# Euroopa Liidu L 365/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 365 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide21. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 365

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide21. detsember 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1909/2006, 18. detsember 2006, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1910/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel | 7 |
| | * | Nõukogu Määrus (EÜ) nr 1911/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaks | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1912/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 50 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1913/2006, 20. detsember 2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid | 52 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1914/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 64 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1915/2006, 18. detsember 2006, millega jätkatakse ühenduse eelnevat järelevalvet teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle | 76 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2006, 18. detsember 2006, millega avatakse teatavaid Albaaniast pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 78 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1917/2006, 19. detsember 2006, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad | 82 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1918/2006, 20. detsember 2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine | 84 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1909/2006, 18. detsember 2006, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1910/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel

7

*

Nõukogu Määrus (EÜ) nr 1911/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaks

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1912/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

50

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1913/2006, 20. detsember 2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid

52

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1914/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

64

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1915/2006, 18. detsember 2006, millega jätkatakse ühenduse eelnevat järelevalvet teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle

76

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2006, 18. detsember 2006, millega avatakse teatavaid Albaaniast pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

78

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1917/2006, 19. detsember 2006, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

82

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1918/2006, 20. detsember 2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine

84

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 19. detsember 2006, El Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007 | 86 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 19. detsember 2006, El Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007

86

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/979/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPM/1/2006, 5. detsember 2006, Bosnias ja Hertsegoviinas (BiH) läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta | 87 |
| | * | 2006/980/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPT/2/2006, 12. detsember 2006, Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades läbiviidava võimaliku ELi kriisiohjamise operatsiooni ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi volituste pikendamise kohta | 88 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

2006/979/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPM/1/2006, 5. detsember 2006, Bosnias ja Hertsegoviinas (BiH) läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta

87

*

2006/980/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPT/2/2006, 12. detsember 2006, Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades läbiviidava võimaliku ELi kriisiohjamise operatsiooni ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi volituste pikendamise kohta

88

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele | s3 |

*

Teade lugejatele

Teade lugejatele

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1909/2006,

18. detsember 2006,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   VARASEMAD MENETLUSED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | 2000. aasta septembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1015/94 (nagu seda on hiljem muudetud) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

2000. aasta septembris kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis olid kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1015/94 (nagu seda on hiljem muudetud) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktiga e vabastas nõukogu selgesõnaliselt dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisest kõnealuse määruse lisas (edaspidi “lisas”) loetletud kaamerasüsteemid, mis on ette nähtud kõrgetasemeliseks erialaseks kasutamiseks ja mis tehniliselt vastavad kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud määratlusele, kuid mida ei saa pidada telekaamerasüsteemideks. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktiga e vabastas nõukogu selgesõnaliselt dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisest kõnealuse määruse lisas (edaspidi “lisas”) loetletud kaamerasüsteemid, mis on ette nähtud kõrgetasemeliseks erialaseks kasutamiseks ja mis tehniliselt vastavad kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud määratlusele, kuid mida ei saa pidada telekaamerasüsteemideks.

| (4) | Komisjon algatas oma 29. septembri 2005. aasta teadaandega (4) algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestati olemasolevad dumpinguvastased meetmed Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes) läbivaatamise. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon algatas oma 29. septembri 2005. aasta teadaandega (4) algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel määruse (EÜ) nr 2042/2000 (millega kehtestati olemasolevad dumpinguvastased meetmed Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes) läbivaatamise.

| (5) | Komisjon algatas oma 18. mai 2006. aasta teatisega dumpinguvastase menetluse Jaapanist pärit teatavate telekaamerasüsteemide impordi suhtes vastavalt algmääruse artiklile 5. Arvestades, et nimetatud menetlus hõlmab ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid, algatas komisjon 18. mai 2006. aasta teatisega ka olemasolevate meetmete läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon algatas oma 18. mai 2006. aasta teatisega dumpinguvastase menetluse Jaapanist pärit teatavate telekaamerasüsteemide impordi suhtes vastavalt algmääruse artiklile 5. Arvestades, et nimetatud menetlus hõlmab ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid, algatas komisjon 18. mai 2006. aasta teatisega ka olemasolevate meetmete läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

B.   ERIALASEKS KASUTAMISEKS MÕELDUD KAAMERASÜSTEEMIDE UUSI MUDELEID KÄSITLEV UURIMINE

1.   Menetlus

| (6) | Üks Jaapani eksportiv tootja, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (edaspidi “Hitachi”), teavitas komisjoni, et ta kavatseb ühenduse turule tuua erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uue mudeli ja esitas taotluse, et komisjon lisaks kõnealuse erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uue mudeli määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse ning seega vabastaks selle dumpinguvastastest tollimaksudest. |
| --- | --- |

(6)

Üks Jaapani eksportiv tootja, Hitachi Denshi (Europa) GmbH (edaspidi “Hitachi”), teavitas komisjoni, et ta kavatseb ühenduse turule tuua erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uue mudeli ja esitas taotluse, et komisjon lisaks kõnealuse erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uue mudeli määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse ning seega vabastaks selle dumpinguvastastest tollimaksudest.

| (7) | Komisjon teavitas sellest ühenduse tööstusharu ja alustas uurimist, mis piirdus selle kindlaksmääramisega, kas kõnealused tooted kuuluvad dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisalasse ning kas määruse (EÜ) nr 2042/2000 regulatiivosa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas sellest ühenduse tööstusharu ja alustas uurimist, mis piirdus selle kindlaksmääramisega, kas kõnealused tooted kuuluvad dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisalasse ning kas määruse (EÜ) nr 2042/2000 regulatiivosa tuleks vastavalt muuta.

2.   Vaatlusalune mudel

| (8) | Tollimaksuvabastuse taotlus koos asjakohaste tehniliste andmetega saadi järgmise kaamerasüsteemide mudeli kohta:
  Hitachi:






  — | Kaamerakere V-35W. |
| --- | --- | --- |

(8)

Tollimaksuvabastuse taotlus koos asjakohaste tehniliste andmetega saadi järgmise kaamerasüsteemide mudeli kohta:

Hitachi:

—

Kaamerakere V-35W.

Kõnealust mudelit esitleti kui tollimaksust vabastatud kaamerakere V-35 uut mudelit.

3.   Järeldused

| (9) | Kaamerakere V-35 vastab määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootekirjeldusele. Kõnealune mudel, nagu ka selle eelkäija, on siiski mõeldud peamiselt erialaseks kasutamiseks ja seda ei müüda EÜ turul koos vastava triaksiaalsüsteemi või -adapteriga. |
| --- | --- |

(9)

Kaamerakere V-35 vastab määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootekirjeldusele. Kõnealune mudel, nagu ka selle eelkäija, on siiski mõeldud peamiselt erialaseks kasutamiseks ja seda ei müüda EÜ turul koos vastava triaksiaalsüsteemi või -adapteriga.

| (10) | Seetõttu leiti, et kõnealune mudel on erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteem määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punkti e tähenduses. Seetõttu tuleb see arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ning lisada määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu leiti, et kõnealune mudel on erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteem määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punkti e tähenduses. Seetõttu tuleb see arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ning lisada määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse.

| (11) | Vastavalt ühenduse institutsioonide väljakujunenud tavadele tuleks uus mudel vabastada dumpinguvastasest tollimaksust alates kuupäevast, mil komisjoni talitused said asjakohase vabastamistaotluse. Seega tuleks dumpinguvastasest tollimaksust vabastada kogu 11. aprillil 2006. aastal või edaspidi toimunud järgmise kaameramudeli import:
  Hitachi:






  — | Kaamerakere V-35W. |
| --- | --- | --- |

(11)

Vastavalt ühenduse institutsioonide väljakujunenud tavadele tuleks uus mudel vabastada dumpinguvastasest tollimaksust alates kuupäevast, mil komisjoni talitused said asjakohase vabastamistaotluse. Seega tuleks dumpinguvastasest tollimaksust vabastada kogu 11. aprillil 2006. aastal või edaspidi toimunud järgmise kaameramudeli import:

Hitachi:

—

Kaamerakere V-35W.

4.   Huvitatud isikutelt saadud teave ja järeldused

| (12) | Komisjon teavitas ühenduse tootmisharu ja telekaamerasüsteemide eksportijaid tehtud järeldustest ning andis neile võimaluse seisukohtade esitamiseks. Ükski osapool ei esitanud komisjoni uurimise tulemuste suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teavitas ühenduse tootmisharu ja telekaamerasüsteemide eksportijaid tehtud järeldustest ning andis neile võimaluse seisukohtade esitamiseks. Ükski osapool ei esitanud komisjoni uurimise tulemuste suhtes vastuväiteid.

| (13) | Eespool öeldut silmas pidades tehakse ettepanek vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 2042/2000, |
| --- | --- |

(13)

Eespool öeldut silmas pidades tehakse ettepanek vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 2042/2000,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval.

2.   Käesolev määrus kehtib järgmise eksportiva tootja toodetud ja ühendusse eksporditud järgmise mudeli impordi suhtes:

Hitachi (alates 11. aprillist 2006):

| — | Kaamerakere V-35W. |
| --- | --- |

—

Kaamerakere V-35W.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-E. ENESTAM

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 111, 30.4.1994, lk 106. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1754/2004 (ELT L 313, 12.10.2004, lk 1).

2

(3)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 913/2006 (ELT L 169, 22.6.2006, lk 1).

3

(4)  ELT C 239, 29.9.2005, lk 9.

4

---

LISA

“LISA

Meetmete kohaldamisest vabastatud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemid, mida ei loeta telekaamerasüsteemideks (teleülekandeks kasutatavateks kaamerasüsteemideks)

| Äriühingu nimi | Kaamerakered | Pildinäidik | Kaamera juhtpult | Juhtpaneel | Peajuhtseade | Kaamera adapterid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Äriühingu nimi

Kaamerakered

Pildinäidik

Kaamera juhtpult

Juhtpaneel

Peajuhtseade

Kaamera adapterid

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Camera OTV-SX

---

(1)  Nimetatakse ka peahäälestusseadmeks (MSU) või peajuhtpaneeliks (MCP).

1

(2)  Mudelid on vabastatud meetmete kohaldamisest tingimusel, et vastavaid triaksiaalsüsteeme ega -adaptereid EÜ turul ei müüda.”

2

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1910/2006,

19. detsember 2006,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes (edaspidi “esialgne uurimine”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes (edaspidi “esialgne uurimine”).

| (2) | Septembris 2000 kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) määrusega (EÜ) nr 1015/94 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi “eelmine läbivaatamine”). |
| --- | --- |

(2)

Septembris 2000 kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (3) määrusega (EÜ) nr 1015/94 kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 (edaspidi “eelmine läbivaatamine”).

1.2.   Läbivaatamise taotlus

| (3) | Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide suhtes kehtivate meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise teatise (4) avaldamise järel sai komisjon 28. juunil 2005 taotluse need meetmed algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide suhtes kehtivate meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise teatise (4) avaldamise järel sai komisjon 28. juunil 2005 taotluse need meetmed algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt läbi vaadata.

| (4) | Selle taotluse esitas Grass Valley Nederland BV, ühenduse tootja, kelle toodang moodustab üle 60 % ühenduse telekaamerasüsteemide kogutoodangust (edaspidi “taotleja”). Grass Valley on äriühing, mis tekkis pärast Philips Digital Video Systems’i ostmist Thomson Multimedia, Thomson Broadcast Systems’i omaniku poolt. Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Selle taotluse esitas Grass Valley Nederland BV, ühenduse tootja, kelle toodang moodustab üle 60 % ühenduse telekaamerasüsteemide kogutoodangust (edaspidi “taotleja”). Grass Valley on äriühing, mis tekkis pärast Philips Digital Video Systems’i ostmist Thomson Multimedia, Thomson Broadcast Systems’i omaniku poolt. Aegumise läbivaatamise taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise.

| (5) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning algatas 29. septembril 2005 uurimise algatamisteate avaldamisega vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. (5) |
| --- | --- |

(5)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning algatas 29. septembril 2005 uurimise algatamisteate avaldamisega vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. (5)

1.3.   Paralleelne uurimine

| (6) | 18. mail 2006. aastal algatas komisjon uue, Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse ja Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise (6). Uus dumpinguvastane menetlus hõlmab telekaamerasüsteeme, mille suhtes kohaldatakse põhjenduses 2 nimetatud meetmeid. Kui tehakse kindlaks, et meetmeid tuleb kohaldada ka Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide suhtes ja need hõlmavad seega ka telekaamerasüsteeme, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatavaid meetmeid, ei ole käesoleva määrusega kehtestatavate meetmete jätkuv kohaldamine enam asjakohane ning neid tuleb vastavalt muuta või tühistada. |
| --- | --- |

(6)

18. mail 2006. aastal algatas komisjon uue, Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse ja Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise (6). Uus dumpinguvastane menetlus hõlmab telekaamerasüsteeme, mille suhtes kohaldatakse põhjenduses 2 nimetatud meetmeid. Kui tehakse kindlaks, et meetmeid tuleb kohaldada ka Jaapanist pärit teatavate kaamerasüsteemide suhtes ja need hõlmavad seega ka telekaamerasüsteeme, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatavaid meetmeid, ei ole käesoleva määrusega kehtestatavate meetmete jätkuv kohaldamine enam asjakohane ning neid tuleb vastavalt muuta või tühistada.

1.4.   Käesolev uurimine

1.4.1.   Menetlus

| (7) | Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, kasutajatele/importijatele, teadaolevatele asjaomastele toorainetootjatele, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas ametlikult aegumise läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, kasutajatele/importijatele, teadaolevatele asjaomastele toorainetootjatele, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Küsimustikud saadeti taotlevale ühenduse tootjale, kahele teisele teadaolevale ühenduse tootjale, kahekümne viiele kasutajale, üheksale toorainetootjale ja viiele teadaolevale Jaapani eksportivale tootjale. Vastused saadi ühelt ühenduse tootjalt, ühelt Jaapani eksportivalt tootjalt ja viimasega seotud ühenduses asuvalt äriühingult, neljalt kasutajalt/importijalt ning ühelt tooraine tarnijalt. |
| --- | --- |

(8)

Küsimustikud saadeti taotlevale ühenduse tootjale, kahele teisele teadaolevale ühenduse tootjale, kahekümne viiele kasutajale, üheksale toorainetootjale ja viiele teadaolevale Jaapani eksportivale tootjale. Vastused saadi ühelt ühenduse tootjalt, ühelt Jaapani eksportivalt tootjalt ja viimasega seotud ühenduses asuvalt äriühingult, neljalt kasutajalt/importijalt ning ühelt tooraine tarnijalt.

| (9) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis kogu uurimiseks vajalikku teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse: | Ühenduse tootja:






  — | Grass Valley Netherlands BV, Breda (Madalmaad) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis kogu uurimiseks vajalikku teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

Ühenduse tootja:

—

Grass Valley Netherlands BV, Breda (Madalmaad)

| | Muud ühenduses asuvad tootjad






  — | Ikegami Electronics (Euroopa) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Ühendkuningriik) |
| --- | --- | --- |

Muud ühenduses asuvad tootjad

—

Ikegami Electronics (Euroopa) GmbH – UK Branch, Sunbury on Thames (Ühendkuningriik)

| | Tootja eksportivas riigis:






  — | Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo |
| --- | --- | --- |

Tootja eksportivas riigis:

—

Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo

| (10) | Analüüs keskendub põhiliselt standardlahutusega süsteemidele, kuna standardlahutusega telekaamerasüsteemid moodustavad enamiku toodetest, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. Samuti tuleb märkida, et kõrglahutusega telekaamerasüsteemidel, millel on standardlahutusega telekaamerasüsteemidega sarnased tehnilised andmed ja kvaliteet, sest standardlahutusega telekaamerasüsteemil on signaali-müra ettenähtud suhe 62 dB (mistõttu selle suhtes kohaldatakse praegu kehtivaid meetmeid), võib signaali-müra suhe olla alla 55 dB, ning järelikult ei kohaldata nende suhtes meetmeid. Sama kinnitas ka ühenduse tootmisharu. Üks käesolevas uurimises koostööd mitteteinud huvitatud isik soovis, et käesolevas uurimises kasutataks samasugust toote määratlust, kui põhjenduses 6 osutatud uues uurimises. Käesolevas uurimises ei ole siiski võimalik toote määratlust muuta; uurimine piirdub sellega, et selgitatakse välja, kas praegu kehtivaid meetmeid tuleb säilitada või tühistada. Kõnealune väide tuleb seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(10)

Analüüs keskendub põhiliselt standardlahutusega süsteemidele, kuna standardlahutusega telekaamerasüsteemid moodustavad enamiku toodetest, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. Samuti tuleb märkida, et kõrglahutusega telekaamerasüsteemidel, millel on standardlahutusega telekaamerasüsteemidega sarnased tehnilised andmed ja kvaliteet, sest standardlahutusega telekaamerasüsteemil on signaali-müra ettenähtud suhe 62 dB (mistõttu selle suhtes kohaldatakse praegu kehtivaid meetmeid), võib signaali-müra suhe olla alla 55 dB, ning järelikult ei kohaldata nende suhtes meetmeid. Sama kinnitas ka ühenduse tootmisharu. Üks käesolevas uurimises koostööd mitteteinud huvitatud isik soovis, et käesolevas uurimises kasutataks samasugust toote määratlust, kui põhjenduses 6 osutatud uues uurimises. Käesolevas uurimises ei ole siiski võimalik toote määratlust muuta; uurimine piirdub sellega, et selgitatakse välja, kas praegu kehtivaid meetmeid tuleb säilitada või tühistada. Kõnealune väide tuleb seega tagasi lükata.

1.4.2.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2004 kuni 30. septembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood” ja ka “kahju uurimise periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2004 kuni 30. septembrini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood” ja ka “kahju uurimise periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on sama, mis praeguste meetmete kehtestamiseni viinud esialgsetes uurimistes, st telekaamerasüsteemid. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on sama, mis praeguste meetmete kehtestamiseni viinud esialgsetes uurimistes, st telekaamerasüsteemid.

| (13) | Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1015/94, võivad telekaamerasüsteemid koosneda järgmistest koos või eraldi imporditavatest osadest:






  a) | kaamerakere, milles on kolm või rohkem vähemalt 400 000 piksli suurust andurit (vähemalt 12 mm suurused kujutise vastuvõtu andurid), mida on võimalik kinnitada tagaadapteri külge ning mille signaali-müra ettenähtud suhe normaaltugevusel on vähemalt 55 dB; kaamerakere on kas adapteriga ühes tükis samas korpuses või eraldi; |
| --- | --- | --- |

(13)

Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1015/94, võivad telekaamerasüsteemid koosneda järgmistest koos või eraldi imporditavatest osadest:

a)

kaamerakere, milles on kolm või rohkem vähemalt 400 000 piksli suurust andurit (vähemalt 12 mm suurused kujutise vastuvõtu andurid), mida on võimalik kinnitada tagaadapteri külge ning mille signaali-müra ettenähtud suhe normaaltugevusel on vähemalt 55 dB; kaamerakere on kas adapteriga ühes tükis samas korpuses või eraldi;

| b) | pildinäidik (diagonaaliga vähemalt 38 mm); |
| --- | --- |

b)

pildinäidik (diagonaaliga vähemalt 38 mm);

| c) | kaamera külge juhtme abil ühendatav tugijaam või kaamera juhtpult (CCU); |
| --- | --- |

c)

kaamera külge juhtme abil ühendatav tugijaam või kaamera juhtpult (CCU);

| d) | juhtpaneel (OCP) üksikute kaamerate kontrollimiseks (st värvi, objektiiviava ja iirisdiafragma reguleerimiseks); |
| --- | --- |

d)

juhtpaneel (OCP) üksikute kaamerate kontrollimiseks (st värvi, objektiiviava ja iirisdiafragma reguleerimiseks);

| e) | valitud kaamera näidikuga varustatud peajuhtpaneel (MCP) või peahäälestusseade (MSU) mitme erinevas kohas oleva kaamera kohta ülevaate saamiseks ja nende reguleerimiseks. |
| --- | --- |

e)

valitud kaamera näidikuga varustatud peajuhtpaneel (MCP) või peahäälestusseade (MSU) mitme erinevas kohas oleva kaamera kohta ülevaate saamiseks ja nende reguleerimiseks.

| (14) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 ja ex 8528 21 90 alla. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 ja ex 8528 21 90 alla.

| (15) | Käesoleva menetlusega ei hõlmata järgmisi tooteid:






  a) | objektiivid; |
| --- | --- | --- |

(15)

Käesoleva menetlusega ei hõlmata järgmisi tooteid:

a)

objektiivid;

| b) | videomagnetofonid; |
| --- | --- |

b)

videomagnetofonid;

| c) | kaamerakered, milles salvestusseade on samas lahutamatus korpuses; |
| --- | --- |

c)

kaamerakered, milles salvestusseade on samas lahutamatus korpuses;

| d) | erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad, mida ei saa kasutada teleülekandeks; |
| --- | --- |

d)

erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad, mida ei saa kasutada teleülekandeks;

| e) | lisas loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad. |
| --- | --- |

e)

lisas loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad.

2.2.   Samasugune toode

| (16) | Nagu põhjendustes 1 ja 2 osutatud eelmiste uurimistega, tehti ka käesoleva uurimisega kindlaks, et Jaapani eksportivate tootjate toodetava ja ühenduses müüdava vaatlusaluse toote ning taotluse esitanud ühenduse tootjate toodetava ja ühenduse turul müüdava toote puhul kasutatakse ühesugust põhitehnoloogiat ning järgitakse ülemaailmselt tunnustatud tööstusstandardeid. Et kõnealustel toodetel on ühesugune kasutusotstarve ning ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused, on need omavahel asendatavad ning konkureerivad omavahel. Seetõttu on need tooted samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Nagu põhjendustes 1 ja 2 osutatud eelmiste uurimistega, tehti ka käesoleva uurimisega kindlaks, et Jaapani eksportivate tootjate toodetava ja ühenduses müüdava vaatlusaluse toote ning taotluse esitanud ühenduse tootjate toodetava ja ühenduse turul müüdava toote puhul kasutatakse ühesugust põhitehnoloogiat ning järgitakse ülemaailmselt tunnustatud tööstusstandardeid. Et kõnealustel toodetel on ühesugune kasutusotstarve ning ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused, on need omavahel asendatavad ning konkureerivad omavahel. Seetõttu on need tooted samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU KORDUMISE VÕI JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (17) | Nagu eelmise uurimise puhul, oli ka käesolevas menetluses Jaapani eksportivate tootjate koostöötase eriti madal. Ainult üks tootja viiest tegi koostööd. Ülejäänud neljast komisjonile teada olevast tootjast ei esitanud vastuseid küsimustikule ükski, kuigi olemasolevate faktide, eriti komisjoni kogutud andmebaasi (algmääruse artikli 14 lõikest 6 tulenevalt) põhjal võib arvata, et vähemalt kolm neist on eksportinud telekaamerasüsteeme ühendusse uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(17)

Nagu eelmise uurimise puhul, oli ka käesolevas menetluses Jaapani eksportivate tootjate koostöötase eriti madal. Ainult üks tootja viiest tegi koostööd. Ülejäänud neljast komisjonile teada olevast tootjast ei esitanud vastuseid küsimustikule ükski, kuigi olemasolevate faktide, eriti komisjoni kogutud andmebaasi (algmääruse artikli 14 lõikest 6 tulenevalt) põhjal võib arvata, et vähemalt kolm neist on eksportinud telekaamerasüsteeme ühendusse uurimisperioodi jooksul.

| (18) | Koostööd tegi vaid üks eksportiv tootja, kes siiski ei ekspordi kõnealust toodet ühendusse. Võttes arvesse koostöövalmiduse madalat taset, ei olnud võimalik koguda usaldusväärset teavet kõnealuse toote impordi kohta ühendusse uurimisperioodi jooksul otse eksportivatelt tootjatelt. Lisaks sellele selgus, nagu märgiti ka eelmiste uurimiste järeldustes, et Eurostati statistiline teave ei ole usaldusväärne, kuna nii kõnealust toodet kui ka muid tooteid klassifitseeritakse importimisel samade CN-koodide alla, ilma et oleks võimalik vahet teha. Seetõttu tuli selle kindlaks määramisel, kas telekaamerasüsteemide import Jaapanist leidis aset ja millisel hulgal ja väärtuses see toimus, ka Eurostati andmed kõrvale jätta.. Nende asjaolude tõttu ja vastavalt algmääruse artiklile 18 toetus komisjon olemasolevatele faktidele, st teabele artikli 14 lõikest 6 tulenevas andmebaasis ja läbivaatamise algatamise taotluses. Nende andmete põhjal oli vaatlusalusel perioodil ühendusse suunatud Jaapani telekaamerasüsteemide impordi mahtu ja väärtust kõige paremini võimalik hinnata. |
| --- | --- |

(18)

Koostööd tegi vaid üks eksportiv tootja, kes siiski ei ekspordi kõnealust toodet ühendusse. Võttes arvesse koostöövalmiduse madalat taset, ei olnud võimalik koguda usaldusväärset teavet kõnealuse toote impordi kohta ühendusse uurimisperioodi jooksul otse eksportivatelt tootjatelt. Lisaks sellele selgus, nagu märgiti ka eelmiste uurimiste järeldustes, et Eurostati statistiline teave ei ole usaldusväärne, kuna nii kõnealust toodet kui ka muid tooteid klassifitseeritakse importimisel samade CN-koodide alla, ilma et oleks võimalik vahet teha. Seetõttu tuli selle kindlaks määramisel, kas telekaamerasüsteemide import Jaapanist leidis aset ja millisel hulgal ja väärtuses see toimus, ka Eurostati andmed kõrvale jätta.. Nende asjaolude tõttu ja vastavalt algmääruse artiklile 18 toetus komisjon olemasolevatele faktidele, st teabele artikli 14 lõikest 6 tulenevas andmebaasis ja läbivaatamise algatamise taotluses. Nende andmete põhjal oli vaatlusalusel perioodil ühendusse suunatud Jaapani telekaamerasüsteemide impordi mahtu ja väärtust kõige paremini võimalik hinnata.

3.2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodi jooksul

| (19) | Võttes arvesse Jaapani eksportivate tootjate ebapiisavat koostööd/koostöö puudumist ja asjaolu, et ainus koostööd tegev Jaapani eksportival tootjal ei olnud uurimisperioodi jooksul eksporti ühendusse, otsis komisjon vastavalt algmääruse artiklile 18 dumpingu jätkumist puudutavat teavet muudest allikatest, eriti taotleja esitatud andmetest, ning artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse Jaapani eksportivate tootjate ebapiisavat koostööd/koostöö puudumist ja asjaolu, et ainus koostööd tegev Jaapani eksportival tootjal ei olnud uurimisperioodi jooksul eksporti ühendusse, otsis komisjon vastavalt algmääruse artiklile 18 dumpingu jätkumist puudutavat teavet muudest allikatest, eriti taotleja esitatud andmetest, ning artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist.

| (20) | Artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas näitab, et kõnealust toodet imporditi uurimisperioodi jooksul olulisel määral – imporditi umbes 10 telekaamerakeret, mis on kaamerasüsteemi oluline ja kõige väärtuslikum osa. Tuleb meelde tuletada, et madala koostöötaseme ja ainsa koostööd teinud eksportiva tootja ühendusse suunatud ekspordi puudumise tõttu uurimisperioodil ei olnud kõnealuse toote kohta võimalik teha ametlikku dumpinguarvutust. |
| --- | --- |

(20)

Artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas näitab, et kõnealust toodet imporditi uurimisperioodi jooksul olulisel määral – imporditi umbes 10 telekaamerakeret, mis on kaamerasüsteemi oluline ja kõige väärtuslikum osa. Tuleb meelde tuletada, et madala koostöötaseme ja ainsa koostööd teinud eksportiva tootja ühendusse suunatud ekspordi puudumise tõttu uurimisperioodil ei olnud kõnealuse toote kohta võimalik teha ametlikku dumpinguarvutust.

| (21) | Ülaltoodut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artiklile 18 tuli komisjonil toetuda olemasolevatele faktidele, s.t taotleja taotluses esitatud tõenditele, mis näitasid, et kõnealuse toote kahe mudeli dumpingutase pärast maksude maksmist on märkimisväärne, ulatudes ühe mudeli puhul enam kui 10 %ni. |
| --- | --- |

(21)

Ülaltoodut arvesse võttes ja vastavalt algmääruse artiklile 18 tuli komisjonil toetuda olemasolevatele faktidele, s.t taotleja taotluses esitatud tõenditele, mis näitasid, et kõnealuse toote kahe mudeli dumpingutase pärast maksude maksmist on märkimisväärne, ulatudes ühe mudeli puhul enam kui 10 %ni.

| (22) | Lõpuks selgus olemasolevatest tõenditest, et Jaapani eksportivate tootjate dumpinguhindadega eksport tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(22)

Lõpuks selgus olemasolevatest tõenditest, et Jaapani eksportivate tootjate dumpinguhindadega eksport tõenäoliselt jätkub.

3.3.   Impordi areng meetmete tühistamise korral

3.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (23) | Telekaamerasüsteemide ülemaailmsed tootjad asuvad ainult Jaapanis ja Euroopa Liidus. Seetõttu on ülemaailmne müük jagatud nende kahe tootjate vahel. On teada vähemalt kaks ühenduse tootjat, kellest üks on seotud Jaapani eksportivate tootjatega, kes toodavad ühenduse turu tarvis. On teada viis Jaapani eksportivat tootjat, kes toodavad ja müüvad kogu maailmas. |
| --- | --- |

(23)

Telekaamerasüsteemide ülemaailmsed tootjad asuvad ainult Jaapanis ja Euroopa Liidus. Seetõttu on ülemaailmne müük jagatud nende kahe tootjate vahel. On teada vähemalt kaks ühenduse tootjat, kellest üks on seotud Jaapani eksportivate tootjatega, kes toodavad ühenduse turu tarvis. On teada viis Jaapani eksportivat tootjat, kes toodavad ja müüvad kogu maailmas.

| (24) | Tuleb meelde tuletada, et meetmed kehtivad alates 1994. aastast. 1999. aastal jõudis komisjon järeldusele, et eksportivad tootjad tulevad meetmetega toime ja otsustas seetõttu suurendada asjaomaste eksportivate tootjate suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse märkimisväärselt kõrge tasemeni (kuni 200,3 %). Lõpuks näitas aegumise läbivaatamine 2000. aastal, et meetmeid tuleks dumpingu ja kahju jätkumise ja kordumise tõenäosuse tõttu pikendada veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(24)

Tuleb meelde tuletada, et meetmed kehtivad alates 1994. aastast. 1999. aastal jõudis komisjon järeldusele, et eksportivad tootjad tulevad meetmetega toime ja otsustas seetõttu suurendada asjaomaste eksportivate tootjate suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse märkimisväärselt kõrge tasemeni (kuni 200,3 %). Lõpuks näitas aegumise läbivaatamine 2000. aastal, et meetmeid tuleks dumpingu ja kahju jätkumise ja kordumise tõenäosuse tõttu pikendada veel viie aasta võrra.

3.3.2.   Ühenduse ja eksportiva riigi hindade vahelised seosed

| (25) | Eksportivate tootjate madala koostööhuvi tõttu olid ainsateks kättesaadavateks kõnealuse toote Jaapani müügihindu puudutavate andmete allikateks ainsalt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt (Ikegami) saadud müügiandmed, taotlejalt saadud teave ja käesoleva uurimise taotluses esitatud teave. |
| --- | --- |

(25)

Eksportivate tootjate madala koostööhuvi tõttu olid ainsateks kättesaadavateks kõnealuse toote Jaapani müügihindu puudutavate andmete allikateks ainsalt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt (Ikegami) saadud müügiandmed, taotlejalt saadud teave ja käesoleva uurimise taotluses esitatud teave.

| (26) | Nagu eespool põhjenduses 20 on märgitud, on telekaamerakere telekaamerasüsteemide keskne ja kõige väärtuslikum osa ning seetõttu peeti seda sobivaks Jaapani ja ühenduse hindade võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

(26)

Nagu eespool põhjenduses 20 on märgitud, on telekaamerakere telekaamerasüsteemide keskne ja kõige väärtuslikum osa ning seetõttu peeti seda sobivaks Jaapani ja ühenduse hindade võrdlusaluseks.

| (27) | Taotluses esitatud teabe ja kontrollkäikude jooksul kogutud teabe põhjal selgus, et ühenduse tootjate kehtestatud hinnad on kõrgemad kui Jaapani siseturul valitsevad hinnad. |
| --- | --- |

(27)

Taotluses esitatud teabe ja kontrollkäikude jooksul kogutud teabe põhjal selgus, et ühenduse tootjate kehtestatud hinnad on kõrgemad kui Jaapani siseturul valitsevad hinnad.

| (28) | Eespool on siiski näidatud, et hoolimata sellest asjaolust on Jaapani äriühingud juba praegu valmis eksportima ühendusse hindadega, mis ei sisalda dumpinguvastaseid tollimakse ja on palju madalamad kui hinnad ühenduses ja nende koduturul. Sama kehtib ka nende ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(28)

Eespool on siiski näidatud, et hoolimata sellest asjaolust on Jaapani äriühingud juba praegu valmis eksportima ühendusse hindadega, mis ei sisalda dumpinguvastaseid tollimakse ja on palju madalamad kui hinnad ühenduses ja nende koduturul. Sama kehtib ka nende ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse.

| (29) | Selle põhjal võib eeldada, et kui meetmed aeguvad, imporditaks kõnealust kaupa ühendusse hindadega, mis oleksid väga suurel määral dumpingust mõjutatud ning alandaks ühenduse hindu; ei ole põhjust arvata, et Jaapani eksportivad tootjad muudaksid sellisel juhul oma hinnakujundusstrateegiat. Ühenduse turul valitsev kõrge hinnatase hoopis õhutaks Jaapani eksportivaid tootjaid suunama osa oma siseriiklikust müügist Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(29)

Selle põhjal võib eeldada, et kui meetmed aeguvad, imporditaks kõnealust kaupa ühendusse hindadega, mis oleksid väga suurel määral dumpingust mõjutatud ning alandaks ühenduse hindu; ei ole põhjust arvata, et Jaapani eksportivad tootjad muudaksid sellisel juhul oma hinnakujundusstrateegiat. Ühenduse turul valitsev kõrge hinnatase hoopis õhutaks Jaapani eksportivaid tootjaid suunama osa oma siseriiklikust müügist Euroopa Liitu.

| (30) | Kuna kehtivad meetmed on kehtestatud kõrgele tasemele (52,7 kuni 200,3 %), oleks Jaapani eksportivatel tootjatel, juhul, kui meetmed aeguvad ja juhul, kui nad otsustavad oma ekspordihindu tõsta, küllaltki suur manööverdamisruum uute hindade kehtestamisel. Igal juhul, nagu eespool näidatud, lööks mis tahes hindade tõstmine, mis jääb allapoole praeguste meetmetega kehtestatud taseme, ühenduse hinnad alla. |
| --- | --- |

(30)

Kuna kehtivad meetmed on kehtestatud kõrgele tasemele (52,7 kuni 200,3 %), oleks Jaapani eksportivatel tootjatel, juhul, kui meetmed aeguvad ja juhul, kui nad otsustavad oma ekspordihindu tõsta, küllaltki suur manööverdamisruum uute hindade kehtestamisel. Igal juhul, nagu eespool näidatud, lööks mis tahes hindade tõstmine, mis jääb allapoole praeguste meetmetega kehtestatud taseme, ühenduse hinnad alla.

3.3.3.   Jaapanist kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade hindade ja eksportivas riigis valitsevate hindade vahelised seosed

| (31) | Arvestades eksportivate tootjate madalat koostööhuvi, viidi Jaapanist kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade hindasid puudutav analüüs läbi ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja hindade põhjal, mida võrreldi Jaapanis müüdud toodete hindadega. Analüüsis võeti arvesse enamikku kolmandatesse riikidesse suunatud müügikogustest. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades eksportivate tootjate madalat koostööhuvi, viidi Jaapanist kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade hindasid puudutav analüüs läbi ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja hindade põhjal, mida võrreldi Jaapanis müüdud toodete hindadega. Analüüsis võeti arvesse enamikku kolmandatesse riikidesse suunatud müügikogustest.

| (32) | Selleks et hindu nõuetekohaselt võrrelda, tehti kohandusi kaubandustasemes ning transpordi-, kindlustus- ja krediidikuludes, kui see oli põhjendatud. Võrreldi kõiki süsteemide elemente, mitte ainult kaamerakeresid, sest nende kohta oli olemas üksikasjalik teave. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et hindu nõuetekohaselt võrrelda, tehti kohandusi kaubandustasemes ning transpordi-, kindlustus- ja krediidikuludes, kui see oli põhjendatud. Võrreldi kõiki süsteemide elemente, mitte ainult kaamerakeresid, sest nende kohta oli olemas üksikasjalik teave.

| (33) | Võrdlus näitas, et äriühing müüs kolmandatesse riikidesse oluliselt madalama hinnaga kui oma koduturule. |
| --- | --- |

(33)

Võrdlus näitas, et äriühing müüs kolmandatesse riikidesse oluliselt madalama hinnaga kui oma koduturule.

| (34) | Olemasolevast teabest võib järeldada, et äriühing müüb suure tõenäosusega oma tooteid kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega (umbes 20 %). See kinnitab taotluses sisalduvat prima facie tõendit selle kohta, et eksportivad tootjad müüvad muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(34)

Olemasolevast teabest võib järeldada, et äriühing müüb suure tõenäosusega oma tooteid kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega (umbes 20 %). See kinnitab taotluses sisalduvat prima facie tõendit selle kohta, et eksportivad tootjad müüvad muudesse kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega.

| (35) | Puuduvad tõendid, mis viitaksid, et teised Jaapani eksportivad tootjad ei järgi sama hinnakujunduspoliitikat ega müü kolmandatesse riikidesse tõenäoliselt dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(35)

Puuduvad tõendid, mis viitaksid, et teised Jaapani eksportivad tootjad ei järgi sama hinnakujunduspoliitikat ega müü kolmandatesse riikidesse tõenäoliselt dumpinguhindadega.

| (36) | Selle põhjal otsustatakse, et Jaapani eksportivate tootjate eksportmüük kolmandatesse riikidesse toimus hindadega, mis on oluliselt madalamad nende siseturu hindadest, ning et need ekspordihinnad olid uurimisperioodi jooksul suure tõenäosusega dumpinguhinnad, kusjuures puuduvad tõendid selle kohta, et selline tegevus muutuks. |
| --- | --- |

(36)

Selle põhjal otsustatakse, et Jaapani eksportivate tootjate eksportmüük kolmandatesse riikidesse toimus hindadega, mis on oluliselt madalamad nende siseturu hindadest, ning et need ekspordihinnad olid uurimisperioodi jooksul suure tõenäosusega dumpinguhinnad, kusjuures puuduvad tõendid selle kohta, et selline tegevus muutuks.

3.3.4.   Jaapanist kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade hindade ja ühenduse hinnataseme vaheline seos

| (37) | Vastavalt olemasolevatele andmetele, st taotlusele ja ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud teabele, on hinnad, millega eksportivad tootjad kõnealust toodet kolmandatesse riikidesse müüvad, palju madalamad kui need, mis ühenduses valitsevad. Sõltuvalt turust võib vahe olla kuni 220 %. Seega, kui meetmed aeguvad, tekiks Jaapani eksportival tootjatel tugev motivatsioon suunata osa oma kolmandatesse riikidesse minevast ekspordist ühenduse turule. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt olemasolevatele andmetele, st taotlusele ja ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja esitatud teabele, on hinnad, millega eksportivad tootjad kõnealust toodet kolmandatesse riikidesse müüvad, palju madalamad kui need, mis ühenduses valitsevad. Sõltuvalt turust võib vahe olla kuni 220 %. Seega, kui meetmed aeguvad, tekiks Jaapani eksportival tootjatel tugev motivatsioon suunata osa oma kolmandatesse riikidesse minevast ekspordist ühenduse turule.

| (38) | Samuti tuleb märkida, et vaatlusaluse toote suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed ainult ühenduses. Puuduvad tõendid selle kohta, et juhul, kui meetmed aeguvad, võtaksid tootjad kasutusele hinnakujunduspoliitika, mis erineb kolmandatesse riikidesse ekspordil kasutatavast. |
| --- | --- |

(38)

Samuti tuleb märkida, et vaatlusaluse toote suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed ainult ühenduses. Puuduvad tõendid selle kohta, et juhul, kui meetmed aeguvad, võtaksid tootjad kasutusele hinnakujunduspoliitika, mis erineb kolmandatesse riikidesse ekspordil kasutatavast.

3.3.5.   Kasutamata võimsused ja varud

| (39) | Taotleja väitis, et toote iseloomu tõttu on tootmisvõimsus paindlik ning et Jaapani eksportivad tootjad võivad oma võimsust suurendada väga lühikese aja jooksul. Seda kinnitas ka kontrollkäik ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja valdustesse Jaapanis. |
| --- | --- |

(39)

Taotleja väitis, et toote iseloomu tõttu on tootmisvõimsus paindlik ning et Jaapani eksportivad tootjad võivad oma võimsust suurendada väga lühikese aja jooksul. Seda kinnitas ka kontrollkäik ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja valdustesse Jaapanis.

| (40) | Tõepoolest nõuab tootmisprotsess tööjõuressursse, kuid ei sõltu konkreetsest tootmisprotsessist või masinast. Kuna tootmisliin on põhiliselt manuaalne, piisab võimsuse tõstmiseks vahetuste arvu ja personali suurendamisest. Kõige olulisemaks võimsuse tõstmise kitsaskohaks on tõepoolest aeg, mis on vajalik uute telekaamerasüsteeme monteerivate ja tootvate töötajate koolitamiseks. Ainus võimalik mehaaniline kitsaskoht, mis nõuaks tootmise suurendamiseks suurt investeeringut, on optilisi plokke tootev masin. Samas ei leitud tõendeid, et see oleks praegust tootmistaset arvestades tõenäoline võimalikku tootmisvõimsuse suurendamist takistav asjaolu. Lisaks sellele järeldatakse, et kuna ettevõte ei kasutanud vahetustega tööd täiel määral, on tootmisvõimsust võimalik kiiresti ja oluliselt suurendada. Ei esitatud ka tõendeid selle kohta, et sellise võimsuse suurendamisega seotud kulud oleksid toodetavate toodete väärtust silmas pidades väga kõrged. |
| --- | --- |

(40)

Tõepoolest nõuab tootmisprotsess tööjõuressursse, kuid ei sõltu konkreetsest tootmisprotsessist või masinast. Kuna tootmisliin on põhiliselt manuaalne, piisab võimsuse tõstmiseks vahetuste arvu ja personali suurendamisest. Kõige olulisemaks võimsuse tõstmise kitsaskohaks on tõepoolest aeg, mis on vajalik uute telekaamerasüsteeme monteerivate ja tootvate töötajate koolitamiseks. Ainus võimalik mehaaniline kitsaskoht, mis nõuaks tootmise suurendamiseks suurt investeeringut, on optilisi plokke tootev masin. Samas ei leitud tõendeid, et see oleks praegust tootmistaset arvestades tõenäoline võimalikku tootmisvõimsuse suurendamist takistav asjaolu. Lisaks sellele järeldatakse, et kuna ettevõte ei kasutanud vahetustega tööd täiel määral, on tootmisvõimsust võimalik kiiresti ja oluliselt suurendada. Ei esitatud ka tõendeid selle kohta, et sellise võimsuse suurendamisega seotud kulud oleksid toodetavate toodete väärtust silmas pidades väga kõrged.

| (41) | Arvestades Jaapani eksportivate tootjate “odavat sissepääsupiletit” ühenduse turule suurema koguse müügiks (olemasolevad turustuskanalid ja võimsuse suurendamiseks vajalike investeeringute madal tase), võib tootmisvõimsuse kasv olla väga suur. |
| --- | --- |

(41)

Arvestades Jaapani eksportivate tootjate “odavat sissepääsupiletit” ühenduse turule suurema koguse müügiks (olemasolevad turustuskanalid ja võimsuse suurendamiseks vajalike investeeringute madal tase), võib tootmisvõimsuse kasv olla väga suur.

| (42) | Eespool toodut arvesse võttes ning arvestades asjaoluga, et puuduvad tõendid, mis näitaks, et see olukord ei kehti kõikide eksportivate tootjate kohta, võib järeldada, et tootmisvõimsus võib tõenäoliselt lühikese aja jooksul oluliselt suureneda, kui Jaapani tootjad seda vajalikuks peavad. |
| --- | --- |

(42)

Eespool toodut arvesse võttes ning arvestades asjaoluga, et puuduvad tõendid, mis näitaks, et see olukord ei kehti kõikide eksportivate tootjate kohta, võib järeldada, et tootmisvõimsus võib tõenäoliselt lühikese aja jooksul oluliselt suureneda, kui Jaapani tootjad seda vajalikuks peavad.

| (43) | Eespool toodu põhjal võib järeldada, et juhul, kui meetmed aeguvad, on tõenäoliselt oodata EÜsse imporditavate koguste suurenemist. Ülaltoodut tuleb vaadata ühenduse atraktiivsemate hindade valguses (võrreldes hindadega kolmandates riikides), juba olemasolevate turustuskanalite valguses ja arvestades asjaolu, et võimsust võidakse suurendada suhteliselt väikeste kuludega (uute erioskustega töötajate koolitamine). |
| --- | --- |

(43)

Eespool toodu põhjal võib järeldada, et juhul, kui meetmed aeguvad, on tõenäoliselt oodata EÜsse imporditavate koguste suurenemist. Ülaltoodut tuleb vaadata ühenduse atraktiivsemate hindade valguses (võrreldes hindadega kolmandates riikides), juba olemasolevate turustuskanalite valguses ja arvestades asjaolu, et võimsust võidakse suurendada suhteliselt väikeste kuludega (uute erioskustega töötajate koolitamine).

3.4.   Järeldus

| (44) | Võttes arvesse eespool nimetatud turu omapärasid, st et ühenduse hinnad on kõrgemad kui kolmandates riikides ja Jaapani siseturul, leidub tugevaid stiimuleid selleks, et suunata osa müügist ühenduse turule tõenäoliselt madalate hindadega, et võita tagasi kaotatud turuosa. Lisaks sellele, kuna tootmisvõimsust saab kiiresti suurendada, on väga tõenäoline, et kõnealuse toote import jätkuks oluliselt suurenenud mahus. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et Jaapani eksportivad tootjad muudaksid oma hinnakujundusstrateegiat, st tõstaksid hindu, kui meetmed aeguvad, on ka väga tõenäoline, et selline suurenenud import toimub dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(44)

Võttes arvesse eespool nimetatud turu omapärasid, st et ühenduse hinnad on kõrgemad kui kolmandates riikides ja Jaapani siseturul, leidub tugevaid stiimuleid selleks, et suunata osa müügist ühenduse turule tõenäoliselt madalate hindadega, et võita tagasi kaotatud turuosa. Lisaks sellele, kuna tootmisvõimsust saab kiiresti suurendada, on väga tõenäoline, et kõnealuse toote import jätkuks oluliselt suurenenud mahus. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et Jaapani eksportivad tootjad muudaksid oma hinnakujundusstrateegiat, st tõstaksid hindu, kui meetmed aeguvad, on ka väga tõenäoline, et selline suurenenud import toimub dumpinguhindadega.

| (45) | Eespool toodu põhjal järeldatakse, et kõnealuse toote dumpingu kordumine Jaapani eksportivate tootjate poolt on meetmed kehtivuse kaotamise korral tõenäoline ning seetõttu tuleks kehtivad meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(45)

Eespool toodu põhjal järeldatakse, et kõnealuse toote dumpingu kordumine Jaapani eksportivate tootjate poolt on meetmed kehtivuse kaotamise korral tõenäoline ning seetõttu tuleks kehtivad meetmed säilitada.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (46) | Aastal 2001 võttis Philips Digital Video Systems’i üle ühenduse teise telekaamerasüsteemide tootja Thomson Multimedia, Thomson Broadcast Systems’i omanik ning ühendatud Philips DVS/TBS üksusest sai Grass Valley Nederland B.V., kes on käesolevas menetluses taotleja. |
| --- | --- |

(46)

Aastal 2001 võttis Philips Digital Video Systems’i üle ühenduse teise telekaamerasüsteemide tootja Thomson Multimedia, Thomson Broadcast Systems’i omanik ning ühendatud Philips DVS/TBS üksusest sai Grass Valley Nederland B.V., kes on käesolevas menetluses taotleja.

| (47) | Üks eksportiv tootja väitis, et viimased viis aastat on peaaegu kõik temaga seotud äriühingu poolt ühenduses müüdud telekaamerasüsteemid toodetud selle ühenduses asuva äriühingu poolt. Lisaks sellele väideti, et kuna tootmisüksus ei tarni mitte ainult EÜ turule, vaid kogu maailmale, ei avalda mis tahes olemasolevaid dumpinguvastaseid tollimakse puudutav otsus talle tõenäoliselt mingit mõju. |
| --- | --- |

(47)

Üks eksportiv tootja väitis, et viimased viis aastat on peaaegu kõik temaga seotud äriühingu poolt ühenduses müüdud telekaamerasüsteemid toodetud selle ühenduses asuva äriühingu poolt. Lisaks sellele väideti, et kuna tootmisüksus ei tarni mitte ainult EÜ turule, vaid kogu maailmale, ei avalda mis tahes olemasolevaid dumpinguvastaseid tollimakse puudutav otsus talle tõenäoliselt mingit mõju.

| (48) | Kuna eksportiv tootja ei edastanud lisateavet, eelkõige vastust ühenduse tootjatele mõeldud küsimustikule, ei olnud võimalik tema tegevust, sealhulgas ka tegevust ühenduses üksikasjalikult uurida. |
| --- | --- |

(48)

Kuna eksportiv tootja ei edastanud lisateavet, eelkõige vastust ühenduse tootjatele mõeldud küsimustikule, ei olnud võimalik tema tegevust, sealhulgas ka tegevust ühenduses üksikasjalikult uurida.

| (49) | Teine telekaamerasüsteeme tootev ettevõte ühenduses, kes on seotud Jaapani eksportiva tootjaga, tegi käesoleva uurimisega koostööd ning oli kehtivate meetmete vastu. See ettevõte väitis, et telekaamerasüsteemide import Jaapanist toimub juhuslikkuse alusel ning on vaid täienduseks nende tegevusele EÜs. Kohapealse kontrollkäigu ajal selgus, et nendes ühenduse rajatistes pandi kokku ainult ühte konkreetset mudelit, mille osad pärinesid Jaapanist ja ühendusest, kuigi tegelikult ei toimunud kontrollimise ajal CCD-ploki (laengsidestusseade), kaamerakere kõige olulisema osa tootmist. Lisaks sellele näitas uurimine, et selle mudeli tootmisel ühenduses pole muid põhjuseid kui telekaamerasüsteemide suhtes kehtivad meetmed. |
| --- | --- |

(49)

Teine telekaamerasüsteeme tootev ettevõte ühenduses, kes on seotud Jaapani eksportiva tootjaga, tegi käesoleva uurimisega koostööd ning oli kehtivate meetmete vastu. See ettevõte väitis, et telekaamerasüsteemide import Jaapanist toimub juhuslikkuse alusel ning on vaid täienduseks nende tegevusele EÜs. Kohapealse kontrollkäigu ajal selgus, et nendes ühenduse rajatistes pandi kokku ainult ühte konkreetset mudelit, mille osad pärinesid Jaapanist ja ühendusest, kuigi tegelikult ei toimunud kontrollimise ajal CCD-ploki (laengsidestusseade), kaamerakere kõige olulisema osa tootmist. Lisaks sellele näitas uurimine, et selle mudeli tootmisel ühenduses pole muid põhjuseid kui telekaamerasüsteemide suhtes kehtivad meetmed.

| (50) | Igal juhul kinnitas käesolev uurimine, et taotleja arvele langeb enam kui 60 % ühenduse telekaamerasüsteemide toodangust. Seetõttu moodustab see ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi viidatakse sellele kui ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(50)

Igal juhul kinnitas käesolev uurimine, et taotleja arvele langeb enam kui 60 % ühenduse telekaamerasüsteemide toodangust. Seetõttu moodustab see ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi viidatakse sellele kui ühenduse tootmisharule.

5.   ÜHENDUSE TURU OLUKORD

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (51) | Eespool põhjendustes 19 kuni 20 selgitatud põhjustel põhines ühenduse turu olukorda puudutav analüüs telekaamerakeredega seotud kogutud andmetel. |
| --- | --- |

(51)

Eespool põhjendustes 19 kuni 20 selgitatud põhjustel põhines ühenduse turu olukorda puudutav analüüs telekaamerakeredega seotud kogutud andmetel.

| (52) | Nagu eespool märgitud, ei olnud võimalik saada andmeid ühelt Jaapani eksportivalt tootjalt, kellel on väidetavalt tootmisrajatised ühenduse turul. Nagu eespool märgitud, ei teinud need Jaapani osapooled, kes tegelikult kõnealust toodet ühendusse eksportisid, koostööd. Sellest tulenevalt, eriti seoses tarbimise uurimisega, kasutas komisjon olemasolevaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(52)

Nagu eespool märgitud, ei olnud võimalik saada andmeid ühelt Jaapani eksportivalt tootjalt, kellel on väidetavalt tootmisrajatised ühenduse turul. Nagu eespool märgitud, ei teinud need Jaapani osapooled, kes tegelikult kõnealust toodet ühendusse eksportisid, koostööd. Sellest tulenevalt, eriti seoses tarbimise uurimisega, kasutas komisjon olemasolevaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (53) | Võttes arvesse asjaolu, et müüki ja tootmist puudutavaid andmeid oli võimalik saada vaid ühelt või kahelt huvitatud isikult, ning arvestades sellise ärialase teabe tundlikku iseloomu, peetakse sobilikuks absoluutarve mitte avaldada. Seetõttu on need asendatud sümboliga “—” ning esitatud indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(53)

Võttes arvesse asjaolu, et müüki ja tootmist puudutavaid andmeid oli võimalik saada vaid ühelt või kahelt huvitatud isikult, ning arvestades sellise ärialase teabe tundlikku iseloomu, peetakse sobilikuks absoluutarve mitte avaldada. Seetõttu on need asendatud sümboliga “—” ning esitatud indekseeritud kujul.

5.1.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (54) | Telekaamerakerede tarbimist ühenduses hinnati ühenduse tootmisharu esitatud müügiandmete, Ikegami Electronics (Euroopa) GmbH müügimahtude, artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist saadud Jaapanist pärit telekaamerakerede importi puudutava statistika ja ka ühe telekaamerasüsteemide kasutaja esitatud ostusid puudutava teabe põhjal. Kuna üks Jaapani eksportiv tootja, kes samuti väidetavalt toodab ühenduses telekaamerasüsteeme, keeldus koostööst, on tõenäoline, et ühenduse tarbimist on veidi alahinnatud, kuigi üldisi suundumusi ja tehtud järeldusi ei tohiks see oluliselt mõjutada.
  Tabel 1
  Telekaamerakerede tarbimine ühenduses | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuid | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 104 | 123 | 103 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastused ja artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas. |

(54)

Telekaamerakerede tarbimist ühenduses hinnati ühenduse tootmisharu esitatud müügiandmete, Ikegami Electronics (Euroopa) GmbH müügimahtude, artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist saadud Jaapanist pärit telekaamerakerede importi puudutava statistika ja ka ühe telekaamerasüsteemide kasutaja esitatud ostusid puudutava teabe põhjal. Kuna üks Jaapani eksportiv tootja, kes samuti väidetavalt toodab ühenduses telekaamerasüsteeme, keeldus koostööst, on tõenäoline, et ühenduse tarbimist on veidi alahinnatud, kuigi üldisi suundumusi ja tehtud järeldusi ei tohiks see oluliselt mõjutada.

Tabel 1

Telekaamerakerede tarbimine ühenduses

2002

2003

2004

UP

Ühikuid

—

—

—

—

Indeks

100

104

123

103

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastused ja artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas.

| (55) | Tarbimine ühenduses kasvas ajavahemikul aastast 2002 kuni uurimisperioodini 3 % võrra. Samas nähti olulist kasvu aastal 2004, kui import saavutas kõrgema taseme. Uurimisperioodi jooksul vähenes ühenduse tarbimine võrreldes 2004. aastaga umbes 15 % võrra. |
| --- | --- |

(55)

Tarbimine ühenduses kasvas ajavahemikul aastast 2002 kuni uurimisperioodini 3 % võrra. Samas nähti olulist kasvu aastal 2004, kui import saavutas kõrgema taseme. Uurimisperioodi jooksul vähenes ühenduse tarbimine võrreldes 2004. aastaga umbes 15 % võrra.

