# Euroopa Liidu L 326/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide24. november 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 326

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide24. november 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 24 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse: | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 59 — Varusummutisüsteemide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted | 43 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete kinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega | 55 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 24 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse:

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 59 — Varusummutisüsteemide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted

43

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete kinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega

55

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 24.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/1

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 24 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse:

| I. | Survesüütemootorite tüübikinnitust seoses nähtavate saasteainete heitega |
| --- | --- |

I.

Survesüütemootorite tüübikinnitust seoses nähtavate saasteainete heitega

| II. | Mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud survesüütemootorite paigaldamisega |
| --- | --- |

II.

Mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud survesüütemootorite paigaldamisega

| III. | Survesüütemootoriga mootorsõidukite tüübikinnitust seoses nähtavate saasteainete heitega mootorist |
| --- | --- |

III.

Survesüütemootoriga mootorsõidukite tüübikinnitust seoses nähtavate saasteainete heitega mootorist

| IV. | Survesüütemootorite võimsuse mõõtmist |
| --- | --- |

IV.

Survesüütemootorite võimsuse mõõtmist

1.   REGULEERIMISALA

| 1.1 | Käesolevat eeskirja kohaldatakse |
| --- | --- |

1.1

Käesolevat eeskirja kohaldatakse

| 1.1.1 | I OSA | : | maanteesõidukitele paigaldamiseks ettenähtud survesüütemootorite heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite suhtes. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1

I OSA

:

maanteesõidukitele paigaldamiseks ettenähtud survesüütemootorite heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite suhtes.

| 1.1.2 | II OSA | : | käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse saanud survesüütemootorite paigaldamise suhtes maanteesõidukitele. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2

II OSA

:

käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse saanud survesüütemootorite paigaldamise suhtes maanteesõidukitele.

| 1.1.3 | III OSA | : | mootorsõidukite, millele on paigaldatud mootor, millel ei ole käesoleva eeskirja I osa kohast tüübikinnitust, heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite suhtes. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3

III OSA

:

mootorsõidukite, millele on paigaldatud mootor, millel ei ole käesoleva eeskirja I osa kohast tüübikinnitust, heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite suhtes.

| 1.2 | Käesoleva eeskirja teine reguleerimisala hõlmab Euroopa Majanduskomisjoni protseduuri, mida kohaldatakse siis, kui ette on nähtud vaid survesüütemootorite efektiivvõimsuse mõõtmine. |
| --- | --- |

1.2

Käesoleva eeskirja teine reguleerimisala hõlmab Euroopa Majanduskomisjoni protseduuri, mida kohaldatakse siis, kui ette on nähtud vaid survesüütemootorite efektiivvõimsuse mõõtmine.

2.   I, II ja III OSA ÜHISED MÕISTED

| 2.1 | Käesoleva eeskirja I, II ja III osas kasutatakse järgmisi ühiseid mõisteid: |
| --- | --- |

2.1

Käesoleva eeskirja I, II ja III osas kasutatakse järgmisi ühiseid mõisteid:

| 2.2 | “kasulik võimsus” – survesüütemootori võimsus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 10. lisas, |
| --- | --- |

2.2

“kasulik võimsus” – survesüütemootori võimsus, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 10. lisas,

| 2.3 | “survesüütemootor” – mootor, mis töötab survesüüte põhimõttel (nt diiselmootor), |
| --- | --- |

2.3

“survesüütemootor” – mootor, mis töötab survesüüte põhimõttel (nt diiselmootor),

| 2.4 | “külmkäivitusseade” – seade, mille tegevuse tulemusel suureneb ajutiselt mootorit varustav kütuse kogus, mis hõlbustab mootori käivitamist, |
| --- | --- |

2.4

“külmkäivitusseade” – seade, mille tegevuse tulemusel suureneb ajutiselt mootorit varustav kütuse kogus, mis hõlbustab mootori käivitamist,

| 2.5 | “suitsususe mõõtur” – seade sõidukite heitgaaside valguse neeldumisteguri pidevaks mõõtmiseks, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 8. lisas, |
| --- | --- |

2.5

“suitsususe mõõtur” – seade sõidukite heitgaaside valguse neeldumisteguri pidevaks mõõtmiseks, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 8. lisas,

| 2.6 | “maksimaalne nimipöörlemissagedus” – regulaatoriga maksimaalselt lubatud pöörlemissagedus täiskoormusel, |
| --- | --- |

2.6

“maksimaalne nimipöörlemissagedus” – regulaatoriga maksimaalselt lubatud pöörlemissagedus täiskoormusel,

| 2.7 | “minimaalne nimipöörlemissagedus” – |
| --- | --- |

2.7

“minimaalne nimipöörlemissagedus” –

| 2.7.1 | kas järgmisest kolmest mootori pöörlemissagedusest suurim: | 45 % maksimaalsest pöörlemissagedusest |
| --- | --- | --- |

2.7.1

kas järgmisest kolmest mootori pöörlemissagedusest suurim:

45 % maksimaalsest pöörlemissagedusest

| | 1 000 pööret minutis |
| --- | --- |

1 000 pööret minutis

| | tühikäigul lubatud minimaalne pöörlemissagedus |
| --- | --- |

tühikäigul lubatud minimaalne pöörlemissagedus

| 2.7.2 | või tootja poolt ette nähtud madalam pöörlemissagedus. |
| --- | --- |

2.7.2

või tootja poolt ette nähtud madalam pöörlemissagedus.

| 2.8. | Hübriidsõidukid |
| --- | --- |

2.8.

Hübriidsõidukid

| 2.8.1. | “Hübriidsõiduk” – sõiduk, millel on sõiduki käitamiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi (asuvad sõidukil), |
| --- | --- |

2.8.1.

“Hübriidsõiduk” – sõiduk, millel on sõiduki käitamiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi (asuvad sõidukil),

| 2.8.2. | “elektriline hübriidsõiduk” – sõiduk, mis kasutab mehaaniliseks käitamiseks energiat mõlemast järgmisest sõidukil asuvast salvestatud energia/võimsuse allikast:






  — | tarbitav kütus, |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

“elektriline hübriidsõiduk” – sõiduk, mis kasutab mehaaniliseks käitamiseks energiat mõlemast järgmisest sõidukil asuvast salvestatud energia/võimsuse allikast:

—

tarbitav kütus,

| — | elektrienergia/võimsuse salvestusseade (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator ...). |
| --- | --- |

—

elektrienergia/võimsuse salvestusseade (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator ...).

I OSA —   SURVESÜÜTEMOOTORITE HEITGAASIDES SISALDUVATE NÄHTAVATE SAASTEAINETE HEIDE

3.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 3.1 | “survesüütemootori tüübikinnitus” – tüübikinnitus seoses mootori heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite piiramisega, |
| --- | --- |

3.1

“survesüütemootori tüübikinnitus” – tüübikinnitus seoses mootori heitgaasides sisalduvate nähtavate saasteainete heite piiramisega,

| 3.2 | “mootoritüüp” – survesüütemootori kategooria, mida võib paigaldada mootorsõidukile, mis ei erine selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas, välja arvatud käesoleva eeskirja punktides 7.2 ja 7.3 lubatud muudatused, |
| --- | --- |

3.2

“mootoritüüp” – survesüütemootori kategooria, mida võib paigaldada mootorsõidukile, mis ei erine selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas, välja arvatud käesoleva eeskirja punktides 7.2 ja 7.3 lubatud muudatused,

| 3.3 | “mootor, mis esindab tüübikinnitust saavat mootoritüüpi” – seda tüüpi mootoritest suurima kasuliku võimsusega mootor, |
| --- | --- |

3.3

“mootor, mis esindab tüübikinnitust saavat mootoritüüpi” – seda tüüpi mootoritest suurima kasuliku võimsusega mootor,

| 3.4 | teised I osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2. |
| --- | --- |

3.4

teised I osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2.

4.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

4.1   Nähtavate saasteainete heide

| 4.1.1 | Taotluse mootoritüübi tüübikinnituse saamiseks seoses mootori nähtavate saasteainete heite piiramisega esitab mootori tootja või tootja ametlik esindaja või sõiduki tootja. |
| --- | --- |

4.1.1

Taotluse mootoritüübi tüübikinnituse saamiseks seoses mootori nähtavate saasteainete heite piiramisega esitab mootori tootja või tootja ametlik esindaja või sõiduki tootja.

| 4.1.2 | Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: mootori kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud asjakohaseid üksikasju. |
| --- | --- |

4.1.2

Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: mootori kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud asjakohaseid üksikasju.

| 4.1.3 | Mootor, mis esindab tüübikinnitust saavat mootoritüüpi, tuleb koos käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud seadmetega esitada käesoleva eeskirja punktis 6 määratletud tüübikatsetusi läbiviivale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

4.1.3

Mootor, mis esindab tüübikinnitust saavat mootoritüüpi, tuleb koos käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud seadmetega esitada käesoleva eeskirja punktis 6 määratletud tüübikatsetusi läbiviivale tehnilisele teenistusele.

| 4.1.4 | Nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse kahe meetodiga, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas ja mis on seotud vastavalt katsetega püsikiirustel ja vabal kiirendusel. |
| --- | --- |

4.1.4

Nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse kahe meetodiga, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas ja mis on seotud vastavalt katsetega püsikiirustel ja vabal kiirendusel.

| 4.1.5 | Nähtavate saasteainete heite määramisel mõõdetakse tüübikinnituse saamiseks esitatud konkreetse mootori võimsust ja kütusetarbimist käesoleva eeskirja 10. lisa kohaselt. |
| --- | --- |

4.1.5

Nähtavate saasteainete heite määramisel mõõdetakse tüübikinnituse saamiseks esitatud konkreetse mootori võimsust ja kütusetarbimist käesoleva eeskirja 10. lisa kohaselt.

4.2   Mootori võimsus

| 4.2.1 | Tootja või tema ametlik esindaja võib nõuda, et mõõdetaks ainult mootori võimsust. Sel juhul: |
| --- | --- |

4.2.1

Tootja või tema ametlik esindaja võib nõuda, et mõõdetaks ainult mootori võimsust. Sel juhul:

| 4.2.1.1 | täidab tootja käesoleva eeskirja 1. lisa teabega, mis on seotud ainult võimsuse mõõtmisega, s.t täidab kõik punktid, mille ees puudub täht E, |
| --- | --- |

4.2.1.1

täidab tootja käesoleva eeskirja 1. lisa teabega, mis on seotud ainult võimsuse mõõtmisega, s.t täidab kõik punktid, mille ees puudub täht E,

| 4.2.1.2 | mootor, mis vastab igakülgselt 1. lisas esitatud kirjeldusele, esitatakse käesoleva eeskirja 10. lisa kohaste katsete läbiviimiseks tehnilisele teenistusele. Need katsed tehakse vaid katsestendil, |
| --- | --- |

4.2.1.2

mootor, mis vastab igakülgselt 1. lisas esitatud kirjeldusele, esitatakse käesoleva eeskirja 10. lisa kohaste katsete läbiviimiseks tehnilisele teenistusele. Need katsed tehakse vaid katsestendil,

| 4.2.2 | kui tootja või tema ametliku esindaja nõudmisel katsetatakse 10. lisa kohaselt vaid mootori võimsust, ei peeta neid tüübikatsetusteks, kuid katsetulemuste kohta väljastatakse käesoleva eekirja 10. lisa liite kohane ametlik teatis. |
| --- | --- |

4.2.2

kui tootja või tema ametliku esindaja nõudmisel katsetatakse 10. lisa kohaselt vaid mootori võimsust, ei peeta neid tüübikatsetusteks, kuid katsetulemuste kohta väljastatakse käesoleva eekirja 10. lisa liite kohane ametlik teatis.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1 | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud mootor vastab allpool esitatud punkti 6 nõuetele, antakse mootorile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud mootor vastab allpool esitatud punkti 6 nõuetele, antakse mootorile tüübikinnitus.

| 5.2 | Igale tüübikinnituse saanud mootoritüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele mootoritüübile sama numbrit anda. |
| --- | --- |

5.2

Igale tüübikinnituse saanud mootoritüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele mootoritüübile sama numbrit anda.

| 5.3 | Teade mootoritüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

5.3

Teade mootoritüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

| 5.4 | Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoritüübile vastavale mootorile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest: |
| --- | --- |

5.4

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoritüübile vastavale mootorile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 5.4.1 | ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1), |
| --- | --- |

5.4.1

ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1),

| 5.4.2 | käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber, |
| --- | --- |

5.4.2

käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber,

| 5.4.3 | järgmine lisasümbol, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m-1, mida ümbritseb ristkülik. |
| --- | --- |

5.4.3

järgmine lisasümbol, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m-1, mida ümbritseb ristkülik.

| 5.4.4 | Nende tüübikinnitusmärkide ja sümbolite mootorile kinnitamise asemel võib tootja otsustada, et iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile lisatakse asjaomast teavet sisaldav dokument ning tüübikinnitusmärgid ja sümbolid võib vastavalt käesoleva eeskirja punktile 14.4 kinnitada sõidukile. |
| --- | --- |

5.4.4

Nende tüübikinnitusmärkide ja sümbolite mootorile kinnitamise asemel võib tootja otsustada, et iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile lisatakse asjaomast teavet sisaldav dokument ning tüübikinnitusmärgid ja sümbolid võib vastavalt käesoleva eeskirja punktile 14.4 kinnitada sõidukile.

| 5.5 | Kui mootor vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 5.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel tüübikinnitust andvas riigis varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 5.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa. |
| --- | --- |

5.5

Kui mootor vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 5.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel tüübikinnitust andvas riigis varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 5.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

| 5.6 | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

5.6

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 5.7 | Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja esitatud mootori identifitseerimisnumbrite lähedal. |
| --- | --- |

5.7

Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja esitatud mootori identifitseerimisnumbrite lähedal.

| 5.8 | Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi paigutuse kohta. |
| --- | --- |

5.8

Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi paigutuse kohta.

