Velcējamās āķu rindas (LTL)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas (LLD)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Nostiprinātas āķu jedas (LLS)

Bentiskās zivis

(11)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas (13)

Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)

Bentiskās sugas

(11)

Kūri (FYK)

Katadromās sugas

(11)

Bentiskās sugas

(11)

Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi (FPN)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkli (GTR)

Bentiskās sugas

(11)

Nostiprināti žaunu tīkli (GNS)

Mazo un lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Bentiskās sugas

(11)

Dreifējošie tīkli (GND)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(11)

Bentiskās zivis

(11)

Zvejas vadi

Apņemošie tīkli

Riņķvadi (PS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(11)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Ēsmas zivtiņu vadi (LA)

Mazo un lielo pelaģisko sugu zivis

(11)

Zvejas vadi

Skotu vadi (SSC)

Bentiskās sugas

(11)

Dāņu vadi (SDN)

Bentiskās sugas

(11)

Divkuģu vadi (SPR)

Bentiskās sugas

(11)

No krasta vai kuģa velkamie vadi (SB) (SV)

Bentiskās sugas

(11)

Citi zvejas rīki

Citi zvejas rīki

Stikla zušu zveja

Stikla zuši

(11)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

(11)

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvie kuģi

Neaktīvie kuģi

Atpūtas zveja

Tikai šādām sugām: zilā tunzivs, zuši, haizivis

Nepiemēro

Ja ir, visas kuģu klases kopā

Piezīme:

Attiecīgā gadījumā veic izmēģinājuma pētījumus, lai sagatavotu protokolus zušu zvejas uzraudzībai iekšzemes ūdeņos.

5.   Citi reģioni, kuros ES kuģi veic zvejas darbības un kurus pārvalda RZPO, kurās Kopienai ir līgumslēdzējas puses vai novērotājas statuss (piemēram, ICCAT, IOTC, CECAF u. c.)

| 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | 4. līmenis | 5. līmenis | 6. līmenis | Garuma klases (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejas darbība | Zvejas rīka klase | Zvejas rīka grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (14) | Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Zveja | Traļi | Grunts traļi | Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB) | Vēžveidīgie | (15) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm | (15) | | | | | | |
| Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT) | Vēžveidīgie | (15) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (15) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (15) | | | | | | |
| Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas (LLD) | Lielo pelaģisko sugu zivis | (15) | | | | | | |
| Nostiprinātas āķu jedas (LLS) | Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas | Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO) | Vēžveidīgie | (15) | | | | | | |
| Zivis | (15) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkli (GTR) | Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Nostiprināti žaunu tīkli (GNS) | Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Dreifējošie tīkli (GND) | Bentiskās zivis | (15) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie tīkli | Riņķvadi (PS) | Mazo pelaģisko sugu zivis | (15) | | | | | | |
| Lielo pelaģisko sugu zivis | (15) | | | | | | |
| Dažādi zvejas rīki (norādīt) | Dažādi zvejas rīki (norādīt) | | | (15) | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | Neaktīvie kuģi | | | | | | | |

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

4. līmenis

5. līmenis

6. līmenis

Garuma klases (m)

Zvejas darbība

Zvejas rīka klase

Zvejas rīka grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (14)

Linuma acu izmērs un citāds selektīvu ierīču lietojums

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Zveja

Traļi

Grunts traļi

Grunts traļi ar traļu durvīm (OTB)

Vēžveidīgie

(15)

Bentiskās zivis

(15)

Galvkāji kopā ar bentiskajām zivīm

(15)

Vairākrīku traļi ar traļu durvīm (OTT)

Vēžveidīgie

(15)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskie traļi ar traļu durvīm (OTM)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(15)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas (LHP) (LHM)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(15)

Bentiskās zivis

(15)

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas (LLD)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(15)

Nostiprinātas āķu jedas (LLS)

Bentiskās zivis

(15)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas

Murdi un zivju krātiņveida lamatas (FPO)

Vēžveidīgie

(15)

Zivis

(15)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkli (GTR)

Bentiskās zivis

(15)

Nostiprināti žaunu tīkli (GNS)

Bentiskās zivis

(15)

Dreifējošie tīkli (GND)

Bentiskās zivis

(15)

Zvejas vadi

Apņemošie tīkli

Riņķvadi (PS)

Mazo pelaģisko sugu zivis

(15)

Lielo pelaģisko sugu zivis

(15)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

Dažādi zvejas rīki (norādīt)

(15)

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvie kuģi

Neaktīvie kuģi

---

(1)  Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, garnelēm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(2)  Kā definēts Padomes Regulās (EK) Nr. 88/98 (OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp.) un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

(3)  Arī zuši pārvaldības vienībās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

(4)  Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(5)  Kā definēts Padomes Regulās (EEK) Nr. 1899/85 (OV L 179, 11.7.1985., 2. lpp.), (EEK) Nr. 1638/87 (OV L 153, 13.6.1987., 7. lpp.), (EK) Nr. 850/98 (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.), Komisijas Regulās (EK) Nr. 2056/2001 (OV L 277, 20.10.2001., 13. lpp.), (EK) Nr. 494/2002 (OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.) un Padomes Regulā (EK) Nr. 40/2008 (OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.).

(6)  Arī zuši pārvaldības vienībās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007.

(7)  Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(8)  Kā definēts Regulā (EK) Nr. 850/98, Padomes Regulā (EK) Nr. 2549/2000 (OV L 292, 21.11.2000., 5. lpp.), Regulās (EK) Nr. 2056/2001, (EK) Nr. 494/2002, Padomes Regulā (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.) un Regulā (EK) Nr. 40/2008.

(9)  Arī zuši pārvaldības vienībās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007.

(10)  Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(11)  Kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11 lpp.).

(12)  Attiecas tikai uz Aristaeomorpha foliacea un Aristeus antennatus sugas garnelēm; minētās sugas nav iekļautas Padomes Regulā (EK) Nr. 2347/2002 (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.) dotajā “dziļjūras sugu” definīcijā.

(13)  Arī zuši pārvaldības vienībās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007.

(14)  Paturēto nozvejas daļu var klasificēt atkarībā no mērķsugu kopas (vēžveidīgie, galvkāji, bentiskās zivis u. c.) par katru zvejas reisu vai, ja iespējams, par katru zvejas darbību un šķirot pēc svara vai pēc kopējās vērtības (sugām ar augstu vērtību, piemēram, Norvēģijas omāram, tunzivīm). Mērķsugu kopa, kurai atbilst lielākās vērtības, arī ir tā, par kuru jāveic ieraksts tabulā.

(15)  Kā definēts Padomes Regulās (EK) Nr. 600/2004 (OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.), (EK) Nr. 830/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 31. lpp.), (EK) Nr. 115/2006 (OV L 21, 25.1.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 563/2006 (OV L 105, 13.4.2006., 33. lpp.), (EK) Nr. 764/2006 (OV L 141, 29.5.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 805/2006 (OV L 151, 6.6.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 1562/2006 (OV L 290, 20.10.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 1563/2006 (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.), (EK) Nr. 1801/2006 (OV L 343, 8.12.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 2027/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 1. lpp.), (EK) Nr. 450/2007 (OV L 109, 26.4.2007., 1. lpp.), (EK) Nr. 753/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 1. lpp.), (EK) Nr. 893/2007 (OV L 205, 7.8.2007., 1. lpp.), (EK) Nr. 894/2007 (OV L 205, 7.8.2007., 35. lpp.), (EK) Nr. 1386/2007 (OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.), (EK) Nr. 1446/2007 (OV L 331, 17.12.2007., 1. lpp.), (EK) Nr. 31/2008 (OV L 15, 18.1.2008., 1. lpp.), (EK) Nr. 241/2008 (OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp.) un (EK) Nr. 242/2008 (OV L 75, 18.3.2008., 51. lpp.).

V papildinājums

Datu vākšanā piemērojamā apkopojuma pakāpe

| | Apakšreģioni vai zvejas vietas | Reģioni | Virsreģioni |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Zvejas veids * Flotes segments (vienība) | A | A1 | A2 | A3 |
| Zvejas veids | B | B1 | B2 | B3 |
| Flotes segments | C | C1 | C2 | C3 |
| Piezīme

  Atkarībā no zvejas darbības norises vietas var attiekties uz apakšreģionu, reģionu vai virsreģionu. Šajā papildinājumā norādīts, kādai (cik sīkai) jābūt datu vākšanā piemērojamajai apkopojuma pakāpei. |

Apakšreģioni vai zvejas vietas

Reģioni

Virsreģioni

1

2

3

Zvejas veids * Flotes segments (vienība)

A

A1

A2

A3

Zvejas veids

B

B1

B2

B3

Flotes segments

C

C1

C2

C3

Piezīme

Atkarībā no zvejas darbības norises vietas var attiekties uz apakšreģionu, reģionu vai virsreģionu. Šajā papildinājumā norādīts, kādai (cik sīkai) jābūt datu vākšanā piemērojamajai apkopojuma pakāpei.

VI papildinājums

Ekonomikas datu mainīgie lielumi

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Specifikācija datu vākšanas vajadzībām (1) | Vienība | Definīcija
  saskaņā ar uzņēmējdarbības
  strukturālo statistiku, SBS (Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 (2)) | Vadlīnijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi | Izkrāvumu bruto vērtība | Transversāli dati | EUR | 12 11 0,
  izņ. 4. punktu | |
| Ieņēmumi no kvotu vai cita veida zvejas tiesību iznomāšanas | | EUR | 12 11 0,
  izņ. 4. punktu | |
| Tiešās subsīdijas (3) | | EUR | 12 11 0,
  izņ. 4. punktu | |
| Citi ieņēmumi (4) | | EUR | 12 11 0,
  izņ. 4. punktu | |
| Personāla izmaksas | Apkalpes darba samaksa (5) | | EUR | 13 31 0 | |
| Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (6) | | EUR | 13 32 0 | |
| EUR | | |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas (7) | | EUR | 20 11 0
  (13 11 0) | |
| Remonta un apkopes izmaksas | Remonta un apkopes izmaksas (8) | | EUR | (13 11 0) | EKS (9) 3.70.
  e) (1) (2) |
| Citas saimnieciskās darbības izmaksas | Mainīgās izmaksas (10) | | EUR | (13 11 0) | |
| Nemainīgās izmaksas (11) | | EUR | (13 11 0) | |
| Maksājumi par kvotu vai cita veida zvejas tiesību nomu | | EUR | (13 11 0) | |
| Kapitāla izmaksas | Gada amortizācija (12) | | EUR | | EKS 6.02. līdz 6.05. |
| Kapitāla vērtība | Materiālā vērtība: amortizētā aizstājējvērtība (13) | | EUR | | EKS 7.09. līdz 7.24. |
| Materiālā vērtība: amortizētā vēsturiskā vērtība (13) | | EUR | | EKS 7.09. līdz 7.24. |
| Kvotu un cita veida zvejas tiesību vērtība (14) | | EUR | | EKS 7.09. līdz 7.24. |
| Ieguldījumi | Materiālie ieguldījumi (15) | | EUR | 15 11 0 | EKS 3.102. līdz 3.111. |
| Finansiālais stāvoklis | Parāda un aktīvu samērs (16) | | % | | |
| Nodarbinātība | Nodarbinātie apkalpes locekļi (17) | | skaits | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2;
  16 13 5; 16 14 0;
  16 15 0 | EKS 11.32. līdz 11.34. |
| Nacionālais pilna laika ekvivalents (18) | | skaits | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2;
  16 13 5; 16 14 0;
  16 15 0 | EKS 11.32. līdz 11.34. |
| Saskaņotais pilna laika ekvivalents (19) | | skaits | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2;
  16 13 5; 16 14 0;
  16 15 0 | EKS 11.32. līdz 11.34. |
| Flote | Kuģu skaits | Transversāli dati | skaits | nepiemēro | nepiemēro |
| Lielākais garums jeb LOA (vidēji) | Transversāli dati | metri | nepiemēro | nepiemēro |
| Kuģa vidējā tilpība | Transversāli dati | GT | nepiemēro | nepiemēro |
| Kuģa vidējā jauda | Transversāli dati | kW | nepiemēro | nepiemēro |
| Vidējais vecums | Transversāli dati | gadi | nepiemēro | nepiemēro |
| Zvejas piepūle | Jūrā pavadīto dienu skaits | Transversāli dati | dienas | nepiemēro | nepiemēro |
| Energopatēriņš | | litri | nepiemēro | nepiemēro |
| Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits | Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits (20) | Norādīt pa lieluma kategorijām:






  1) | īpašumā viens kuģis; |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Specifikācija datu vākšanas vajadzībām (1)

Vienība

Definīcija

saskaņā ar uzņēmējdarbības

strukturālo statistiku, SBS (Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 (2))

Vadlīnijas

Ieņēmumi

Izkrāvumu bruto vērtība

Transversāli dati

EUR

12 11 0,

izņ. 4. punktu

Ieņēmumi no kvotu vai cita veida zvejas tiesību iznomāšanas

EUR

12 11 0,

izņ. 4. punktu

Tiešās subsīdijas (3)

EUR

12 11 0,

izņ. 4. punktu

Citi ieņēmumi (4)

EUR

12 11 0,

izņ. 4. punktu

Personāla izmaksas

Apkalpes darba samaksa (5)

EUR

13 31 0

Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (6)

EUR

13 32 0

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas (7)

EUR

20 11 0

(13 11 0)

Remonta un apkopes izmaksas

Remonta un apkopes izmaksas (8)

EUR

(13 11 0)

EKS (9) 3.70.

e) (1) (2)

Citas saimnieciskās darbības izmaksas

Mainīgās izmaksas (10)

EUR

(13 11 0)

Nemainīgās izmaksas (11)

EUR

(13 11 0)

Maksājumi par kvotu vai cita veida zvejas tiesību nomu

EUR

(13 11 0)

Kapitāla izmaksas

Gada amortizācija (12)

EUR

EKS 6.02. līdz 6.05.

Kapitāla vērtība

Materiālā vērtība: amortizētā aizstājējvērtība (13)

EUR

EKS 7.09. līdz 7.24.

Materiālā vērtība: amortizētā vēsturiskā vērtība (13)

EUR

EKS 7.09. līdz 7.24.

Kvotu un cita veida zvejas tiesību vērtība (14)

EUR

EKS 7.09. līdz 7.24.

Ieguldījumi

Materiālie ieguldījumi (15)

EUR

15 11 0

EKS 3.102. līdz 3.111.