5.1.2.   Asjaomasest riigist pärit import

i)   Asjaomase impordi maht ja turuosa kahju uurimise perioodil

| (56) | Vaatlusaluse perioodi jooksul jäi Jaapanist pärit telekaamerakerede impordi maht suhteliselt madalale tasemele. Kuid ajavahemikus 2002–2004 suurenes see peaaegu kümnekordselt, jõudes umbes 30 ühikuni. Võrreldes 2004. aastaga vähenes import uurimisperioodi jooksul, kuid jäi oluliselt kõrgemale tasemele kui 2002. aastal. Üldiselt kasvas impordimaht vaatlusaluse perioodi jooksul peaaegu kolm korda. Ühenduse tootmisharu väitis, et impordikoguseid hinnati tegelikust väiksemaks; kättesaadavad turgu iseloomustavad andmed näitasid, et Jaapani tootjate müük ühenduses oli märkimisväärselt suurem kui need äriühingud väidetavalt ühenduses toota suutsid. Samuti väitis ühenduse tootmisharu, et tõenäoliselt toimus kaamera osade importimise näol meetmetest kõrvalehoidmine. Seda väidet aga ei kinnitanud uurimisandmed, st kontrollkäigud ja sõltumatutelt kasutajatelt saadud teave. Lisaks sellele ei võimalda käesoleva uurimise ulatus käsitleda kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmist, kuigi tunnistatakse seda, et meetmetest kõrvalehoidmine võib mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(56)

Vaatlusaluse perioodi jooksul jäi Jaapanist pärit telekaamerakerede impordi maht suhteliselt madalale tasemele. Kuid ajavahemikus 2002–2004 suurenes see peaaegu kümnekordselt, jõudes umbes 30 ühikuni. Võrreldes 2004. aastaga vähenes import uurimisperioodi jooksul, kuid jäi oluliselt kõrgemale tasemele kui 2002. aastal. Üldiselt kasvas impordimaht vaatlusaluse perioodi jooksul peaaegu kolm korda. Ühenduse tootmisharu väitis, et impordikoguseid hinnati tegelikust väiksemaks; kättesaadavad turgu iseloomustavad andmed näitasid, et Jaapani tootjate müük ühenduses oli märkimisväärselt suurem kui need äriühingud väidetavalt ühenduses toota suutsid. Samuti väitis ühenduse tootmisharu, et tõenäoliselt toimus kaamera osade importimise näol meetmetest kõrvalehoidmine. Seda väidet aga ei kinnitanud uurimisandmed, st kontrollkäigud ja sõltumatutelt kasutajatelt saadud teave. Lisaks sellele ei võimalda käesoleva uurimise ulatus käsitleda kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmist, kuigi tunnistatakse seda, et meetmetest kõrvalehoidmine võib mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda.

| (57) | Impordi turuosa kasvas oluliselt kuni aastani 2004, kui saavutati kõrgeim tase. Hoolimata olulisest langusest uurimisperioodi jooksul – vähem kui pool 2004. aasta tasemest – on impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul sellest hoolimata suurenenud.
  Tabel 2
  Telekaamerakerede import Jaapanist ja turuosa | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 167 | 1 000 | 300 |
| Turuosa | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 161 | 816 | 291 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastused ja artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas. |

(57)

Impordi turuosa kasvas oluliselt kuni aastani 2004, kui saavutati kõrgeim tase. Hoolimata olulisest langusest uurimisperioodi jooksul – vähem kui pool 2004. aasta tasemest – on impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul sellest hoolimata suurenenud.

Tabel 2

Telekaamerakerede import Jaapanist ja turuosa

2002

2003

2004

UP

Impordimaht

—

—

—

—

Indeks

100

167

1 000

300

Turuosa

—

—

—

—

Indeks

100

161

816

291

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastused ja artikli 14 lõikest 6 tulenev andmebaas.

ii)   Vaatlusaluse toote impordi hindade areng ja hinnakujundusstrateegia

| (58) | Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik saada telekaamerakerede imporditaset puudutavat usaldusväärset teavet. Tõsi on, et Jaapani eksportivad tootjad müüvad vaatlusalust toodet vaid ühenduses asuvatele seotud importijatele. Seega artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist saadud teave puudutab seotud osapoolte vahelisi hindu ning neid ei saa seetõttu usaldusväärseks pidada. Eriti tuleb arvestada asjaolu, et kehtivate meetmete tõttu võivad ettevõtted otsustada eraldada kasum ühenduse üksustele. |
| --- | --- |

(58)

Koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik saada telekaamerakerede imporditaset puudutavat usaldusväärset teavet. Tõsi on, et Jaapani eksportivad tootjad müüvad vaatlusalust toodet vaid ühenduses asuvatele seotud importijatele. Seega artikli 14 lõikest 6 tulenevast andmebaasist saadud teave puudutab seotud osapoolte vahelisi hindu ning neid ei saa seetõttu usaldusväärseks pidada. Eriti tuleb arvestada asjaolu, et kehtivate meetmete tõttu võivad ettevõtted otsustada eraldada kasum ühenduse üksustele.

| (59) | Seega ei olnud võimalik teha järeldusi vaatlusaluse toote impordi hindade arengu ja hinnakujundusstrateegia kohta. |
| --- | --- |

(59)

Seega ei olnud võimalik teha järeldusi vaatlusaluse toote impordi hindade arengu ja hinnakujundusstrateegia kohta.

5.1.3.   Ühenduse tootmisharu majanduslik seisund

| (60) | Selguse mõttes tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu andis oma küsimustikuvastuses pigem üldist teavet telekaamerasüsteemide kohta, kui konkreetseid andmeid telekaamerakerede kohta. Seda ei peetud probleemiks, kuna tavapäraselt on igal telekaamerasüsteemil telekaamerakere. Seetõttu viidi suundumuste uurimise eesmärgil ja ühenduses asuvate Jaapani eksportivate tootjate tegevust puudutava üksikasjalikuma teabe puudumise tõttu ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamine läbi telekaamerasüsteeme puudutava teabe alusel. |
| --- | --- |

(60)

Selguse mõttes tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu andis oma küsimustikuvastuses pigem üldist teavet telekaamerasüsteemide kohta, kui konkreetseid andmeid telekaamerakerede kohta. Seda ei peetud probleemiks, kuna tavapäraselt on igal telekaamerasüsteemil telekaamerakere. Seetõttu viidi suundumuste uurimise eesmärgil ja ühenduses asuvate Jaapani eksportivate tootjate tegevust puudutava üksikasjalikuma teabe puudumise tõttu ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamine läbi telekaamerasüsteeme puudutava teabe alusel.

i)   Väljund, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (61) | Ühenduse tootmisharu telekaamerasüsteemide kogutoodang kasvas veidi vaatlusaluse perioodi jooksul. Pärast 8 % list langust 2003. aastal kasvas tootmine 2004. aastal oluliselt, st umbes 35 % võrra. Kuid uurimisperioodi jooksul vähenes tootmine 2004. aastaga võrreldes umbes 16 % võrra – tasemeni, mis 2002. aastaga võrreldes näitas ikkagi 5 % list kasvu.
  Tabel 4
  Tootmismaht | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 92 | 124 | 105 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(61)

Ühenduse tootmisharu telekaamerasüsteemide kogutoodang kasvas veidi vaatlusaluse perioodi jooksul. Pärast 8 % list langust 2003. aastal kasvas tootmine 2004. aastal oluliselt, st umbes 35 % võrra. Kuid uurimisperioodi jooksul vähenes tootmine 2004. aastaga võrreldes umbes 16 % võrra – tasemeni, mis 2002. aastaga võrreldes näitas ikkagi 5 % list kasvu.

Tabel 4

Tootmismaht

2002

2003

2004

UP

Tootmine

—

—

—

—

Indeks

100

92

124

105

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

| (62) | Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus oli kuni 2004. aastani stabiilne. Kuid uurimisperioodi jooksul toimus pärast äriühingu reorganiseerimist langus 14 %, mis võimaldas äriühingul kohandada oma tootmisvõimsust olemasoleva nõudlusega. Tegelikult, nagu järgnevalt kirjeldatakse, kaasnes sellise tootmisvõimsuse vähenemisega tootmisvõimsuse rakendamise stabiilne tase ajavahemikus aastast 2004 kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(62)

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus oli kuni 2004. aastani stabiilne. Kuid uurimisperioodi jooksul toimus pärast äriühingu reorganiseerimist langus 14 %, mis võimaldas äriühingul kohandada oma tootmisvõimsust olemasoleva nõudlusega. Tegelikult, nagu järgnevalt kirjeldatakse, kaasnes sellise tootmisvõimsuse vähenemisega tootmisvõimsuse rakendamise stabiilne tase ajavahemikus aastast 2004 kuni uurimisperioodini.

| (63) | Suurema tootmismahu ja kohandatud tootmisvõimsuse toel kasvas tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusaluse perioodi jooksul. Üldiselt on tootmisvõimsuse rakendusaste järginud tootmisvõimsusega sarnaseid suundumusi, kasvades ajavahemikus 2002–2004 ning saavutades madalseisu aastal 2003. Uurimisperioodi jooksul jäi tootmisvõimsuse rakendamine võrreldes 2004. aastaga stabiilseks, kuid oli ikkagi umbes 20 % kõrgem kui 2002. aastal.
  Tabel 5
  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 86 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 92 | 124 | 122 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(63)

Suurema tootmismahu ja kohandatud tootmisvõimsuse toel kasvas tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusaluse perioodi jooksul. Üldiselt on tootmisvõimsuse rakendusaste järginud tootmisvõimsusega sarnaseid suundumusi, kasvades ajavahemikus 2002–2004 ning saavutades madalseisu aastal 2003. Uurimisperioodi jooksul jäi tootmisvõimsuse rakendamine võrreldes 2004. aastaga stabiilseks, kuid oli ikkagi umbes 20 % kõrgem kui 2002. aastal.

Tabel 5

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2002

2003

2004

UP

Tootmisvõimsus

—

—

—

—

Indeks

100

100

100

86

Tootmisvõimsuse rakendamine

—

—

—

—

Indeks

100

92

124

122

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

ii)   Varud

| (64) | Aastal 2003 vähenesid varud olulisel määral (– 17 %), kuid tõusid taas järgmisel aastal, jäädes siis 2002. aasta tasemest 11 % allapoole. Varude ebatavaline kasv uurimisperioodi jooksul on selgitatav asjaoluga, et uurimisperiood lõppes enne majandusaasta lõppu, kui hulk tellimusi oli veel täitmata.
  Tabel 6
  Varude maht | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 83 | 89 | 172 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(64)

Aastal 2003 vähenesid varud olulisel määral (– 17 %), kuid tõusid taas järgmisel aastal, jäädes siis 2002. aasta tasemest 11 % allapoole. Varude ebatavaline kasv uurimisperioodi jooksul on selgitatav asjaoluga, et uurimisperiood lõppes enne majandusaasta lõppu, kui hulk tellimusi oli veel täitmata.

Tabel 6

Varude maht

2002

2003

2004

UP

Varud

—

—

—

—

Indeks

100

83

89

172

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

iii)   Müügimaht, hinnad ja turuosa

| (65) | Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul kasvas 10 % ajavahemikus 2002–2004, mis ei olnud kooskõlas ühenduse tarbimise kasvuga, mis tõusis samal perioodil olulisel määral, st 23 % võrra. Selle tagajärjeks oli vaatlusalusel perioodil üldine ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine enam kui kahekümne protsendipunkti võrra Jaapanist pärit impordi ja teiste ühenduse ettevõtjate kasuks. Uurimisperioodi jooksul on müük võrreldes 2004. aasta tasemega oluliselt vähenenud, mille tagajärjeks oli ühenduse tootmisharu turuosa edasine kahanemine. |
| --- | --- |

(65)

Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul kasvas 10 % ajavahemikus 2002–2004, mis ei olnud kooskõlas ühenduse tarbimise kasvuga, mis tõusis samal perioodil olulisel määral, st 23 % võrra. Selle tagajärjeks oli vaatlusalusel perioodil üldine ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine enam kui kahekümne protsendipunkti võrra Jaapanist pärit impordi ja teiste ühenduse ettevõtjate kasuks. Uurimisperioodi jooksul on müük võrreldes 2004. aasta tasemega oluliselt vähenenud, mille tagajärjeks oli ühenduse tootmisharu turuosa edasine kahanemine.

| (66) | Samas tuleks märkida, et ühenduse turuosa puudutavad arvud ja suundumused põhinevad kättesaadavatel faktidel, sest teine ühenduses asuv tootja ei edastanud oma müügi- ja tootmisandmeid. |
| --- | --- |

(66)

Samas tuleks märkida, et ühenduse turuosa puudutavad arvud ja suundumused põhinevad kättesaadavatel faktidel, sest teine ühenduses asuv tootja ei edastanud oma müügi- ja tootmisandmeid.

| (67) | Mis puutub keskmistesse müügihindadesse vaatlusalusel perioodil, siis need on vähenenud 3 % võrra, kuigi ajavahemikul 2002–2003 toimus 7 % suurune tõus. Samas jääb vaatlusaluse perioodi suhteliselt väikse hinnalanguse varju tootevaliku muutus, sest ühenduse tootmisharu alustas uute, kõrgema konfiguratsiooniga (ja kulukamate) toodete tootmist.
  Tabel 7
  Müügimaht, hinnad ja turuosa | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (ühikud) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 103 | 110 | 79 |
| Keskmised hinnad (euro/ühik)
  See PN 10/2002 Rev. 1 | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 97 |
| Turuosa | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 99 | 89 | 76 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(67)

Mis puutub keskmistesse müügihindadesse vaatlusalusel perioodil, siis need on vähenenud 3 % võrra, kuigi ajavahemikul 2002–2003 toimus 7 % suurune tõus. Samas jääb vaatlusaluse perioodi suhteliselt väikse hinnalanguse varju tootevaliku muutus, sest ühenduse tootmisharu alustas uute, kõrgema konfiguratsiooniga (ja kulukamate) toodete tootmist.

Tabel 7

Müügimaht, hinnad ja turuosa

2002

2003

2004

UP

Müügimaht (ühikud)

—

—

—

—

Indeks

100

103

110

79

Keskmised hinnad (euro/ühik)

See PN 10/2002 Rev. 1

—

—

—

—

Indeks

100

107

98

97

Turuosa

—

—

—

—

Indeks

100

99

89

76

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

iv)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

| (68) | Vaatlusaluse perioodi jooksul tööhõive vähenes (enam kui 24 %), mis koos tootmise kasvuga põhjustas olulise tootlikkuse kasvu (37 %). Tuleb märkida, et tööhõive langusega kaasnes ajutiste/paindlike lepingutega töötajate kasutamine, mistõttu vähenesid ka äriühingu püsikulud. |
| --- | --- |

(68)

Vaatlusaluse perioodi jooksul tööhõive vähenes (enam kui 24 %), mis koos tootmise kasvuga põhjustas olulise tootlikkuse kasvu (37 %). Tuleb märkida, et tööhõive langusega kaasnes ajutiste/paindlike lepingutega töötajate kasutamine, mistõttu vähenesid ka äriühingu püsikulud.

| (69) | Tõepoolest, vaatlusaluse perioodi jooksul õnnestus ühenduse tootmisharul olulisel määral oma tööjõukulusid vähendada (– 14 %). Selle tulemusel oli ühenduse tootmisharu võimeline vähendama tööjõukulude osakaalu tootmise kogukuludes mitme protsendipunkti võrra. See näitab ühenduse tootmisharu selget kavatsust oma tootmisstruktuuri kohandada ja püsikulusid vähendada.
  Tabel 8
  Tööhõive, tootlikkus ja palgad | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 102 | 87 | 76 |
| Tootlikkus (ühikuid töötaja kohta) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 90 | 142 | 137 |
| Tööjõukulud (tuhandetes eurodes) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 97 | 103 | 86 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(69)

Tõepoolest, vaatlusaluse perioodi jooksul õnnestus ühenduse tootmisharul olulisel määral oma tööjõukulusid vähendada (– 14 %). Selle tulemusel oli ühenduse tootmisharu võimeline vähendama tööjõukulude osakaalu tootmise kogukuludes mitme protsendipunkti võrra. See näitab ühenduse tootmisharu selget kavatsust oma tootmisstruktuuri kohandada ja püsikulusid vähendada.

Tabel 8

Tööhõive, tootlikkus ja palgad

2002

2003

2004

UP

Tööhõive

—

—

—

—

Indeks

100

102

87

76

Tootlikkus (ühikuid töötaja kohta)

—

—

—

—

Indeks

100

90

142

137

Tööjõukulud (tuhandetes eurodes)

—

—

—

—

Indeks

100

97

103

86

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

v)   Kasum

| (70) | Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kasumlikkus oli eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul endiselt negatiivne ning selle tulemuseks oli sel ajal kehtinud dumpinguvastaste meetmete pikendamine. See olukord on täiesti muutunud ja ajavahemikul 2002–2004 näitas ühenduse tootmisharu positiivset kasumlikkuse taset. |
| --- | --- |

(70)

Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu kasumlikkus oli eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodi jooksul endiselt negatiivne ning selle tulemuseks oli sel ajal kehtinud dumpinguvastaste meetmete pikendamine. See olukord on täiesti muutunud ja ajavahemikul 2002–2004 näitas ühenduse tootmisharu positiivset kasumlikkuse taset.

| (71) | Ühenduse tootmisharu kasumlikkus kasvas kuni aastani 2004, olgugi et suuremat kasumit (üle 10 %) eeldatakse tavapäraselt siis, kui ühendus püüaks tehnoloogilise arenguga sammu pidada. Seega ei olnud kasumlikkus isegi kõrgeima tasemega aastatel 2003 ja 2004 piisav tagamaks seda, et ühenduse tootmisharu võiks jätkata oluliste summade investeerimist uuendustegevusse, nagu selles sektoris eeldatakse. |
| --- | --- |

(71)

Ühenduse tootmisharu kasumlikkus kasvas kuni aastani 2004, olgugi et suuremat kasumit (üle 10 %) eeldatakse tavapäraselt siis, kui ühendus püüaks tehnoloogilise arenguga sammu pidada. Seega ei olnud kasumlikkus isegi kõrgeima tasemega aastatel 2003 ja 2004 piisav tagamaks seda, et ühenduse tootmisharu võiks jätkata oluliste summade investeerimist uuendustegevusse, nagu selles sektoris eeldatakse.

| (72) | Uurimisperioodi jooksul halvenesid kasumlikkuse näitajad märkimisväärselt, jõudes suurte kahjumiteni. See on seletatav kahe asjaoluga: ühest küljest põhjustas müügi oluline vähenemine ühenduses uurimisperioodi jooksul keskmiste püsikulude tõusu, mis avaldas kasumlikkusele negatiivset mõju. Teisest küljest ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline edasi kandma teatavate toorainete kulude tõusu, nagu ka uurimis- ja arendus- ning müügitegevusse tehtavaid kulusid, mis tulenesid müügikontorite võrgustiku laiendamisest eesmärgiga pakkuda klientidele paremaid teenuseid. Samuti tuleb märkida, nagu öeldud põhjenduses 67, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel toimunud keskmise müügihinna vähese languse varju jäi tootevaliku muutus: ühenduse tootmisharu tõi turule kõrgema konfiguratsiooniga (ja kulukama) toote, kuid tal ei olnud võimalik hindu proportsionaalselt tõsta.
  Tabel 9
  Kasumlikkus | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (%) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 176 | 251 | – 321 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(72)

Uurimisperioodi jooksul halvenesid kasumlikkuse näitajad märkimisväärselt, jõudes suurte kahjumiteni. See on seletatav kahe asjaoluga: ühest küljest põhjustas müügi oluline vähenemine ühenduses uurimisperioodi jooksul keskmiste püsikulude tõusu, mis avaldas kasumlikkusele negatiivset mõju. Teisest küljest ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline edasi kandma teatavate toorainete kulude tõusu, nagu ka uurimis- ja arendus- ning müügitegevusse tehtavaid kulusid, mis tulenesid müügikontorite võrgustiku laiendamisest eesmärgiga pakkuda klientidele paremaid teenuseid. Samuti tuleb märkida, nagu öeldud põhjenduses 67, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel toimunud keskmise müügihinna vähese languse varju jäi tootevaliku muutus: ühenduse tootmisharu tõi turule kõrgema konfiguratsiooniga (ja kulukama) toote, kuid tal ei olnud võimalik hindu proportsionaalselt tõsta.

Tabel 9

Kasumlikkus

2002

2003

2004

UP

Kasumlikkus (%)

—

—

—

—

Indeks

100

176

251

– 321

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

vi)   Investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali hankimise võime

| (73) | Investeeringud on jäänud kõrgele tasemele, kuigi langesid 13 % võrra aastal 2003. Samas korvati see järgmisel aastal peaaegu kolmekordse kasvuga, mis tulenes ühenduse tootmisharu tootmise ümberkujundamisest ja ratsionaliseerimisest, nagu ka jätkuvalt suurtest investeeringutest uurimis- ja arendustegevusse, mida selline tootmisharu ka nõuab. |
| --- | --- |

(73)

Investeeringud on jäänud kõrgele tasemele, kuigi langesid 13 % võrra aastal 2003. Samas korvati see järgmisel aastal peaaegu kolmekordse kasvuga, mis tulenes ühenduse tootmisharu tootmise ümberkujundamisest ja ratsionaliseerimisest, nagu ka jätkuvalt suurtest investeeringutest uurimis- ja arendustegevusse, mida selline tootmisharu ka nõuab.

| (74) | Investeeringute tasuvus avaldatuna kasumina protsentides investeeringute põhikapitali jääkmaksumusest järgis laias laastus ülalkirjeldatud kasumlikkuse suundumust.
  Tabel 10
  Investeeringud ja investeeringute tasuvus | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 87 | 237 | 148 |
| Tasuvus | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 143 | 182 | – 116 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(74)

Investeeringute tasuvus avaldatuna kasumina protsentides investeeringute põhikapitali jääkmaksumusest järgis laias laastus ülalkirjeldatud kasumlikkuse suundumust.

Tabel 10

Investeeringud ja investeeringute tasuvus

2002

2003

2004

UP

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

—

—

—

—

Indeks

100

87

237

148

Tasuvus

—

—

—

—

Indeks

100

143

182

– 116

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

| (75) | Leiti, et ühenduse tootmisharu jaoks ei olnud kapitali hankimine vaatlusalusel perioodil probleemiks. |
| --- | --- |

(75)

Leiti, et ühenduse tootmisharu jaoks ei olnud kapitali hankimine vaatlusalusel perioodil probleemiks.

vii)   Rahavoog

| (76) | Aastani 2004 suurenes rahavoog oluliselt (39 %). Selline positiivne suundumus viitab sellele, et toimus tootmisharu taastumine. Tuleb märkida, et 2004. aastal moodustasid rahavood ainult umbes 10 % ühenduse kogu müügimahust, mida ei saa pidada ülemäära suureks. Kuid uurimisperioodi jooksul mõjutasid rahavooge oluliselt kasumlikkuse negatiivsed suundumused.
  Tabel 11
  Rahavoog | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 99 | 139 | –70 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(76)

Aastani 2004 suurenes rahavoog oluliselt (39 %). Selline positiivne suundumus viitab sellele, et toimus tootmisharu taastumine. Tuleb märkida, et 2004. aastal moodustasid rahavood ainult umbes 10 % ühenduse kogu müügimahust, mida ei saa pidada ülemäära suureks. Kuid uurimisperioodi jooksul mõjutasid rahavooge oluliselt kasumlikkuse negatiivsed suundumused.

Tabel 11

Rahavoog

2002

2003

2004

UP

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

—

—

—

—

Indeks

100

99

139

–70

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

viii)   Kasv

| (77) | Ajavahemikus 2002 kuni uurimisperioodini kasvas tarbimine ühenduses 3 % võrra, samas kui ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähenes 21 % võrra. Ühenduse tootmisharu kaotas enam kui 20 protsendipunkti ulatuses turuosa, samas kui dumpinguhindadega import ja muud ühenduse tootjad kasvatasid oma osa. |
| --- | --- |

(77)

Ajavahemikus 2002 kuni uurimisperioodini kasvas tarbimine ühenduses 3 % võrra, samas kui ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähenes 21 % võrra. Ühenduse tootmisharu kaotas enam kui 20 protsendipunkti ulatuses turuosa, samas kui dumpinguhindadega import ja muud ühenduse tootjad kasvatasid oma osa.

| (78) | Viimastel aastatel on telekaamerasüsteemide turgu iseloomustanud liikumine standardlahutusega telekaamerasüsteemidelt kõrglahutusega süsteemidele. Eeldatakse, et selline suundumus muutub tulevikus veelgi märgatavamaks. Kuna kõrglahutusega ülekanne ei ole veel laialdaselt levinud, jätkab oluline hulk ringhäälinguettevõtteid, eriti väiksemad ja piirkondlikud, siiski standardlahutusega telekaamerasüsteemide ostmist, kuna neile pakuvad huvi suhteliselt madalamad hinnad. Ometigi ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline saama kasu turul aset leidnud kasvust, nagu näitab tema turuosa kaotus. |
| --- | --- |

(78)

Viimastel aastatel on telekaamerasüsteemide turgu iseloomustanud liikumine standardlahutusega telekaamerasüsteemidelt kõrglahutusega süsteemidele. Eeldatakse, et selline suundumus muutub tulevikus veelgi märgatavamaks. Kuna kõrglahutusega ülekanne ei ole veel laialdaselt levinud, jätkab oluline hulk ringhäälinguettevõtteid, eriti väiksemad ja piirkondlikud, siiski standardlahutusega telekaamerasüsteemide ostmist, kuna neile pakuvad huvi suhteliselt madalamad hinnad. Ometigi ei olnud ühenduse tootmisharu võimeline saama kasu turul aset leidnud kasvust, nagu näitab tema turuosa kaotus.

| (79) | Lisaks sellele on standardlahutusega telekaamerasüsteemide tootmine ja müük mis tahes telekaamerasüsteemide tootjale jätkuvalt olulise tähtsusega, kusjuures selle tööstusharu kapitalimahukusest tingitud loomupäraselt kõrgetel püsikuludel on seejuures mitte kõige väiksem roll. Seetõttu on jätkuvalt oluline, et ühenduse tootmisharu saaks kasu suurematest müügimahtudest, mida võimaldab standardlahutusega telekaamerasüsteemide müük, et ta saaks neid püsikulusid hajutada. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele on standardlahutusega telekaamerasüsteemide tootmine ja müük mis tahes telekaamerasüsteemide tootjale jätkuvalt olulise tähtsusega, kusjuures selle tööstusharu kapitalimahukusest tingitud loomupäraselt kõrgetel püsikuludel on seejuures mitte kõige väiksem roll. Seetõttu on jätkuvalt oluline, et ühenduse tootmisharu saaks kasu suurematest müügimahtudest, mida võimaldab standardlahutusega telekaamerasüsteemide müük, et ta saaks neid püsikulusid hajutada.

ix)   Dumpingumäära suurus

| (80) | Dumpingu suurust analüüsides peab samuti arvestama asjaolu, et praegu on jõus meetmed kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks. Nagu põhjenduses 22 järeldati, viitab olemasolev teave sellele, et Jaapani eksportivad tootjad jätkavad dumpinguhindadega müüki ühenduses. Tuvastatud dumpingumäär on suur ja selle mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui vaadata seda võimalike kasvavate müügimahtude kontekstis. |
| --- | --- |

(80)

Dumpingu suurust analüüsides peab samuti arvestama asjaolu, et praegu on jõus meetmed kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks. Nagu põhjenduses 22 järeldati, viitab olemasolev teave sellele, et Jaapani eksportivad tootjad jätkavad dumpinguhindadega müüki ühenduses. Tuvastatud dumpingumäär on suur ja selle mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui vaadata seda võimalike kasvavate müügimahtude kontekstis.

x)   Eelmise dumpingu mõjudest taastumine

| (81) | Ühenduse tootmisharu olukord paranes kõnealuse perioodi jooksul mõningal määral alates meetme pikendamisest 2000. aastal eelmise aegumise läbivaatamise raames. Samas näitavad eespool esitatud näitajad, et ühenduse tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav. |
| --- | --- |

(81)

Ühenduse tootmisharu olukord paranes kõnealuse perioodi jooksul mõningal määral alates meetme pikendamisest 2000. aastal eelmise aegumise läbivaatamise raames. Samas näitavad eespool esitatud näitajad, et ühenduse tootmisharu on ikka veel habras ja haavatav.

5.1.4.   Muude tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale

i)   Ühenduse tootmisharu eksporttegevus

| (82) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksporttegevus on arenenud järgmiselt:
  Tabel 12
  Ühenduse tootmisharu eksport | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühik) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 117 | 193 | 148 |
| Väärtus (tuhandetes eurodes) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 126 | 146 | 93 |
| Keskmine hind (euro/ühik) | — | — | — | — |
| Indeks | 100 | 107 | 75 | 63 |
| Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus. |

(82)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu eksporttegevus on arenenud järgmiselt:

Tabel 12

Ühenduse tootmisharu eksport

2002

2003

2004

UP

Maht (ühik)

—

—

—

—

Indeks

100

117

193

148

Väärtus (tuhandetes eurodes)

—

—

—

—

Indeks

100

126

146

93

Keskmine hind (euro/ühik)

—

—

—

—

Indeks

100

107

75

63

Allikas: Kontrollitud küsimustiku vastus.

| (83) | Ühenduse tootmisharu poolt eksporditud kogused kasvasid olulisel määral ajavahemikul 2002–2004, kuid vähenesid enam kui 20 % võrra uurimisperioodi jooksul. Samas on müügitase uurimisperioodi jooksul ikkagi peaaegu 50 % võrra kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Selline positiivne suundumus kaasneb keskmiste hindade märgatava vähenemisega, mida selgitab väga madalatest hindadest tingitud tihe konkurents, millega seistakse silmitsi kolmandate riikide turgudel (vt põhjendus 35). |
| --- | --- |

(83)

Ühenduse tootmisharu poolt eksporditud kogused kasvasid olulisel määral ajavahemikul 2002–2004, kuid vähenesid enam kui 20 % võrra uurimisperioodi jooksul. Samas on müügitase uurimisperioodi jooksul ikkagi peaaegu 50 % võrra kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Selline positiivne suundumus kaasneb keskmiste hindade märgatava vähenemisega, mida selgitab väga madalatest hindadest tingitud tihe konkurents, millega seistakse silmitsi kolmandate riikide turgudel (vt põhjendus 35).

| (84) | Uurimine tõepoolest näitas, et ühenduse tootmisharul tuli võistelda väga madalate hindadega kolmandates riikides, eriti arenevatel turgudel, nagu näiteks Brasiilias ja Hiinas, ning selleks, et olla võimeline säilitama tootmise ja müügi olulist taset, on ta olnud sunnitud oma hindu kolmandates riikides oluliselt langetama. Loomulikult on sellel olnud üldise kasumlikkuse suhtes negatiivsed tagajärjed. |
| --- | --- |

(84)

Uurimine tõepoolest näitas, et ühenduse tootmisharul tuli võistelda väga madalate hindadega kolmandates riikides, eriti arenevatel turgudel, nagu näiteks Brasiilias ja Hiinas, ning selleks, et olla võimeline säilitama tootmise ja müügi olulist taset, on ta olnud sunnitud oma hindu kolmandates riikides oluliselt langetama. Loomulikult on sellel olnud üldise kasumlikkuse suhtes negatiivsed tagajärjed.

ii)   Teised tootjad ühenduses

| (85) | Üks asjaolu, mis võiks selgitada seda, et ühenduse tööstus ei ole siiani täielikult oma majanduslikku olukorda taastanud (vaadates eelkõige turuosa kaotust ja negatiivset kasumlikkuse taset uurimisperioodi jooksul), on teatavate Jaapani eksportivate tootjate tootmistegevuse alustamine ühenduses, mille raames väidetavalt toodetakse samuti telekaamerasüsteeme, mida müüakse ühenduse turul. Tõepoolest, teised ühenduse tootjad on saavutanud vaatlusaluse perioodi jooksul olulise turuosa (vt põhjendust 65). Samas, võttes arvesse ühe Jaapani tootja (kes väidetavalt toodab ühenduses), koostöövalmiduse puudumist, ei saa välistada, et mis tahes turuosa võitmine selle äriühingu poolt ei ole mitte konkurentsipoliitika paremate tavade järgimise tulemus, vaid otsene dumpingu ülekandmine ühendusse kõnealuse toote ühenduses kokkupanemise kaudu, kusjuures sellega kahjustatakse meetmete mõju. |
| --- | --- |

(85)

Üks asjaolu, mis võiks selgitada seda, et ühenduse tööstus ei ole siiani täielikult oma majanduslikku olukorda taastanud (vaadates eelkõige turuosa kaotust ja negatiivset kasumlikkuse taset uurimisperioodi jooksul), on teatavate Jaapani eksportivate tootjate tootmistegevuse alustamine ühenduses, mille raames väidetavalt toodetakse samuti telekaamerasüsteeme, mida müüakse ühenduse turul. Tõepoolest, teised ühenduse tootjad on saavutanud vaatlusaluse perioodi jooksul olulise turuosa (vt põhjendust 65). Samas, võttes arvesse ühe Jaapani tootja (kes väidetavalt toodab ühenduses), koostöövalmiduse puudumist, ei saa välistada, et mis tahes turuosa võitmine selle äriühingu poolt ei ole mitte konkurentsipoliitika paremate tavade järgimise tulemus, vaid otsene dumpingu ülekandmine ühendusse kõnealuse toote ühenduses kokkupanemise kaudu, kusjuures sellega kahjustatakse meetmete mõju.

| (86) | Seda silmas pidades tuleks märkida, et vähemalt ühel juhul ei leitud uurimise käigus selliseks tegevuseks ühenduses mingit muud põhjust kui meetmete olemasolu ja vajadus neid vältida (vt põhjendus 49). |
| --- | --- |

(86)

Seda silmas pidades tuleks märkida, et vähemalt ühel juhul ei leitud uurimise käigus selliseks tegevuseks ühenduses mingit muud põhjust kui meetmete olemasolu ja vajadus neid vältida (vt põhjendus 49).

5.1.5.   Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

| (87) | Ühenduse tootmisharu hetkeolukorda tuleks vaadelda seoses meetmete kehtimisega. |
| --- | --- |

(87)

Ühenduse tootmisharu hetkeolukorda tuleks vaadelda seoses meetmete kehtimisega.

| (88) | Müük ühenduse turul, tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste on aastani 2004 oluliselt suurenenud. Samuti on 2004. aastani paranenud kasumlikkus ja tootlikkus, samas kui tööjõukulusid on vähendatud. Rahavood, investeeringute tasuvus ja varud on samuti aastani 2004 positiivseid suundumusi näidanud. |
| --- | --- |

(88)

Müük ühenduse turul, tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste on aastani 2004 oluliselt suurenenud. Samuti on 2004. aastani paranenud kasumlikkus ja tootlikkus, samas kui tööjõukulusid on vähendatud. Rahavood, investeeringute tasuvus ja varud on samuti aastani 2004 positiivseid suundumusi näidanud.

| (89) | Kuid vaatlusaluse perioodi jooksul näitas ühenduse tootmisharu turuosa negatiivset suundumust enam kui 20 protsendipunkti suuruse langusega. Alates 2000. aastast on kasvanud teiste ettevõtjate tegevus, kes väidetavalt samuti ühenduses telekaamerasüsteeme toodavad. See on koos Jaapanist pärit dumpinguhindadega impordiga takistanud ühenduse tootmisharul väljendada uurimis- ja arendustegevuse ning telekaamerasüsteemide tootmise ja müügiga seotud suurenenud kulusid müügihindades, mille tulemuseks on negatiivne kasumlikkus uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Kuid vaatlusaluse perioodi jooksul näitas ühenduse tootmisharu turuosa negatiivset suundumust enam kui 20 protsendipunkti suuruse langusega. Alates 2000. aastast on kasvanud teiste ettevõtjate tegevus, kes väidetavalt samuti ühenduses telekaamerasüsteeme toodavad. See on koos Jaapanist pärit dumpinguhindadega impordiga takistanud ühenduse tootmisharul väljendada uurimis- ja arendustegevuse ning telekaamerasüsteemide tootmise ja müügiga seotud suurenenud kulusid müügihindades, mille tulemuseks on negatiivne kasumlikkus uurimisperioodi jooksul.

| (90) | Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlust mõjutasid samuti dumpinguhinnad neil turgudel ning sundisid tal oluliselt (enam kui 30 %) vähendama oma keskmisi hindu kolmandatesse riikidesse, millest tulenes negatiivne mõju tootmisharu üldisele kasumlikkusele. See on heaks näiteks, kuidas ühenduse telekaamerasüsteemide turg võiks meetmete puudumise korral areneda. |
| --- | --- |

(90)

Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlust mõjutasid samuti dumpinguhinnad neil turgudel ning sundisid tal oluliselt (enam kui 30 %) vähendama oma keskmisi hindu kolmandatesse riikidesse, millest tulenes negatiivne mõju tootmisharu üldisele kasumlikkusele. See on heaks näiteks, kuidas ühenduse telekaamerasüsteemide turg võiks meetmete puudumise korral areneda.

| (91) | Kokkuvõtteks tuleb järeldada, et tootmisharu olukord on 2004. aastani üldiselt paranenud, kuid teatavad näitajad (nt müügimaht ühenduses, kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood) on oma positiivsed arengud uurimisperioodi jooksul minetanud. Seega võib järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord on eelmise uurimisega võrreldes paranenud ning ta on näidanud, et on elujõuline ja konkurentsivõimeline, sest on oluliselt vähendanud oma püsikulusid ja tõstnud tootlikkust. Samas ei olnud ta siiski suuteline täielikult taastuma ning jääb seega hapraks ja haavatavaks, nagu võib järeldada uurimisperioodi jooksul toimunud arengu põhjal. |
| --- | --- |

(91)

Kokkuvõtteks tuleb järeldada, et tootmisharu olukord on 2004. aastani üldiselt paranenud, kuid teatavad näitajad (nt müügimaht ühenduses, kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood) on oma positiivsed arengud uurimisperioodi jooksul minetanud. Seega võib järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord on eelmise uurimisega võrreldes paranenud ning ta on näidanud, et on elujõuline ja konkurentsivõimeline, sest on oluliselt vähendanud oma püsikulusid ja tõstnud tootlikkust. Samas ei olnud ta siiski suuteline täielikult taastuma ning jääb seega hapraks ja haavatavaks, nagu võib järeldada uurimisperioodi jooksul toimunud arengu põhjal.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

6.1.   Eeldatava müügimahu ja hindade mõju ühenduse tootmisharu olukorrale meetmete tühistamise korral

| (92) | Tuleb meenutada, et põhjenduses 43 järeldati, et meetmete aegumine viib tõenäoliselt Jaapanist pärit dumpinguhindadega ekspordi suurenemiseni ühenduses. |
| --- | --- |

(92)

Tuleb meenutada, et põhjenduses 43 järeldati, et meetmete aegumine viib tõenäoliselt Jaapanist pärit dumpinguhindadega ekspordi suurenemiseni ühenduses.

| (93) | Uurides madalate hindadega täiendava impordi tõenäolist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, täheldatakse, et oluliste koguste dumpinguhindadega imporditud kauba saabumine põhjustaks otsekohe ühenduse turul tõsise hindade languse, kuna ühenduse tootmisharu püüaks tõenäoliselt esmalt säilitada oma turuosa ja tootmise taset, nagu võis näha vaatlusaluse perioodi jooksul kolmandatesse riikidesse tehtud müügi osas. Kui see peaks juhtuma, oleks ühenduse tootmisharu saamatajäänud kasum märkimisväärselt suur ning finantsolukord halveneks. |
| --- | --- |

(93)

Uurides madalate hindadega täiendava impordi tõenäolist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, täheldatakse, et oluliste koguste dumpinguhindadega imporditud kauba saabumine põhjustaks otsekohe ühenduse turul tõsise hindade languse, kuna ühenduse tootmisharu püüaks tõenäoliselt esmalt säilitada oma turuosa ja tootmise taset, nagu võis näha vaatlusaluse perioodi jooksul kolmandatesse riikidesse tehtud müügi osas. Kui see peaks juhtuma, oleks ühenduse tootmisharu saamatajäänud kasum märkimisväärselt suur ning finantsolukord halveneks.

| (94) | Tuleb meelde tuletada, et telekaamerasüsteemide turul sõltub tootja ellujäämine ka tema võimest pidada sammu uute tehnoloogiliste saavutustega ja teha asjakohaseid investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse, kõrgtasemel tehnika tootmisrajatistesse ja töötajate koolitamisse. Seetõttu on oluline, et ühenduse tööstus saavutaks teatava kasumlikkuse taseme, mis tähendab müügihindade sellist taset, mis võimaldaks katta kulusid. On selge, et Jaapanist pärit väidetavalt dumpinguhindadega tehtud impordist tingitud hindade allasurumise tagajärjel kannaks ainus Jaapani eksportivate tootjatega mitteseotud ühenduse tootja materiaalset kahju ja võttes arvesse Jaapani eksportivate tootjate väga madalaid müügihindu kolmandates riikides, ei jääks ta selles olukorras suure tõenäosusega ellu. |
| --- | --- |

(94)

Tuleb meelde tuletada, et telekaamerasüsteemide turul sõltub tootja ellujäämine ka tema võimest pidada sammu uute tehnoloogiliste saavutustega ja teha asjakohaseid investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse, kõrgtasemel tehnika tootmisrajatistesse ja töötajate koolitamisse. Seetõttu on oluline, et ühenduse tööstus saavutaks teatava kasumlikkuse taseme, mis tähendab müügihindade sellist taset, mis võimaldaks katta kulusid. On selge, et Jaapanist pärit väidetavalt dumpinguhindadega tehtud impordist tingitud hindade allasurumise tagajärjel kannaks ainus Jaapani eksportivate tootjatega mitteseotud ühenduse tootja materiaalset kahju ja võttes arvesse Jaapani eksportivate tootjate väga madalaid müügihindu kolmandates riikides, ei jääks ta selles olukorras suure tõenäosusega ellu.

| (95) | Tõepoolest, artikli 14 lõikest 6 tuleneva andmebaasi andmete kohaselt kasvas dumpinguhindadega impordi maht enam kui kolm korda aastani 2004 ja enam kui 50 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul. Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et ilma kehtivate dumpinguvastaste meetmeteta saadetaks ühenduse turule väga madalate hindadega veelgi suuremaid koguseid, mis lööks ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. |
| --- | --- |

(95)

Tõepoolest, artikli 14 lõikest 6 tuleneva andmebaasi andmete kohaselt kasvas dumpinguhindadega impordi maht enam kui kolm korda aastani 2004 ja enam kui 50 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul. Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et ilma kehtivate dumpinguvastaste meetmeteta saadetaks ühenduse turule väga madalate hindadega veelgi suuremaid koguseid, mis lööks ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla.

| (96) | Tegelikult, kui Jaapani eksportivad tootjad peaksid kasutama ühendusse ekspordil hindu, mis on kolmandatesse riikidesse ekspordil kasutatavatega samal tasemel, nagu on mõistlik eeldada, löödaks ühenduse tootmisharu hinnad alla umbes 30 % võrra. Selline hinnakujundusstrateegia koos Jaapani eksportijate võimega tarnida kõnealust toodet suurtes kogustes ühenduse turule, lööks suure tõenäosusega hinnad ühenduse turul alla, millel oleks seejärel negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikele näitajatele. |
| --- | --- |

(96)

Tegelikult, kui Jaapani eksportivad tootjad peaksid kasutama ühendusse ekspordil hindu, mis on kolmandatesse riikidesse ekspordil kasutatavatega samal tasemel, nagu on mõistlik eeldada, löödaks ühenduse tootmisharu hinnad alla umbes 30 % võrra. Selline hinnakujundusstrateegia koos Jaapani eksportijate võimega tarnida kõnealust toodet suurtes kogustes ühenduse turule, lööks suure tõenäosusega hinnad ühenduse turul alla, millel oleks seejärel negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikele näitajatele.

6.2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (97) | Eespool toodust tulenevalt järeldatakse, et meetmete tühistamine põhjustaks suure tõenäosusega ühenduse tootmisharu materiaalse kahju kordumise. |
| --- | --- |

(97)

Eespool toodust tulenevalt järeldatakse, et meetmete tühistamine põhjustaks suure tõenäosusega ühenduse tootmisharu materiaalse kahju kordumise.

7.   ÜHENDUSE HUVI

7.1.   Sissejuhatus

| (98) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate, st ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate, käsitletava toote kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(98)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate, st ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate, käsitletava toote kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel.

| (99) | Tuleb meelde tuletada, et varasemates uurimistes leiti järjekindlalt, et meetmete kehtestamine ja edasine pikendamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine teine aegumise läbivaatamine, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on kehtinud juba alates 1994. aastast. |
| --- | --- |

(99)

Tuleb meelde tuletada, et varasemates uurimistes leiti järjekindlalt, et meetmete kehtestamine ja edasine pikendamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine teine aegumise läbivaatamine, seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on kehtinud juba alates 1994. aastast.

| (100) | Seepärast uuriti, kas hoolimata järeldusest, et on olemas tõenäosus dumpingu jätkumiseks ja/või kordumiseks ja kahjude kordumiseks, leidub vastuvaidlematuid põhjusi, mille alusel saaks järeldada, et käesoleval juhul ei ole meetmete säilitamine ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(100)

Seepärast uuriti, kas hoolimata järeldusest, et on olemas tõenäosus dumpingu jätkumiseks ja/või kordumiseks ja kahjude kordumiseks, leidub vastuvaidlematuid põhjusi, mille alusel saaks järeldada, et käesoleval juhul ei ole meetmete säilitamine ühenduse huvides.

7.2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (101) | Ühenduse tootmisharu on ainus telekaamerasüsteemide tootja, kes ei ole seotud Jaapani eksportivate tootjatega. See on tõestanud ennast elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid tootmise ratsionaliseerimiseks, kulude vähendamiseks ja tootlikkuse tõstmiseks tehtud jõupingutused ning ka jätkuvad investeeringud tehnoloogiliselt keerukamatesse toodetesse. |
| --- | --- |

(101)

Ühenduse tootmisharu on ainus telekaamerasüsteemide tootja, kes ei ole seotud Jaapani eksportivate tootjatega. See on tõestanud ennast elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitasid tootmise ratsionaliseerimiseks, kulude vähendamiseks ja tootlikkuse tõstmiseks tehtud jõupingutused ning ka jätkuvad investeeringud tehnoloogiliselt keerukamatesse toodetesse.

| (102) | Tootmisharu majandusliku olukorra paranemine vaatlusaluse perioodi jooksul viitab sellele, et tal on õnnestunud saada kasu meetmete jätkuvast kohaldamisest ja tõhus konkurents on taastatud. Hoolimata positiivsetest arengutest kasumlikkuses on tootmisharul veel tarvis jõuda sellisele kasumitasemele, mida seda tüüpi tehnoloogilise toote puhul oodata võib. Kuid nagu eespool kirjeldatud, võib järeldada, et tõenäoliselt halveneb ühenduse tootmisharu olukord ilma dumpinguvastaste meetmete jätkamiseta tõsiselt, kusjuures on olemas selge võimalus tootmisharu sulgemiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 93. See seaks ohtu enam kui 100 töökohta, mis on otseselt kõnealuse tootega seotud. |
| --- | --- |

(102)

Tootmisharu majandusliku olukorra paranemine vaatlusaluse perioodi jooksul viitab sellele, et tal on õnnestunud saada kasu meetmete jätkuvast kohaldamisest ja tõhus konkurents on taastatud. Hoolimata positiivsetest arengutest kasumlikkuses on tootmisharul veel tarvis jõuda sellisele kasumitasemele, mida seda tüüpi tehnoloogilise toote puhul oodata võib. Kuid nagu eespool kirjeldatud, võib järeldada, et tõenäoliselt halveneb ühenduse tootmisharu olukord ilma dumpinguvastaste meetmete jätkamiseta tõsiselt, kusjuures on olemas selge võimalus tootmisharu sulgemiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 93. See seaks ohtu enam kui 100 töökohta, mis on otseselt kõnealuse tootega seotud.

| (103) | Samuti avaldavad kõrgtehnoloogiliste toodete, nagu näiteks telekaamerasüsteemide tootmine ühenduses ja eriti sellise tootmisega seotud uurimis- ja arendustegevus, olulist kõrvalmõju, eriti CCD-ploki tootmise osas, kuna selle osi kasutatakse ka teiste rakenduste, nagu näiteks turvasüsteemide, meditsiini-, tööstus- ja telekommunikatsioonirakenduste juures. Lisaks sellele avaldab telekaamerasüsteemide tootmise olemasolu ühenduses mõju kogu televisioonitööstusele, st alates saadete edastamise seadmete väljatöötamisest ja tootmisest ning lõpetades televiisorite ja salvestajate tootmisega, kuid see võib mõjutada ka ühenduse televisioonivaldkonnale kehtestatavaid standardeid. Seega võetakse arvesse, et sellise kõrgtehnoloogilise tootmisharu kadumine avaldaks negatiivset mõju televisioonitööstusele üldiselt. |
| --- | --- |

(103)

Samuti avaldavad kõrgtehnoloogiliste toodete, nagu näiteks telekaamerasüsteemide tootmine ühenduses ja eriti sellise tootmisega seotud uurimis- ja arendustegevus, olulist kõrvalmõju, eriti CCD-ploki tootmise osas, kuna selle osi kasutatakse ka teiste rakenduste, nagu näiteks turvasüsteemide, meditsiini-, tööstus- ja telekommunikatsioonirakenduste juures. Lisaks sellele avaldab telekaamerasüsteemide tootmise olemasolu ühenduses mõju kogu televisioonitööstusele, st alates saadete edastamise seadmete väljatöötamisest ja tootmisest ning lõpetades televiisorite ja salvestajate tootmisega, kuid see võib mõjutada ka ühenduse televisioonivaldkonnale kehtestatavaid standardeid. Seega võetakse arvesse, et sellise kõrgtehnoloogilise tootmisharu kadumine avaldaks negatiivset mõju televisioonitööstusele üldiselt.

| (104) | Ülaltoodut arvesse võttes järeldati, et on vajalik pikendada olemasolevaid meetmeid eesmärgiga tõrjuda dumpinguhindadega impordi kahjulikku mõju, mis võib ohustada ühenduse vastavat tootmisharu ja sellest tulenevalt erioskusi nõudvate töökohtade olemasolu. |
| --- | --- |

(104)

Ülaltoodut arvesse võttes järeldati, et on vajalik pikendada olemasolevaid meetmeid eesmärgiga tõrjuda dumpinguhindadega impordi kahjulikku mõju, mis võib ohustada ühenduse vastavat tootmisharu ja sellest tulenevalt erioskusi nõudvate töökohtade olemasolu.

7.3.   Muude ühenduse tootjate huvid

| (105) | Teiste ühenduse telekaamerasüsteemide tootjate huvidega seoses tuleb märkida, et käesolevas uurimises tegi koostööd vaid üks tootja. See tootja, kes on seotud Jaapani eksportiva tootjaga, ei toetanud meetmete säilitamist, kuid väitis, et meetmete olemasolu annab talle teiste Jaapani eksportivate tootjate ees konkurentsieelise, millest ta ei tahaks loobuda. |
| --- | --- |

(105)

Teiste ühenduse telekaamerasüsteemide tootjate huvidega seoses tuleb märkida, et käesolevas uurimises tegi koostööd vaid üks tootja. See tootja, kes on seotud Jaapani eksportiva tootjaga, ei toetanud meetmete säilitamist, kuid väitis, et meetmete olemasolu annab talle teiste Jaapani eksportivate tootjate ees konkurentsieelise, millest ta ei tahaks loobuda.

| (106) | Teise väidetava ühenduse tootja poolse koostöö puudumise tõttu tuleb järeldada, et meetmete pikendamine ei avalda koostööd teinud ühenduse tootjale negatiivset mõju. Tõepoolest, nagu ka pärast meetme pikendamist 2000. aastal, soodustab kehtivate meetmete pikendamine tema investeeringuid ühendusse. |
| --- | --- |

(106)

Teise väidetava ühenduse tootja poolse koostöö puudumise tõttu tuleb järeldada, et meetmete pikendamine ei avalda koostööd teinud ühenduse tootjale negatiivset mõju. Tõepoolest, nagu ka pärast meetme pikendamist 2000. aastal, soodustab kehtivate meetmete pikendamine tema investeeringuid ühendusse.

7.4.   Kasutajate huvid

| (107) | Komisjon saatis küsimustikud ka kahekümne viiele telekaamerasüsteemide kasutajale. Vaid neli kasutajat tegid uurimisega koostööd. Need kasutajad on litsentseeritud ringhäälinguettevõtted, kes oma saateid edastades kasutavad omaenda seadmeid. Nad ostsid otse telekaamerasüsteemide tootjatelt kas ühenduses või eksportivas riigis toodetud tooteid ja esindavad telekaamerasüsteemide kasutajate enamikku. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon saatis küsimustikud ka kahekümne viiele telekaamerasüsteemide kasutajale. Vaid neli kasutajat tegid uurimisega koostööd. Need kasutajad on litsentseeritud ringhäälinguettevõtted, kes oma saateid edastades kasutavad omaenda seadmeid. Nad ostsid otse telekaamerasüsteemide tootjatelt kas ühenduses või eksportivas riigis toodetud tooteid ja esindavad telekaamerasüsteemide kasutajate enamikku.

| (108) | Üks kasutaja väitis, et neil ei ole plaanis järgmise viie aasta jooksul osta olulist hulka telekaamerasüsteeme ning seetõttu ei mõjuta meetmete pikendamine eeldatavalt nende ettevõtet. |
| --- | --- |

(108)

Üks kasutaja väitis, et neil ei ole plaanis järgmise viie aasta jooksul osta olulist hulka telekaamerasüsteeme ning seetõttu ei mõjuta meetmete pikendamine eeldatavalt nende ettevõtet.

| (109) | Teine kasutaja väitis, et neil on plaanis minna üle kõrglahutusega toodetele, ja kui meetmetel lastakse aeguda, suurendaks see varustajate arvu ühenduses ning viiks muutusteni hinnakujunduses ja tootearenduses. Samuti väideti, et kaamera hankeallika muutmine ei ole reaalne, kuna telekaamerasüsteemid ei ole üldkasutatavad kaubad või tarbeesemed. |
| --- | --- |

(109)

Teine kasutaja väitis, et neil on plaanis minna üle kõrglahutusega toodetele, ja kui meetmetel lastakse aeguda, suurendaks see varustajate arvu ühenduses ning viiks muutusteni hinnakujunduses ja tootearenduses. Samuti väideti, et kaamera hankeallika muutmine ei ole reaalne, kuna telekaamerasüsteemid ei ole üldkasutatavad kaubad või tarbeesemed.

| (110) | Kolmas kasutaja väitis, et nad on dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu, sest selle tagajärjel väheneb konkurents ja pakutavate mudelite valik. Lisaks sellele väideti, et lühiajalises perspektiivis ei ole võimalik selline paindlikkus, et vahetada tootjat. |
| --- | --- |

(110)

Kolmas kasutaja väitis, et nad on dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu, sest selle tagajärjel väheneb konkurents ja pakutavate mudelite valik. Lisaks sellele väideti, et lühiajalises perspektiivis ei ole võimalik selline paindlikkus, et vahetada tootjat.

| (111) | Kolmas kasutaja väitis, et ta ei oska ette näha meetmete säilitamise mõju. |
| --- | --- |

(111)

Kolmas kasutaja väitis, et ta ei oska ette näha meetmete säilitamise mõju.

| (112) | Tuleb märkida, et vähemalt kaks Jaapani tootjat on nüüd ennast ühenduses sisse seadnud ja jätkavad ühenduse tootmisharuga konkureerimist. Mõned kasutajad tõepoolest jätkavad Jaapani telekaamerasüsteemide ostmist, olgu need siis imporditud või ühenduses toodetud. Seetõttu ei saa järeldada, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on täielikult erinevate telekaamerasüsteemide tarnijate vahelise konkurentsi kõrvaldanud. Tõsi on, et Jaapanist imporditavate telekaamerasüsteemide hulk on vähenenud pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, kuid see tuleneb vaid Jaapani eksportivate tootjate võimetusest müüa ühendusse dumpinguvabade hindadega. |
| --- | --- |

(112)

Tuleb märkida, et vähemalt kaks Jaapani tootjat on nüüd ennast ühenduses sisse seadnud ja jätkavad ühenduse tootmisharuga konkureerimist. Mõned kasutajad tõepoolest jätkavad Jaapani telekaamerasüsteemide ostmist, olgu need siis imporditud või ühenduses toodetud. Seetõttu ei saa järeldada, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on täielikult erinevate telekaamerasüsteemide tarnijate vahelise konkurentsi kõrvaldanud. Tõsi on, et Jaapanist imporditavate telekaamerasüsteemide hulk on vähenenud pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, kuid see tuleneb vaid Jaapani eksportivate tootjate võimetusest müüa ühendusse dumpinguvabade hindadega.

| (113) | Telekaamerasüsteemide tarnijate vahetamise võimalusega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole sundida vahetama telekaamerasüsteemide tarnijat, vaid luua “õiglane mänguruum” ebaõiglaste kaubandusvõtete kõrvaldamise abil. Lisaks sellele, kui ühenduse telekaamerasüsteemide tootmisharu peaks kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise tagajärjel kaduma, oleks kahtlemata tulemuseks konkurentsi vähenemine ja ühenduse telekaamerasüsteemide kasutajate sõltuvus Jaapani tehnoloogiast. Viimati mainitud asjaolu on eriti oluline, kuna telekaamerasüsteemide tootjad võivad mängida olulist rolli teleülekannete standardite kehtestamises tulevikus. Ühendus oleks kahtlemata ebasoodsas olukorras, kui tal ei oleks selle toote piisavalt tugevat tootjat. |
| --- | --- |

(113)

Telekaamerasüsteemide tarnijate vahetamise võimalusega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole sundida vahetama telekaamerasüsteemide tarnijat, vaid luua “õiglane mänguruum” ebaõiglaste kaubandusvõtete kõrvaldamise abil. Lisaks sellele, kui ühenduse telekaamerasüsteemide tootmisharu peaks kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise tagajärjel kaduma, oleks kahtlemata tulemuseks konkurentsi vähenemine ja ühenduse telekaamerasüsteemide kasutajate sõltuvus Jaapani tehnoloogiast. Viimati mainitud asjaolu on eriti oluline, kuna telekaamerasüsteemide tootjad võivad mängida olulist rolli teleülekannete standardite kehtestamises tulevikus. Ühendus oleks kahtlemata ebasoodsas olukorras, kui tal ei oleks selle toote piisavalt tugevat tootjat.

| (114) | Kooskõlas varasemate uurimiste tulemustega leiti, et telekaamerasüsteemid ei ole kasutajatele oluline kuluallikas, kuna telesaadete tootmises moodustavad need vaid väikese osa kogukuludest. Dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud kaamerasüsteemid on vaid osa seadmetest mida ringhäälinguettevõtted vajavad. Seega, vaadates ringhäälinguettevõtte kogukulusid ja mitte ainult seadmeid, moodustavad dumpinguvastaste meetmetega seotud telekaamerasüsteemide kulud isegi veel väiksema osa, kuna esineb muid palju olulisemaid kulusid, nagu näiteks programmi tootmine, personal, üldkulud jne, mis on palju suuremad kui telekaamerasüsteemide kulud. |
| --- | --- |

(114)

Kooskõlas varasemate uurimiste tulemustega leiti, et telekaamerasüsteemid ei ole kasutajatele oluline kuluallikas, kuna telesaadete tootmises moodustavad need vaid väikese osa kogukuludest. Dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud kaamerasüsteemid on vaid osa seadmetest mida ringhäälinguettevõtted vajavad. Seega, vaadates ringhäälinguettevõtte kogukulusid ja mitte ainult seadmeid, moodustavad dumpinguvastaste meetmetega seotud telekaamerasüsteemide kulud isegi veel väiksema osa, kuna esineb muid palju olulisemaid kulusid, nagu näiteks programmi tootmine, personal, üldkulud jne, mis on palju suuremad kui telekaamerasüsteemide kulud.

| (115) | Üldiselt tehti uurimises järeldus, et mõju kasutajatele on ringhäälinguettevõtete üldise käibe suurusega võrreldes vähene, st telekaamerasüsteemide ostmine moodustab vähem kui 0,2 % ringhäälinguettevõtete kogukäibest. Lisaks sellele arvestatakse tänapäeval telekaamerasüsteemide keskmiseks elueaks umbes seitse aastat, mõnikord kuni kümme aastat, mis tähendab, et telekaamerasüsteemid ei ole endiselt kasutajate jaoks korduvkulu. |
| --- | --- |

(115)

Üldiselt tehti uurimises järeldus, et mõju kasutajatele on ringhäälinguettevõtete üldise käibe suurusega võrreldes vähene, st telekaamerasüsteemide ostmine moodustab vähem kui 0,2 % ringhäälinguettevõtete kogukäibest. Lisaks sellele arvestatakse tänapäeval telekaamerasüsteemide keskmiseks elueaks umbes seitse aastat, mõnikord kuni kümme aastat, mis tähendab, et telekaamerasüsteemid ei ole endiselt kasutajate jaoks korduvkulu.

| (116) | Seega järeldatakse, et kuna meetmed on kehtinud teatava aja ning neid säilitatakse samal tasemel, ei too nende pikendamine kaasa kasutajate olukorra halvenemist. Lisaks sellele on kasutajatel jätkuvalt võimalik omandada telekaamerasüsteeme, mis ei ole toodetud ühenduse tootmisharu poolt. Igal juhul ei leitud tõendeid, mis viitaksid sellele, et kasutajatele avalduv mis tahes mõju kaaluks üles vajaduse kõrvaldada kahjuliku dumpingu kaubandust kahjustav mõju ja taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(116)

Seega järeldatakse, et kuna meetmed on kehtinud teatava aja ning neid säilitatakse samal tasemel, ei too nende pikendamine kaasa kasutajate olukorra halvenemist. Lisaks sellele on kasutajatel jätkuvalt võimalik omandada telekaamerasüsteeme, mis ei ole toodetud ühenduse tootmisharu poolt. Igal juhul ei leitud tõendeid, mis viitaksid sellele, et kasutajatele avalduv mis tahes mõju kaaluks üles vajaduse kõrvaldada kahjuliku dumpingu kaubandust kahjustav mõju ja taastada tõhus konkurents.

| (117) | Lõpetuseks tuleb märkida, et meetmete kehtestamise korral vaadatakse kehtivad meetmed põhjenduses 6 kirjeldatud paralleelse uurimisega de facto läbi ja nende taset ajakohastatakse. |
| --- | --- |

(117)

Lõpetuseks tuleb märkida, et meetmete kehtestamise korral vaadatakse kehtivad meetmed põhjenduses 6 kirjeldatud paralleelse uurimisega de facto läbi ja nende taset ajakohastatakse.