6.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

6.1   Üldist

Osad, mis mõjutavad nähtavate saasteainete heidet, peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses mootor vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

6.2   Külmkäivitusseadmetega seotud spetsifikatsioonid

| 6.2.1 | Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavalise töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida. |
| --- | --- |

6.2.1

Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavalise töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida.

| 6.2.2 | Punkti 6.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud: |
| --- | --- |

6.2.2

Punkti 6.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

| 6.2.2.1 | käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel mootorist eralduva gaasi valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse, |
| --- | --- |

6.2.2.1

käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel mootorist eralduva gaasi valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse,

| 6.2.2.2 | külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

6.2.2.2

külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul.

| 6.2.3 | Vajaduse korral võib tüübikatsetustel simuleerida süsteemi mis tahes osa, mis on seotud sõidukiga. |
| --- | --- |

6.2.3

Vajaduse korral võib tüübikatsetustel simuleerida süsteemi mis tahes osa, mis on seotud sõidukiga.

6.3   Nähtavate saasteainete heitega seotud spetsifikatsioonid

| 6.3.1 | Tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud meetoditel. |
| --- | --- |

6.3.1

Tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud meetoditel.

| 6.3.2 | Tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus peab jääma käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.5 määratletud piiridesse. |
| --- | --- |

6.3.2

Tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus peab jääma käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 3.1.5 määratletud piiridesse.

| 6.3.3 | Käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud meetodil mõõdetud nähtavate saasteainete heide ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piirnorme. |
| --- | --- |

6.3.3

Käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud meetodil mõõdetud nähtavate saasteainete heide ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piirnorme.

| 6.3.4 | Tootja nõudmisel viiakse tüübikinnituse saanud mootori käesoleva eeskirja punktides 7.2 ja 7.3 lubatud teisendtoote puhul vabal kiirendusel ilmnevate väärtuste saamiseks läbi 4. ja 5. lisas kirjeldatud lisakatsed. |
| --- | --- |

6.3.4

Tootja nõudmisel viiakse tüübikinnituse saanud mootori käesoleva eeskirja punktides 7.2 ja 7.3 lubatud teisendtoote puhul vabal kiirendusel ilmnevate väärtuste saamiseks läbi 4. ja 5. lisas kirjeldatud lisakatsed.

| 6.3.4.1 | Kui mootori tootja soovib, et nähtavaid saasteaineid mõõdetaks väiksemas pöördemomentide ja/või pöörlemissageduste vahemikus kui käesoleva eeskirja punktis 7.3 lubatud, antakse mootoritüübile tüübikinnitus piiratud pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemikus. |
| --- | --- |

6.3.4.1

Kui mootori tootja soovib, et nähtavaid saasteaineid mõõdetaks väiksemas pöördemomentide ja/või pöörlemissageduste vahemikus kui käesoleva eeskirja punktis 7.3 lubatud, antakse mootoritüübile tüübikinnitus piiratud pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemikus.

| 6.3.4.2 | Kui hiljem soovitakse käesoleva eeskirja punktis 7.3 lubatud pöördemomentide/pöörlemissageduste kogu vahemiku katmiseks mootori tüübikinnitust laiendada, tuleb katsete teostamiseks esitada veel üks mootor, et määrata nähtavate saasteainete heide selles koormuse/kiiruse vahemikus, mis oli eelnevalt jäänud katmata. |
| --- | --- |

6.3.4.2

Kui hiljem soovitakse käesoleva eeskirja punktis 7.3 lubatud pöördemomentide/pöörlemissageduste kogu vahemiku katmiseks mootori tüübikinnitust laiendada, tuleb katsete teostamiseks esitada veel üks mootor, et määrata nähtavate saasteainete heide selles koormuse/kiiruse vahemikus, mis oli eelnevalt jäänud katmata.

| 6.3.5 | Kui pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemike mõne osa jaoks on vaja täiendavaid spetsifikatsioone, tuleb need esitada 1. lisas täpsustatud vormis ja lisada teistele esitatud dokumentidele. |
| --- | --- |

6.3.5

Kui pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemike mõne osa jaoks on vaja täiendavaid spetsifikatsioone, tuleb need esitada 1. lisas täpsustatud vormis ja lisada teistele esitatud dokumentidele.

| 6.3.6 | Mootori vaba kiirenduse neeldumisteguri väärtus valitakse vastavalt mootori nimipöörlemissagedusele ja pöördemomentidele väärtuste maatriksist, mis on koostatud käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud meetodil. |
| --- | --- |

6.3.6

Mootori vaba kiirenduse neeldumisteguri väärtus valitakse vastavalt mootori nimipöörlemissagedusele ja pöördemomentidele väärtuste maatriksist, mis on koostatud käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud meetodil.

| 6.3.7 | Heitgaasidel töötava ülelaadekompressoriga mootorite korral ei tohi vabal kiirendusel mõõdetud neeldumistegur ületada 7. lisas ettenähtud püsikiiruskatsetes mõõdetud suurimale neeldumistegurile vastavat nimivoo piirnormi, millele liidetakse 0,5 m-l. |
| --- | --- |

6.3.7

Heitgaasidel töötava ülelaadekompressoriga mootorite korral ei tohi vabal kiirendusel mõõdetud neeldumistegur ületada 7. lisas ettenähtud püsikiiruskatsetes mõõdetud suurimale neeldumistegurile vastavat nimivoo piirnormi, millele liidetakse 0,5 m-l.

| 6.4 | Samaväärsete mõõteriistade kasutamine on lubatud. Kui kasutatakse muud kui käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud mõõteriista, tuleb tõestada selle võrdväärsust kõnealuse mootori korral. |
| --- | --- |

6.4

Samaväärsete mõõteriistade kasutamine on lubatud. Kui kasutatakse muud kui käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud mõõteriista, tuleb tõestada selle võrdväärsust kõnealuse mootori korral.

7.   MOOTORITÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 7.1 | Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest mootoritüübis tuleb teavitada mootoritüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Nende muudatuste üksikasjad tuleb esitada 1. lisas sätestatud vormis. Punktide 7.2 ja 7.3 piiranguid arvestades võib asutus kas: |
| --- | --- |

7.1

Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest mootoritüübis tuleb teavitada mootoritüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Nende muudatuste üksikasjad tuleb esitada 1. lisas sätestatud vormis. Punktide 7.2 ja 7.3 piiranguid arvestades võib asutus kas:

| 7.1.1 | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 7.1.2 | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 7.2 | Käesolevas eeskirjas, mis on seotud nähtavate saasteainete heitega, võib muudatused jaotada järgmiselt:






  (1) | muudatused, mis vajavad uut tüübikinnitust koos katsetega, |
| --- | --- | --- |

7.2

Käesolevas eeskirjas, mis on seotud nähtavate saasteainete heitega, võib muudatused jaotada järgmiselt:

(1)

muudatused, mis vajavad uut tüübikinnitust koos katsetega,

| (2) | muudatused, mis vajavad uut tüübikinnitust ilma katseteta, |
| --- | --- |

(2)

muudatused, mis vajavad uut tüübikinnitust ilma katseteta,

| (3) | muudatused, mis võivad vajada uusi katseid, kuid ei vaja uut tüübikinnitust, |
| --- | --- |

(3)

muudatused, mis võivad vajada uusi katseid, kuid ei vaja uut tüübikinnitust,

| (4) | muudatused, mis ei vaja täiendavaid katseid ega uut tüübikinnitust. |
| --- | --- |

(4)

muudatused, mis ei vaja täiendavaid katseid ega uut tüübikinnitust.

Eespool nimetatud jaotused 1, 2, 3 ja 4 on märgitud igale 1. lisa asjaomaste karakteristikute reale.

| 7.3 | Kui mootor ei vasta järgmistele tingimustele, tuleb see punkti 7.2 jaotustest hoolimata esitada uue tüübikinnituse saamiseks, mille puhul nõutakse ka katsete läbiviimist, s.t jaotus 1: | maksimaalne nimipöörlemissagedus ei ole suurem kui 100 % ega väiksem kui 75 % tüübikatsetusel katsetatava mootori maksimaalsest nimipöörlemissagedusest, |
| --- | --- | --- |

7.3

Kui mootor ei vasta järgmistele tingimustele, tuleb see punkti 7.2 jaotustest hoolimata esitada uue tüübikinnituse saamiseks, mille puhul nõutakse ka katsete läbiviimist, s.t jaotus 1:

maksimaalne nimipöörlemissagedus ei ole suurem kui 100 % ega väiksem kui 75 % tüübikatsetusel katsetatava mootori maksimaalsest nimipöörlemissagedusest,

| | minimaalne nimipöörlemissagedus ei ole väiksem tüübikatsetusel katsetatava mootori minimaalsest nimipöörlemissagedusest, |
| --- | --- |

minimaalne nimipöörlemissagedus ei ole väiksem tüübikatsetusel katsetatava mootori minimaalsest nimipöörlemissagedusest,

| | pöördemomendi nimiväärtus ei ole suurem kui 100 % ega väiksem kui 70 % sellel pöörlemissagedusel töötava tüübikatsetusel katsetatava mootori pöördemomendist, |
| --- | --- |

pöördemomendi nimiväärtus ei ole suurem kui 100 % ega väiksem kui 70 % sellel pöörlemissagedusel töötava tüübikatsetusel katsetatava mootori pöördemomendist,

| | neeldumisteguri väärtused püsiseisundis ei ületa tüübikatsetusel saadud väärtusi enam kui 1,1× ega ületa 7. lisas ettenähtud piirnorme, |
| --- | --- |

neeldumisteguri väärtused püsiseisundis ei ületa tüübikatsetusel saadud väärtusi enam kui 1,1× ega ületa 7. lisas ettenähtud piirnorme,

| | Väljalaske vasturõhk ei ületa tüübikatsetustel katsetatava mootori väljalaske vasturõhku, |
| --- | --- |

Väljalaske vasturõhk ei ületa tüübikatsetustel katsetatava mootori väljalaske vasturõhku,

| | Väljalaskesüsteemi maht ei erine rohkem kui 40 %, |
| --- | --- |

Väljalaskesüsteemi maht ei erine rohkem kui 40 %,

| | Sisselaske hõrendus ei ole suurem kui tüübikatsetusel katsetataval mootoril, |
| --- | --- |

Sisselaske hõrendus ei ole suurem kui tüübikatsetusel katsetataval mootoril,

| | Uue kombineeritud hooratta inertsimoment ja jõuülekanne ei erine tüübikinnituse saanud mootori hooratta ja ülekandesüsteemist rohkem kui 15 %. |
| --- | --- |

Uue kombineeritud hooratta inertsimoment ja jõuülekanne ei erine tüübikinnituse saanud mootori hooratta ja ülekandesüsteemist rohkem kui 15 %.

Märkus: Kõigi tingimuste puhul tähendab tüübikatsetusel katsetatav mootor “mootorit, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud mootoritüüpi” punkti 3.3 tähenduses.

| 7.4 | Kui tootja soovib katta käesoleva eeskirja I osa punkti 7.3 kohaselt lubatud vähendatud pöörlemissageduse ja kiirusega mootorite vahemikku, tuleb mootorit katsetada ka 5. lisa punktis 2.2 määratletud kiiruste vahemikus 90 %, 80 % ja 70 % võimsusel mootori koguvõimsusest. Kui mootori pöörlemissagedust on vähendatud, arvutatakse käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 2.2 määratletud minimaalne pöörlemissagedus madalaima maksimaalse pöörlemissagedusega teisendtoote põhjal. Kui mootori tootja soovib, et nähtavaid saasteaineid mõõdetaks väiksemas pöördemomentide ja/või pöörlemissageduste vahemikus kui käesoleva eeskirja I osa punktis 7.3 lubatud, antakse mootoritüübile tüübikinnitus piiratud pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemikus. |
| --- | --- |

7.4

Kui tootja soovib katta käesoleva eeskirja I osa punkti 7.3 kohaselt lubatud vähendatud pöörlemissageduse ja kiirusega mootorite vahemikku, tuleb mootorit katsetada ka 5. lisa punktis 2.2 määratletud kiiruste vahemikus 90 %, 80 % ja 70 % võimsusel mootori koguvõimsusest. Kui mootori pöörlemissagedust on vähendatud, arvutatakse käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 2.2 määratletud minimaalne pöörlemissagedus madalaima maksimaalse pöörlemissagedusega teisendtoote põhjal. Kui mootori tootja soovib, et nähtavaid saasteaineid mõõdetaks väiksemas pöördemomentide ja/või pöörlemissageduste vahemikus kui käesoleva eeskirja I osa punktis 7.3 lubatud, antakse mootoritüübile tüübikinnitus piiratud pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemikus.

| 7.5 | Kui suitsususe väärtusi ei ole vabal kiirendusel juba katsete teel määratud, nagu on lubatud punktis 6.3.4, siis tuleb selliste muudatuste puhul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.3.1 suitsususe väärtuste määramiseks vabal kiirendusel teostada lisakatsed. |
| --- | --- |

7.5

Kui suitsususe väärtusi ei ole vabal kiirendusel juba katsete teel määratud, nagu on lubatud punktis 6.3.4, siis tuleb selliste muudatuste puhul vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.3.1 suitsususe väärtuste määramiseks vabal kiirendusel teostada lisakatsed.

| 7.6 | Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

7.6

Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras.

| 7.7 | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri. |
| --- | --- |

7.7

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

8.   TOODANGU VASTAVUS

| 8.1 | Kõik käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga ja/või -dokumendiga varustatud mootorid peavad osade poolest, mis võivad mõjutada nähtavate saasteainete heidet, vastama tüübikinnitusega mootorile esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

8.1

Kõik käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga ja/või -dokumendiga varustatud mootorid peavad osade poolest, mis võivad mõjutada nähtavate saasteainete heidet, vastama tüübikinnitusega mootorile esitatavatele nõuetele.

| 8.2 | Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse mootor seeriast. |
| --- | --- |

8.2

Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse mootor seeriast.

| 8.3 | Mootori vastavust tüübikinnitusega mootorile esitatavatele nõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja 2. lisa kohastel tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |

8.3

Mootori vastavust tüübikinnitusega mootorile esitatavatele nõuetele kontrollitakse käesoleva eeskirja 2. lisa kohastel tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel:

| 8.3.1 | Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada mootorit, mida ei ole varem käitatud. Mootor loetakse tüübikinnitusega mootorile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa selle mootori tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-1 võrra (vaata punkti 8.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust. |
| --- | --- |

8.3.1

Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada mootorit, mida ei ole varem käitatud. Mootor loetakse tüübikinnitusega mootorile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa selle mootori tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-1 võrra (vaata punkti 8.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust.

| 8.3.2 | Kui punktis 8.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab selle mootori tüübikinnitusdokumendil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l, tuleb mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

8.3.2

Kui punktis 8.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab selle mootori tüübikinnitusdokumendil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l, tuleb mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas.