Finansiālais stāvoklis

Parāda un aktīvu samērs (16)

%

Nodarbinātība

Nodarbinātie apkalpes locekļi (17)

skaits

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2;

16 13 5; 16 14 0;

16 15 0

EKS 11.32. līdz 11.34.

Nacionālais pilna laika ekvivalents (18)

skaits

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2;

16 13 5; 16 14 0;

16 15 0

EKS 11.32. līdz 11.34.

Saskaņotais pilna laika ekvivalents (19)

skaits

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2;

16 13 5; 16 14 0;

16 15 0

EKS 11.32. līdz 11.34.

Flote

Kuģu skaits

Transversāli dati

skaits

nepiemēro

nepiemēro

Lielākais garums jeb LOA (vidēji)

Transversāli dati

metri

nepiemēro

nepiemēro

Kuģa vidējā tilpība

Transversāli dati

GT

nepiemēro

nepiemēro

Kuģa vidējā jauda

Transversāli dati

kW

nepiemēro

nepiemēro

Vidējais vecums

Transversāli dati

gadi

nepiemēro

nepiemēro

Zvejas piepūle

Jūrā pavadīto dienu skaits

Transversāli dati

dienas

nepiemēro

nepiemēro

Energopatēriņš

litri

nepiemēro

nepiemēro

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits (20)

Norādīt pa lieluma kategorijām:

1)

īpašumā viens kuģis;

| 2) | īpašumā 2–5 kuģi; |
| --- | --- |

2)

īpašumā 2–5 kuģi;

| 3) | īpašumā vairāk nekā pieci kuģi |
| --- | --- |

3)

īpašumā vairāk nekā pieci kuģi

skaits

nepiemēro

nepiemēro

Produkcijas vērtība atkarībā no sugas

Izkrāvumu vērtība atkarībā no sugas

Transversāli dati

EUR

nepiemēro

nepiemēro

Vidējā cena atkarībā no sugas (21)

Transversāli dati

EUR/kg

nepiemēro

nepiemēro

---

(1)  Ekonomikas datu mainīgos lielumus nosaka reizi gadā ar detalizācijas pakāpi C3 (V papildinājums), izņemot transversālo datu mainīgos lielumus, kurus nosaka precīzāk un biežāk (kā noteikts VIII papildinājumā).

(2)  OV L 344, 18.12.1998., 49. lpp.

(3)  Ietver tiešos maksājumus, piemēram, kompensāciju par zvejas izbeigšanu, degvielas nodokļa atmaksājumus vai tamlīdzīgus vienreizējus kompensācijas maksājumus. Neietver sociālo pabalstu maksājumus un tādas netiešās subsīdijas kā nodokļu samazinājumu, piemēram, degvielai un ieguldījumu subsīdijas.

(4)  Ietver citus ieņēmumus no kuģa izmantošanas, piemēram, atpūtas zvejai, tūrismam, naftas urbjtorņa apkalpošanai u. c., kā arī apdrošināšanas maksājumus par zvejas rīku/kuģa bojājumiem/nelietojamību.

(5)  Ietver sociālās apdrošināšanas izmaksas.

(6)  Piemēram, paša kuģa īpašnieka ieguldītais darbs. Izvēlētā metodoloģija dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(7)  Izņemot smēreļļas. Ja iespējams, norādīt tipu (benzīns, dīzeļdegviela, biodegviela u. c.).

(8)  Kuģu un zvejas rīku apkopes un remonta bruto izmaksas.

(9)  EKS ir Eiropas kontu sistēma 1995 (Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1267/2003, Eurostat rokasgrāmata par EKS, 1995).

(10)  Ietver visas saistībā ar zvejas piepūli un/vai nozvejām/izkrāvumiem iegādātās preces un pakalpojumus.

(11)  Ietver visu, kas iegādāts neatkarīgi no zvejas piepūles un/vai nozvejām/izkrāvumiem (arī nomātās iekārtas).

(12)  Aprēķināta saskaņā ar [PIM metodoloģiju, kas ierosināta kapitāla novērtējuma ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/03: IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203 p.]. Attiecīgie dati un aprēķina procedūras dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(13)  Kuģa vērtība, t. i., korpusa, dzinēja, visu uz kuģa esošo iekārtu un zvejas rīku vērtība. Aprēķināta saskaņā ar [PIM metodoloģiju, kas ierosināta kapitāla novērtējuma ziņojumā, kurš sagatavots saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/03: IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203 p.]. Attiecīgie dati un aprēķina procedūras dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(14)  Attiecīgā gadījumā. Aprēķina metodes jāizskaidro nacionālajās programmās.

(15)  Esošā kuģa/zvejas rīku uzlabojumi konkrētajā gadā.

(16)  Parāda procentuālais apjoms salīdzinājumā ar kopējo kapitāla vērtību (kā definēts iepriekš).

(17)  Darba vietu skaits uz kuģa jeb to personu vidējais skaits, kuras strādā uz šā kuģa un saņem ar šo kuģi saistītu atalgojumu. Tas ietver arī pagaidu darbiniekus un rotācijas kārtībā nodarbinātos apkalpes locekļus. (Sk. ziņojumu, kurš sagatavots saistībā ar pētījumu Nr. FISH/2005/14: LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.).

(18)  Pilna laika ekvivalents (FTE), kura pamatā ir nacionālais FTE atsauces līmenis attiecībā uz apkalpes locekļu darba laiku uz kuģa (atskaitot atpūtai paredzēto laiku) un darba laiku krastā. Ja gadā darba laiks uz vienu apkalpes locekli pārsniedz atsauces līmeni, FTE vērtība vienam apkalpes loceklim ir 1. Ja tā nav, FTE vērtība ir nostrādātā laika un atsauces līmeņa attiecība. (Izmantotajām metodēm jābūt saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/14 (LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.) un grozījumiem, kas noteikti SGECA 07-01 ziņojumā (2007. gada 15.–19. janvāris, Salerno, 21. lpp. un pielikumi), un tās jāizskaidro nacionālajās programmās.).

(19)  Pilna laika ekvivalents (FTE), kuru nosaka, pamatojoties uz 2 000 stundu robežlīmeni vienam FTE un izmantojot to pašu metodi, kas minēta 18. piezīmē.

(20)  Flotes reģistrā fiksētais stāvoklis 1. janvārī. Kopīpašumu (vairāk nekā viens īpašnieks) skaita kā vienu vienību.

(21)  Cenas norāda EUR par dzīvsvara kilogramu.

VII papildinājums

Bioloģisko datu mainīgie lielumi un sugu paraugdatu vākšanas specifikācijas

(Y = reizi gadā; T = reizi trijos gados)