7.5.   Varustava tööstuse huvid

| (118) | Üheksast tooraine tarnijast, kellega ühendust võeti, vastas küsimustikule ja nõustus käesolevas läbivaatamises koostööd tegema ainult üks. See äriühing tarnib olulist osa telekaamerasüsteemidest, mis viitab sellele, et tema tegevust võib pidada tüüpiliseks selle toote tooraine tarnijatele. |
| --- | --- |

(118)

Üheksast tooraine tarnijast, kellega ühendust võeti, vastas küsimustikule ja nõustus käesolevas läbivaatamises koostööd tegema ainult üks. See äriühing tarnib olulist osa telekaamerasüsteemidest, mis viitab sellele, et tema tegevust võib pidada tüüpiliseks selle toote tooraine tarnijatele.

| (119) | Selle tarnija müük ühenduse tootmisharule moodustab olulise osa äriühingu selle toote kogukäibest. Äriühing väitis, et kui meetmeid peaks pikendatama, säiliks tooraine tootmine. Teisest küljest, kui meetmed tühistataks, oleks nende monteerimisvõimsus ohustatud, kuna nad ei saaks hindasid alandada. |
| --- | --- |

(119)

Selle tarnija müük ühenduse tootmisharule moodustab olulise osa äriühingu selle toote kogukäibest. Äriühing väitis, et kui meetmeid peaks pikendatama, säiliks tooraine tootmine. Teisest küljest, kui meetmed tühistataks, oleks nende monteerimisvõimsus ohustatud, kuna nad ei saaks hindasid alandada.

| (120) | Seetõttu järeldatakse, et kehtivate meetmete pikendamine avaldab telekaamerasüsteemide varustavale tööstusele positiivset mõju. |
| --- | --- |

(120)

Seetõttu järeldatakse, et kehtivate meetmete pikendamine avaldab telekaamerasüsteemide varustavale tööstusele positiivset mõju.

7.6.   Konkurents ja kaubandust moonutavad mõjud

| (121) | Üks importija, kes toodab telekaamerasüsteeme ka ühenduses ning on seotud ühe Jaapani eksportiva tootjaga, väitis, et hoolimata sellest, kas meetmeid pikendatakse või mitte, ei ole neil kavatsust vähendada tootmist ühenduses. |
| --- | --- |

(121)

Üks importija, kes toodab telekaamerasüsteeme ka ühenduses ning on seotud ühe Jaapani eksportiva tootjaga, väitis, et hoolimata sellest, kas meetmeid pikendatakse või mitte, ei ole neil kavatsust vähendada tootmist ühenduses.

| (122) | Seetõttu tuleb järeldada, et isegi kui kehtivaid meetmeid pikendatakse, seisab ühenduse tootmisharu jätkuvalt silmitsi teistest ühenduses telekaamerasüsteeme tootvatest ja müüvatest ettevõtjatest tuleneva konkurentsiga. Seetõttu saavad kasutajad osta Jaapani kaubamärkidega telekaamerasüsteeme, nagu senini. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu tuleb järeldada, et isegi kui kehtivaid meetmeid pikendatakse, seisab ühenduse tootmisharu jätkuvalt silmitsi teistest ühenduses telekaamerasüsteeme tootvatest ja müüvatest ettevõtjatest tuleneva konkurentsiga. Seetõttu saavad kasutajad osta Jaapani kaubamärkidega telekaamerasüsteeme, nagu senini.

| (123) | Lisaks sellele selgus uurimisest, et kui meetmed peaks kõrvaldatama, on alust uskuda, et ühenduse tootmisharu ellujäämine võib olla ohus (vt põhjendus 94). Kui see peaks juhtuma, piirduks telekaamerasüsteemide müük Jaapani tootjatega (või nendega seotud äriühingutega), mille tagajärjel sõltuks ühendus veelgi väiksemast arvust tootjatest. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks sellele selgus uurimisest, et kui meetmed peaks kõrvaldatama, on alust uskuda, et ühenduse tootmisharu ellujäämine võib olla ohus (vt põhjendus 94). Kui see peaks juhtuma, piirduks telekaamerasüsteemide müük Jaapani tootjatega (või nendega seotud äriühingutega), mille tagajärjel sõltuks ühendus veelgi väiksemast arvust tootjatest.

| (124) | Seetõttu järeldatakse, et meetmete jätkamisel peaks olema positiivne mõju nii konkurentsi säilitamise kui ka kauplemist moonutavate mõjude seisukohast. |
| --- | --- |

(124)

Seetõttu järeldatakse, et meetmete jätkamisel peaks olema positiivne mõju nii konkurentsi säilitamise kui ka kauplemist moonutavate mõjude seisukohast.

7.7.   Järeldus ühenduse huvi kohta

| (125) | Eespool öeldu põhjal jõutakse järeldusele, et ühenduse huvi seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiks olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(125)

Eespool öeldu põhjal jõutakse järeldusele, et ühenduse huvi seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiks olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (126) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Samuti anti neile aega sellest avaldusest tulenevate vastuväidete esitamiseks. |
| --- | --- |

(126)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete säilitamiseks. Samuti anti neile aega sellest avaldusest tulenevate vastuväidete esitamiseks.

| (127) | Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks säilitada, |
| --- | --- |

(127)

Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Jaapanist pärit telekaamerasüsteemide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks säilitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Jaapanist pärit, CN-koodide ex 8525 30 90 (TARICi kood: 8525309010), ex 8537 10 91 (TARICi kood 8537109191), ex 8537 10 99 (TARICi kood 8537109991), ex 8529 90 81 (TARICi kood 8529908138), ex 8529 90 95 (TARICi kood 8529909530), ex 8543 89 97 (TARICi kood 8543899715), ex 8528 21 14 (TARICi kood 8528211410), ex 8528 21 16 (TARICi kood 8528211610) ja ex 8528 21 90 (TARICi kood 8528219010) alla kuuluvate telekaamerasüsteemide ja nende osade impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Telekaamerasüsteem võib koosneda järgmistest koos või eraldi imporditavatest osadest:

| a) | kaamerakere, milles on kolm või rohkem vähemalt 400 000 piksli suurust pildiandurit (vähemalt 12 mm suurused kujutise vastuvõtu andurid), mida on võimalik kinnitada tagaadapteri külge ning mille signaali ja müra vaheline ettenähtud suhe normaaltugevusel on vähemalt 55 dB; kaamerakere on kas adapteriga ühes tükis samas korpuses või eraldi; |
| --- | --- |

a)

kaamerakere, milles on kolm või rohkem vähemalt 400 000 piksli suurust pildiandurit (vähemalt 12 mm suurused kujutise vastuvõtu andurid), mida on võimalik kinnitada tagaadapteri külge ning mille signaali ja müra vaheline ettenähtud suhe normaaltugevusel on vähemalt 55 dB; kaamerakere on kas adapteriga ühes tükis samas korpuses või eraldi;

| b) | pildinäidik (diagonaaliga vähemalt 38 mm); |
| --- | --- |

b)

pildinäidik (diagonaaliga vähemalt 38 mm);

| c) | kaamera külge juhtme abil ühendatav tugijaam või kaamera juhtpult (CCU); |
| --- | --- |

c)

kaamera külge juhtme abil ühendatav tugijaam või kaamera juhtpult (CCU);

| d) | juhtpaneel (OCP) üksikute kaamerate kontrollimiseks (st värvi, objektiiviava või iirisdiafragma reguleerimiseks); |
| --- | --- |

d)

juhtpaneel (OCP) üksikute kaamerate kontrollimiseks (st värvi, objektiiviava või iirisdiafragma reguleerimiseks);

| e) | valitud kaamera näidikuga varustatud peajuhtpaneel (MCP) või peahäälestusseade (MSU) mitme erinevas kohas oleva kaamera kohta ülevaate saamiseks ja nende reguleerimiseks. |
| --- | --- |

e)

valitud kaamera näidikuga varustatud peajuhtpaneel (MCP) või peahäälestusseade (MSU) mitme erinevas kohas oleva kaamera kohta ülevaate saamiseks ja nende reguleerimiseks.

3.   Tollimaksu ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

| a) | objektiivid (TARICi lisakood A727); |
| --- | --- |

a)

objektiivid (TARICi lisakood A727);

| b) | videomagnetofonid (TARICi lisakood A727); |
| --- | --- |

b)

videomagnetofonid (TARICi lisakood A727);

| c) | kaamerakered, milles salvestusseade on samas lahutamatus korpuses (TARICi lisakood A727); |
| --- | --- |

c)

kaamerakered, milles salvestusseade on samas lahutamatus korpuses (TARICi lisakood A727);

| d) | erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad, mida ei saa kasutada teleülekandeks (TARICi lisakood A727); |
| --- | --- |

d)

erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad, mida ei saa kasutada teleülekandeks (TARICi lisakood A727);

| e) | lisas loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad (TARICi lisakoodid 8786 ja 8969). |
| --- | --- |

e)

lisas loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerad (TARICi lisakoodid 8786 ja 8969).

4.   Kui telekaamerasüsteem imporditakse koos objektiiviga, on dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisel kasutatav vaba väärtus ühenduse piiril samasugune nagu objektiivideta telekaamerasüsteemide puhul. Kui kõnealust väärtust ei ole arvel kindlaks määratud, deklareerib importija objektiivide väärtuse kauba vabasse ringlusse lubamise ajal ning esitab selle kohta asjakohase tõendusmaterjali ja teabe.

5.   Dumpinguvastane tollimaks on 96,8 % vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist (TARICi lisakood 8744), v.a järgmiste äriühingute valmistatud tooted, mille suhtes kohaldatakse järgmisi määrasid:

| — | Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARICi lisakood: 8741) |
| --- | --- |

—

Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARICi lisakood: 8741)

| — | Sony Corporation: 108,3 % (TARICi lisakood: 8742) |
| --- | --- |

—

Sony Corporation: 108,3 % (TARICi lisakood: 8742)

| — | Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARICi lisakood: 8743) |
| --- | --- |

—

Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARICi lisakood: 8743)

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 111, 30.4.1994, lk 106. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1754/2004 (ELT L 313, 12.10.2004, lk 1).

2

(3)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1909/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT C 309, 15.12.2004, lk 2.

4

(5)  ELT C 239, 29.9.2005, lk 9.

5

(6)  ELT C 117, 18.5.2006, lk 8.

6

---

LISA

Meetmete kohaldamisest vabastatud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemid, mida ei loeta telekaamerasüsteemideks (teleülekandeks kasutatavateks kaamerasüsteemideks)

| Äriühingu nimi | Kaamerakered | Pildinäidik | Kaamera juhtpult | Juhtpaneel | Peajuhtseade | Kaamera adapterid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | | DXC-M7PK |

Äriühingu nimi

Kaamerakered

Pildinäidik

Kaamera juhtpult

Juhtpaneel

Peajuhtseade

Kaamera adapterid

Sony

DXC-M7PK

| | DXC-M7P |
| --- | --- |

DXC-M7P

| | DXC-M7PH |
| --- | --- |

DXC-M7PH

| | DXC-M7PK/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PK/1

| | DXC-M7P/1 |
| --- | --- |

DXC-M7P/1

| | DXC-M7PH/1 |
| --- | --- |

DXC-M7PH/1

| | DXC-327PK |
| --- | --- |

DXC-327PK

| | DXC-327PL |
| --- | --- |

DXC-327PL

| | DXC-327PH |
| --- | --- |

DXC-327PH

| | DXC-327APK |
| --- | --- |

DXC-327APK

| | DXC-327APL |
| --- | --- |

DXC-327APL

| | DXC-327AH |
| --- | --- |

DXC-327AH

| | DXC-537PK |
| --- | --- |

DXC-537PK

| | DXC-537PL |
| --- | --- |

DXC-537PL

| | DXC-537PH |
| --- | --- |

DXC-537PH

| | DXC-537APK |
| --- | --- |

DXC-537APK

| | DXC-537APL |
| --- | --- |

DXC-537APL

| | DXC-537APH |
| --- | --- |

DXC-537APH

| | EVW-537PK |
| --- | --- |

EVW-537PK

| | EVW-327PK |
| --- | --- |

EVW-327PK

| | DXC-637P |
| --- | --- |

DXC-637P

| | DXC-637PK |
| --- | --- |

DXC-637PK

| | DXC-637PL |
| --- | --- |

DXC-637PL

| | DXC-637PH |
| --- | --- |

DXC-637PH

| | PVW-637PK |
| --- | --- |

PVW-637PK

| | PVW-637PL |
| --- | --- |

PVW-637PL

| | DXC-D30PF |
| --- | --- |

DXC-D30PF

| | DXC-D30PK |
| --- | --- |

DXC-D30PK

| | DXC-D30PL |
| --- | --- |

DXC-D30PL

| | DXC-D30PH |
| --- | --- |

DXC-D30PH

| | DSR-130PF |
| --- | --- |

DSR-130PF

| | DSR-130PK |
| --- | --- |

DSR-130PK

| | DSR-130PL |
| --- | --- |

DSR-130PL

| | PVW-D30PF |
| --- | --- |

PVW-D30PF

| | PVW-D30PK |
| --- | --- |

PVW-D30PK

| | PVW-D30PL |
| --- | --- |

PVW-D30PL

| | DXC-327BPF |
| --- | --- |

DXC-327BPF

| | DXC-327BPK |
| --- | --- |

DXC-327BPK

| | DXC-327BPL |
| --- | --- |

DXC-327BPL

| | DXC-327BPH |
| --- | --- |

DXC-327BPH

| | DXC-D30WSP (2) |
| --- | --- |

DXC-D30WSP (2)

| | DXC-D35PH (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PH (2)

| | DXC-D35PL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PL (2)

| | DXC-D35PK (2) |
| --- | --- |

DXC-D35PK (2)

| | DXC-D35WSPL (2) |
| --- | --- |

DXC-D35WSPL (2)

| | DSR-135PL (2) |
| --- | --- |

DSR-135PL (2)

| | DXF-3000CE |
| --- | --- |

DXF-3000CE

| | DXF-325CE |
| --- | --- |

DXF-325CE

| | DXF-501CE |
| --- | --- |

DXF-501CE

| | DXF-M3CE |
| --- | --- |

DXF-M3CE

| | DXF-M7CE |
| --- | --- |

DXF-M7CE

| | DXF-40CE |
| --- | --- |

DXF-40CE

| | DXF-40ACE |
| --- | --- |

DXF-40ACE

| | DXF-50CE |
| --- | --- |

DXF-50CE

| | DXF-601CE |
| --- | --- |

DXF-601CE

| | DXF-40BCE |
| --- | --- |

DXF-40BCE

| | DXF-50BCE |
| --- | --- |

DXF-50BCE

| | DXF-701CE |
| --- | --- |

DXF-701CE

| | DXF-WSCE (2) |
| --- | --- |

DXF-WSCE (2)

| | DXF-801CE (2) |
| --- | --- |

DXF-801CE (2)

| | HDVF-C30W |
| --- | --- |

HDVF-C30W

| | CCU-M3P |
| --- | --- |

CCU-M3P

| | CCU-M5P |
| --- | --- |

CCU-M5P

| | CCU-M7P |
| --- | --- |

CCU-M7P

| | CUU-M5AP (2) |
| --- | --- |

CUU-M5AP (2)

| | RM-M7G |
| --- | --- |

RM-M7G

| | RM-M7E (2) |
| --- | --- |

RM-M7E (2)

—

| | CA-325P |
| --- | --- |

CA-325P

| | CA-325AP |
| --- | --- |

CA-325AP

| | CA-325B |
| --- | --- |

CA-325B

| | CA-327P |
| --- | --- |

CA-327P

| | CA-537P |
| --- | --- |

CA-537P

| | CA-511 |
| --- | --- |

CA-511

| | CA-512P |
| --- | --- |

CA-512P

| | CA-513 |
| --- | --- |

CA-513

| | VCT-U14 (2) |
| --- | --- |

VCT-U14 (2)

Ikegami

| | HC-340 |
| --- | --- |

HC-340

| | HC-300 |
| --- | --- |

HC-300

| | HC-230 |
| --- | --- |

HC-230

| | HC-240 |
| --- | --- |

HC-240

| | HC-210 |
| --- | --- |

HC-210

| | HC-390 |
| --- | --- |

HC-390

| | LK-33 |
| --- | --- |

LK-33

| | HDL-30MA |
| --- | --- |

HDL-30MA

| | HDL-37 |
| --- | --- |

HDL-37

| | HC-400 (2) |
| --- | --- |

HC-400 (2)

| | HC-400W (2) |
| --- | --- |

HC-400W (2)

| | HDL-37E |
| --- | --- |

HDL-37E

| | HDL-10 |
| --- | --- |

HDL-10

| | HDL-40 |
| --- | --- |

HDL-40

| | HC-500 (2) |
| --- | --- |

HC-500 (2)

| | HC-500W (2) |
| --- | --- |

HC-500W (2)

| | VF15-21/22 |
| --- | --- |

VF15-21/22

| | VF-4523 |
| --- | --- |

VF-4523

| | VF15-39 |
| --- | --- |

VF15-39

| | VF15-46 (2) |
| --- | --- |

VF15-46 (2)

| | VF5040 (2) |
| --- | --- |

VF5040 (2)

| | VF5040W (2) |
| --- | --- |

VF5040W (2)

| | MA-200/230 |
| --- | --- |

MA-200/230

| | MA-200A (2) |
| --- | --- |

MA-200A (2)

| | MA-400 (2) |
| --- | --- |

MA-400 (2)

| | CCU-37 |
| --- | --- |

CCU-37

| | CCU-10 |
| --- | --- |

CCU-10

| | RCU-240 |
| --- | --- |

RCU-240

| | RCU-390 (2) |
| --- | --- |

RCU-390 (2)

| | RCU-400 (2) |
| --- | --- |

RCU-400 (2)

| | RCU-240A |
| --- | --- |

RCU-240A

—

| | CA-340 |
| --- | --- |

CA-340

| | CA-300 |
| --- | --- |

CA-300

| | CA-230 |
| --- | --- |

CA-230

| | CA-390 |
| --- | --- |

CA-390

| | CA-400 (2) |
| --- | --- |

CA-400 (2)

| | CA-450 (2) |
| --- | --- |

CA-450 (2)

Hitachi

| | SK-H5 |
| --- | --- |

SK-H5

| | SK-H501 |
| --- | --- |

SK-H501

| | DK-7700 |
| --- | --- |

DK-7700

| | DK-7700SX |
| --- | --- |

DK-7700SX

| | HV-C10 |
| --- | --- |

HV-C10

| | HV-C11 |
| --- | --- |

HV-C11

| | HV-C10F |
| --- | --- |

HV-C10F

| | Z-ONE (L) |
| --- | --- |

Z-ONE (L)

| | Z-ONE (H) |
| --- | --- |

Z-ONE (H)

| | Z-ONE |
| --- | --- |

Z-ONE

| | Z-ONE A (L) |
| --- | --- |

Z-ONE A (L)

| | Z-ONE A (H) |
| --- | --- |

Z-ONE A (H)

| | Z-ONE A (F) |
| --- | --- |

Z-ONE A (F)

| | Z-ONE A |
| --- | --- |

Z-ONE A

| | Z-ONE B (L) |
| --- | --- |

Z-ONE B (L)

| | Z-ONE B (H) |
| --- | --- |

Z-ONE B (H)

| | Z-ONE B (F) |
| --- | --- |

Z-ONE B (F)

| | Z-ONE B |
| --- | --- |

Z-ONE B

| | Z-ONE B (M) |
| --- | --- |

Z-ONE B (M)

| | Z-ONE B (R) |
| --- | --- |

Z-ONE B (R)

| | FP-C10 (B) |
| --- | --- |

FP-C10 (B)

| | FP-C10 (C) |
| --- | --- |

FP-C10 (C)

| | FP-C10 (D) |
| --- | --- |

FP-C10 (D)

| | FP-C10 (G) |
| --- | --- |

FP-C10 (G)

| | FP-C10 (L) |
| --- | --- |

FP-C10 (L)

| | FP-C10 (R) |
| --- | --- |

FP-C10 (R)

| | FP-C10 (S) |
| --- | --- |

FP-C10 (S)

| | FP-C10 (V) |
| --- | --- |

FP-C10 (V)

| | FP-C10 (F) |
| --- | --- |

FP-C10 (F)

| | FP-C10 |
| --- | --- |

FP-C10

| | FP-C10 A |
| --- | --- |

FP-C10 A

| | FP-C10 A (A) |
| --- | --- |

FP-C10 A (A)

| | FP-C10 A (B) |
| --- | --- |

FP-C10 A (B)

| | FP-C10 A (C) |
| --- | --- |

FP-C10 A (C)

| | FP-C10 A (D) |
| --- | --- |

FP-C10 A (D)

| | FP-C10 A (F) |
| --- | --- |

FP-C10 A (F)

| | FP-C10 A (G) |
| --- | --- |

FP-C10 A (G)

| | FP-C10 A (H) |
| --- | --- |

FP-C10 A (H)

| | FP-C10 A (L) |
| --- | --- |

FP-C10 A (L)

| | FP-C10 A (R) |
| --- | --- |

FP-C10 A (R)

| | FP-C10 A (S) |
| --- | --- |

FP-C10 A (S)

| | FP-C10 A (T) |
| --- | --- |

FP-C10 A (T)

| | FP-C10 A (V) |
| --- | --- |

FP-C10 A (V)

| | FP-C10 A (W) |
| --- | --- |

FP-C10 A (W)

| | Z-ONE C (M) |
| --- | --- |

Z-ONE C (M)

| | Z-ONE C (R) |
| --- | --- |

Z-ONE C (R)

| | Z-ONE C (F) |
| --- | --- |

Z-ONE C (F)

| | Z-ONE C |
| --- | --- |

Z-ONE C

| | HV-C20 |
| --- | --- |

HV-C20

| | HV-C20M |
| --- | --- |

HV-C20M

| | Z-ONE-D |
| --- | --- |

Z-ONE-D

| | Z-ONE-D (A) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (A)

| | Z-ONE-D (B) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (B)

| | Z-ONE-D (C) |
| --- | --- |

Z-ONE-D (C)

| | Z-ONE.DA (2) |
| --- | --- |

Z-ONE.DA (2)

| | V-21 (2) |
| --- | --- |

V-21 (2)

| | V-21W (2) |
| --- | --- |

V-21W (2)

| | V-35 (2) |
| --- | --- |

V-35 (2)

| | DK-H31 (2) |
| --- | --- |

DK-H31 (2)

| | V-35W (2) |
| --- | --- |

V-35W (2)

| | GM-5 (A) |
| --- | --- |

GM-5 (A)

| | GM-5-R2 (A) |
| --- | --- |

GM-5-R2 (A)

| | GM-5-R2 |
| --- | --- |

GM-5-R2

| | GM-50 |
| --- | --- |

GM-50

| | GM-8A (2) |
| --- | --- |

GM-8A (2)

| | GM-9 (2) |
| --- | --- |

GM-9 (2)

| | GM-51 (2) |
| --- | --- |

GM-51 (2)

| | RU-C1 (B) |
| --- | --- |

RU-C1 (B)

| | RU-C1 (D) |
| --- | --- |

RU-C1 (D)

| | RU-C1 |
| --- | --- |

RU-C1

| | RU-C1-S5 |
| --- | --- |

RU-C1-S5

| | RU-C10 (B) |
| --- | --- |

RU-C10 (B)

| | RU-C10 (C) |
| --- | --- |

RU-C10 (C)

| | RC-C1 |
| --- | --- |

RC-C1

| | RC-C10 |
| --- | --- |

RC-C10

| | RU-C10 |
| --- | --- |

RU-C10

| | RU-Z1 (B) |
| --- | --- |

RU-Z1 (B)

| | RU-Z1 (C) |
| --- | --- |

RU-Z1 (C)

| | RU-Z1 |
| --- | --- |

RU-Z1

| | RC-C11 |
| --- | --- |

RC-C11

| | RU-Z2 |
| --- | --- |

RU-Z2

| | RC-Z1 |
| --- | --- |

RC-Z1

| | RC-Z11 |
| --- | --- |

RC-Z11

| | RC-Z2 |
| --- | --- |

RC-Z2

| | RC-Z21 |
| --- | --- |

RC-Z21

| | RC-Z2A (2) |
| --- | --- |

RC-Z2A (2)

| | RC-Z21A (2) |
| --- | --- |

RC-Z21A (2)

| | RU-Z3 (2) |
| --- | --- |

RU-Z3 (2)

| | RC-Z3 (2) |
| --- | --- |

RC-Z3 (2)

| | RU-Z35 (2) |
| --- | --- |

RU-Z35 (2)

| | RU-3300N (2) |
| --- | --- |

RU-3300N (2)

—

—

| | CA-Z1 |
| --- | --- |

CA-Z1

| | CA-Z2 |
| --- | --- |

CA-Z2

| | CA-Z1SJ |
| --- | --- |

CA-Z1SJ

| | CA-Z1SP |
| --- | --- |

CA-Z1SP

| | CA-Z1M |
| --- | --- |

CA-Z1M

| | CA-Z1M2 |
| --- | --- |

CA-Z1M2

| | CA-Z1HB |
| --- | --- |

CA-Z1HB

| | CA-C10 |
| --- | --- |

CA-C10

| | CA-C10SP |
| --- | --- |

CA-C10SP

| | CA-C10SJA |
| --- | --- |

CA-C10SJA

| | CA-C10M |
| --- | --- |

CA-C10M

| | CA-C10B |
| --- | --- |

CA-C10B

| | CA-Z1A (2) |
| --- | --- |

CA-Z1A (2)

| | CA-Z31 (2) |
| --- | --- |

CA-Z31 (2)

| | CA-Z32 (2) |
| --- | --- |

CA-Z32 (2)

| | CA-ZD1 (2) |
| --- | --- |

CA-ZD1 (2)

| | CA-Z35 (2) |
| --- | --- |

CA-Z35 (2)

| | EA-Z35 (2) |
| --- | --- |

EA-Z35 (2)

Matsushita

| | WV-F700 |
| --- | --- |

WV-F700

| | WV-F700A |
| --- | --- |

WV-F700A

| | WV-F700SHE |
| --- | --- |

WV-F700SHE

| | WV-F700ASHE |
| --- | --- |

WV-F700ASHE

| | WV-F700BHE |
| --- | --- |

WV-F700BHE

| | WV-F700ABHE |
| --- | --- |

WV-F700ABHE

| | WV-F700MHE |
| --- | --- |

WV-F700MHE

| | WV-F350 |
| --- | --- |

WV-F350

| | WV-F350HE |
| --- | --- |

WV-F350HE

| | WV-F350E |
| --- | --- |

WV-F350E

| | WV-F350AE |
| --- | --- |

WV-F350AE

| | WV-F350DE |
| --- | --- |

WV-F350DE

| | WV-F350ADE |
| --- | --- |

WV-F350ADE

| | WV-F500HE (1) |
| --- | --- |

WV-F500HE (1)

| | WV-F-565HE |
| --- | --- |

WV-F-565HE

| | AW-F575HE |
| --- | --- |

AW-F575HE

| | AW-E600 |
| --- | --- |

AW-E600

| | AW-E800 |
| --- | --- |

AW-E800

| | AW-E800A |
| --- | --- |

AW-E800A

| | AW-E650 |
| --- | --- |

AW-E650

| | AW-E655 |
| --- | --- |

AW-E655

| | AW-E750 |
| --- | --- |

AW-E750

| | AW-E860L |
| --- | --- |

AW-E860L

| | AK-HC910L |
| --- | --- |

AK-HC910L

| | AK-HC1500G |
| --- | --- |

AK-HC1500G

| | WV-VF65BE |
| --- | --- |

WV-VF65BE

| | WV-VF40E |
| --- | --- |

WV-VF40E

| | WV-VF39E |
| --- | --- |

WV-VF39E

| | WV-VF65BE (1) |
| --- | --- |

WV-VF65BE (1)

| | WV-VF40E (1) |
| --- | --- |

WV-VF40E (1)

| | WV-VF42E |
| --- | --- |

WV-VF42E

| | WV-VF65B |
| --- | --- |

WV-VF65B

| | AW-VF80 |
| --- | --- |

AW-VF80

| | WV-RC700/B |
| --- | --- |

WV-RC700/B

| | WV-RC700/G |
| --- | --- |

WV-RC700/G

| | WV-RC700A/B |
| --- | --- |

WV-RC700A/B

| | WV-RC700A/G |
| --- | --- |

WV-RC700A/G

| | WV-RC36/B |
| --- | --- |

WV-RC36/B

| | WV-RC36/G |
| --- | --- |

WV-RC36/G

| | WV-RC37/B |
| --- | --- |

WV-RC37/B

| | WV-RC37/G |
| --- | --- |

WV-RC37/G

| | WV-CB700E |
| --- | --- |

WV-CB700E

| | WV-CB700AE |
| --- | --- |

WV-CB700AE

| | WV-CB700E (1) |
| --- | --- |

WV-CB700E (1)

| | WV-CB700AE (1) |
| --- | --- |

WV-CB700AE (1)

| | WV-RC700/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/B (1)

| | WV-RC700/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700/G (1)

| | WV-RC700A/B (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/B (1)

| | WV-RC700A/G (1) |
| --- | --- |

WV-RC700A/G (1)

| | WV-RC550/G |
| --- | --- |

WV-RC550/G

| | WV-RC550/B |
| --- | --- |

WV-RC550/B

| | WV-RC700A |
| --- | --- |

WV-RC700A

| | WV-CB700A |
| --- | --- |

WV-CB700A

| | WV-RC550 |
| --- | --- |

WV-RC550

| | WV-CB550 |
| --- | --- |

WV-CB550

| | AW-RP501 |
| --- | --- |

AW-RP501

| | AW-RP505 |
| --- | --- |

AW-RP505

| | AK-HRP900 |
| --- | --- |

AK-HRP900

| | AK-HRP150 |
| --- | --- |

AK-HRP150

—

—

| | WV-AD700SE |
| --- | --- |

WV-AD700SE

| | WV-AD700ASE |
| --- | --- |

WV-AD700ASE

| | WV-AD700ME |
| --- | --- |

WV-AD700ME

| | WV-AD250E |
| --- | --- |

WV-AD250E

| | WV-AD500E (1) |
| --- | --- |

WV-AD500E (1)

| | AW-AD500AE |
| --- | --- |

AW-AD500AE

| | AW-AD700BSE |
| --- | --- |

AW-AD700BSE

JVC

| | KY-35E |
| --- | --- |

KY-35E

| | KY-27ECH |
| --- | --- |

KY-27ECH

| | KY-19ECH |
| --- | --- |

KY-19ECH

| | KY-17FITECH |
| --- | --- |

KY-17FITECH

| | KY-17BECH |
| --- | --- |

KY-17BECH

| | KY-F30FITE |
| --- | --- |

KY-F30FITE

| | KY-F30BE |
| --- | --- |

KY-F30BE

| | KY-F560E |
| --- | --- |

KY-F560E

| | KY-27CECH |
| --- | --- |

KY-27CECH

| | KH-100U |
| --- | --- |

KH-100U

| | KY-D29ECH |
| --- | --- |

KY-D29ECH

| | KY-D29WECH (2) |
| --- | --- |

KY-D29WECH (2)

| | VF-P315E |
| --- | --- |

VF-P315E

| | VF-P550E |
| --- | --- |

VF-P550E

| | VF-P10E |
| --- | --- |

VF-P10E

| | VP-P115E |
| --- | --- |

VP-P115E

| | VF-P400E |
| --- | --- |

VF-P400E

| | VP-P550BE |
| --- | --- |

VP-P550BE

| | VF-P116E |
| --- | --- |

VF-P116E

| | VF-P116WE (2) |
| --- | --- |

VF-P116WE (2)

| | VF-P550WE (2) |
| --- | --- |

VF-P550WE (2)

| | RM-P350EG |
| --- | --- |

RM-P350EG

| | RM-P200EG |
| --- | --- |

RM-P200EG

| | RM-P300EG |
| --- | --- |

RM-P300EG

| | RM-LP80E |
| --- | --- |

RM-LP80E

| | RM-LP821E |
| --- | --- |

RM-LP821E

| | RM-LP35U |
| --- | --- |

RM-LP35U

| | RM-LP37U |
| --- | --- |

RM-LP37U

| | RM-P270EG |
| --- | --- |

RM-P270EG

| | RM-P210E |
| --- | --- |

RM-P210E

—

—

| | KA-35E |
| --- | --- |

KA-35E

| | KA-B35U |
| --- | --- |

KA-B35U

| | KA-M35U |
| --- | --- |

KA-M35U

| | KA-P35U |
| --- | --- |

KA-P35U

| | KA-27E |
| --- | --- |

KA-27E

| | KA-20E |
| --- | --- |

KA-20E

| | KA-P27U |
| --- | --- |

KA-P27U

| | KA-P20U |
| --- | --- |

KA-P20U

| | KA-B27E |
| --- | --- |

KA-B27E

| | KA-B20E |
| --- | --- |

KA-B20E

| | KA-M20E |
| --- | --- |

KA-M20E

| | KA-M27E |
| --- | --- |

KA-M27E

Olympus

| | MAJ-387N |
| --- | --- |

MAJ-387N

| | MAJ-387I |
| --- | --- |

MAJ-387I

| | OTV-SX 2 |
| --- | --- |

OTV-SX 2

| | OTV-S5 |
| --- | --- |

OTV-S5

| | OTV-S6 |
| --- | --- |

OTV-S6

Camera OTV-SX

---

(1)  Nimetatakse ka peahäälestusseadmeks (MSU) või peajuhtpaneeliks (MCP).

(2)  Mudelid on vabastatud meetmete kohaldamisest tingimusel, et vastavaid triaksiaalsüsteeme ega -adaptereid EÜ turul ei müüda.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/26

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1911/2006,

19. detsember 2006,

millega kehtestatakse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste impordi suhtes pärast aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 alusel lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 23. septembril 2000 määrusega (EÜ) nr 1995/2000 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest, Venemaalt ja Leedust pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste (“UAN”) impordi suhtes. UANi Leedust importimise suhtes kehtestatud meetmed aegusid pärast Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 23. septembril 2000 määrusega (EÜ) nr 1995/2000 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest, Venemaalt ja Leedust pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahuste (“UAN”) impordi suhtes. UANi Leedust importimise suhtes kehtestatud meetmed aegusid pärast Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004. Nende meetmeteni viinud uurimisele viidates kasutatakse edaspidi nimetust “esialgne uurimine”.

| (2) | Kõnealuse impordi suhtes kohaldatavad meetmed koosnesid koguselistest tollimaksudest, välja arvatud import ühelt eksportivalt Alžeeria tootjalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse impordi suhtes kohaldatavad meetmed koosnesid koguselistest tollimaksudest, välja arvatud import ühelt eksportivalt Alžeeria tootjalt, kelle hinnakohustus heaks kiideti.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (3) | Pärast seda kui 17. detsembril 2004 avaldati teadaanne kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (3) esitati 20. juunil 2005 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA, edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % Euroopa Ühenduse UANi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda kui 17. detsembril 2004 avaldati teadaanne kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (3) esitati 20. juunil 2005 taotlus aegumise läbivaatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas Euroopa väetisetootjate ühendus (EFMA, edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 % Euroopa Ühenduse UANi kogutoodangust.

| (4) | Taotleja väitis ning esitas piisavalt prima facie tõendeid selle kohta, et tõenäoliselt jätkub või kordub dumping ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit UANi importimisel. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja väitis ning esitas piisavalt prima facie tõendeid selle kohta, et tõenäoliselt jätkub või kordub dumping ja ühenduse tootmisharule kahju tekitamine Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit UANi importimisel.

| (5) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 22. septembril 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(5)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 22. septembril 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (6) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste läbivaatamine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste läbivaatamine hõlmas ajavahemikku alates 2002. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon saatis ametlikud teated aegumise läbivaatamise algatamise kohta teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, ekspordiriikide esindajatele, kaebuse esitajale ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates märgitud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis ametlikud teated aegumise läbivaatamise algatamise kohta teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele, ekspordiriikide esindajatele, kaebuse esitajale ning ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates märgitud tähtaja jooksul.

| (8) | Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid. |
| --- | --- |

(8)

Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja oma ärakuulamistaotlust konkreetselt põhjendasid.

| (9) | Arvestades nende ühenduse tootjate ja ühendusse importijate rohkust, kes ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga üheski asjaomases riigis, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks kaaluda väljavõttelise uuringu korraldamist. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades nende ühenduse tootjate ja ühendusse importijate rohkust, kes ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga üheski asjaomases riigis, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks kaaluda väljavõttelise uuringu korraldamist. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõepoolest vajalik, ning selle vajalikkuse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 anda endast teada 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamist ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (10) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi ilmutanud ühenduse tootjate rohkust, otsustati, et ühenduse tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Kuivõrd ainult üks importija andis algatamisteates nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoni teenistustega edaspidi koostööd, otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõttelist uuringut vaja rakendada. |
| --- | --- |

(10)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist ning arvestades koostöösoovi ilmutanud ühenduse tootjate rohkust, otsustati, et ühenduse tootjate suhtes on vaja rakendada väljavõttelist uuringut. Kuivõrd ainult üks importija andis algatamisteates nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoni teenistustega edaspidi koostööd, otsustati, et importijate suhtes ei ole väljavõttelist uuringut vaja rakendada.

| (11) | Neljale valimisse kaasatud ühenduse tootjale ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(11)

Neljale valimisse kaasatud ühenduse tootjale ning kõikidele teadaolevatele eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud.

| (12) | Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kuuelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt, samuti nende sidusettevõtjatelt. |
| --- | --- |

(12)

Vastused küsimustikule saadi neljalt valimisse kaasatud ühenduse tootjalt ja kuuelt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt, samuti nende sidusettevõtjatelt.

| (13) | Küsimustikule esitas täielikud vastused üks võrdlusriigi tootja. |
| --- | --- |

(13)

Küsimustikule esitas täielikud vastused üks võrdlusriigi tootja.

| (14) | Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et määrata kindlaks dumpingu ja sellest tulenevalt ühenduse huvidele tekitatava kahju tõenäoline jätkumine või kordumine. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | eksportiv tootja Venemaal






  — | aktsiaselts Mineraal- ja Keemiatoodete Äriühing (“Eurochem”), Moskva, Venemaa, ja selle kaks sidusäriühingut:






  — | osaühing Azot (“NAK Azot”), Novomoskovsk, Venemaa, ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et määrata kindlaks dumpingu ja sellest tulenevalt ühenduse huvidele tekitatava kahju tõenäoline jätkumine või kordumine. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

eksportiv tootja Venemaal

—

aktsiaselts Mineraal- ja Keemiatoodete Äriühing (“Eurochem”), Moskva, Venemaa, ja selle kaks sidusäriühingut:

—

osaühing Azot (“NAK Azot”), Novomoskovsk, Venemaa, ja

| — | osaühing Nevinnomõsskii Azot (“Nevinka Azot”), Nevinnomõssk, Venemaa; |
| --- | --- |

—

osaühing Nevinnomõsskii Azot (“Nevinka Azot”), Nevinnomõssk, Venemaa;

| b) | Eurochemi sidusettevõtja






  — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Šveits (“Eurochem Trading”); |
| --- | --- | --- |

b)

Eurochemi sidusettevõtja

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Šveits (“Eurochem Trading”);

| c) | Ukraina tootja Stiroli sidusettevõtja






  — | IBE Trading, New York, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- |

c)

Ukraina tootja Stiroli sidusettevõtja

—

IBE Trading, New York, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid;

| d) | Tootja võrdlusriigis






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa osariik, Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- |

d)

Tootja võrdlusriigis

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa osariik, Ameerika Ühendriigid;

| e) | Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:






  — | Achema AB, Jonava, Leedu, |
| --- | --- | --- |

e)

Valimisse kaasatud ühenduse tootjad:

—

Achema AB, Jonava, Leedu,

| — | Grande Paroisse SA, Pariis, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Pariis, Prantsusmaa,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Wittenberg, Saksamaa,

| — | Yara SA, Brüssel, Belgia, ja temaga seotud tootja Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Brüssel, Belgia, ja temaga seotud tootja Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Madalmaad.

3.3.   Väljavõtteline uuring

| (15) | Kümme ühenduse tootjat täitsid valimi küsimustiku nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning andsid oma ametliku nõusoleku uurimises edaspidi koostööd teha. Nende kümne ühenduse tootja hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhines ühenduses UANi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul, mida oli mõistlik kasutada oleva aja jooksul uurida. Neli valimisse kaasatud ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodi ajal 63 % ühenduse kogu tööstustootmisest ning eespool nimetatud kümme ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodi ajal 75 % ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(15)

Kümme ühenduse tootjat täitsid valimi küsimustiku nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning andsid oma ametliku nõusoleku uurimises edaspidi koostööd teha. Nende kümne ühenduse tootja hulgast moodustas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi, mis põhines ühenduses UANi tootmise ja müügi suurimal tüüpilisel mahul, mida oli mõistlik kasutada oleva aja jooksul uurida. Neli valimisse kaasatud ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodi ajal 63 % ühenduse kogu tööstustootmisest ning eespool nimetatud kümme ühenduse tootjat esindasid uurimisperioodi ajal 75 % ühenduse kogutoodangust.

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selles suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti moodustatud valimi suhtes asjaomaste isikutega, kes ei esitanud selles suhtes vastuväiteid.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, s.t asjaomastest riikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahus, mis on põllumajanduses levinud vedelväetis. See koosneb uurea, ammooniumnitraadi ja vee segust. Toote kõige olulisem omadus on selle lämmastikusisaldus (N), mis võib varieeruda vahemikus 28–32 %. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Suurem osa imporditud UANist oli lämmastikusisaldusega 32 %, mis on kontsentreeritum ja sellepärast odavam transportida. Uurimise otstarbel käsitletakse kõiki uurea ja ammooniumnitraadi lahuseid hoolimata lämmastikusisaldusest kui lahuseid, millel on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning mis sellepärast kujutavad endast ühte ja sama toodet. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, s.t asjaomastest riikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi lahus, mis on põllumajanduses levinud vedelväetis. See koosneb uurea, ammooniumnitraadi ja vee segust. Toote kõige olulisem omadus on selle lämmastikusisaldus (N), mis võib varieeruda vahemikus 28–32 %. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Suurem osa imporditud UANist oli lämmastikusisaldusega 32 %, mis on kontsentreeritum ja sellepärast odavam transportida. Uurimise otstarbel käsitletakse kõiki uurea ja ammooniumnitraadi lahuseid hoolimata lämmastikusisaldusest kui lahuseid, millel on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning mis sellepärast kujutavad endast ühte ja sama toodet. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla.

2.   Samasugune toode

| (18) | Kõnealune kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Seega on kindlaks tehtud, et vaatlusalusel tootel ning toodetel, mida valmistavad ja müüvad eksportivad tootjad asjaomaste riikide siseturul, aga ka nendel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootja ühenduse turul ja võrdlusriigi tootja võrdlusriigi siseturul, on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala, ning sellest tulenevalt käsitletakse neid kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealune kordusuurimine kinnitas esialgse uurimise järeldusi, et UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on identsed, olenemata päritoluriigist. Seega on kindlaks tehtud, et vaatlusalusel tootel ning toodetel, mida valmistavad ja müüvad eksportivad tootjad asjaomaste riikide siseturul, aga ka nendel, mida valmistavad ja müüvad ühenduse tootja ühenduse turul ja võrdlusriigi tootja võrdlusriigi siseturul, on ühed ja samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sisuliselt sama kasutusala, ning sellest tulenevalt käsitletakse neid kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

| (19) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda. |
| --- | --- |

(19)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas meetmete aegumise tõttu võiks dumping tõenäoliselt jätkuda või korduda.

| (20) | Uurimisperioodi vältel eksporditi ühendusse asjaomastest maadest pärit UANi üksnes Alžeeriast. Seega tehti dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimiseks arvutused kahe koostööd teinud Alžeeria eksportiva tootja põhjal. Teiste koostööd tegevate Ukraina, Valgevene ja Venemaa eksportivate tootjate puhul keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele. |
| --- | --- |

(20)

Uurimisperioodi vältel eksporditi ühendusse asjaomastest maadest pärit UANi üksnes Alžeeriast. Seega tehti dumpingu jätkumise tõenäosuse uurimiseks arvutused kahe koostööd teinud Alžeeria eksportiva tootja põhjal. Teiste koostööd tegevate Ukraina, Valgevene ja Venemaa eksportivate tootjate puhul keskenduti uurimisel üksnes dumpingu kordumise tõenäosusele.

| (21) | Uurimisel tegid koostööd Alžeeria kaks ainsat UANi tootjat – Fertalge ja Fertial. Need kaks tootjat esindasid uurimisperioodi vältel kogu Alžeeriast pärit UANi eksporti ühendusse, mis oli 177 383 tonni. Alžeeriast pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas 4,8 % ühenduse tarbimisest, mis oli uurimisperioodi vältel 3 694 531 tonni. Seega suurenes import Alžeeriast 52 % võrreldes 116 461 tonniga esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(21)

Uurimisel tegid koostööd Alžeeria kaks ainsat UANi tootjat – Fertalge ja Fertial. Need kaks tootjat esindasid uurimisperioodi vältel kogu Alžeeriast pärit UANi eksporti ühendusse, mis oli 177 383 tonni. Alžeeriast pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas 4,8 % ühenduse tarbimisest, mis oli uurimisperioodi vältel 3 694 531 tonni. Seega suurenes import Alžeeriast 52 % võrreldes 116 461 tonniga esialgsel uurimisperioodil.

| (22) | Sellepärast käsitleti nende kahe koostööd teinud eksportiva tootja antud teabe põhjal tehtud dumpingu uurimist kui kogu kõnealust riiki esindavat. |
| --- | --- |

(22)

Sellepärast käsitleti nende kahe koostööd teinud eksportiva tootja antud teabe põhjal tehtud dumpingu uurimist kui kogu kõnealust riiki esindavat.

| (23) | Kõigepealt tehti kindlaks, kas mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja UANi müük omamaisel turul on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, s.t kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist ühendusse. Uurimisel ilmnes, et mõlemad äriühingud müüsid ühendusse ainult ühte liiki UANi ning seda liiki ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(23)

Kõigepealt tehti kindlaks, kas mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja UANi müük omamaisel turul on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, s.t kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist ühendusse. Uurimisel ilmnes, et mõlemad äriühingud müüsid ühendusse ainult ühte liiki UANi ning seda liiki ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes.

| (24) | Sellepärast ei saanud kummagi eksportiva tootja normaalväärtuse aluseks võtta müüki omamaisel turul ning normaalväärtus tuli arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, lisades iga eksportija ühendusse eksporditava toote tootmiskuludele põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistliku kasumi. |
| --- | --- |

(24)

Sellepärast ei saanud kummagi eksportiva tootja normaalväärtuse aluseks võtta müüki omamaisel turul ning normaalväärtus tuli arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, lisades iga eksportija ühendusse eksporditava toote tootmiskuludele põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistliku kasumi.

| (25) | Tootmiskuludega seoses tuleb märkida, et energiakulud, nagu elektri- ja gaasikulud, kujutavad endast tootmiskulude suurimat osa ning olulist osa toodangu kogumaksumusest. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kontrolliti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud olid asjaomaste isikute raamatupidamises mõistlikult kajastatud. |
| --- | --- |

(25)

Tootmiskuludega seoses tuleb märkida, et energiakulud, nagu elektri- ja gaasikulud, kujutavad endast tootmiskulude suurimat osa ning olulist osa toodangu kogumaksumusest. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kontrolliti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud olid asjaomaste isikute raamatupidamises mõistlikult kajastatud.

| (26) | Uurimisel ei ilmnenud, et elektrikulud ei oleks olnud eksportivate tootjate raamatupidamises mõistlikult kajastatud. Sellega seoses märgitakse muu hulgas, et Alžeeria tootjate poolt uurimisperioodil tasutud elektrihinnad olid teiste riikide, näiteks Kanada ja Norra hindadega võrdlemisel kooskõlas rahvusvaheliste turuhindadega. Siiski ei saa öelda sama gaasihindade kohta. |
| --- | --- |

(26)

Uurimisel ei ilmnenud, et elektrikulud ei oleks olnud eksportivate tootjate raamatupidamises mõistlikult kajastatud. Sellega seoses märgitakse muu hulgas, et Alžeeria tootjate poolt uurimisperioodil tasutud elektrihinnad olid teiste riikide, näiteks Kanada ja Norra hindadega võrdlemisel kooskõlas rahvusvaheliste turuhindadega. Siiski ei saa öelda sama gaasihindade kohta.

| (27) | Gaasitarnete suhtes tehti energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal kindlaks, et tegelikult maksis Alžeeria tootja gaasi eest vähem kui viiendiku Alžeeria maagaasi ekspordihinnast. Lisaks viitavad kõik saadaval olevad andmed sellele, et Alžeeria siseturu gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi turuhindadest näiteks Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Jaapanis ja Euroopa Liidus. Need neli turgu esindavad kokku 46 % maailma gaasitarbimisest ja nende siseturgudel valitsev hinnatase kajastab kulusid mõistlikul määral. Peale selle oli kõnealuste äriühingute tasutud gaasihind oluliselt väiksem ühenduse tootjate makstavast gaasihinnast. |
| --- | --- |

(27)

Gaasitarnete suhtes tehti energiaturgudele spetsialiseerunud rahvusvaheliselt tunnustatud allikate avaldatud andmete põhjal kindlaks, et tegelikult maksis Alžeeria tootja gaasi eest vähem kui viiendiku Alžeeria maagaasi ekspordihinnast. Lisaks viitavad kõik saadaval olevad andmed sellele, et Alžeeria siseturu gaasihindu reguleeriti ja need olid palju väiksemad maagaasi turuhindadest näiteks Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Jaapanis ja Euroopa Liidus. Need neli turgu esindavad kokku 46 % maailma gaasitarbimisest ja nende siseturgudel valitsev hinnatase kajastab kulusid mõistlikul määral. Peale selle oli kõnealuste äriühingute tasutud gaasihind oluliselt väiksem ühenduse tootjate makstavast gaasihinnast.

| (28) | Eespool kirjeldatut arvestades võeti seisukoht, et Alžeerias uurimisperioodi ajal tasutud gaasihinnad ei saanud mõistlikult kajastada gaasi tootmise ja turustamisega seotud kulusid. Sellepärast korrigeeriti ühe koostööd tegeva eksportiva tootja, nimelt Fertiali gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti uurimisperioodi vältel kehtinud Alžeeria veeldatud maagaasi keskmine ekspordihind Prantsuse piiril ilma mereveo- ja veeldamiskuludeta, kuivõrd seda peeti kõige asjakohasemaks aluseks, sest avalikus teabes viidatakse eranditult Alžeeria päritolu gaasile. Prantsusmaad, mis on suurim Alžeeria gaasi turg ja kus kulud hinnas mõistlikult kajastuvad, võib pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teine koostööd tegev äriühing, Fertalge, ei kasutanud tooraineks maagaasi, sest ta toodab UANi kohapeal toodetavast ammooniumnitraadist ja uureast. Kuivõrd kohalikult toodetud ammooniumnitraadi maksumuses kajastus Alžeeria siseturu gaasihind, mida on mainitud eespool põhjenduses 27, korrigeeriti kõnealuse äriühingu kulusid vastavalt. |
| --- | --- |

(28)

Eespool kirjeldatut arvestades võeti seisukoht, et Alžeerias uurimisperioodi ajal tasutud gaasihinnad ei saanud mõistlikult kajastada gaasi tootmise ja turustamisega seotud kulusid. Sellepärast korrigeeriti ühe koostööd tegeva eksportiva tootja, nimelt Fertiali gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti uurimisperioodi vältel kehtinud Alžeeria veeldatud maagaasi keskmine ekspordihind Prantsuse piiril ilma mereveo- ja veeldamiskuludeta, kuivõrd seda peeti kõige asjakohasemaks aluseks, sest avalikus teabes viidatakse eranditult Alžeeria päritolu gaasile. Prantsusmaad, mis on suurim Alžeeria gaasi turg ja kus kulud hinnas mõistlikult kajastuvad, võib pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teine koostööd tegev äriühing, Fertalge, ei kasutanud tooraineks maagaasi, sest ta toodab UANi kohapeal toodetavast ammooniumnitraadist ja uureast. Kuivõrd kohalikult toodetud ammooniumnitraadi maksumuses kajastus Alžeeria siseturu gaasihind, mida on mainitud eespool põhjenduses 27, korrigeeriti kõnealuse äriühingu kulusid vastavalt.

| (29) | Sellepärast kasutati korrigeeritud gaasihindade arvesse võtmiseks kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul nende esitatud tootmiskulude ümberarvutamisel maagaasi hinda Prantsuse piiril ilma mereveo- ja veeldamiskuludeta. Selliselt ümber arvutatud tootmiskuludele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistlik kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(29)

Sellepärast kasutati korrigeeritud gaasihindade arvesse võtmiseks kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul nende esitatud tootmiskulude ümberarvutamisel maagaasi hinda Prantsuse piiril ilma mereveo- ja veeldamiskuludeta. Selliselt ümber arvutatud tootmiskuludele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistlik kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 6.

| (30) | Müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt kindlaks teha, sest kõnealuse kahe koostööd tegeva äriühingu tavapärane kaubandustegevus ei hõlmanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest kõnealused kaks koostööd tegevat tootjat on ainsad UANi tootjad Alžeerias. Ka artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada, sest eespool põhjenduses 28 märgitud põhjusel oleks tulnud samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvessevõtmiseks samuti korrigeerida. Ilmnes, et oli võimatu kindlaks määrata, kui palju peaks kõigi samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate omamaisel turul müüdud toodete tootmiskulusid korrigeerima, mistõttu oli võimatu kindlaks määrata ka kasumimarginaali. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(30)

Müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit ei olnud võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt kindlaks teha, sest kõnealuse kahe koostööd tegeva äriühingu tavapärane kaubandustegevus ei hõlmanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest kõnealused kaks koostööd tegevat tootjat on ainsad UANi tootjad Alžeerias. Ka artikli 2 lõike 6 punkti b ei saanud kohaldada, sest eespool põhjenduses 28 märgitud põhjusel oleks tulnud samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvessevõtmiseks samuti korrigeerida. Ilmnes, et oli võimatu kindlaks määrata, kui palju peaks kõigi samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate omamaisel turul müüdud toodete tootmiskulusid korrigeerima, mistõttu oli võimatu kindlaks määrata ka kasumimarginaali. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

| (31) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks mõistlikul meetodil. Kuivõrd sama üldkategooria toodete siseturg on Alžeerias äärmiselt väike, tuli hankida teavet teistelt tüüpilistelt turgudelt. Kaaluti avalikult kättesaadavat teavet lämmastikväetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on börsinimekirjadesse kantud äriühingute kohta laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Lisaks oli Põhja-Ameerikas arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Sellepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, kes leiti kuuluvat väetisesektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) müügikäivet Põhja-Ameerikas. Neid kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid (keskmiselt üle 80 % äriühingu/ärisegmendi käibest) ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Müügi-, üld- ja halduskulude määr oli 6,9 % käibest. Arvutatud keskmine kasumimäär oli 9,1 % käibest. Lisaks ei viita miski sellele, et nii määratud kasumisumma ületaks Alžeeria tootjate tavalist kasumit sama üldkategooria toodete müügist Alžeeria turul. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum kindlaks mõistlikul meetodil. Kuivõrd sama üldkategooria toodete siseturg on Alžeerias äärmiselt väike, tuli hankida teavet teistelt tüüpilistelt turgudelt. Kaaluti avalikult kättesaadavat teavet lämmastikväetiste ärisektoris tegutsevate suuremate äriühingute kohta. Leiti, et käesolevas uurimises on kõige asjakohasem kasutada vastavaid andmeid Põhja-Ameerika (Ameerika Ühendriikide ja Kanada) tootjatelt, sest kõnealuses piirkonnas on börsinimekirjadesse kantud äriühingute kohta laialdaselt saadaval usaldusväärset ja täielikku avalikku finantsteavet. Lisaks oli Põhja-Ameerikas arvestatav siseturu müügimaht ja küllaltki tugev konkurents nii omamaiste kui ka välisriikide äriühingute vahel. Sellepärast võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlaksmääramisel aluseks kolme sellise Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, kes leiti kuuluvat väetisesektori suurimate äriühingute hulka, arvestades nende sama kategooria toodete (lämmastikväetised) müügikäivet Põhja-Ameerikas. Neid kolme tootjat käsitleti kui lämmastikväetiseäri tüüpilisi tootjaid (keskmiselt üle 80 % äriühingu/ärisegmendi käibest) ning nende müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit käsitleti kui kõnealuses ärisegmendis edukalt tegutsevate tootjate puhul tüüpilisi. Müügi-, üld- ja halduskulude määr oli 6,9 % käibest. Arvutatud keskmine kasumimäär oli 9,1 % käibest. Lisaks ei viita miski sellele, et nii määratud kasumisumma ületaks Alžeeria tootjate tavalist kasumit sama üldkategooria toodete müügist Alžeeria turul.