9.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1 | Mootoritüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui mootor ei ole punktis 8.3 ettenähtud katset edukalt läbinud. |
| --- | --- |

9.1

Mootoritüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui mootor ei ole punktis 8.3 ettenähtud katset edukalt läbinud.

| 9.2 | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud. |
| --- | --- |

9.2

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud mootoritüübi tootmise, peab ta tüübikinnituse andnud asutust sellest teavitama. Asjakohase teatise saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TOOTMINE LÕPETATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

11.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes tüübikinnitusi väljastavad ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

II OSA —   TÜÜBIKINNITUSE SAANUD SURVESÜÜTEMOOTORITE PAIGALDAMINE MAANTEESÕIDUKITELE

12.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 12.1 | “sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitus seoses tüübikinnituse saanud mootori paigaldamisega mootori nähtavate saasteainete heite piiramiseks, |
| --- | --- |

12.1

“sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitus seoses tüübikinnituse saanud mootori paigaldamisega mootori nähtavate saasteainete heite piiramiseks,

| 12.2 | “sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine sõiduki ja mootori selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas, |
| --- | --- |

12.2

“sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine sõiduki ja mootori selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas,

| 12.3 | teised II osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2. |
| --- | --- |

12.3

teised II osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2.

13.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

13.1   Nähtavate saasteainete heide

| 13.1.1 | Taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukitüübile seoses survesüütemootori paigaldamisega mootorist eralduvate nähtavate saasteainete piiramiseks esitab sõiduki tootja või tootja ametlik esindaja. |
| --- | --- |

13.1.1

Taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukitüübile seoses survesüütemootori paigaldamisega mootorist eralduvate nähtavate saasteainete piiramiseks esitab sõiduki tootja või tootja ametlik esindaja.

| 13.1.2 | Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: sõiduki kirjeldus koos kõikide käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud asjakohaste üksikasjadega ja 2. lisas kirjeldatud teatis mootori tüübikinnituse kohta koos 2. lisa punktis 19 loetletud dokumentidega. 1. lisas tuleb täita vaid need punktid, mis erinevad mootori tüübikinnituse puhul täidetavatest. |
| --- | --- |

13.1.2

Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: sõiduki kirjeldus koos kõikide käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud asjakohaste üksikasjadega ja 2. lisas kirjeldatud teatis mootori tüübikinnituse kohta koos 2. lisa punktis 19 loetletud dokumentidega. 1. lisas tuleb täita vaid need punktid, mis erinevad mootori tüübikinnituse puhul täidetavatest.

| 13.1.3 | Käesoleva eeskirja punktis 15 määratletud tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse sõiduk, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi. |
| --- | --- |

13.1.3

Käesoleva eeskirja punktis 15 määratletud tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse sõiduk, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi.

14.   TÜÜBIKINNITUS

| 14.1 | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 15 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

14.1

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 15 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 14.2 | Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele sõidukitüübile sama numbrit anda. |
| --- | --- |

14.2

Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele sõidukitüübile sama numbrit anda.

| 14.3 | Teade sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldatavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud mudelile. |
| --- | --- |

14.3

Teade sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldatavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud mudelile.

| 14.4 | Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest: |
| --- | --- |

14.4

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 14.4.1 | ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (2) |
| --- | --- |

14.4.1

ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (2)

| 14.4.2 | käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 14.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

14.4.2

käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 14.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

| 14.4.3 | järgmine lisasümbol, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m-l, mida ümbritseb ristkülik. |
| --- | --- |

14.4.3

järgmine lisasümbol, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m-l, mida ümbritseb ristkülik.

| 14.5 | Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on tüübikinnituse andnud käesoleva eeskirja kohaselt, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 14.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 14.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa. |
| --- | --- |

14.5

Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on tüübikinnituse andnud käesoleva eeskirja kohaselt, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 14.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 14.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

| 14.6 | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

14.6

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 14.7 | Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadil või selle lähedal. |
| --- | --- |

14.7

Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadil või selle lähedal.

| 14.8 | Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärgi ja lisasümboli paigutuse kohta. |
| --- | --- |

14.8

Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärgi ja lisasümboli paigutuse kohta.

15.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

15.1   Üldist

Sõidukile paigaldatud diiselmootor peab olema käesoleva eeskirja I osa kohaselt tüübikinnituse saanud tüüpi. Osad, mis mõjutavad nähtavate saasteainete heidet, peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses sõiduk vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

Sõiduki tehnoseisundit peab olema võimalik kontrollida tüübikinnituseks kogutud käesoleva eeskirja 2. lisa punktis 11.1.2.2 nimetatud tehniliste andmete abil. Kui kontrollimiseks on vaja eriprotseduuri, peab see olema üksikasjalikult kirjeldatud käsiraamatus (või mõnel muul kandjal). Sellise eriprotseduuri läbiviimiseks ei ole vaja erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud.

15.2   Külmkäivitusseadmetega seotud spetsifikatsioonid

| 15.2.1 | Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavapärase töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida. |
| --- | --- |

15.2.1

Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavapärase töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida.

| 15.2.2 | Punkti 15.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud: |
| --- | --- |

15.2.2

Punkti 15.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

| 15.2.2.1 | käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel töötavast mootorist eralduvate gaaside valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse; |
| --- | --- |

15.2.2.1

käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel töötavast mootorist eralduvate gaaside valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse;

| 15.2.2.2 | külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

15.2.2.2

külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul.

15.3   Paigaldamine

| 15.3.1 | Mootori paigaldamisel tuleb silmas pidada eeskätt järgmisi mootori tüübikinnitusega seotud piiranguid:






  — | sisselaske hõrendus ei tohi ületada tüübikinnitusega mootori sisselaske hõrendust, |
| --- | --- | --- |

15.3.1

Mootori paigaldamisel tuleb silmas pidada eeskätt järgmisi mootori tüübikinnitusega seotud piiranguid:

—

sisselaske hõrendus ei tohi ületada tüübikinnitusega mootori sisselaske hõrendust,

| — | väljalaske vasturõhk ei tohi ületada tüübikinnitusega mootori väljalaske vasturõhku, |
| --- | --- |

—

väljalaske vasturõhk ei tohi ületada tüübikinnitusega mootori väljalaske vasturõhku,

| — | väljalaskesüsteemi maht on ± 40 % tüübikinnitusega mootori väljalaskesüsteemi mahust, |
| --- | --- |

—

väljalaskesüsteemi maht on ± 40 % tüübikinnitusega mootori väljalaskesüsteemi mahust,

| — | kombineeritud hooratta inertsimoment ja jõuülekanne ei erine tüübikinnitusega mootori inertsimomendist ja jõuülekandest rohkem kui ± 15 %. |
| --- | --- |

—

kombineeritud hooratta inertsimoment ja jõuülekanne ei erine tüübikinnitusega mootori inertsimomendist ja jõuülekandest rohkem kui ± 15 %.

16.   SÕIDUKITÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 16.1 | Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõidukitüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus: |
| --- | --- |

16.1

Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõidukitüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus:

| 16.1.1 | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

16.1.1

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 16.1.2 | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

16.1.2

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 16.2 | Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 14.3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

16.2

Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 14.3 ettenähtud korras.

| 16.3 | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri. |
| --- | --- |

16.3

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

17.   TOODANGU VASTAVUS

| 17.1 | Kõik käesoleva eeskirja punktide 5.4 ja 14.4 nõuete kohase tüübikinnitusmärgi ja/või -dokumendiga mootoritüübile vastava mootoriga varustatud sõidukid peavad nähtavate saasteainete heidet mõjutavate osade poolest vastama tüübikinnitusega sõidukile. |
| --- | --- |

17.1

Kõik käesoleva eeskirja punktide 5.4 ja 14.4 nõuete kohase tüübikinnitusmärgi ja/või -dokumendiga mootoritüübile vastava mootoriga varustatud sõidukid peavad nähtavate saasteainete heidet mõjutavate osade poolest vastama tüübikinnitusega sõidukile.

| 17.2 | Punktis 17.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse sõiduk seeriast. |
| --- | --- |

17.2

Punktis 17.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse sõiduk seeriast.

| 17.3 | Sõiduki vastavust tüübikinnituse saanud tüübile kontrollitakse käesoleva eeskirja 2. lisa kohastel tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |

17.3

Sõiduki vastavust tüübikinnituse saanud tüübile kontrollitakse käesoleva eeskirja 2. lisa kohastel tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel:

| 17.3.1 | Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada sõidukit, mida ei ole varem käitatud. Sõiduk loetakse tüübikinnitusega tüübile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-l võrra (vaata punkti 17.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust. Vaidluste tekkimisel tuleb kasutada etalonkütust. |
| --- | --- |

17.3.1

Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada sõidukit, mida ei ole varem käitatud. Sõiduk loetakse tüübikinnitusega tüübile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-l võrra (vaata punkti 17.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust. Vaidluste tekkimisel tuleb kasutada etalonkütust.

| 17.3.2 | Kui punktis 17.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l (vaata punkti 17.1 eespool), tuleb mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas. Nähtavate saasteainete tase ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas ettenähtud piirnorme. |
| --- | --- |

17.3.2

Kui punktis 17.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab tüübikinnitusmärgil või -dokumendil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l (vaata punkti 17.1 eespool), tuleb mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas. Nähtavate saasteainete tase ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas ettenähtud piirnorme.

18.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 18.1 | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 17.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk ei ole punktis 17.3 ettenähtud katset edukalt läbinud. |
| --- | --- |

18.1

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 17.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk ei ole punktis 17.3 ettenähtud katset edukalt läbinud.

| 18.2 | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud. |
| --- | --- |

18.2

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

19.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta tüübikinnituse andnud asutust sellest teavitama. Asjakohase teatise saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TOOTMINE LÕPETATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

20.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes tüübikinnitusi väljastavad ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

III OSA —   HEITGAASIDES SISALDUVATE NÄHTAVATE SAASTEAINETE HEIDE SÕIDUKITEST, MILLE MOOTORIL EI OLE ERALDI TÜÜBIKINNITUST

21.   MÕISTED

Käesoleva eeskirja III osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 21.1 | “sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi tüübikinnitus seoses mootori nähtavate saasteainete heite piiramisega, |
| --- | --- |

21.1

“sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi tüübikinnitus seoses mootori nähtavate saasteainete heite piiramisega,

| 21.2 | “sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine sõiduki ja mootori selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas, |
| --- | --- |

21.2

“sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukid ei erine sõiduki ja mootori selliste põhikarakteristikute poolest, nagu on määratletud käesoleva eeskirja 1. lisas,

| 21.3 | teised III osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eekirja punktis 2. |
| --- | --- |

21.3

teised III osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eekirja punktis 2.

22.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

| 22.1 | Taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukitüübile seoses mootori saasteainete heite piiramisega esitab sõiduki tootja või tootja ametlik esindaja. |
| --- | --- |

22.1

Taotluse tüübikinnituse saamiseks sõidukitüübile seoses mootori saasteainete heite piiramisega esitab sõiduki tootja või tootja ametlik esindaja.

| 22.2 | Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

22.2

Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 22.2.1 | sõiduki- ja mootoritüübi kirjeldus koos kõikide 1. lisas nimetatud üksikasjadega. |
| --- | --- |

22.2.1

sõiduki- ja mootoritüübi kirjeldus koos kõikide 1. lisas nimetatud üksikasjadega.

| 22.3 | Käesoleva eeskirja punktis 24 määratletud tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse sõidukile paigaldatav mootor ja eeskirja 1. lisas ettenähtud seadmed. Tootja nõudmisel ja tüübikatsetusi läbiviiva tehnilise teenistuse nõusolekul võib aga katse teostada sõidukil, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi. |
| --- | --- |

22.3

Käesoleva eeskirja punktis 24 määratletud tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse sõidukile paigaldatav mootor ja eeskirja 1. lisas ettenähtud seadmed. Tootja nõudmisel ja tüübikatsetusi läbiviiva tehnilise teenistuse nõusolekul võib aga katse teostada sõidukil, mis esindab tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi.

23.   TÜÜBIKINNITUS

| 23.1 | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 24 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

23.1

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 24 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 23.2 | Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele sõidukitüübile sama numbrit anda. |
| --- | --- |

23.2

Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks kohta (praegu 03, mis vastab 20. aprillil 1986. aastal jõustunud muudatuste seeriale 03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi, mis on eeskirjas tüübikinnituse väljastamise ajaks tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele sõidukitüübile sama numbrit anda.

| 23.3 | Teade sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud mudelile. |
| --- | --- |

23.3

Teade sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppepooltele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud mudelile.

| 23.4 | Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest: |
| --- | --- |

23.4

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb tüübikinnituse vormil täpsustatud ja selgesti nähtavale ning hõlpsasti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 23.4.1 | ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (3) |
| --- | --- |

23.4.1

ringiga ümbritsetud täht “E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, (3)

| 23.4.2 | Käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

23.4.2

Käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht “R”, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

| 23.4.3 | Järgmised lisasümbolid, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 3.2 kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m -1, mida ümbritseb ristkülik. |
| --- | --- |

23.4.3

Järgmised lisasümbolid, milleks on vaba kiirenduse katsetel saadud ja käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 3.2 kirjeldatud protseduuril määratud neeldumisteguri arvuline väärtus m -1, mida ümbritseb ristkülik.

| 23.5 | Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on tüübikinnituse andnud käesoleva eeskirja kohaselt, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 23.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 23.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa. |
| --- | --- |

23.5

Kui sõiduk vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riigis, mis on tüübikinnituse andnud käesoleva eeskirja kohaselt, ei pea selle eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 23.4.1 kirjeldatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 23.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

| 23.6 | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

23.6

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 23.7 | Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadil või selle lähedal. |
| --- | --- |

23.7

Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadil või selle lähedal.

| 23.8 | Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärgi ja lisasümboli paigutuse kohta. |
| --- | --- |

23.8

Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud näidised tüübikinnitusmärgi ja lisasümboli paigutuse kohta.