| Vispārpieņemtais sugas nosaukums | Sugas zinātniskais nosaukums | Apgabals/krājums | Sugu grupa (1) | Vecums
  (skaits/1 000 t) | Svars | Dzimums | Dzimumgatavība | Auglība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ICES I un II apgabals |
| Zutis | Anguilla anguilla | I, II | G1 | (2) | T | T | T | |
| Brosme | Brosme brosme | I, II | G2 | 250 | T | T | T | |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | I, II | G1 | | | | | |
| Siļķe | Clupea harengus | I, II, V | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Raja | Dipturus oxyrinchus | II | G1 | | | | | |
| Haizivs | Etmopterus spinax | II | G1 | | | | | |
| Menca | Gadus morhua | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | II | G1 | | | | | |
| Moiva | Mallotus villosus | I, II | G2 | | | | | |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | I, II | G1 | | Y | Y | Y | |
| Saida | Pollachius virens | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Blondā raja | Raja brachyura | I, II | G1 | | | | | |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | I, II | G1 | | | | | |
| Dzegužraja | Raja naevus | I, II | G1 | | | | | |
| Ērkšķu raja | Raja radiata | I, II | G1 | | | | | |
| Melnais paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | I, II | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Lasis | Salmo salar | I, II | G1 | 250 | T | T | T | |
| Atlantijas makrele | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi apgabali | | | | | | |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde | G2 | 25 | T | T | T | |
| Skageraks un Kategats (ICES IIIa apgabals) |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | IIIa | G2 | 50 | | | | |
| Zutis | Anguilla anguilla | IIIa | G1 | (2) | T | T | T | |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | IIIa | G1 | | | | | |
| Siļķe | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | IIIa | G2 | 100 | T | T | T | |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Menca | Gadus morhua | IV, VIId, IIIaN | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Menca | Gadus morhua | IIIaS | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Limanda | Limanda limanda | IIIa | G2 | 125 | | | | |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Merlangs | Merlangius merlangus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Heki | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Funkcionālā vienība | G1 | | Y | Y | Y | |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | IIIa, IVa austrumdaļa | G1 | | Y | Y | Y | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | IIIa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Saida | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | Visi apgabali | G2 | 250 | T | T | T | |
| Raju dzimta | Rajidae
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Atlantijas makrele | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mazā kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | IIIa | G1 | | | | | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie selachii
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | IIIa, 22 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | IIIa | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Esmarka menca | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons) |
| Zutis | Anguilla anguilla | IIIb-d | G1 | (2) | T | T | T | |
| Reņģe | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/ Rīgas jūras līcis | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Sīga | Coregonus lavaretus | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Līdaka | Esox lucius | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Menca | Gadus morhua | 22–24/25–32 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Limanda | Limanda limanda | 22–32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Asaris | Perca fluviatilis | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Plekste | Platichtys flesus | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lasis | Salmo salar | 22–31/32 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Taimiņš | Salmo trutta | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Zandarts | Sander lucioperca | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | 22–32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | 22 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | 22–32 | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Ziemeļjūra un Lamanša austrumu daļa (ICES IV un VIId apgabals) |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | IV | G2 | 25 | | | | |
| Vilkzivis | Anarhichas spp. | IV | G2 | 250 | | | | |
| Zutis | Anguilla anguilla | IV, VIId | G1 | (2) | T | T | T | |
| Argentīnas | Argentina spp. | IV | G2 | 50 | | | | |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Brosme | Brosme brosme | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Pelēkā īsraga haizivs | Centrophorus squamosus | IV | G1 | | | | | |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | VIId | G1 | | | | | |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | VII | G1 | | | | | |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | VIId | G1 | | | | | |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Siļķe | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Brūnā garnele | Crangon crangon | IV, VIId | G2 | | T | T | T | |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | VIId | G1 | | | | | |
| Raja | Dasyatis pastinaca | VIId | G1 | | | | | |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | VIIa | G1 | | | | | |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Haizivs | Etmopterus spinax | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Menca | Gadus morhua | IV, VIId, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | VIIa | G1 | | | | | |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Smilšu raja | Leucoraja circularis | VIId | G1 | | | | | |
| Limanda | Limanda limanda | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | IIIa, IV, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Makrūrzivs | Macrourus berglax | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Merlangs | Merlangius merlangus | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Heki | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | IV, VIId | G2 | 100 | T | T | T | |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | IV, IIIa | G1 | 125 | T | T | T | |
| Jūras līdaka | Molva molva | IV, IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Svītrainā jūras barbe | Mullus barbatus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Haizivis | Mustelus spp. (3) | VIIa | G1 | | | | | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Visas funkcionālās vienības | G1 | | Y | Y | Y | |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | IIIa, IVa austrumdaļa/IVa/IV | G1 | | T | T | T | |
| Lielā ķemmīšgliemene | Pecten maximus | VIId | G2 | | T | T | T | |
| Lielacu diegspuru vēdzele | Phycis blennoides | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Parastā diegspuru vēdzele | Phycis phycis | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Plekste | Platichthys flesus | IV | G2 | 125 | T | T | T | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | IV | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Saida | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Blondā raja | Raja brachyura | IV | G1 | | | | | |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Plankumainā raja | Raja montagui | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Dzegužraja | Raja naevus | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Ērkšķu raja | Raja radiata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Raju dzimta | Rajidae
   (3) | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Melnais paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lasis | Salmo salar | IV | G1 | 250 | T | T | T | |
| Atlantijas makrele | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mazā kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella. | IV | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | IV | G1 | | T | T | T | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | IV | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIId | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | IV/VIIde | G1 | 50 | T | T | T | |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | VIIa | G1 | | | | | |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Jūrasgailis | Trigla lucerna | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Esmarka menca | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Parastā dorija | Zeus faber | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumu daļa (ICES V, VI, VII apgabals (izņemot VIId) VIII, IX, X, XII, XIV apgabals) |
| Bērda gludgalve | Alepocephalus bairdii | VI, XII | G2 | | T | T | T | |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | VIa | G2 | 25 | | | | |
| Zutis | Anguilla anguilla | Visi apgabali | G1 | (2) | T | T | T | |
| Ogļzivis | Aphanopus spp. | Visi apgabali | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Argentīnas | Argentina spp. | Visi apgabali | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sudrabainā kuprzivs | Argyrosomus regius | Visi apgabali | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | Visi apgabali | G2 | 250 | T | T | T | |
| Beriksas | Beryx spp. | Visi apgabali, izņemot X un IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Beriksas | Beryx spp. | IXa un X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Ēdamais krabis | Cancer pagurus | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Brūnā īsraga haizivs | Centrophorus granulosus | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Pelēkā īsraga haizivs | Centrophorus squamosus | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | V, VI, VII, XII | G1 | | | | | |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Siļķe | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Jūraszutis | Conger conger | Visi apgabali, izņemot X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Jūraszutis | Conger conger | X | G2 | 125 | T | T | T | |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | Visi apgabali | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Dasyatis pastinaca | VII, VIII | G1 | | | | | |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | Visi apgabali, izņemot IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Īsspuru jūrasmēle | Dicologoglosa cuneata | VIIIc, IX | G2 | 100 | | | | |
| Parastā raja | Dipturus batis | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Raja | Dipturus oxyrinchus | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Eiropas anšovs | Engraulis encrasicolus | IXa (tikai Kadisas līcis) | G1 | 125 | T | T | T | T |
| Eiropas anšovs | Engraulis encrasicolus | VIII | G1 | 125 | Y | Y | Y | Y |
| Haizivs | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | VIId,e | G2 | 250 | T | T | T | |
| Menca | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | VI, VII, VIII, IX, X | G1 | | | | | |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII | G2 | 50 | | | | |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | Visi apgabali | G2 | 100 | | | | |
| Omārs | Homarus gammarus | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi apgabali | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Astainais lepidops | Lepidopus caudatus | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Smilšu raja | Leucoraja circularis | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Šagrēnādas raja | Leucoraja fullonica | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Limanda | Limanda limanda | VIIe/VIIa,f–h | G2 | 125 | T | T | T | |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali, izņemot VIIIc un IXa | G2 | | | | | |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Moiva | Mallotus villosus | XIV | G2 | 50 | | | | |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Merlangs | Merlangius merlangus | VIII/IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Merlangs | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Parastais heks | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Īsspuru jūrasmēle | Microchirus variegatus | Visi apgabali | G2 | 50 | | | | |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | Visi apgabali | G2 | 100 | T | T | T | |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | Visi apgabali, izņemot X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Jūras līdaka | Molva molva | Visi apgabali | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | Visi apgabali | G2 | 125 | T | T | T | |
| Haizivs | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Eiropas caunhaizivs | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Haizivs | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Ērgļraja | Myliobatis aquila | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VI funkcionālā vienība | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VII funkcionālā vienība | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VIII, IX funkcionālā vienība | G1 | | Y | Y | Y | |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali, izņemot VIIIc un IXa | G2 | | T | T | T | |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| Sarkanā zobaine | Pagellus bogaraveo | IXa, X | G1 | 250 | T | T | T | |
| Ziemeļgarneles | Pandalus spp. | Visi apgabali | G2 | | | | | |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Lielacu diegspuru vēdzele | Phycis blennoides | Visi apgabali | G2 | 50 | T | T | T | |
| Parastā diegspuru vēdzele | Phycis phycis | Visi apgabali | G2 | 50 | T | T | T | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Pollaks | Pollachius pollachius | Visi apgabali, izņemot IX un X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Pollaks | Pollachius pollachius | IX, X | G2 | 500 | T | T | T | |
| Saida | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Saida | Pollachius virens | VII, VIII | G2 | 125 | T | T | T | |
| Poliprions | Polyprion americanus | X | G2 | 125 | | | | |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | Visi apgabali | G2 | 250 | T | T | T | |
| Raja | Pteroplatytrygon violacea | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Baltā raja | Raja alba | IX | G1 | | | | | |
| Blondā raja | Raja brachyura | VII, IX | G1 | | | | | |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Sīkacu raja | Raja microocellata | VII, IX | G1 | | | | | |
| Spoguļraja | Raja miraletus | IX | G1 | | | | | |
| Plankumainā raja | Raja montagui | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Dzegužraja | Raja naevus | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Ērkšķu raja | Raja radiata | V | G1 | | | | | |
| Raju dzimta | Rajidae
   (3) | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Melnais paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Lasis | Salmo salar | Visi apgabali | G1 | 250 | | | | |
| Sardīne | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | T |
| Austrumu makrele | Scomber japonicus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Atlantijas makrele | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | T |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | Visi apgabali | G2 | 125 | T | T | T | |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | ICES V, VI, XII, XIV apakšapgabals un NAFO SA 2 + (1F+3K rajons) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | ICES V, VI, XII, XIV apakšapgabals un NAFO SA 2 + (1F+3K rajons) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIa/VIIfg | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIe | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIIab | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Jūraskarūsu dzimta | Sparidae | Visi apgabali | G2 | 50 | | | | |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Elektriskā raja | Torpedo marmorata | VIII | G1 | | | | | |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Zilā stavrida | Trachurus picturatus | X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Franču mencas | Trisopterus spp. | Visi apgabali | G2 | 25 | | | | |
| Parastā dorija | Zeus faber | Visi apgabali | G2 | 250 | T | T | T | |
| Vidusjūra un Melnā jūra |
| Lielacu lapshaizivs | Alopias superciliosus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Lapshaizivs | Alopias vulpinus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Zutis | Anguilla anguilla | Visi apgabali | G1 | (2) | T | T | T | |
| Garnele | Aristeomorpha foliacea | Visi apgabali | G1 | | Y | Y | Y | |
| Āfrikas dziļūdens garnele | Aristeus antennatus | Visi apgabali | G1 | | Y | Y | Y | |
| Bopsa | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 | G2 | | T | T | T | |
| Haizivs | Carcharhinus plumbeus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Smilšhaizivs | Carcharias taurus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Brūnā īsraga haizivs | Centrophorus granulosus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Mazā korifēna | Coryphaena equiselis | Visi apgabali | G2 | | | | | |
| Mazā korifēna | Coryphaena hippurus | Visi apgabali | G2 | 500 (4) | T | T | T | |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | Visi apgabali | G2 | 100 | T | T | T | |
| Parastā raja | Dipturus batis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Dipturus oxyrinchus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Astoņkājis | Eledone cirrosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Baltais astoņkājis | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Eiropas anšovs | Engraulis encrasicolus | Visi apgabali | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Eiropas anšovs | Engraulis encrasicolus | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Haizivs | Etmopterus spinax | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Bara haizivs | Galeorhinus galeus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Tauriņraja | Gymnura altavela | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Asdeguna septiņžaunu haizivs | Heptranchias perlo | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Sešžaunu haizivs | Hexanchus griseus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Kalmāri | Illex spp., Todarodes spp. | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Buriniekzivju dzimta | Istiophoridae | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Smilšu raja | Leucoraja circularis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Leucoraja melitensis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Parastais heks | Merluccius merluccius | Visi apgabali | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Kefalu dzimta | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | | | | |
| Svītrainā jūras barbe | Mullus barbatus | Visi apgabali | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | Visi apgabali | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Haizivs | Mustelus asterias | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Eiropas caunhaizivs | Mustelus mustelus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivs | Mustelus punctulatus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Ērgļraja | Myliobatis aquila | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Visi apgabali | G1 | | Y | Y | Y | |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Haizivs | Odontaspis ferox | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Cūkhaizivs | Oxynotus centrina | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Pagele | Pagellus erythrinus | Visi apgabali | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | Visi apgabali | G1 | | Y | Y | Y | |
| Penaeus dzimtas garnele | Penaeus kerathurus | 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Sīkzobu zāģzivs | Pristis pectinata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Parastā zāģzivs | Pristis pristis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Raja | Pteroplatytrygon violacea | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Dzeloņainā raja | Raja asterias | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Spoguļraja | Raja miraletus | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Cirtainā raja | Raja undulata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Rhinobatos cemiculus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Rhinobatos rhinobatos | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Baltā raja | Rostroraja alba | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Pelamīda | Sarda sarda | Visi apgabali | G2 | 50 (4) | T | T | T | |
| Sardīne | Sardina pilchardus | Visi apgabali | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Makreles | Scomber spp. | Visi apgabali | G2 | 50 | T | T | T | |
| Mazā kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Lielā kaķhaizivs | Scyliorhinus stellaris | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Parastā jūrasmēle | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Zeltainā jūraskarūsa | Sparus aurata | 1.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Robainā āmurzivs | Sphyrna lewini | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Milzu āmurzivs | Sphyrna mokarran | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Sīkacu āmurzivs | Sphyrna tudes | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Gludā āmurzivs | Sphyrna zygaena | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Smarīda | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 | G2 | 100 | T | T | T | |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Garpurna dzeloņu haizivs | Squalus blainvillei | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivs | Squatina aculeata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivs | Squatina oculata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Garnele | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | Visi apgabali | G2 | 125 (4) | T | T | T | |
| Zilā tunzivs | Thunnus thynnus | Visi apgabali | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| Elektriskā raja | Torpedo marmorata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | Visi apgabali | G2 | 100 | T | T | T | |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | Visi apgabali | G2 | 100 | T | T | T | |
| Parastā stavrida | Trachurus trachurus | Melnā jūra | G1 | | T | T | T | |
| Jūrasgailis | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Plakangliemenes | Veneridae | 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Visi apgabali | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| NAFO apgabali |
| Menca | Gadus morhua | 2J 3KL | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Menca | Gadus morhua | 3M | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Menca | Gadus morhua | 3NO | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Menca | Gadus morhua | 3Ps | G2 | 125 | T | T | T | |
| Menca | Gadus morhua | SA 1 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO | G2 | | T | T | T | |
| Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | 3LNO | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | 3M | G1 | 100 | T | T | T | |
| Dzeltenastes plekste | Limanda ferruginea | 3LNO | G2 | | T | T | T | |
| Makrūrzivis | Macrouridae | SA 2 + 3 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Ziemeļgarneles | Pandalus spp. | 3L | G1 | | Y | Y | Y | |
| Ziemeļgarneles | Pandalus spp. | 3M | G1 | | Y | Y | Y | |
| Raju dzimta | Raja spp. | SA 3 | G1 | | T | T | T | |
| Melnais paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Melnais paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | SA 1 | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Lasis | Salmo salar | ICES XIV apakšapgabals un NAFO 1. apakšapgabals | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella. | SA 1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Sarkanasari | Sebastes spp. | 3LN | G1 | | | | | |
| Sarkanasari | Sebastes spp. | 3M | G1 | 50 | | | | |
| Sarkanasari | Sebastes spp. | 3O | G1 | | | | | |
| Tālu migrējošās sugas Atlantijas, Indijas un Klusajā okeānā |
| Fregates makreļtunzivs | Auxis rochei | | G2 | | T | T | T | |
| Haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Atlantijas plankumainā tunzivs | Euthynnus alleteratus | | G2 | | T | T | T | |
| Buriniekzivju dzimta | Istiophoridae | | G1 | | T | T | T | |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | | G1 | | T | T | T | |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | | G1 | | T | T | T | |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | | G1 | | T | T | T | |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | | G1 | | T | T | T | |
| Pelamīda | Sarda sarda | | G1 | | T | T | T | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Citas haizivis | Squaliformes
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | | G1 | | T | T | T | |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | | G1 | | T | T | T | |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | | G1 | | T | T | T | |
| Zilā tunzivs | Thunnus thynnus | | G1 | | T | T | T | |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | | G1 | | T | T | T | |
| CECAF FAO 34 |
| Ogļzivs | Aphanopus carbo | Madeira | G1 | | T | T | T | |
| Eiropas anšovs | Engraulis encrasicolus | Maroka | G1 | | T | T | T | |
| Dienvidu sārtā garnele | Farfantepenaeus notialis | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Astainais lepidops | Lepidopus caudatus | Mauritānija | G2 | | | | | |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali | G2 | | T | T | T | |
| Heki | Merluccius spp. | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Sīkzobu zāģzivs | Pristis pectinata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Parastā zāģzivs | Pristis pristis | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Pteroplatytrygon violacea | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raju dzimta | Rajidae
   (3) | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Rhinobatos cemiculus | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Raja | Rhinobatos rhinobatos | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Sardīne | Sardina pilchardus | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Sardinella | Sardinella aurita | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Dienvidāfrikas zeltainā sardinella | Sardinella maderensis | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Austrumu makrele | Scomber japonicus | Madeira | G1 | | | | | |
| Austrumu makrele | Scomber japonicus | Visi apgabali, izņemot Madeiru | G1 | | T | T | T | |
| Sēpija | Sepia hierredda | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivs | Squatina aculeata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivs | Squatina oculata | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Stavridas | Trachurus spp. | Visi apgabali | G1 | | T | T | T | |
| WECAF |
| Purpura lutjānzivs | Lutjanus purpureus | Francijas Gviānas EEZ | G2 | | T | T | T | |
| Penaeus dzimtas garnele | Penaeus subtilis | Francijas Gviānas EEZ | G1 | | Y | Y | Y | |
| Raju dzimta | Rajidae
   (3) | Visi apgabali | G1 | | | | | |
| Haizivjveidīgie | Haizivjveidīgie Selachii
   (3) | Visi apgabali | G1 | | | | | |

Vispārpieņemtais sugas nosaukums

Sugas zinātniskais nosaukums

Apgabals/krājums

Sugu grupa (1)

Vecums

(skaits/1 000 t)

Svars

Dzimums

Dzimumgatavība

Auglība

ICES I un II apgabals

Zutis

Anguilla anguilla

I, II

G1

(2)

T

T

T

Brosme

Brosme brosme

I, II

G2

250

T

T

T

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

I, II

G1

Siļķe

Clupea harengus

I, II, V

G1

25

Y

Y

Y

Raja

Dipturus oxyrinchus

II

G1

Haizivs

Etmopterus spinax

II

G1

Menca

Gadus morhua

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

II

G1

Moiva

Mallotus villosus

I, II

G2

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Putasu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

I, II

G1

Y

Y

Y

Saida

Pollachius virens

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Blondā raja

Raja brachyura

I, II

G1

Dzeloņainā raja

Raja clavata

I, II

G1

Dzegužraja

Raja naevus

I, II

G1

Ērkšķu raja

Raja radiata

I, II

G1

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

G1

50

Y

Y

Y

Lasis

Salmo salar

I, II

G1

250

T

T

T

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi apgabali

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde

G2

25

T

T

T

Skageraks un Kategats (ICES IIIa apgabals)

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

IIIa

G2

50

Zutis

Anguilla anguilla

IIIa

G1

(2)

T

T

T

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

IIIa

G1

Siļķe

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

IIIa

G2

100

T

T

T

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

IIIa

G2

250

T

T

T

Menca

Gadus morhua

IV, VIId, IIIaN

G1

250

Y

Y

Y

Menca

Gadus morhua

IIIaS

G1

125

Y

Y

Y

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

G2

250

T

T

T

Limanda

Limanda limanda

IIIa

G2

125

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Merlangs

Merlangius merlangus

IIIa

G2

125

T

T

T

Heki

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Putasu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Funkcionālā vienība

G1

Y

Y

Y

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

IIIa, IVa austrumdaļa

G1

Y

Y

Y

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

IIIa

G1

250

Y

Y

Y

Saida

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Akmeņplekste

Psetta maxima

Visi apgabali

G2

250

T

T

T

Raju dzimta

Rajidae
   (3)

IIIa

G1

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

IIIa

G2

125

T

T

T

Mazā kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

IIIa

G1

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie selachii
   (3)

IIIa

G1

Parastā jūrasmēle

Solea solea

IIIa, 22

G1

250

Y

Y

Y

Brētliņa

Sprattus sprattus

IIIa

G1

500

Y

Y

Y

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons)

Zutis

Anguilla anguilla

IIIb-d

G1

(2)

T

T

T

Reņģe

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/ Rīgas jūras līcis

G1

25

Y

Y

Y

Sīga

Coregonus lavaretus

IIId

G2

250

T

T

T

Līdaka

Esox lucius

IIId

G2

250

T

T

T

Menca

Gadus morhua

22–24/25–32

G1

125

Y

Y

Y

Limanda

Limanda limanda

22–32

G2

125

T

T

T

Asaris

Perca fluviatilis

IIId

G2

250

T

T

T

Plekste

Platichtys flesus

22–32

G2

250

T

T

T

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

22–32

G2

250

T

T

T

Akmeņplekste

Psetta maxima

22–32

G2

250

T

T

T

Lasis

Salmo salar

22–31/32

G1

250

Y

Y

Y

Taimiņš

Salmo trutta

22–32

G2

250

T

T

T

Zandarts

Sander lucioperca

IIId

G2

250

T

T

T

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

22–32

G2

125

T

T

T

Parastā jūrasmēle

Solea solea

22

G1

125

Y

Y

Y

Brētliņa

Sprattus sprattus

22–32

G1

50

Y

Y

Y

Ziemeļjūra un Lamanša austrumu daļa (ICES IV un VIId apgabals)

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

IV

G2

25

Vilkzivis

Anarhichas spp.