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks ühendusse ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (33) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid. |
| --- | --- |

(33)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti kohanduste näol vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse neid tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Sellele vastavalt tehti kohandusi veo-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude erinevuste arvestamiseks, kui see oli asjakohane ja kui kontrollitud tõendid seda toetasid.

| (34) | Iga eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(34)

Iga eksportiva tootja dumpingumarginaali määramisel võeti algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt aluseks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (35) | Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil esines dumpingut võrreldes esialgsel uurimisel tuvastatuga koguni suuremal määral. Dumpingumarginaalid väljendatult CIF-hinnas ühenduse piiril on vahemikus 50–60 %. |
| --- | --- |

(35)

Uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil esines dumpingut võrreldes esialgsel uurimisel tuvastatuga koguni suuremal määral. Dumpingumarginaalid väljendatult CIF-hinnas ühenduse piiril on vahemikus 50–60 %.

2.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

2.1.   Alžeeria

| (36) | Kõnealused kaks koostööd teinud Alžeeria tootjat esindavad vaatlusaluse toote kogu importi sellest riigist ühendusse. Sellepärast uuriti seda, kas Alžeeria suhtes meetmete kehtetuks tunnistamisel dumping tõenäoliselt jätkub, teabe põhjal, mida need kaks koostööd teinud eksportivat tootjat andsid. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealused kaks koostööd teinud Alžeeria tootjat esindavad vaatlusaluse toote kogu importi sellest riigist ühendusse. Sellepärast uuriti seda, kas Alžeeria suhtes meetmete kehtetuks tunnistamisel dumping tõenäoliselt jätkub, teabe põhjal, mida need kaks koostööd teinud eksportivat tootjat andsid.

| (37) | Koostööd teinud Alžeeria tootjatel õnnestus vaatlusperioodil oma tootmismahtu kahekordistada, samal ajal suurendades tootmist umbes 20 %. Sellepärast on nende kasutamata tootmisvõimsus oluliselt kasvanud: vähem kui 100 000 tonnilt 300 000 – 350 000 tonnini. |
| --- | --- |

(37)

Koostööd teinud Alžeeria tootjatel õnnestus vaatlusperioodil oma tootmismahtu kahekordistada, samal ajal suurendades tootmist umbes 20 %. Sellepärast on nende kasutamata tootmisvõimsus oluliselt kasvanud: vähem kui 100 000 tonnilt 300 000 – 350 000 tonnini.

| (38) | Et Alžeeria siseturg on praegu ja tõenäoliselt ka tulevikus väike, saab tootmine kasvada ekspordi arvel. Kasutamata tootmisvõimsust rakendades võiksid kõnealused kaks koostööd teinud eksportijat tarnida 10–20 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(38)

Et Alžeeria siseturg on praegu ja tõenäoliselt ka tulevikus väike, saab tootmine kasvada ekspordi arvel. Kasutamata tootmisvõimsust rakendades võiksid kõnealused kaks koostööd teinud eksportijat tarnida 10–20 % ühenduse tarbimisest.

| (39) | Arvestades seda, et dumping uurimisperioodil jätkus, ning koostööd teinud Alžeeria tootjate tekitatud kasutamata tootmisvõimsust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Alžeeriast ühendusse. |
| --- | --- |

(39)

Arvestades seda, et dumping uurimisperioodil jätkus, ning koostööd teinud Alžeeria tootjate tekitatud kasutamata tootmisvõimsust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suureneb dumpinguhindadega ekspordi maht Alžeeriast ühendusse.

| (40) | Eespool kirjeldatu põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumpinguga eksport ühendusse jätkub. |
| --- | --- |

(40)

Eespool kirjeldatu põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumpinguga eksport ühendusse jätkub.

| (41) | Leiti, et mõlema äriühingu normaalväärtus uurimisperioodil oluliselt ületas ELi turuhindu. Ei saa välistada, et tõenäoliselt jätkavad Alžeeria eksportivad tootjad müüki ühendusse dumpinguhindadega, hoolimata sellest, kas nad peavad tasuma tollimakse või mitte. |
| --- | --- |

(41)

Leiti, et mõlema äriühingu normaalväärtus uurimisperioodil oluliselt ületas ELi turuhindu. Ei saa välistada, et tõenäoliselt jätkavad Alžeeria eksportivad tootjad müüki ühendusse dumpinguhindadega, hoolimata sellest, kas nad peavad tasuma tollimakse või mitte.

2.2.   Ukraina, Valgevene ja Venemaa arvestusliku normaalväärtuse ja kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade vaheline seos

2.2.1.   Ukraina ja Valgevene: siseturu müügihinnad võrdlusriigi põhjal

| (42) | UANi müügihindu Ukraina ja Valgevene siseturul võrreldi kolmandatesse riikidesse eksportimise hindadega. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd Valgevenet käsitletakse kui mitteturumajanduslikku riiki ning Ukrainat ei peetud aegumise läbivaatamise taotluse (5) esitamise ajal turumajandusriigiks, tuli nende kahe riigi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrata andmete põhjal, mis saadi kolmanda turumajandusriigi tootjatelt. Algatamisteates nimetati Ameerika Ühendriike kui sobivat võrdlusriiki, kus on avatud konkurentsivõimeline turg ja kus tootjad seisavad silmitsi impordist tingitud arvestatava konkurentsiga. |
| --- | --- |

(42)

UANi müügihindu Ukraina ja Valgevene siseturul võrreldi kolmandatesse riikidesse eksportimise hindadega. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd Valgevenet käsitletakse kui mitteturumajanduslikku riiki ning Ukrainat ei peetud aegumise läbivaatamise taotluse (5) esitamise ajal turumajandusriigiks, tuli nende kahe riigi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrata andmete põhjal, mis saadi kolmanda turumajandusriigi tootjatelt. Algatamisteates nimetati Ameerika Ühendriike kui sobivat võrdlusriiki, kus on avatud konkurentsivõimeline turg ja kus tootjad seisavad silmitsi impordist tingitud arvestatava konkurentsiga.

| (43) | Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi seoses võrdlusriigi valikuga. |
| --- | --- |

(43)

Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi seoses võrdlusriigi valikuga.

| (44) | Euroopa väetiseimportijate ühendus (EFIA) pakkus välja Alžeeria või Venemaa kui paremad kandidaadid, arvestades nende soodsamat juurdepääsu peamisele toorainele ehk gaasile ning samuti seda, et tegu on sama uurimise käigus vaadeldavate turumajandusriikidega. Sellega seoses tuleks märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis a nõutakse enne muude kaalutluste arvestamist “sobiva” kolmanda turumajandusriigi valimist. Ehkki juurdepääs toorainele on võrdlusriigi valikul oluline tegur, tuleks samuti märkida, et need riigid olid oma kahesuguse gaasihinna tõttu tegelikult võrdlusriigiks sobimatud. Nendes kahes riigis ei kajasta siseturuklientidelt nõutav hind tõepoolest gaasi turuväärtust. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa väetiseimportijate ühendus (EFIA) pakkus välja Alžeeria või Venemaa kui paremad kandidaadid, arvestades nende soodsamat juurdepääsu peamisele toorainele ehk gaasile ning samuti seda, et tegu on sama uurimise käigus vaadeldavate turumajandusriikidega. Sellega seoses tuleks märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis a nõutakse enne muude kaalutluste arvestamist “sobiva” kolmanda turumajandusriigi valimist. Ehkki juurdepääs toorainele on võrdlusriigi valikul oluline tegur, tuleks samuti märkida, et need riigid olid oma kahesuguse gaasihinna tõttu tegelikult võrdlusriigiks sobimatud. Nendes kahes riigis ei kajasta siseturuklientidelt nõutav hind tõepoolest gaasi turuväärtust.

| (45) | Mõned huvitatud isikud väitsid, samas oma väidet põhjendamata, et Vene ja Alžeeria tootmisprotsessid sarnanevad rohkem tootmisprotsessidega Ukrainas ja Valgevenes. Alžeeriat soovitati ka selle põhjendusega, et sealne tootmistase on sarnasem Ukraina omaga. Sellega seoses tuleb rõhutada, et nii Ukrainas, Valgevenes kui ka Ameerika Ühendriikides on kõigis vertikaalselt integreeritud tootjaid, kuid Alžeerias kindlasti mitte. |
| --- | --- |

(45)

Mõned huvitatud isikud väitsid, samas oma väidet põhjendamata, et Vene ja Alžeeria tootmisprotsessid sarnanevad rohkem tootmisprotsessidega Ukrainas ja Valgevenes. Alžeeriat soovitati ka selle põhjendusega, et sealne tootmistase on sarnasem Ukraina omaga. Sellega seoses tuleb rõhutada, et nii Ukrainas, Valgevenes kui ka Ameerika Ühendriikides on kõigis vertikaalselt integreeritud tootjaid, kuid Alžeerias kindlasti mitte.

| (46) | Koostööd teinud Ukraina tootja pakkus Ameerika Ühendriikide asemel välja Bulgaaria või Rumeenia. Seda ettepanekut siiski ei põhjendatud. Lisaks on oluline Bulgaaria või Rumeenia vastu rääkiv tegur see, et erinevalt Ameerika Ühendriikidest on nende riikide siseturud väikesed ja tootjate arv piiratud. |
| --- | --- |

(46)

Koostööd teinud Ukraina tootja pakkus Ameerika Ühendriikide asemel välja Bulgaaria või Rumeenia. Seda ettepanekut siiski ei põhjendatud. Lisaks on oluline Bulgaaria või Rumeenia vastu rääkiv tegur see, et erinevalt Ameerika Ühendriikidest on nende riikide siseturud väikesed ja tootjate arv piiratud.

| (47) | Sellepärast kinnitati uurimisel, et Ameerika Ühendriigid on sobiv võrdlusriik. Võeti ühendust mitmete eri tootjate ja tootjate ühendustega Ameerika Ühendriikides ning kutsuti neid tegema koostööd, mis seisnes küsimustiku täitmises. Üks Ameerika Ühendriikide tootja tegi uurimisel täielikku koostööd. Sellest tulenevalt võeti arvutustes aluseks kontrollitud teave sellelt ainsalt koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootjalt, kes esitas täielikult vastatud küsimustiku. |
| --- | --- |

(47)

Sellepärast kinnitati uurimisel, et Ameerika Ühendriigid on sobiv võrdlusriik. Võeti ühendust mitmete eri tootjate ja tootjate ühendustega Ameerika Ühendriikides ning kutsuti neid tegema koostööd, mis seisnes küsimustiku täitmises. Üks Ameerika Ühendriikide tootja tegi uurimisel täielikku koostööd. Sellest tulenevalt võeti arvutustes aluseks kontrollitud teave sellelt ainsalt koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootjalt, kes esitas täielikult vastatud küsimustiku.

2.2.2.   Valgevene

| (48) | Ainus koostööd teinud Valgevene tootja oli ka ainus sellest riigist eksportiv tootja, kuid uurimisperioodil polnud tal ühendusse eksportimisest tulenevat käivet. |
| --- | --- |

(48)

Ainus koostööd teinud Valgevene tootja oli ka ainus sellest riigist eksportiv tootja, kuid uurimisperioodil polnud tal ühendusse eksportimisest tulenevat käivet.

| (49) | Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja hinnakäitumist, tema ainsat eksporditurgu ning tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitas koostööd teinud eksportiv tootja, kellele on viidatud põhjenduses 48. |
| --- | --- |

(49)

Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja hinnakäitumist, tema ainsat eksporditurgu ning tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitas koostööd teinud eksportiv tootja, kellele on viidatud põhjenduses 48.

| (50) | Koostööd teinud eksportiva tootja esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse (Ameerika Ühendriigid) eksportimise hinnad jäid allapoole Valgevene puhul arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 10-15 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse. Varusid ja tootmismahtu, aga ka ekspordihindade võrdlust ühenduse hinnatasemega käsitletakse käesolevas tekstis edaspidi. |
| --- | --- |

(50)

Koostööd teinud eksportiva tootja esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse (Ameerika Ühendriigid) eksportimise hinnad jäid allapoole Valgevene puhul arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 10-15 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse. Varusid ja tootmismahtu, aga ka ekspordihindade võrdlust ühenduse hinnatasemega käsitletakse käesolevas tekstis edaspidi.

2.2.3.   Ukraina

| (51) | Uurimisel tegid koostööd kaks eksportivat tootjat, kuid kummalgi ei olnud uurimisperioodil ühendusse eksportimisest tulenevat käivet. Puuduvad viited selle kohta, et Ukrainas oleks rohkem eksportivaid tootjaid. |
| --- | --- |

(51)

Uurimisel tegid koostööd kaks eksportivat tootjat, kuid kummalgi ei olnud uurimisperioodil ühendusse eksportimisest tulenevat käivet. Puuduvad viited selle kohta, et Ukrainas oleks rohkem eksportivaid tootjaid.

| (52) | Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja hinnakäitumist, tema ainsat eksporditurgu ning tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitasid kaks koostööd teinud eksportivat tootjat, kellele on viidatud põhjenduses 51. |
| --- | --- |

(52)

Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootja hinnakäitumist, tema ainsat eksporditurgu ning tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitasid kaks koostööd teinud eksportivat tootjat, kellele on viidatud põhjenduses 51.

| (53) | Kõnealused kaks koostööd teinud tootjat esindasid uurimisperioodil 48 % Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordist Ameerika Ühendriikidesse. Ülejäänud Ameerika Ühendriikidesse imporditud UANi tootis samuti üks koostööd teinud tootjatest, kuid selle eksportis mitteseotud Ukraina äriühing, kes ei tooda UANi. |
| --- | --- |

(53)

Kõnealused kaks koostööd teinud tootjat esindasid uurimisperioodil 48 % Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordist Ameerika Ühendriikidesse. Ülejäänud Ameerika Ühendriikidesse imporditud UANi tootis samuti üks koostööd teinud tootjatest, kuid selle eksportis mitteseotud Ukraina äriühing, kes ei tooda UANi.

| (54) | Koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse eksportimise hinnad jäid allapoole Ukraina puhul arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 20-30 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse. Varusid ja tootmismahtu, aga ka nende ekspordihindade võrdlust ühenduse hinnatasemega käsitletakse käesolevas tekstis edaspidi. |
| --- | --- |

(54)

Koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse eksportimise hinnad jäid allapoole Ukraina puhul arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 20-30 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse. Varusid ja tootmismahtu, aga ka nende ekspordihindade võrdlust ühenduse hinnatasemega käsitletakse käesolevas tekstis edaspidi.

2.2.4.   Venemaa

| (55) | Uurimisel tegid koostööd kaks ühte ja samasse kontserni kuuluvat eksportivat tootjat, kuid kummalgi ei olnud uurimisperioodil ühendusse eksportimisest tulenevat käivet. |
| --- | --- |

(55)

Uurimisel tegid koostööd kaks ühte ja samasse kontserni kuuluvat eksportivat tootjat, kuid kummalgi ei olnud uurimisperioodil ühendusse eksportimisest tulenevat käivet.

| (56) | On teada, et uurimisperioodil oli Venemaal üks tootja, kes ei osalenud uurimises. Selliste koostööd mitte teinud tootjate puhul analüüsiti Eurostatist ja muudest allikatest saadud teavet. Selle põhjal tehti kindlaks, et ühendusse ei eksporditud UANi muudest allikatest kui koostööd teinud tootjatelt. Siiski ei olnud võimalik hankida usaldusväärset teavet koostööd mitte teinud äriühingu tootmisvõimsuse ja tootmismahu, varude ja käibe kohta. Vastupidisele viitava materjali puudumisel eeldati, et koostööd mitte teinud äriühingu kohta tehtud järeldused on kooskõlas nende järeldustega, mida tehakse koostööd teinud äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(56)

On teada, et uurimisperioodil oli Venemaal üks tootja, kes ei osalenud uurimises. Selliste koostööd mitte teinud tootjate puhul analüüsiti Eurostatist ja muudest allikatest saadud teavet. Selle põhjal tehti kindlaks, et ühendusse ei eksporditud UANi muudest allikatest kui koostööd teinud tootjatelt. Siiski ei olnud võimalik hankida usaldusväärset teavet koostööd mitte teinud äriühingu tootmisvõimsuse ja tootmismahu, varude ja käibe kohta. Vastupidisele viitava materjali puudumisel eeldati, et koostööd mitte teinud äriühingu kohta tehtud järeldused on kooskõlas nende järeldustega, mida tehakse koostööd teinud äriühingute kohta.

| (57) | Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel ning nende tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitasid koostööd teinud eksportivad tootjad, kellele on viidatud põhjenduses 55. |
| --- | --- |

(57)

Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport ühendusse ja ei saanud teha dumpingu kohta põhjendatud järeldusi, uuriti selleks, et teha kindlaks, kas meetmete kehtetuks tunnistamise korral võib dumping tõenäoliselt korduda, koostööd teinud tootjate hinnakäitumist teistel eksporditurgudel ning nende tootmismahtu ja varusid. Analüüsi aluseks võeti teave, mida esitasid koostööd teinud eksportivad tootjad, kellele on viidatud põhjenduses 55.

| (58) | Uuriti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud kajastusid mõistlikult asjaomaste isikute raamatupidamisdokumentides. Tehti kindlaks, et Vene tootjate poolt siseturul tasutud gaasihind oli ligikaudu üks viiendik Vene maagaasi ekspordihinnast. Kõik kättesaadavad andmed viitavad sellele, et Vene siseturu gaasihindu reguleeriti ja need on palju väiksemad reguleerimata turgudel makstavatest maagaasihindadest. Seetõttu korrigeeriti Vene tootjate gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (“Waidhaus”) ilma veokuludeta. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad – võib käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(58)

Uuriti, kas vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud kajastusid mõistlikult asjaomaste isikute raamatupidamisdokumentides. Tehti kindlaks, et Vene tootjate poolt siseturul tasutud gaasihind oli ligikaudu üks viiendik Vene maagaasi ekspordihinnast. Kõik kättesaadavad andmed viitavad sellele, et Vene siseturu gaasihindu reguleeriti ja need on palju väiksemad reguleerimata turgudel makstavatest maagaasihindadest. Seetõttu korrigeeriti Vene tootjate gaasikulusid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 muudelt tüüpilistelt turgudelt saadud andmete põhjal. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (“Waidhaus”) ilma veokuludeta. Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad – võib käsitleda kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

| (59) | Normaalväärtus arvutati eksporditava tooteliigi tootmiskulude põhjal pärast põhjenduses 58 nimetatud gaasikulu korrigeerimist; lisati ka mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(59)

Normaalväärtus arvutati eksporditava tooteliigi tootmiskulude põhjal pärast põhjenduses 58 nimetatud gaasikulu korrigeerimist; lisati ka mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 6.

| (60) | Nagu Alžeeriagi puhul ei olnud müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigu kohaselt kindlaks teha, sest seotud tootjate tavapärane kaubandustegevus ei sisaldanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Ka artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest uurimisse olid kaasatud ainult need kaks tootjat. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool põhjenduses 58 märgitud põhjustel oleks tulnud samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvesse võtmiseks samuti korrigeerida. Ilmnes, et oli võimatu kindlaks määrata, kui palju peaks kõigi samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate omamaisel turul müüdud toodete tootmiskulusid korrigeerima, mistõttu oli võimatu kindlaks määrata ka kasumimarginaali. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(60)

Nagu Alžeeriagi puhul ei olnud müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigu kohaselt kindlaks teha, sest seotud tootjate tavapärane kaubandustegevus ei sisaldanud vaatlusaluse toote tüüpilist müüki omamaisel turul. Ka artikli 2 lõike 6 punkti a ei saanud kohaldada, sest uurimisse olid kaasatud ainult need kaks tootjat. Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, sest eespool põhjenduses 58 märgitud põhjustel oleks tulnud samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate toodete tootmiskulusid gaasikulude arvesse võtmiseks samuti korrigeerida. Ilmnes, et oli võimatu kindlaks määrata, kui palju peaks kõigi samasse kaupade üldkategooriasse kuuluvate omamaisel turul müüdud toodete tootmiskulusid korrigeerima, mistõttu oli võimatu kindlaks määrata ka kasumimarginaali. Sellepärast määrati müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

| (61) | Nagu Alžeeria puhul ja nagu on selgitatud eespool põhjenduses 31, võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi määramisel aluseks nimetatud kolme Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum. Tuleb märkida, et selliselt määratud kasumisumma ei ületanud kõnealuste Vene tootjate kasumit sama üldkategooria toodete müügist nende siseturul. |
| --- | --- |

(61)

Nagu Alžeeria puhul ja nagu on selgitatud eespool põhjenduses 31, võeti müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi määramisel aluseks nimetatud kolme Põhja-Ameerika tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum. Tuleb märkida, et selliselt määratud kasumisumma ei ületanud kõnealuste Vene tootjate kasumit sama üldkategooria toodete müügist nende siseturul.

| (62) | Tehti kindlaks, et kahe koostööd teinud tootja eksport toimus agendilepingu alusel kahe sidusettevõtja kaudu, kellest ühe asukoht oli Šveitsis ja teise asukoht Briti Neitsisaartel. Nimetatud teine ettevõtja lõpetas oma tegevuse 2005. aasta algul. Ekspordihinna määramisel võeti aluseks ekspordihinnad, mida tegelikult maksti või tuli maksta esimesele sõltumatule kliendile nende peamisel eksporditurul Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(62)

Tehti kindlaks, et kahe koostööd teinud tootja eksport toimus agendilepingu alusel kahe sidusettevõtja kaudu, kellest ühe asukoht oli Šveitsis ja teise asukoht Briti Neitsisaartel. Nimetatud teine ettevõtja lõpetas oma tegevuse 2005. aasta algul. Ekspordihinna määramisel võeti aluseks ekspordihinnad, mida tegelikult maksti või tuli maksta esimesele sõltumatule kliendile nende peamisel eksporditurul Ameerika Ühendriikides.

| (63) | Kahe koostööd teinud sidusettevõtja esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse eksportimise hinnad jäid allapoole Venemaa kohta arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 2–6 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse. |
| --- | --- |

(63)

Kahe koostööd teinud sidusettevõtja esitatud andmetest ilmnes, et kolmandatesse riikidesse eksportimise hinnad jäid allapoole Venemaa kohta arvutatud normaalväärtuse. Uurimisel tehti kindlaks, et uurimisperioodil oli see hinnaerinevus üldiselt vahemikus 2–6 %. See võib viidata tõenäolisusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kordub dumpinguhindadega eksport ühendusse.

2.3.   Kasutamata tootmisvõimsus Ukrainas, Valgevenes ja Venemaal

| (64) | Uuriti ka olemasoleva kasutamata tootmisvõimsuse võimalikku mõju. Ei Venemaal ega Ukrainas ei ole märkimisväärset UANi siseturgu. Vaatlusaluse toote siseturgu Valgevenes peetakse seevastu oluliseks. |
| --- | --- |

(64)

Uuriti ka olemasoleva kasutamata tootmisvõimsuse võimalikku mõju. Ei Venemaal ega Ukrainas ei ole märkimisväärset UANi siseturgu. Vaatlusaluse toote siseturgu Valgevenes peetakse seevastu oluliseks.

| (65) | Valgevene ainutootja suurendas vaatlusperioodi jooksul oma tootmismahtu 14 % võrra ning tootis uurimisperioodil peaaegu täisvõimsusel. Tema tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Ta müüs 60 % oma toodangust siseturul ning ülejääk eksporditi Ameerika Ühendriikidesse. Sellest võib järeldada, et kõnealusel tootjal ei ole vaba kasutamata tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(65)

Valgevene ainutootja suurendas vaatlusperioodi jooksul oma tootmismahtu 14 % võrra ning tootis uurimisperioodil peaaegu täisvõimsusel. Tema tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Ta müüs 60 % oma toodangust siseturul ning ülejääk eksporditi Ameerika Ühendriikidesse. Sellest võib järeldada, et kõnealusel tootjal ei ole vaba kasutamata tootmisvõimsust.

| (66) | Ainus koostööd teinud Vene tootja suurendas vaatlusperioodi jooksul oma tootmismahtu 78 % võrra. Tema tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Esitatud teabe kohaselt on sellel tootjal siiski olulisel määral ehk ligikaudu 600 000–700 000 tonni kasutamata tootmisvõimsust UANi-toodangu suurendamiseks ning ta võiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasutada seda vaba tootmisvõimsust selleks, et suurendada eksporti ühenduse turule. Kõnealuse äriühingu poolt selle perioodi jooksul tehtud investeeringud viitavad võimalusele, et tootmisvõimsus veelgi kasvab. Hinnangute kohaselt on kogu Venemaal kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 600 000–700 000 tonni, mis vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest. Vaatlusperioodi jooksul kasvas eksport kolmandatesse riikidesse 79 % võrra. |
| --- | --- |

(66)

Ainus koostööd teinud Vene tootja suurendas vaatlusperioodi jooksul oma tootmismahtu 78 % võrra. Tema tootmisvõimsus jäi sama perioodi jooksul stabiilseks. Esitatud teabe kohaselt on sellel tootjal siiski olulisel määral ehk ligikaudu 600 000–700 000 tonni kasutamata tootmisvõimsust UANi-toodangu suurendamiseks ning ta võiks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasutada seda vaba tootmisvõimsust selleks, et suurendada eksporti ühenduse turule. Kõnealuse äriühingu poolt selle perioodi jooksul tehtud investeeringud viitavad võimalusele, et tootmisvõimsus veelgi kasvab. Hinnangute kohaselt on kogu Venemaal kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 600 000–700 000 tonni, mis vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest. Vaatlusperioodi jooksul kasvas eksport kolmandatesse riikidesse 79 % võrra.

| (67) | Samal ajal jäi ainsa koostööd teinud Vene tootja siseturukäive väikeseks, moodustades vähem kui 5 % kogu müügikäibest. Kuivõrd omamaine turg ei suuda suurenenud toodangut ära tarbida, läheb tootmismahu suurendamisel tekkiv toodang tõenäoliselt ekspordiks. |
| --- | --- |

(67)

Samal ajal jäi ainsa koostööd teinud Vene tootja siseturukäive väikeseks, moodustades vähem kui 5 % kogu müügikäibest. Kuivõrd omamaine turg ei suuda suurenenud toodangut ära tarbida, läheb tootmismahu suurendamisel tekkiv toodang tõenäoliselt ekspordiks.

| (68) | Ukrainas suurendasid kaks koostööd teinud tootjat oma tootmismahu uurimisperioodi vältel kaheteistkordseks. Tootmisvõimsus suurenes samal perioodil ligi viis korda. Samuti on neil olulisel määral kasutamata tootmisvõimsust, mille arvel saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule. Hinnangute kohaselt on kogu Ukrainas kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 700 000–800 000 tonni, mis vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest. Vaatlusperioodi jooksul kasvas eksport kolmandatesse riikidesse kaheksakordseks. |
| --- | --- |

(68)

Ukrainas suurendasid kaks koostööd teinud tootjat oma tootmismahu uurimisperioodi vältel kaheteistkordseks. Tootmisvõimsus suurenes samal perioodil ligi viis korda. Samuti on neil olulisel määral kasutamata tootmisvõimsust, mille arvel saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule. Hinnangute kohaselt on kogu Ukrainas kasutamata tootmisvõimsust vähemalt 700 000–800 000 tonni, mis vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest. Vaatlusperioodi jooksul kasvas eksport kolmandatesse riikidesse kaheksakordseks.

| (69) | Ukraina siseturukäive jäi vaatlusperioodil väikeseks, moodustades keskmiselt vähem kui 2 % kogukäibest. Tuleks märkida, et sealse siseturu kasv ei suuda pidada sammu tootmismahu kasvuga ja seetõttu läheb tootmismahu suurendamisel tekkiv toodang tõenäoliselt ekspordiks. |
| --- | --- |

(69)

Ukraina siseturukäive jäi vaatlusperioodil väikeseks, moodustades keskmiselt vähem kui 2 % kogukäibest. Tuleks märkida, et sealse siseturu kasv ei suuda pidada sammu tootmismahu kasvuga ja seetõttu läheb tootmismahu suurendamisel tekkiv toodang tõenäoliselt ekspordiks.

| (70) | Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et koostööd teinud tootjatel, välja arvatud Valgevene tootja, on olulisel määral kasutamata tootmisvõimsust, mille arvel saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule. |
| --- | --- |

(70)

Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et koostööd teinud tootjatel, välja arvatud Valgevene tootja, on olulisel määral kasutamata tootmisvõimsust, mille arvel saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendada eksporti ühenduse turule.

2.4.   Kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade ja ühenduse hinnataseme vaheline seos

| (71) | Tuleb märkida, et uurimisperioodil oli ühenduse tootjate üldine hinnatase ühenduses madalam kui kolmandatesse riikidesse, eriti Ameerika Ühendriikidesse eksportivate tootjate keskmine ekspordihindade tase. See on seletatav tõsiasjaga, et gaasihindade (mis moodustavad rohkem kui 50 % tootmiskuludest) ja seega ka UANi hindade tase oli Ameerika Ühendriikides kõrgem kui Euroopas, st UANi eest maksti Ameerika Ühendriikides kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(71)

Tuleb märkida, et uurimisperioodil oli ühenduse tootjate üldine hinnatase ühenduses madalam kui kolmandatesse riikidesse, eriti Ameerika Ühendriikidesse eksportivate tootjate keskmine ekspordihindade tase. See on seletatav tõsiasjaga, et gaasihindade (mis moodustavad rohkem kui 50 % tootmiskuludest) ja seega ka UANi hindade tase oli Ameerika Ühendriikides kõrgem kui Euroopas, st UANi eest maksti Ameerika Ühendriikides kõrgemat hinda.

| (72) | Tuleb märkida, et asjaomastest riikidest Ameerika Ühendriikidesse eksportimise hindade tase oli keskmiselt madalam vastavatest normaalväärtustest, ehkki hinnatase oli Ameerika Ühendriikides kõrgem kui ühenduses. Sellepärast võib järeldada, et mis tahes müük EÜ turule toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(72)

Tuleb märkida, et asjaomastest riikidest Ameerika Ühendriikidesse eksportimise hindade tase oli keskmiselt madalam vastavatest normaalväärtustest, ehkki hinnatase oli Ameerika Ühendriikides kõrgem kui ühenduses. Sellepärast võib järeldada, et mis tahes müük EÜ turule toimuks tõenäoliselt dumpinguhindadega.

2.5.   Stiimul müügi suunamiseks teistelt turgudelt ühendusse

| (73) | Valgevenes on kiiresti kasvav siseturg, kus ainutootja müüb kaks kolmandikku oma toodangust. Arvestades, et uurimisperioodil oli sealne siseturuhind rohkem kui poole madalamal ühenduse hinnatasemest, suunab Valgevene tootja ratsionaalse majandusliku otsuse põhjal tõenäoliselt olulisi koguseid, mida praegu müüakse omamaisel turul, ühenduse turule dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(73)

Valgevenes on kiiresti kasvav siseturg, kus ainutootja müüb kaks kolmandikku oma toodangust. Arvestades, et uurimisperioodil oli sealne siseturuhind rohkem kui poole madalamal ühenduse hinnatasemest, suunab Valgevene tootja ratsionaalse majandusliku otsuse põhjal tõenäoliselt olulisi koguseid, mida praegu müüakse omamaisel turul, ühenduse turule dumpinguhindadega.

| (74) | Sellega seoses tuleb samuti märkida, et Valgevene tootjal, kes praegu ekspordib ülejäänud kolmandiku oma toodangust teistele turgudele, oleksid ühendusse eksportimisel, arvestades tema paiknemist ühenduse piiri lähedal, olulised transpordikuludega seotud eelised võrreldes selle Valgevene tootja teiste potentsiaalsete eksporditurgudega näiteks Ameerika Ühendriikides, Argentiinas või Austraalias. |
| --- | --- |

(74)

Sellega seoses tuleb samuti märkida, et Valgevene tootjal, kes praegu ekspordib ülejäänud kolmandiku oma toodangust teistele turgudele, oleksid ühendusse eksportimisel, arvestades tema paiknemist ühenduse piiri lähedal, olulised transpordikuludega seotud eelised võrreldes selle Valgevene tootja teiste potentsiaalsete eksporditurgudega näiteks Ameerika Ühendriikides, Argentiinas või Austraalias.

| (75) | Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et tõenäoliselt võib Valgevene tootja meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunata olulise osa oma müügist dumpinguhindadega ümber ühenduse turule, sest selleks on olemas tugevad majanduslikud stiimulid. |
| --- | --- |

(75)

Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et tõenäoliselt võib Valgevene tootja meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunata olulise osa oma müügist dumpinguhindadega ümber ühenduse turule, sest selleks on olemas tugevad majanduslikud stiimulid.

| (76) | Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt ühendusse, ei olnud võimalik kindlaks teha dumpingut nendest riikidest ühendusse eksportimisel, nagu on juba selgitatud eespool põhjenduses 20. Sellest hoolimata, nagu on selgitatud eespool 2. punktis, on uurimine näidanud, et vastavalt arvutustele, mis põhinevad andmetel tegeliku ekspordi kohta nendest riikidest nende peamisele eksporditurule Ameerika Ühendriikides, on olemas dumpingu kordumise tõenäolisus. |
| --- | --- |

(76)

Kuivõrd uurimisperioodil puudus eksport Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt ühendusse, ei olnud võimalik kindlaks teha dumpingut nendest riikidest ühendusse eksportimisel, nagu on juba selgitatud eespool põhjenduses 20. Sellest hoolimata, nagu on selgitatud eespool 2. punktis, on uurimine näidanud, et vastavalt arvutustele, mis põhinevad andmetel tegeliku ekspordi kohta nendest riikidest nende peamisele eksporditurule Ameerika Ühendriikides, on olemas dumpingu kordumise tõenäolisus.

3.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (77) | Eespool punktides 1–5 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lisatoodang eksporditakse ühendusse või praegu ühendusevälistesse riikidesse eksporditav või siseturul müüdav toodang suunatakse ühenduse turule olulistes kogustes. On tõenäoline, et sellisel ekspordil ühendusse kasutatakse dumpinguhindu, eriti selleks, et võita tagasi kaotatud turuosasid ühenduses. Sellest saab järeldada, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, hakatakse tulevikus ühendusse eksportima suuremaid koguseid dumpinguhindadega. Lisaks tuleks märkida, et ülemereturgude puhul on transpordikulud suuremad kui ühenduse turu puhul, nimelt kui pidada silmas müüki naaberriikidest, nagu Ukrainast ja Valgevenest Ida-Euroopasse või Alžeeriast Lõuna-Euroopasse. |
| --- | --- |

(77)

Eespool punktides 1–5 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lisatoodang eksporditakse ühendusse või praegu ühendusevälistesse riikidesse eksporditav või siseturul müüdav toodang suunatakse ühenduse turule olulistes kogustes. On tõenäoline, et sellisel ekspordil ühendusse kasutatakse dumpinguhindu, eriti selleks, et võita tagasi kaotatud turuosasid ühenduses. Sellest saab järeldada, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, hakatakse tulevikus ühendusse eksportima suuremaid koguseid dumpinguhindadega. Lisaks tuleks märkida, et ülemereturgude puhul on transpordikulud suuremad kui ühenduse turu puhul, nimelt kui pidada silmas müüki naaberriikidest, nagu Ukrainast ja Valgevenest Ida-Euroopasse või Alžeeriast Lõuna-Euroopasse.

| (78) | Mis puudutab Alžeeriast pärit toodangu importi ühendusse, kuivõrd see leiab siiani aset dumpinguhindadega, ning samuti arvestades eespool esitatud analüüsi seoses vabade mahtude ja hinnatasemete võrdlusega, siis tulevikus dumping Alžeeriast tõenäoliselt jätkub. Arvestades seda, et uurimisperioodil oli ühendus Alžeeria ainus eksporditurg, on väga tõenäoline, et Alžeeria tootjad suunaksid oma suurendatud ekspordimahu peamiselt sellele turule. |
| --- | --- |

(78)

Mis puudutab Alžeeriast pärit toodangu importi ühendusse, kuivõrd see leiab siiani aset dumpinguhindadega, ning samuti arvestades eespool esitatud analüüsi seoses vabade mahtude ja hinnatasemete võrdlusega, siis tulevikus dumping Alžeeriast tõenäoliselt jätkub. Arvestades seda, et uurimisperioodil oli ühendus Alžeeria ainus eksporditurg, on väga tõenäoline, et Alžeeria tootjad suunaksid oma suurendatud ekspordimahu peamiselt sellele turule.

| (79) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub (Alžeeriast) ja kordub (Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt). |
| --- | --- |

(79)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub (Alžeeriast) ja kordub (Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt).

D.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (80) | Ühenduses toodab vaatlusalust toodet 12 tootjat, kelle toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Ühenduses toodab vaatlusalust toodet 12 tootjat, kelle toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (81) | Tuleb märkida, et võrreldes olukorraga esialgsel uurimisel, on Hydro Agri äriühingud saanud uue nimetuse Yara. Euroopa Liidu 2004. aasta laienemise tulemusel on viis äriühingut saanud ühenduse tootmisharu osaks. |
| --- | --- |

(81)

Tuleb märkida, et võrreldes olukorraga esialgsel uurimisel, on Hydro Agri äriühingud saanud uue nimetuse Yara. Euroopa Liidu 2004. aasta laienemise tulemusel on viis äriühingut saanud ühenduse tootmisharu osaks.

| (82) | Ühenduse 12 tootja seast tegid 10 äriühingut uurimisel koostööd ning üheksat nimetati läbivaatamistaotluses. Ülejäänud kaks tootjat (edaspidi “teised ühenduse tootjad”) ei andnud endast märku. Seega nõustusid koostööd tegema järgmised 10 tootjat:






  — | Achema AB (Leedu), |
| --- | --- | --- |

(82)

Ühenduse 12 tootja seast tegid 10 äriühingut uurimisel koostööd ning üheksat nimetati läbivaatamistaotluses. Ülejäänud kaks tootjat (edaspidi “teised ühenduse tootjad”) ei andnud endast märku. Seega nõustusid koostööd tegema järgmised 10 tootjat:

—

Achema AB (Leedu),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria),

| — | DSM Agro (Madalmaad), |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Madalmaad),

| — | Duslo AS (Slovakkia), |
| --- | --- |

—

Duslo AS (Slovakkia),

| — | Fertiberia SA (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Hispaania),

| — | Grande Paroisse SA (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Prantsusmaa),

| — | Lovochemie AS (Tšehhi Vabariik), |
| --- | --- |

—

Lovochemie AS (Tšehhi Vabariik),

| — | Nitrogénművek Rt (Ungari), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungari),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksamaa),

| — | Yara (Madalmaad, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Yara (Madalmaad, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriik).

| (83) | Et need 10 ühenduse tootjat andsid uurimisperioodil 75 % ühenduse kogutoodangust, leitakse, et eespool loetletud 10 tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Sellepärast käsitletakse neid kui ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi “ühenduse tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(83)

Et need 10 ühenduse tootjat andsid uurimisperioodil 75 % ühenduse kogutoodangust, leitakse, et eespool loetletud 10 tootjat esindavad põhiosa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Sellepärast käsitletakse neid kui ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi “ühenduse tootmisharuks”.

| (84) | Nagu eespool põhjendustes 10, 15 ja 16 märgitud, moodustati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt vastused küsimustikule. Lisaks esitasid ülejäänud kaebuse esitanud tootjad ning uurimist toetavad tootjad nõuetekohaselt teatavaid kahju analüüsimiseks vajalikke üldandmeid. |
| --- | --- |

(84)

Nagu eespool põhjendustes 10, 15 ja 16 märgitud, moodustati neljast äriühingust koosnev valim. Kõik valimisse arvatud ühenduse tootjad tegid koostööd ja saatsid õigeaegselt vastused küsimustikule. Lisaks esitasid ülejäänud kaebuse esitanud tootjad ning uurimist toetavad tootjad nõuetekohaselt teatavaid kahju analüüsimiseks vajalikke üldandmeid.

2.   Olukord ühenduse turul

2.1.   Tarbimine ühenduse turul

| (85) | Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu arvestusperioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL 25 turu põhjal. |
| --- | --- |

(85)

Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul, teiste ühenduse tootjate müügimaht ühenduse turul ning Eurostati andmed kogu Euroopa Liidu impordi kohta. Arvestades Euroopa Liidu laienemist 2004. aastal, määrati tarbimine kogu arvestusperioodi suhtes analüüsi selguse ja järjepidevuse huvides EL 25 turu põhjal.

| (86) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine mõõdukalt, 8 % võrra. 2004. aastal registreeritud kasv omistatakse peamiselt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele uutes liikmesriikides pärast nende ühinemist Euroopa Liiduga. Alates 2004. aastast said põllumajandustootjad uutes liikmesriikides kasutada lisafinantseerimist, mille tulemusel väetiste kasutamine kasvas. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine tonnides | 3 425 381 | 3 579 487 | 3 740 087 | 3 694 532 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 104 | 109 | 108 |

(86)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas ühenduse tarbimine mõõdukalt, 8 % võrra. 2004. aastal registreeritud kasv omistatakse peamiselt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisele uutes liikmesriikides pärast nende ühinemist Euroopa Liiduga. Alates 2004. aastast said põllumajandustootjad uutes liikmesriikides kasutada lisafinantseerimist, mille tulemusel väetiste kasutamine kasvas.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine tonnides

3 425 381

3 579 487

3 740 087

3 694 532

Näitaja (2002 = 100)

100

104

109

108

2.2.   Import asjaomastest riikidest

2.2.1.   Kumulatsioon

| (87) | Esialgses uurimises hinnati kõnealuse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest või Venemaalt pärit toote importi kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(87)

Esialgses uurimises hinnati kõnealuse Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest või Venemaalt pärit toote importi kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4. Kontrolliti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesolevas uurimises.

| (88) | Sellega seoses tehti kindlaks, et kogu vaatlusperioodi jooksul ei imporditud vaatlusalust toodet Ukrainast ning 2004. aastal ja uurimisperioodil ei imporditud vaatlusalust toodet Valgevenest ega Venemaalt. Sellepärast ei olnud täidetud algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused nendest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi ja Alžeeriast pärit vaatlusaluse toote impordi hindamiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(88)

Sellega seoses tehti kindlaks, et kogu vaatlusperioodi jooksul ei imporditud vaatlusalust toodet Ukrainast ning 2004. aastal ja uurimisperioodil ei imporditud vaatlusalust toodet Valgevenest ega Venemaalt. Sellepärast ei olnud täidetud algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused nendest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi ja Alžeeriast pärit vaatlusaluse toote impordi hindamiseks kumulatiivselt.

| (89) | Eespool kirjeldatu põhjal asuti seisukohale, et kõiki nelja riiki tuleks uurida eraldi. |
| --- | --- |

(89)

Eespool kirjeldatu põhjal asuti seisukohale, et kõiki nelja riiki tuleks uurida eraldi.

2.2.2.   Igast asjaomasest riigist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (90) | Järgmises tabelis on näidatud iga ühendusse eksportimisega seotud riigi mahtude, turuosade ja keskmiste hindade areng vaatlusperioodil. Näidatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alžeeriast pärit impordi maht (tonnides) | 97 378 | 239 348 | 219 680 | 177 383 |
| Turuosa | 2,8 % | 6,7 % | 5,9 % | 4,8 % |
| Alžeeria importtoodangu hind (eurot/tonn) | 96 | 99 | 117 | 131 |
| Valgevenest pärit impordi maht (tonnides) | 101 479 | 44 438 | — | — |
| Turuosa | 3,0 % | 1,2 % | — | — |
| Valgevene importtoodangu hind (eurot/tonn) | 74 | 64 | — | — |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 81 901 | 81 809 | — | — |
| Turuosa | 2,4 % | 2,3 % | — | — |
| Vene importtoodangu hind (eurot/tonn) | 64 | 70 | — | — |

(90)

Järgmises tabelis on näidatud iga ühendusse eksportimisega seotud riigi mahtude, turuosade ja keskmiste hindade areng vaatlusperioodil. Näidatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Alžeeriast pärit impordi maht (tonnides)

97 378

239 348

219 680

177 383

Turuosa

2,8 %

6,7 %

5,9 %

4,8 %

Alžeeria importtoodangu hind (eurot/tonn)

96

99

117

131

Valgevenest pärit impordi maht (tonnides)

101 479

44 438

—

—

Turuosa

3,0 %

1,2 %

—

—

Valgevene importtoodangu hind (eurot/tonn)

74

64

—

—

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

81 901

81 809

—

—

Turuosa

2,4 %

2,3 %

—

—

Vene importtoodangu hind (eurot/tonn)

64

70

—

—

| (91) | Vaatlusperioodi jooksul suurenes Alžeeria impordimahu turuosa, mis oli alates 2003. aastast pisut kahanenud, veel 2 protsendipunkti võrra, samal ajal kui hinnad tõusid 96 eurolt 131 eurole tonni eest. Valgevene ja Vene vastav impordimaht kahanes oluliselt ning import lakkas täielikult alates 2004. aastast. |
| --- | --- |

(91)

Vaatlusperioodi jooksul suurenes Alžeeria impordimahu turuosa, mis oli alates 2003. aastast pisut kahanenud, veel 2 protsendipunkti võrra, samal ajal kui hinnad tõusid 96 eurolt 131 eurole tonni eest. Valgevene ja Vene vastav impordimaht kahanes oluliselt ning import lakkas täielikult alates 2004. aastast.

| (92) | Uurimisel ilmnes, et import Alžeeriast ei vähendanud uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu. Ka ülejäänud riikide puhul, kust import uurimisperioodil puudus, ei näidanud kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindadega, et ühenduse turuhinnad oleksid uurimisperioodil vähenenud. |
| --- | --- |

(92)

Uurimisel ilmnes, et import Alžeeriast ei vähendanud uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu. Ka ülejäänud riikide puhul, kust import uurimisperioodil puudus, ei näidanud kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindadega, et ühenduse turuhinnad oleksid uurimisperioodil vähenenud.

2.3.   Import muudest riikidest

| (93) | Järgmises tabelis on näidatud kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusperioodil. Siin esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides) | 69 733 | 79 137 | 257 113 | 142 288 |
| Turuosa | 2 % | 2,2 % | 6,9 % | 3,9 % |
| Rumeenia importtoodangu hind (eurot/tonn) | 94 | 102 | 112 | 123 |
| Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht (tonnides) | 26 024 | 57 | 20 | 6 |
| Turuosa | 0,7 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Ameerika Ühendriikide importtoodangu hind (eurot/tonn) | 86 | 289 (6) | 1 101 (6) | 1 664 (6) |

(93)

Järgmises tabelis on näidatud kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusperioodil. Siin esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad samuti Eurostati andmetel.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Rumeeniast pärit impordi maht (tonnides)

69 733

79 137

257 113

142 288

Turuosa

2 %

2,2 %

6,9 %

3,9 %

Rumeenia importtoodangu hind (eurot/tonn)

94

102

112

123

Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht (tonnides)

26 024

57

20

6

Turuosa

0,7 %

0,0 %

0,0 %

0,0 %

Ameerika Ühendriikide importtoodangu hind (eurot/tonn)

86

289 (6)

1 101 (6)

1 664 (6)

| (94) | Rumeenia puhul registreeriti 2004. aastal impordi oluline kasv 6,9 % suuruse turuosani, mis uurimisperioodil siiski vähenes 3,9 protsendini hoolimata soodsatest tingimustest ühenduse turul. Selle arengu puhul tuleks arvestada, et järsult kasvas Ameerika Ühendriikide turule suunatud Rumeenia eksport, mille maht ületas uurimisperioodil rohkem kui kolm korda Rumeenia ekspordi ühenduse turule. Hinnad kasvasid vaatlusperioodi jooksul stabiilselt ning olid järjepidevalt kõrgemal tasemel kui valimisse kaasatud ühenduse tootjate hinnad 2004. aastal ja uurimisperioodil. Seetõttu ei leita, et Rumeenia eksportivad tootjad võiksid ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustada. Import Ameerika Ühendriikidest, millel oli 2002. aastal kõigest 0,7 % suurune turuosa, vähenes uurimisperioodil järsult 6 tonnini. See suundumus kajastab tõsiasja, et müügihindade tase Ameerika Ühendriikides oli kuni uurimisperioodi lõpuni kõrgem kui EÜs ja seega puudusid Ameerika Ühendriikide tootjatel stiimulid EÜsse eksportimiseks. |
| --- | --- |

(94)

Rumeenia puhul registreeriti 2004. aastal impordi oluline kasv 6,9 % suuruse turuosani, mis uurimisperioodil siiski vähenes 3,9 protsendini hoolimata soodsatest tingimustest ühenduse turul. Selle arengu puhul tuleks arvestada, et järsult kasvas Ameerika Ühendriikide turule suunatud Rumeenia eksport, mille maht ületas uurimisperioodil rohkem kui kolm korda Rumeenia ekspordi ühenduse turule. Hinnad kasvasid vaatlusperioodi jooksul stabiilselt ning olid järjepidevalt kõrgemal tasemel kui valimisse kaasatud ühenduse tootjate hinnad 2004. aastal ja uurimisperioodil. Seetõttu ei leita, et Rumeenia eksportivad tootjad võiksid ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustada. Import Ameerika Ühendriikidest, millel oli 2002. aastal kõigest 0,7 % suurune turuosa, vähenes uurimisperioodil järsult 6 tonnini. See suundumus kajastab tõsiasja, et müügihindade tase Ameerika Ühendriikides oli kuni uurimisperioodi lõpuni kõrgem kui EÜs ja seega puudusid Ameerika Ühendriikide tootjatel stiimulid EÜsse eksportimiseks.

| (95) | Euroopa väetiseimportijate ühendus väitis, et kuna Rumeenia eksport ei põhjusta olulist kahju ühenduse tootmisharule, kuigi nende ekspordimaht on kasvanud rohkem kui Alžeeria ekspordi maht ning hinnad jäänud Alžeeria eksportijate hindadest madalamaks, võib järeldada, et ka Alžeeria eksport ei põhjusta olulist kahju ühenduse tootmisharule. Sellega seoses tuleb märkida, et nagu väideti põhjenduses 92, ei vähendanud import Alžeeriast tõepoolest uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu ega ka tekitanud kahju ühenduse tootmisharule. Siiski võib punktis 4 esitatud Alžeeriat käsitleva analüüsi põhjal prognoosida, et kahju kordumine on tõenäoline. Kõrvutamiseks tuleb rõhutada asjaolu, et Rumeenia puhul ei viidud läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast kahju kordumise tõenäosuse hindamist, sest Rumeeniast pärit UANi impordi suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud. Eespool öeldu põhjal lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(95)

Euroopa väetiseimportijate ühendus väitis, et kuna Rumeenia eksport ei põhjusta olulist kahju ühenduse tootmisharule, kuigi nende ekspordimaht on kasvanud rohkem kui Alžeeria ekspordi maht ning hinnad jäänud Alžeeria eksportijate hindadest madalamaks, võib järeldada, et ka Alžeeria eksport ei põhjusta olulist kahju ühenduse tootmisharule. Sellega seoses tuleb märkida, et nagu väideti põhjenduses 92, ei vähendanud import Alžeeriast tõepoolest uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu ega ka tekitanud kahju ühenduse tootmisharule. Siiski võib punktis 4 esitatud Alžeeriat käsitleva analüüsi põhjal prognoosida, et kahju kordumine on tõenäoline. Kõrvutamiseks tuleb rõhutada asjaolu, et Rumeenia puhul ei viidud läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast kahju kordumise tõenäosuse hindamist, sest Rumeeniast pärit UANi impordi suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud. Eespool öeldu põhjal lükati kõnealune väide tagasi.

3.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (96) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid ühenduse tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (97) | Arvestades asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hindamise aluseks võetud nii kogu ühenduse tootmisharu tasandil kogutud teave (tabelites edaspidi “ÜT”) kui ka valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teave (tabelites edaspidi “VT”). |
| --- | --- |

(97)

Arvestades asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hindamise aluseks võetud nii kogu ühenduse tootmisharu tasandil kogutud teave (tabelites edaspidi “ÜT”) kui ka valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teave (tabelites edaspidi “VT”).

| (98) | Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (toodang, tootmisvõimsus, varud, müügikäive, turuosa, kasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu kui terviku suhtes, samal ajal kui üksikute äriühingute majandustulemustega seotud kahjunäitajaid, s.o hindu, tootmiskulusid, kulutasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahavoogusid ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(98)

Kui kasutatakse väljavõttelist uuringut, analüüsitakse vastavalt kujunenud tavale teatavaid kahjunäitajaid (toodang, tootmisvõimsus, varud, müügikäive, turuosa, kasv ja tööhõive) ühenduse tootmisharu kui terviku suhtes, samal ajal kui üksikute äriühingute majandustulemustega seotud kahjunäitajaid, s.o hindu, tootmiskulusid, kulutasuvust, palku, investeeringuid, investeeringutasuvust, rahavoogusid ja kapitali kaasamise võimet, uuritakse valimisse kaasatud ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe põhjal.

3.2.   Andmed kogu ühenduse tootmisharu kohta

a)   Toodang

| (99) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühenduse tootmisharu toodang 5 %, st ligikaudu 2,8 miljonilt tonnilt 2002. aastal ligikaudu 3 miljoni tonnini uurimisperioodil. Nimelt kahanes toodang 2003. aastal 3 % võrra ning seejärel kasvas 2004. aastal 2 protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT toodang (tonnides) | 2 843 529 | 2 768 258 | 2 823 972 | 3 003 918 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 97 | 99 | 106 |
| Allikas: kaebuse esitajad, vastused väljavõttelise uurimise küsimustikule ja kontrollitud vastused küsimustikule. |

(99)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes ühenduse tootmisharu toodang 5 %, st ligikaudu 2,8 miljonilt tonnilt 2002. aastal ligikaudu 3 miljoni tonnini uurimisperioodil. Nimelt kahanes toodang 2003. aastal 3 % võrra ning seejärel kasvas 2004. aastal 2 protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT toodang (tonnides)

2 843 529

2 768 258

2 823 972

3 003 918

Näitaja (2002 = 100)

100

97

99

106

Allikas: kaebuse esitajad, vastused väljavõttelise uurimise küsimustikule ja kontrollitud vastused küsimustikule.