24.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

24.1   Üldist

Osad, mis mõjutavad saasteainete heidet, peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses sõiduk vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

Sõiduki tehnoseisundit peab olema võimalik kontrollida tüübikinnituseks kogutud käesoleva eeskirja 2. lisa punktis 11.1.2.2 nimetatud tehniliste andmete abil. Kui kontrollimiseks on vaja eriprotseduuri, peab see olema üksikasjalikult kirjeldatud käsiraamatus (või mõnel muul kandjal). Sellise eriprotseduuri teostamiseks ei ole vaja erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud.

24.2   Külmkäivitusseadmetega seotud spetsifikatsioonid

| 24.2.1 | Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavapärase töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida. |
| --- | --- |

24.2.1

Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa mootori tavapärase töötamise ajal käivitada ega käivitatuna hoida.

| 24.2.2 | Punkti 24.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud: |
| --- | --- |

24.2.2

Punkti 24.2.1 sätteid ei kohaldata, kui vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

| 24.2.2.1 | käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel töötavast mootorist eralduvate gaaside valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse; |
| --- | --- |

24.2.2.1

käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt külmkäivitusseadme töötamise ajal mõõdetud püsikiirusel töötavast mootorist eralduvate gaaside valguse neeldumistegur jääb käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piiridesse;

| 24.2.2.2 | külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

24.2.2.2

külmkäivitusseadme tööshoidmine peatab mootori mõistliku aja jooksul.

24.3   Nähtavate saasteainete heitega seotud spetsifikatsioonid

| 24.3.1 | Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud kahel meetodil, mis on seotud vastavalt püsikiiruskatse ja vaba kiirenduse katsega. Kui nende katsete teostamiseks hübriidsõidukitel on nõutav eriprotseduur, peab see olema üksikasjalikult kirjeldatud käsiraamatus (või mõnel muul kandjal). Sellise eriprotseduuri läbiviimiseks ei ole vaja erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud. |
| --- | --- |

24.3.1

Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi nähtavate saasteainete heidet mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud kahel meetodil, mis on seotud vastavalt püsikiiruskatse ja vaba kiirenduse katsega. Kui nende katsete teostamiseks hübriidsõidukitel on nõutav eriprotseduur, peab see olema üksikasjalikult kirjeldatud käsiraamatus (või mõnel muul kandjal). Sellise eriprotseduuri läbiviimiseks ei ole vaja erivarustust, vaid piisab sellest, millega sõiduk on juba varustatud.

| 24.3.2 | Käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt mõõdetuna ei tohi nähtavate saasteainete heide ületada käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piirnorme. |
| --- | --- |

24.3.2

Käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud protseduuri kohaselt mõõdetuna ei tohi nähtavate saasteainete heide ületada käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud piirnorme.

| 24.3.3 | Heitgaasidel töötavate ülelaadekompressoriga mootorite korral ei tohi vabal kiirendusel mõõdetud neeldumistegur ületada 7. lisas ettenähtud püsikiiruskatsetes mõõdetud suurimale neeldumistegurile vastavat nimivoo piirnormi, millele liidetakse 0,5 m-l. |
| --- | --- |

24.3.3

Heitgaasidel töötavate ülelaadekompressoriga mootorite korral ei tohi vabal kiirendusel mõõdetud neeldumistegur ületada 7. lisas ettenähtud püsikiiruskatsetes mõõdetud suurimale neeldumistegurile vastavat nimivoo piirnormi, millele liidetakse 0,5 m-l.

| 24.3.4 | Samaväärsete mõõteriistade kasutamine on lubatud. Kui kasutatakse muud kui käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud mõõteriista, tuleb tõestada selle võrdväärsust kõnealuse mootori korral. |
| --- | --- |

24.3.4

Samaväärsete mõõteriistade kasutamine on lubatud. Kui kasutatakse muud kui käesoleva eeskirja 8. lisas kirjeldatud mõõteriista, tuleb tõestada selle võrdväärsust kõnealuse mootori korral.

25.   MOOTORITÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 25.1 | Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõiduki või selle osa tüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus: |
| --- | --- |

25.1

Igast 1. lisas nimetatud karakteristikutega seotud muudatusest sõiduki või selle osa tüübis tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib asutus:

| 25.1.1 | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

25.1.1

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 25.1.2 | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

25.1.2

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 25.2 | Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 23.3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

25.2

Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 23.3 ettenähtud korras.

| 25.3 | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri. |
| --- | --- |

25.3

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

26.   TOODANGU VASTAVUS

| 26.1 | Kõik käesoleva eeskirja nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad osade poolest, mis mõjutavad nähtavate saasteainete heidet mootorist, vastama tüübikinnituse saanud sõidukile esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

26.1

Kõik käesoleva eeskirja nõuete kohase tüübikinnitusmärgiga sõidukid peavad osade poolest, mis mõjutavad nähtavate saasteainete heidet mootorist, vastama tüübikinnituse saanud sõidukile esitatavatele nõuetele.

| 26.2 | Punktis 26.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse sõiduk, mis kannab käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki, seeriast. |
| --- | --- |

26.2

Punktis 26.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse sõiduk, mis kannab käesolevas eeskirjas ettenähtud tüübikinnitusmärki, seeriast.

| 26.3 | Sõiduki vastavust tüübikinnitusega sõidukile esitatavatele nõuetele kontrollitakse tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |

26.3

Sõiduki vastavust tüübikinnitusega sõidukile esitatavatele nõuetele kontrollitakse tüübikinnitusvormidel esitatud kirjelduste põhjal. Lisaks viiakse läbi kontrollkatsed järgmistel tingimustel:

| 26.3.1 | Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada sõidukit, mida ei ole varem käitatud. Sõiduk loetakse tüübikinnitusega sõidukile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa tüübikinnitusmärgil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-1 võrra (vaata punkti 26.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust. Vaidluste tekkimisel tuleb kasutada etalonkütust. |
| --- | --- |

26.3.1

Käesoleva eeskirja 5. lisas ettenähtud vaba kiirenduse katsel tuleb kasutada sõidukit, mida ei ole varem käitatud. Sõiduk loetakse tüübikinnitusega sõidukile vastavaks, kui saadud neeldumistegur ei ületa tüübikinnitusmärgil esitatud arvulist väärtust enam kui 0,5 m-1 võrra (vaata punkti 26.1 eespool). Tootja nõudmisel võib etalonkütuse asemel kasutada müügilolevat kütust. Vaidluste tekkimisel tuleb kasutada etalonkütust.

| 26.3.2 | Kui punktis 26.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab tüübikinnitusmärgil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l, tuleb sõiduki mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas. Nähtavate saasteainete tase ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas ettenähtud piirnorme. |
| --- | --- |

26.3.2

Kui punktis 26.3.1 viidatud katsel saadud väärtus ületab tüübikinnitusmärgil esitatud väärtust enam kui 0,5 m-l, tuleb sõiduki mootorit katsetada püsikiirusel täiskoormuskõvera alusel, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja 4. lisas. Nähtavate saasteainete tase ei tohi ületada käesoleva eeskirja 7. lisas ettenähtud piirnorme.

27.   KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 27.1 | Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 26.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui asjaomane sõiduk või asjaomased sõidukid ei ole punktis 26.3 ettenähtud katset edukalt läbinud. |
| --- | --- |

27.1

Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 26.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui asjaomane sõiduk või asjaomased sõidukid ei ole punktis 26.3 ettenähtud katset edukalt läbinud.

| 27.2 | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud. |
| --- | --- |

27.2

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

28.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduki tüübi tootmise, peab ta tüübikinnituse andnud asutust sellest teavitama. Asjakohase teatise saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TOOTMINE LÕPETATUD”, mis on kuupäevastatud ning allkirjastatud.

29.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või selliste ametiasutuste nimed ja aadressid, kes tüübikinnitusi väljastavad ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

---

(1)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35-36 – (vaba), 37 – Türgi, 38-39 – (vabad), 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma asjaomast Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina ja 47 – Lõuna-Aafrika. Edasised numbrid määratakse riikidele kronoloogilises järjestuses, milles nad ühinevad kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, või ratifitseerivad selle kokkuleppe. Määratud numbrid edastab kokkuleppeosalistele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

(2)  Vt joonealust märkust 1.

(3)  Vt joonealust märkust 1.

---

1. LISA

SÕIDUKI JA SURVESÜÜTEMOOTORI PÕHIKARAKTERISTIKUD JA TEAVE KATSETE LÄBIVIIMISE KOHTA (1)
   (2)

Märkus: Punktide ees olev täht “E” tähendab, et see teave tuleb esitada saasteaineid käsitleva tüübikinnituse puhul. Kui punktide ees täht “E” puudub, tähendab see, et teave tuleb esitada igal juhul.

Joonealuseid märkusi vaata käesoleva lisa lõpust.

0.   Sõiduki kirjeldus

| 0.1 | Mark |
| --- | --- |

0.1

Mark

| 0.2 | Tüüp |
| --- | --- |

0.2

Tüüp

| 0.3 | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

0.3

Tootja nimi ja aadress

| 0.4 | Mootori tüüp ja tüübikinnitusnumber |
| --- | --- |

0.4

Mootori tüüp ja tüübikinnitusnumber

1.   MOOTORI KIRJELDUS

| 1.1. | Mark |
| --- | --- |

1.1.

Mark

| 1.2. | Kaubamärk |
| --- | --- |

1.2.

Kaubamärk

| 1.3. | Tootja nimi ja aadress |
| --- | --- |

1.3.

Tootja nimi ja aadress

| 1.4. | Tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

1.4.

Tüüp (tüübid)

| 1.5. | Taktid: neljataktiline/kahetaktiline/muu (3) |
| --- | --- |

1.5.

Taktid: neljataktiline/kahetaktiline/muu (3)

| 1.6. | Silindri läbimõõt: ............ mm |
| --- | --- |

1.6.

Silindri läbimõõt: ............ mm

| 1.7. | Kolvikäigu pikkus: ............ mm |
| --- | --- |

1.7.

Kolvikäigu pikkus: ............ mm

| 1.8. | Silindrimaht: ............ cm3 |
| --- | --- |

1.8.

Silindrimaht: ............ cm3

| 1.9. | Silindrite arv ja paigutus ning süütejärjekord |
| --- | --- |

1.9.

Silindrite arv ja paigutus ning süütejärjekord

| 1.10. | Põlemissüsteem: kirjeldus |
| --- | --- |

1.10.

Põlemissüsteem: kirjeldus

| 1.11. | Põlemiskambri ja kolvipea joonised |
| --- | --- |

1.11.

Põlemiskambri ja kolvipea joonised

| 1.12. | Surveaste (4): |
| --- | --- |

1.12.

Surveaste (4):

| 1.13. | Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala (4): |
| --- | --- |

1.13.

Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala (4):

2.   JAHUTUSSÜSTEEM: VEDELIK/ÕHK (3)

2.1   Vedelikjahutussüsteemi karakteristikud

| 2.1.1 | Vedeliku laad |
| --- | --- |

2.1.1

Vedeliku laad

| 2.1.2 | Tsirkulatsioonipump (3): kirjeldus või mark(margid) ja tüüp(tüübid) |
| --- | --- |

2.1.2

Tsirkulatsioonipump (3): kirjeldus või mark(margid) ja tüüp(tüübid)

| 2.1.3 | Radiaatorite/ventilatsioonisüsteem |
| --- | --- |

2.1.3

Radiaatorite/ventilatsioonisüsteem

| 2.1.4 | Ülekandesuhe (3): |
| --- | --- |

2.1.4

Ülekandesuhe (3):

| 2.1.5 | Maksimaalne temperatuur väljundpunktis (3): ............ °C |
| --- | --- |

2.1.5

Maksimaalne temperatuur väljundpunktis (3): ............ °C

2.2   Õhkjahutussüsteemi karakteristikud

| 2.2.1 | Ventilaatorisüsteem: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

2.2.1

Ventilaatorisüsteem: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 2.2.2 | Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (3): |
| --- | --- |

2.2.2

Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (3):

| 2.2.3 | Temperatuuri reguleerimissüsteem jah/ei (3) — lühikirjeldus |
| --- | --- |

2.2.3

Temperatuuri reguleerimissüsteem jah/ei (3) — lühikirjeldus

| 2.2.4 | Õhutusseadmed: kirjeldus: |
| --- | --- |

2.2.4

Õhutusseadmed: kirjeldus:

| 2.2.5 | Maksimaalne temperatuur iseloomulikus kohas (5): ............ °C |
| --- | --- |

2.2.5

Maksimaalne temperatuur iseloomulikus kohas (5): ............ °C

3.   ÕHU SISSELASKESÜSTEEM JA KÜTUSETOIDE

3.1   Õhu sisselaskesüsteem

| 3.1.1 | Õhu sisselaskesüsteemi ja selle abivahendite (soojendusseadme, sisselaskesummutite, õhufiltri jne) kirjeldus ja joonised või mark (margid) ja tüüp (tüübid), kui katse on läbi viidud sõidukil või katsestendil sõiduki tootja esitatud komplektse süsteemiga: |
| --- | --- |