IV

G2

250

Zutis

Anguilla anguilla

IV, VIId

G1

(2)

T

T

T

Argentīnas

Argentina spp.

IV

G2

50

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

IV

G2

250

T

T

T

Brosme

Brosme brosme

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Pelēkā īsraga haizivs

Centrophorus squamosus

IV

G1

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

VIId

G1

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

VII

G1

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

VIId

G1

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

IV, VIId

G1

Siļķe

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Brūnā garnele

Crangon crangon

IV, VIId

G2

T

T

T

Melnā haizivs

Dalatias licha

VIId

G1

Raja

Dasyatis pastinaca

VIId

G1

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

VIIa

G1

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Haizivs

Etmopterus spinax

IV, VIIa

G1

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

IV

G2

250

T

T

T

Menca

Gadus morhua

IV, VIId, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

VIIa

G1

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

IV

G2

250

T

T

T

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

IV

G2

250

T

T

T

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Smilšu raja

Leucoraja circularis

VIId

G1

Limanda

Limanda limanda

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

IIIa, IV, VI

G1

125

Y

Y

Y

Makrūrzivs

Macrourus berglax

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Merlangs

Merlangius merlangus

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Heki

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Putasu

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

IV, VIId

G2

100

T

T

T

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

IV, IIIa

G1

125

T

T

T

Jūras līdaka

Molva molva

IV, IIIa

G2

125

T

T

T

Svītrainā jūras barbe

Mullus barbatus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Haizivis

Mustelus spp. (3)

VIIa

G1

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Visas funkcionālās vienības

G1

Y

Y

Y

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

IIIa, IVa austrumdaļa/IVa/IV

G1

T

T

T

Lielā ķemmīšgliemene

Pecten maximus

VIId

G2

T

T

T

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

IV

G2

50

T

T

T

Parastā diegspuru vēdzele

Phycis phycis

IV

G2

50

T

T

T

Plekste

Platichthys flesus

IV

G2

125

T

T

T

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

IV

G1

50

Y

Y

Y

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIId

G1

125

Y

Y

Y

Saida

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Akmeņplekste

Psetta maxima

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Blondā raja

Raja brachyura

IV

G1

Dzeloņainā raja

Raja clavata

IV, VIId

G1

T

T

T

Plankumainā raja

Raja montagui

IV, VIId

G1

T

T

T

Dzegužraja

Raja naevus

IV, VIId

G1

T

T

T

Ērkšķu raja

Raja radiata

IV, VIId

G1

T

T

T

Raju dzimta

Rajidae
   (3)

IV, VIId

G1

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

IV

G2

250

T

T

T

Lasis

Salmo salar

IV

G1

250

T

T

T

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Mazā kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

IV, VIIa

G1

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella.

IV

G1

125

Y

Y

Y

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

IV

G1

T

T

T

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

IV, VIId

G1

T

T

T

Parastā jūrasmēle

Solea solea

IV

G1

250

Y

Y

Y

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIId

G1

250

Y

Y

Y

Brētliņa

Sprattus sprattus

IV/VIIde

G1

50

T

T

T

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

IV, VIId

G1

T

T

T

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi apgabali

G1

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

VIIa

G1

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId

G2

25

T

T

T

T

Jūrasgailis

Trigla lucerna

IV

G2

250

T

T

T

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Parastā dorija

Zeus faber

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumu daļa (ICES V, VI, VII apgabals (izņemot VIId) VIII, IX, X, XII, XIV apgabals)

Bērda gludgalve

Alepocephalus bairdii

VI, XII

G2

T

T

T

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

VIa

G2

25

Zutis

Anguilla anguilla

Visi apgabali

G1

(2)

T

T

T

Ogļzivis

Aphanopus spp.

Visi apgabali

G1

50

Y

Y

Y

Argentīnas

Argentina spp.

Visi apgabali

G2

50

T

T

T

Sudrabainā kuprzivs

Argyrosomus regius

Visi apgabali

G2

50

T

T

T

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

Visi apgabali

G2

250

T

T

T

Beriksas

Beryx spp.

Visi apgabali, izņemot X un IXa

G1

50

Y

Y

Y

Beriksas

Beryx spp.

IXa un X

G1

125

T

T

T

Ēdamais krabis

Cancer pagurus

Visi apgabali

G2

T

T

T

Brūnā īsraga haizivs

Centrophorus granulosus

Visi apgabali

G1

T

T

T

Pelēkā īsraga haizivs

Centrophorus squamosus

Visi apgabali

G1

T

T

T

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

V, VI, VII, XII

G1

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

Visi apgabali

G1

T

T

T

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

Visi apgabali

G1

Siļķe

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

G1

25

Y

Y

Y

Jūraszutis

Conger conger

Visi apgabali, izņemot X

G2

25

T

T

T

Jūraszutis

Conger conger

X

G2

125

T

T

T

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Visi apgabali

G1

100

Y

Y

Y

Melnā haizivs

Dalatias licha

Visi apgabali

G1

Raja

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

G1

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

Visi apgabali, izņemot IX

G2

125

T

T

T

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

IX

G2

125

T

T

T

Īsspuru jūrasmēle

Dicologoglosa cuneata

VIIIc, IX

G2

100

Parastā raja

Dipturus batis

V, VI, VII, VIII

G1

Raja

Dipturus oxyrinchus

V, VI, VII, VIII

G1

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

IXa (tikai Kadisas līcis)

G1

125

T

T

T

T

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

VIII

G1

125

Y

Y

Y

Y

Haizivs

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

G1

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

VIId,e

G2

250

T

T

T

Menca

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

G1

125

Y

Y

Y

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

VI, VII, VIII, IX, X

G1

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

G2

50

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

Visi apgabali

G2

100

Omārs

Homarus gammarus

Visi apgabali

G2

T

T

T

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi apgabali

G1

50

Y

Y

Y

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi apgabali

G1

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

G1

Astainais lepidops

Lepidopus caudatus

IXa

G2

T

T

T

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

G1

250

Y

Y

Y

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Smilšu raja

Leucoraja circularis

VI, VII, VIII

G1

Šagrēnādas raja

Leucoraja fullonica

V, VI, VII, VIII

G1

Limanda

Limanda limanda

VIIe/VIIa,f–h

G2

125

T

T

T

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali, izņemot VIIIc un IXa

G2

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

G2

T

T

T

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Moiva

Mallotus villosus

XIV

G2

50

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

G1

125

Y

Y

Y

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

G1

125

Y

Y

Y

Merlangs

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

G2

25

T

T

T

Merlangs

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

G1

250

Y

Y

Y

Parastais heks

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Īsspuru jūrasmēle

Microchirus variegatus

Visi apgabali

G2

50

Putasu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

Visi apgabali

G2

100

T

T

T

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

Visi apgabali, izņemot X

G1

125

T

T

T

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

X

G1

125

T

T

T

Jūras līdaka

Molva molva

Visi apgabali

G2

125

T

T

T

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

Visi apgabali

G2

125

T

T

T

Haizivs

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

G1

Eiropas caunhaizivs

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

G1

Haizivs

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

G1

Ērgļraja

Myliobatis aquila

Visi apgabali

G1

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VI funkcionālā vienība

G1

Y

Y

Y

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VII funkcionālā vienība

G1

Y

Y

Y

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VIII, IX funkcionālā vienība

G1

Y

Y

Y

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali, izņemot VIIIc un IXa

G2

T

T

T

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

G2

Sarkanā zobaine

Pagellus bogaraveo

IXa, X

G1

250

T

T

T

Ziemeļgarneles

Pandalus spp.

Visi apgabali

G2

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

IXa

G2

T

T

T

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Visi apgabali

G2

50

T

T

T

Parastā diegspuru vēdzele

Phycis phycis

Visi apgabali

G2

50

T

T

T

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

G1

100

Y

Y

Y

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

G1

25

Y

Y

Y

Pollaks

Pollachius pollachius

Visi apgabali, izņemot IX un X

G2

25

T

T

T

Pollaks

Pollachius pollachius

IX, X

G2

500

T

T

T

Saida

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Saida

Pollachius virens

VII, VIII

G2

125

T

T

T

Poliprions

Polyprion americanus

X

G2

125

Zilā haizivs

Prionace glauca

Visi apgabali

G1

Akmeņplekste

Psetta maxima

Visi apgabali

G2

250

T

T

T

Raja

Pteroplatytrygon violacea

Visi apgabali

G1

Baltā raja

Raja alba

IX

G1

Blondā raja

Raja brachyura

VII, IX

G1

Dzeloņainā raja

Raja clavata

Visi apgabali

G1

T

T

T

Sīkacu raja

Raja microocellata

VII, IX

G1

Spoguļraja

Raja miraletus

IX

G1

Plankumainā raja

Raja montagui

Visi apgabali

G1

T

T

T

Dzegužraja

Raja naevus

Visi apgabali

G1

T

T

T

Ērkšķu raja

Raja radiata

V

G1

Raju dzimta

Rajidae
   (3)

Visi apgabali

G1

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

G1

250

Y

Y

Y

Lasis

Salmo salar

Visi apgabali

G1

250

Sardīne

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

50

Y

Y

Y

T

Austrumu makrele

Scomber japonicus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Atlantijas makrele

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

T

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

Visi apgabali

G2

125

T

T

T

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus

ICES V, VI, XII, XIV apakšapgabals un NAFO SA 2 + (1F+3K rajons)

G1

250

Y

Y

Y

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

ICES V, VI, XII, XIV apakšapgabals un NAFO SA 2 + (1F+3K rajons)

G1

250

Y

Y

Y

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

G2

T

T

T

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIa/VIIfg

G1

250

Y

Y

Y

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

G1

250

Y

Y

Y

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIe

G1

250

Y

Y

Y

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIIab

G1

250

Y

Y

Y

Jūraskarūsu dzimta

Sparidae

Visi apgabali

G2

50

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi apgabali

G1

T

T

T

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi apgabali

G1

Elektriskā raja

Torpedo marmorata

VIII

G1

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Zilā stavrida

Trachurus picturatus

X

G2

25

T

T

T

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X

G2

25

T

T

T

T

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

G2

25

T

T

T

T

Franču mencas

Trisopterus spp.

Visi apgabali

G2

25

Parastā dorija

Zeus faber

Visi apgabali

G2

250

T

T

T

Vidusjūra un Melnā jūra

Lielacu lapshaizivs

Alopias superciliosus

Visi apgabali

G1

Lapshaizivs

Alopias vulpinus

Visi apgabali

G1

Zutis

Anguilla anguilla

Visi apgabali

G1

(2)

T

T

T

Garnele

Aristeomorpha foliacea

Visi apgabali

G1

Y

Y

Y

Āfrikas dziļūdens garnele

Aristeus antennatus

Visi apgabali

G1

Y

Y

Y

Bopsa

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

G2

T

T

T

Haizivs

Carcharhinus plumbeus

Visi apgabali

G1

Smilšhaizivs

Carcharias taurus

Visi apgabali

G1

Brūnā īsraga haizivs

Centrophorus granulosus

Visi apgabali

G1

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

Visi apgabali

G1

Mazā korifēna

Coryphaena equiselis

Visi apgabali

G2

Mazā korifēna

Coryphaena hippurus

Visi apgabali

G2

500 (4)

T

T

T

Melnā haizivs

Dalatias licha

Visi apgabali

G1

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

Visi apgabali

G2

100

T

T

T

Parastā raja

Dipturus batis

Visi apgabali

G1

Raja

Dipturus oxyrinchus

Visi apgabali

G1

Astoņkājis

Eledone cirrosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Baltais astoņkājis

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

Visi apgabali

G1

50

Y

Y

Y

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

Melnā jūra

G1

T

T

T

Haizivs

Etmopterus spinax

Visi apgabali

G1

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Bara haizivs

Galeorhinus galeus

Visi apgabali

G1

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

Visi apgabali

G1

Tauriņraja

Gymnura altavela

Visi apgabali

G1

Asdeguna septiņžaunu haizivs

Heptranchias perlo

Visi apgabali

G1

Sešžaunu haizivs

Hexanchus griseus

Visi apgabali

G1

Kalmāri

Illex spp., Todarodes spp.

Visi apgabali

G2

T

T

T

Buriniekzivju dzimta

Istiophoridae

Visi apgabali

G1

T

T

T

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi apgabali

G1

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

G1

Smilšu raja

Leucoraja circularis

Visi apgabali

G1

Raja

Leucoraja melitensis

Visi apgabali

G1

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali

G2

T

T

T

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Parastais heks

Merluccius merluccius

Visi apgabali

G1

125

Y

Y

Y

Putasu

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

G2

250

T

T

T

Kefalu dzimta

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

Svītrainā jūras barbe

Mullus barbatus

Visi apgabali

G1

125

Y

Y

Y

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

Visi apgabali

G1

125

Y

Y

Y

Haizivs

Mustelus asterias

Visi apgabali

G1

Eiropas caunhaizivs

Mustelus mustelus

Visi apgabali

G1

Haizivs

Mustelus punctulatus

Visi apgabali

G1

Ērgļraja

Myliobatis aquila

Visi apgabali

G1

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Visi apgabali

G1

Y

Y

Y

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali

G2

T

T

T

Haizivs

Odontaspis ferox

Visi apgabali

G1

Cūkhaizivs

Oxynotus centrina

Visi apgabali

G1

Pagele

Pagellus erythrinus

Visi apgabali

G2

125

T

T

T

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

Visi apgabali

G1

Y

Y

Y

Penaeus dzimtas garnele

Penaeus kerathurus

3.1

G2

T

T

T

Zilā haizivs

Prionace glauca

Visi apgabali

G1

Sīkzobu zāģzivs

Pristis pectinata

Visi apgabali

G1

Parastā zāģzivs

Pristis pristis

Visi apgabali

G1

Akmeņplekste

Psetta maxima

Melnā jūra

G1

T

T

T

Raja

Pteroplatytrygon violacea

Visi apgabali

G1

Dzeloņainā raja

Raja asterias

Visi apgabali

G1

Dzeloņainā raja

Raja clavata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Spoguļraja

Raja miraletus

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Cirtainā raja

Raja undulata

Visi apgabali

G1

Raja

Rhinobatos cemiculus

Visi apgabali

G1

Raja

Rhinobatos rhinobatos

Visi apgabali

G1

Baltā raja

Rostroraja alba

Visi apgabali

G1

Pelamīda

Sarda sarda

Visi apgabali

G2

50 (4)

T

T

T

Sardīne

Sardina pilchardus

Visi apgabali

G1

50

Y

Y

Y

Makreles

Scomber spp.