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (100) | Vaatlusperioodi jooksul jäi tootmisvõimsus praktiliselt stabiilseks. Tootmise kasvu arvestades kasvas sellest tulenev tootmisvõimsuse ärakasutamine 57 protsendilt 2002. aastal 60 protsendini uurimisperioodil. Nagu esialgsel uurimisel juba märgiti, võib sedalaadi toodangu ja tootmisharu puhul tootmisvõimsuse ärakasutamist mõjutada samade seadmetega toodetavate muude toodete valmistamine. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT tootmisvõimsus (tonnides) | 4 984 375 | 4 944 575 | 4 941 975 | 4 955 075 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| ÜT tootmisvõimsuse ärakasutamine | 57 % | 56 % | 57 % | 61 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 |

(100)

Vaatlusperioodi jooksul jäi tootmisvõimsus praktiliselt stabiilseks. Tootmise kasvu arvestades kasvas sellest tulenev tootmisvõimsuse ärakasutamine 57 protsendilt 2002. aastal 60 protsendini uurimisperioodil. Nagu esialgsel uurimisel juba märgiti, võib sedalaadi toodangu ja tootmisharu puhul tootmisvõimsuse ärakasutamist mõjutada samade seadmetega toodetavate muude toodete valmistamine.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT tootmisvõimsus (tonnides)

4 984 375

4 944 575

4 941 975

4 955 075

Näitaja (2002 = 100)

100

99

99

99

ÜT tootmisvõimsuse ärakasutamine

57 %

56 %

57 %

61 %

Näitaja (2002 = 100)

100

98

100

106

c)   Varud

| (101) | Lõppvarude tase ühenduse tootmisharus suurenes järk-järgult kogu arvestusperioodi jooksul. Uurimisperioodi lõpul (30. juunil 2005) oli lõppvarude tase suhteliselt madal, kuid see oli tingitud sellest, et sedalaadi toodete puhul on varude tase suvel alati madalam kui talvel, sest müügi tipphooaeg on kevadel ja varasuvel. 2004. aasta lõpuks oli varude tase 13 % kõrgem kui 2002. aasta lõpuks. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT lõppvarud (tonnides) | 276 689 | 291 085 | 313 770 | 159 926 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 105 | 113 | 58 |

(101)

Lõppvarude tase ühenduse tootmisharus suurenes järk-järgult kogu arvestusperioodi jooksul. Uurimisperioodi lõpul (30. juunil 2005) oli lõppvarude tase suhteliselt madal, kuid see oli tingitud sellest, et sedalaadi toodete puhul on varude tase suvel alati madalam kui talvel, sest müügi tipphooaeg on kevadel ja varasuvel. 2004. aasta lõpuks oli varude tase 13 % kõrgem kui 2002. aasta lõpuks.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT lõppvarud (tonnides)

276 689

291 085

313 770

159 926

Näitaja (2002 = 100)

100

105

113

58

d)   Müügimaht

| (102) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 3 % võrra. See suundumus on vastupidine ühenduse turu tarbimisele, mis suurenes samal ajavahemikul 8 % võrra (vt põhjendust 86 eespool). Tootmismahtude üldine kasv on seletatav ühenduse tootmisharu heade eksporditulemustega samas ajavahemikus. Järgmises tabelis on näidatud valimisse kaasatud ühenduse tootjate ekspordimahud; peamine sihtturg oli Ameerika Ühendriikide turg. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT müügimaht EÜs (tonnides) | 2 800 226 | 2 641 000 | 2 604 215 | 2 722 174 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 94 | 93 | 97 |
| VT müük kolmandatesse riikidesse (tonnides) | 176 269 | 194 543 | 228 937 | 328 796 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 110 | 130 | 187 |

(102)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 3 % võrra. See suundumus on vastupidine ühenduse turu tarbimisele, mis suurenes samal ajavahemikul 8 % võrra (vt põhjendust 86 eespool). Tootmismahtude üldine kasv on seletatav ühenduse tootmisharu heade eksporditulemustega samas ajavahemikus. Järgmises tabelis on näidatud valimisse kaasatud ühenduse tootjate ekspordimahud; peamine sihtturg oli Ameerika Ühendriikide turg.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT müügimaht EÜs (tonnides)

2 800 226

2 641 000

2 604 215

2 722 174

Näitaja (2002 = 100)

100

94

93

97

VT müük kolmandatesse riikidesse (tonnides)

176 269

194 543

228 937

328 796

Näitaja (2002 = 100)

100

110

130

187

e)   Turuosa

| (103) | Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt. Ühenduse tootmisharu kaotas arvestusperioodil 8 protsendipunkti oma turuosast, Alžeeria tootjad aga kasvatasid oma turuosa samal ajavahemikul 2,8 protsendilt 4,8 protsendini. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 81,7 % | 73,8 % | 69,6 % | 73,7 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 90 | 85 | 90 |

(103)

Ühenduse tootmisharu turuosa kahanes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt. Ühenduse tootmisharu kaotas arvestusperioodil 8 protsendipunkti oma turuosast, Alžeeria tootjad aga kasvatasid oma turuosa samal ajavahemikul 2,8 protsendilt 4,8 protsendini.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

81,7 %

73,8 %

69,6 %

73,7 %

Näitaja (2002 = 100)

100

90

85

90

f)   Kasv

| (104) | Ühenduse tootmisharu kaotas märkimisväärselt oma turuosa Alžeeria, Rumeenia ja teistele ühenduse tootjatele, kes oma turuosa samal ajavahemikul suurendasid. |
| --- | --- |

(104)

Ühenduse tootmisharu kaotas märkimisväärselt oma turuosa Alžeeria, Rumeenia ja teistele ühenduse tootjatele, kes oma turuosa samal ajavahemikul suurendasid.

| (105) | Turuosa kaotust võib seletada ka ühenduse tootmisharu ratsionaalse otsusega suurendada eksporti Ameerika Ühendriikide turule, et saada kasu sealsetest palju kõrgematest UANi hindadest. Samas ei suutnud ühenduse tootmisharu suure kasutamata tootmisvõimsuse tingimustes saada kasu vaatlusperioodil täheldatud kasvust ühenduse turul. |
| --- | --- |

(105)

Turuosa kaotust võib seletada ka ühenduse tootmisharu ratsionaalse otsusega suurendada eksporti Ameerika Ühendriikide turule, et saada kasu sealsetest palju kõrgematest UANi hindadest. Samas ei suutnud ühenduse tootmisharu suure kasutamata tootmisvõimsuse tingimustes saada kasu vaatlusperioodil täheldatud kasvust ühenduse turul.

g)   Tööhõive

| (106) | Ühenduse tootmisharu tööhõive tase kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5 % võrra. See suhteliselt väike kasv tuleneb peamiselt ühenduse tootmisharu paranenud eksporditulemustest. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT tööhõive seoses vaatlusaluse tootega | 827 | 819 | 790 | 867 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 99 | 96 | 105 |

(106)

Ühenduse tootmisharu tööhõive tase kasvas 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 5 % võrra. See suhteliselt väike kasv tuleneb peamiselt ühenduse tootmisharu paranenud eksporditulemustest.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT tööhõive seoses vaatlusaluse tootega

827

819

790

867

Näitaja (2002 = 100)

100

99

96

105

h)   Tootlikkus

| (107) | Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus väljendatult toodangus töötaja kohta aastas jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal enam-vähem samaks. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÜT tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 437 | 3 380 | 3 573 | 3 463 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 98 | 104 | 101 |

(107)

Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus väljendatult toodangus töötaja kohta aastas jäi 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal enam-vähem samaks.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

ÜT tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

3 437

3 380

3 573

3 463

Näitaja (2002 = 100)

100

98

104

101

i)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (108) | Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärgu mõju ühenduse tootmisharule, arvestades impordimahtu Alžeeriast (kuni 6,7 % ühenduse turust vaatlusalusel perioodil), ei saa pidada tühiseks, eriti suure hinnakõikumissoodumusega turul, nagu vaatlusaluse toote turg seda on. Ukraina, Valgevene ja Venemaa kohta ei saa selles suhtes järeldusi teha, sest import nendest riikidest lakkas 2003. aastal. |
| --- | --- |

(108)

Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärgu mõju ühenduse tootmisharule, arvestades impordimahtu Alžeeriast (kuni 6,7 % ühenduse turust vaatlusalusel perioodil), ei saa pidada tühiseks, eriti suure hinnakõikumissoodumusega turul, nagu vaatlusaluse toote turg seda on. Ukraina, Valgevene ja Venemaa kohta ei saa selles suhtes järeldusi teha, sest import nendest riikidest lakkas 2003. aastal.

3.3.   Andmed valimisse kaasatud ühenduse tootjate kohta

a)   Müügihinnad ja siseturuhindu mõjutavad tegurid

| (109) | Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2004. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, seega kajastades sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi rahvusvahelisel vaatlusaluse toote turul. Seda kasvutrendi tuleks vaadelda seoses põhitooraine, s.o gaasi maksumuse samalaadse arenguga, nagu on näidatud järgmises tabelis. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VT hind ühiku kohta EÜ turul (eurot/tonn) | 85 | 89 | 109 | 114 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 105 | 128 | 134 |
| VT gaasihind MBTU kohta (indekseeritud) | 100 | 107 | 111 | 126 |

(109)

Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu tootjate keskmine netomüügihind suurenes 2004. aastal ja uurimisperioodil oluliselt, seega kajastades sama ajavahemiku valdavalt soodsaid tingimusi rahvusvahelisel vaatlusaluse toote turul. Seda kasvutrendi tuleks vaadelda seoses põhitooraine, s.o gaasi maksumuse samalaadse arenguga, nagu on näidatud järgmises tabelis.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

VT hind ühiku kohta EÜ turul (eurot/tonn)

85

89

109

114

Näitaja (2002 = 100)

100

105

128

134

VT gaasihind MBTU kohta (indekseeritud)

100

107

111

126

b)   Palgad

| (110) | Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 9 % võrra, nagu järgmises tabelis näidatud. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VT tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 23,4 | 25,4 | 27,0 | 25,6 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 108 | 115 | 109 |

(110)

Aasta 2002 ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas keskmine palk töötaja kohta 9 % võrra, nagu järgmises tabelis näidatud.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

VT tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

23,4

25,4

27,0

25,6

Näitaja (2002 = 100)

100

108

115

109

c)   Investeeringud

| (111) | Nelja valimisse kaasatud tootja poolt vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog aastas arenes arvestusperioodil positiivses suunas. Enamasti tähendasid need investeeringud vanade masinate väljavahetamist. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parendamiseks. Siiski ei nähtu selle tulemused tootlikkuse arengust, mis jäi samas ajavahemikus üsna stabiilseks (vt põhjendust 107 eespool) ja kajastab seega ühenduse tootmisharu raskusi tootmise hoogustamisel. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VT netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 12 512 | 20 087 | 12 611 | 17 047 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 161 | 101 | 136 |

(111)

Nelja valimisse kaasatud tootja poolt vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog aastas arenes arvestusperioodil positiivses suunas. Enamasti tähendasid need investeeringud vanade masinate väljavahetamist. See annab tunnistust ühenduse tootmisharu jõupingutustest oma tootlikkuse ja konkurentsivõime pidevaks parendamiseks. Siiski ei nähtu selle tulemused tootlikkuse arengust, mis jäi samas ajavahemikus üsna stabiilseks (vt põhjendust 107 eespool) ja kajastab seega ühenduse tootmisharu raskusi tootmise hoogustamisel.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

VT netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

12 512

20 087

12 611

17 047

Näitaja (2002 = 100)

100

161

101

136

d)   Kulutasuvus ja investeeringutasuvus

| (112) | Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvus on järk-järgult paranenud, eriti alates 2003. aastast, ning jõudis uurimisperioodil 13,8 % tasemele. Kulutasuvus jõudis sellel tsükliliste hindadega turul oma tipp-punkti vaatlusperioodi lõpul. UANi ja teiste lämmastikväetiste maailmaturuhindu võivad tõepoolest mõjutada paljud tegurid, sealhulgas välised. Selliste tegurite mõjul võib nende toodete pakkumine suureneda või nõudlus väheneda, mõjutades toote hinna kujunemist. Vaatlusperioodi jooksul kõrgenes maailmaturuhindade tase vähese pakkumise tõttu. Aastatel 2002 ja 2003 registreeritud kulutasuvuse tasemed olid siiski mõõdukad ja jäid ühenduse tootmisharus mõistlikuks peetavast tasemest allapoole, arvestades kõnealuse tootmisharu suurt kapitalimahukust. Investeeringutasuvus väljendatult kasumi protsendimääras investeeringute arvestuslikust netoväärtusest vastas kogu arvestusperioodi jooksul üldiselt eespool kirjeldatud kulutasuvuse trendile. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VT kulutasuvus EÜ-sisesest müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest) | 8,1 % | 6,0 % | 12,3 % | 13,8 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 74 | 151 | 170 |
| VT investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 22 % | 24 % | 50 % | 58 % |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 111 | 229 | 265 |

(112)

Valimisse kaasatud tootjate kulutasuvus on järk-järgult paranenud, eriti alates 2003. aastast, ning jõudis uurimisperioodil 13,8 % tasemele. Kulutasuvus jõudis sellel tsükliliste hindadega turul oma tipp-punkti vaatlusperioodi lõpul. UANi ja teiste lämmastikväetiste maailmaturuhindu võivad tõepoolest mõjutada paljud tegurid, sealhulgas välised. Selliste tegurite mõjul võib nende toodete pakkumine suureneda või nõudlus väheneda, mõjutades toote hinna kujunemist. Vaatlusperioodi jooksul kõrgenes maailmaturuhindade tase vähese pakkumise tõttu. Aastatel 2002 ja 2003 registreeritud kulutasuvuse tasemed olid siiski mõõdukad ja jäid ühenduse tootmisharus mõistlikuks peetavast tasemest allapoole, arvestades kõnealuse tootmisharu suurt kapitalimahukust. Investeeringutasuvus väljendatult kasumi protsendimääras investeeringute arvestuslikust netoväärtusest vastas kogu arvestusperioodi jooksul üldiselt eespool kirjeldatud kulutasuvuse trendile.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

VT kulutasuvus EÜ-sisesest müügist sõltumatutele klientidele (% müügi netokäibest)

8,1 %

6,0 %

12,3 %

13,8 %

Näitaja (2002 = 100)

100

74

151

170

VT investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

22 %

24 %

50 %

58 %

Näitaja (2002 = 100)

100

111

229

265

e)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (113) | Vaatlusperioodi jooksul kasvasid rahavood oluliselt. See vastab kogu kulutasuvuse arengule vaatlusperioodil. | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VT rahavood (tuhandetes eurodes) | 23 532 | 19 625 | 39 767 | 50 823 |
| Näitaja (2002 = 100) | 100 | 83 | 169 | 216 |

(113)

Vaatlusperioodi jooksul kasvasid rahavood oluliselt. See vastab kogu kulutasuvuse arengule vaatlusperioodil.

2002

2003

2004

Uurimisperiood

VT rahavood (tuhandetes eurodes)

23 532

19 625

39 767

50 823

Näitaja (2002 = 100)

100

83

169

216

| (114) | Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kaasatud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu. |
| --- | --- |

(114)

Uurimisel ei ilmnenud, et valimisse kaasatud tootjatel oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. Sellega seoses tuleb märkida, et kuivõrd mitmed nendest äriühingutest kuuluvad suurtesse kontsernidesse, rahastatakse nende tegevust vastava kontserni piires kas rahaliste vahendite koondamise süsteemide või emaühingute antavate kontsernisiseste laenude kaudu.

3.4.   Järeldus

| (115) | 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenesid positiivses suunas järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas, ühenduse tootmisharu müügihindade tase ühiku kohta tõusis ning kulutasuvus kasvas oluliselt koos hindadega. Positiivses suunas arenesid ka investeeringutasuvus ja rahavood. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist. |
| --- | --- |

(115)

2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal arenesid positiivses suunas järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas, ühenduse tootmisharu müügihindade tase ühiku kohta tõusis ning kulutasuvus kasvas oluliselt koos hindadega. Positiivses suunas arenesid ka investeeringutasuvus ja rahavood. Palgad arenesid mõõdukalt ning ühenduse tootmisharu jätkas investeerimist.

| (116) | Negatiivses suunas liikusid aga järgmised näitajad: müügimaht ühenduse turul vähenes 3 % võrra, ehkki turg ise kasvas. Sellele vastavalt vähenes ühenduse tootmisharu turuosa arvestusperioodil oluliselt, täpsemalt 8 protsendipunkti võrra. Tootlikkus jäi küllaltki stabiilseks, hoolimata ühenduse tootmisharu jõupingutustest seda investeeringute kaudu suurendada. |
| --- | --- |

(116)

Negatiivses suunas liikusid aga järgmised näitajad: müügimaht ühenduse turul vähenes 3 % võrra, ehkki turg ise kasvas. Sellele vastavalt vähenes ühenduse tootmisharu turuosa arvestusperioodil oluliselt, täpsemalt 8 protsendipunkti võrra. Tootlikkus jäi küllaltki stabiilseks, hoolimata ühenduse tootmisharu jõupingutustest seda investeeringute kaudu suurendada.

| (117) | Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord oluliselt paranenud võrreldes olukorraga, mis valitses enne kõnealustest riikidest UANi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal. Sellepärast on selge, et need meetmed on avaldanud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale soodsat mõju. Sellest hoolimata tuleks rõhutada, et teatavate näitajate soodne areng võib olla osaliselt tingitud ka samasuguse toote turust, mis tänu tugevale ülemaailmsele nõudlusele oli vaatlusperioodi kahe viimase aasta jooksul väga soodsas seisukorras. Lisaks on ühenduse tootmisharu eksporditulemuste soodne areng aidanud kaasa ühenduse tootmisharu üldisele positiivsele arengule, teataval määral tasakaalustades turuosa kahanemist ühenduses. |
| --- | --- |

(117)

Üldiselt on ühenduse tootmisharu olukord oluliselt paranenud võrreldes olukorraga, mis valitses enne kõnealustest riikidest UANi impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2000. aastal. Sellepärast on selge, et need meetmed on avaldanud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale soodsat mõju. Sellest hoolimata tuleks rõhutada, et teatavate näitajate soodne areng võib olla osaliselt tingitud ka samasuguse toote turust, mis tänu tugevale ülemaailmsele nõudlusele oli vaatlusperioodi kahe viimase aasta jooksul väga soodsas seisukorras. Lisaks on ühenduse tootmisharu eksporditulemuste soodne areng aidanud kaasa ühenduse tootmisharu üldisele positiivsele arengule, teataval määral tasakaalustades turuosa kahanemist ühenduses.

| (118) | Sellest järeldatakse, et meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga võrreldes on ühenduse tootmisharu olukord paranenud, kuid jätkuvalt haavatav. |
| --- | --- |

(118)

Sellest järeldatakse, et meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga võrreldes on ühenduse tootmisharu olukord paranenud, kuid jätkuvalt haavatav.

4.   Kahju kordumise tõenäosus

4.1.   Üldist

| (119) | Kuivõrd neljast kõnealusest riigist pärit impordist põhjustatav kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) gaasi maksumust asjaomastes riikides ja selle mõju UANi tootmiskuludele ning ii) asjaomastest riikidest ühendusse jõudva ekspordi eeldatava mahu mõju ühenduse tootmisharule, arvestades konkurentsi tingimusi. |
| --- | --- |

(119)

Kuivõrd neljast kõnealusest riigist pärit impordist põhjustatav kahju ei jätku, keskenduti analüüsis kahju kordumise tõenäosusele. Analüüsiti kahte põhinäitajat: i) gaasi maksumust asjaomastes riikides ja selle mõju UANi tootmiskuludele ning ii) asjaomastest riikidest ühendusse jõudva ekspordi eeldatava mahu mõju ühenduse tootmisharule, arvestades konkurentsi tingimusi.

4.2.   Müügihindade tõenäoline areng: gaasi hinnad ja tootmismaksumus asjaomastes riikides

| (120) | Kahju kordumise tõenäosus sõltub vägagi UANi hinna tõenäolisest arengust. Gaas on kaugelt kõige olulisem kuluelement, mis maailmaturuhindadega ostetult moodustab rohkem kui 50 % UANi tootmismaksumusest ning on seetõttu määrav tegur UANi müügihinna kujunemisel. Gaasi maksumus UANi tootmisel sõltub gaasi kasutamise tõhususest ja ühiku hinnast. Analüüsitud on neid kahte parameetrit UANi tootmiskuludes nii ühenduse tootmisharu puhul kui ka Venemaa ja Alžeeria puhul. |
| --- | --- |

(120)

Kahju kordumise tõenäosus sõltub vägagi UANi hinna tõenäolisest arengust. Gaas on kaugelt kõige olulisem kuluelement, mis maailmaturuhindadega ostetult moodustab rohkem kui 50 % UANi tootmismaksumusest ning on seetõttu määrav tegur UANi müügihinna kujunemisel. Gaasi maksumus UANi tootmisel sõltub gaasi kasutamise tõhususest ja ühiku hinnast. Analüüsitud on neid kahte parameetrit UANi tootmiskuludes nii ühenduse tootmisharu puhul kui ka Venemaa ja Alžeeria puhul.

| (121) | Selles analüüsis ilmnes kõigepealt, et gaasi kasutamise tõhusus on oluline tegur gaasikuludes, mis tekivad toodetud UANi tonni kohta. Selles suhtes tehti kindlaks, et gaasi kasutamise tõhusus oli ühenduse tootmisharus suhteliselt suur – võrreldes Venemaa ja Alžeeria tootjatega kasutati ühe UANi tonni tootmiseks kuni 15 % vähem gaasi. See tuleneb ühenduse tootmisharu jõupingutustest pidevalt suurendada oma tootlikkust ja konkurentsivõimet asjakohaste investeeringute kaudu, mis eeldavad aastast kapitali sissevoogu keskmiselt ligikaudu ühe kolmandiku ulatuses tootmisharu koguvarade arvestuslikust netoväärtusest. See eelis peaks tooma kasu ühenduse tootmisharule ja võimaldama väiksemaid UANi tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(121)

Selles analüüsis ilmnes kõigepealt, et gaasi kasutamise tõhusus on oluline tegur gaasikuludes, mis tekivad toodetud UANi tonni kohta. Selles suhtes tehti kindlaks, et gaasi kasutamise tõhusus oli ühenduse tootmisharus suhteliselt suur – võrreldes Venemaa ja Alžeeria tootjatega kasutati ühe UANi tonni tootmiseks kuni 15 % vähem gaasi. See tuleneb ühenduse tootmisharu jõupingutustest pidevalt suurendada oma tootlikkust ja konkurentsivõimet asjakohaste investeeringute kaudu, mis eeldavad aastast kapitali sissevoogu keskmiselt ligikaudu ühe kolmandiku ulatuses tootmisharu koguvarade arvestuslikust netoväärtusest. See eelis peaks tooma kasu ühenduse tootmisharule ja võimaldama väiksemaid UANi tootmiskulusid.

| (122) | Tõhususest hoolimata on ühenduse tootmisharus gaasihindade erinevuse tõttu ikkagi ligikaudu kolm korda suuremad gaasikulud toodetud UANi tonni kohta kui Venemaal ja Alžeerias. See hinnaerinevus on täielikult seletatav kunstlikult madala gaasihindade tasemega nendes kahes riigis. On ebatõenäoline, et nende kahe riigi ja maailmaturuhindadega gaasi ostvate tootjate UANi hinna vaheline erinevus lähitulevikus väheneb. Kui gaasi maailmaturuhinnad jäävad lähiaastatel praegusele tasemele, võib see lõhe veelgi laieneda. Selle põhjal ollakse seisukohal, et Vene ja Alžeeria tootjad säilitavad selle kunstliku kuludega seotud eelise, mis paljuski korvab UANi kaalust tingitud suured transpordikulud. See muudab ühenduse turu atraktiivseks isegi kõnealuste riikide kaugetes piirkondades asuvatele tootjatele, kelle transpordikulud ületavad 20 % hinnast. |
| --- | --- |

(122)

Tõhususest hoolimata on ühenduse tootmisharus gaasihindade erinevuse tõttu ikkagi ligikaudu kolm korda suuremad gaasikulud toodetud UANi tonni kohta kui Venemaal ja Alžeerias. See hinnaerinevus on täielikult seletatav kunstlikult madala gaasihindade tasemega nendes kahes riigis. On ebatõenäoline, et nende kahe riigi ja maailmaturuhindadega gaasi ostvate tootjate UANi hinna vaheline erinevus lähitulevikus väheneb. Kui gaasi maailmaturuhinnad jäävad lähiaastatel praegusele tasemele, võib see lõhe veelgi laieneda. Selle põhjal ollakse seisukohal, et Vene ja Alžeeria tootjad säilitavad selle kunstliku kuludega seotud eelise, mis paljuski korvab UANi kaalust tingitud suured transpordikulud. See muudab ühenduse turu atraktiivseks isegi kõnealuste riikide kaugetes piirkondades asuvatele tootjatele, kelle transpordikulud ületavad 20 % hinnast.

| (123) | Seda madalat gaasihindade taset arvestades on eksportivatel Vene ja Alžeeria tootjatel seega väga tõenäoliselt olemas võimalus eksportida vaatlusalust toodet ühendusse hindadega, mis on väiksemad tootmiskuludest ühenduse tootmisharus. Sellepärast on väga tõenäoline, et selline import alandaks oluliselt ühenduse tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(123)

Seda madalat gaasihindade taset arvestades on eksportivatel Vene ja Alžeeria tootjatel seega väga tõenäoliselt olemas võimalus eksportida vaatlusalust toodet ühendusse hindadega, mis on väiksemad tootmiskuludest ühenduse tootmisharus. Sellepärast on väga tõenäoline, et selline import alandaks oluliselt ühenduse tootmisharu hindu.

| (124) | Valgevene ja Ukraina ei ole sellesse analüüsi hõlmatud, sest kõnealuses uurimises käsitleti neid mõlemaid kui mitteturumajanduslikke riike ning sellest tulenevalt ei küsitud andmeid nende tootmiskulude kohta. Siiski hangiti konkreetseid andmeid gaasihindade kohta nendes kahes riigis ja uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil tarniti nendes riikides tootjatele gaasi oluliselt madalamate hindadega kui need, mida nõutakse ühenduse tootmisharult. Sellepärast ollakse seisukohal, et mõlemal kõnealusel riigil on võimalus eksportida vaatlusalust toodet ühenduse tootmisharu tootmiskuludest madalamate hindadega, ning samuti võib järeldada, et tõenäoliselt alandavad need hinnad ühenduse tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(124)

Valgevene ja Ukraina ei ole sellesse analüüsi hõlmatud, sest kõnealuses uurimises käsitleti neid mõlemaid kui mitteturumajanduslikke riike ning sellest tulenevalt ei küsitud andmeid nende tootmiskulude kohta. Siiski hangiti konkreetseid andmeid gaasihindade kohta nendes kahes riigis ja uurimisel ilmnes, et uurimisperioodil tarniti nendes riikides tootjatele gaasi oluliselt madalamate hindadega kui need, mida nõutakse ühenduse tootmisharult. Sellepärast ollakse seisukohal, et mõlemal kõnealusel riigil on võimalus eksportida vaatlusalust toodet ühenduse tootmisharu tootmiskuludest madalamate hindadega, ning samuti võib järeldada, et tõenäoliselt alandavad need hinnad ühenduse tootmisharu hindu.

| (125) | See, et meetmete aegumise korral on Ukraina, Valgevene ja Vene eksportijatel vaja end ühenduse turul uuesti sisse seada ning Alžeeria eksportijatel vaja oma turupositsiooni tugevdada, võib samuti toetada väljavaadet, et need tootjad hoiavad oma hindade taset ühenduse tootmisharu omast madalamal eesmärgiga võita tagasi kaotatud turuosa või laiendada oma kliendibaasi. |
| --- | --- |

(125)

See, et meetmete aegumise korral on Ukraina, Valgevene ja Vene eksportijatel vaja end ühenduse turul uuesti sisse seada ning Alžeeria eksportijatel vaja oma turupositsiooni tugevdada, võib samuti toetada väljavaadet, et need tootjad hoiavad oma hindade taset ühenduse tootmisharu omast madalamal eesmärgiga võita tagasi kaotatud turuosa või laiendada oma kliendibaasi.

| (126) | Importijate ühendus ja mõned eksportivad tootjad väitsid, et väiksemaid tootmiskulusid ei saa pidada mõjuvaks põhjuseks, mille alusel prognoosida kahju kordumise tõenäosust. Väideti ka seda, et hindade allalöömise tõenäosus ei ole iseenesest asjakohane kriteerium võimaliku kahju kordumise üle otsustamiseks. Alžeeria hinnad olid näiteks ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad ning Valgevene, Venemaa ja Ukraina ei eksportinud 2004. aastal ja uurimisperioodil ühendusse üldse, kusjuures nende hinnad kolmandates riikides olid ühenduse hindadest kõrgemad, millist olukorda peetakse mittekahjustavaks. See on Euroopa väetiseimportijate ühenduse sõnul tõestuseks, et eksportivad tootjad ei kehtesta väiksemate gaasikulude tõttu mitte madalamaid hindu, vaid – otse vastupidi – kõrgemaid hindu, püüdes pigem oma kasumimarginaali maksimeerida. |
| --- | --- |

(126)

Importijate ühendus ja mõned eksportivad tootjad väitsid, et väiksemaid tootmiskulusid ei saa pidada mõjuvaks põhjuseks, mille alusel prognoosida kahju kordumise tõenäosust. Väideti ka seda, et hindade allalöömise tõenäosus ei ole iseenesest asjakohane kriteerium võimaliku kahju kordumise üle otsustamiseks. Alžeeria hinnad olid näiteks ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad ning Valgevene, Venemaa ja Ukraina ei eksportinud 2004. aastal ja uurimisperioodil ühendusse üldse, kusjuures nende hinnad kolmandates riikides olid ühenduse hindadest kõrgemad, millist olukorda peetakse mittekahjustavaks. See on Euroopa väetiseimportijate ühenduse sõnul tõestuseks, et eksportivad tootjad ei kehtesta väiksemate gaasikulude tõttu mitte madalamaid hindu, vaid – otse vastupidi – kõrgemaid hindu, püüdes pigem oma kasumimarginaali maksimeerida.

| (127) | Kahju kordumise tõenäosuse uurimise eesmärk on tõepoolest välja selgitada, kas meetmete kehtivuse lõppedes tekiks kahju kordumist soodustav olukord. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, nagu ka osapooled ise tunnistavad, et asjaomaste riikide eksportivatele tootjatele on madalad gaasihinnad soodsad, mis annab neile võimaluse ühenduse hindu alla lüüa. Teisest küljest näitas ka uurimine, et nende eksport toimus dumpinguhindadega. Nende hinnakäitumist uuriti nii eksportijate märkimisväärsete vabade ekspordivõimsuste seisukohast kui ka nende oluliselt väiksemate tootmiskulude seisukohast. Esimene viitab eksportijate tugevale motivatsioonile leida turgu oma toodangu turustamiseks ja teine viitab nende võimele lüüa ühenduse tootmisharu hinnad tugevasti alla, et täita oma kohustusi müügimahtude osas. |
| --- | --- |

(127)

Kahju kordumise tõenäosuse uurimise eesmärk on tõepoolest välja selgitada, kas meetmete kehtivuse lõppedes tekiks kahju kordumist soodustav olukord. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, nagu ka osapooled ise tunnistavad, et asjaomaste riikide eksportivatele tootjatele on madalad gaasihinnad soodsad, mis annab neile võimaluse ühenduse hindu alla lüüa. Teisest küljest näitas ka uurimine, et nende eksport toimus dumpinguhindadega. Nende hinnakäitumist uuriti nii eksportijate märkimisväärsete vabade ekspordivõimsuste seisukohast kui ka nende oluliselt väiksemate tootmiskulude seisukohast. Esimene viitab eksportijate tugevale motivatsioonile leida turgu oma toodangu turustamiseks ja teine viitab nende võimele lüüa ühenduse tootmisharu hinnad tugevasti alla, et täita oma kohustusi müügimahtude osas.

| (128) | Hindadega seoses tuleb meenutada, et vaatlusealuse perioodi viimasel kahel aastal püsisid hinnad hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest tänu soodsatele turutingimustele väga kõrgel. Sel perioodil toetas tugev ülemaailmse nõudmise ja pakkumise tasakaal kõigi lämmastikväetiste kõrget hinnataset. UAN on sarnaselt teiste lämmastikväetistega sedalaadi kaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest, alates kõikuvatest gaasihindadest ja nende mõjust tarnekuludele kui kõige olulisemale kuluelemendile, ilmastikutingimustest, põllukultuuride ja teraviljavarude suurusest, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudmise. Lähiaastatel on ühenduse turul oodata mõningast lämmastikväetiste nõudluse langust. (7) Seega sõltub sellise kõrge hinnataseme säilitamine tugevast nõudlusest, mis – nagu uurimine näitas – on iseenesest vähe tõenäoline, tulenevalt asjaomaste riikide vabast ekspordivõimsusest ja nende ekspordi võimalikust osalisest ümbersuunamisest kolmandatesse riikidesse vaatlusalusel perioodil, juhul kui meetmed kaotavad kehtivuse. Kirjeldatud sündmuste areng toob tõenäoliselt kaasa hindade alandamise ja ühenduse tootmisharu hindade allalöömise eksportivate tootjate poolt, et võita turgu ja täita oma kohustusi ekspordimahtude osas. Sellises olukorras on ühenduse tootmisharu sunnitud kas samuti hindu alandama – jätkuvalt kõrgete gaasihindade juures – tootmiskuludega võrdsele või madalamale tasemele või kaotama oluliselt turgu ja seega ka tulu, või nii seda kui teist. Ekspordi suurendamine Ameerika Ühendriikidesse on äärmiselt vähe tõenäoline põhjenduses 135 esitatud põhjustel. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise vältimatuks tagajärjeks ühenduse tootmisharu üldise olukorra halvenemine. |
| --- | --- |

(128)

Hindadega seoses tuleb meenutada, et vaatlusealuse perioodi viimasel kahel aastal püsisid hinnad hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest tänu soodsatele turutingimustele väga kõrgel. Sel perioodil toetas tugev ülemaailmse nõudmise ja pakkumise tasakaal kõigi lämmastikväetiste kõrget hinnataset. UAN on sarnaselt teiste lämmastikväetistega sedalaadi kaup, mille hind sõltub paljudest asjaoludest, alates kõikuvatest gaasihindadest ja nende mõjust tarnekuludele kui kõige olulisemale kuluelemendile, ilmastikutingimustest, põllukultuuride ja teraviljavarude suurusest, mis toob kaasa kas vähenenud või suurenenud nõudmise. Lähiaastatel on ühenduse turul oodata mõningast lämmastikväetiste nõudluse langust. (7) Seega sõltub sellise kõrge hinnataseme säilitamine tugevast nõudlusest, mis – nagu uurimine näitas – on iseenesest vähe tõenäoline, tulenevalt asjaomaste riikide vabast ekspordivõimsusest ja nende ekspordi võimalikust osalisest ümbersuunamisest kolmandatesse riikidesse vaatlusalusel perioodil, juhul kui meetmed kaotavad kehtivuse. Kirjeldatud sündmuste areng toob tõenäoliselt kaasa hindade alandamise ja ühenduse tootmisharu hindade allalöömise eksportivate tootjate poolt, et võita turgu ja täita oma kohustusi ekspordimahtude osas. Sellises olukorras on ühenduse tootmisharu sunnitud kas samuti hindu alandama – jätkuvalt kõrgete gaasihindade juures – tootmiskuludega võrdsele või madalamale tasemele või kaotama oluliselt turgu ja seega ka tulu, või nii seda kui teist. Ekspordi suurendamine Ameerika Ühendriikidesse on äärmiselt vähe tõenäoline põhjenduses 135 esitatud põhjustel. Seepärast on meetmete kehtivuse lõppemise vältimatuks tagajärjeks ühenduse tootmisharu üldise olukorra halvenemine.

| (129) | Kasumi maksimeerimise väitega seoses tuleb märkida, et see põhineb vaatlusalusel perioodil tuvastatud Ameerika Ühendriikide ja ühenduse turu positiivsel hinnavahel, mida ei saa võtta hinnasuundumuste hindamise pädevaks aluseks sellise varieeruva loomuga hinnaga toote puhul nagu UAN. Eespool öeldu põhjal jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks kahju kordumise tõenäosus väga suur, ning seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(129)

Kasumi maksimeerimise väitega seoses tuleb märkida, et see põhineb vaatlusalusel perioodil tuvastatud Ameerika Ühendriikide ja ühenduse turu positiivsel hinnavahel, mida ei saa võtta hinnasuundumuste hindamise pädevaks aluseks sellise varieeruva loomuga hinnaga toote puhul nagu UAN. Eespool öeldu põhjal jõuti järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks kahju kordumise tõenäosus väga suur, ning seetõttu lükati väide tagasi.

4.3.   Eeldatava ekspordimahu mõju ühenduse tootmisharule ja meetmete tühistamise mõju hindadele

4.3.1.   Sissejuhatavad märkused – konkurentsitingimused

| (130) | UAN on vedelväetis, millega antakse põllukultuuridele lämmastikku. Seda kasutatakse peamiselt istutus- või külvieelseks väetiseks põllukultuuridele, mis vajavad UANi harilikult kevadel. UANi asendatavus teiste lämmastikväetistega on piiratud, kuivõrd põllumajandustootjad kasutavad UANi andmiseks eri seadmeid ning seda saab segada teiste lahustega, näiteks üheks kasutusotstarbeks ette nähtud pestitsiididega. Sellepärast iseloomustab nõudlust hooajalisus ja suhteline jäikus. |
| --- | --- |

(130)

UAN on vedelväetis, millega antakse põllukultuuridele lämmastikku. Seda kasutatakse peamiselt istutus- või külvieelseks väetiseks põllukultuuridele, mis vajavad UANi harilikult kevadel. UANi asendatavus teiste lämmastikväetistega on piiratud, kuivõrd põllumajandustootjad kasutavad UANi andmiseks eri seadmeid ning seda saab segada teiste lahustega, näiteks üheks kasutusotstarbeks ette nähtud pestitsiididega. Sellepärast iseloomustab nõudlust hooajalisus ja suhteline jäikus.

| (131) | Ehkki UANi tarbimine on üldiselt hooajaline, toodetakse seda aasta ringi, mis on tõhusam tootmise peatamisest. Selle tulemusel on ühenduse tootjate varud kõige suuremad sügisel ja talvel. Vaatlusalust toodet iseloomustab suur muutlikkus ja selle hindu määratakse iganädalaselt ning tõenäoliselt avaldaks massiline ja alandatud hindadega import kevadel ja suvel märkimisväärselt ebasoodsat mõju ühenduse tootmisharu hindadele. |
| --- | --- |

(131)

Ehkki UANi tarbimine on üldiselt hooajaline, toodetakse seda aasta ringi, mis on tõhusam tootmise peatamisest. Selle tulemusel on ühenduse tootjate varud kõige suuremad sügisel ja talvel. Vaatlusalust toodet iseloomustab suur muutlikkus ja selle hindu määratakse iganädalaselt ning tõenäoliselt avaldaks massiline ja alandatud hindadega import kevadel ja suvel märkimisväärselt ebasoodsat mõju ühenduse tootmisharu hindadele.

4.3.2.   Eksport asjaomastest riikidest

| (132) | Arvestades seda, et uurimisperioodil puudus eksport kõnealustest riikidest, välja arvatud Alžeeriast, keskendutakse analüüsis sellele, kui tõenäoline on uurimisperioodil teistesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamine ühenduse turule lähemas tulevikus. Lisaks tuleb analüüsida UANi müügihindade tõenäolist arengut. |
| --- | --- |

(132)

Arvestades seda, et uurimisperioodil puudus eksport kõnealustest riikidest, välja arvatud Alžeeriast, keskendutakse analüüsis sellele, kui tõenäoline on uurimisperioodil teistesse riikidesse suunatud ekspordi ümbersuunamine ühenduse turule lähemas tulevikus. Lisaks tuleb analüüsida UANi müügihindade tõenäolist arengut.

| (133) | Seoses ühenduse turule suunatud ekspordi tõenäolise arenguga tuleb märkida, et Ameerika Ühendriikide turule suunatud Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit UANi impordi suhtes rakendati dumpinguvastaseid meetmeid, mis tunnistati kehtetuks aprillis 2003. Järgmises tabelis on näidatud kõnealusest kolmest riigist pärit toodangu Ameerika Ühendriikidesse eksportimise dünaamika alates 2003. aastast.








  Eksport Ameerika Ühendriikide turule: | 2003 (8) | 2004 | Uurimisperiood (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valgevenest (tonnides) | 156 596 | 244 526 | 227 772 |
| Venemaalt (tonnides) | 179 993 | 614 395 | 699 100 |
| Ukrainast (tonnides) | 111 321 | 103 440 | 145 828 |
| Kokku (tonnides) | 447 910 | 962 361 | 1 072 700 |
| Allikas: US Census Bureau avaldatud väliskaubanduse statistika. |

(133)

Seoses ühenduse turule suunatud ekspordi tõenäolise arenguga tuleb märkida, et Ameerika Ühendriikide turule suunatud Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit UANi impordi suhtes rakendati dumpinguvastaseid meetmeid, mis tunnistati kehtetuks aprillis 2003. Järgmises tabelis on näidatud kõnealusest kolmest riigist pärit toodangu Ameerika Ühendriikidesse eksportimise dünaamika alates 2003. aastast.

Eksport Ameerika Ühendriikide turule:

2003 (8)

2004

Uurimisperiood (9)

Valgevenest (tonnides)

156 596

244 526

227 772

Venemaalt (tonnides)

179 993

614 395

699 100

Ukrainast (tonnides)

111 321

103 440

145 828

Kokku (tonnides)

447 910

962 361

1 072 700

Allikas: US Census Bureau avaldatud väliskaubanduse statistika.

| (134) | Siit nähtub, et ajavahemikul 2003–2004 suurendasid need riigid oluliselt oma ekspordimahtu. Eriti tegi seda Venemaa, kelle ekspordi maht suurenes üle kolme korra: 180 000 tonnilt 2003. aastal ligikaudu 600 000 tonnile 2004. aastal, s.o rohkem kui kolm korda. Statistika näitab ka seda, et kõnealuste riikide tugev ja äkiline eksport Ameerika Ühendriikidesse seiskus uurimisperioodil, mil kasv võrreldes 2004. aastaga ei olnud nii silmatorkav (11 %). Uurimisperioodile järgneva ajavahemiku andmetest selgub, et nende maade kogueksport Ameerika Ühendriikidesse jäi püsima ligikaudu 1 miljoni tonni juurde. |
| --- | --- |

(134)

Siit nähtub, et ajavahemikul 2003–2004 suurendasid need riigid oluliselt oma ekspordimahtu. Eriti tegi seda Venemaa, kelle ekspordi maht suurenes üle kolme korra: 180 000 tonnilt 2003. aastal ligikaudu 600 000 tonnile 2004. aastal, s.o rohkem kui kolm korda. Statistika näitab ka seda, et kõnealuste riikide tugev ja äkiline eksport Ameerika Ühendriikidesse seiskus uurimisperioodil, mil kasv võrreldes 2004. aastaga ei olnud nii silmatorkav (11 %). Uurimisperioodile järgneva ajavahemiku andmetest selgub, et nende maade kogueksport Ameerika Ühendriikidesse jäi püsima ligikaudu 1 miljoni tonni juurde.

| (135) | Kõnealuse stabiliseerumise põhjusi kirjeldatakse üksikasjalikult Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit UANi impordi suhtes Ameerika Ühendriikides läbi viidud dumpinguvastase uurimise lõpparuandes. (10) Selles aruandes rõhutatakse eriliselt, et sisemaiste vedude suured kulud tingivad selle, et tegelikult on importida võimalik üksnes rannikualadele ning et imporditud UANi lõppmüügi hinnad on võrreldes omamaise UANiga ülemäära kõrged paljudes piirkondades, kaasa arvatud olulistes UANi tarbivates põllumajandusega tegelevates osariikides. Lühidalt öeldes on Ameerika Ühendriikides piiratud suurusega imporditurg ja kõige olulisemate tarbimisturgudeni ei jõua import nende asukoha tõttu. Seoses Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi täheldatud stabiliseerumisega (vt põhjendus 134) järeldatakse, et Ameerika Ühendriikide turg ei suuda vastu võtta uurimisperioodil registreeritud impordikogustest olulisemalt suuremaid koguseid. |
| --- | --- |

(135)

Kõnealuse stabiliseerumise põhjusi kirjeldatakse üksikasjalikult Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit UANi impordi suhtes Ameerika Ühendriikides läbi viidud dumpinguvastase uurimise lõpparuandes. (10) Selles aruandes rõhutatakse eriliselt, et sisemaiste vedude suured kulud tingivad selle, et tegelikult on importida võimalik üksnes rannikualadele ning et imporditud UANi lõppmüügi hinnad on võrreldes omamaise UANiga ülemäära kõrged paljudes piirkondades, kaasa arvatud olulistes UANi tarbivates põllumajandusega tegelevates osariikides. Lühidalt öeldes on Ameerika Ühendriikides piiratud suurusega imporditurg ja kõige olulisemate tarbimisturgudeni ei jõua import nende asukoha tõttu. Seoses Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi täheldatud stabiliseerumisega (vt põhjendus 134) järeldatakse, et Ameerika Ühendriikide turg ei suuda vastu võtta uurimisperioodil registreeritud impordikogustest olulisemalt suuremaid koguseid.

| (136) | Seoses eespool kirjeldatuga ning arvestades kõnealuste riikide paiknemist suhteliselt ühenduse turu lähedal, saab järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks nende oluline müügimaht või kasutamata tootmisvõimsus väga tõenäoliselt ühenduse turule. Kui arvestada transpordikulude madalamat taset (võrreldes ekspordiga Ameerika Ühendriikide turule), hakkavad nende ekspordihinnad olema oluliselt madalamad kui Ameerika Ühendriikide turul. Lisaks, nagu on näidatud eespool põhjendustes 50, 54 ja 63, tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportivate tootjate toodangut müüdi Ameerika Ühendriikide turul vastavatest normaalväärtustest väiksema hinnaga. |
| --- | --- |

(136)

Seoses eespool kirjeldatuga ning arvestades kõnealuste riikide paiknemist suhteliselt ühenduse turu lähedal, saab järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks nende oluline müügimaht või kasutamata tootmisvõimsus väga tõenäoliselt ühenduse turule. Kui arvestada transpordikulude madalamat taset (võrreldes ekspordiga Ameerika Ühendriikide turule), hakkavad nende ekspordihinnad olema oluliselt madalamad kui Ameerika Ühendriikide turul. Lisaks, nagu on näidatud eespool põhjendustes 50, 54 ja 63, tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportivate tootjate toodangut müüdi Ameerika Ühendriikide turul vastavatest normaalväärtustest väiksema hinnaga.

4.3.3.   Kasutamata tootmisvõimsuse mõju

| (137) | Meenutame, et vaatlusaluse toote siseturg Alžeerias on tähtsusetult väike ning peaaegu kogu tootmisvõimsus on orienteeritud ekspordile. Peale selle ilmnes uurimisel, et Alžeeria tootjate praegune kasutamata tootmisvõimsus moodustab 10–20 % tarbimisest ühenduse turul. Praegust kasutamata tootmisvõimsust hinnatakse kokku ligikaudu 300 000–350 000 tonnile. |
| --- | --- |

(137)

Meenutame, et vaatlusaluse toote siseturg Alžeerias on tähtsusetult väike ning peaaegu kogu tootmisvõimsus on orienteeritud ekspordile. Peale selle ilmnes uurimisel, et Alžeeria tootjate praegune kasutamata tootmisvõimsus moodustab 10–20 % tarbimisest ühenduse turul. Praegust kasutamata tootmisvõimsust hinnatakse kokku ligikaudu 300 000–350 000 tonnile.

| (138) | Eriti ühenduse turu lähedust arvestades on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, kasutatakse seda vaba tootmisvõimsust vaatlusaluse toote tootmiseks ühendusse eksportimise eesmärgil (Alžeeria turuosa on ainult 4,8 %). Kõnealused eeldatavad suured kogused müüdaks tõenäoliselt dumpinguhindadega ja sellest tekiks tõenäoliselt kahju ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(138)

Eriti ühenduse turu lähedust arvestades on väga tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, kasutatakse seda vaba tootmisvõimsust vaatlusaluse toote tootmiseks ühendusse eksportimise eesmärgil (Alžeeria turuosa on ainult 4,8 %). Kõnealused eeldatavad suured kogused müüdaks tõenäoliselt dumpinguhindadega ja sellest tekiks tõenäoliselt kahju ühenduse tootjatele.

| (139) | Tehti kindlaks, et Valgevenes on kiiresti kasvav siseturg, kus ainutootja müüs uurimisperioodil kaks kolmandikku oma toodangust. Peale selle puudus eksport ühendusse 2004. aastal ja uurimisperioodil ning eksport Ameerika Ühendriikide turule on vähenenud, hoolimata dumpinguvastaste meetmete puudumisest ja soodsatest turutingimustest. |
| --- | --- |

(139)

Tehti kindlaks, et Valgevenes on kiiresti kasvav siseturg, kus ainutootja müüs uurimisperioodil kaks kolmandikku oma toodangust. Peale selle puudus eksport ühendusse 2004. aastal ja uurimisperioodil ning eksport Ameerika Ühendriikide turule on vähenenud, hoolimata dumpinguvastaste meetmete puudumisest ja soodsatest turutingimustest.

| (140) | Kui meetmetel lastakse aeguda, muutuks olukord seoses Valgevenega tõenäoliselt tunduvalt. Arvestades, et uurimisperioodil oli seal omamaine hind rohkem kui poole väiksem ühenduse valdavast turuhinnast, võiks Valgevene tootja ratsionaalse majandusliku otsuse põhjal suunata olulisi koguseid, mida praegu müüakse omamaisel turul, ühenduse turule dumpinguhindadega. Selle tulemusel tõenäoliselt korduks kahju, mida põhjustab suures mahus ja madala hinnaga import Valgevenest. |
| --- | --- |

(140)

Kui meetmetel lastakse aeguda, muutuks olukord seoses Valgevenega tõenäoliselt tunduvalt. Arvestades, et uurimisperioodil oli seal omamaine hind rohkem kui poole väiksem ühenduse valdavast turuhinnast, võiks Valgevene tootja ratsionaalse majandusliku otsuse põhjal suunata olulisi koguseid, mida praegu müüakse omamaisel turul, ühenduse turule dumpinguhindadega. Selle tulemusel tõenäoliselt korduks kahju, mida põhjustab suures mahus ja madala hinnaga import Valgevenest.

| (141) | Vene siseturg on suhteliselt väike võrreldes kasutamata tootmisvõimsusega, mis, nagu juba märgitud eespool põhjenduses 66, ulatub 600 000–700 000 tonnini ja mida võib oluliselt suurendada, kui lisada koostööd mitte teinud ettevõtjate tootmisvõimsused või praegu kahe teise lämmastikväetise ehk uurea ja ammooniumnitraadi tootmiseks ja eksportimiseks kasutatavad võimsused. |
| --- | --- |

(141)

Vene siseturg on suhteliselt väike võrreldes kasutamata tootmisvõimsusega, mis, nagu juba märgitud eespool põhjenduses 66, ulatub 600 000–700 000 tonnini ja mida võib oluliselt suurendada, kui lisada koostööd mitte teinud ettevõtjate tootmisvõimsused või praegu kahe teise lämmastikväetise ehk uurea ja ammooniumnitraadi tootmiseks ja eksportimiseks kasutatavad võimsused.

| (142) | Samuti väärib mainimist asjaolu, et praegu on jõus ühenduse kaubanduskaitsemeetmed koostistoodete, nimelt tahke uurea ja ammooniumnitraadi impordi suhtes Venemaalt. (11) Uurea suhtes võetud meetmeid uuritakse praegu seoses aegumise läbivaatamisega. (12) Lisaks on pooleli ühe suurema eksportiva tootja suhtes algatatud dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlus seoses ammooniumnitraati käsitlevate meetmetega. (13) Sellepärast on nende uurimistulemuste selgumiseni olemas oht, et kõnealuste toodete asemel hakatakse tootma UANi, mille tulemusel võib Vene tootjate hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus veelgi oluliselt suureneda. |
| --- | --- |

(142)

Samuti väärib mainimist asjaolu, et praegu on jõus ühenduse kaubanduskaitsemeetmed koostistoodete, nimelt tahke uurea ja ammooniumnitraadi impordi suhtes Venemaalt. (11) Uurea suhtes võetud meetmeid uuritakse praegu seoses aegumise läbivaatamisega. (12) Lisaks on pooleli ühe suurema eksportiva tootja suhtes algatatud dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlus seoses ammooniumnitraati käsitlevate meetmetega. (13) Sellepärast on nende uurimistulemuste selgumiseni olemas oht, et kõnealuste toodete asemel hakatakse tootma UANi, mille tulemusel võib Vene tootjate hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus veelgi oluliselt suureneda.

| (143) | Eespool kirjeldatut arvestades on olemas suur tõenäolisus, et kui meetmetel lastakse aeguda, algab eksport ühendusse uuesti. Sellise impordi maht võib tagasihoidliku hinnangu kohaselt ulatuda 20 protsendini ühenduse turust, arvestades tarbimist sellel turul (vaata põhjendust 86) ja tegelikke vabasid mahtusid Venemaal. Arvestades Venemaa tootjate makstavaid äärmiselt madalaid gaasihindu ja nendest tingitud eelist vaatlusaluse toote hinna kujundamisel, tekitaks selline import tõenäoliselt ränka kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(143)

Eespool kirjeldatut arvestades on olemas suur tõenäolisus, et kui meetmetel lastakse aeguda, algab eksport ühendusse uuesti. Sellise impordi maht võib tagasihoidliku hinnangu kohaselt ulatuda 20 protsendini ühenduse turust, arvestades tarbimist sellel turul (vaata põhjendust 86) ja tegelikke vabasid mahtusid Venemaal. Arvestades Venemaa tootjate makstavaid äärmiselt madalaid gaasihindu ja nendest tingitud eelist vaatlusaluse toote hinna kujundamisel, tekitaks selline import tõenäoliselt ränka kahju ühenduse tootmisharule.

| (144) | Asjaomaste riikide seast on Ukrainas praegu kõige suurem kasutamata tootmisvõimsus, mida hinnatakse 700 000–800 000 tonnile. Ainuüksi praegune kasutamata tootmisvõimsus vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(144)

Asjaomaste riikide seast on Ukrainas praegu kõige suurem kasutamata tootmisvõimsus, mida hinnatakse 700 000–800 000 tonnile. Ainuüksi praegune kasutamata tootmisvõimsus vastab ligikaudu 20 protsendile ühenduse tarbimisest.

| (145) | Arvestatava siseturu puudumisel ning pidades silmas ühenduse turu lähedust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suunataks ulatuslikult eksporti ühenduse turule. Nagu eespool näidatud, toimuks selline eksport tõenäoliselt dumpinguhindadega ja tekitaks seetõttu suurt kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(145)

Arvestatava siseturu puudumisel ning pidades silmas ühenduse turu lähedust, on tõenäoline, et meetmete aegumise korral suunataks ulatuslikult eksporti ühenduse turule. Nagu eespool näidatud, toimuks selline eksport tõenäoliselt dumpinguhindadega ja tekitaks seetõttu suurt kahju ühenduse tootmisharule.