3.1.1

Õhu sisselaskesüsteemi ja selle abivahendite (soojendusseadme, sisselaskesummutite, õhufiltri jne) kirjeldus ja joonised või mark (margid) ja tüüp (tüübid), kui katse on läbi viidud sõidukil või katsestendil sõiduki tootja esitatud komplektse süsteemiga:

| 3.1.2 | Maksimaalne lubatud õhu sisselaske hõrendus iseloomulikus kohas (täpsustada mõõtmise koht) (4)
   (5): ............ kPa |
| --- | --- |

3.1.2

Maksimaalne lubatud õhu sisselaske hõrendus iseloomulikus kohas (täpsustada mõõtmise koht) (4)
   (5): ............ kPa

3.2   Ülelaadekompressor (3): jah/ei

| 3.2.1 | Ülelaadekompressorsüsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

3.2.1

Ülelaadekompressorsüsteemi kirjeldus

| 3.2.2 | Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

3.2.2

Karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 3.2.3 | Sisselaske vahejahuti laaditud õhu maksimaalne temperatuur (4)
   (5): ............ °C |
| --- | --- |

3.2.3

Sisselaske vahejahuti laaditud õhu maksimaalne temperatuur (4)
   (5): ............ °C

3.3   Sissepritsesüsteem

3.3.1   Madalsurvesektsioon

| 3.3.1.1 | Kütusetoide |
| --- | --- |

3.3.1.1

Kütusetoide

| 3.3.1.2 | Iseloomulik surve või mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

3.3.1.2

Iseloomulik surve või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

3.3.2   Kõrgsurvesektsioon

| 3.3.2.1 | Sissepritsesüsteemi kirjeldus |
| --- | --- |

3.3.2.1

Sissepritsesüsteemi kirjeldus

| 3.3.2.1.1 | Pump: kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

Pump: kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| 3.3.2.1.2 | Jõudlus: ............ mm3 ühe kolvi ühe käigu kohta pumba pöörlemissagedusel ............ p/min maksimaalsel sissepritsel või iseloomustav diagramm (3)
   (4)
   (5)

  Märkida kasutatud meetod: mootoril/stendil (3)

  Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu olenemine mootori pöörlemissagedusest. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

Jõudlus: ............ mm3 ühe kolvi ühe käigu kohta pumba pöörlemissagedusel ............ p/min maksimaalsel sissepritsel või iseloomustav diagramm (3)
   (4)
   (5)

Märkida kasutatud meetod: mootoril/stendil (3)

Ülelaadimisrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütusetoite karakteristik ja ülelaadimisrõhu olenemine mootori pöörlemissagedusest.

| 3.3.2.1.3 | Sissepritse staatiline ajastus (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

Sissepritse staatiline ajastus (4)
   (5):

| 3.3.2.1.4 | Automaatse sissepritse suurim kestus (4): |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

Automaatse sissepritse suurim kestus (4):

3.3.3   Sissepritsetorustik

| 3.3.3.1 | Pikkus (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.3.1

Pikkus (4)
   (5):

| 3.3.3.2 | Sisediameeter (4)
   (5): |
| --- | --- |

3.3.3.2

Sisediameeter (4)
   (5):

3.3.4   Pihusti (pihustid)

| 3.3.4.1 | Mark (margid): |
| --- | --- |

3.3.4.1

Mark (margid):

| 3.3.4.2 | Tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

3.3.4.2

Tüüp (tüübid):

| 3.3.4.3 | Avanemisrõhk (4): ............ MPa |
| --- | --- |

3.3.4.3

Avanemisrõhk (4): ............ MPa

3.3.5   Pöörlemissageduse regulaator

| 3.3.5.1 | Pöörlemissageduse reguleerimissüsteemi kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

3.3.5.1

Pöörlemissageduse reguleerimissüsteemi kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| 3.3.5.2 | Pöörlemissagedus, millest algab toitekatkestus täiskoormuse juures (4)
   (5): ............ p/min (maksimaalne pöörlemissagedus) |
| --- | --- |

3.3.5.2

Pöörlemissagedus, millest algab toitekatkestus täiskoormuse juures (4)
   (5): ............ p/min (maksimaalne pöörlemissagedus)

| 3.3.5.3 | Maksimaalne pöörlemissagedus koormuseta (4)
   (5): ............ p/min |
| --- | --- |

3.3.5.3

Maksimaalne pöörlemissagedus koormuseta (4)
   (5): ............ p/min

| 3.3.5.4 | Tühikäigu pöörlemissagedus (4)
   (5): ............ p/min |
| --- | --- |

3.3.5.4

Tühikäigu pöörlemissagedus (4)
   (5): ............ p/min

E 3.4   Külmkäivitussüsteem

Kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| E 3.5 | Täiendavad suitsutõrjeseadmed (nende olemasolu korral, kui neid ei hõlma mõni muu punkt):
  Karakteristikute kirjeldus |
| --- | --- |

E 3.5

Täiendavad suitsutõrjeseadmed (nende olemasolu korral, kui neid ei hõlma mõni muu punkt):

Karakteristikute kirjeldus

4.   GAASIJAOTUSFAASID

Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid sisemise surnud punkti suhtes (nominaalväärtused) (4)
   (5):

5.   HEITGAASISÜSTEEM (3)

| 5.1 | Kui katse viiakse läbi mootori või sõiduki tootja esitatud kogu heitgaasisüsteemiga, kirjeldada heitgaasiseadmeid:
  Täpsustada väljalaske vasturõhk maksimaalvõimsusel ja mõõtmise koht: ............ kPa
  Täpsustada heitgaaside tegelik maht (4)
   (5): ............ cm3 |
| --- | --- |

5.1

Kui katse viiakse läbi mootori või sõiduki tootja esitatud kogu heitgaasisüsteemiga, kirjeldada heitgaasiseadmeid:

Täpsustada väljalaske vasturõhk maksimaalvõimsusel ja mõõtmise koht: ............ kPa

Täpsustada heitgaaside tegelik maht (4)
   (5): ............ cm3

| 5.2 | Katsestendi seadmete kasutamise korral täpsustada väljalaske vasturõhk maksimaalvõimsusel ja mõõtmise koht:
  kPa
  Täpsustada heitgaaside tegelik maht (4)
   (5): ............ cm3 |
| --- | --- |

5.2

Katsestendi seadmete kasutamise korral täpsustada väljalaske vasturõhk maksimaalvõimsusel ja mõõtmise koht:

kPa

Täpsustada heitgaaside tegelik maht (4)
   (5): ............ cm3

6.   MÄÄRDESÜSTEEM

| 6.1 | Süsteemi kirjeldus: |
| --- | --- |

6.1

Süsteemi kirjeldus:

| 6.2 | Tsirkulatsioonipumbad (3): /jah/ei
  Kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

6.2

Tsirkulatsioonipumbad (3): /jah/ei

Kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 6.3 | Õliradiaator (3): /jah/ei
  Kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

6.3

Õliradiaator (3): /jah/ei

Kirjeldus või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| 6.4 | Segamine kütusega (3): /jah/ei
  (Määrdeõli/kütuse suhe) |
| --- | --- |

6.4

Segamine kütusega (3): /jah/ei

(Määrdeõli/kütuse suhe)

7.   TEISED MOOTORI LISASEADMED

| 7.1 | Mootori katsestendil töötamiseks vajalikud lisaseadmed, välja arvatud ventilaator. Märkida karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

7.1

Mootori katsestendil töötamiseks vajalikud lisaseadmed, välja arvatud ventilaator. Märkida karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| 7.1.1 | Alalis-/vahelduvvoolugeneraator (3): jah/ei (3) |
| --- | --- |

7.1.1

Alalis-/vahelduvvoolugeneraator (3): jah/ei (3)

| 7.1.2 | Muu (3): |
| --- | --- |

7.1.2

Muu (3):

E 7.2   Katse ajaks sõidukile paigaldatavad täiendavad lisaseadmed

Täpsustada karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid)

E 7.3   Ülekanne

Mootori hooratta inertsimoment ja ülekanne, kui käike ei ole sees (5):

või kirjeldus, mark (margid) ja tüüp (tüübid) (pöördemomendi muunduri jaoks)

8.   MOOTORI JÕUDLUS (Tootja esitatud)

| 8.1 | Tühikäigu pöörlemissagedus (4):
  p/min |
| --- | --- |

8.1

Tühikäigu pöörlemissagedus (4):

p/min

| 8.2 | Maksimaalne pöörlemissagedus (4):
  p/min |
| --- | --- |

8.2

Maksimaalne pöörlemissagedus (4):

p/min

| 8.3 | Minimaalne pöörlemissagedus (4):
  p/min |
| --- | --- |

8.3

Minimaalne pöörlemissagedus (4):

p/min

| 8.4 | Suurim pöördemoment katsestendil (4): ............ Nm p/min juures |
| --- | --- |

8.4

Suurim pöördemoment katsestendil (4): ............ Nm p/min juures

| 8.5 | Mootori suurim võimsus katsestendil (4): ............ kW p/min juures
  Näidata võimsus, mis kulub ventilaatorile kW |
| --- | --- |

8.5

Mootori suurim võimsus katsestendil (4): ............ kW p/min juures

Näidata võimsus, mis kulub ventilaatorile kW

| 8.5.1 | Katse stendil
  4. lisa punktis 2.2 nimetatud mõõtmiskohas mõõdetud võimsus tuleb esitada tabelis 1. |
| --- | --- |

8.5.1

Katse stendil

4. lisa punktis 2.2 nimetatud mõõtmiskohas mõõdetud võimsus tuleb esitada tabelis 1.

Tabel 1

Tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori/sõiduki pöörlemissagedused ja võimsus (3)

(Pöörlemissagedus tuleb kokku leppida katseasutusega)

| Mõõtmispunktid (7) | Mootori pöörlemissagedus
  (p/min) | Võimsus: P (6)

  KW |
| --- | --- | --- |
| ............
  ............
  ............
  ............
  ............ | ............
  ............
  ............
  ............
  ............ | ............
  ............
  ............
  ............
  ............ |

Mõõtmispunktid (7)

Mootori pöörlemissagedus

(p/min)

Võimsus: P (6)

KW

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

............

---

(1)  Kui tegemist on mootoritüüpide ja süsteemidega, mis ei ole levinud, peab tootja esitama siin esitatud üksikasjadega samaväärsed andmed.

(2)  Mootorite puhul, mis esindavad tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüpi, tuleb esitada kogu andmestik. Muudetud mootorite puhul tuleb esitada vaid andmed, mis erinevad kogu andmestikust.

(3)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(4)  Täpsustada hälve.

(5)  Vajadusel täpsustada vahemik.

(6)  Võimsus vastavalt 10. lisale.

(7)  Vaata 5. lisa punkti 2.2.

---

2. LISA

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)) (1)

(2)

Image

Teatis sõidukile

mootorile

| | TÜÜBIKINNITUSE |
| --- | --- |

TÜÜBIKINNITUSE

| | TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE, |
| --- | --- |

TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE,

| | TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE, |
| --- | --- |

TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE,

| | TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE, |
| --- | --- |

TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE,

| | TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE (3), |
| --- | --- |

TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE (3),

| | TOOTMISE LÕPETAMISE KOHTA (3) SEOSES SAASTEAINETE HEITE |
| --- | --- |

TOOTMISE LÕPETAMISE KOHTA (3) SEOSES SAASTEAINETE HEITE

või

| | AINULT MOOTORI VÕIMSUSE MÕÕTMISEGA, |
| --- | --- |

AINULT MOOTORI VÕIMSUSE MÕÕTMISEGA,

vastavalt eeskirjale nr 24

Tüübikinnitus nr

Laiendus nr

| 1. | Sõiduki kaubanimi või mark: (4) |
| --- | --- |

1.

Sõiduki kaubanimi või mark: (4)

| 9. | Mootori kaubanimi või mark: |
| --- | --- |

9.

Mootori kaubanimi või mark:

| 3. | Sõiduki tüüp: (4) |
| --- | --- |

3.

Sõiduki tüüp: (4)

| 10. | Mootori tüüp: ............ Mootori tüübikinnitus nr (4) |
| --- | --- |

10.

Mootori tüüp: ............ Mootori tüübikinnitus nr (4)

| 11. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

11.

Tootja nimi ja aadress:

| 12. | Vajadusel tootja esindaja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

12.

Vajadusel tootja esindaja nimi ja aadress:

| 13. | Sõiduk/mootor on esitatud tüübikinnituse saamiseks (kuupäev): (3) |
| --- | --- |

13.

Sõiduk/mootor on esitatud tüübikinnituse saamiseks (kuupäev): (3)

| 14. | Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus: |
| --- | --- |

14.

Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus:

| 15. | Teenistuse esitatud aruande väljastamise kuupäev: |
| --- | --- |

15.

Teenistuse esitatud aruande väljastamise kuupäev:

| 16. | Teenistuse esitatud aruande number: |
| --- | --- |

16.

Teenistuse esitatud aruande number:

| 17. | Katsetulemused |
| --- | --- |

17.

Katsetulemused

| 17.1 | Saasteained (3) |
| --- | --- |

17.1

Saasteained (3)

| 17.1.1 | Püsikiiruskatsed: Sõiduk rulliga dünamomeetril/mootor katsestendil (3)










  Mõõtmispunktid | Mootori pöörlemissagedus
  (p/min) | Võimsus
  P
  (kW) | Kütuse nimikulu
  G
  (liitrit/sekundis) | Mõõdetud neeldumistegurid
  (m -1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| 6 | | | | |

17.1.1

Püsikiiruskatsed: Sõiduk rulliga dünamomeetril/mootor katsestendil (3)

Mõõtmispunktid

Mootori pöörlemissagedus

(p/min)

Võimsus

P

(kW)

Kütuse nimikulu

G

(liitrit/sekundis)

Mõõdetud neeldumistegurid

(m -1)

1

2

3

4

5

6

Mootori tüübikinnituse puhul ventilaatori poolt katsetel kasutatav võimsus: (4) ............ kW

| 17.1.2. | Vaba kiirenduse katsed |
| --- | --- |

17.1.2.