Visi apgabali

G2

50

T

T

T

Mazā kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

Visi apgabali

G1

Lielā kaķhaizivs

Scyliorhinus stellaris

Visi apgabali

G1

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

G2

T

T

T

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

Visi apgabali

G1

T

T

T

Parastā jūrasmēle

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

G1

250

Y

Y

Y

Zeltainā jūraskarūsa

Sparus aurata

1.2, 3.1

G2

T

T

T

Robainā āmurzivs

Sphyrna lewini

Visi apgabali

G1

Milzu āmurzivs

Sphyrna mokarran

Visi apgabali

G1

Sīkacu āmurzivs

Sphyrna tudes

Visi apgabali

G1

Gludā āmurzivs

Sphyrna zygaena

Visi apgabali

G1

Smarīda

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

G2

100

T

T

T

Brētliņa

Sprattus sprattus

Melnā jūra

G1

T

T

T

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Melnā jūra

G1

T

T

T

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi apgabali

G1

Garpurna dzeloņu haizivs

Squalus blainvillei

Visi apgabali

G1

Haizivs

Squatina aculeata

Visi apgabali

G1

Haizivs

Squatina oculata

Visi apgabali

G1

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi apgabali

G1

Garnele

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

G2

T

T

T

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

Visi apgabali

G2

125 (4)

T

T

T

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Visi apgabali

G1

125 (4)

T

T

T

Elektriskā raja

Torpedo marmorata

Visi apgabali

G1

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

Visi apgabali

G2

100

T

T

T

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

Melnā jūra

G1

T

T

T

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

Visi apgabali

G2

100

T

T

T

Parastā stavrida

Trachurus trachurus

Melnā jūra

G1

T

T

T

Jūrasgailis

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Plakangliemenes

Veneridae

2.1, 2.2

G2

T

T

T

Zobenzivs

Xiphias gladius

Visi apgabali

G1

125 (4)

T

T

T

NAFO apgabali

Menca

Gadus morhua

2J 3KL

G1

125

Y

Y

Y

Menca

Gadus morhua

3M

G1

125

Y

Y

Y

Menca

Gadus morhua

3NO

G1

125

Y

Y

Y

Menca

Gadus morhua

3Ps

G2

125

T

T

T

Menca

Gadus morhua

SA 1

G1

125

Y

Y

Y

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

3NO

G2

T

T

T

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

3LNO

G1

100

Y

Y

Y

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

3M

G1

100

T

T

T

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

3LNO

G2

T

T

T

Makrūrzivis

Macrouridae

SA 2 + 3

G2

250

T

T

T

Ziemeļgarneles

Pandalus spp.

3L

G1

Y

Y

Y

Ziemeļgarneles

Pandalus spp.

3M

G1

Y

Y

Y

Raju dzimta

Raja spp.

SA 3

G1

T

T

T

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO

G1

200

Y

Y

Y

Melnais paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

SA 1

G1

200

Y

Y

Y

Lasis

Salmo salar

ICES XIV apakšapgabals un NAFO 1. apakšapgabals

G1

500

Y

Y

Y

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella.

SA 1

G1

250

Y

Y

Y

Sarkanasari

Sebastes spp.

3LN

G1

Sarkanasari

Sebastes spp.

3M

G1

50

Sarkanasari

Sebastes spp.

3O

G1

Tālu migrējošās sugas Atlantijas, Indijas un Klusajā okeānā

Fregates makreļtunzivs

Auxis rochei

G2

T

T

T

Haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi apgabali

G1

Atlantijas plankumainā tunzivs

Euthynnus alleteratus

G2

T

T

T

Buriniekzivju dzimta

Istiophoridae

G1

T

T

T

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

G1

T

T

T

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

G1

T

T

T

Siļķu haizivs

Lamna nasus

G1

T

T

T

Zilā haizivs

Prionace glauca

G1

T

T

T

Pelamīda

Sarda sarda

G1

T

T

T

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

G1

T

T

T

Citas haizivis

Squaliformes
   (3)

G1

T

T

T

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

G1

T

T

T

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

G1

T

T

T

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

G1

T

T

T

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

G1

T

T

T

Zobenzivs

Xiphias gladius

G1

T

T

T

CECAF FAO 34

Ogļzivs

Aphanopus carbo

Madeira

G1

T

T

T

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

Maroka

G1

T

T

T

Dienvidu sārtā garnele

Farfantepenaeus notialis

Visi apgabali

G1

T

T

T

Astainais lepidops

Lepidopus caudatus

Mauritānija

G2

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali

G2

T

T

T

Heki

Merluccius spp.

Visi apgabali

G1

T

T

T

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali

G1

T

T

T

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

Visi apgabali

G1

T

T

T

Sīkzobu zāģzivs

Pristis pectinata

Visi apgabali

G1

Parastā zāģzivs

Pristis pristis

Visi apgabali

G1

Raja

Pteroplatytrygon violacea

Visi apgabali

G1

Raju dzimta

Rajidae
   (3)

Visi apgabali

G1

Raja

Rhinobatos cemiculus

Visi apgabali

G1

Raja

Rhinobatos rhinobatos

Visi apgabali

G1

Sardīne

Sardina pilchardus

Visi apgabali

G1

T

T

T

Sardinella

Sardinella aurita

Visi apgabali

G1

T

T

T

Dienvidāfrikas zeltainā sardinella

Sardinella maderensis

Visi apgabali

G1

T

T

T

Austrumu makrele

Scomber japonicus

Madeira

G1

Austrumu makrele

Scomber japonicus

Visi apgabali, izņemot Madeiru

G1

T

T

T

Sēpija

Sepia hierredda

Visi apgabali

G1

T

T

T

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

G1

T

T

T

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

Visi apgabali

G1

Haizivs

Squatina aculeata

Visi apgabali

G1

Haizivs

Squatina oculata

Visi apgabali

G1

Eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi apgabali

G1

Stavridas

Trachurus spp.

Visi apgabali

G1

T

T

T

WECAF

Purpura lutjānzivs

Lutjanus purpureus

Francijas Gviānas EEZ

G2

T

T

T

Penaeus dzimtas garnele

Penaeus subtilis

Francijas Gviānas EEZ

G1

Y

Y

Y

Raju dzimta

Rajidae
   (3)

Visi apgabali

G1

Haizivjveidīgie

Haizivjveidīgie Selachii
   (3)

Visi apgabali

G1

---

(1)  Sk. III nodaļas B.B.1. iedaļas 3.1.f) punktu.

(2)  Zutim (Anguilla anguilla) vecumu nosaka vismaz pieciem īpatņiem katrā garuma grupā, kuras savstarpēji atšķiras par 1 cm. Katrā pārvaldības vienībā, kā norādīts Regulā (EK) Nr. 1100/2007, analizē vismaz 100 īpatņus atsevišķi dzeltenajiem zušiem (nenobrieduši īpatņi saldūdeņos vai jūras piekrastē) un sudrabzušiem (nārsta migrācijai gatavie īpatņi).

(3)  Izkrāvumu, uzskaites vai nozvejas datus vāc katrai sugai atsevišķi.

(4)  Vecumu nosaka reizi trijos gados (pirmo reizi – 2009. gadā) reizē ar svaru, dzimumbriedumu un dzimumu.

VIII papildinājums

Transversālo datu mainīgie lielumi un paraugdatu vākšanas specifikācijas

| Pozīcija | Mainīgais lielums | Specifikācija | Vienība | Zvejas rīks (2. līmenis tabulā) | Apkopojuma pakāpe (1) | Atskaites periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvejotspēja (zvejas kapacitāte) |
| | Kuģu skaits | | | | C3 | Gads |
| | BT, kW, kuģa vecums (2) | | | | C3 | Gads |
| Zvejas piepūle |
| | Kuģu skaits | | | | B1 | Mēnesis |
| | Jūrā pavadīto dienu skaits | Sk. definīciju I nodaļā | Dienas | Visi zvejas rīki | B1 un C3 | Mēnesis |
| | Zvejā pavadīto stundu skaits (3) | | Stundas | Dragas un traļi | A1 (4) | Mēnesis |
| | Zvejas dienas | Sk. definīciju I nodaļā | Dienas | Visi zvejas rīki | Visi kvadrāti (4) | Mēnesis |
| | kW * Zvejas dienas | | | Dragas un traļi | Visi kvadrāti (4) | Mēnesis |
| | BT * Zvejas dienas | | | Dragas un traļi | Visi kvadrāti (4) | Mēnesis |
| | Zvejas reisu skaits (3) | | Skaits | Visi zvejas rīki | Visi kvadrāti (4) | Mēnesis |
| | Daļu skaits vairākrīku traļos (3) | | Skaits | Pāru traļi (4. līmenis) | A1 (4) | Mēnesis |
| | Zvejas darbību skaits (3) | | Skaits | Riņķvadi | A1 (4) | Mēnesis |
| | Tīklu skaits/garums (3) | | Skaits/metri | Tīkli | A1 (4) | Mēnesis |
| | Āķu skaits, āķu rindu skaits (3) | | Skaits | Āķi un āķu jedas | A1 (4) | Mēnesis |
| | Murdu un zivju krātiņveida lamatu skaits (3) | | Skaits | Zivju krātiņveida lamatas | A1 (4) | Mēnesis |
| | Zvejas rīka ūdenī atrašanās ilgums (3) | | Stundas | Visi pasīvie zvejas rīki | A1 (4) | Mēnesis |
| Izkrāvumi |
| | Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām (5) | | EUR | | B1 un C1 | Mēnesis |
| | Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām | | Tonnas | | A1 (4) | Mēnesis |
| | Cenas katrai komerciāli izmantotajai sugai (6) | | EUR/kg | | B2 un C2 | Mēnesis, gads |
| | Pārrēķina koeficients katrai sugai | | | | | Datus katru gadu atjaunina |

Pozīcija

Mainīgais lielums

Specifikācija

Vienība

Zvejas rīks (2. līmenis tabulā)

Apkopojuma pakāpe (1)

Atskaites periods

Zvejotspēja (zvejas kapacitāte)

Kuģu skaits

C3

Gads

BT, kW, kuģa vecums (2)

C3

Gads

Zvejas piepūle

Kuģu skaits

B1

Mēnesis

Jūrā pavadīto dienu skaits

Sk. definīciju I nodaļā

Dienas

Visi zvejas rīki

B1 un C3

Mēnesis

Zvejā pavadīto stundu skaits (3)

Stundas

Dragas un traļi

A1 (4)

Mēnesis

Zvejas dienas

Sk. definīciju I nodaļā

Dienas

Visi zvejas rīki

Visi kvadrāti (4)

Mēnesis

kW * Zvejas dienas

Dragas un traļi

Visi kvadrāti (4)

Mēnesis

BT * Zvejas dienas

Dragas un traļi

Visi kvadrāti (4)

Mēnesis

Zvejas reisu skaits (3)

Skaits

Visi zvejas rīki

Visi kvadrāti (4)

Mēnesis

Daļu skaits vairākrīku traļos (3)

Skaits

Pāru traļi (4. līmenis)

A1 (4)

Mēnesis

Zvejas darbību skaits (3)

Skaits

Riņķvadi

A1 (4)

Mēnesis

Tīklu skaits/garums (3)

Skaits/metri

Tīkli

A1 (4)

Mēnesis

Āķu skaits, āķu rindu skaits (3)

Skaits

Āķi un āķu jedas

A1 (4)

Mēnesis

Murdu un zivju krātiņveida lamatu skaits (3)

Skaits

Zivju krātiņveida lamatas

A1 (4)

Mēnesis

Zvejas rīka ūdenī atrašanās ilgums (3)

Stundas

Visi pasīvie zvejas rīki

A1 (4)

Mēnesis

Izkrāvumi

Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām (5)

EUR

B1 un C1

Mēnesis

Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām

Tonnas

A1 (4)

Mēnesis

Cenas katrai komerciāli izmantotajai sugai (6)

EUR/kg

B2 un C2

Mēnesis, gads

Pārrēķina koeficients katrai sugai

Datus katru gadu atjaunina

---

(1)  Apkopojuma pakāpes skatīt V papildinājumā. (NB! Attiecībā uz zvejas veidiem vai zvejas darbībām piemēro 6. klasifikācijas līmeni saskaņā ar IV papildinājuma 1.–5. punktu.)

(2)  Saskaņā ar definīciju Regulā (EK) Nr. 26/2004.

(3)  Reģionālajās koordinācijas sanāksmēs var ierosināt dažas korekcijas.

(4)  Attiecībā uz dažiem mainīgajiem lielumiem apkopojuma pakāpe A ir pietiekama, jo Formula
  ... un
  Formula (piemēram, zvejā pavadīto stundu skaits), bet citiem Formula
  ... un
  Formula (piemēram, zvejas dienas, jo pastāv iespēja, ka vienā un tajā pašā zvejas dienā praktizēti divi vai vairāki zvejas veidi un tāpēc tie ieskaitīti vairākkārt).

(5)  Ja vienā zvejas reisā gūtās nozvejas izkrāvumus nav iespējams tiešā veidā klasificēt pa zvejas veidiem, to veic saskaņā ar ZZTEK apstiprinātiem noteikumiem.

(6)  Ja iespējams, dati par cenām jāvāc atbilstoši apkopojuma pakāpei A1 (sk. V papildinājumu), lai izkrāvumu vērtību varētu nepastarpināti aprēķināt šajā pašā apkopojuma pakāpē.