4.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (146) | Arvestades kunstlikult madalaid hindu, mida tootjad asjaomastes riikides põhitooraine, s.o gaasi eest maksavad, ning selle mõju UANi tootmiskuludele, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, on tootjatel nendes riikides võimalus eksportida vaatlusalust toodet hinnaga, mis on väiksem ühenduse tootmisharu tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(146)

Arvestades kunstlikult madalaid hindu, mida tootjad asjaomastes riikides põhitooraine, s.o gaasi eest maksavad, ning selle mõju UANi tootmiskuludele, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, on tootjatel nendes riikides võimalus eksportida vaatlusalust toodet hinnaga, mis on väiksem ühenduse tootmisharu tootmiskuludest.

| (147) | Kõikidel kõnealustel riikidel, välja arvatud Valgevene, on olemas lisavõimsus, mis võidakse meetmete aegumise korral suunata ühenduse turule. Valgevene puhul, arvestades sealse siseturu suurt müügimahtu uurimisperioodil ühenduse turu valdavatest hindadest palju madalamate hindadega, on väga tõenäoline, et vähemalt osa sellest müügimahust suunatakse meetmete aegumise korral ümber ühenduse turule. Müügi ümbersuunamist ühenduse turule võiks stimuleerida ka ühendusse müümisega seotud transpordikulude madalam tase võrreldes müügiga Ameerika Ühendriikidesse. Lisaks on kõigi nelja riigi puhul tõenäoline, et osa nende praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse suunatakse ümber ühendusse, kui praegused meetmed kehtetuks tunnistatakse (vt põhjendused 132–136). |
| --- | --- |

(147)

Kõikidel kõnealustel riikidel, välja arvatud Valgevene, on olemas lisavõimsus, mis võidakse meetmete aegumise korral suunata ühenduse turule. Valgevene puhul, arvestades sealse siseturu suurt müügimahtu uurimisperioodil ühenduse turu valdavatest hindadest palju madalamate hindadega, on väga tõenäoline, et vähemalt osa sellest müügimahust suunatakse meetmete aegumise korral ümber ühenduse turule. Müügi ümbersuunamist ühenduse turule võiks stimuleerida ka ühendusse müümisega seotud transpordikulude madalam tase võrreldes müügiga Ameerika Ühendriikidesse. Lisaks on kõigi nelja riigi puhul tõenäoline, et osa nende praegusest ekspordist kolmandatesse riikidesse suunatakse ümber ühendusse, kui praegused meetmed kehtetuks tunnistatakse (vt põhjendused 132–136).

| (148) | Euroopa väetiseimportijate ühendus ja teatavad eksportivad tootjad väitsid, et oletus uurea ja ammooniumnitraadi tootmise UANi tootmisega asendamise kohta ei arvesta sellist peamist majanduslikku tõde, et tootjad ei saa teise toote tootmisele üle minna ilma lisainvesteeringuid tegemata. Lisaks väitsid nad, et väiksema kasumlikkusega toodete suhtes dumpinguvastaste meetmete kohaldamise lõpetamine ei mõjuta tootjaid peatama suurema kasumlikkusega toodete tootmist. |
| --- | --- |

(148)

Euroopa väetiseimportijate ühendus ja teatavad eksportivad tootjad väitsid, et oletus uurea ja ammooniumnitraadi tootmise UANi tootmisega asendamise kohta ei arvesta sellist peamist majanduslikku tõde, et tootjad ei saa teise toote tootmisele üle minna ilma lisainvesteeringuid tegemata. Lisaks väitsid nad, et väiksema kasumlikkusega toodete suhtes dumpinguvastaste meetmete kohaldamise lõpetamine ei mõjuta tootjaid peatama suurema kasumlikkusega toodete tootmist.

| (149) | Lisainvesteeringutega seoses tuleb märkida, et enamik peamisi lämmastikväetiste tootjaid on integreeritud tootjad ja seepärast nende otsused toota või eksportida üht või teist toodet sõltuvad peamiselt turutingimustest. Tootjad püüavad loomulikult toota võimalikult tulutoovaid tooteid. Seega on dumpinguvastased meetmed selliste otsuste tegemisel suure tähtsusega, mida näitab ka dumpinguhindadega UANi ekspordi kasv Ameerika Ühendriikide turul 2004. aastal ja uurimisperioodil, pärast sealsete dumpinguvastaste meetmete tühistamist 2003. aastal. Seepärast järeldatakse, et suure tõenäosusega lähevad eksportivad tootjad mõistlike majanduslike otsuste tegemise tulemusena ühe toote tootmiselt üle teise toote tootmisele, et säilitada või suurendada oma lämmastikväetiste müügi taset ja sellest saadavat kasumit. Seepärast lükati kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(149)

Lisainvesteeringutega seoses tuleb märkida, et enamik peamisi lämmastikväetiste tootjaid on integreeritud tootjad ja seepärast nende otsused toota või eksportida üht või teist toodet sõltuvad peamiselt turutingimustest. Tootjad püüavad loomulikult toota võimalikult tulutoovaid tooteid. Seega on dumpinguvastased meetmed selliste otsuste tegemisel suure tähtsusega, mida näitab ka dumpinguhindadega UANi ekspordi kasv Ameerika Ühendriikide turul 2004. aastal ja uurimisperioodil, pärast sealsete dumpinguvastaste meetmete tühistamist 2003. aastal. Seepärast järeldatakse, et suure tõenäosusega lähevad eksportivad tootjad mõistlike majanduslike otsuste tegemise tulemusena ühe toote tootmiselt üle teise toote tootmisele, et säilitada või suurendada oma lämmastikväetiste müügi taset ja sellest saadavat kasumit. Seepärast lükati kõnealused väited tagasi.

| (150) | Eespool kirjeldatu viib järeldusele, et väga tõenäoliselt eksporditakse meetmete aegumise korral asjaomastest riikidest toodangut arvestatavas mahus ja hindadega, mis oma moonutatud ja kunstlikult madalal hoitud tootmismaksumuse tõttu alandaksid ühenduse tootmisharu hindu. Selle mõjul tugevneks turul ülima tõenäosusega hindu alla suruv trend, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see 2004. aastal ja uurimisperioodil saavutatud finantstaastumist ning viiks kahju tõenäolise kordumiseni. Teisisõnu, mida rohkem turg hinnalanguse suunas liigub, seda teravamat hindade allasurumist on oodata asjaomastelt riikidelt, arvestades nende tootmismaksumuse olulist erinevust ja kasutamata tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(150)

Eespool kirjeldatu viib järeldusele, et väga tõenäoliselt eksporditakse meetmete aegumise korral asjaomastest riikidest toodangut arvestatavas mahus ja hindadega, mis oma moonutatud ja kunstlikult madalal hoitud tootmismaksumuse tõttu alandaksid ühenduse tootmisharu hindu. Selle mõjul tugevneks turul ülima tõenäosusega hindu alla suruv trend, mis eeldatavasti avaldaks kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. Eriti pärsiks see 2004. aastal ja uurimisperioodil saavutatud finantstaastumist ning viiks kahju tõenäolise kordumiseni. Teisisõnu, mida rohkem turg hinnalanguse suunas liigub, seda teravamat hindade allasurumist on oodata asjaomastelt riikidelt, arvestades nende tootmismaksumuse olulist erinevust ja kasutamata tootmisvõimsust.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatus

| (151) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõikide asjaomaste eri huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(151)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõikide asjaomaste eri huvide hindamisel.

| (152) | Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Käesoleva uurimise näol on tegu läbivaatamisega ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, ning tänu sellele on võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(152)

Tuleks meenutada, et esialgsel uurimisel oldi seisukohal, et meetmete vastuvõtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Käesoleva uurimise näol on tegu läbivaatamisega ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, ning tänu sellele on võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele isikutele.

| (153) | Selle põhjal uuriti, kas hoolimata kahjuliku dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest on olemas veenvaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(153)

Selle põhjal uuriti, kas hoolimata kahjuliku dumpingu kordumise tõenäolisuse kohta tehtud järeldustest on olemas veenvaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (154) | Ühenduse tootmisharu on end tõestanud struktuuriliselt elujõulisena. Seda kinnitas kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2000. aastal. Eriti parandas ühenduse tootmisharu oma kasumiolukorda 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(154)

Ühenduse tootmisharu on end tõestanud struktuuriliselt elujõulisena. Seda kinnitas kõnealuse tootmisharu majandusolukorra soodne areng alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest 2000. aastal. Eriti parandas ühenduse tootmisharu oma kasumiolukorda 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (155) | Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praeguseks kehtestatud meetmetest ning jätkab toibumist, muutes oma turuosa vähenemise trendi vastupidiseks ja parandades veelgi kulutasuvust. Kui meetmeid ei säilitata, on tõenäoline, et tekib suurenenud, dumpinguhindadega import asjaomastest riikidest, millega tekitatakse kahju ühenduse tootmisharule; tekib müügihindasid langetav surve, mis ohustab ühenduse tootmisharu praegust soodsat, kuid siiski habrast finantsolukorda. |
| --- | --- |

(155)

Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praeguseks kehtestatud meetmetest ning jätkab toibumist, muutes oma turuosa vähenemise trendi vastupidiseks ja parandades veelgi kulutasuvust. Kui meetmeid ei säilitata, on tõenäoline, et tekib suurenenud, dumpinguhindadega import asjaomastest riikidest, millega tekitatakse kahju ühenduse tootmisharule; tekib müügihindasid langetav surve, mis ohustab ühenduse tootmisharu praegust soodsat, kuid siiski habrast finantsolukorda.

3.   Importijate huvid

| (156) | Nagu eespool põhjenduses 10 mainitud, väljendas ainult üks importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ja andis väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Pärast seda kui kõnealusele importijale oli saadetud terviklik küsimustik, teatas see importija siiski komisjonile, et ta ei soovi enam uurimises koostööd teha. |
| --- | --- |

(156)

Nagu eespool põhjenduses 10 mainitud, väljendas ainult üks importija valmisolekut enda kaasamiseks valimisse ja andis väljavõttelise uurimise küsimustikus nõutud põhiteavet. Pärast seda kui kõnealusele importijale oli saadetud terviklik küsimustik, teatas see importija siiski komisjonile, et ta ei soovi enam uurimises koostööd teha.

| (157) | Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kui import jätkub, ehkki mittekahjulike hindadega, ning harilikult ei tegele importijad üksnes UANiga, vaid olulisel määral ka teiste väetistega. Eeldust, et import jätkub, kinnitas üksnes import Alžeeriast, mille ühe eksportiva tootja suhtes on jõus hinnakohustus. See viib järeldusele, et meetmete kehtestamine võib tõepoolest olla avaldanud kahjulikku mõju mõnele importijale, nagu on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 617/2000 (14) põhjenduses 66. Siiski ei ilmnenud uurimisel, et mõne importija tegevus oleks täielikult lakanud: selle asemel ilmnes, et keskenduti teistsugustele väetistele, nagu ka eeldati. Sellest nähtub, et meetmete kehtestamise üldine mõju enamikule importijatele/ettevõtjatele on olnud küllaltki väike. |
| --- | --- |

(157)

Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise tulemuste kohaselt ei ole meetmete kehtestamisel olulist mõju niivõrd, kui import jätkub, ehkki mittekahjulike hindadega, ning harilikult ei tegele importijad üksnes UANiga, vaid olulisel määral ka teiste väetistega. Eeldust, et import jätkub, kinnitas üksnes import Alžeeriast, mille ühe eksportiva tootja suhtes on jõus hinnakohustus. See viib järeldusele, et meetmete kehtestamine võib tõepoolest olla avaldanud kahjulikku mõju mõnele importijale, nagu on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 617/2000 (14) põhjenduses 66. Siiski ei ilmnenud uurimisel, et mõne importija tegevus oleks täielikult lakanud: selle asemel ilmnes, et keskenduti teistsugustele väetistele, nagu ka eeldati. Sellest nähtub, et meetmete kehtestamise üldine mõju enamikule importijatele/ettevõtjatele on olnud küllaltki väike.

| (158) | Importijate koostöö puudumisel ei ole võimalik saada ka usaldusväärset teavet, mis näitaks, et meetmete säilitamine avaldaks olulist kahjulikku mõju importijatele või ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(158)

Importijate koostöö puudumisel ei ole võimalik saada ka usaldusväärset teavet, mis näitaks, et meetmete säilitamine avaldaks olulist kahjulikku mõju importijatele või ettevõtjatele.

| (159) | Euroopa väetiseimportijate ühendus väitis, et importijate koostööst hoidumist ei tuleks võtta kui huvipuudust, vaid kui ebaõiglasest olukorrast tingitud loobumist: osalemine dumpinguvastases uurimises oleks nõudnud nendelt kui piiratud ressurssidega väikese ja keskmise suurusega ettevõtetelt märkimisväärseid kulutusi. Lisaks väitsid nad, et uurimisel jäeti arvesse võtmata erinevate dumpinguvastaste meetmete kumulatiivset mõju väetiseimportijatele, mille tõttu meetmete mõju analüüs ei olnud importijate ja talupidajate suhtes õiglane. |
| --- | --- |

(159)

Euroopa väetiseimportijate ühendus väitis, et importijate koostööst hoidumist ei tuleks võtta kui huvipuudust, vaid kui ebaõiglasest olukorrast tingitud loobumist: osalemine dumpinguvastases uurimises oleks nõudnud nendelt kui piiratud ressurssidega väikese ja keskmise suurusega ettevõtetelt märkimisväärseid kulutusi. Lisaks väitsid nad, et uurimisel jäeti arvesse võtmata erinevate dumpinguvastaste meetmete kumulatiivset mõju väetiseimportijatele, mille tõttu meetmete mõju analüüs ei olnud importijate ja talupidajate suhtes õiglane.

| (160) | Siinkohal tuleb märkida, et erinevate väetistega, sealhulgas ka UANiga tegelevatel importijatel on olemas võimalus hankida lämmastikväetisi allikatest, mida dumpinguvastased meetmed praegu ei hõlma. Selle põhjal jõuti järeldusele, et meetmete jätkuva kohaldamise negatiivne mõju importijatele ei ole nii tungiv põhjus, et meetmete kohaldamine lõpetada. |
| --- | --- |

(160)

Siinkohal tuleb märkida, et erinevate väetistega, sealhulgas ka UANiga tegelevatel importijatel on olemas võimalus hankida lämmastikväetisi allikatest, mida dumpinguvastased meetmed praegu ei hõlma. Selle põhjal jõuti järeldusele, et meetmete jätkuva kohaldamise negatiivne mõju importijatele ei ole nii tungiv põhjus, et meetmete kohaldamine lõpetada.

4.   Kasutajate huvid

| (161) | UANi kasutajad on ühenduse põllumajandustootjad. Nõudlus lämmastikväetiste järele on suhteliselt jäik ning põllumajandustootjad kalduvad ostma kõige odavamast allikast. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, tehti esialgsel uurimisel järeldus, et arvestades UANi maksumuse väikest mõju põllumajandustootjatele, ei tulene selle maksumuse suurenemisest neile olulist kahju. Et ükski kasutaja ega kasutajate ühendus ei esitanud käesoleva kordusuurimise raames teavet, mis oleks viidanud eespool mainitud järelduse suhtes vastupidisele, näib see kinnitavat, et i) UAN moodustab väga väikese osa nende põllumajandustootjate tootmiskuludest; ii) praegu kehtivad meetmed ei ole nende majanduslikku olukorda kahjulikult mõjutanud; iii) meetmete jätkumine ei kahjustaks kasutajate finantshuvisid. |
| --- | --- |

(161)

UANi kasutajad on ühenduse põllumajandustootjad. Nõudlus lämmastikväetiste järele on suhteliselt jäik ning põllumajandustootjad kalduvad ostma kõige odavamast allikast. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, tehti esialgsel uurimisel järeldus, et arvestades UANi maksumuse väikest mõju põllumajandustootjatele, ei tulene selle maksumuse suurenemisest neile olulist kahju. Et ükski kasutaja ega kasutajate ühendus ei esitanud käesoleva kordusuurimise raames teavet, mis oleks viidanud eespool mainitud järelduse suhtes vastupidisele, näib see kinnitavat, et i) UAN moodustab väga väikese osa nende põllumajandustootjate tootmiskuludest; ii) praegu kehtivad meetmed ei ole nende majanduslikku olukorda kahjulikult mõjutanud; iii) meetmete jätkumine ei kahjustaks kasutajate finantshuvisid.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (162) | Eespool kirjeldatut arvestades järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(162)

Eespool kirjeldatut arvestades järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (163) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti pärast sellist teavitamist kõikidele pooltele võimalus teha avaldusi. |
| --- | --- |

(163)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti pärast sellist teavitamist kõikidele pooltele võimalus teha avaldusi.

| (164) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit UANi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. Tuletatakse meelde, et need meetmed hõlmavad koguselisi tollimakse, mida erandina ei kohaldata ühe heakskiidetud hinnakohustuse sõlminud Alžeeria äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks valmistatava ja müüdava vaatlusaluse toote impordi suhtes, |
| --- | --- |

(164)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Alžeeriast, Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit UANi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. Tuletatakse meelde, et need meetmed hõlmavad koguselisi tollimakse, mida erandina ei kohaldata ühe heakskiidetud hinnakohustuse sõlminud Alžeeria äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks valmistatava ja müüdava vaatlusaluse toote impordi suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Alžeeriast, Valgevenest, Venemaalt ja Ukrainast pärit ning CN-koodi 3102 80 00 alla kuuluvate vesilahusena või ammoniaagilahusena esinevate uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Tollimaksu summa eurodes tonni kohta on järgmine:

| Riik | Tootja | Tollimaksu summa (tonni kohta eurodes) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžeeria | Kõik äriühingud | 6,88 | A999 |
| Valgevene | Kõik äriühingud | 17,86 | — |
| Venemaa | Aktsiaselts Nevinnomõsskii Azot, |
| 357030 Vene Föderatsioon, |
| Stavropoli krai, |
| Nevinnomõssk, Nizjaev 1 |

Riik

Tootja

Tollimaksu summa (tonni kohta eurodes)

TARICi lisakood

Alžeeria

Kõik äriühingud

6,88

A999

Valgevene

Kõik äriühingud

17,86

—

Venemaa

Aktsiaselts Nevinnomõsskii Azot,

357030 Vene Föderatsioon,

Stavropoli krai,

Nevinnomõssk, Nizjaev 1

17,80

A176

Kõik muud äriühingud

20,11

A999

Ukraina

Kõik äriühingud

26,17

—

3.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, (15) vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4.   Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Järgmiste TARICi lisakoodide all vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritavad importtooted, mille on tootnud ja mida vahetult ekspordib (s.t lähetab ja esitab nende kohta arved) järgmine äriühing importijana tegutsevale äriühingule ühenduses, vabastatakse artikliga 1 ette nähtud dumpinguvastasest tollimaksust, kui sellised importtooted imporditakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Alžeeria | Fertalge Industries spa, |
| 12, Chemin AEK Gadouche, |
| Hydra, Alger |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Alžeeria

Fertalge Industries spa,

12, Chemin AEK Gadouche,

Hydra, Alger

A107

2.   Vabastust võimaldatakse tingimusel, et äriühing esitab asjaomase liikmesriigi tollile nõuetekohase kinnitusarve, mis sisaldab lisas loetletud põhiandmeid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 238, 22.9.2000, lk. 15. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1675/2003 (ELT L 238, 25.9.2003, lk 4).

2

(3)  ELT C 312, 17.12.2004, lk 5.

3

(4)  ELT C 233, 22.9.2005, lk 14.

4

(5)  Määrus (EÜ) nr 2117/2005, artikkel 2.

5

(6)  Väheoluliste koguste tõttu ei saa hindu pidada usaldusväärseks.

6

(7)  Allikas: rahvusvahelise väetisetootjate ühenduse (IFA) juunis 2005 avaldatud dokument “Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009”, A05/71b.

7

“Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009”

(8)  Esitatud arvudes sisalduvad 2003. aasta kolm esimest kuud, s.o periood, mil meetmed veel kehtisid.

8

(9)  Uurimisperioodi andmed on esitatud võrdluseks üldanalüüsi andmetega.

9

Allikas: US Census Bureau avaldatud väliskaubanduse statistika.

Allikas

(10)  USA väliskaubanduskomisjoni väljaanne (2003. aasta aprill) “Urea Ammonium Nitrate Solutions from Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591”, lk 25, V-4, V-5.

10

“Urea Ammonium Nitrate Solutions from Belarus, Russia, and Ukraine – Investigations Nos. 731-TA-1006, 1008, and 1009 (Final), Publication 3591”

(11)  Uurea kohta: määrus (EÜ) nr 901/2001 (EÜT L 127, 8.5.2001, lk 11). Ammooniumnitraadi kohta: määrus (EÜ) nr 658/2002 (EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 945/2005 (ELT L 160, 23.6.2005, lk 1).

11

(12)  ELT C 105, 4.5.2006, lk 12.

12

(13)  ELT C 300, 30.11.2005, lk 8.

13

(14)  EÜT L 75, 24.3.2000, lk 3.

14

(15)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

15

---

LISA

Andmed, mis äriühingul tuleb kanda artikli 2 lõikes 2 osutatud kinnitusarvele, on järgmised:

| 1. | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril (nagu määrusega on ette nähtud). |
| --- | --- |

1.

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus toimub ühenduse piiril (nagu määrusega on ette nähtud).

| 2. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | CN-kood, |
| --- | --- | --- |

2.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

CN-kood,

| — | toote lämmastikusisaldus (N) protsentides, |
| --- | --- |

—

toote lämmastikusisaldus (N) protsentides,

| — | kogus tonnides. |
| --- | --- |

—

kogus tonnides.

| 3. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | tonnihind, |
| --- | --- | --- |

3.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

tonnihind,

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | allahindluste ja tagasimaksete kogusumma. |
| --- | --- |

—

allahindluste ja tagasimaksete kogusumma.

| 4. | Sõltumatu importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud. |
| --- | --- |

4.

Sõltumatu importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud.

| 5. | Äriühingu selle töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:
  “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub (äriühingu nimi) poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt, mis on Euroopa Komisjoni poolt heaks kiidetud määrusega (EÜ) nr 617/2000. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

5.

Äriühingu selle töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

“Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub (äriühingu nimi) poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt, mis on Euroopa Komisjoni poolt heaks kiidetud määrusega (EÜ) nr 617/2000. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1912/2006,

20. detsember 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. detsembril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 103,0 |
| 204 | 80,6 |
| 999 | 91,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 109,5 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 108,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 132,5 |
| 204 | 58,3 |
| 999 | 95,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 74,3 |
| 204 | 59,0 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,6 |
| 999 | 61,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,5 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 68,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,6 |
| 528 | 43,0 |
| 999 | 49,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 107,5 |
| 400 | 90,3 |
| 404 | 88,2 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 80,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

103,0

204

80,6

999

91,8

0707 00 05

052

109,5

204

61,5

628

155,5

999

108,8

0709 90 70

052

132,5

204

58,3

999

95,4

0805 10 20

052

74,3

204

59,0

220

53,3

388

72,9

999

64,9

0805 20 10

204

61,6

999

61,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,5

624

72,2

999

68,9

0805 50 10

052

55,6

528

43,0

999

49,3

0808 10 80

388

107,5

400

90,3

404

88,2

512

57,4

720

80,7

999

84,8

0808 20 50

400

97,9

720

51,1

999

74,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/52

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1913/2006,

20. detsember 2006,

millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris ja muudetakse teatavaid määruseid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, (1) millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2808/98, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris, (2) on oluliselt muudetud alates selle vastuvõtmisest. Lisaks on märgatava revalveerimisega seotud toetusi või otsetoetuste suhtes kohaldatava vahetuskursi langemist käsitlevad sätted vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklile 11 aegunud. Selguse ja lihtsustamise huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2808/98 kehtetuks tunnistada ja asendada see uue määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2808/98, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris, (2) on oluliselt muudetud alates selle vastuvõtmisest. Lisaks on märgatava revalveerimisega seotud toetusi või otsetoetuste suhtes kohaldatava vahetuskursi langemist käsitlevad sätted vastavalt määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklile 11 aegunud. Selguse ja lihtsustamise huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2808/98 kehtetuks tunnistada ja asendada see uue määrusega.

| (2) | Tuleb kehtestada vahetuskursside rakendusjuhud, mida kohaldatakse põllumajandusalaste õigusaktide raames tekkivate erinevate olukordade puhul, ilma et see piiraks vajaduse korral asjaomaseid sektoreid käsitlevates eeskirjades määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklis 3 osutatud kriteeriumide põhjal sätestatud täpsustuste või erandite kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb kehtestada vahetuskursside rakendusjuhud, mida kohaldatakse põllumajandusalaste õigusaktide raames tekkivate erinevate olukordade puhul, ilma et see piiraks vajaduse korral asjaomaseid sektoreid käsitlevates eeskirjades määruse (EÜ) nr 2799/98 artiklis 3 osutatud kriteeriumide põhjal sätestatud täpsustuste või erandite kohaldamist.

| (3) | Kolmandate riikidega kaubavahetuse raames kehtestatavate hindade ja summade puhul on ärilise eesmärgi saavutamiseks kõige paremini kohandatud vahetuskursi rakendusjuht tollideklaratsiooni aktsepteerimine. Sama kehtib ka eksporditoetuste suhtes ning puu- ja köögiviljade ühendusse importimise sellise hinna kindlaksmääramisel piiril, mille põhjal on tooted ühises tollitariifistikus liigitatud. Seetõttu tuleks see vahetuskursi rakendusjuht säilitada. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandate riikidega kaubavahetuse raames kehtestatavate hindade ja summade puhul on ärilise eesmärgi saavutamiseks kõige paremini kohandatud vahetuskursi rakendusjuht tollideklaratsiooni aktsepteerimine. Sama kehtib ka eksporditoetuste suhtes ning puu- ja köögiviljade ühendusse importimise sellise hinna kindlaksmääramisel piiril, mille põhjal on tooted ühises tollitariifistikus liigitatud. Seetõttu tuleks see vahetuskursi rakendusjuht säilitada.

| (4) | Puu- ja köögiviljade ühendusse importimise hind piiril määratakse kindlaks puu- ja köögiviljade kindla impordiväärtuse põhjal, millele on osutatud komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 3223/94 (puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta) (3) artikli 4 lõikes 1. Nimetatud standardsumma arvutamiseks kasutatakse impordituru tüüpilisi hindu. Tuleks kindlaks määrata nende hindade vahetuskursi rakendusjuht alates nende kohaldamise päevast. |
| --- | --- |

(4)

Puu- ja köögiviljade ühendusse importimise hind piiril määratakse kindlaks puu- ja köögiviljade kindla impordiväärtuse põhjal, millele on osutatud komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 3223/94 (puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta) (3) artikli 4 lõikes 1. Nimetatud standardsumma arvutamiseks kasutatakse impordituru tüüpilisi hindu. Tuleks kindlaks määrata nende hindade vahetuskursi rakendusjuht alates nende kohaldamise päevast.

| (5) | Tootmistoetuste puhul on vahetuskursi rakendusjuht üldiselt seotud teatavate konkreetsete vorminõuete täitmisega. Selleks et ühtlustada kohaldatavaid eeskirju, tuleks ette näha, et vahetuskursi rakendusjuht on kuupäev, mil tooted on jõudnud soovitavasse sihtkohta, juhul kui sihtkoht on nõutav, ning kõikidel muudel juhtudel kuupäev, mil makseasutus on toetusetaotluse vastu võtnud. |
| --- | --- |

(5)

Tootmistoetuste puhul on vahetuskursi rakendusjuht üldiselt seotud teatavate konkreetsete vorminõuete täitmisega. Selleks et ühtlustada kohaldatavaid eeskirju, tuleks ette näha, et vahetuskursi rakendusjuht on kuupäev, mil tooted on jõudnud soovitavasse sihtkohta, juhul kui sihtkoht on nõutav, ning kõikidel muudel juhtudel kuupäev, mil makseasutus on toetusetaotluse vastu võtnud.

| (6) | Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2202/96 (millega kehtestatakse teatavate tsitrusviljade tootjatele ühenduse toetuskava) (4) artiklis 3 osutatud abi puhul tsitrusviljade töötlemiseks ning nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2201/96 (töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta) (5) artiklis 2 ja artikli 6a lõikes 1 osutatud abi puhul puu- ja köögiviljade töötlemiseks, määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 2 osutatud madalaima hinna puhul, ning nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) (6) artiklis 4 osutatud kuivsööda toetuse puhul on äriline eesmärk saavutatud hetkel, kui töötleja on tooted vastu võtnud. Seetõttu tuleks vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määrata selle põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2202/96 (millega kehtestatakse teatavate tsitrusviljade tootjatele ühenduse toetuskava) (4) artiklis 3 osutatud abi puhul tsitrusviljade töötlemiseks ning nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2201/96 (töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta) (5) artiklis 2 ja artikli 6a lõikes 1 osutatud abi puhul puu- ja köögiviljade töötlemiseks, määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 2 osutatud madalaima hinna puhul, ning nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) (6) artiklis 4 osutatud kuivsööda toetuse puhul on äriline eesmärk saavutatud hetkel, kui töötleja on tooted vastu võtnud. Seetõttu tuleks vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määrata selle põhjal.

| (7) | Toetuse puhul, mida antakse lähtuvalt turustatud toodete kogusest või teatavaks otstarbeks ettenähtud toodete kogusest, on toetuse saamiseks vajalik toiming, mis tagab kõnealuste toodete asjakohase kasutamise. Toodete ülevõtmine asjaomase tootja poolt on eeltingimuseks, et pädevad asutused saaksid raamatupidamisarvestuses nõutavaid kontrolle teostada ja tagada toimikute ühetaolise käsitlemise. Seetõttu tuleks vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määrata vastavalt toodete ülevõtmisele. |
| --- | --- |

(7)

Toetuse puhul, mida antakse lähtuvalt turustatud toodete kogusest või teatavaks otstarbeks ettenähtud toodete kogusest, on toetuse saamiseks vajalik toiming, mis tagab kõnealuste toodete asjakohase kasutamise. Toodete ülevõtmine asjaomase tootja poolt on eeltingimuseks, et pädevad asutused saaksid raamatupidamisarvestuses nõutavaid kontrolle teostada ja tagada toimikute ühetaolise käsitlemise. Seetõttu tuleks vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määrata vastavalt toodete ülevõtmisele.

| (8) | Põllumajandussektoris antavate muude toetuste puhul võivad olukorrad suuresti erineda. Kõnealuseid toetusi antakse siiski alati taotluse põhjal ja õigusaktidega kindlaks määratud tähtaja piires. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, et vahetuskursi rakendusjuhuks on taotluste esitamise tähtpäev. |
| --- | --- |

(8)

Põllumajandussektoris antavate muude toetuste puhul võivad olukorrad suuresti erineda. Kõnealuseid toetusi antakse siiski alati taotluse põhjal ja õigusaktidega kindlaks määratud tähtaja piires. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, et vahetuskursi rakendusjuhuks on taotluste esitamise tähtpäev.

| (9) | Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (7) I lisas ja artiklis 12 osutatud toetuskavade puhul on vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määratud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (8) artikliga 45. Sellele sättele tuleks viidata. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (7) I lisas ja artiklis 12 osutatud toetuskavade puhul on vahetuskursi rakendusjuht kindlaks määratud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (8) artikliga 45. Sellele sättele tuleks viidata.

| (10) | Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (9) ette nähtud hindade, lisatasude ja toetuste puhul peab vahetuskursi rakendusjuht vastavalt olukorrale olema seotud veiniaasta algusega, erilepingute kohaldamisega või teatavate toimingute, nagu veinitoodete rikastamine või töötlemine, täitmisega. Seetõttu tuleks iga olukorra kohta täpsustada arvesse võetav rakendusjuht. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) (9) ette nähtud hindade, lisatasude ja toetuste puhul peab vahetuskursi rakendusjuht vastavalt olukorrale olema seotud veiniaasta algusega, erilepingute kohaldamisega või teatavate toimingute, nagu veinitoodete rikastamine või töötlemine, täitmisega. Seetõttu tuleks iga olukorra kohta täpsustada arvesse võetav rakendusjuht.

| (11) | Suuresti erinevad piima- ja piimatoodete sektoris rakendusjuhu kindlaks määramisel arvesse võetavad olukorrad, millele on osutatud komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (10) artikli 1 punkti b alapunktides i, ii ja iii; komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2799/1999 (millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad loomatoiduks mõeldud lõssi ja lõssipulbri jaoks toetuse andmise osas ja kõnealuse lõssipulbri müügi osas) (11) artiklis 7; komisjoni 11. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2707/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga) (12) artiklis 1; komisjoni 10. oktoobri 1990. aasta määruse (EÜ) nr 2921/90 (lõssist kaseiini ja kaseinaatide tootmiseks antava abi kohta) (13) artikli 2 lõikes 1; ning olukorrad maksete puhul, millele on osutatud komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 595/2004 (milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad) (14) artiklis 1. Seetõttu tuleks rakendusjuht kindlaks määrata vastavalt iga sellise olukorra eripära arvesse võttes. |
| --- | --- |

(11)

Suuresti erinevad piima- ja piimatoodete sektoris rakendusjuhu kindlaks määramisel arvesse võetavad olukorrad, millele on osutatud komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul) (10) artikli 1 punkti b alapunktides i, ii ja iii; komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2799/1999 (millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad loomatoiduks mõeldud lõssi ja lõssipulbri jaoks toetuse andmise osas ja kõnealuse lõssipulbri müügi osas) (11) artiklis 7; komisjoni 11. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2707/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga) (12) artiklis 1; komisjoni 10. oktoobri 1990. aasta määruse (EÜ) nr 2921/90 (lõssist kaseiini ja kaseinaatide tootmiseks antava abi kohta) (13) artikli 2 lõikes 1; ning olukorrad maksete puhul, millele on osutatud komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 595/2004 (milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad) (14) artiklis 1. Seetõttu tuleks rakendusjuht kindlaks määrata vastavalt iga sellise olukorra eripära arvesse võttes.

| (12) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (15) artikli 19 lõikes 2 ja komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (16) artikli 11 lõikes 2 osutatud transpordikulude puhul peab vahetuskursi rakendusjuht põhinema riigihangete raames esitatud pakkumiste kuupäeval. Seetõttu tuleks kõnealune rakendusjuht kindlaks määrata kuupäevana, mil vastava transpordituru pädevad asutused võtsid valitud pakkumise vastu. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul) (15) artikli 19 lõikes 2 ja komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (16) artikli 11 lõikes 2 osutatud transpordikulude puhul peab vahetuskursi rakendusjuht põhinema riigihangete raames esitatud pakkumiste kuupäeval. Seetõttu tuleks kõnealune rakendusjuht kindlaks määrata kuupäevana, mil vastava transpordituru pädevad asutused võtsid valitud pakkumise vastu.

| (13) | Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (17) artiklis 5 osutatud suhkru tüüphind ja kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on tihedalt seotud ning need peavad olema ettevõtjatele teada kogu turustusaasta jooksul. Sama kehtib ka määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 8 lõikes 3, artikli 9 lõikes 3, artiklites 15 ja 16 osutatud ühekordselt maksustatava suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi kvoodi ning ülejäägimaksu ja tootmismaksu suhtes. Seetõttu tuleks nende hindade ja summade puhul vahetuskursi rakendusjuhuna määrata saagikoristusele võimalikult lähedane kuid eelnev kuupäev. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (17) artiklis 5 osutatud suhkru tüüphind ja kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on tihedalt seotud ning need peavad olema ettevõtjatele teada kogu turustusaasta jooksul. Sama kehtib ka määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 8 lõikes 3, artikli 9 lõikes 3, artiklites 15 ja 16 osutatud ühekordselt maksustatava suhkru lisakvoodi ja isoglükoosi kvoodi ning ülejäägimaksu ja tootmismaksu suhtes. Seetõttu tuleks nende hindade ja summade puhul vahetuskursi rakendusjuhuna määrata saagikoristusele võimalikult lähedane kuid eelnev kuupäev.

| (14) | Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (18) osutatud struktuuriabi või keskkonnakaitsetoetuste summad ning vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (19) heakskiidetud summad, mille puhul maksed on tagatud määrusega (EÜ) nr 1698/2005 heakskiidetud maaelu arengu programmidega, määratakse kindlaks ühe turustus- või kalendriaasta kohta. Äriline eesmärk on saavutatud, kui vahetuskursi rakendusjuht on kehtestatud asjaomase aasta kohta. Selle põhjal tuleks rakendusjuhuna kehtestada selle aasta 1. jaanuar, mil otsus abi andmiseks on vastu võetud. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (18) osutatud struktuuriabi või keskkonnakaitsetoetuste summad ning vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) (19) heakskiidetud summad, mille puhul maksed on tagatud määrusega (EÜ) nr 1698/2005 heakskiidetud maaelu arengu programmidega, määratakse kindlaks ühe turustus- või kalendriaasta kohta. Äriline eesmärk on saavutatud, kui vahetuskursi rakendusjuht on kehtestatud asjaomase aasta kohta. Selle põhjal tuleks rakendusjuhuna kehtestada selle aasta 1. jaanuar, mil otsus abi andmiseks on vastu võetud.

| (15) | Komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga) (20) I lisa punktis 3 osutatud ühekordsed väljamaksed, mis on ettenähtud nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (21) artiklites 15 ja 16 osutatud rakendusfondide või -kavadega konkreetselt seotud üldkulude katmiseks, määratakse kindlaks konkreetse aasta kohta. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, et vahetuskursi rakendusjuht on üldkuludega seonduva aasta 1. jaanuar. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga) (20) I lisa punktis 3 osutatud ühekordsed väljamaksed, mis on ettenähtud nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (21) artiklites 15 ja 16 osutatud rakendusfondide või -kavadega konkreetselt seotud üldkulude katmiseks, määratakse kindlaks konkreetse aasta kohta. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, et vahetuskursi rakendusjuht on üldkuludega seonduva aasta 1. jaanuar.

| (16) | Teiste hindade ja nendega seotud summade puhul on äriline eesmärk saavutatud, kui jõustub õigusakt, mille põhjal kõnealused hinnad ja summad on kindlaks määratud. Vahetuskursi rakendusjuht peab siiski olema samuti kooskõlas ettevõtjate ja liikmesriikide raamatupidamisarvestuse ja aruandluse kohustustega. Sel eesmärgil tuleks haldamise lihtsustamiseks kindlaks määratud ajavahemiku jooksul toimuvate teatavat liiki meetmetega seotud kõikide hindade ja summade suhtes kindlaks määrata ühtne rakendusjuht, tingimusel et need ei lähe liiga kaugele ärilisest eesmärgist, ning kehtestada rakendusjuhuna asjaomaste õigusaktide jõustumise kuu esimene päev. |
| --- | --- |

(16)

Teiste hindade ja nendega seotud summade puhul on äriline eesmärk saavutatud, kui jõustub õigusakt, mille põhjal kõnealused hinnad ja summad on kindlaks määratud. Vahetuskursi rakendusjuht peab siiski olema samuti kooskõlas ettevõtjate ja liikmesriikide raamatupidamisarvestuse ja aruandluse kohustustega. Sel eesmärgil tuleks haldamise lihtsustamiseks kindlaks määratud ajavahemiku jooksul toimuvate teatavat liiki meetmetega seotud kõikide hindade ja summade suhtes kindlaks määrata ühtne rakendusjuht, tingimusel et need ei lähe liiga kaugele ärilisest eesmärgist, ning kehtestada rakendusjuhuna asjaomaste õigusaktide jõustumise kuu esimene päev.

| (17) | Vastavalt põllumajandusalastele õigusaktidele, eelkõige määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 45 määratakse ettemaksete ja tagatiste puhul makstavad või tagatissummad kindlaks eurodes. Nende summade suhtes kohaldatav vahetuskurss tuleb kehtestada ettemakse või tagatise esitamise kuupäevale lähedasel päeval. Tagatiste kasutamise korral peab summa võimaldama katta ka kõik riskid, mille katteks tagatis esitati. Vahetuskursi rakendusjuht peab nendel tingimustel olema kindlaks määratud kas ettemakse summa kindlaksmääramise või tagatise esitamise kuupäeva põhjal, või nende maksete tegemise kuupäeva põhjal. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt põllumajandusalastele õigusaktidele, eelkõige määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 45 määratakse ettemaksete ja tagatiste puhul makstavad või tagatissummad kindlaks eurodes. Nende summade suhtes kohaldatav vahetuskurss tuleb kehtestada ettemakse või tagatise esitamise kuupäevale lähedasel päeval. Tagatiste kasutamise korral peab summa võimaldama katta ka kõik riskid, mille katteks tagatis esitati. Vahetuskursi rakendusjuht peab nendel tingimustel olema kindlaks määratud kas ettemakse summa kindlaksmääramise või tagatise esitamise kuupäeva põhjal, või nende maksete tegemise kuupäeva põhjal.

| (18) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (22) artikli 4 lõikega 2 on ette nähtud, et piiramata eespool nimetatud määruse lisades või põllumajandusega seotud õigusaktides sätestatud eeskirjade ja eri rakenduseeskirjade kohaldamist, tuleb kindlaksmääratud summade alusel eurodes arvestatavad kulud, või eespool nimetatud määruse kohaselt omavääringus arvestatavad tulud ja kulud konverteerida vastavalt vajadusele omavääringusse või eurodesse, kasutades selleks Euroopa Keskpanga poolt kindlaks määratud viimast vahetuskurssi enne majandusaastat, mil vastavad toimingud kajastuvad makseasutuse arvetes, ning et seda vahetuskurssi kasutatakse ka arveldamiseks mitmete eespool nimetatud määruse artikli 7 lõikes 1 käsitletavate erijuhtude puhul. Seetõttu tuleks viidata kõnealusele sättele. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (22) artikli 4 lõikega 2 on ette nähtud, et piiramata eespool nimetatud määruse lisades või põllumajandusega seotud õigusaktides sätestatud eeskirjade ja eri rakenduseeskirjade kohaldamist, tuleb kindlaksmääratud summade alusel eurodes arvestatavad kulud, või eespool nimetatud määruse kohaselt omavääringus arvestatavad tulud ja kulud konverteerida vastavalt vajadusele omavääringusse või eurodesse, kasutades selleks Euroopa Keskpanga poolt kindlaks määratud viimast vahetuskurssi enne majandusaastat, mil vastavad toimingud kajastuvad makseasutuse arvetes, ning et seda vahetuskurssi kasutatakse ka arveldamiseks mitmete eespool nimetatud määruse artikli 7 lõikes 1 käsitletavate erijuhtude puhul. Seetõttu tuleks viidata kõnealusele sättele.

| (19) | Määrusega (EÜ) nr 1290/2005 ühtse vahetuskursi kehtestamise tõttu kõikide määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud otsemaksete suhtes on aegunud ja vastuolulised teatavad rakendusjuhud, mis on ette nähtud põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega, eelkõige komisjoni 10. aprilli 1981. aasta määrusega (EMÜ) nr 1003/81 (milles määratletakse sekkumisametite ladustatava teravilja ja riisi müügi rakendusjuht); (23) komisjoni 9. detsembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 3749/86 (millega määratakse kindlaks riisisektori maksude ja toetuste arvutamise rakendusjuht); (24) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1713/93 (milles kehtestatakse üksikasjalikud erieeskirjad põllumajandusliku ümberarvestuskursi kohaldamise kohta suhkrusektoris); (25) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1718/93 (seemnesektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhu kohta); (26) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1756/93 (millega kehtestatakse piima ja piimatoodete põllumajandusliku ümberarvestuskursi rakendusjuhud); (27) komisjoni 1. juuli 1993. aasta määrusega nr (EMÜ) 1759/93 (veise- ja vasikalihasektoris kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside puhul); (28) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1785/93 (tekstiilisektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhtude kohta); (29) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1793/93 (humalasektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhu kohta); (30) komisjoni 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 3498/93 (millega määratakse kindlaks konkreetselt oliiviõlisektori suhtes kohaldatavad rakendusjuhud); (31) komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 594/2004 (millega määratakse kindlaks puu- ja köögiviljasektori ning puu- ja köögiviljatoodete suhtes kohaldatavad rakendusjuhud); (32) ning komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 383/2005 (millega määratakse kindlaks veinisektori toodete suhtes kohaldatavate vahetuskursside rakendusjuhud). (33) |
| --- | --- |

(19)

Määrusega (EÜ) nr 1290/2005 ühtse vahetuskursi kehtestamise tõttu kõikide määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud otsemaksete suhtes on aegunud ja vastuolulised teatavad rakendusjuhud, mis on ette nähtud põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega, eelkõige komisjoni 10. aprilli 1981. aasta määrusega (EMÜ) nr 1003/81 (milles määratletakse sekkumisametite ladustatava teravilja ja riisi müügi rakendusjuht); (23) komisjoni 9. detsembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 3749/86 (millega määratakse kindlaks riisisektori maksude ja toetuste arvutamise rakendusjuht); (24) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1713/93 (milles kehtestatakse üksikasjalikud erieeskirjad põllumajandusliku ümberarvestuskursi kohaldamise kohta suhkrusektoris); (25) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1718/93 (seemnesektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhu kohta); (26) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1756/93 (millega kehtestatakse piima ja piimatoodete põllumajandusliku ümberarvestuskursi rakendusjuhud); (27) komisjoni 1. juuli 1993. aasta määrusega nr (EMÜ) 1759/93 (veise- ja vasikalihasektoris kohaldatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside puhul); (28) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1785/93 (tekstiilisektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhtude kohta); (29) komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 1793/93 (humalasektoris kasutatavate põllumajanduslike ümberarvestuskursside rakendusjuhu kohta); (30) komisjoni 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 3498/93 (millega määratakse kindlaks konkreetselt oliiviõlisektori suhtes kohaldatavad rakendusjuhud); (31) komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 594/2004 (millega määratakse kindlaks puu- ja köögiviljasektori ning puu- ja köögiviljatoodete suhtes kohaldatavad rakendusjuhud); (32) ning komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 383/2005 (millega määratakse kindlaks veinisektori toodete suhtes kohaldatavate vahetuskursside rakendusjuhud). (33)

| (20) | Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada määrused (EMÜ) nr 1003/81, (EMÜ) nr 3749/86, (EMÜ) nr 1713/93, (EMÜ) nr 1718/93, (EMÜ) nr 1756/93, (EMÜ) nr 1759/93, (EMÜ) nr 1785/93, (EMÜ) nr 1793/93, (EÜ) nr 3498/93, (EÜ) nr 594/2004 ja (EÜ) nr 383/2005. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada määrused (EMÜ) nr 1003/81, (EMÜ) nr 3749/86, (EMÜ) nr 1713/93, (EMÜ) nr 1718/93, (EMÜ) nr 1756/93, (EMÜ) nr 1759/93, (EMÜ) nr 1785/93, (EMÜ) nr 1793/93, (EÜ) nr 3498/93, (EÜ) nr 594/2004 ja (EÜ) nr 383/2005.

| (21) | Seetõttu tuleks muuta järgmisi määruseid:






  — | komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (34) |
| --- | --- | --- |

(21)

Seetõttu tuleks muuta järgmisi määruseid:

—

komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (34)

| — | komisjoni 23. oktoobri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 3164/89, millega sätestatakse kanepiseemnete suhtes kohaldatavate erimeetmete üksikasjalikud eeskirjad, (35) |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. oktoobri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 3164/89, millega sätestatakse kanepiseemnete suhtes kohaldatavate erimeetmete üksikasjalikud eeskirjad, (35)

| — | komisjoni 27. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3444/90, milles sätestatakse sealiha eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (36) |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3444/90, milles sätestatakse sealiha eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (36)

| — | komisjoni 27. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3446/90, millega kehtestatakse lamba- ja kitselihale eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (37) |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3446/90, millega kehtestatakse lamba- ja kitselihale eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (37)

| — | komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (38) |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1722/93, milles sätestatakse vastavalt teraviljasektori ja riisisektori tootmistoetusi käsitlevate nõukogu määruste (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 1418/76 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (38)

| — | komisjoni 9. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1858/93, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 kohaldamiseks abikava suhtes, millega hüvitatakse banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulud, (39) |
| --- | --- |

—

komisjoni 9. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 1858/93, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 404/93 kohaldamiseks abikava suhtes, millega hüvitatakse banaanisektoris turustamisel saamatajäänud tulud, (39)

| — | komisjoni 15. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2825/93, millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, (40) |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2825/93, millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, (40)

| — | komisjoni 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1905/94 kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavaid erimeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 399/94 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (41) |
| --- | --- |

—

komisjoni 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1905/94 kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavaid erimeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 399/94 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (41)

| — | komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrust (EMÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (42) |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrust (EMÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (42)

| — | komisjoni 15. märtsi 2000. aasta määrust (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta, (43) |
| --- | --- |

—

komisjoni 15. märtsi 2000. aasta määrust (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta, (43)

| — | komisjoni 2. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 907/2000, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veise- ja vasikalihasektori eraladustusabiga, (44) |
| --- | --- |

—

komisjoni 2. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 907/2000, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veise- ja vasikalihasektori eraladustusabiga, (44)

| — | komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EMÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (45) |
| --- | --- |

—

komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EMÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (45)

| — | komisjoni 5. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 245/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000 (kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (46) |
| --- | --- |

—

komisjoni 5. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 245/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1673/2000 (kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (46)

| — | komisjoni 23. detsember 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2236/2003, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemi kehtestanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (47) |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. detsember 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2236/2003, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemi kehtestanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (47)

| — | komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 595/2004, milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 595/2004, milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad,

| — | komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 917/2004 mesinduse valdkonnas võetavaid abinõusid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 797/2004 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (48) |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 917/2004 mesinduse valdkonnas võetavaid abinõusid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 797/2004 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, (48)

| — | komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määrust (EÜ) nr 382/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (49) |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määrust (EÜ) nr 382/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (49)

| — | komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (50) |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (50)

| (22) | Samuti tuleks ette näha üleminekuperiood suhkrusektoris suhkrupeedi miinimumhinna puhul kohaldatava vahetuskursi osas, võttes arvesse lepinguid, mis on sõlmitud suhkrupeeditootjate ja suhkrutootjate vahel 2006/2007. turustusaastaks ja mida praegu kohaldatakse. |
| --- | --- |

(22)

Samuti tuleks ette näha üleminekuperiood suhkrusektoris suhkrupeedi miinimumhinna puhul kohaldatava vahetuskursi osas, võttes arvesse lepinguid, mis on sõlmitud suhkrupeeditootjate ja suhkrutootjate vahel 2006/2007. turustusaastaks ja mida praegu kohaldatakse.

| (23) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

VAHETUSKURSI RAKENDUSJUHUD

Artikkel 1

Eksporditoetused ja kaubavahetus kolmandate riikidega

1.   Eurodes kinnitatud toetuste ning ühenduse põllumajandusalastes õigusaktides eurodes esitatud hindade ja summade puhul, mida kohaldatakse kauplemisel kolmandate riikidega, on vahetuskursi rakendusjuht tollideklaratsiooni aktsepteerimine.

2.   Määruse (EÜ) nr 3223/94 artikli 4 lõikes 1 osutatud puu- ja köögiviljade kindla impordiväärtuse arvutamise puhul, mille eesmärk on kindlaks määrata kõnealuse määruse artiklis 5 osutatud hind piiril, on tüüpiliste hindade vahetuskursi rakendusjuht, mida kasutatakse eespool nimetatud kindla väärtuse ja määruse (EÜ) nr 3223/94 artikli 2 lõikes 3 osutatud vähendatava summa arvutamisel, tüüpiliste hindade kohaldamise päev.

Artikkel 2

Tootmistoetused ja eritoetused

1.   Ühenduse õigusaktides eurodes kinnitatud tootmistoetuste puhul on vahetuskursi rakendusjuht:

| a) | kuupäev, mil on deklareeritud, et tooted on jõudnud soovitavasse sihtkohta, ning vajaduse korral käesolev õigusakt; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, mil on deklareeritud, et tooted on jõudnud soovitavasse sihtkohta, ning vajaduse korral käesolev õigusakt;

| b) | juhul, kui sellist sihtkohta ei ole nõutud, kuupäev, mil makseasutus on toetusetaotluse vastu võtnud. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui sellist sihtkohta ei ole nõutud, kuupäev, mil makseasutus on toetusetaotluse vastu võtnud.

2.   Töötlemistoetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht kuupäev, millal töötleja võtab tooted üle, ning eelkõige:

| a) | vastavalt määruse (EÜ) nr 2202/96 artiklis 3 ning määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklis 2 ja artikli 6a lõikes 1 osutatud tsitrusviljade ning puu- ja köögiviljade töötlejatele antava tootmistoetuse puhul; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse (EÜ) nr 2202/96 artiklis 3 ning määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklis 2 ja artikli 6a lõikes 1 osutatud tsitrusviljade ning puu- ja köögiviljade töötlejatele antava tootmistoetuse puhul;

| b) | määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 2 osutatud miinimumhinna puhul; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 2 osutatud miinimumhinna puhul;

| c) | määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklites 4a ja 5 osutatud miinimumhinna ja lisatasu puhul. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklites 4a ja 5 osutatud miinimumhinna ja lisatasu puhul.

3.   Määruse (EÜ) nr 1786/2003 artiklis 4 osutatud kuivsööda toetuse puhul ja selle toetusega seotud summade puhul on vahetuskursi rakendusjuht päev, mil kuivsööt töötlemisettevõttest välja viiakse.

4.   Toetuse puhul, mida antakse vastavalt turustatud toodete kogusele või teatavaks otstarbeks ettenähtud toodete kogusele, on vahetuskursi rakendusjuht, ilma et see piiraks artiklite 4, 5 ja 6 kohaldamist, esimene toiming, millega tagatakse pärast asjaomase ettevõtja poolt toodete ülevõtmist kõnealuste toodete asjakohane kasutamine ja mis annab õiguse toetust saada.

5.   Eraladustusabi puhul on vahetuskursi rakendusjuht esimene päev, mil teatava lepinguga seotud abi antakse.

6.   Muude kui käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 ning artiklites 4 ja 5 osutatud toetuste puhul on vahetuskursi rakendusjuht taotluste esitamise tähtaeg.

Artikkel 3

Otsetoetused

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 I lisas esitatud toetuskavade ja kõnealuse määruse artiklis 12 osutatud täiendava toetussumma puhul on vahetuskursi rakendusjuht määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 45 lõikes 2 osutatud kuupäev.

Artikkel 4

Hinnad, lisatasud ja toetused veinisektoris

1.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 8 osutatud viinamarjakasvatusest lõpliku loobumise eest makstava lisatasu puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle veiniaasta esimene päev, millal maksetaotlus esitatakse.

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 27 lõigetes 9 ja 11 ning artikli 28 lõigetes 3 ja 5 osutatud hinna ja toetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle veiniaasta esimene päev, millal kokkuostuhind makstakse.

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 14 sätestatud rahaeraldiste puhul, mis on ette nähtud viinamarjaistanduste ümberkorraldamiseks ja muutmiseks, on vahetuskursi rakendusjuht 1. juuli, mis eelneb eelarveaastale, mille eelarvesse rahaeraldised kinnitatakse.

2.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 29 lõigetes 2 ja 4 ning artiklis 30 osutatud hinna, toetuse ja erakorralise destilleerimismeetme puhul ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (51) artikli 69 lõikes 3 osutatud miinimumhinna puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle kuu esimene päev, millal tehakse lepingu alusel veini esimene tarne.

3.   Määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 34 lõikes 1 ja artikli 35 lõikes 1 osutatud toetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle kuu esimene päev, millal toimub veinitoodete esimene rikastamine või töötlemine.

Artikkel 5

Summad ja maksed piima- ja piimatoodetesektoris

1.   Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 1 punkti b alapunktis i osutatud või, kontsentreeritud või ning koore kasutamiseks pagaritoodete ja jäätise tootmisel antava toetuse ja kõnealuse määruse artikli 1 punkti b alapunktis ii osutatud ühenduses otsetarbimiseks ettenähtud kontsentreeritud võile antava toetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht päev, millal on pakkumise esitamise tähtaeg.

2.   Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 1 punkti b alapunktis iii osutatud mittetulundusühingutele ja -organisatsioonidele või ostmiseks antava toetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle ajavahemiku esimene päev, millal kõnealuse määruse artikli 75 lõikes 1 sätestatud tõend kehtib.

3.   Määruse (EÜ) nr 2799/1999 artikli 7 lõikes 1 osutatud lõssi ja lõssipulbri söödana kasutamiseks antava toetuse puhul on vahetuskursi rakendusjuht päev, millal lõss või lõssipulber töödeldakse segasöödaks või millal lõssipulber denatureeritakse.

4.   Määruse (EÜ) nr 2707/2000 artiklis 1 osutatud abi puhul õpilaste varustamiseks teatavate piimatoodetega on vahetuskursi rakendusjuht selle ajavahemiku esimese kuu esimene päev, millal kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud abi taotletakse.

5.   Määruse (EÜ) nr 2921/90 artikli 2 lõikes 1 osutatud lõssist kaseiini ja kaseinaatide tootmiseks antava abi puhul on vahetuskursi rakendusjuht päev, millal kaseiin ja kaseinaadid toodetakse.

6.   Määruse (EÜ) nr 595/2004 artiklis 1 osutatud makse tasumise puhul teatava kvoodiaasta eest nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 tähenduses, on vahetuskursi rakendusjuht asjaomasele perioodile järgnev 1. aprill.

7.   Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 19 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 11 lõikes 2 osutatud transpordikulude puhul on vahetuskursi rakendusjuht päev, millal pädev asutus on saanud kehtiva pakkumise.

Artikkel 6

Suhkrupeedi miinimumhind, ühekordselt makstav summa, maksustamine ja tootmismaks suhkrusektoris

Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 5, artikli 8 lõikes 3, artikli 9 lõikes 3, artiklites 15 ja 16 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna, suhkru lisakvoote ja isoglükoosi lisakvoote maksustava ühekordse summa, ning ülejäägimaksu ja tootmismaksu puhul on vahetuskursi rakendusjuht selle turustusaasta 1. oktoober, mille suhtes hindasid ja summasid kohaldatakse või makstakse.

Artikkel 7

Struktuuri- või keskkonnakaitsesummad ja rakenduskavade üldkulud

1.   Määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas osutatud summad ning määruse (EÜ) nr 1257/1999 alusel heakskiidetud meetmetega seotud summad, mille maksed toetusesaajatele tagatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel heakskiidetud maaelu arengu programmidega, on vahetuskursi rakendusjuht selle aasta 1. jaanuar, mil tehti otsus toetust anda.

Kui ühenduse eeskirjade alusel jaotatakse esimeses lõigus nimetatud summade tasumine mitmele aastale, siis arvestatakse iga-aastased osamaksed ümber selle vahetuskursi alusel, mis kehtib selle aasta 1. jaanuaril, mille eest kõnealune osamakse tasutakse.

2.   Määruse (EÜ) nr 1433/2003 I lisa punktis 3 osutatud ühekordse põhisumma puhul, mis on eelkõige ette nähtud määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklites 15 ja 16 osutatud rakendusfondide või rakenduskavade üldkulude katmiseks, on vahetuskursi rakendusjuht üldkuludega seonduva aasta 1. jaanuar.

Artikkel 8

Muud summad ja hinnad

Muude kui artiklites 1–7 osutatud hindade või toetuste, või kõnealuste hindadega seotud summade puhul, mis on ühenduse õigusaktides või pakkumismenetluses esitatud eurodes, on vahetuskursi rakendusjuht päev, millal toimub üks järgmistest õiguslikest toimingutest:

| a) | ostu puhul, kui on saadud kehtiv pakkumine, või puu- ja köögiviljasektoris, kui laopidaja võtab tooted üle; |
| --- | --- |

a)

ostu puhul, kui on saadud kehtiv pakkumine, või puu- ja köögiviljasektoris, kui laopidaja võtab tooted üle;

| b) | müügi puhul, kui on saadud kehtiv pakkumine, või puu- ja köögiviljasektoris, kui asjaomane ettevõtja võtab tooted üle; |
| --- | --- |

b)

müügi puhul, kui on saadud kehtiv pakkumine, või puu- ja köögiviljasektoris, kui asjaomane ettevõtja võtab tooted üle;

| c) | puu- ja köögiviljasektoris toodete turult kõrvaldamise puhul päev, kui toimub turult kõrvaldamine; |
| --- | --- |

c)

puu- ja köögiviljasektoris toodete turult kõrvaldamise puhul päev, kui toimub turult kõrvaldamine;

| d) | transpordikulude, töötlemiskulude või riikliku ladustamise kulude ning pakkumismenetluse raames uuringuteks või müügiedendusmeetmeteks ettenähtud summade puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks pakkumiste esitamise viimane päev; |
| --- | --- |

d)

transpordikulude, töötlemiskulude või riikliku ladustamise kulude ning pakkumismenetluse raames uuringuteks või müügiedendusmeetmeteks ettenähtud summade puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks pakkumiste esitamise viimane päev;

| e) | turul hindade, summade või pakkumiste registreerimise puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks see päev, millal hind, summa või pakkumine registreeritakse; |
| --- | --- |

e)

turul hindade, summade või pakkumiste registreerimise puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks see päev, millal hind, summa või pakkumine registreeritakse;

| f) | põllumajandusalastele õigusaktidele mittevastavusega seotud karistuste puhul kuupäev, millal pädev asutus mittevastavuse tuvastas; |
| --- | --- |

f)

põllumajandusalastele õigusaktidele mittevastavusega seotud karistuste puhul kuupäev, millal pädev asutus mittevastavuse tuvastas;

| g) | käivet või tootmismahtu kajastavate summade puhul, põllumajandusalastes õigusaktides sätestatud vaatlusperioodi algus. |
| --- | --- |

g)

käivet või tootmismahtu kajastavate summade puhul, põllumajandusalastes õigusaktides sätestatud vaatlusperioodi algus.

Artikkel 9

Ettemaksed

Ettemaksete puhul on vahetuskursi rakendusjuht ettemaksega seotud hinna või summa suhtes kohaldatav rakendusjuht, kui see juhtum on toimunud ettemakse tasumisel, või muudel juhtudel, ettemakse eurodesse ümberarvestamise kuupäev, või kui see pole võimalik, ettemakse kuupäev.

Ettemaksete suhtes kohaldatakse vahetuskursi rakendusjuhtu, ilma et see piiraks kogu kõnealuse hinna või summa puhul rakendusjuhu kohaldamist.