Vaba kiirenduse katsed

| 17.1.2.1. | Mootori katsetamine vastavalt 5. lisale (4)









  Maksimaalne protsentides p/min (5) | Suurim pöördemoment protsentides nimetatud pöörete arvu juures minutis
  m -1/ | Saadud mõõdetud neeldumistegur
  m -1 | Parandatud neeldumistegur
  m -1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 100 | | |
| 90 | 100 | | |
| 100 | 90 | | |
| 90 | 90 | | |
| 100 | 80 | | |
| 90 | 80 | | |

17.1.2.1.

Mootori katsetamine vastavalt 5. lisale (4)

Maksimaalne protsentides p/min (5)

Suurim pöördemoment protsentides nimetatud pöörete arvu juures minutis

m -1/

Saadud mõõdetud neeldumistegur

m -1

Parandatud neeldumistegur

m -1

100

100

90

100

100

90

90

90

100

80

90

80

| 17.1.2.2. | Mootori katsetamine käesoleva eeskirja I osa kohaselt või sõiduki katsetamine III osa kohaselt (4)

  Parandatud neeldumistegur: ............ m-1

  Pöörlemissagedus käivitamisel: ............ p/min |
| --- | --- |

17.1.2.2.

Mootori katsetamine käesoleva eeskirja I osa kohaselt või sõiduki katsetamine III osa kohaselt (4)

Parandatud neeldumistegur: ............ m-1

Pöörlemissagedus käivitamisel: ............ p/min

| 17.2 | Maksimaalne võimsus (4) ............ kW ............ pööretel minutis |
| --- | --- |

17.2

Maksimaalne võimsus (4) ............ kW ............ pööretel minutis

| 18. | Suitsususe mark ja tüüp: |
| --- | --- |

18.

Suitsususe mark ja tüüp:

| 19. | Mootoritüübi peamised karakteristikud
  Mootori tööpõhimõte: neljataktiline/kahetaktiline (3)

  Silindrite arv ja paigutus:
  Silindri maht: ............ cm3

  Kütusetoide: otsesissepritse/kaudsissepritse (3)

  Ülelaadeseadmed JAH/EI (3) |
| --- | --- |

19.

Mootoritüübi peamised karakteristikud

Mootori tööpõhimõte: neljataktiline/kahetaktiline (3)

Silindrite arv ja paigutus:

Silindri maht: ............ cm3

Kütusetoide: otsesissepritse/kaudsissepritse (3)

Ülelaadeseadmed JAH/EI (3)

| 20. | Tüübikinnitus antud/selle andmisest keeldutud/laiendatud/tühistatud (3)

  Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed):
  Koht:
  Kuupäev:
  Allkiri:
  Sellele teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud haldusasutusele esitatud tüübikinnitusdokumentide loetelu. |
| --- | --- |

20.

Tüübikinnitus antud/selle andmisest keeldutud/laiendatud/tühistatud (3)

Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed):

Koht:

Kuupäev:

Allkiri:

Sellele teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud haldusasutusele esitatud tüübikinnitusdokumentide loetelu.

---

(1)  Joonealuseid märkusi vaata käesoleva lisa lõpust.

(2)  Asutuse nimi.

(3)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(4)  Täita või märkida “ei kehti” vastavalt nõutud tüübikinnitusele.

(5)  Tootja võib seada madalama piirnormi vastavalt käesoleva eeskirja I osa punktile 6.3.4.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS

Mudel A

(Vaata käesoleva eeskirja punkte 5.8, 14.8 ja 23.8)

Image

Mootorile/sõidukile kinnitatud eespool toodud märk näitab, et asjaomasele mootorile/sõidukile on Hollandis (E4) vastavalt eeskirjale nr 24 seoses nähtavate saasteainete heitega mootorist antud tüübikinnitus numbriga 032439; tüübikinnituse andmise ajal hõlmas eeskiri juba muudatuste seeriat 03. Parandatud neeldumistegur on 1,30 m-1 (kui tegemist on tüübikinnituse andmisega sõidukile).

Mudel B

(Vaata käesoleva eeskirja punkte 5.5, 14.5 ja 23.5)

Image

Mootorile/sõidukile kinnitatud eespool toodud märk näitab, et asjaomasele tüübile on Hollandis (E 4) antud tüübikinnitus vastavalt eeskirjadele nr 24 ja 33 (1) Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et tüübikinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 24 juba muudatuste seeriat 03, kuid eeskiri nr 33 oli oma algsel kujul.

---

(1)  Teine number on toodud üksnes näitena.

---

4. LISA

KATSE PÜSIKIIRUSEL TÄISKOORMUSKÕVERA ALUSEL

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1. | Käesolevas lisas kirjeldatakse nähtavate saasteainete määramise meetodit erinevatel püsikiirustel täiskoormuskõvera alusel. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kirjeldatakse nähtavate saasteainete määramise meetodit erinevatel püsikiirustel täiskoormuskõvera alusel.

| 1.2 | Katse võib teha kas mootoril või sõidukil. |
| --- | --- |

1.2

Katse võib teha kas mootoril või sõidukil.

2.   MÕÕTMISE PÕHIMÕTE

| 2.1 | Mootori heitgaaside suitsusust mõõdetakse mootori töötamisel püsikiirusel täiskoormuse juures. |
| --- | --- |

2.1

Mootori heitgaaside suitsusust mõõdetakse mootori töötamisel püsikiirusel täiskoormuse juures.

| 2.2 | Tehakse piisav arv mõõtmisi mootori pööretel, mis jäävad maksimaalse pöörlemissageduse ja minimaalse pöörlemissageduse vahele. Mõõtmise äärmised punktid peavad jääma eespool määratletud piirnormide vahele ning üks mõõtmispunkt peab langema kokku pöörlemissagedusega, millega mootor saavutab maksimaalse võimsuse, ja pöörlemissagedusega, mille puhul on pöördemoment kõige suurem. |
| --- | --- |

2.2

Tehakse piisav arv mõõtmisi mootori pööretel, mis jäävad maksimaalse pöörlemissageduse ja minimaalse pöörlemissageduse vahele. Mõõtmise äärmised punktid peavad jääma eespool määratletud piirnormide vahele ning üks mõõtmispunkt peab langema kokku pöörlemissagedusega, millega mootor saavutab maksimaalse võimsuse, ja pöörlemissagedusega, mille puhul on pöördemoment kõige suurem.

3.   KATSETINGIMUSED

3.1   Sõiduk või mootor

| 3.1.1 | Esitatav mootor või sõiduk peab olema tehniliselt korras. Mootor peab olema sissetöötatud. |
| --- | --- |

3.1.1

Esitatav mootor või sõiduk peab olema tehniliselt korras. Mootor peab olema sissetöötatud.

| 3.1.2 | Mootorit katsetatakse käesoleva eeskirja 1. lisas kirjeldatud seadmete abil. |
| --- | --- |

3.1.2

Mootorit katsetatakse käesoleva eeskirja 1. lisas kirjeldatud seadmete abil.

| 3.1.3 | Mootori parameetrid peavad vastama tootja andmetele ning käesoleva eeskirja 1. lisas kirjeldatud parameetritele. |
| --- | --- |

3.1.3

Mootori parameetrid peavad vastama tootja andmetele ning käesoleva eeskirja 1. lisas kirjeldatud parameetritele.

| 3.1.4 | Kui katsetatakse mootorit, tuleb selle võimsust mõõta käesoleva eeskirja 10. lisa kohaselt, kuid kohaldatakse käesoleva lisa punktis 3.1.5 nimetatud hälbeid. Kui katsetatakse sõidukit, tuleb kindlaks teha, et kütusekulu ei oleks väiksem, kui tootja esitatud andmed seda näitavad. |
| --- | --- |

3.1.4

Kui katsetatakse mootorit, tuleb selle võimsust mõõta käesoleva eeskirja 10. lisa kohaselt, kuid kohaldatakse käesoleva lisa punktis 3.1.5 nimetatud hälbeid. Kui katsetatakse sõidukit, tuleb kindlaks teha, et kütusekulu ei oleks väiksem, kui tootja esitatud andmed seda näitavad.

| 3.1.5 | Katsestendil püsikiiruskatsel täiskoormuskõvera alusel mõõdetud mootori võimsus võib erineda tootja esitatud võimsusest järgmiselt:






  Suurim võimsus | ± 2 % |
| --- | --- | --- |
| Teistes mõõtmispunktides | + 6 %
  – 2 %. |

3.1.5

Katsestendil püsikiiruskatsel täiskoormuskõvera alusel mõõdetud mootori võimsus võib erineda tootja esitatud võimsusest järgmiselt:

Suurim võimsus

± 2 %

Teistes mõõtmispunktides

- 6 %

– 2 %.

| 3.1.6 | Väljalaskeseadmel ei tohi olla ava, mille kaudu mootorist paiskuvad heitgaasid võiksid lahjeneda. Kui mootoril on palju väljalaskeavasid, peavad need olema ühendatud ühte avasse, milles suitsusust mõõdetakse. |
| --- | --- |

3.1.6

Väljalaskeseadmel ei tohi olla ava, mille kaudu mootorist paiskuvad heitgaasid võiksid lahjeneda. Kui mootoril on palju väljalaskeavasid, peavad need olema ühendatud ühte avasse, milles suitsusust mõõdetakse.

| 3.1.7 | Mootor peab olema tootja poolt ettenähtud tavapärases töökorras. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja poolt ettenähtud normaaltemperatuurile. |
| --- | --- |

3.1.7

Mootor peab olema tootja poolt ettenähtud tavapärases töökorras. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja poolt ettenähtud normaaltemperatuurile.

3.2   Kütus

Kasutada tuleb etalonkütust, mille andmed on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas.

3.3   Katselabor

| 3.3.1 | Mõõdetakse õhu absoluutne temperatuur T (kelvinites) (1) mootori õhu sisselaskeava juures 0,15 m kaugusel õhupuhastisse sisenemisel või õhupuhasti puudumisel 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist ning õhurõhk ps (kilopaskalites); atmosfääritegur fa määratakse käesoleva eeskirja 10. lisa punktile 6.4.2.1 kohaselt vastavalt järgmistele sätetele: |
| --- | --- |

3.3.1

Mõõdetakse õhu absoluutne temperatuur T (kelvinites) (1) mootori õhu sisselaskeava juures 0,15 m kaugusel õhupuhastisse sisenemisel või õhupuhasti puudumisel 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist ning õhurõhk ps (kilopaskalites); atmosfääritegur fa määratakse käesoleva eeskirja 10. lisa punktile 6.4.2.1 kohaselt vastavalt järgmistele sätetele:

| 3.3.1.1 | Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid: |
| --- | --- |

3.3.1.1

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula

| 3.3.1.2 | Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma: |
| --- | --- |

3.3.1.2

Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma:

Formula

| 3.3.2 | Katse on kehtiv, kui teguri fa väärtus on 0,98 ≤ fa ≤ 1,02. |
| --- | --- |

3.3.2

Katse on kehtiv, kui teguri fa väärtus on 0,98 ≤ fa ≤ 1,02.

3.4   Proovivõtu- ja mõõteseadmed

Heitgaaside valguse neeldumisteguri mõõtmiseks kasutatakse suitsususe mõõturit, mis vastab käesoleva eeskirja 8. lisas ettenähtud tingimustele ning on paigaldatud 9. lisa nõuete kohaselt.

4.   NEELDUMISTEGURI HINDAMINE

| 4.1 | Igal mootori pöörlemissagedusel, mille puhul mõõdetakse punkti 2.2 kohaselt neeldumistegur, arvutatakse gaasivoo nimiväärtus järgmise valemi abil:







  kahetaktiliste mootorite puhul | : | G = V.n/60 |
| --- | --- | --- | --- |
| neljataktiliste mootorite puhul | : | G = V.n/120 |

4.1

Igal mootori pöörlemissagedusel, mille puhul mõõdetakse punkti 2.2 kohaselt neeldumistegur, arvutatakse gaasivoo nimiväärtus järgmise valemi abil:

kahetaktiliste mootorite puhul

:

G = V.n/60

neljataktiliste mootorite puhul

:

G = V.n/120

kus:

| G | = | gaasivoo nimiväärtus liitrites sekundi kohta (l/s) |
| --- | --- | --- |
| V | = | mootori silindrimaht liitrites (l) |
| n | = | mootori pöörlemissagedus, pöörete arv minutis (min -1) |

G

=

gaasivoo nimiväärtus liitrites sekundi kohta (l/s)

V

=

mootori silindrimaht liitrites (l)

n

=

mootori pöörlemissagedus, pöörete arv minutis (min -1)

| 4.2 | Kui nimivoo väärtus ei vasta käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud väärtustele, siis saadakse kohaldatav piirnorm lineaarse interpolatsiooni teel. |
| --- | --- |

4.2

Kui nimivoo väärtus ei vasta käesoleva eeskirja 7. lisas esitatud väärtustele, siis saadakse kohaldatav piirnorm lineaarse interpolatsiooni teel.

---

(1)  Katse võib läbi viia kliimaseadmega ruumides, kus atmosfääritingimused on reguleeritavad.

---

5. LISA

VABA KIIRENDUSE KATSE

1.   KATSETINGIMUSED

| 1.1 | Katse tehakse mootoril, mis on paigaldatud katsestendile või sõidukile. |
| --- | --- |

1.1

Katse tehakse mootoril, mis on paigaldatud katsestendile või sõidukile.

| 1.1.1. | Mootori katsetamisel katsestendil tehakse katse võimalikult kiiresti pärast suitsususe mõõtmist püsikiirusel täiskoormuse juures. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja nimetatud normaaltemperatuurile. |
| --- | --- |

1.1.1.