IX papildinājums

Jūrā veicamās pētnieciskās uzskaites

| Uzskaites nosaukums | Akronīms | Apgabals | Laikposms | Galvenās mērķsugas u. c. | Uzskaites intensitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dienas
  (maksimālais skaits) |
| Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals) |
| Baltijas starptautiskā traļu uzskaite | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1. un 4. ceturksnis | Menca un citas bentiskās sugas | 160 |
| Baltijas starptautiskā hidroakustiskā uzskaite (rudens) | BIAS | IIIa, IIIb–d | Septembris–oktobris | Reņģe un brētliņa | 115 |
| Rīgas līča hidroakustiskā reņģu uzskaite | GRAHS | IIId | 3. ceturksnis | Reņģe | 10 |
| Brētliņu hidroakustiskā uzskaite | SPRAS | IIId | Maijs | Brētliņa un reņģe | 60 |
| Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite | RHLS | IIId | Marts–jūnijs | Reņģe | 50 |
| Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals) |
| Starptautiskā gruntstraļu uzskaite | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. un 3. ceturksnis | Pikša, menca, saida, siļķe, brētliņa, merlangs, makrele, Esmarka menca | 315 |
| Ziemeļjūras rāmja traļu uzskaite | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. ceturksnis | Jūras zeltplekste, jūrasmēle | 65 |
| Bentisko zivju mazuļu uzskaite | DYFS | Ziemeļjūras krasti | 3. un 4. ceturksnis | Jūras zeltplekste, jūrasmēle, garneles | 145 |
| Jūrasmēles zvejas rīku uzskaite | SNS | IVb, IVc | 3. ceturksnis | Jūrasmēle, jūras zeltplekste | 20 |
| Ziemeļjūras tūbīšu uzskaite | NSSS | IVa, IVb | 4. ceturksnis | Tūbītes | 15 |
| Starptautiskā ekosistēmu uzskaite ziemeļvalstu jūrās | ASH | IIa | Maijs | Siļķe, putasu | 35 |
| Sarkanasaru uzskaite Norvēģu jūrā un tās tuvumā esošajos ūdeņos | REDNOR | II | Augusts–septembris | Sarkanasari | 35 |
| Makreles ikru uzskaite
  (reizi trijos gados) | NSMEGS | IV | Maijs–jūlijs | Makreles ikri | 15 |
| Siļķes kāpuru uzskaite | IHLS | IV, VIId | 1. un 3. ceturksnis | Siļķes, brētliņas kāpuri | 45 |
| Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite | NHAS | IIIa, IV, VIa | Jūnijs, jūlijs | Siļķe, brētliņa | 105 |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite
  (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | 2. un 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs | 15 |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 6) | NTV6 | IVb | Septembris | Norvēģijas omārs | 10 |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. un 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs | 20 |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. un 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs | 10 |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. un 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs | 10 |
| Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali) |
| Starptautiskā sarkanasaru traļu un hidroakustiskā uzskaite (reizi divos gados) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3 | Jūnijs/jūlijs | Sarkanasari | 30 |
| Flāmu raga bentisko sugu uzskaite | FCGS | 3M | Jūlijs | Bentiskās sugas | 35 |
| Grenlandes bentisko sugu uzskaite | GGS | XIV, NAFO SA1 | Oktobris/novembris | Menca, sarkanasari un citas bentiskās sugas | 55 |
| 3LNO bentisko sugu uzskaite | PLATUXA | 3LNO | 2. un 3. ceturksnis | Bentiskās sugas | 55 |
| Rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite, 4. ceturksnis
  (arī Porkupīnas uzskaite) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. ceturksnis | Bentiskās sugas | 215 |
| Skotijas rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Marts | Mencveidīgās zivis, siļķe, makrele | 25 |
| ISBCBTS, septembris | ISBCBTS | VIIa f g | Septembris | Jūrasmēle, jūras zeltplekste | 25 |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Oktobris | Jūrasmēle, jūras zeltplekste, jūrasvelns, mazmutes plekste | 10 |
| Putasu uzskaite | | VI, VII | 1. un 2. ceturksnis | Putasu | 45 |
| Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite
  (reizi trijos gados) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | Janvāris–jūlijs | Makreles, stavridas ikri | 310 |
| Sardīnes, anšova un stavridas hidroakustiskā uzskaite | | VIII, IX | Marts–aprīlis–maijs | Sardīnes, anšova, makreles, stavridas sastopamības indikatori | 95 |
| Sardīnes DEPM
  (reizi trijos gados) | | VIIIc, IXa | 2. un 4. ceturksnis | Sardīne: SSB, paraugu ņemšana ar CUFES | 135 |
| Siļķes nārsta/pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite | | VIa, VIIa–g | Jūlijs, septembris, novembris, marts, janvāris | Siļķe, brētliņa | 155 |
| Anšova biomasa | BIOMAN | VIII | Maijs | Anšovs: SSB (DEP) | 25 |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite (atklātā jūrā) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | 2. un 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs | 20 |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Īrijas jūrā | UWTV
  (FU 15) | VIIa | Augusts | Norvēģijas omārs | 10 |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Eirena sēklī | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Jūnijs | Norvēģijas omārs | 10 |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Ķeltu jūrā | UWTV
  (FU 20–22) | VIIg, h, j | Jūlijs | Norvēģijas omārs | 10 |
| Norvēģijas omāra TV
  uzskaite pie Portugāles krastiem | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | Jūnijs | Norvēģijas omārs | 20 |
| Vidusjūra un Melnā jūra |
| Vidusjūras starptautiskā gruntstraļu uzskaite | MEDITS | 37 (1., 2., 3.1., 3.2.) | 2. un 3. ceturksnis | Bentiskās sugas | 410 |
| Vidusjūras pelaģisko sugu uzskaite | MEDIAS | 37 (1.1., 1.2., 2.1., 2.2., 3.1.) | 2., 3. un 4. ceturksnis | Mazās pelaģiskās sugas | 185 |
| Gruntstraļu uzskaite | | Melnā jūra | 2. un 4. ceturksnis | Akmeņplekste | 40 |
| Pelaģisko traļu uzskaite | | Melnā jūra | 2. un 4. ceturksnis | Brētliņa un merlangs | 40 |

Uzskaites nosaukums

Akronīms

Apgabals

Laikposms

Galvenās mērķsugas u. c.

Uzskaites intensitāte

Dienas

(maksimālais skaits)

Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals)

Baltijas starptautiskā traļu uzskaite

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1. un 4. ceturksnis

Menca un citas bentiskās sugas

160

Baltijas starptautiskā hidroakustiskā uzskaite (rudens)

BIAS

IIIa, IIIb–d

Septembris–oktobris

Reņģe un brētliņa

115

Rīgas līča hidroakustiskā reņģu uzskaite

GRAHS

IIId

3. ceturksnis

Reņģe

10

Brētliņu hidroakustiskā uzskaite

SPRAS

IIId

Maijs

Brētliņa un reņģe

60

Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite

RHLS

IIId

Marts–jūnijs

Reņģe

50

Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

Starptautiskā gruntstraļu uzskaite

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. un 3. ceturksnis

Pikša, menca, saida, siļķe, brētliņa, merlangs, makrele, Esmarka menca

315

Ziemeļjūras rāmja traļu uzskaite

BTS

IVb, IVc, VIId

3. ceturksnis

Jūras zeltplekste, jūrasmēle

65

Bentisko zivju mazuļu uzskaite

DYFS

Ziemeļjūras krasti

3. un 4. ceturksnis

Jūras zeltplekste, jūrasmēle, garneles

145

Jūrasmēles zvejas rīku uzskaite

SNS

IVb, IVc

3. ceturksnis

Jūrasmēle, jūras zeltplekste

20

Ziemeļjūras tūbīšu uzskaite

NSSS

IVa, IVb

4. ceturksnis

Tūbītes

15

Starptautiskā ekosistēmu uzskaite ziemeļvalstu jūrās

ASH

IIa

Maijs

Siļķe, putasu

35

Sarkanasaru uzskaite Norvēģu jūrā un tās tuvumā esošajos ūdeņos

REDNOR

II

Augusts–septembris

Sarkanasari

35

Makreles ikru uzskaite

(reizi trijos gados)

NSMEGS

IV

Maijs–jūlijs

Makreles ikri

15

Siļķes kāpuru uzskaite

IHLS

IV, VIId

1. un 3. ceturksnis

Siļķes, brētliņas kāpuri

45

Ziemeļjūras siļķes hidroakustiskā uzskaite

NHAS

IIIa, IV, VIa

Jūnijs, jūlijs

Siļķe, brētliņa

105

Norvēģijas omāra TV uzskaite

(FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

2. un 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

15

Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 6)

NTV6

IVb

Septembris

Norvēģijas omārs

10

Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 7)

NTV7

IVa

2. un 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

20

Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 8)

NTV8

IVb

2. un 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

10

Norvēģijas omāra TV uzskaite (FU 9)

NTV9

IVa

2. un 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

10

Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

Starptautiskā sarkanasaru traļu un hidroakustiskā uzskaite (reizi divos gados)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3

Jūnijs/jūlijs

Sarkanasari

30

Flāmu raga bentisko sugu uzskaite

FCGS

3M

Jūlijs

Bentiskās sugas

35

Grenlandes bentisko sugu uzskaite

GGS

XIV, NAFO SA1

Oktobris/novembris

Menca, sarkanasari un citas bentiskās sugas

55

3LNO bentisko sugu uzskaite

PLATUXA

3LNO

2. un 3. ceturksnis

Bentiskās sugas

55

Rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite, 4. ceturksnis

(arī Porkupīnas uzskaite)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. ceturksnis

Bentiskās sugas

215

Skotijas rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS Q1

VIa, VIIa

Marts

Mencveidīgās zivis, siļķe, makrele

25

ISBCBTS, septembris

ISBCBTS

VIIa f g

Septembris

Jūrasmēle, jūras zeltplekste

25

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Oktobris

Jūrasmēle, jūras zeltplekste, jūrasvelns, mazmutes plekste

10

Putasu uzskaite

VI, VII

1. un 2. ceturksnis

Putasu

45

Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite

(reizi trijos gados)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

Janvāris–jūlijs

Makreles, stavridas ikri

310

Sardīnes, anšova un stavridas hidroakustiskā uzskaite

VIII, IX

Marts–aprīlis–maijs

Sardīnes, anšova, makreles, stavridas sastopamības indikatori

95

Sardīnes DEPM

(reizi trijos gados)

VIIIc, IXa

2. un 4. ceturksnis

Sardīne: SSB, paraugu ņemšana ar CUFES

135

Siļķes nārsta/pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite

VIa, VIIa–g

Jūlijs, septembris, novembris, marts, janvāris

Siļķe, brētliņa

155

Anšova biomasa

BIOMAN

VIII

Maijs

Anšovs: SSB (DEP)

25

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite (atklātā jūrā)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

2. un 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

20

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Īrijas jūrā

UWTV

(FU 15)

VIIa

Augusts

Norvēģijas omārs

10

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Eirena sēklī

UWTV

(FU 17)

VIIb

Jūnijs

Norvēģijas omārs

10

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Ķeltu jūrā

UWTV

(FU 20–22)

VIIg, h, j

Jūlijs

Norvēģijas omārs

10

Norvēģijas omāra TV

uzskaite pie Portugāles krastiem

UWTV

(FU 28–29)

IXa

Jūnijs

Norvēģijas omārs

20

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūras starptautiskā gruntstraļu uzskaite

MEDITS

37 (1., 2., 3.1., 3.2.)

2. un 3. ceturksnis

Bentiskās sugas

410

Vidusjūras pelaģisko sugu uzskaite

MEDIAS

37 (1.1., 1.2., 2.1., 2.2., 3.1.)

2., 3. un 4. ceturksnis

Mazās pelaģiskās sugas

185

Gruntstraļu uzskaite

Melnā jūra

2. un 4. ceturksnis

Akmeņplekste

40

Pelaģisko traļu uzskaite

Melnā jūra

2. un 4. ceturksnis

Brētliņa un merlangs

40

X papildinājums

Ekonomikas datu mainīgie lielumi akvakultūras jomā

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Specifikācija | Vienība | Definīcija
  saskaņā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, SBS (Regula (EK) Nr. 2700/98) | Vadlīnijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi | Apgrozījums | Par katru sugu | EUR | 12 11 0 | |
| Subsīdijas (1) | | EUR | | |
| Citi ieņēmumi | | EUR | | |
| Personāla izmaksas | Darba samaksa (2) | | EUR | 13 31 0 | |
| Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (3) | | EUR | | |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas | | EUR | 20 11 0 | |
| Izejvielu izmaksas | Audzējamo dzīvnieku izmaksas | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Barības izmaksas | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Remonta un apkopes izmaksas | Remonts un apkope | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Citas saimnieciskās darbības izmaksas | Citas saimnieciskās darbības izmaksas (4) | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Kapitāla izmaksas (5) | Kapitāla amortizācija | | EUR | | EKS (6) 6.02. līdz 6.05. |
| Finansiālās izmaksas (neto) (7) | | EUR | | |
| Ārkārtas izmaksas (neto) | Ārkārtas izmaksas (neto) | | EUR | | |
| Kapitāla vērtība (8) | Kopējā aktīvu vērtība | | EUR
  EUR | 43 30 0 | EKS 7.09. līdz 7.24. |
| Ieguldījumi | Ieguldījumi (neto) (9) | | EUR
  EUR | 15 11 0
  15 21 0 | EKS 3.102. līdz 3.111. |
| Parāds (10) | Parāds | | EUR | | |
| Izejvielu apjoms (11) | Audzējamie dzīvnieki | | tonnas | | |
| Zivju barība | | tonnas | | |
| Pārdošanas apjoms (12) | Pārdošanas apjoms | Pa sugām | tonnas (13) | | |
| Nodarbinātība | Nodarbināto personu skaits | Pa dzimumiem | skaits | 16 11 0 | |
| Nacionālais pilna laika ekvivalents (14) | Pa dzimumiem (15) | skaits | 16 14 0 | |
| Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits | Norādīt kategoriju atkarībā no nodarbināto personu skaita (SBS 16.11.0):






  1. | ≤ 5 |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Specifikācija

Vienība

Definīcija

saskaņā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, SBS (Regula (EK) Nr. 2700/98)

Vadlīnijas

Ieņēmumi

Apgrozījums

Par katru sugu

EUR

12 11 0

Subsīdijas (1)

EUR

Citi ieņēmumi

EUR

Personāla izmaksas

Darba samaksa (2)

EUR

13 31 0

Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (3)

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas

EUR

20 11 0

Izejvielu izmaksas

Audzējamo dzīvnieku izmaksas

EUR

SBS (13 11 0)

Barības izmaksas

EUR

SBS (13 11 0)

Remonta un apkopes izmaksas

Remonts un apkope

EUR

SBS (13 11 0)

Citas saimnieciskās darbības izmaksas

Citas saimnieciskās darbības izmaksas (4)

EUR

SBS (13 11 0)

Kapitāla izmaksas (5)

Kapitāla amortizācija

EUR

EKS (6) 6.02. līdz 6.05.