Artikkel 10

Tagatised

Tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuht kuupäev, millal tagatis esitatakse.

Kohaldatakse siiski järgmisi erandeid:

| a) | ettemaksetega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuht ettemakse summana määratletud rakendusjuht, kui see juhtum on toimunud ettemakse tasumisel; |
| --- | --- |

a)

ettemaksetega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuht ettemakse summana määratletud rakendusjuht, kui see juhtum on toimunud ettemakse tasumisel;

| b) | pakkumiste esitamisega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks päev, mil pakkumine esitatakse; |
| --- | --- |

b)

pakkumiste esitamisega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks päev, mil pakkumine esitatakse;

| c) | pakkumiste täitmisega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuht pakkumiste esitamise tähtaeg. |
| --- | --- |

c)

pakkumiste täitmisega seotud tagatiste puhul on vahetuskursi rakendusjuht pakkumiste esitamise tähtaeg.

II   PEATÜKK

VAHETUSKURSS

Artikkel 11

Vahetuskursi kindlaksmääramine

Kui rakendusjuht on ühenduse õigusaktide alusel kinnitatud, tuleb vahetuskursina kasutada Euroopa Keskpanga (ECB) viimast enne rakendusjuhtu fikseeritud kurssi.

Järgmistel juhtudel on kohaldatav vahetuskurss:

| a) | artikli 1 lõikes 1 osutatud juhtudel, mille puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks tollideklaratsiooni aktsepteerimine, nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (52) artikli 18 lõikes 1 osutatud vahetuskurss; |
| --- | --- |

a)

artikli 1 lõikes 1 osutatud juhtudel, mille puhul on vahetuskursi rakendusjuhuks tollideklaratsiooni aktsepteerimine, nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (52) artikli 18 lõikes 1 osutatud vahetuskurss;

| b) | riikliku ladustamise toimingutega seotud sekkumiskulude puhul määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõike 2 rakendamisest tulenev vahetuskurss; |
| --- | --- |

b)

riikliku ladustamise toimingutega seotud sekkumiskulude puhul määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõike 2 rakendamisest tulenev vahetuskurss;

| c) | artiklis 6 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna puhul, kui vahetuskursi rakendusjuhuks on 1. oktoober, Euroopa Keskpanga poolt enne vahetuskursi rakendusjuhtu kindlaks määratud viimase kuu keskmine vahetuskurss. |
| --- | --- |

c)

artiklis 6 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna puhul, kui vahetuskursi rakendusjuhuks on 1. oktoober, Euroopa Keskpanga poolt enne vahetuskursi rakendusjuhtu kindlaks määratud viimase kuu keskmine vahetuskurss.

III   PEATÜKK

MUUTMIS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Määruse (EMÜ) nr 2220/85 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikkel 12 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 12

1.   Artiklis 1 osutatud tagatised esitatakse eurodes.

2.   Erandina lõikest 1, kui tagatis võetakse vastu eurotsooni mittekuuluvas liikmesriigis omavääringus, konverteeritakse eurodes esitatud tagatissumma kõnealuse liikmesriigi omavääringusse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (53) artiklile 10. Tagatisele vastav kohustus ja eeskirjade eiramise või neist kõrvalekaldumise korral kinnipeetav summa jääb kinnitatuks eurodesse.

Artikkel 13

Määruse (EMÜ) nr 3164/89 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 3164/89 artikkel 4 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 4

Abi suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (54) artikli 2 lõikes 2 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 14

Määruse (EMÜ) nr 3444/90 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 3444/90 artikkel 8 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 8

Abi ja tagatiste suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (55) artikli 2 lõikes 5 ja artiklis 10 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 15

Määruse (EMÜ) nr 3446/90 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 3446/90 artikkel 8 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 8

Abi ja tagatiste suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (56) artikli 2 lõikes 5 ja artiklis 10 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 16

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 1722/93 artikli 6 lõike 4 teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega.

“Toetuse suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (57) artikli 2 lõikes 1 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 17

Määruse (EMÜ) nr 1858/93 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 1858/93 artikkel 11 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 11

Artikkel 11 Tasandustoetuse suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (58) artikli 2 lõikes 6 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 18

Määruse (EMÜ) nr 2825/93 muutmine

Määruse (EMÜ) nr 2825/93 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega.

“2.   Toetusemäärana kasutatakse määra, mis kehtib teravilja kontrolli alla suunamise päeval. Iga järgneva maksustatava destilleerimisperioodi jooksul (mis järgneb kontrolli alla suunamise destilleerimisperioodile) destilleeritud koguste puhul kohaldatakse asjaomase maksustatava destilleerimisperioodi esimesel päeval kehtivat määra.

Toetuse suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (59) artikli 1 lõikes 1 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 19

Määruse (EÜ) nr 1905/94 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1905/94 artikli 11 lõige 8 asendatakse järgmisega.

“8.   Artiklites 3, 4 ja 5 osutatud meetmete raames kindlaksmääratud summade puhul on vahetuskursi rakendusjuht komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (60) artikli 2 lõikes 6 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 20

Määruse (EÜ) nr 800/1999 muutmine

Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 6 viimane lõik ja artikli 37 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Toetuse suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (61) artikli 1 lõikes 1 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 21

Määruse (EÜ) nr 562/2000 muutmine

Määruse (EÜ) nr 562/2000 artikkel 19 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 19

Vahetuskurss

Artiklis 14 osutatud summa ja hindade suhtes kohaldatav vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (62) artikli 8 punktis a osutatud rakendusjuht, ning artiklis 12 osutatud tagatise suhtes kohaldatav vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 artiklis 10 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 22

Määruse (EÜ) nr 907/2000 muutmine

Määruse (EÜ) nr 907/2000 artikkel 13 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 13

Abi ja tagatiste suhtes kohaldatava vahetuskursi rakendusjuht on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (63) artikli 2 lõikes 5 ja artiklis 10 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 23

Määruse (EÜ) nr 1291/2000 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 15 lõike 2 teine lõik tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 24

Määruse (EÜ) nr 245/2001 muutmine

Määruse (EÜ) nr 245/2001 artikkel 16 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 16

Rakendusjuht

Artikli 6 lõikes 2 osutatud iga ajavahemiku puhul on asjaomase koguse ettemakse ja töötlemistoetuse ümberarvestamise eesmärgil tehtava euro vahetuskursi rakendusjuht komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (64) artikli 2 lõikes 6 osutatud rakendusjuht.

Artikkel 25

Määruse (EÜ) nr 2236/2003 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikkel 20 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 26

Määruse (EÜ) nr 595/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikkel 14 asendatakse järgmise tekstiga.

“Artikkel 14

Määruse (EÜ) nr 595/2004 artiklis 1 osutatud maksete tasumise suhtes kohaldatav vahetuskursi rakendusjuht on komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (65) artikli 5 lõikes 6 osutatud vahetuskursi rakendusjuht.

Artikkel 27

Määruse (EÜ) nr 917/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 917/2004 artikkel 8 asendatakse järgmisega.

“Artikkel 8

Artiklis 3 osutatud summa suhtes on vahetuskursi rakendusjuht komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (66) artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus osutatud rakendusjuht.

Artikkel 28

Määruse (EÜ) nr 382/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 382/2005 artikkel 22 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 29

Määruse (EÜ) nr 967/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 967/2006 artikkel 22 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 30

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EMÜ) nr 1003/81, (EMÜ) nr 3749/86, (EMÜ) nr 1713/93, (EMÜ) nr 1718/93, (EMÜ) nr 1756/93, (EMÜ) nr 1759/93, (EMÜ) nr 1785/93, (EMÜ) nr 1793/93, (EÜ) nr 3498/93, (EÜ) nr 2808/98, (EÜ) nr 594/2004 ja (EÜ) nr 383/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 31

Üleminekusäte suhkrusektoris

Suhkrupeedi miinimumhinna, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 5, konverteerimisel omavääringusse eurotsooni mittekuuluvates riikides, kohaldatakse 2006/2007. aastal määruse (EÜ) nr 1713/93 artiklis 1 sätestatud korda.

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 36. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2005 (ELT L 172, 5.7.2005, lk 76).

2

(3)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

3

(4)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 49. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

4

(5)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

5

(6)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 114. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 583/2004 (ELT L 91, 30.3.2004, lk 1).

6

(7)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).

7

(8)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

8

(9)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).

9

(10)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2006 (ELT L 275, 6.10.2006, lk 44).

10

(11)  EÜT L 340, 31.12.1999, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2006 (ELT L 288, 19.10.2006, lk 21).

11

(12)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 943/2006 (ELT L 173, 27.6.2006, lk 9).

12

(13)  EÜT L 279, 11.10.1990, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1487/2006 (ELT L 278, 10.10.2006, lk 8).

13

(14)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1468/2006 (ELT L 274, 5.10.2006, lk 6).

14

(15)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2006 (ELT L 275, 6.10.2006, lk 44).

15

(16)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

16

(17)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1585/2006 (ELT L 294, 25.10.2006, lk 19).

17

(18)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1463/2006 (ELT L 277, 9.10.2006, lk 1).

18

(19)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

19

(20)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 576/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 4).

20

(21)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

21

(22)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.

22

(23)  EÜT L 100, 11.4.1981, lk 11.

23

(24)  EÜT L 348, 10.12.1986, lk 32.

24

(25)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 94. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1509/2001 (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 19).

25

(26)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 103.

26

(27)  EÜT L 161, 2.7.1993, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 569/1999 (EÜT L 70, 17.3.1999, lk 12).

27

(28)  EÜT L 161, 2.7.1993, lk 59.

28

(29)  EÜT L 163, 6.7.1993, lk 9.

29

(30)  EÜT L 163, 6.7.1993, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1410/1999 (EÜT L 164, 30.6.1999, lk 53).

30

(31)  EÜT L 319, 21.12.1993, lk 20.

31

(32)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 17.

32

(33)  ELT L 61, 8.3.2005, lk 20

33

(34)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 673/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 17).

34

(35)  EÜT L 307, 24.10.1989, lk 22. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 3587/92 (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 26).

35

(36)  EÜT L 333, 30.11.1990, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2003 (ELT L 123, 17.5.2003, lk 7).

36

(37)  EÜT L 333, 30.11.1990, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2001 (EÜT L 217, 11.8.2001, lk 3).

37

(38)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1950/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 18).

38

(39)  EÜT L 170, 13.7.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 789/2005 (ELT L 132, 26.5.2005, lk 13).

39

(40)  EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1633/2000 (EÜT L 187, 26.7.2000, lk 29).

40

(41)  EÜT L 194, 29.7.1994, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 94/2002 (EÜT L 17, 19.1.2002, lk 20).

41

(42)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

42

(43)  EÜT L 68, 16.3.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1067/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 60).

43

(44)  EÜT L 105, 3.5.2000, lk 6.

44

(45)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 410/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 7).

45

(46)  EÜT L 35, 6.2.2001, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2005 (ELT L 146, 10.6.2005, lk 3).

46

(47)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 45. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1950/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 18).

47

(48)  ELT L 163, 30.4.2004, lk 83. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1484/2004 (ELT L 273, 21.8.2004, lk 5).

48

(49)  ELT L 61, 8.3.2005, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 432/2006 (ELT L 79, 16.3.2006, lk 12).

49

(50)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

50

(51)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45.

51

(52)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1

52

(53)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

53

(54)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.”

54

(55)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.”

55

(56)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.”

56

(57)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.”

57

(58)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

58

(59)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.”

59

(60)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

60

(61)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

61

(62)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

62

(63)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

63

(64)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

64

(65)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

65

(66)  ELT L 365, 21.12.2006, lk. 52.”

66

---

LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EMÜ) nr 1003/81 |
| --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 8 |
| Määrus (EMÜ) nr 3749/86 |
| Artikkel 1 | Artikkel 8 |
| Määrus (EMÜ) nr 1713/93 |
| Artikkel 1 | Artikkel 6 |
| I lisa jagu I | Artikkel 8 punkt a |
| I lisa jagu II | Artikkel 8 punkt b |
| I lisa jagu III | — |
| I lisa jagu IV | — |
| I lisa jagu V | — |
| I lisa jagu VI | — |
| I lisa jagu VII | — |
| I lisa jagu VIII | — |
| I lisa jagu IX | — |
| I lisa jagu X | — |
| I lisa jagu XII | — |
| I lisa jagu XIII | — |
| I lisa jagu XIV | Artikkel 1 |
| I lisa jagu XV | Artikkel 10 |
| I lisa jagu XVI | — |
| Määrus (EMÜ) nr 1718/93 |
| Artikkel 1 | Artikkel 3 |
| Määrus (EMÜ) nr 1756/93 |
| Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 2 lõige 5 |
| Artikkel 1 lõige 2 | Artikkel 10 |
| Artikkel 1 lõige 3 | Artikkel 5 |
| Lisa B-osa III jao punkt 1 | Artikkel 5 lõige 1 |
| Lisa B-osa III jao punkt 5.A | Artikkel 5 lõige 2 |
| Lisa C-osa III jao punkt 3 | Artikkel 5 lõige 3 |
| Lisa D-osa punkt 4 | Artikkel 5 lõige 4 |
| Lisa D-osa punkt 6 | Artikkel 5 lõige 5 |
| Määrus (EMÜ) nr 1759/93 |
| Artikkel 1 lõige 1 | Artikkel 8 punkt a |
| Artikli 1 lõiked 2, 4, 5, 6 ja 7 | Artikkel 10 |
| Artikkel 1 lõige 3 | Artikkel 8 punkt b |
| Määrus (EMÜ) nr 1785/93 |
| Artikkel 1 | Artikkel 3 |
| Määrus (EMÜ) nr 1793/93 |
| Artikkel 1 | Artikkel 3 |
| Määrus (EÜ) nr 3498/93 |
| Artikkel 1 | Artikkel 3 |
| Artikkel 2 | Artikkel 3 |
| Artikkel 3 | Artikkel 2 |
| Määrus (EÜ) nr 2808/98 | Käesolev määrus |
| Artikkel 1 | Artikkel 11 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 3 lõige 1 | Artikli 8 punktid a, b ja c |
| Artikkel 3 lõige 2 | Artikkel 2 lõige 4 |
| Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 2 lõige 5 |
| Artikkel 4 lõige 1 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 lõige 2 | Artikkel 7 |
| Artikkel 4 lõige 3 | — |
| Artikkel 5 lõige 1 | Artikkel 8 punkt d |
| Artikkel 5 lõige 2 | Artikkel 8 punkt e |
| Artikkel 5 lõige 3 | Artikkel 9 |
| Artikkel 5 lõige 4 | Artikkel 10 |
| Artiklid 6 kuni 15 | — |
| Määrus (EÜ) nr 594/2004 |
| Artikkel 2 | Artikkel 7 lõige 2 |
| Artikkel 3 lõige 1 | Artikkel 8 punkt c |
| Artikkel 3 lõige 2 | Artikkel 7 lõige 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 8 punkt c |
| Artikkel 5 lõige 1 | Artikkel 1 lõige 2 |
| Artikkel 5 lõige 2 | Artikkel 1 lõige 2 |
| Artikkel 5 lõige 3 | |
| Artikkel 6 | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 7 | Artikkel 2 lõige 2 |
| Artikkel 8 lõige 1 | Artikkel 8 punkt a |
| Artikkel 8 lõige 2 | Artikkel 2 lõige 5 |
| Artikkel 8 lõige 3 | Artikkel 8 punkt b |
| Artikkel 8 lõige 4 | Artikkel 10 punkt b |
| Artikkel 9 | Artikkel 1 lõige 1 |
| Artikkel 10 | Artikkel 2 lõige 2 |
| Määrus (EÜ) nr 383/2005 |
| Artikkel 1 | Artikkel 4 lõige 1 |
| Artikkel 2 lõige 1 | Artikkel 4 lõige 1 |
| Artikkel 2 lõige 2 | Artikkel 4 lõige 1 |
| Artikkel 2 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 2 |
| Artikkel 2 lõige 4 | Artikkel 4 lõige 2 |
| Artikkel 2 lõige 5 | Artikkel 4 lõige 2 |
| Artikkel 2 lõige 6 | Artikkel 4 lõige 3 |
| Artikkel 2 lõige 7 | Artikkel 4 lõige 3 |

Määrus (EMÜ) nr 1003/81

Artikkel 1

Artikkel 8

Määrus (EMÜ) nr 3749/86

Artikkel 1

Artikkel 8

Määrus (EMÜ) nr 1713/93

Artikkel 1

Artikkel 6

I lisa jagu I

Artikkel 8 punkt a

I lisa jagu II

Artikkel 8 punkt b

I lisa jagu III

—

I lisa jagu IV

—

I lisa jagu V

—

I lisa jagu VI

—

I lisa jagu VII

—

I lisa jagu VIII

—

I lisa jagu IX

—

I lisa jagu X

—

I lisa jagu XII

—

I lisa jagu XIII

—

I lisa jagu XIV

Artikkel 1

I lisa jagu XV

Artikkel 10

I lisa jagu XVI

—

Määrus (EMÜ) nr 1718/93

Artikkel 1

Artikkel 3

Määrus (EMÜ) nr 1756/93

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 2 lõige 5

Artikkel 1 lõige 2

Artikkel 10

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 5

Lisa B-osa III jao punkt 1

Artikkel 5 lõige 1

Lisa B-osa III jao punkt 5.A

Artikkel 5 lõige 2

Lisa C-osa III jao punkt 3

Artikkel 5 lõige 3

Lisa D-osa punkt 4

Artikkel 5 lõige 4

Lisa D-osa punkt 6

Artikkel 5 lõige 5

Määrus (EMÜ) nr 1759/93

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 8 punkt a

Artikli 1 lõiked 2, 4, 5, 6 ja 7

Artikkel 10

Artikkel 1 lõige 3

Artikkel 8 punkt b

Määrus (EMÜ) nr 1785/93

Artikkel 1

Artikkel 3

Määrus (EMÜ) nr 1793/93

Artikkel 1

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 3498/93

Artikkel 1

Artikkel 3

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 2808/98

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 11

Artikkel 2

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 3 lõige 1

Artikli 8 punktid a, b ja c

Artikkel 3 lõige 2

Artikkel 2 lõige 4

Artikkel 3 lõige 3

Artikkel 2 lõige 5

Artikkel 4 lõige 1

Artikkel 3

Artikkel 4 lõige 2

Artikkel 7

Artikkel 4 lõige 3

—

Artikkel 5 lõige 1

Artikkel 8 punkt d

Artikkel 5 lõige 2

Artikkel 8 punkt e

Artikkel 5 lõige 3

Artikkel 9

Artikkel 5 lõige 4

Artikkel 10

Artiklid 6 kuni 15

—

Määrus (EÜ) nr 594/2004

Artikkel 2

Artikkel 7 lõige 2

Artikkel 3 lõige 1

Artikkel 8 punkt c

Artikkel 3 lõige 2

Artikkel 7 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 8 punkt c

Artikkel 5 lõige 1

Artikkel 1 lõige 2

Artikkel 5 lõige 2

Artikkel 1 lõige 2

Artikkel 5 lõige 3

Artikkel 6

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 7

Artikkel 2 lõige 2

Artikkel 8 lõige 1

Artikkel 8 punkt a

Artikkel 8 lõige 2

Artikkel 2 lõige 5

Artikkel 8 lõige 3

Artikkel 8 punkt b

Artikkel 8 lõige 4

Artikkel 10 punkt b

Artikkel 9

Artikkel 1 lõige 1

Artikkel 10

Artikkel 2 lõige 2

Määrus (EÜ) nr 383/2005

Artikkel 1

Artikkel 4 lõige 1

Artikkel 2 lõige 1

Artikkel 4 lõige 1

Artikkel 2 lõige 2

Artikkel 4 lõige 1

Artikkel 2 lõige 3

Artikkel 4 lõige 2

Artikkel 2 lõige 4

Artikkel 4 lõige 2

Artikkel 2 lõige 5

Artikkel 4 lõige 2

Artikkel 2 lõige 6

Artikkel 4 lõige 3

Artikkel 2 lõige 7

Artikkel 4 lõige 3

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1914/2006,

20. detsember 2006,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1405/2006, millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arvestades määrusega (EÜ) nr 1405/2006 tehtud muudatusi ja saadud kogemusi, tuleks õigusaktide lihtsustamise huvides tunnistada kehtetuks komisjoni 18. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2837/93, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad oliivisalude säilitamise kohta tavapärastes oliivikasvatuspiirkondades, (2) komisjoni 27. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2958/93, milles on sätestatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 teatavate põllumajandussaaduste tarnimise erikorra kohta üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) komisjoni 5. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3063/93, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 kohaldamiseks kvaliteetmee tootmise toetuskava suhtes, (4) komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3175/94, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljatoodete väiksematele Egeuse mere saartele tarnimise erikorra kohta ja kehtestatakse prognoositav tarnebilanss, (5) komisjoni 23. augusti 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1517/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 (väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste ja toodete, inimtoiduks ettenähtud kartuli ja seemnekartuli kasvatamise suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (6) komisjoni 8. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1999/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses väiksemate Egeuse mere saarte viinamarjaistanduste toetuste erikorraga, (7) ja komisjoni 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2084/2004, millega kehtestatakse erandid määrusest (EMÜ) nr 2837/93 seoses toetuse maksmisega oliivisalude säilitamiseks tavapärastes oliivikasvatuspiirkondades väiksematel Egeuse mere saartel, (8) ning need tuleks asendada üheainsa määrusega, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1405/2006 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Arvestades määrusega (EÜ) nr 1405/2006 tehtud muudatusi ja saadud kogemusi, tuleks õigusaktide lihtsustamise huvides tunnistada kehtetuks komisjoni 18. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2837/93, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad oliivisalude säilitamise kohta tavapärastes oliivikasvatuspiirkondades, (2) komisjoni 27. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2958/93, milles on sätestatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 teatavate põllumajandussaaduste tarnimise erikorra kohta üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) komisjoni 5. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3063/93, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 kohaldamiseks kvaliteetmee tootmise toetuskava suhtes, (4) komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3175/94, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljatoodete väiksematele Egeuse mere saartele tarnimise erikorra kohta ja kehtestatakse prognoositav tarnebilanss, (5) komisjoni 23. augusti 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1517/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 (väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste ja toodete, inimtoiduks ettenähtud kartuli ja seemnekartuli kasvatamise suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (6) komisjoni 8. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1999/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2019/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses väiksemate Egeuse mere saarte viinamarjaistanduste toetuste erikorraga, (7) ja komisjoni 6. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2084/2004, millega kehtestatakse erandid määrusest (EMÜ) nr 2837/93 seoses toetuse maksmisega oliivisalude säilitamiseks tavapärastes oliivikasvatuspiirkondades väiksematel Egeuse mere saartel, (8) ning need tuleks asendada üheainsa määrusega, millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1405/2006 rakenduseeskirjad.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1405/2006 ettenähtud tarnimise erikorra ning kohalike põllumajandustoodete toetamise meetmete kohta tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1405/2006 ettenähtud tarnimise erikorra ning kohalike põllumajandustoodete toetamise meetmete kohta tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (3) | Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad toodete tarnimiseks erikorra alusel makstava toetuse suuruse kindlaksmääramiseks. Selliste eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tarnimisega seotud lisakulu, mis tuleneb nende eraldatusest ja saarelisest asendist ning mis seab nad oluliselt ebasoodsamasse olukorda. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad toodete tarnimiseks erikorra alusel makstava toetuse suuruse kindlaksmääramiseks. Selliste eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tarnimisega seotud lisakulu, mis tuleneb nende eraldatusest ja saarelisest asendist ning mis seab nad oluliselt ebasoodsamasse olukorda.

| (4) | Erikorra alusel tarnitavate toodetega seotud abikava haldamisel tuleks impordilitsentsi vormi kasutades aluseks võtta sertifikaat, edaspidi “toetussertifikaat”. |
| --- | --- |

(4)

Erikorra alusel tarnitavate toodetega seotud abikava haldamisel tuleks impordilitsentsi vormi kasutades aluseks võtta sertifikaat, edaspidi “toetussertifikaat”.

| (5) | Tarnimise erikorra rakendamiseks on vaja toetussertifikaadi väljaandmist käsitlevaid üksikasjalikke eeskirju, millega kehtestatakse erand tavapärastest eeskirjadest, mida kohaldatakse impordilitsentside suhtes vastavalt komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad. (9) |
| --- | --- |

(5)

Tarnimise erikorra rakendamiseks on vaja toetussertifikaadi väljaandmist käsitlevaid üksikasjalikke eeskirju, millega kehtestatakse erand tavapärastest eeskirjadest, mida kohaldatakse impordilitsentside suhtes vastavalt komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad. (9)

| (6) | Tarnimise erikorra haldamisel on kaks eesmärki. Esiteks tuleks sellega tagada sertifikaatide kiire väljaandmine, kaotades eelkõige eelneva tagatise esitamise nõude kõikidel juhtudel, ja toodete tarnimiseks ettenähtud toetuse kiire maksmine. Teiseks tuleks sellega tagada tegevuse kontroll ja järelevalve ning varustada haldusasutusi kavandatud eesmärkide saavutamise kindlakstegemiseks vajalike vahenditega, teisisõnu tagada eelkõige teatavate põllumajandustoodete korrapärane tarnimine ning leevendada Egeuse mere väikesaarte geograafilisest asukohast tingitud mõjusid, kindlustades kavast tulenevate soodustuste jõudmise etappi, mille käigus viiakse lõpptarbija jaoks ettenähtud tooted turule. |
| --- | --- |

(6)

Tarnimise erikorra haldamisel on kaks eesmärki. Esiteks tuleks sellega tagada sertifikaatide kiire väljaandmine, kaotades eelkõige eelneva tagatise esitamise nõude kõikidel juhtudel, ja toodete tarnimiseks ettenähtud toetuse kiire maksmine. Teiseks tuleks sellega tagada tegevuse kontroll ja järelevalve ning varustada haldusasutusi kavandatud eesmärkide saavutamise kindlakstegemiseks vajalike vahenditega, teisisõnu tagada eelkõige teatavate põllumajandustoodete korrapärane tarnimine ning leevendada Egeuse mere väikesaarte geograafilisest asukohast tingitud mõjusid, kindlustades kavast tulenevate soodustuste jõudmise etappi, mille käigus viiakse lõpptarbija jaoks ettenähtud tooted turule.

| (7) | Üks selline vahend on tarnimise erikorra alusel majandustegevust arendavate ettevõtjate registreerimine. Registreeritud ettevõtjatel on õigus kõnealusest korrast tulenevatele soodustustele, tingimusel et nad täidavad ühenduse ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud kohustusi. Taotlejatel peaks olema õigus registreerimisele juhul, kui nad täidavad teatava hulga kõnealuse kava haldamist hõlbustavaid objektiivseid nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Üks selline vahend on tarnimise erikorra alusel majandustegevust arendavate ettevõtjate registreerimine. Registreeritud ettevõtjatel on õigus kõnealusest korrast tulenevatele soodustustele, tingimusel et nad täidavad ühenduse ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud kohustusi. Taotlejatel peaks olema õigus registreerimisele juhul, kui nad täidavad teatava hulga kõnealuse kava haldamist hõlbustavaid objektiivseid nõudeid.

| (8) | Tarnimise erikorra haldamise üksikasjalike eeskirjadega tuleb tagada, et registrisse kantud ettevõtjad saavad prognoositavas tarnebilansis sätestatud koguste raames sertifikaadi toodete ja koguste jaoks, mis on seotud kõnealuste ettevõtjate enda arvel ja nimel tehtavate äritehingutega, kui nad esitavad tehingu ehtsust ning sertifikaadi taotluse nõuetekohasust kinnitavad dokumendid. |
| --- | --- |

(8)

Tarnimise erikorra haldamise üksikasjalike eeskirjadega tuleb tagada, et registrisse kantud ettevõtjad saavad prognoositavas tarnebilansis sätestatud koguste raames sertifikaadi toodete ja koguste jaoks, mis on seotud kõnealuste ettevõtjate enda arvel ja nimel tehtavate äritehingutega, kui nad esitavad tehingu ehtsust ning sertifikaadi taotluse nõuetekohasust kinnitavad dokumendid.

| (9) | Tarnimise erikorra kohaselt tehtavate tehingute järelevalveks on muu hulgas vaja esitada tõendid sertifikaadi alusel toimuva tarne tegemise kohta lühikese aja jooksul ning keelata kõnealuse sertifikaadi omaniku õiguste ja kohustuste üleandmine. |
| --- | --- |

(9)

Tarnimise erikorra kohaselt tehtavate tehingute järelevalveks on muu hulgas vaja esitada tõendid sertifikaadi alusel toimuva tarne tegemise kohta lühikese aja jooksul ning keelata kõnealuse sertifikaadi omaniku õiguste ja kohustuste üleandmine.

| (10) | Ühenduse toetusena antavad soodustused tuleb edasi anda nii, et need kajastuvad tootmiskuludes ja lõpptarbija makstavates hindades. Seetõttu on soodustuste tegelikku edasiandmist vaja kontrollida. |
| --- | --- |

(10)

Ühenduse toetusena antavad soodustused tuleb edasi anda nii, et need kajastuvad tootmiskuludes ja lõpptarbija makstavates hindades. Seetõttu on soodustuste tegelikku edasiandmist vaja kontrollida.

| (11) | Määruses (EÜ) nr 1405/2006 on sätestatud, et tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid võib eksportida kolmandatesse riikidesse ja saata edasi mujale ühendusse ainult kindlatel tingimustel, mis tuleb kehtestada. Selleks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad. Eelkõige tuleb kindaks määrata töödeldud toodete kogused, mida võib tavapäraselt eksportida või edasi saata. |
| --- | --- |

(11)

Määruses (EÜ) nr 1405/2006 on sätestatud, et tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid võib eksportida kolmandatesse riikidesse ja saata edasi mujale ühendusse ainult kindlatel tingimustel, mis tuleb kehtestada. Selleks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad. Eelkõige tuleb kindaks määrata töödeldud toodete kogused, mida võib tavapäraselt eksportida või edasi saata.

| (12) | Tarbijate ja ettevõtjate ärihuvide kaitsmise eesmärgil tuleks hiljemalt esmase turuleviimise ajal tarnimise erikorra kohaldamisalast välja arvata tooted, mis ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (10) tähenduses, ning võtta kõnealuse nõude mittetäitmise korral kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Tarbijate ja ettevõtjate ärihuvide kaitsmise eesmärgil tuleks hiljemalt esmase turuleviimise ajal tarnimise erikorra kohaldamisalast välja arvata tooted, mis ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (10) tähenduses, ning võtta kõnealuse nõude mittetäitmise korral kohaseid meetmeid.

| (13) | Pädevad asutused peaksid sätestama tarnimise erikorra rakendamiseks ja järelevalveks vajalikud üksikasjalikud halduseeskirjad. Lisaks sellele on vaja korra nõuetekohase järelevalve tagamiseks sätestada kontrollieeskirjad. Seepärast tuleks rakendatavate meetmete sujuvaks toimimiseks kindlaks määrata halduskaristused. |
| --- | --- |

(13)

Pädevad asutused peaksid sätestama tarnimise erikorra rakendamiseks ja järelevalveks vajalikud üksikasjalikud halduseeskirjad. Lisaks sellele on vaja korra nõuetekohase järelevalve tagamiseks sätestada kontrollieeskirjad. Seepärast tuleks rakendatavate meetmete sujuvaks toimimiseks kindlaks määrata halduskaristused.

| (14) | Korra rakendamise hindamiseks tuleks nõuda, et pädevad asutused teavitaksid komisjoni korrapäraselt. |
| --- | --- |

(14)

Korra rakendamise hindamiseks tuleks nõuda, et pädevad asutused teavitaksid komisjoni korrapäraselt.

| (15) | Iga kohalikule tootmisele suunatud abikava puhul tuleks kindlaks määrata abitaotluste sisu ja dokumendid, mis on vaja lisada selle põhjendatuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Iga kohalikule tootmisele suunatud abikava puhul tuleks kindlaks määrata abitaotluste sisu ja dokumendid, mis on vaja lisada selle põhjendatuse hindamiseks.

| (16) | Ilmseid vigu sisaldavaid abitaotlusi, peaks saama igal ajal muuta. |
| --- | --- |

(16)

Ilmseid vigu sisaldavaid abitaotlusi, peaks saama igal ajal muuta.

| (17) | Abitaotluste esitamise ja muutmise tähtaegadest tuleb kinni pidada, et riigiasutused saaksid kavandada ja tõhusalt teostada kontrolli kohaliku tootmise jaoks esitatud abitaotluste nõuetekohasuse üle. Seepärast tuleks kehtestada tähtajad, mille möödumisel taotlusi enam vastu ei võeta. Lisaks sellele tuleks kasutada vähendamist, et ergutada toetuse saajaid tähtaegadest kinni pidama. |
| --- | --- |

(17)

Abitaotluste esitamise ja muutmise tähtaegadest tuleb kinni pidada, et riigiasutused saaksid kavandada ja tõhusalt teostada kontrolli kohaliku tootmise jaoks esitatud abitaotluste nõuetekohasuse üle. Seepärast tuleks kehtestada tähtajad, mille möödumisel taotlusi enam vastu ei võeta. Lisaks sellele tuleks kasutada vähendamist, et ergutada toetuse saajaid tähtaegadest kinni pidama.

| (18) | Toetuse saajatel peaks olema õigus igal ajal kohaliku tootmise toetuse taotlused täielikult või osaliselt tagasi võtta, tingimusel et pädev asutus ei ole veel põllumajandusettevõtjast toetuse saajale teatanud abitaotluses sisalduvatest vigadest ega kohapealsest kontrollist, mille käigus on avastatud vead abitaotluse osas, mida tagasivõtmine mõjutab. |
| --- | --- |

(18)

Toetuse saajatel peaks olema õigus igal ajal kohaliku tootmise toetuse taotlused täielikult või osaliselt tagasi võtta, tingimusel et pädev asutus ei ole veel põllumajandusettevõtjast toetuse saajale teatanud abitaotluses sisalduvatest vigadest ega kohapealsest kontrollist, mille käigus on avastatud vead abitaotluse osas, mida tagasivõtmine mõjutab.

| (19) | Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel hallatavaid abikavasid käsitlevate eeskirjade järgimist tuleks tõhusalt jälgida. Selleks tuleks üksikasjalikult sätestada halduskontrolli ja kohapealse kontrolli kriteeriumid ja tehnilised menetlused. Vajaduse korral peaks Kreeka püüdma ühendada käesoleva määruse alusel teostatavaid kontrolle muude ühenduse sätetega ettenähtud kontrollidega. |
| --- | --- |

(19)

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel hallatavaid abikavasid käsitlevate eeskirjade järgimist tuleks tõhusalt jälgida. Selleks tuleks üksikasjalikult sätestada halduskontrolli ja kohapealse kontrolli kriteeriumid ja tehnilised menetlused. Vajaduse korral peaks Kreeka püüdma ühendada käesoleva määruse alusel teostatavaid kontrolle muude ühenduse sätetega ettenähtud kontrollidega.

| (20) | Tuleks kindlaks määrata eri abikavade puhul kohapeal kontrollitavate toetuse saajate minimaalne arv. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks kindlaks määrata eri abikavade puhul kohapeal kontrollitavate toetuse saajate minimaalne arv.

| (21) | Kohapealsete kontrollide minimaalne valim tuleks koostada osaliselt riskianalüüsi põhjal ja osaliselt juhuslikult. Tuleks täpsustada peamised riskianalüüsi puhul arvesse võetavad tegurid. |
| --- | --- |

(21)

Kohapealsete kontrollide minimaalne valim tuleks koostada osaliselt riskianalüüsi põhjal ja osaliselt juhuslikult. Tuleks täpsustada peamised riskianalüüsi puhul arvesse võetavad tegurid.

| (22) | Kui avastatakse olulisi eeskirjade eiramisi, tuleks kohapealsete kontrollide arvu käesoleval ja järgmistel aastatel suurendada, et olla piisavalt kindel asjaomaste abitaotluste nõuetekohasuses. |
| --- | --- |

(22)

Kui avastatakse olulisi eeskirjade eiramisi, tuleks kohapealsete kontrollide arvu käesoleval ja järgmistel aastatel suurendada, et olla piisavalt kindel asjaomaste abitaotluste nõuetekohasuses.

| (23) | Kohapealsete kontrollide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et kontrollijatele teatatakse põhjused, miks asjaomaste toetuse saajate puhul on kohapealne kontroll määratud. Kreeka peaks pidama sellise teabe kohta arvestust. |
| --- | --- |

(23)

Kohapealsete kontrollide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et kontrollijatele teatatakse põhjused, miks asjaomaste toetuse saajate puhul on kohapealne kontroll määratud. Kreeka peaks pidama sellise teabe kohta arvestust.

| (24) | Et võimaldada riigiasutustel ja ühenduse pädevatel asutustel jälgida kohapeal teostatud kontrolle, tuleks koostada aruanne kontrolli üksikasjade kohta. Toetuse saajatele või nende esindajatele tuleks anda võimalus aruandele alla kirjutada. Kaugseirekontrollide puhul peaks Kreekal olema lubatud näha selline õigus ette üksnes juhul, kui kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi. Olenemata kohapealse kontrolli teostamise viisist peaks toetuse saaja eeskirjade eiramise avastamise korral saama aruande koopia. |
| --- | --- |

(24)

Et võimaldada riigiasutustel ja ühenduse pädevatel asutustel jälgida kohapeal teostatud kontrolle, tuleks koostada aruanne kontrolli üksikasjade kohta. Toetuse saajatele või nende esindajatele tuleks anda võimalus aruandele alla kirjutada. Kaugseirekontrollide puhul peaks Kreekal olema lubatud näha selline õigus ette üksnes juhul, kui kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi. Olenemata kohapealse kontrolli teostamise viisist peaks toetuse saaja eeskirjade eiramise avastamise korral saama aruande koopia.

| (25) | Ühenduse finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu. |
| --- | --- |

(25)

Ühenduse finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu.

| (26) | Tuleks kindlaks määrata vähendamised ja väljaarvamised, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning vääramatu jõu, erandlike asjaolude ja loodusõnnetustega seotud eriprobleeme. Sellised vähendamised ja väljaarvamised tuleks liigitada vastavalt eeskirjade eiramise tõsidusele ning näha vajaduse korral teatavaks ajaks ette täielik väljaarvamine ühest või mitmest kohaliku tootmise abikavast. |
| --- | --- |

(26)

Tuleks kindlaks määrata vähendamised ja väljaarvamised, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning vääramatu jõu, erandlike asjaolude ja loodusõnnetustega seotud eriprobleeme. Sellised vähendamised ja väljaarvamised tuleks liigitada vastavalt eeskirjade eiramise tõsidusele ning näha vajaduse korral teatavaks ajaks ette täielik väljaarvamine ühest või mitmest kohaliku tootmise abikavast.

| (27) | Üldjuhul ei tohiks vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldada, kui toetuse saaja on esitanud faktiliselt õiged andmed või kui ta suudab muul viisil tõestada, et viga ei tekkinud tema süül. |
| --- | --- |

(27)

Üldjuhul ei tohiks vähendamisi ja väljaarvamisi kohaldada, kui toetuse saaja on esitanud faktiliselt õiged andmed või kui ta suudab muul viisil tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.

| (28) | Toetuse saaja suhtes, kes mis tahes ajal teatab riigi pädevatele ametiasutustele vigu sisaldavast abitaotlusest, ei tohiks andmete ebatäpsuse põhjusest olenemata kohaldada vähendamisi ega väljaarvamisi juhul, kui asjaomasele toetuse saajast põllumajandusettevõtjale ei ole teatatud pädeva asutuse kavatsusest korraldada kohapealne kontroll, ja tingimusel, et pädev asutus ei ole toetuse saajale veel teatanud tema taotluses avastatud eeskirjade eiramisest. |
| --- | --- |

(28)

Toetuse saaja suhtes, kes mis tahes ajal teatab riigi pädevatele ametiasutustele vigu sisaldavast abitaotlusest, ei tohiks andmete ebatäpsuse põhjusest olenemata kohaldada vähendamisi ega väljaarvamisi juhul, kui asjaomasele toetuse saajast põllumajandusettevõtjale ei ole teatatud pädeva asutuse kavatsusest korraldada kohapealne kontroll, ja tingimusel, et pädev asutus ei ole toetuse saajale veel teatanud tema taotluses avastatud eeskirjade eiramisest.

| (29) | Käesoleva määrusega ettenähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamine ei tohiks piirata muude siseriiklike normidega kehtestatud lisasanktsioonide kohaldamist. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määrusega ettenähtud vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamine ei tohiks piirata muude siseriiklike normidega kehtestatud lisasanktsioonide kohaldamist.

| (30) | Toetuse saajad, kes ei suuda täita kava üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud kohustusi vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu, ei tohiks kaotada oma õigust toetusele. |
| --- | --- |

(30)

Toetuse saajad, kes ei suuda täita kava üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud kohustusi vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu, ei tohiks kaotada oma õigust toetusele.

| (31) | Hea usu põhimõtte ühetaolise kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses tuleks alusetult makstud summade tagasinõudmise puhul sätestada tingimused, mille alusel võib tugineda kõnealusele põhimõttele, ilma et see piiraks asjaomaste kulude käsitlemist raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus. |
| --- | --- |

(31)

Hea usu põhimõtte ühetaolise kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses tuleks alusetult makstud summade tagasinõudmise puhul sätestada tingimused, mille alusel võib tugineda kõnealusele põhimõttele, ilma et see piiraks asjaomaste kulude käsitlemist raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus.

| (32) | Üldjuhul peaks Kreeka võtma vajalikud lisameetmed käesoleva määruse nõuetekohase rakendamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Üldjuhul peaks Kreeka võtma vajalikud lisameetmed käesoleva määruse nõuetekohase rakendamise tagamiseks.

| (33) | Vajaduse korral tuleks komisjoni teavitada mis tahes meetmetest, mida Kreeka võtab käesoleva määrusega ettenähtud abikavade rakendamiseks. Komisjoni tõhusa järelevalve võimaldamiseks peaks Kreeka talle korrapäraselt saatma teatavaid statistilisi andmeid abikavade kohta. |
| --- | --- |

(33)

Vajaduse korral tuleks komisjoni teavitada mis tahes meetmetest, mida Kreeka võtab käesoleva määrusega ettenähtud abikavade rakendamiseks. Komisjoni tõhusa järelevalve võimaldamiseks peaks Kreeka talle korrapäraselt saatma teatavaid statistilisi andmeid abikavade kohta.

| (34) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 1405/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige Egeuse mere väikesaartele tarnimise erikorra kava vastavalt kõnealuse määruse II peatükile ja kõnealuste saarte kohaliku tootmise toetuseks võetavaid meetmeid vastavalt kõnealuse määruse III peatükile.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   väikesaared– kõik Egeuse mere saared, välja arvatud Kreeta ja Euboia;

b)   pädevad asutused– asutused, mille Kreeka on määranud käesoleva määruse rakendamise teostamiseks;

c)   kava– määruse (EÜ) nr 1405/2006 artiklis 13 osutatud abikava.

II   JAOTIS

TARNIMISE ERIKORD

I   PEATÜKK

Prognoositav tarnebilanss

Artikkel 3

Toetuse kindlaksmääramine ja andmine

1.   Määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 3 lõike 2 kohaldamisel määrab Kreeka kava raames kindlaks eraldatud, saarelise või äärepoolseima asukoha hüvitamiseks makstava toetuse suuruse, võttes arvesse:

| a) | väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

a)

väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid;

| b) | tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka mandriosa ja Egeuse mere saarte sadamate vahel; |
| --- | --- |

b)

tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka mandriosa ja Egeuse mere saarte sadamate vahel;

| c) | kavandatava toetuse majanduslikku külge; |
| --- | --- |

c)

kavandatava toetuse majanduslikku külge;

| d) | vajadust mitte takistada kohalike toodete arendamist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

vajadust mitte takistada kohalike toodete arendamist, kui see on asjakohane;

| e) | veo ja vahepealse ümberlaadimise täiendavaid erikulusid, mis kaasnevad kauba tarnimisega väikesaartele; |
| --- | --- |

e)

veo ja vahepealse ümberlaadimise täiendavaid erikulusid, mis kaasnevad kauba tarnimisega väikesaartele;

| f) | täiendavaid erikulusid, mis on tingitud kohalikust töötlemisest, väikesest turust ning vajadusest tagada kaupade turvaline tarne asjaomastele väikesaartele. |
| --- | --- |

f)

täiendavaid erikulusid, mis on tingitud kohalikust töötlemisest, väikesest turust ning vajadusest tagada kaupade turvaline tarne asjaomastele väikesaartele.

2.   Toetust ei anta selliste toodete tarnimiseks väikesaarele, mille suhtes on juba kohaldatud tarnimise erikorra soodustusi mõnel muul väikesaarel.

II   PEATÜKK

Toetussertifikaat, maksmine, register, lõpptarbija, kvaliteet ja tagatised

Artikkel 4

Toetussertifikaat ja maksmine

1.   Määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 4 lõikega 1 ettenähtud abi makstakse täielikult kasutatud sertifikaadi (edaspidi “toetussertifikaadi”) esitamisel, millega on kaasas ostuarve ja konossemendi või lennuveokirja originaal või tõestatud koopia.

Toetussertifikaadi esitamine pädevale asutusele on samaväärne toetuse taotlemisega. Sertifikaadid tuleb esitada 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka arvamise kuupäevast, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Kõnealuse tähtaja ületamise korral vähendatakse toetust 5% iga viivitatud päeva kohta.

Pädevad asutused maksavad toetuse välja hiljemalt üheksakümnendal päeval pärast kasutatud toetussertifikaadi esitamise kuupäeva, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| a) | vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral; |
| --- | --- |

a)

vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral;

| b) | kui toetuse saamise õiguse suhtes on alustatud haldusuurimist; sellisel juhul makstakse toetus välja alles pärast toetuse saamise õiguse tunnustamist. |
| --- | --- |

b)

kui toetuse saamise õiguse suhtes on alustatud haldusuurimist; sellisel juhul makstakse toetus välja alles pärast toetuse saamise õiguse tunnustamist.

2.   Toetussertifikaadid koostatakse määruse (EÜ) nr 1291/2000 I lisas esitatud impordilitsentsi näidise alusel.

Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõiget 5, artikleid 13, 15, 17, 18, 21, 23, 26, 27, 29–33 ja 36–41 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

3.   Sertifikaadi lahtrisse 20 (“Eriandmed”) trükitakse või lüüakse templiga märge “toetussertifikaat”.

4.   Sertifikaadi lahtrid 7 ja 8 kriipsutatakse läbi.

5.   Toetussertifikaadi lahtrisse 12 märgitakse kehtivuse viimane kuupäev.

6.   Makstav toetussumma on toetussertifikaadi taotluse esitamise päeval kehtinud toetussumma.

7.   Toetussertifikaadi annab välja pädev asutus asjaomaste isikute taotluse alusel ning prognoositava tarnebilansi piires.

Artikkel 5

Soodustuste edasiandmine lõpptarbijale

1.   Käesoleva jaotise kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 4 lõikes 3 osutatud soodustus – kõnealuse määrusega ettenähtud ühenduse toetus; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 4 lõikes 3 osutatud soodustus – kõnealuse määrusega ettenähtud ühenduse toetus;

| b) | lõpptarbija –






  i) | otsetarbimiseks ettenähtud toodete puhul: tarbija; |
| --- | --- | --- |

b)

lõpptarbija –

i)

otsetarbimiseks ettenähtud toodete puhul: tarbija;

| ii) | töötlevale või pakendavale tööstusele tarnitavate inimtoiduks ettenähtud toodete puhul: lõpptöötleja või pakendaja; |
| --- | --- |

ii)

töötlevale või pakendavale tööstusele tarnitavate inimtoiduks ettenähtud toodete puhul: lõpptöötleja või pakendaja;

| iii) | töötlevale või pakendavale tööstusele tarnitavate loomasöödaks ettenähtud toodete ning põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul: põllumajandustootja. |
| --- | --- |

iii)

töötlevale või pakendavale tööstusele tarnitavate loomasöödaks ettenähtud toodete ning põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul: põllumajandustootja.

2.   Pädevad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et kontrollida soodustuste tegelikku edasiandmist lõpptarbijale. Seejuures võivad nad hinnata asjaomaste eri ettevõtjate kasutatavaid kasumimarginaale ja hindu.

Esimeses lõigus osutatud meetmed, eelkõige toetuste soodsa mõju edasiandmise kindlakstegemiseks kasutatavad kontrollivahendid ja nende võimalikud muudatused teatatakse komisjonile artikliga 33 ettenähtud aruande raames.

Artikkel 6

Ettevõtjate register

1.   Toetussertifikaate antakse välja üksnes nendele ettevõtjatele, kes on kantud pädevate asutuste hallatavasse registrisse (edaspidi “register”).

2.   Iga ühenduses asuv ettevõtja võib taotleda registrisse kandmist.

Registrisse kandmiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | ettevõtjal peavad olema tegutsemiseks vajalikud vahendid, rajatised ja tegevusload ning nad peavad nõuetekohaselt täitma raamatupidamisarvestuse ja maksustamisega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjal peavad olema tegutsemiseks vajalikud vahendid, rajatised ja tegevusload ning nad peavad nõuetekohaselt täitma raamatupidamisarvestuse ja maksustamisega seotud kohustusi;

| b) | ettevõtjad peavad suutma tagada, et nad tegutsevad väikesaartel; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad peavad suutma tagada, et nad tegutsevad väikesaartel;

| c) | väikesaartele tarnimise erikorra kohaselt ja kooskõlas kõnealuse korra eesmärkidega kohustuvad ettevõtjad:






  i) | edastama taotluse korral pädevale asutusele kogu asjakohase teabe oma äritegevuse, eelkõige hindade ja kasumimarginaali kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

väikesaartele tarnimise erikorra kohaselt ja kooskõlas kõnealuse korra eesmärkidega kohustuvad ettevõtjad:

i)

edastama taotluse korral pädevale asutusele kogu asjakohase teabe oma äritegevuse, eelkõige hindade ja kasumimarginaali kohta;

| ii) | tegutsema eranditult enda nimel ja arvel; |
| --- | --- |

ii)

tegutsema eranditult enda nimel ja arvel;

| iii) | esitama sertifikaaditaotlused vastavalt asjaomaste toodete tegelikule müügimahule, mille tõestamiseks tuleb viidata tegelikele asjaoludele; |
| --- | --- |

iii)

esitama sertifikaaditaotlused vastavalt asjaomaste toodete tegelikule müügimahule, mille tõestamiseks tuleb viidata tegelikele asjaoludele;

| iv) | hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks tekitada toodete kunstlikku defitsiiti, ja hoiduma olemasolevate toodete turustamisest kunstlikult alandatud hindadega; |
| --- | --- |

iv)

hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks tekitada toodete kunstlikku defitsiiti, ja hoiduma olemasolevate toodete turustamisest kunstlikult alandatud hindadega;

| v) | tagama pädevaid asutusi rahuldaval viisil, et pärast põllumajandustoodete müüki väikesaartel on soodustus lõpptarbijale edasi antud. |
| --- | --- |

v)

tagama pädevaid asutusi rahuldaval viisil, et pärast põllumajandustoodete müüki väikesaartel on soodustus lõpptarbijale edasi antud.

3.   Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad ettevõtjad, kes kavatsevad töötlemata või töödeldud tooteid artiklis 13 osutatud tingimustel saata edasi mujale ühendusse või eksportida kolmandatesse riikidesse, teatama oma kavatsusest ja märkima vajaduse korral pakendamisettevõtte asukoha.

4.   Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad töötlejad, kes kavatsevad töödeldud tooteid artiklites 13 või 14 osutatud tingimustel eksportida kolmandatesse riikidesse või saata edasi ühendusse, teatama oma kavatsusest sellist tegevust jätkata, märkima töötlemisettevõtte asukoha ning vajaduse korral esitama töödeldud toodete loetelu.

Artikkel 7

Ettevõtjate esitatavad dokumendid ning toetussertifikaatide kehtivusaeg

1.   Pädevad asutused võtavad ettevõtjatelt iga partii kohta esitatud toetussertifikaadi taotlused vastu, kui nendega on kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia.

Ostuarve, konossement või lennuveokiri peab olema koostatud taotleja nimel.

2.   Sertifikaadi kehtivusaeg on 45 päeva. Pädev asutus võib kehtivusaega pikendada erijuhtudel, kui veoaega mõjutavad tõsised ja ettenägematud raskused, kuid see ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates sertifikaadi väljaandmise kuupäevast.

Artikkel 8

Sertifikaadi ning kauba esitamine, sertifikaadi loovutamise keeld

1.   Tarnimise erikorraga hõlmatud toodete puhul tuleb toetussertifikaadid esitada määratud asutustele 15 tööpäeva jooksul alates kauba mahalaadimise kuupäevast. Pädevad asutused võivad kõnealust maksimaalset tähtaega lühendada.

2.   Kaup esitatakse lahtiselt või eraldi partiidena vastavalt esitatud sertifikaadile.

3.   Toetussertifikaadid ei ole loovutatavad.

Artikkel 9

Toodete kvaliteet

Tarnimise erikorraga võivad olla hõlmatud üksnes tooted, mis on komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 21 lõikes 1 määratletud tähenduses veatu ja standardse turustuskvaliteediga.

Toodete vastavust esimeses lõigus sätestatud nõuetele kontrollitakse vastavalt ühenduses kehtivatele standarditele ja tavadele hiljemalt turustamise esimeses etapis.

Kui leitakse, et toode ei vasta esimeses lõigus sätestatud nõuetele, tühistatakse tarnimise erikorra kohaldamise õigus ja asjaomane kogus arvatakse uuesti prognoositava tarnebilansi hulka. Artikli 4 kohaselt antud toetus tuleb maksta tagasi.

Artikkel 10

Tagatise esitamine

Toetussertifikaatide taotlemisel ei nõuta tagatist.

Pädevad asutused võivad erijuhtudel ja käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks vajalikul määral nõuda soodustuse summaga võrdse tagatise esitamist. Sellisel juhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 lõikeid 1 ja 4.

Artikkel 11

Toetussertifikaadi taotluste arvu oluline suurenemine

1.   Kui prognoositava tarnebilansi täitmise käigus ilmneb, et teatava toote puhul on toetussertifikaadi taotluste arv oluliselt suurenenud, mis võiks ohtu seada tarnimise erikorra ühe või mitme eesmärgi saavutamise, võtab Kreeka vajalikud meetmed väikesaarte varustamiseks esmavajalike toodetega, arvestades esmatähtsate sektorite olemasolevaid varusid ning vajadusi.

2.   Sertifikaatide väljaandmispiirangute korral kohaldavad pädevad asutused kõigi menetluses olevate taotluste suhtes ühtset vähendusprotsenti.

Artikkel 12

Maksimumkoguse kindlaksmääramine ühe sertifikaaditaotluse kohta

Pädevad asutused määravad kindlaks maksimumkoguse ühe sertifikaaditaotluse kohta, arvestades määra, mis on hädavajalik, et vältida häireid väikesaarte turul või spekulatiivse tegevuse katseid, mis tõenäoliselt kahjustavad tarnimise erikorra tõrgeteta toimimist.

Pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata käesoleva artikli kohaldamise juhtudest.

III   PEATÜKK

Eksport kolmandatesse riikidesse ja edasisaatmine mujale ühendusse

Artikkel 13

Ekspordi või edasisaatmise tingimused

1.   Tarnimise erikorraga hõlmatud töötlemata toodete ning tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid sisaldavate pakitud või töödeldud toodete ekspordi ja edasisaatmise suhtes kohaldatakse lõigetes 2–3 sätestatud nõudeid.

2.   Tootekogused, mille jaoks on antud toetust ja mis on eksporditud või edasi saadetud, arvatakse uuesti prognoositava tarnebilansi hulka ning eksportija või edasisaatja maksab antud toetuse tagasi hiljemalt eksportimisel või edasisaatmisel.

Kõnealuseid tooteid ei või eksportida ega edasi saata seni, kuni esimeses lõigus osutatud tagasimaksmist ei ole toimunud.

Kui makstud toetussummat ei ole võimalik kindlaks määrata, lähtutakse sellest, et toodetele on määratud suurim toetus, mida ühendus on kuue kuu jooksul enne eksportimise või edasisaatmise taotluse esitamist selliste toodete puhul maksnud.

Selliste toodete puhul antakse eksporditoetust tingimusel, et toetuse saamise kriteeriumid on täidetud.

3.   Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 ning artiklis 14 osutatud töödeldud toodete koguseid, eksportida või saata edasi üksnes siis, kui töötleja või eksportija on tõendanud, et kõnealused tooted ei sisalda tarnimise erikorra alusel sissetoodud toorainet.

Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 osutatud töödeldud toodete koguseid, reeksportida või edasi saata üksnes juhul, kui saatja on tõendanud, et kõnealused tooted ei ole hõlmatud tarnimise erikorraga.

Pädevad asutused teostavad vajalikku kontrolli, et tagada esimeses ja teises lõigus osutatud tõendite täpsus, ning nõuavad vajaduse korral soodustuse tagasi.

Artikkel 14

Töödeldud toodete tavapärane eksport ja edasisaatmine

1.   Töötlejad, kes on artikli 6 lõike 4 kohaselt teatanud oma kavatsusest tavapäraste kaubavoogude raames eksportida või määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud tavapäraste kaubavoogude raames edasi saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad tarnimise erikorraga hõlmatud toorainet, võivad seda teha heakskiidetud kavas märgitud aastakoguste piires, mis on esitatud vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud näidisele. Pädevad asutused väljastavad vajalikud load, et tagada kõnealuste tehingute jäämine asjaomaste aastaste koguste piiresse.

2.   Käesolevas artiklis osutatud toodete ekspordi korral ei ole vaja esitada ekspordilitsentsi.

IV   PEATÜKK

Kontroll ja karistused

Artikkel 15

Kontroll

1.   Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise halduskontroll on täielik ja sisaldab artikli 7 lõikes 1 osutatud dokumentide ristkontrolli.

2.   Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise füüsiline kontroll väikesaartel peab hõlmama representatiivset valimit, mis moodustab vähemalt 5% artikli 8 kohaselt esitatud sertifikaatidest.