Mootori katsetamisel katsestendil tehakse katse võimalikult kiiresti pärast suitsususe mõõtmist püsikiirusel täiskoormuse juures. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja nimetatud normaaltemperatuurile.

| 1.1.2 | Seisval sõidukil katsetamise korral viiakse mootor katse eel teesõidu abil või dünaamilise katsega tavalisse tööseisundisse. Katse tuleb teha võimalikult kiiresti pärast sellist soojendust. |
| --- | --- |

1.1.2

Seisval sõidukil katsetamise korral viiakse mootor katse eel teesõidu abil või dünaamilise katsega tavalisse tööseisundisse. Katse tuleb teha võimalikult kiiresti pärast sellist soojendust.

| 1.2 | Põlemiskamber ei tohi olla pika seisuaja tõttu jahtunud ega määrdunud. |
| --- | --- |

1.2

Põlemiskamber ei tohi olla pika seisuaja tõttu jahtunud ega määrdunud.

| 1.3 | Kohaldada tuleb 4. lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 ettenähtud katsetingimusi. |
| --- | --- |

1.3

Kohaldada tuleb 4. lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 ettenähtud katsetingimusi.

| 1.4 | Proovivõtu- ja mõõteseadmete suhtes kohaldatakse 4. lisa punktis 3.4 ettenähtud tingimusi. |
| --- | --- |

1.4

Proovivõtu- ja mõõteseadmete suhtes kohaldatakse 4. lisa punktis 3.4 ettenähtud tingimusi.

2.   KATSE METOODIKA

| 2.1 | Vaba kiirenduse katsel tuleb nähtavaid saasteaineid mõõta siis, kui mootori pöörlemissagedus ja võimsus on maksimaalsed. |
| --- | --- |

2.1

Vaba kiirenduse katsel tuleb nähtavaid saasteaineid mõõta siis, kui mootori pöörlemissagedus ja võimsus on maksimaalsed.

| 2.2 | Tootja soovil võib käesoleva eeskirja I osa punktis 6.3.4 lubatud muudatustega mootoritüübi pöörlemissageduse ja võimsuse vahemiku katmiseks teostada mootori mõõtmised ka viie muu vähendatud pöörlemissageduse/võimsuse kombinatsiooni maatriksiga. Sellisel juhul mõõdetakse püsiseisundis mootori nähtavate saasteainete heidet mootori teistes pöörlemissageduspunktides meetodil, mida kirjeldatakse käesoleva eeskirja 4. lisas, et võimaldada vaba kiirenduse katse neeldumisteguri parandamist vastavalt käesoleva lisa punktile 3. Need väärtused märgitakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud tabelisse 2.
  Allpool esitatud diagramm näitab kuut võimalikku maatriksi mõõtmispunkti ning võimsuse ja pöörlemissageduse vahemikku igas punktis. | maksimaalse pöörlemissageduse % | maksimaalse pöördemomendi % sellel sagedusel |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 | 100 |
| 2 | 90 | 100 |
| 3 | 100 | 90 |
| 4 | 90 | 90 |
| 5 | 100 | 80 |
| 6 | 90 | 80 |

2.2

Tootja soovil võib käesoleva eeskirja I osa punktis 6.3.4 lubatud muudatustega mootoritüübi pöörlemissageduse ja võimsuse vahemiku katmiseks teostada mootori mõõtmised ka viie muu vähendatud pöörlemissageduse/võimsuse kombinatsiooni maatriksiga. Sellisel juhul mõõdetakse püsiseisundis mootori nähtavate saasteainete heidet mootori teistes pöörlemissageduspunktides meetodil, mida kirjeldatakse käesoleva eeskirja 4. lisas, et võimaldada vaba kiirenduse katse neeldumisteguri parandamist vastavalt käesoleva lisa punktile 3. Need väärtused märgitakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud tabelisse 2.

Allpool esitatud diagramm näitab kuut võimalikku maatriksi mõõtmispunkti ning võimsuse ja pöörlemissageduse vahemikku igas punktis.

Image

maksimaalse pöörlemissageduse %

maksimaalse pöördemomendi % sellel sagedusel

1

100

100

2

90

100

3

100

90

4

90

90

5

100

80

6

90

80

Iga mõõtmispunkti piirkond jääb sellest punktist vasakule ja allapoole ning on iga sellesse piirkonda jääva mootori mõõtmispunkt. Näiteks kehtib mõõtmispunkt “A”, mis asub 90 % täiskoormuse joonel ja 100 % pöörlemissagedusel selliste võimsuste/pöörlemissageduste puhul, mis diagrammil on piiritletud punktidega ABCD.

| 2.3 | Stendikatse puhul lahutatakse mootor pidurist, mis asendatakse vabakäigul pöörlevate osadega või osadega, mis pöörlevad nendele võimalikult täpselt vastava inertsi jõul (vaata käesoleva eeskirja 1. lisa punkti 7.3). |
| --- | --- |

2.3

Stendikatse puhul lahutatakse mootor pidurist, mis asendatakse vabakäigul pöörlevate osadega või osadega, mis pöörlevad nendele võimalikult täpselt vastava inertsi jõul (vaata käesoleva eeskirja 1. lisa punkti 7.3).

| 2.4 | Sõidukil katsetamise korral tuleb käiguvahetussüsteem seada neutraalsesse asendisse ning mootori käik sisse lülitada. |
| --- | --- |

2.4

Sõidukil katsetamise korral tuleb käiguvahetussüsteem seada neutraalsesse asendisse ning mootori käik sisse lülitada.

| 2.5 | Mootori tühikäigul tuleb kiirust kiiresti, kuid ettevaatlikult muuta, et sissepritsepump saavutaks maksimaalse jõudluse. Seda asendit tuleb säilitada mootori suurima kiiruseni ja pöörlemissageduse regulaatori töölerakendumiseni. Niipea kui kõnealune kiirus on saavutatud, tuleb kiirendusseadis vabastada, kuni mootor jõuab taas tühikäigukiiruseni ning suitsususe mõõtur sellele vastavate näitudeni. |
| --- | --- |

2.5

Mootori tühikäigul tuleb kiirust kiiresti, kuid ettevaatlikult muuta, et sissepritsepump saavutaks maksimaalse jõudluse. Seda asendit tuleb säilitada mootori suurima kiiruseni ja pöörlemissageduse regulaatori töölerakendumiseni. Niipea kui kõnealune kiirus on saavutatud, tuleb kiirendusseadis vabastada, kuni mootor jõuab taas tühikäigukiiruseni ning suitsususe mõõtur sellele vastavate näitudeni.

| 2.6 | Punktis 2.5 kirjeldatud toimingut tuleb heitgaasisüsteemi puhastamiseks ja seadmete vajalikuks seadistamiseks vähemalt kuus korda korrata. Iga järgneva kiirenduse ajal registreeritakse suitsususe maksimaalsed väärtused kuni püsivate väärtuste saamiseni. Mootori igale kiirendusele järgneva tühikäigu ajal saadud väärtused jäetakse arvesse võtmata. Väärtused loetakse stabiilseks, kui neli järjestikust näitu asub ribal laiusega 0,25 m-1 ega ole kahanevas järjekorras. Registreeritav neeldumistegur XM on kõnealuse nelja väärtuse aritmeetiline keskmine. |
| --- | --- |

2.6

Punktis 2.5 kirjeldatud toimingut tuleb heitgaasisüsteemi puhastamiseks ja seadmete vajalikuks seadistamiseks vähemalt kuus korda korrata. Iga järgneva kiirenduse ajal registreeritakse suitsususe maksimaalsed väärtused kuni püsivate väärtuste saamiseni. Mootori igale kiirendusele järgneva tühikäigu ajal saadud väärtused jäetakse arvesse võtmata. Väärtused loetakse stabiilseks, kui neli järjestikust näitu asub ribal laiusega 0,25 m-1 ega ole kahanevas järjekorras. Registreeritav neeldumistegur XM on kõnealuse nelja väärtuse aritmeetiline keskmine.

| 2.7 | Heitgaasidel töötava ülelaaduriga varustatud mootorite puhul kehtivad vajaduse korral järgmised nõuded: |
| --- | --- |

2.7

Heitgaasidel töötava ülelaaduriga varustatud mootorite puhul kehtivad vajaduse korral järgmised nõuded:

| 2.7.1 | Mootoriga ühendatud või selle poolt mehaaniliselt käitatava ja soovi korral väljalülitatava ülelaaduriga mootorite puhul tehakse kaks täielikku, eelkiirendustega mõõtmistsüklit, kusjuures ühel juhul peab ülelaadur olema sisse, teisel juhul välja lülitatud. Mõõtmistulemusena registreeritakse neist kahest väärtusest suurem. |
| --- | --- |

2.7.1

Mootoriga ühendatud või selle poolt mehaaniliselt käitatava ja soovi korral väljalülitatava ülelaaduriga mootorite puhul tehakse kaks täielikku, eelkiirendustega mõõtmistsüklit, kusjuures ühel juhul peab ülelaadur olema sisse, teisel juhul välja lülitatud. Mõõtmistulemusena registreeritakse neist kahest väärtusest suurem.

| 2.7.2 | Kui mootoril on mitu väljalaskeava, peavad need katse läbiviimisel olema ühendatud seadmesse, kus on tagatud gaaside segunemine ja mis lõpeb ühe avaga. Vaba kiirenduse katsed võib aga teha kõigi selliste avadega. Sel juhul peab neeldumisteguri korrigeerimise arvutamiseks kasutatav väärtus olema kõigi selliste avade juures mõõdetud väärtuste aritmeetiline keskmine ning katset peetakse kehtivaks, kui mõõdetud piirnormid ei erine enam kui 0,15 m-1. |
| --- | --- |

2.7.2

Kui mootoril on mitu väljalaskeava, peavad need katse läbiviimisel olema ühendatud seadmesse, kus on tagatud gaaside segunemine ja mis lõpeb ühe avaga. Vaba kiirenduse katsed võib aga teha kõigi selliste avadega. Sel juhul peab neeldumisteguri korrigeerimise arvutamiseks kasutatav väärtus olema kõigi selliste avade juures mõõdetud väärtuste aritmeetiline keskmine ning katset peetakse kehtivaks, kui mõõdetud piirnormid ei erine enam kui 0,15 m-1.

3.   KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI VÄÄRTUSE MÄÄRAMINE

Kohaldatav, kui neeldumistegur püsikiirusel määratakse sama mootori teisendtootel.

3.1   Märkus

| XM | = | käesoleva lisa punktis 2.4 kirjeldatud viisil määratud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel |
| --- | --- | --- |
| XL | = | korrigeeritud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel |
| SM | = | püsikiirusel mõõdetud neeldumisteguri väärtus (4. lisa punkt 2.1), mis on kõige lähem sama nimivoo vastavale piirnormile |
| SL | = | 4. lisa punktis 4.2 nõutud neeldumisteguri väärtus nimivoo puhul, mis vastab mõõtmispunktile, kus saadi väärtus SM. |

XM

=

käesoleva lisa punktis 2.4 kirjeldatud viisil määratud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel

XL

=

korrigeeritud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel

SM

=

püsikiirusel mõõdetud neeldumisteguri väärtus (4. lisa punkt 2.1), mis on kõige lähem sama nimivoo vastavale piirnormile

SL

=

4. lisa punktis 4.2 nõutud neeldumisteguri väärtus nimivoo puhul, mis vastab mõõtmispunktile, kus saadi väärtus SM.

| 3.2 | m-1 väärtustena väljendatud neeldumistegurite puhul loetakse parandatud väärtuseks XL järgmisest kahest väärtusest väiksem: |
| --- | --- |

3.2

m-1 väärtustena väljendatud neeldumistegurite puhul loetakse parandatud väärtuseks XL järgmisest kahest väärtusest väiksem:

Formula

---

6. LISA

TÜÜBIKATSETUSTEKS JA TOODETE VASTAVUSE KONTROLLIMISEKS ETTENÄHTUD ETALONKÜTUSE SPETSIFIKATSIOON

| Omadus | Piirnormid ja ühikud | ASTM meetod (1) |
| --- | --- | --- |
| Tihedus 15 oC juures | min 0,835 kg/l | D 1298 |
| maks 0,845 kg/1 | |
| Tsetaanarv | min 51 | D 976 |
| maks 57 | |
| | | D 86 |
| 50 % mahupunkt | min 245 oC | |
| 90 % mahupunkt | min 320 oC | |
| maks 340 | |
| Keemise lõpp-punkt | maks 370 oC | |
| Viskoossus 40 oC juures | min 2,5 mm2/s | D 445 |
| maks 3,5 mm2/s | |
| Väävlisisaldus | min 0,20 % massist | D 1266, D 2622, või D 2785 |
| maks 0,50 | |
| Leekpunkt | min 55 oC | D 93 |
| Külmfiltri kinnituspunkt | maks –5 oC | CEN Draft Pr EN116 või IP309 |
| Koksiarv Conradsoni järgi | maks 0,20 % massist | D 189 |
| 10 % DR | | |
| Tuhasus | maks 0,01 % massist | D 482 |
| Veesisaldus | maks 0,05 % massist | D 95 või D 1744 |
| Vaskplaadi korrosioonikatse 100 oC | maks 1 | D 130 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | maks 0,20 mg KOH/g | D 974 |

Omadus

Piirnormid ja ühikud

ASTM meetod (1)

Tihedus 15 oC juures

min 0,835 kg/l

D 1298

maks 0,845 kg/1

Tsetaanarv

min 51

D 976

maks 57

D 86

50 % mahupunkt

min 245 oC

90 % mahupunkt

min 320 oC

maks 340

Keemise lõpp-punkt

maks 370 oC

Viskoossus 40 oC juures

min 2,5 mm2/s

D 445

maks 3,5 mm2/s

Väävlisisaldus

min 0,20 % massist

D 1266, D 2622, või D 2785

maks 0,50

Leekpunkt

min 55 oC

D 93

Külmfiltri kinnituspunkt

maks –5 oC

CEN Draft Pr EN116 või IP309

Koksiarv Conradsoni järgi

maks 0,20 % massist

D 189

10 % DR

Tuhasus

maks 0,01 % massist

D 482

Veesisaldus

maks 0,05 % massist

D 95 või D 1744

Vaskplaadi korrosioonikatse 100 oC

maks 1

D 130

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

maks 0,20 mg KOH/g

D 974

Märkus 1: Samaväärsetele ISO meetoditele viidatakse niipea, kui need avaldatakse kõigi eespool loetletud omaduste kohta.