Finansiālās izmaksas (neto) (7)

EUR

Ārkārtas izmaksas (neto)

Ārkārtas izmaksas (neto)

EUR

Kapitāla vērtība (8)

Kopējā aktīvu vērtība

EUR

EUR

43 30 0

EKS 7.09. līdz 7.24.

Ieguldījumi

Ieguldījumi (neto) (9)

EUR

EUR

15 11 0

15 21 0

EKS 3.102. līdz 3.111.

Parāds (10)

Parāds

EUR

Izejvielu apjoms (11)

Audzējamie dzīvnieki

tonnas

Zivju barība

tonnas

Pārdošanas apjoms (12)

Pārdošanas apjoms

Pa sugām

tonnas (13)

Nodarbinātība

Nodarbināto personu skaits

Pa dzimumiem

skaits

16 11 0

Nacionālais pilna laika ekvivalents (14)

Pa dzimumiem (15)

skaits

16 14 0

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits

Norādīt kategoriju atkarībā no nodarbināto personu skaita (SBS 16.11.0):

1.

≤ 5

| 2. | 6–10 |
| --- | --- |

2.

6–10

| 3. | > 10 |
| --- | --- |

3.

> 10

skaits

11 11 0

---

(1)  Ietver tiešos maksājumus, piemēram, kompensāciju par darbības izbeigšanu, degvielas nodokļa atmaksājumus vai tamlīdzīgus vienreizējus kompensācijas maksājumus. Neietver sociālo pabalstu maksājumus un tādas netiešās subsīdijas kā nodokļu samazinājumu, piemēram, degvielai un ieguldījumu subsīdijas.

(2)  Ietver sociālās apdrošināšanas izmaksas.

(3)  Izvēlētā metodoloģija dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(4)  “Citas saimnieciskās darbības izmaksas” ietver arī iepakošanas izmaksas.

(5)  Izvēlētā metodoloģija dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(6)  EKS ir Eiropas kontu sistēma 1995 (Regula (EK) Nr. 2223/96, Regula (EK) Nr. 1267/2003, Eurostat rokasgrāmata par EKS, 1995).

(7)  Kapitāla procentu izmaksas; finansiālās izmaksas var segt no procentiem par nacionālajām piecu gadu valsts obligācijām.

(8)  Gada beigās.

(9)  Aktīvu pirkšana un pārdošana gada laikā.

(10)  Finanšu gada beigās.

(11)  Izejvielu apjoma mainīgajam lielumam un izejvielu izmaksu mainīgajam lielumam jābūt savstarpēji atbilstošiem.

(12)  Ražošanas apjoma mainīgajam lielumam un apgrozījuma vērtības mainīgajam lielumam jābūt savstarpēji atbilstošiem.

(13)  Nacionālajā programmā jānorāda koeficienti pārrēķinam no skaita uz tonnām.

(14)  Nacionālais pilna laika ekvivalents ir pilna laika ekvivalents, kura vērtība noteikta, pamatojoties uz nacionālo atsauces līmeni.

(15)  Fakultatīvi dati.

XI papildinājums

Akvakultūras jomas segmentācija datu vākšanas vajadzībām

| | Zivju audzēšanas metodes (1) | Gliemeņu audzēšanas metodes (1) |
| --- | --- | --- |
| Uz sauszemes izvietotas audzētavas | Sprosti |
| Inkubatori un mazuļu audzētavas (2) | Audzēšana | Jaukta tipa (3) | Sprosti (4) | Plosti | Āķu jeda | Grunts (5) | Citas |
| Lasis | | | | | | | | |
| Forele | | | | | | | | |
| Jūrasasaris un jūraskarūsa | | | | | | | | |
| Karpa | | | | | | | | |
| Citas saldūdens zivis | | | | | | | | |
| Citas sāļūdens zivis | | | | | | | | |
| Ēdamgliemenes | | | | | | | | |
| Austeres | | | | | | | | |
| Plakangliemenes | | | | | | | | |
| Citas gliemenes | | | | | | | | |

Zivju audzēšanas metodes (1)

Gliemeņu audzēšanas metodes (1)

Uz sauszemes izvietotas audzētavas

Sprosti

Inkubatori un mazuļu audzētavas (2)

Audzēšana

Jaukta tipa (3)

Sprosti (4)

Plosti

Āķu jeda

Grunts (5)

Citas

Lasis

Forele

Jūrasasaris un jūraskarūsa

Karpa

Citas saldūdens zivis

Citas sāļūdens zivis

Ēdamgliemenes

Austeres

Plakangliemenes

Citas gliemenes

---

(1)  Uzņēmumus iedala atkarībā no galvenās tajos izmantotās audzēšanas metodes.

(2)  Inkubatori un mazuļu audzētavas ir vietas, kurās notiek ūdensdzīvnieku mākslīga pavairošana, inkubēšana un audzēšana to dzīves cikla agrīnajās stadijās. Statistikas vajadzībām uzskata, ka inkubatoros notiek tikai apaugļotu ikru ieguve. Uzskata, ka turpmākās agrīnās ūdensdzīvnieku dzīves cikla stadijas norisinās mazuļu audzētavās. Ja starp inkubatoru un mazuļu audzētavu pastāv cieša saistība, statistikā ņem vērā tikai pēdējo audzēšanas rezultātā sasniegto mazuļa dzīves cikla stadiju (COM(2006) 864).

(3)  Jaukta tipa audzētavas ir tās, kurās izmanto inkubēšanas, mazuļu audzēšanas un zivju audzēšanas metodes.

(4)  Sprosti ir atklātas vai segtas norobežotas struktūras, kuras veidotas no tīkla, linuma vai jebkāda cita poraina materiāla, kas netraucē ūdens dabīgo cirkulāciju. Šādas struktūras var būt peldošas, iekarinātas vai nostiprinātas uz grunts tādā veidā, kas netraucē ūdens apmaiņu to apakšpusē (COM(2006) 864).

(5)  Grunts metodes attiecas uz gliemeņu audzēšanu plūdmaiņu joslā (tieši uz grunts vai uz paaugstinājuma).

XII papildinājums

Ekonomikas datu mainīgie lielumi apstrādes jomā

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Specifikācija | Vienība | Definīcija
  saskaņā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku,

  SBS (Regula (EK) Nr. 2700/98) | Vadlīnijas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi | Apgrozījums | | EUR | 12 11 0 | |
| Subsīdijas (1) | | EUR | | |
| Citi ieņēmumi | | EUR | | |
| Personāla izmaksas | Darbinieku darba samaksa (2) | | EUR | 13 31 0 | |
| Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (3) | | EUR | | |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas | | EUR | 20 11 0 | SBS 13 11 0 |
| Izejvielu izmaksas | Zivju un citu izejvielu iepirkšana ražošanas vajadzībām | | EUR | | SBS 13 11 0 |
| Citas saimnieciskās darbības izmaksas | Citas saimnieciskās darbības izmaksas (4) | | EUR | | SBS 13 11 0 |
| Kapitāla izmaksas (5) | Kapitāla amortizācija | | EUR | | EKS (6) 6.02. līdz 6.05. |
| Finansiālās izmaksas (neto) (7) | | EUR | | |
| Ārkārtas izmaksas (neto) | Ārkārtas izmaksas (neto) | | EUR | | |
| Kapitāla vērtība (8) | Kopējā aktīvu vērtība | | EUR | 43 30 0 | EKS 7.09. līdz 7.24. |
| Ieguldījumi (neto) | Ieguldījumi (neto) (9) | | EUR | 15 11 0
  15 21 0 | EKS 3.102. līdz 3.111. |
| Parāds (10) | Parāds | | EUR | | |
| Nodarbinātība | Nodarbināto personu skaits | Pa dzimumiem | skaits | 16 11 0 | |
| Nacionālais pilna laika ekvivalents (11) | Pa dzimumiem (12) | skaits | 16 14 0 | |
| Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits | Norādīt kategoriju atkarībā no nodarbināto personu skaita (16.11.0):






  1. | ≤ 10 |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Specifikācija

Vienība

Definīcija

saskaņā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku,

SBS (Regula (EK) Nr. 2700/98)

Vadlīnijas

Ieņēmumi

Apgrozījums

EUR

12 11 0

Subsīdijas (1)

EUR

Citi ieņēmumi

EUR

Personāla izmaksas

Darbinieku darba samaksa (2)

EUR

13 31 0

Aprēķinātā neatalgotā darba vērtība (3)

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas

EUR

20 11 0

SBS 13 11 0

Izejvielu izmaksas

Zivju un citu izejvielu iepirkšana ražošanas vajadzībām

EUR

SBS 13 11 0

Citas saimnieciskās darbības izmaksas

Citas saimnieciskās darbības izmaksas (4)

EUR

SBS 13 11 0

Kapitāla izmaksas (5)

Kapitāla amortizācija

EUR

EKS (6) 6.02. līdz 6.05.

Finansiālās izmaksas (neto) (7)

EUR

Ārkārtas izmaksas (neto)

Ārkārtas izmaksas (neto)

EUR

Kapitāla vērtība (8)

Kopējā aktīvu vērtība

EUR

43 30 0

EKS 7.09. līdz 7.24.

Ieguldījumi (neto)

Ieguldījumi (neto) (9)

EUR

15 11 0

15 21 0

EKS 3.102. līdz 3.111.

Parāds (10)

Parāds

EUR

Nodarbinātība

Nodarbināto personu skaits

Pa dzimumiem

skaits

16 11 0

Nacionālais pilna laika ekvivalents (11)

Pa dzimumiem (12)

skaits

16 14 0

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits

Norādīt kategoriju atkarībā no nodarbināto personu skaita (16.11.0):

1.

≤ 10

| 2. | 11–49 |
| --- | --- |

2.

11–49

| 3. | 50–249 |
| --- | --- |

3.

50–249

| 4. | > 250 |
| --- | --- |

4.

> 250

skaits

11 11 0

---

(1)  Ietver tiešos maksājumus. Neietver sociālo pabalstu maksājumus un netiešās subsīdijas.

(2)  Ietver sociālās apdrošināšanas izmaksas.

(3)  Izvēlētā metodoloģija dalībvalstīm jāizskaidro savās nacionālajās programmās.

(4)  “Citas saimnieciskās darbības izmaksas” ietver arī iepakošanas izmaksas.

(5)  Izvēlētā metodoloģija jāizskaidro nacionālajās programmās.

(6)  EKS ir Eiropas kontu sistēma 1995 (Regula (EK) Nr. 2223/96, Regula (EK) Nr. 1267/2003, Eurostat rokasgrāmata par EKS, 1995).

(7)  Kapitāla procentu izmaksas; finansiālās izmaksas var segt no procentiem par nacionālajām piecu gadu valsts obligācijām.

(8)  Visu uzņēmuma neto ieguldījumu kopējā kumulatīvā vērtība gada beigās.

(9)  Aktīvu pirkšana un pārdošana gada laikā.

(10)  Gada beigās.

(11)  Izmantotajām metodēm jābūt saskaņā ar pētījumu Nr. FISH/2005/14 (LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.).

(12)  Fakultatīvi dati.

XIII papildinājums

Zvejniecības radītā jūras ekosistēmas ietekmējuma mērīšanai izmantojamo vides indikatoru definīcija

| Kods | Indikators (1) | Definīcija | Vajadzīgie dati | Precizitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Zivju sugas saglabātības stāvoklis | Bioloģiskās daudzveidības indikators, lai apkopotu, novērtētu un darītu zināmas jutīgo zivju sugu bioloģiskās daudzveidības tendences. | Sugas, zivju garums un sastopamība saskaņā ar attiecīgajā jūras reģionā veiktu no nozares neatkarīgu pētniecisko uzskaiti. Datu precizitātes labad jāveic konsekventa un uzticama visu indikatora aptverto sugu noteikšana. Uzskaites nozvejas ir pilnībā jāsašķiro (nevis jāievāc no tām paraugdati), lai nodrošinātu, ka visi ikvienas indikatora aptvertās sugas īpatņi tiek reģistrēti; tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos paraugdatu ievākšana ir atļauta attiecībā uz garuma mērījumiem. | Pētnieciskajai uzskaitei jāaptver attiecīgā jūras reģiona lielākā daļa iespējami ilgākā laika posmā. Indikatoru nosaka konkrētā veida uzskaite. Izmantotās metodes paredz, ka uzskaites jāatkārto katru gadu tajā pašā apgabalā ar standarta zvejas rīkiem. |
| 2 | Proporcionālais liela izmēra zivju daudzums | Indikators raksturo liela izmēra zivju proporcionālo daudzumu (pēc svara) datu vākumā un atspoguļo izmēra un vecuma grupu sadalījumu zivju kopā. |
| 3 | Vidējais maksimālais zivju garums | Indikators atspoguļo vecuma grupu sadalījumu zivju kopā. |
| 4 | Dzimumbriedumu sasniegušu zivju izmērs izmantotajām sugām | Indikators raksturo iespējamo ģenētisko ietekmi uz populāciju. | Individuāli vecuma, garuma, dzimuma un dzimumbrieduma mērījumi saskaņā ar attiecīgajā jūras reģionā veiktu no nozares neatkarīgu pētniecisko uzskaiti. | Jāmēra vismaz 100 īpatņu katrā vecuma klasē, bet datu kvalitāte pieaug līdz ar izmērīto zivju skaitu. |
| 5 | Zvejas darbību izplatība | Indikators rāda zvejas darbību izplatību telpā. To nosaka reizē ar zvejas darbību apkopojuma pakāpes indikatoru. | Kuģa atrašanās vieta un reģistrācijas dati saskaņā ar VMS ziņojumiem
  Jādara pieejami divu mēnešu laikā, kopš saņemti paziņojumi par atrašanās vietu, un jānorāda visas ģeogrāfiskās koordinātas atbilstoši 6. līmenim klasifikācijā pēc zvejas veida (IV papildinājums, 1.–5. punkts). Šī prasība neattiecas uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 15 m. | Vēlams izmantot reizi pusstundā sūtītus VMS ziņojumus par atrašanās vietu. |
| 6 | Zvejas darbību apkopojuma pakāpe | Indikators rāda, cik lielā mērā zvejas darbības ir apkopotas. To nosaka reizē ar zvejas darbību izplatības indikatoru. |
| 7 | Pārvietojamo grunts zvejas rīku neietekmētie apgabali | Indikators atspoguļo, cik liela iepriekšējā gadā ir bijusi pārvietojamo grunts zvejas rīku neskartā jūras dibena platība. Tas rāda, kā mainījies grunts zvejas darbību sadalījums nozvejas un zvejas piepūles kontroles vai tehnisko pasākumu piemērošanas dēļ (arī pēc aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanas saskaņā ar tiesību aktiem par resursu saglabāšanu) un kā attīstījusies cilvēka darbība (piemēram, vēja elektrostacijas), kuras dēļ zvejas darbības jāpārceļ uz citurieni. |
| 8 | Izmetumu apjoms komerciāli izmantotajām sugām | Indikators raksturo komerciāli izmantoto sugu nozvejas izmetumu apjomu salīdzinājumā ar izkrāvumiem. | Sugas, zivju garums un sastopamība nozvejās un izmetumos, par pamatu ņemot atsevišķi apstrādātus datus no zvejas žurnāliem un novērotāju ziņojumiem. Dati jāsniedz atbilstoši 6. līmenim klasifikācijā pēc zvejas veida (IV papildinājums, 1.–5. punkts). | Kā noteikts šajā Kopienas programmā par izmetumiem. |
| 9 | Degvielas izmantojuma efektivitāte nozvejas gūšanā | Indikators rāda degvielas patēriņa attiecību pret izkrautās nozvejas vērtību. Tas ļauj novērtēt degvielas izmantojuma efektivitātes dinamiku dažādās zvejniecībās. | Izkrāvumu vērtība un degvielas cena. Izkrāvumu vērtību aprēķina atkarībā no katras izkrautās sugas zivju vērtības. Cena par degvielu, kā definēts šajā Kopienas programmā. Indikatora vērtību aprēķina katram zvejas veidam atbilstoši 6. līmenim zvejas veidu klasifikācijā (IV papildinājums, 1.–5. punkts) un atkarībā no reģiona, gada ceturkšņa un gada. | Kā noteikts šajā Kopienas programmā. |