Füüsiline kontroll teostatakse mutatis mutandis nõukogu määruses (EMÜ) nr 386/90 (11) sätestatud korras.

Erijuhtudel võib komisjon nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.

Artikkel 16

Karistused

1.   Ilma et see piiraks karistuste kohaldamist riigi õiguse alusel ja välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, võtavad pädevad asutused juhul, kui ettevõtja ei täida artikli 6 nõudeid, järgmisi meetmeid:

| a) | antud soodustuse tagasinõudmine toetussertifikaadi omanikult; |
| --- | --- |

a)

antud soodustuse tagasinõudmine toetussertifikaadi omanikult;

| b) | registreerimise ajutine peatamine või tühistamine olenevalt rikkumise raskusest. |
| --- | --- |

b)

registreerimise ajutine peatamine või tühistamine olenevalt rikkumise raskusest.

Punktis a osutatud soodustus on võrdne artikli 13 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud toetussummaga.

2.   Kui sertifikaadi omanik ei teosta kavandatud sissevedu, peatatakse tema sertifikaatide taotlemise õigus asjaomase sertifikaadi kehtivusaja lõppemisele järgnevaks 60 päevaks, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Pärast peatamisaja lõppu tuleb pädevate asutuste määratud aja jooksul edasiste sertifikaatide saamiseks esitada soodustuse summaga võrdne tagatis.

3.   Pädevad asutused võtavad vajalikud meetmed, et väljaantud sertifikaatide täieliku või osalise kasutamata jätmise või tühistamise tõttu järelejäänud tootekogused uuesti kasutusele võtta või antud soodustus tagasi nõuda.

V   PEATÜKK

Riiklikud õigusnormid

Artikkel 17

Riiklikud rakendus- ja järelevalve-eeskirjad

Pädevad asutused võtavad vastu tarnimise erikorra igapäevaseks rakendamiseks ja järelevalveks vajalikud lisaeeskirjad.

Pädevad asutused teavitavad komisjoni kõikidest meetmetest, mida nad kavatsevad esimese lõigu kohaselt rakendada, ja seda enne kõnealuste meetmete jõustumist.

III   JAOTIS

MEETMED KOHALIKE TOODETE TOETAMISEKS

I   PEATÜKK

Toetus kohalikele toodetele

Artikkel 18

Toetuse suurus

1.   Määruse (EÜ) nr 1405/2006 III jaotise kohaselt kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete raames antav toetus ei tohi ületada kõnealuse määruse artiklis 12 kindlaksmääratud ülempiiri.

2.   Toetuse andmise tingimused, põllumajandustootmise valdkonnad ja asjakohased mahud täpsustatakse määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 13 lõike 2 kohaselt heakskiidetud kavas.

II   PEATÜKK

Abitaotlused ja toetuste maksmine

Artikkel 19

Taotluste esitamine

Ühe kalendriaasta abitaotlused esitatakse Kreeka pädevate asutuste nimetatud ametile vastavalt Kreeka kehtestatud näidistele ja sätestatud tähtaegadele. Kõnealused tähtajad määratakse kindlaks sellistena, et jääks aega vajalike kohapealsete kontrollide jaoks ega ületataks järgmise kalendriaasta 28. veebruari.

Artikkel 20

Ilmsete vigade parandamine

Abitaotlust võib pärast selle esitamist igal ajal parandada, kui pädev asutus avastab ilmse vea.

Artikkel 21

Taotluste esitamise hilinemine

Pärast artikli 19 kohaselt sätestatud tähtaja möödumist esitatud abitaotluse puhul vähendatakse summat, mida toetuse saajal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1% võrra, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta taotlust vastu.

Artikkel 22

Abitaotluste tagasivõtmine

1.   Abitaotluse võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta.

Kui pädev asutus on toetuse saajale juba teatanud abitaotluses avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll, ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on abitaotluse eeskirjade eiramisega seotud osade tagasivõtmine siiski keelatud.

2.   Lõike 1 kohane tagasivõtmine tähendab, et taotleja on uuesti olukorras, mis eelnes asjaomase abitaotluse või selle osa esitamisele.

3.   Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks koostatakse eelmise kalendriaasta jooksul tagasi võetud abitaotluste analüüs, milles märgitakse ära tagasivõtmise peamised põhjused ja võimalikud suundumused kohalikul tasandil.

Artikkel 23

Toetuste maksmine

Pärast abitaotluste ja asjakohaste tõendavate dokumentide kontrollimist ning määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikliga 7 ettenähtud toetusmeetmete kohaste summade kindlaksmääramist maksavad pädevad ametiasutused kalendriaasta toetused välja:

| — | otsetoetuste puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (12) artikli 28 kohaselt; |
| --- | --- |

—

otsetoetuste puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (12) artikli 28 kohaselt;

| — | muude maksete puhul ajavahemikus jooksva aasta 16. oktoobrist järgmise aasta 30. juunini. |
| --- | --- |

—

muude maksete puhul ajavahemikus jooksva aasta 16. oktoobrist järgmise aasta 30. juunini.

III   PEATÜKK

Kontrollimine

Artikkel 24

Üldpõhimõtted

Kontrollimine koosneb halduskontrollist ja kohapealsest kontrollist.

Halduskontroll on täielik ja sisaldab ristkontrolli, kus muu hulgas kasutatakse ka määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis osutatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmeid.

Pädevad asutused teevad käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 kohaselt teostatava riskianalüüsi põhjal kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5% abitaotluste suhtes. Valim peab esindama ka vähemalt 5% toetusega hõlmatud kogustest.

Kreeka tugineb kõigil vajalikel juhtudel ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile.

Artikkel 25

Kohapealne kontroll

1.   Kohapealne kontroll teostatakse ette teatamata. Kontrollimisest võib siiski minimaalselt vajaliku aja jooksul ette teatada tingimusel, et see ei kahjusta kontrolli eesmärki. Selline etteteatamine ei ületa 48 tundi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

2.   Vajaduse korral teostatakse käesoleva peatükiga ettenähtud kohapealsed kontrollid koos ühenduse õigusaktidega ettenähtud muude kontrollidega.

3.   Kui toetuse saaja või tema esindaja takistab kohapealse kontrolli teostamist, lükatakse asjaomane taotlus või taotlused tagasi.

Artikkel 26

Toetuse saajate valimine kohapealseks kontrollimiseks

1.   Pädev asutus valib kohapeal kontrollitavad toetuse saajad riskianalüüsi ning esitatud abitaotluste esindatavuse alusel. Riskianalüüsi puhul võetakse vastavalt vajadusele arvesse:

| a) | toetussumma suurust; |
| --- | --- |

a)

toetussumma suurust;

| b) | põllumajanduslike maatükkide arvu ja abitaotlusega hõlmatud pindala või toodetud, veetud, töödeldud või turustatud kogust; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslike maatükkide arvu ja abitaotlusega hõlmatud pindala või toodetud, veetud, töödeldud või turustatud kogust;

| c) | võrreldes eelmise aastaga toimunud muutusi; |
| --- | --- |

c)

võrreldes eelmise aastaga toimunud muutusi;

| d) | eelmistel aastatel toimunud kontrollide tulemusi; |
| --- | --- |

d)

eelmistel aastatel toimunud kontrollide tulemusi;

| e) | muid Kreeka määratud näitajaid. |
| --- | --- |

e)

muid Kreeka määratud näitajaid.

Representatiivsuse tagamiseks valib Kreeka kohapealseks kontrollimiseks minimaalse arvu toetuse saajate hulgast juhuvaliku põhimõttel 20–25%.

2.   Pädev asutus peab iga toetuse saaja puhul arvestust kohapealseks kontrolliks valimise põhjuste kohta. Kohapealset kontrolli tegevale kontrollijale teatatakse kõnealused põhjused enne kontrollimise algust.

Artikkel 27

Kontrolliaruanne

1.   Kõikide kohapealsete kontrollide kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis kajastab üksikasjalikult kontrollimise asjaolusid. Aruanne peab sisaldama eelkõige järgmist:

| a) | kontrollitud abikavad ja taotlused; |
| --- | --- |

a)

kontrollitud abikavad ja taotlused;

| b) | kohal viibinud isikud; |
| --- | --- |

b)

kohal viibinud isikud;

| c) | kontrollitud põllumajanduslikud maatükid, mõõdetud põllumajanduslikud maatükid, mõõtmistulemused iga mõõdetud maatüki kohta ning kasutatud mõõtmismeetodid; |
| --- | --- |

c)

kontrollitud põllumajanduslikud maatükid, mõõdetud põllumajanduslikud maatükid, mõõtmistulemused iga mõõdetud maatüki kohta ning kasutatud mõõtmismeetodid;

| d) | kontrolliga hõlmatud toodetud, veetud, töödeldud või turustatud kogused; |
| --- | --- |

d)

kontrolliga hõlmatud toodetud, veetud, töödeldud või turustatud kogused;

| e) | kas põllumajandusettevõtjale anti kontrollist eelnevalt teada ning kui vastus on jaatav, siis kui palju varem; |
| --- | --- |

e)

kas põllumajandusettevõtjale anti kontrollist eelnevalt teada ning kui vastus on jaatav, siis kui palju varem;

| f) | täiendavalt võetud kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

f)

täiendavalt võetud kontrollimeetmed.

2.   Toetuse saajatele või nende esindajatele antakse võimalus aruandele alla kirjutada, et tõendada oma kohalolekut kontrollimise ajal ja lisada märkusi. Eeskirjade eiramise avastamise korral saab toetuse saaja kontrolliaruande koopia.

Kui kohapealne kontroll toimub kaugseire abil ning selle käigus ei avastata eeskirjade eiramisi, võib Kreeka otsustada jätta toetuse saajatele või nende esindajatele kontrolliaruandele allakirjutamise võimaluse andmata.

IV   PEATÜKK

Vähendamised ja väljaarvamised ning alusetult tehtud maksed

Artikkel 28

Vähendamised ja väljaarvamised

Abitaotluses esitatud teabe ja III peatükis osutatud kontrolli tulemuste vahelise lahknevuse korral kohaldab Kreeka toetuse vähendamisi ja väljaarvamisi. Kõnealused vähendamised ja väljaarvamised peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 29

Erandid vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamisel

1.   Artiklis 28 sätestatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata, kui toetuse saaja esitas faktiliselt õiged andmed või kui ta suudab muul viisil tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.

2.   Vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata abitaotluse nende osade suhtes, mille puhul toetuse saaja teatab pädevale asutusele kirjalikult, et need on ebaõiged või on muutunud ebaõigeks pärast taotluse esitamist, tingimusel et pädev asutus ei ole toetuse saajat veel teavitanud oma kavatsusest korraldada kohapealne kontroll ega taotluses esinevast eeskirjade eiramisest.

Tuginedes toetuse saajalt esimese lõigu kohaselt saadud teabele, tuleb abitaotlust tegeliku olukorraga kooskõlla viimiseks parandada.

Artikkel 30

Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv

1.   Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 (13) artiklit 73 mutatis mutandis.

2.   Kui alusetu makse tehti makse saaja esitatud valeandmete, valedokumentide või raske hooletuse tõttu, kohaldatakse alusetult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 73 lõike 3 kohaselt arvutatud intress.

Artikkel 31

Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud

Teade vääramatu jõu või erandlike asjaolude kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 40 lõike 4 tähenduses tuleb esitada pädevale asutusele vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 72.

IV   JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Teavitamine

1.   Tarnimise erikorra puhul teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga kvartali lõpule järgneva kuu 15. kuupäevaks toodete, CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta eelmiste kuude kohta järgmised andmed:

| a) | kogused jaotatuna Kreeka mandriosast ja muudelt saartelt saadetud kogusteks; |
| --- | --- |

a)

kogused jaotatuna Kreeka mandriosast ja muudelt saartelt saadetud kogusteks;

| b) | toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote kohta; |
| --- | --- |

b)

toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote kohta;

| c) | kogused, mille puhul toetussertifikaate ei ole kasutatud; |
| --- | --- |

c)

kogused, mille puhul toetussertifikaate ei ole kasutatud;

| d) | kogused, mis on eksporditud kolmandatesse riikidesse või saadetud mujale ühendusse pärast töötlemist vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

d)

kogused, mis on eksporditud kolmandatesse riikidesse või saadetud mujale ühendusse pärast töötlemist vastavalt artiklile 13;

| e) | ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis; |
| --- | --- |

e)

ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis;

| f) | järelejäänud kogus ja kasutusaste. |
| --- | --- |

f)

järelejäänud kogus ja kasutusaste.

Esimeses lõigus sätestatud andmed esitatakse kasutatud sertifikaatide alusel.

2.   Kohaliku tootmise toetustega seoses teatab Kreeka komisjonile:

| a) | hiljemalt iga aasta 31. märtsiks: saadud abitaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt iga aasta 31. märtsiks: saadud abitaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta;

| b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks: lõplikult abikõlblikud abitaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks: lõplikult abikõlblikud abitaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta.

Artikkel 33

Aruanne

1.   Määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 17 lõikes 2 osutatud aruanne sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | olulised sotsiaalmajanduslikud ja põllumajanduslikud muudatused; |
| --- | --- |

a)

olulised sotsiaalmajanduslikud ja põllumajanduslikud muudatused;

| b) | iga meetme rakendamist käsitlevate materiaalsete ja finantsandmete kokkuvõte, millele järgneb andmete analüüs ja vajaduse korral meetmega seotud sektori tutvustus ja analüüs; |
| --- | --- |

b)

iga meetme rakendamist käsitlevate materiaalsete ja finantsandmete kokkuvõte, millele järgneb andmete analüüs ja vajaduse korral meetmega seotud sektori tutvustus ja analüüs;

| c) | eri- ja üldeesmärkidega seotud meetmete ja prioriteetide rakendamise edusammud aruande esitamise seisuga, kasutades kvantitatiivseid näitajaid; |
| --- | --- |

c)

eri- ja üldeesmärkidega seotud meetmete ja prioriteetide rakendamise edusammud aruande esitamise seisuga, kasutades kvantitatiivseid näitajaid;

| d) | meetmete rakendamisel esinenud oluliste probleemide lühike kirjeldus, sealhulgas artikli 22 lõikes 3 nimetatud analüüsitulemused; |
| --- | --- |

d)

meetmete rakendamisel esinenud oluliste probleemide lühike kirjeldus, sealhulgas artikli 22 lõikes 3 nimetatud analüüsitulemused;

| e) | kõikide meetmete tulemuste läbivaatamine, võttes arvesse nende omavahelisi seoseid; |
| --- | --- |

e)

kõikide meetmete tulemuste läbivaatamine, võttes arvesse nende omavahelisi seoseid;

| f) | tarnimise erikorra puhul:






  — | hinnasuundumuste andmed ja analüüs ning antud soodustuse edasiandmise kirjeldus, samuti selle edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja teostatud kontrollid; |
| --- | --- | --- |

f)

tarnimise erikorra puhul:

—

hinnasuundumuste andmed ja analüüs ning antud soodustuse edasiandmise kirjeldus, samuti selle edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja teostatud kontrollid;

| — | võttes arvesse muid olemasolevaid toetusi, toetuste proportsionaalsuse analüüsi, arvestades väikesaartele vedamise lisakulusid ning kohaldatud hindu ning töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muid olemasolevaid toetusi, toetuste proportsionaalsuse analüüsi, arvestades väikesaartele vedamise lisakulusid ning kohaldatud hindu ning töötlemiseks ja põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid;

| g) | märge iga kavas sisalduva meetme eesmärkide saavutamise määra kohta, mida mõõdetakse objektiivselt hinnatavate näitajate abil; |
| --- | --- |

g)

märge iga kavas sisalduva meetme eesmärkide saavutamise määra kohta, mida mõõdetakse objektiivselt hinnatavate näitajate abil;

| h) | andmed väikesaarte aastase tarnebilansi kohta, muu hulgas seoses tarbimise, loomühikute arvu muutuste, toodangu ja kaubavahetusega; |
| --- | --- |

h)

andmed väikesaarte aastase tarnebilansi kohta, muu hulgas seoses tarbimise, loomühikute arvu muutuste, toodangu ja kaubavahetusega;

| i) | andmed toetussummade kohta, mis abikava meetmete rakendamiseks Kreeka kindlaksmääratud kriteeriumide alusel tegelikult määrati, näiteks abikõlblike tootjate arv, abikõlblike alade pindala või asjaomaste ettevõtete arv; |
| --- | --- |

i)

andmed toetussummade kohta, mis abikava meetmete rakendamiseks Kreeka kindlaksmääratud kriteeriumide alusel tegelikult määrati, näiteks abikõlblike tootjate arv, abikõlblike alade pindala või asjaomaste ettevõtete arv;

| j) | teave iga kavas sisalduva meetme rahalise rakendamise kohta; |
| --- | --- |

j)

teave iga kavas sisalduva meetme rahalise rakendamise kohta;

| k) | statistilised andmed pädevate asutuste teostatud kontrollide kohta ja võimalikud kohaldatud karistused; |
| --- | --- |

k)

statistilised andmed pädevate asutuste teostatud kontrollide kohta ja võimalikud kohaldatud karistused;

| l) | Kreeka märkused kava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

l)

Kreeka märkused kava rakendamise kohta.

2.   Aastaks 2007 sisaldab aruanne hinnangut veise-, vasika-, lamba- ja kitseliha tootmisega seotud traditsioonilise tegevuse toetusprogrammi mõju kohta väikesaarte karjakasvatusele ja põllumajandusele.

Artikkel 34

Kavade muutmine

1.   Määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 13 lõike 2 alusel heakskiidetud kavade muudatused tuleb esitada komisjonile kinnitamiseks.

Selline kinnitamine ei ole siiski vajalik järgmiste muudatuste puhul:

| a) | prognoositava tarnebilansi puhul võib Kreeka muuta toetuste taset ja tootekoguseid, mis võivad olla hõlmatud tarnimise erikorraga; |
| --- | --- |

a)

prognoositava tarnebilansi puhul võib Kreeka muuta toetuste taset ja tootekoguseid, mis võivad olla hõlmatud tarnimise erikorraga;

| b) | kohalikku tootmist käsitlevate ühenduse abikavade puhul võib Kreeka muuta iga meetme jaoks ette nähtud eraldist ja üksiktoetuse summat muutmistaotluse esitamise hetkel kehtivatest summadest 20% võrra suuremaks või väiksemaks. |
| --- | --- |

b)

kohalikku tootmist käsitlevate ühenduse abikavade puhul võib Kreeka muuta iga meetme jaoks ette nähtud eraldist ja üksiktoetuse summat muutmistaotluse esitamise hetkel kehtivatest summadest 20% võrra suuremaks või väiksemaks.

2.   Kreeka teatab komisjonile kavandatud muudatustest kord aastas. Vääramatu jõu või erakorralise olukorra puhul võib Kreeka muudatustest teatada mis tahes ajal. Komisjoni vastuväidete puudumise korral hakatakse kavandatud muudatusi kohaldama teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Artikkel 35

Uuringute, näidisprojektide, koolituse ja tehnilise abi meetmete rahastamine

Määruse (EÜ) nr 1405/2006 artikli 13 lõike 2 kohaselt heaks kiidetud kavaga ettenähtud uuringute, näidisprojektide, koolituse ja tehnilise abi meetmete rahastamiseks vajalik summa ei tohi ületada 1% asjaomase kava rahastamise kogusummast.

Artikkel 36

Riiklikud lisameetmed

Liikmesriigid võtavad kõik lisameetmed, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaldamiseks.

Artikkel 37

Ettemaksete vähendamine

Ilma et see piiraks eelarvedistsipliini üldeeskirjade kohaldamist ning juhul, kui artiklite 32 ja 33 kohaselt Kreekalt komisjonile edastatav teave on puudulik või kui kõnealuse teabe esitamise tähtajast ei ole kinni peetud, võib komisjon põllumajanduskulude arvestuse kande alusel tehtavat ettemakset ajutiselt kindla summa võrra vähendada.

Artikkel 38

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EMÜ) nr 2837/93, (EMÜ) nr 2958/93, (EÜ) nr 3063/93, (EÜ) nr 3175/94, (EÜ) nr 1517/2002, (EÜ) nr 1999/2002 ja (EÜ) nr 2084/2004 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007.

Artikkel 39

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 265, 26.9.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 260, 19.10.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2384/2002 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 124).

2

(3)  EÜT L 267, 28.10.1993, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1820/2002 (EÜT L 276, 12.10.2002, lk 22).

3

(4)  EÜT L 274, 6.11.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 780/2002 (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 32).

4

(5)  EÜT L 335, 23.12.1994, lk 54. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2119/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 20).

5

(6)  EÜT L 228, 24.8.2002, lk 12.

6

(7)  EÜT L 308, 9.11.2002, lk 11.

7

(8)  ELT L 360, 7.12.2004, lk 19.

8

(9)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 410/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 7).

9

(10)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

10

(11)  EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6.

11

(12)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

12

(13)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

13

---

LISA

Töödeldud toodete maksimumkogused, mida võib igal aastal väikesaartelt tavapäraste saadetistena eksportida või edasi saata

| (Kogus kilodes (või liitrites)) |
| --- |
| CN-kood | Ühendusse | Kolmandatesse riikidesse |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

(Kogus kilodes (või liitrites))

CN-kood

Ühendusse

Kolmandatesse riikidesse

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/76

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1915/2006,

18. detsember 2006,

millega jätkatakse ühenduse eelnevat järelevalvet teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 518/94 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 519/94 (2) teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta, eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteedega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 76/2002 (3) kehtestas komisjon ühenduse eelneva järelevalve teatavate kolmandatest riikidest pärit raua- ja terasetoodete impordi üle. Kõnealust määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1337/2002, (4) et laiendada järelevalve kohaldamisala määrustega (EÜ) nr 2385/2002 (5) ja (EÜ) nr 469/2005. (6) |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 76/2002 (3) kehtestas komisjon ühenduse eelneva järelevalve teatavate kolmandatest riikidest pärit raua- ja terasetoodete impordi üle. Kõnealust määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1337/2002, (4) et laiendada järelevalve kohaldamisala määrustega (EÜ) nr 2385/2002 (5) ja (EÜ) nr 469/2005. (6)

| (2) | Ühenduse väliskaubandusstatistika ei ole kättesaadav ajavahemikel, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1917/2000. (7) |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse väliskaubandusstatistika ei ole kättesaadav ajavahemikel, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1917/2000. (7)

| (3) | Kuigi pärast järelevalve kehtestamist 2002. aastal on olukord muutunud, on maailma teraseturul toimunud arengu tõttu ikka veel vajalik usaldusväärne ja kiire teabesüsteem ühenduse impordi kohta tulevikus. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi pärast järelevalve kehtestamist 2002. aastal on olukord muutunud, on maailma teraseturul toimunud arengu tõttu ikka veel vajalik usaldusväärne ja kiire teabesüsteem ühenduse impordi kohta tulevikus.

| (4) | Alates 2003. aastast on terasetoodete nõudluse märgatavas kasvus olnud juhtiv osa Hiina turul. Hiina on suurendanud oma tootmismahtu väga kiires tempos. Hiina toorterase toodang on kasvanud 129 miljonilt tonnilt 2000. aastal 349 miljoni tonnini 2005. aastal, suurendades sama ajavahemiku jooksul oma osa maailmaturul 15,4 protsendilt 36 protsendini, ning lisandumas on uued tootmismahud, mille tulemusel võib Hiina tootmismaht 2006. aastal veelgi suureneda. Euroopa Liidu kogu import Hiinast oli 2004. aastal 0,9 miljonit tonni ja 2005. aastal 1,6 miljonit tonni. 2004. aastal oli Hiina 15 miljoni tonniga netoimportija, kuid 2006. aastal saab temast netoeksportija. Tõenäoliselt jätkub kõnealune suundumus, mille puhul Hiina import väheneb ja eksport suureneb, ning seetõttu pääsevad maailmaturule märkimisväärselt suured terasetoodete kogused, millele on vaja uut turgu. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2003. aastast on terasetoodete nõudluse märgatavas kasvus olnud juhtiv osa Hiina turul. Hiina on suurendanud oma tootmismahtu väga kiires tempos. Hiina toorterase toodang on kasvanud 129 miljonilt tonnilt 2000. aastal 349 miljoni tonnini 2005. aastal, suurendades sama ajavahemiku jooksul oma osa maailmaturul 15,4 protsendilt 36 protsendini, ning lisandumas on uued tootmismahud, mille tulemusel võib Hiina tootmismaht 2006. aastal veelgi suureneda. Euroopa Liidu kogu import Hiinast oli 2004. aastal 0,9 miljonit tonni ja 2005. aastal 1,6 miljonit tonni. 2004. aastal oli Hiina 15 miljoni tonniga netoimportija, kuid 2006. aastal saab temast netoeksportija. Tõenäoliselt jätkub kõnealune suundumus, mille puhul Hiina import väheneb ja eksport suureneb, ning seetõttu pääsevad maailmaturule märkimisväärselt suured terasetoodete kogused, millele on vaja uut turgu.

| (5) | Kõige hiljutisem impordistatistika nelja peamise tooteliigi (st lametoodete, pikkade toodete, torude ja pooltoodete) kohta näitab 2006. aasta esimesel poolel keskmiselt 11protsendilist üldist kasvu, võrreldes sama ajavahemikuga aastal 2005 (lametoodete ja pikkade toodete puhul vastavalt 18 % ja 13 %). 2005. aastal oli koguimpordi maht 26,2 miljonit tonni ning võrreldes 2002. aasta 20 miljoni tonniga tähendab see, et kolme aastaga suurenes koguimpordi maht 31 %. |
| --- | --- |

(5)

Kõige hiljutisem impordistatistika nelja peamise tooteliigi (st lametoodete, pikkade toodete, torude ja pooltoodete) kohta näitab 2006. aasta esimesel poolel keskmiselt 11protsendilist üldist kasvu, võrreldes sama ajavahemikuga aastal 2005 (lametoodete ja pikkade toodete puhul vastavalt 18 % ja 13 %). 2005. aastal oli koguimpordi maht 26,2 miljonit tonni ning võrreldes 2002. aasta 20 miljoni tonniga tähendab see, et kolme aastaga suurenes koguimpordi maht 31 %.

| (6) | 2006. aasta kahe esimese kvartali analüüs näitab, et sel ajavahemikul oli impordi tase jätkuvalt kõrge (üldine kasv 29 %), ning kõnealuse aasta kolmanda kvartali andmed viitavad tõusutrendi jätkumisele. |
| --- | --- |

(6)

2006. aasta kahe esimese kvartali analüüs näitab, et sel ajavahemikul oli impordi tase jätkuvalt kõrge (üldine kasv 29 %), ning kõnealuse aasta kolmanda kvartali andmed viitavad tõusutrendi jätkumisele.

| (7) | Lisaks on hinnad nii ühenduse kui ka USA turgudel jätkuvalt kõrged – üldiselt ligikaudu 20–30 % kõrgemad kui Aasia turgudel. Selline hinnaerinevus pälvib tõenäoliselt kolmandate riikide eksportijate tähelepanu ning 2006. aastal on täheldatud esimesi märke hindade langusest Ameerika turul ja mõnede Euroopa riikide turgudel. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on hinnad nii ühenduse kui ka USA turgudel jätkuvalt kõrged – üldiselt ligikaudu 20–30 % kõrgemad kui Aasia turgudel. Selline hinnaerinevus pälvib tõenäoliselt kolmandate riikide eksportijate tähelepanu ning 2006. aastal on täheldatud esimesi märke hindade langusest Ameerika turul ja mõnede Euroopa riikide turgudel.

| (8) | Lisaks näitab ELi tootjate tööhõivet käsitlev statistika märgatavat langust; kõnealune tööhõive vähenes 414 500 inimeselt 2000. aastal 404 700 inimeseni 2001. aastal, 390 200 inimeseni 2002. aastal, 383 800 inimeseni 2003. aastal, 375 900 inimeseni 2004. aastal ja 347 000 inimeseni 2005. aastal, see tähendab 16 protsendilist tööhõive vähenemist 5 aasta jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks näitab ELi tootjate tööhõivet käsitlev statistika märgatavat langust; kõnealune tööhõive vähenes 414 500 inimeselt 2000. aastal 404 700 inimeseni 2001. aastal, 390 200 inimeseni 2002. aastal, 383 800 inimeseni 2003. aastal, 375 900 inimeseni 2004. aastal ja 347 000 inimeseni 2005. aastal, see tähendab 16 protsendilist tööhõive vähenemist 5 aasta jooksul.

| (9) | Arvestades hiljutisi arengusuundi terasetoodete impordis, hiljutist arengut Hiina turul, kiirenenud impordi kasvu, terasetoodete hindade suuri erinevusi ELi ja kolmandate riikide turgudel ning töökohtade märgatavat vähenemist viimastel aastatel, võib väita, et esineb ühenduse tootjatele kahju tekitamise oht määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 11 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades hiljutisi arengusuundi terasetoodete impordis, hiljutist arengut Hiina turul, kiirenenud impordi kasvu, terasetoodete hindade suuri erinevusi ELi ja kolmandate riikide turgudel ning töökohtade märgatavat vähenemist viimastel aastatel, võib väita, et esineb ühenduse tootjatele kahju tekitamise oht määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 11 tähenduses.

| (10) | Seetõttu nõuavad ühenduse huvid, et teatavate terasetoodete impordi suhtes kohaldataks ka edaspidi ühenduse eelnevat järelevalvet, et saada impordisuundumuste kiiret analüüsi võimaldavaid põhjalikke statistilisi andmeid. Võttes arvesse eespool kirjeldatud eeldatavaid arengusuundi ja asjaolu, et muud peamised terasetootmisega tegelevad riigid on kehtestanud samalaadsed järelevalvesüsteemid või pikendanud nende kehtivust kuni 2009. aastani, on asjakohane jätkata kõnealuse süsteemi kohaldamist 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu nõuavad ühenduse huvid, et teatavate terasetoodete impordi suhtes kohaldataks ka edaspidi ühenduse eelnevat järelevalvet, et saada impordisuundumuste kiiret analüüsi võimaldavaid põhjalikke statistilisi andmeid. Võttes arvesse eespool kirjeldatud eeldatavaid arengusuundi ja asjaolu, et muud peamised terasetootmisega tegelevad riigid on kehtestanud samalaadsed järelevalvesüsteemid või pikendanud nende kehtivust kuni 2009. aastani, on asjakohane jätkata kõnealuse süsteemi kohaldamist 31. detsembrini 2009.

| (11) | Lisaks tuleks tarbetute piirangute vähendamiseks ja piiride läheduses asuvate äriühingute liigse häirimise vältimiseks suurendada nende väikeste koguste ulatust, mille suhtes eelnevat järelevalvet ei kohaldata. Seepärast tuleks suurendada käesoleva määruse kohaldamisalast välja jääva impordi netokaalu piirmäära 2 500 kiloni. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks tuleks tarbetute piirangute vähendamiseks ja piiride läheduses asuvate äriühingute liigse häirimise vältimiseks suurendada nende väikeste koguste ulatust, mille suhtes eelnevat järelevalvet ei kohaldata. Seepärast tuleks suurendada käesoleva määruse kohaldamisalast välja jääva impordi netokaalu piirmäära 2 500 kiloni.

| (12) | Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma selle avaldamise päeval, et võimalikult kiiresti andmeid koguda, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma selle avaldamise päeval, et võimalikult kiiresti andmeid koguda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 76/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Käesolevat määrust ei kohaldata impordi suhtes, mille netokaal on väiksem kui 2 500 kg.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Käesolevat määrust ei kohaldata impordi suhtes, mille netokaal on väiksem kui 2 500 kg.”

| 2. | Artiklis 6 asendatakse kuupäev “31. detsember 2006” kuupäevaga “31. detsember 2009”. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 6 asendatakse kuupäev “31. detsember 2006” kuupäevaga “31. detsember 2009”.

Artikkel 2

Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate ja enne 1. jaanuari 2007 välja veetud terasetoodete Bulgaarias ja Rumeenias vabasse ringlusse lubamisel alates 1. jaanuarist 2007 ei nõuta järelevalvedokumenti, tingimusel et kaubad on välja veetud enne 1. jaanuari 2007. Tõendamaks kauba väljavedamiskuupäeva tuleb esitada veokiri või mõni muu veodokument, mida ühenduse ametiasutustes loetakse veokirjaga samaväärseks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 2 jõustub erandlikult vaid Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu jõustumise korral ja selle jõustumise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2200/2004 (ELT L 374, 22.12.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 16, 18.1.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 469/2005 (ELT L 78, 24.3.2005, lk 12).

3

(4)  EÜT L 195, 24.7.2002, lk 25.

4

(5)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 125.

5

(6)  ELT L 78, 24.3.2005, lk 12.

6

(7)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1949/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 10).

7

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1916/2006,

18. detsember 2006,

millega avatakse teatavaid Albaaniast pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1616/2006 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping, (2) edaspidi “stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”, kirjutati alla Luxembourgis 12. juunil 2006. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on ratifitseerimisel. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping, (2) edaspidi “stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”, kirjutati alla Luxembourgis 12. juunil 2006. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on ratifitseerimisel.

| (2) | 12. juunil 2006 sõlmis nõukogu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu, (3) edaspidi “vaheleping”. Vahelepingu eesmärk on rakendada võimalikult kiiresti stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sätted, mis käsitlevad kaubandust ja kaubandusküsimusi. Vaheleping jõustub 1. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(2)

12. juunil 2006 sõlmis nõukogu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu, (3) edaspidi “vaheleping”. Vahelepingu eesmärk on rakendada võimalikult kiiresti stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sätted, mis käsitlevad kaubandust ja kaubandusküsimusi. Vaheleping jõustub 1. detsembril 2006.

| (3) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus ning vahelepingus sätestatakse, et teatavaid Albaaniast pärinevaid kalu ja kalandustooteid võib ühendusse importida ühenduse tariifikvootide piires, kohaldades tollimaksu vähendatud või nullmäära. |
| --- | --- |

(3)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus ning vahelepingus sätestatakse, et teatavaid Albaaniast pärinevaid kalu ja kalandustooteid võib ühendusse importida ühenduse tariifikvootide piires, kohaldades tollimaksu vähendatud või nullmäära.

| (4) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus ja vahelepingus sätestatud ühenduse tariifikvoodid kehtestatakse aastaks ning need jäävad kehtima kindlaksmääramata tähtajaks. On asjakohane sätestada kõnealuste tariifikvootide avamine ja haldamine. |
| --- | --- |

(4)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus ja vahelepingus sätestatud ühenduse tariifikvoodid kehtestatakse aastaks ning need jäävad kehtima kindlaksmääramata tähtajaks. On asjakohane sätestada kõnealuste tariifikvootide avamine ja haldamine.

| (5) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 308a kohaselt, on vaja ette näha määruses (EMÜ) nr 2454/93 sätestatud tariifikvootide haldamise korra kohaldamine. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 308a kohaselt, on vaja ette näha määruses (EMÜ) nr 2454/93 sätestatud tariifikvootide haldamise korra kohaldamine.

| (6) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kõikidel ühenduse importijatel oleks võrdne ja pidev ligipääs kõnealustele tariifikvootidele ning et nende kvootide jaoks ettenähtud määrasid kohaldataks järjepidevalt kogu kõnealuste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni kvootide ammendumiseni. Kõnealuste kvootide tõhusa ühise haldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid saama kvoodimahtusid kasutada vastavalt tegelikule impordile. Haldamine peaks toimuma liikmesriikide ja komisjoni tihedas koostöös. Komisjonil peab olema võimalik jälgida kvootide kasutamise kiirust ja sellest liikmesriike teavitada. Kiiruse ja tulemuslikkuse huvides peaks teabevahetus liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuma võimaluse korral elektroonilisel teel. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõikidel ühenduse importijatel oleks võrdne ja pidev ligipääs kõnealustele tariifikvootidele ning et nende kvootide jaoks ettenähtud määrasid kohaldataks järjepidevalt kogu kõnealuste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni kvootide ammendumiseni. Kõnealuste kvootide tõhusa ühise haldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid saama kvoodimahtusid kasutada vastavalt tegelikule impordile. Haldamine peaks toimuma liikmesriikide ja komisjoni tihedas koostöös. Komisjonil peab olema võimalik jälgida kvootide kasutamise kiirust ja sellest liikmesriike teavitada. Kiiruse ja tulemuslikkuse huvides peaks teabevahetus liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuma võimaluse korral elektroonilisel teel.

| (7) | Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule ning vahelepingule tuleks 2006. aasta kvoodimahud kinnitada kõnealuste lepingute III lisas sätestatud algsete kvoodimahtude täies ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule ning vahelepingule tuleks 2006. aasta kvoodimahud kinnitada kõnealuste lepingute III lisas sätestatud algsete kvoodimahtude täies ulatuses.

| (8) | Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates vahelepingu jõustumisest ja selle kohaldamist tuleks jätkata ka pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates vahelepingu jõustumisest ja selle kohaldamist tuleks jätkata ka pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu jõustumist.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Albaaniast pärinevad ja lisas loetletud toodete suhtes, mis suunatakse ühenduses vabasse ringlusse, kohaldatakse tollimaksu vähendatud või nullmäära kõnealuses lisas täpsustatud ühenduse iga-aastaste tariifikvootide mahus ja piires.

Kõnealustele toodetele lisatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ning vahelepingu protokolliga nr 4 ettenähtud päritolutõend.

2.   Kõik liikmesriigid tagavad lõikes 1 osutatud toodete importijatele võrdse ja jätkuva võimaluse kasutada tariifikvoote seni, kuni asjaomase kvoodi järelejäänud maht seda võimaldab.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

2.   Liikmesriikide ja komisjoni teabevahetus tariifikvootide haldamise kohta toimub võimaluse korral elektroonilisel teel.

Artikkel 3

1.   Lisas järjekorranumbri 09.1505 all osutatud töödeldud või konserveeritud anšoovise tariifikvoodimahtu võib alates 2007. aastast igal aastal suurendada, kuni aastane kvoodimaht on 1 600 tonni või lepinguosalised lepivad kokku teistsuguse korra kohaldamises.

2.   Lõikes 1 osutatud iga-aastast suurendamist võib kohaldada ainult juhul, kui eelmisel aastal avatud mahust on kasutatud vähemalt 80 %.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  ELT L 300, 31.10.2006, lk 1.

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 239, 1.9.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

4

---

LISA

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb soodustuskava kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.

KALA JA KALANDUSTOOTED

| Jrk nr | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kirjeldus | Kvoodimaht | Tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1500 | 0301 91 10 | | Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Onchorhynchus chrysogaster): elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 50 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 50 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 10 15 | |
| 0304 10 17 | |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91 | 10 |
| 0304 20 15 | |
| 0304 20 17 | |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1501 | 0301 93 00 | | Karpkalalised: elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1502 | ex 0301 99 90 | 80 | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1503 | ex 0301 99 90 | 22 | Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni | Tollimaksuvaba |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1504 | 1604 13 11 | | Töödeldud või konserveeritud sardiinid | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 100 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 100 tonni | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1505 | 1604 16 00 | | Töödeldud või konserveeritud anšoovis | 1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 1 000 tonni
  1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 1 000 tonni (1) | Tollimaksuvaba |
| 1604 20 40 | |

Jrk nr

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kirjeldus

Kvoodimaht

Tollimaksumäär

09.1500

0301 91 10

Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Onchorhynchus chrysogaster): elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 50 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 50 tonni

Tollimaksuvaba

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

10

0304 20 15

0304 20 17

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1501

0301 93 00

Karpkalalised: elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1502

ex 0301 99 90

80

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.): elusad; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1503

ex 0301 99 90

22

Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 20 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 20 tonni

Tollimaksuvaba

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1504

1604 13 11

Töödeldud või konserveeritud sardiinid

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 100 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 100 tonni

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1505

1604 16 00

Töödeldud või konserveeritud anšoovis

1. detsembrist 200631. detsembrini 2006: 1 000 tonni

1. jaanuarist31. detsembrini 2007 ning pärast seda igal aastal: 1 000 tonni (1)

Tollimaksuvaba

1604 20 40

---

(1)  Esimese aasta 1. jaanuarist 2007 kvooti 200 tonni võrra aastas tingimusel, et vähemalt 80 % eelmise aasta kvoodist on 31. detsembriks ära kasutatud. Selline mehhanism kehtib kuni aastakvoot on tõusnud 1 600 tonnini või osapooled otsustavad rakendada teistsugust korda.

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/82

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1917/2006,

19. detsember 2006,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 12 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ning artikli 13 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (3) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (3) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007.

| (2) | Teravilja- ja riisisektoris nähakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 1342/2003 (4) ette täiendavad eeskirjad ja erandid komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (5) mis erinevad määrusega (EÜ) nr 1301/2006 sätestatud ühistest eeskirjadest. Selleks, et ettevõtjatel oleks selgem ja lihtsam, tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätete arvessevõtmiseks kohandada ja täpsustada, et määruses (EÜ) nr 1342/2003 osutatud imporditariifikvootide suhtes kohaldatakse määrusi (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006, kui asjaomases määruses ei sätestata teisiti. |
| --- | --- |

(2)

Teravilja- ja riisisektoris nähakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 1342/2003 (4) ette täiendavad eeskirjad ja erandid komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (5) mis erinevad määrusega (EÜ) nr 1301/2006 sätestatud ühistest eeskirjadest. Selleks, et ettevõtjatel oleks selgem ja lihtsam, tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätete arvessevõtmiseks kohandada ja täpsustada, et määruses (EÜ) nr 1342/2003 osutatud imporditariifikvootide suhtes kohaldatakse määrusi (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006, kui asjaomases määruses ei sätestata teisiti.

| (3) | Lisaks tuleb imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, märkida, milliseid erisätteid või erandeid neile kohaldatakse ja täpsustada asjaomase haldamise eritingimused. Samuti tuleks kindlaks määrata eritingimused, mida kohaldatakse ettevõtjate taotluste edastamisel komisjonile, väljaantud impordilitsentside kehtivusajale, litsentside mitteloovutatavusele ja litsentside väljaandmise kuupäevale, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikes 2. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleb imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, märkida, milliseid erisätteid või erandeid neile kohaldatakse ja täpsustada asjaomase haldamise eritingimused. Samuti tuleks kindlaks määrata eritingimused, mida kohaldatakse ettevõtjate taotluste edastamisel komisjonile, väljaantud impordilitsentside kehtivusajale, litsentside mitteloovutatavusele ja litsentside väljaandmise kuupäevale, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikes 2.

| (4) | Neid meetmeid tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, kui hakatakse kohaldama määrusega (EÜ) nr 1301/2006 ettenähtud meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Neid meetmeid tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2007, kui hakatakse kohaldama määrusega (EÜ) nr 1301/2006 ettenähtud meetmeid.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1342/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Kohaldatakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006, (6) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

1.

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

“Kohaldatakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006, (6) kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.

| 2. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “1.   Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud saaduste ja toodete impordilitsentsid kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikele 2 alates nende tegelikust väljaandmiskuupäevast kuni käesoleva määruse I lisas sätestatud perioodide lõpuni.
  Teravilja- ja riisisektori imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, kaotavad väljaantud impordilitsentsid vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 8 esimesele lõigule kehtivuse asjaomase kvoodiperioodi viimasele päevale järgneval päeval.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 1 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 artiklis 1 loetletud saaduste ja toodete impordilitsentsid kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikele 2 alates nende tegelikust väljaandmiskuupäevast kuni käesoleva määruse I lisas sätestatud perioodide lõpuni.

Teravilja- ja riisisektori imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, kaotavad väljaantud impordilitsentsid vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 8 esimesele lõigule kehtivuse asjaomase kvoodiperioodi viimasele päevale järgneval päeval.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Teravilja- ja riisisektori imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, ei ole litsentsist tulenevad õigused erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1 loovutatavad.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Teravilja- ja riisisektori imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, ei ole litsentsist tulenevad õigused erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1 loovutatavad.”

| 3. | Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Muude kui imporditariifikvootide haldamiseks ettenähtud ja määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaste impordilitsentside puhul edastavad liikmesriigid komisjonile iga päev ainult elektroonilisel teel komisjoni sisseseatud elektroonilise süsteemi tingimusi arvesse võttes ja komisjoni etteantud vormil litsentsidega kaetud üldkogused päritolu ja tootekoodi kaupa, pehme nisu puhul kvaliteedikategooria kaupa. Riisi impordilitsentside kohastes teatistes märgitakse ka päritolu.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Muude kui imporditariifikvootide haldamiseks ettenähtud ja määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaste impordilitsentside puhul edastavad liikmesriigid komisjonile iga päev ainult elektroonilisel teel komisjoni sisseseatud elektroonilise süsteemi tingimusi arvesse võttes ja komisjoni etteantud vormil litsentsidega kaetud üldkogused päritolu ja tootekoodi kaupa, pehme nisu puhul kvaliteedikategooria kaupa. Riisi impordilitsentside kohastes teatistes märgitakse ka päritolu.”

| 4. | I lisas muudetakse tulpa “kehtivus” järgmiselt:






  a) | Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva nelja kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva nelja kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”. |
| --- | --- | --- |

4.

I lisas muudetakse tulpa “kehtivus” järgmiselt:

a)

Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva nelja kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva nelja kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”.

| b) | Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva kahe kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva kahe kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”. |
| --- | --- |

b)

Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva kahe kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva kahe kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”.

| c) | Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva kolme kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva kolme kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”. |
| --- | --- |

c)

Sõnad “Litsentsi väljaandmisele järgneva kolme kuu lõpuni” asendatakse sõnadega “Litsentsi tegelikule väljaandmisele järgneva kolme kuu lõpuni määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõike 2 tähenduses”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

3

(4)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006 (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

4

(5)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006.

5

(6)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.”

6

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/84

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1918/2006,

20. detsember 2006,

millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 865/2004 (mis käsitleb oliiviõli- ja lauaoliivide turu ühist korraldust ja millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 827/68), (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (2) protokolli nr 1 artikliga 3, mida on muudetud Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, protokolli artikli 3 lõikega 1, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (3) (heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/720/EÜ, (4) avatakse 56 700 tonni suurune tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse ühendusse transporditud oliiviõli importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (2) protokolli nr 1 artikliga 3, mida on muudetud Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, protokolli artikli 3 lõikega 1, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (3) (heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/720/EÜ, (4) avatakse 56 700 tonni suurune tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse ühendusse transporditud oliiviõli importimiseks.

| (2) | Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (5) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (5) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 1301/2006 on eelkõige sätestatud taotlusi, taotlejate staatust ja litsentside väljaandmist käsitlevad üksikasjalikud sätted. Kõnealuse määrusega piiratakse litsentside kehtivusaega imporditariifikvoodi kehtivusaja viimasele päevale. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 1301/2006 on eelkõige sätestatud taotlusi, taotlejate staatust ja litsentside väljaandmist käsitlevad üksikasjalikud sätted. Kõnealuse määrusega piiratakse litsentside kehtivusaega imporditariifikvoodi kehtivusaja viimasele päevale.

| (4) | Komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (6) komisjoni 16. augusti 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1345/2005, millega kehtestatakse impordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad oliiviõlisektoris, (7) ning määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaldamine ei piira käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste ja erandite kohaldamist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (6) komisjoni 16. augusti 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1345/2005, millega kehtestatakse impordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad oliiviõlisektoris, (7) ning määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaldamine ei piira käesolevas määruses sätestatud lisatingimuste ja erandite kohaldamist.

| (5) | Oliiviõli tarnimine ühenduse turule võimaldab tariifikvoodist väiksema koguse realiseerida põhimõtteliselt ilma turgu häirimata, tingimusel et import ei koondu turustusaasta lühikesele ajavahemikule. Seepärast tuleks sätestada, et impordilitsentse antakse jaanuarist kuni oktoobrini välja vastavalt igakuisele graafikule. |
| --- | --- |

(5)

Oliiviõli tarnimine ühenduse turule võimaldab tariifikvoodist väiksema koguse realiseerida põhimõtteliselt ilma turgu häirimata, tingimusel et import ei koondu turustusaasta lühikesele ajavahemikule. Seepärast tuleks sätestada, et impordilitsentse antakse jaanuarist kuni oktoobrini välja vastavalt igakuisele graafikule.

| (6) | Võttes arvesse tollimaksu nullmäära eelist, peaks käesoleva määruse alusel avatud tariifikvootide raames väljaantud impordilitsentside tagatis olema suurem määrusega (EÜ) nr 1345/2005 kehtestatud tagatisest. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse tollimaksu nullmäära eelist, peaks käesoleva määruse alusel avatud tariifikvootide raames väljaantud impordilitsentside tagatis olema suurem määrusega (EÜ) nr 1345/2005 kehtestatud tagatisest.

| (7) | Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 15. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 312/2001, milles sätestatakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning erandid teatavatest määruste (EÜ) nr 1476/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 sätetest. (8) |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 15. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 312/2001, milles sätestatakse Tuneesiast pärit oliiviõli impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning erandid teatavatest määruste (EÜ) nr 1476/95 ja (EÜ) nr 1291/2000 sätetest. (8)

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas seemneturu korralduskomitee ning oliiviõli ja lauaoliivituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas seemneturu korralduskomitee ning oliiviõli ja lauaoliivituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruste (EÜ) nr 1291/2000, (EÜ) nr 1345/2005 ja (EÜ) nr 1301/2006 kohaldamine ei piira käesoleva määruse sätete kohaldamist.

Artikkel 2

1.   Avatakse tariifikvoot järjekorranumbriga 09.4032 seoses CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesiast saadud ja sealt otse ühendusse transporditud töötlemata oliiviõli impordiga ühendusse, kui käesolevas määruses sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Tariifikvoodi maht on 56 700 tonni. Kohaldatakse 0 % suurust tollimaksumäära.

2.   Kvoot avatakse iga aasta 1. jaanuaril. Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud kvoodimahu kohaldamist, võib igal aastal impordilitsentse välja anda järgmiste kuumäärade piires:

| — | 1 000 tonni kohta jaanuaris ja veebruaris, |
| --- | --- |

—

1 000 tonni kohta jaanuaris ja veebruaris,

| — | 4 000 tonni kohta märtsis, |
| --- | --- |

—

4 000 tonni kohta märtsis,

| — | 8 000 tonni kohta aprillis, |
| --- | --- |

—

8 000 tonni kohta aprillis,

| — | 10 000 tonni kohta kuus maist oktoobrini. |
| --- | --- |

—

10 000 tonni kohta kuus maist oktoobrini.

Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikest 4 liidetakse ühes kuus kasutamata jäänud kogused järgmise kuu kogustele, ent mitte ülejärgmise kuu kogustele.

3.   Igakuise lubatud koguse arvutamisel tuleb nädalat, mis algab ühel kuul ja lõpeb järgmisel, käsitada selle kuu osana, millesse jääb neljapäev.

Artikkel 3

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võivad taotlejad esitada iga nädala esmaspäeval või teisipäeval ühe impordilitsentsitaotluse. Taotleja esitatud iganädalased litsentsitaotlused ei või käsitleda käesoleva määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud kuumäärast suuremat kogust.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni litsentsitaotlustes esitatud kogustest iga nädala teisipäevale järgneval tööpäeval. Andmed esitatakse CN-koodide kaupa.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused annavad impordilitsentsid välja lõikes 2 sätestatud teavitamisajale järgneval neljandal tööpäeval.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 1345/2005 artikli 3 lõikest 2 on tagatise suuruseks 15 eurot 100 netokilogrammi kohta.

Artikkel 4

Määrus (EÜ) nr 312/2001 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 97. Parandatud versioon ELT L 206, 9.6.2004, lk 37.

1

(2)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2. Lepingut on viimati muudetud nõukogu otsusega 2006/612/EÜ (ELT L 260, 21.9.2006, lk 1).

2

(3)  ELT L 278, 21.10.2005, lk 3.

3

(4)  ELT L 278, 21.10.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

5

(6)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006 (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

6

(7)  ELT L 212, 17.8.2005, lk 13.

7

(8)  ELT L 46, 16.2.2001, lk 3. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1721/2005 (EÜT L 276, 21.10.2005, lk 3).

8

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/86

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. detsember 2006,

El Salvadori suhtes säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise kohta ka pärast 1. jaanuari 2007

(2006/978/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsuse 2005/924/EÜ (2) kohaselt on El Salvador lisatud arengumaade, kes vastavad säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele, määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud nimekirja ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 2005. aasta otsuse 2005/924/EÜ (2) kohaselt on El Salvador lisatud arengumaade, kes vastavad säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise tingimustele, määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud nimekirja ajavahemikuks 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008.

| (2) | Nimetatud määruse kohaselt teeb nõukogu otsuse selle kohta, kas riikide suhtes, kes teatasid erilisest põhiseaduslikust takistusest määruse (EÜ) nr 980/2005 III lisa A-osas nimetatud kuueteistkümnest konventsioonist maksimaalselt kahe ratifitseerimisele, jätkatakse stimuleeriva erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruse kohaselt teeb nõukogu otsuse selle kohta, kas riikide suhtes, kes teatasid erilisest põhiseaduslikust takistusest määruse (EÜ) nr 980/2005 III lisa A-osas nimetatud kuueteistkümnest konventsioonist maksimaalselt kahe ratifitseerimisele, jätkatakse stimuleeriva erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007.

| (3) | Komisjon esitas sama määruse kohaselt 29. novembril 2006. aastal nõukogule aruande, kinnitades, et El Salvador on täitnud nimetatud määruses sätestatud kohustused ning tehes ettepaneku jätkata erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon esitas sama määruse kohaselt 29. novembril 2006. aastal nõukogule aruande, kinnitades, et El Salvador on täitnud nimetatud määruses sätestatud kohustused ning tehes ettepaneku jätkata erikorra kohaldamist ka pärast 1. jaanuari 2007,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

El Salvadori suhtes jätkatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 määruse (EÜ) nr 980/2005 artiklis 1 sätestatud säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamist.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KORKEAOJA

---

(1)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 337, 22.12.2005, lk 50.

2

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/87

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUPM/1/2006,

5. detsember 2006,

Bosnias ja Hertsegoviinas (BiH) läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta

(2006/979/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 24. novembri 2005. aasta ühismeedet 2005/824/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (1) ning eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2005/824/ÜVJP artikli 9 lõikes 1 nähakse ette, et nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi/politseiülema. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2005/824/ÜVJP artikli 9 lõikes 1 nähakse ette, et nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi/politseiülema.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 25. novembril 2005 vastu otsuse EUPM/2/2005, millega brigaadikindral Vincenzo COPPOLA nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhiks. (2). |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 25. novembril 2005 vastu otsuse EUPM/2/2005, millega brigaadikindral Vincenzo COPPOLA nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhiks. (2).

| (3) | Nimetatud otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006.

| (4) | Peasekretär/kõrge esindaja tegi ettepaneku pikendada brigaadikindral Vincenzo COPPOLA volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhina kogu missiooni ajaks. |
| --- | --- |

(4)

Peasekretär/kõrge esindaja tegi ettepaneku pikendada brigaadikindral Vincenzo COPPOLA volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhina kogu missiooni ajaks.

| (5) | Seetõttu tuleks Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi volitusi pikendada kuni 31. detsembrini 2007, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi volitusi pikendada kuni 31. detsembrini 2007,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Brigaadikindral Vincenzo COPPOLA volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhina/politseiülemana pikendatakse käesolevaga kuni 31. detsembrini 2007.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2007.

Brüssel, 5. detsember 2006

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

T. TANNER

---

(1)  ELT L 307, 25.11.2005, lk 55.

1

(2)  ELT L 335, 21.12.2005, lk 58.

2

---

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/88

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUPT/2/2006,

12. detsember 2006,

Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades läbiviidava võimaliku ELi kriisiohjamise operatsiooni ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi volituste pikendamise kohta

(2006/980/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 10. aprilli 2006. aasta ühismeedet 2006/304/ÜVJP, millega asutatakse ELi planeerimisrühm (EUPT Kosovo) seoses ELi võimaliku kriisiohjamise operatsiooniga Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2006/304/ÜVJP artikliga 6 nähakse ette, et nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu asjakohaseid otsuseid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 25, sealhulgas nimetama peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2006/304/ÜVJP artikliga 6 nähakse ette, et nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu asjakohaseid otsuseid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 25, sealhulgas nimetama peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. mail 2006 vastu otsuse EUPT Kosovo/1/2006 (2), millega Casper Klynge nimetatakse ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhiks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. mail 2006 vastu otsuse EUPT Kosovo/1/2006 (2), millega Casper Klynge nimetatakse ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhiks.

| (3) | Nimetatud otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006.

| (4) | Nõukogu võttis 11. detsembril 2006. aastal vastu ühismeetme 2006/918/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 31. maini 2007. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 11. detsembril 2006. aastal vastu ühismeetme 2006/918/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2006/304/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust kuni 31. maini 2007.

| (5) | Peasekretär/kõrge esindaja tegi ettepaneku pikendada Casper Klynge volitusi ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhina kuni 31. maini 2007. |
| --- | --- |

(5)

Peasekretär/kõrge esindaja tegi ettepaneku pikendada Casper Klynge volitusi ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhina kuni 31. maini 2007.

| (6) | Seetõttu tuleks ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi volitusi pikendada kuni 31. maini 2007, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhi volitusi pikendada kuni 31. maini 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Casper Klynge volitusi Kosovos õigusriigi alal ja teistes võimalikes valdkondades läbiviidava võimaliku ELi kriisiohjamise operatsiooni ELi planeerimisrühma (EUPT Kosovo) juhina kuni 31. maini 2007.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2007.

Brüssel, 12. detsember 2006

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

T. TANNER

---

(1)  ELT L 112, 26.4.2006, lk 19. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2006/918/ÜVJP (ELT L 349, 12.12.2006, lk 57).

1

(2)  ELT L 130, 18.5.2006, lk. 42.

2

---

21.12.2006

| 21.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 365/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 365/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Alates 1. jaanuarist 2007 lihtsustatakse Euroopa Liidu Teatajas avaldatavate õigusaktide jaotust, säilitades siiski hädavajaliku järjepidevuse.

Uue struktuuriga ja näidetega õigusaktide jaotuse kohta võib tutvuda EUR-Lexi veebilehel

http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm

---