Kods

Indikators (1)

Definīcija

Vajadzīgie dati

Precizitāte

1

Zivju sugas saglabātības stāvoklis

Bioloģiskās daudzveidības indikators, lai apkopotu, novērtētu un darītu zināmas jutīgo zivju sugu bioloģiskās daudzveidības tendences.

Sugas, zivju garums un sastopamība saskaņā ar attiecīgajā jūras reģionā veiktu no nozares neatkarīgu pētniecisko uzskaiti. Datu precizitātes labad jāveic konsekventa un uzticama visu indikatora aptverto sugu noteikšana. Uzskaites nozvejas ir pilnībā jāsašķiro (nevis jāievāc no tām paraugdati), lai nodrošinātu, ka visi ikvienas indikatora aptvertās sugas īpatņi tiek reģistrēti; tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos paraugdatu ievākšana ir atļauta attiecībā uz garuma mērījumiem.

Pētnieciskajai uzskaitei jāaptver attiecīgā jūras reģiona lielākā daļa iespējami ilgākā laika posmā. Indikatoru nosaka konkrētā veida uzskaite. Izmantotās metodes paredz, ka uzskaites jāatkārto katru gadu tajā pašā apgabalā ar standarta zvejas rīkiem.

2

Proporcionālais liela izmēra zivju daudzums

Indikators raksturo liela izmēra zivju proporcionālo daudzumu (pēc svara) datu vākumā un atspoguļo izmēra un vecuma grupu sadalījumu zivju kopā.

3

Vidējais maksimālais zivju garums

Indikators atspoguļo vecuma grupu sadalījumu zivju kopā.

4

Dzimumbriedumu sasniegušu zivju izmērs izmantotajām sugām

Indikators raksturo iespējamo ģenētisko ietekmi uz populāciju.

Individuāli vecuma, garuma, dzimuma un dzimumbrieduma mērījumi saskaņā ar attiecīgajā jūras reģionā veiktu no nozares neatkarīgu pētniecisko uzskaiti.

Jāmēra vismaz 100 īpatņu katrā vecuma klasē, bet datu kvalitāte pieaug līdz ar izmērīto zivju skaitu.

5

Zvejas darbību izplatība

Indikators rāda zvejas darbību izplatību telpā. To nosaka reizē ar zvejas darbību apkopojuma pakāpes indikatoru.

Kuģa atrašanās vieta un reģistrācijas dati saskaņā ar VMS ziņojumiem

Jādara pieejami divu mēnešu laikā, kopš saņemti paziņojumi par atrašanās vietu, un jānorāda visas ģeogrāfiskās koordinātas atbilstoši 6. līmenim klasifikācijā pēc zvejas veida (IV papildinājums, 1.–5. punkts). Šī prasība neattiecas uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 15 m.

Vēlams izmantot reizi pusstundā sūtītus VMS ziņojumus par atrašanās vietu.

6

Zvejas darbību apkopojuma pakāpe

Indikators rāda, cik lielā mērā zvejas darbības ir apkopotas. To nosaka reizē ar zvejas darbību izplatības indikatoru.

7

Pārvietojamo grunts zvejas rīku neietekmētie apgabali

Indikators atspoguļo, cik liela iepriekšējā gadā ir bijusi pārvietojamo grunts zvejas rīku neskartā jūras dibena platība. Tas rāda, kā mainījies grunts zvejas darbību sadalījums nozvejas un zvejas piepūles kontroles vai tehnisko pasākumu piemērošanas dēļ (arī pēc aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanas saskaņā ar tiesību aktiem par resursu saglabāšanu) un kā attīstījusies cilvēka darbība (piemēram, vēja elektrostacijas), kuras dēļ zvejas darbības jāpārceļ uz citurieni.

8

Izmetumu apjoms komerciāli izmantotajām sugām

Indikators raksturo komerciāli izmantoto sugu nozvejas izmetumu apjomu salīdzinājumā ar izkrāvumiem.

Sugas, zivju garums un sastopamība nozvejās un izmetumos, par pamatu ņemot atsevišķi apstrādātus datus no zvejas žurnāliem un novērotāju ziņojumiem. Dati jāsniedz atbilstoši 6. līmenim klasifikācijā pēc zvejas veida (IV papildinājums, 1.–5. punkts).

Kā noteikts šajā Kopienas programmā par izmetumiem.

9

Degvielas izmantojuma efektivitāte nozvejas gūšanā

Indikators rāda degvielas patēriņa attiecību pret izkrautās nozvejas vērtību. Tas ļauj novērtēt degvielas izmantojuma efektivitātes dinamiku dažādās zvejniecībās.

Izkrāvumu vērtība un degvielas cena. Izkrāvumu vērtību aprēķina atkarībā no katras izkrautās sugas zivju vērtības. Cena par degvielu, kā definēts šajā Kopienas programmā. Indikatora vērtību aprēķina katram zvejas veidam atbilstoši 6. līmenim zvejas veidu klasifikācijā (IV papildinājums, 1.–5. punkts) un atkarībā no reģiona, gada ceturkšņa un gada.

Kā noteikts šajā Kopienas programmā.

---

(1)  Indikatoru specifikācijas un vērtības aprēķināšanu skatīt Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC 2008/449).

---

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/72

---

EK UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2010

(2010. gada 28. janvāris),

ar ko aizstāj III un IV b) tabulu 2. protokolā, kurš iekļauts Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju

(2010/94/ES)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1972. gada 22. jūlijā Briselē parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju (1), turpmāk – “Nolīgums”, kurā grozījumi izdarīti ar 2004. gada 26. oktobrī Luksemburgā parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru groza 1972. gada 22. jūlija Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem (2), un tā 2. protokolu, un jo īpaši tā 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai īstenotu Nolīguma 2. protokolu, līgumslēdzējām pusēm noteiktas vietējā tirgus salīdzināmās cenas. |
| --- | --- |

(1)

Lai īstenotu Nolīguma 2. protokolu, līgumslēdzējām pusēm noteiktas vietējā tirgus salīdzināmās cenas.

| (2) | Līgumslēdzēju pušu vietējos tirgos ir mainījušās faktiskās cenas izejvielām, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Līgumslēdzēju pušu vietējos tirgos ir mainījušās faktiskās cenas izejvielām, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus.

| (3) | Tādēļ ir attiecīgi jāatjaunina 2. protokola III un IV b) tabulā minētās salīdzināmās cenas un apjomi, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir attiecīgi jāatjaunina 2. protokola III un IV b) tabulā minētās salīdzināmās cenas un apjomi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

III un IV b) tabulu 2. protokolā, kas iekļauts Nolīgumā, aizstāj ar tabulām šā lēmuma I un II pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. februāra.

Briselē, 2010. gada 28. janvārī

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Jacques DE WATTEVILLE

---

(1)  OV L 300, 31.12.1972., 191. lpp.

1

(2)  OV L 23, 26.1.2005., 19. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“III   TABULA

EK un Šveices vietējā tirgus salīdzināmās cenas

| Lauksaimniecības izejmateriāls | Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena | ES vietējā tirgus salīdzināmā cena | 4. panta 1. punkts
  Piemēro Šveicē
  Starpība starp Šveices un ES salīdzināmo cenu | 3. panta 3. punkts
  Piemēro ES
  Starpība starp Šveices un ES salīdzināmo cenu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF par 100 kg neto | CHF par 100 kg neto | CHF par 100 kg neto | EUR par 100 kg neto |
| Parastie kvieši | 48,35 | 18,28 | 30,05 | 0,00 |
| Cietie kvieši (1) | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rudzi | 43,12 | 13,56 | 29,55 | 0,00 |
| Mieži | — | — | — | — |
| Kukurūza | — | — | — | — |
| Parasto kviešu milti | 101,91 | 38,54 | 63,35 | 0,00 |
| Pilnpiena pulveris | 630,22 | 355,18 | 275,05 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 438,91 | 291,45 | 147,45 | 0,00 |
| Sviests | 1 049,06 | 418,47 | 630,60 | 0,00 |
| Baltais cukurs | — | — | — | — |
| Olas (2) | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 42,70 | 19,69 | 23,00 | 0,00 |
| Augu tauki (3) | — | — | 170,00 | 0,00 |

Lauksaimniecības izejmateriāls

Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena

ES vietējā tirgus salīdzināmā cena

4. panta 1. punkts

Piemēro Šveicē

Starpība starp Šveices un ES salīdzināmo cenu

3. panta 3. punkts

Piemēro ES

Starpība starp Šveices un ES salīdzināmo cenu

CHF par 100 kg neto

CHF par 100 kg neto

CHF par 100 kg neto

EUR par 100 kg neto

Parastie kvieši

48,35

18,28

30,05

0,00

Cietie kvieši (1)

—

—

1,20

0,00

Rudzi

43,12

13,56

29,55

0,00

Mieži

—

—

—

—

Kukurūza

—

—

—

—

Parasto kviešu milti

101,91

38,54

63,35

0,00

Pilnpiena pulveris

630,22

355,18

275,05

0,00

Vājpiena pulveris

438,91

291,45

147,45

0,00

Sviests

1 049,06

418,47

630,60

0,00

Baltais cukurs

—

—

—

—

Olas (2)

—

—

38,00

0,00

Svaigi kartupeļi

42,70

19,69

23,00

0,00

Augu tauki (3)

—

—

170,00

0,00

---

(1)  Cenu starpība noteikta pēc glabāšanas izmaksām.

1

(2)  Cenu starpība atvasināta no importa maksājumiem uz robežas attiecībā uz Šveices tarifa pozīciju 0407.0010.

2

(3)  Cenu starpība atvasināta no importa maksājumiem uz robežas attiecībā uz Šveices tarifa pozīciju 1512.1998.”

3

---

II PIELIKUMS

“IV TABULA

| b) | Pamatsummas lauksaimniecības izejvielām, ko ņem vērā lauksaimniecības komponenšu aprēķinā:







  Lauksaimniecības izejviela | Piemēro Šveicē. 3. panta 2. punkts Piemērotā pamatsumma | Piemēro ES. 4. panta 2. punkts Piemērotā pamatsumma |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF par 100 neto kg | EUR par 100 neto kg |
| Parastie kvieši | 26,00 | 0,00 |
| Cietie kvieši | 1,00 | 0,00 |
| Rudzi | 25,00 | 0,00 |
| Mieži | — | — |
| Kukurūza | — | — |
| Parasto kviešu milti | 54,00 | 0,00 |
| Pilnpiena pulveris | 234,00 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 125,00 | 0,00 |
| Sviests | 536,00 | 0,00 |
| Baltais cukurs | — | — |
| Olas | 32,00 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 20,00 | 0,00 |
| Augu tauki | 145,00 | 0,00” |

b)

Pamatsummas lauksaimniecības izejvielām, ko ņem vērā lauksaimniecības komponenšu aprēķinā:

Lauksaimniecības izejviela

Piemēro Šveicē. 3. panta 2. punkts Piemērotā pamatsumma

Piemēro ES. 4. panta 2. punkts Piemērotā pamatsumma

CHF par 100 neto kg

EUR par 100 neto kg

Parastie kvieši

26,00

0,00

Cietie kvieši

1,00

0,00

Rudzi

25,00

0,00

Mieži

—

—

Kukurūza

—

—

Parasto kviešu milti

54,00

0,00

Pilnpiena pulveris

234,00

0,00

Vājpiena pulveris

125,00

0,00

Sviests

536,00

0,00

Baltais cukurs

—

—

Olas

32,00

0,00

Svaigi kartupeļi

20,00

0,00

Augu tauki

145,00

0,00”

---

Labojumi

| 16.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/75

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2010/75/ES (2010. gada 5. februāris) par Eiropas Savienības finansiālo ieguldījumu dalībvalstīs veicamajā koordinētajā uzraudzības programmā attiecībā uz Listeria monocytogenes izplatību dažos lietošanai cilvēka uzturā gatavos pārtikas produktos

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 37, 2010. gada 10. februāris
  )

Lēmuma 2010/75/ES publikācija uzskatāma par spēkā neesošu.

---