Märkus 2: Esitatud arvud tähistavad aurustumise üldkoguseid (% taastatud + % kadu).

Märkus 3: See kütus peaks põhinema ainult süsivesinike otsedestillatsiooni ja krakitud destillatsiooni komponentidel; desulfureerimine on lubatud. See ei tohi sisaldada metallilisandeid.

Märkus 4: Spetsifikatsioonis antud väärtused on “tegelikud väärtused”. Nende piirnormide kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ASTM D 3244 “Defining a Basis for Petroleum product Quality Disputes” sisalduvaid tingimusi ning maksimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvesse võetud 2R minimaalset erinevust üle nulli; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korduvteostatavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui osutub vajalikuks selgitada kütuse vastavust spetsifikatsiooni nõuetele, tuleks rakendada ASTM D 3244 tingimusi.

Märkus 5: Mootori või sõiduki soojusliku kasuteguri arvutamiseks saab kütuse kütteväärtuse järgmisest valemist: konkreetne energia (kütteväärtus) (neto)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 d2 + 3,170 d)

(1 – (x + y + s)) + 9,420 s – 2,499 x, kus:

d on tihedus temperatuuril 15 °C

x on veemassi suhtarv (protsent jagatud 100ga)

y on tuhamassi suhtarv (protsent jagatud 100ga)

s on väävlimassi suhtarv (protsent jagatud 100ga).

---

(1)  Lühend ühingu nimest: American Society for Testing and Materials, 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, Ameerika Ühendriigid.

---

7. LISA

PÜSIKIIRUSKATSEL KOHALDATAVAD PIIRNORMID

| Nimivoog G
  liitrit/sekundis | Neeldumistegur k
  m-1

  m-2 |
| --- | --- |
| 42 | 2,26 |
| 45 | 2,19 |
| 50 | 2,08 |
| 55 | 1,985 |
| 60 | 1,90 |
| 65 | 1,84 |
| 70 | 1,775 |
| 75 | 1,72 |
| 80 | 1,665 |
| 85 | 1,62 |
| 90 | 1,575 |
| 95 | 1,535 |
| 100 | 1,495 |
| 105 | 1,465 |
| 110 | 1,425 |
| 115 | 1,395 |
| 120 | 1,37 |
| 125 | 1,345 |
| 130 | 1,32 |
| 135 | 1,30 |
| 140 | 1,27 |
| 145 | 1,25 |
| 150 | 1,225 |
| 155 | 1,205 |
| 160 | 1,19 |
| 165 | 1,17 |
| 170 | 1,155 |
| 175 | 1,14 |
| 180 | 1,125 |
| 185 | 1,11 |
| 190 | 1,095 |
| 195 | 1,08 |
| 200 | 1,065 |

Nimivoog G

liitrit/sekundis

Neeldumistegur k

m-1

m-2

42

2,26

45

2,19

50

2,08

55

1,985

60

1,90

65

1,84

70

1,775

75

1,72

80

1,665

85

1,62

90

1,575

95

1,535

100

1,495

105

1,465

110

1,425

115

1,395

120

1,37

125

1,345

130

1,32

135

1,30

140

1,27

145

1,25

150

1,225

155

1,205

160

1,19

165

1,17

170

1,155

175

1,14

180

1,125

185

1,11

190

1,095

195

1,08

200

1,065

Märkus: Kuigi tabelis esitatud väärtused on ümardatud täpsuseni 0,01 või 0,005, ei tähenda see, et mõõtmised tuleb teha sellise täpsusastmega.

---

8. LISA

SUITSUSUSE MÕÕTURITE KARAKTERISTIKUD

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevas lisas määratletakse käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsetes kasutatavatele suitsususe mõõturitele esitatavad nõuded.

2.   SUITSUSUSE MÕÕTURITE PÕHINÕUDED

| 2.1 | Mõõdetav gaas peab olema suletud mati sisepinnaga kambrisse. |
| --- | --- |

2.1

Mõõdetav gaas peab olema suletud mati sisepinnaga kambrisse.

| 2.2 | Heitgaasi läbiva valguse teekonna tegeliku pikkuse määramisel tuleb arvestada valgusallika ja fotoelemendi kaitseseadmete võimalikku mõju. Valguse teekonna tegelik pikkus peab olema seadmele märgitud. |
| --- | --- |

2.2

Heitgaasi läbiva valguse teekonna tegeliku pikkuse määramisel tuleb arvestada valgusallika ja fotoelemendi kaitseseadmete võimalikku mõju. Valguse teekonna tegelik pikkus peab olema seadmele märgitud.

| 2.3 | Suitsususe mõõturi näidikul peab olema kaks skaalat, millest üks on valguse neeldumise absoluutühikutes 0st kuni ∞ni (m-1) ning teine lineaarne 0–100; mõlemal skaalal peavad väärtused ulatuma täisvalgusvoo juures nullist kuni täieliku varjutatuse lõppväärtuseni. |
| --- | --- |

2.3

Suitsususe mõõturi näidikul peab olema kaks skaalat, millest üks on valguse neeldumise absoluutühikutes 0st kuni ∞ni (m-1) ning teine lineaarne 0–100; mõlemal skaalal peavad väärtused ulatuma täisvalgusvoo juures nullist kuni täieliku varjutatuse lõppväärtuseni.

3.   KONSTRUKTSIOONINÕUDED

3.1   Üldosa

Projektlahendus peab tagama, et heitgaas, mis täidab mootori töötamisel püsikiirusel suitsukambri, oleks ühtlase suitsususega.

3.2   Suitsukamber ja suitsususe mõõturi kest

| 3.2.1 | Sisemistest peegeldustest või hajumisefektist tekkiva juhusliku valguse tagasipeegeldust fotoelemendil tuleb vähendada miinimumini (näiteks sisepindade matistamisega ja nõuetekohase üldskeemi abil). |
| --- | --- |

3.2.1

Sisemistest peegeldustest või hajumisefektist tekkiva juhusliku valguse tagasipeegeldust fotoelemendil tuleb vähendada miinimumini (näiteks sisepindade matistamisega ja nõuetekohase üldskeemi abil).

| 3.2.2 | Optilised karakteristikud peavad tagama, et hajumise ja peegeldumise ühine mõju ei ületaks ühte ühikut lineaarskaalal, kui suitsukamber on täidetud suitsuga, mille neeldumistegur on ligikaudu 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.2.2

Optilised karakteristikud peavad tagama, et hajumise ja peegeldumise ühine mõju ei ületaks ühte ühikut lineaarskaalal, kui suitsukamber on täidetud suitsuga, mille neeldumistegur on ligikaudu 1,7 m-1.

3.3   Valgusallikas

Valgusallikas peab olema hõõglamp värvustemperatuuril 2 800–3 250 K või roheline valgusdiood (LED) spektritipuga 550–570 nm.

Valgusallikat tuleb tahmumise eest kaitsta vahendite abil, mis ei mõjuta tootjate poolt ettenähtud optilise tee pikkust.

3.4   Vastuvõtja

| 3.4.1 | Vastuvõtja koosneb inimsilma valgustundlikkusele sarnaneva spektraalkõveraga fotoelemendist (maksimaalne tundlikkus vahemikus 550/570 nm; vähem kui 4 % kõnealusest maksimaalsest tundlikkusest alla 430 nm ja üle 680 nm). |
| --- | --- |

3.4.1

Vastuvõtja koosneb inimsilma valgustundlikkusele sarnaneva spektraalkõveraga fotoelemendist (maksimaalne tundlikkus vahemikus 550/570 nm; vähem kui 4 % kõnealusest maksimaalsest tundlikkusest alla 430 nm ja üle 680 nm).

| 3.4.2 | Vooluahela (sealhulgas näidiku) ehitus peab tagama, et fotoelemendi väljundvool on fotoelemendi kogu töötemperatuuride vahemikus vastuvõetud valgustugevuse lineaarfunktsioon. |
| --- | --- |

3.4.2

Vooluahela (sealhulgas näidiku) ehitus peab tagama, et fotoelemendi väljundvool on fotoelemendi kogu töötemperatuuride vahemikus vastuvõetud valgustugevuse lineaarfunktsioon.

3.5   Mõõteskaalad

| 3.5.1 | Valguse neeldumistegur k arvutatakse valemiga Ø = Øo e-kL, kus L on mõõdetavat heitgaasi läbiva valguse teekonna tegelik pikkus, Øo on langev valgusvoog ning Ø on väljuv valgusvoog. Kui suitsususe mõõtur on sellist tüüpi, mille geomeetria põhjal ei ole valguse teekonna tegelikku pikkust võimalik vahetult määrata, siis määratakse tegelik pikkus L:
  käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud viisil või
  võrdluse teel muud tüüpi suitsususe mõõturiga, mille valguse teekonna tegelik pikkus on teada. |
| --- | --- |

3.5.1

Valguse neeldumistegur k arvutatakse valemiga Ø = Øo e-kL, kus L on mõõdetavat heitgaasi läbiva valguse teekonna tegelik pikkus, Øo on langev valgusvoog ning Ø on väljuv valgusvoog. Kui suitsususe mõõtur on sellist tüüpi, mille geomeetria põhjal ei ole valguse teekonna tegelikku pikkust võimalik vahetult määrata, siis määratakse tegelik pikkus L:

käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud viisil või

võrdluse teel muud tüüpi suitsususe mõõturiga, mille valguse teekonna tegelik pikkus on teada.

| 3.5.2 | Lineaarskaala 0–100 ja valguse neeldumisteguri k vaheline seos arvutatakse valemist:



  kus N on lineaarskaala näit ning k on neeldumisteguri vastav väärtus. |
| --- | --- |

3.5.2

Lineaarskaala 0–100 ja valguse neeldumisteguri k vaheline seos arvutatakse valemist:

Formula

kus N on lineaarskaala näit ning k on neeldumisteguri vastav väärtus.

| 3.5.3 | Suitsususe mõõturi näidik peab võimaldama 1,7 m -1 neeldumistegurit mõõta täpsusega 0,025 m-1. |
| --- | --- |

3.5.3

Suitsususe mõõturi näidik peab võimaldama 1,7 m -1 neeldumistegurit mõõta täpsusega 0,025 m-1.

3.6   Mõõteseadmete seadistamine ja kalibreerimine

| 3.6.1 | Fotoelemendi vooluahel ja näidik peavad olema sellisel viisil reguleeritavad, et oleks võimalik seada osuti nullasendisse, kui valgusvoog läbib puhta õhuga täidetud suitsukambri või täpselt samasuguste omadustega kambri. |
| --- | --- |

3.6.1

Fotoelemendi vooluahel ja näidik peavad olema sellisel viisil reguleeritavad, et oleks võimalik seada osuti nullasendisse, kui valgusvoog läbib puhta õhuga täidetud suitsukambri või täpselt samasuguste omadustega kambri.

| 3.6.2 | Väljalülitatud lambi ja elektrilise mõõteahela avatuse või lühistatuse korral peab neeldumisteguri skaala näit olema ∞ juures ning jääma ∞ juurde ka mõõteahela taasühendamisel. |
| --- | --- |

3.6.2

Väljalülitatud lambi ja elektrilise mõõteahela avatuse või lühistatuse korral peab neeldumisteguri skaala näit olema ∞ juures ning jääma ∞ juurde ka mõõteahela taasühendamisel.

| 3.6.3 | Vahekontrollimiseks tuleb asetada suitsukambrisse ekraan, mis kujutab gaasi, mille punktis 3.5.1 kirjeldatud viisil mõõdetud valguse neeldumistegur k on teada ja jääb vahemikku 1,6 m–1 — 1,8 m-1. k väärtus peab olema teada 0,025 m-1 täpsusega.
  Kontrollimisel tehakse kindlaks, et valgusallika ja fotoelemendi vahele asetatud ekraani puhul ei ole kõnealuse väärtuse erinevus üle 0,05 m-1, võrreldes näiduga suitsususe mõõturi näidikul. |
| --- | --- |

3.6.3

Vahekontrollimiseks tuleb asetada suitsukambrisse ekraan, mis kujutab gaasi, mille punktis 3.5.1 kirjeldatud viisil mõõdetud valguse neeldumistegur k on teada ja jääb vahemikku 1,6 m–1 — 1,8 m-1. k väärtus peab olema teada 0,025 m-1 täpsusega.

Kontrollimisel tehakse kindlaks, et valgusallika ja fotoelemendi vahele asetatud ekraani puhul ei ole kõnealuse väärtuse erinevus üle 0,05 m-1, võrreldes näiduga suitsususe mõõturi näidikul.

3.7   Suitsususe mõõturi reageerimine

| 3.7.1 | Elektrilise mõõteahela reageerimisaeg, s.t aeg, mis fotoelementi täielikult varjava ekraani paigaldamisel kulub näiduseadise osuti jõudmiseks 90 %ni täieliku neeldumise lõppväärtusest skaalal, peab olema 0,9 — 1,1 sekundit. |
| --- | --- |

3.7.1

Elektrilise mõõteahela reageerimisaeg, s.t aeg, mis fotoelementi täielikult varjava ekraani paigaldamisel kulub näiduseadise osuti jõudmiseks 90 %ni täieliku neeldumise lõppväärtusest skaalal, peab olema 0,9 — 1,1 sekundit.

| 3.7.2 | Elektrilise mõõteahela summutamine peab tagama, et esialgne kõrvalekalle lõplikust püsinäidust pärast sisendi iga hetkelist kõikumist (näiteks kalibreerimisekraan) ei ületa 4 % lineaarskaala ühikutes väljendatud näidust. |
| --- | --- |

3.7.2

Elektrilise mõõteahela summutamine peab tagama, et esialgne kõrvalekalle lõplikust püsinäidust pärast sisendi iga hetkelist kõikumist (näiteks kalibreerimisekraan) ei ületa 4 % lineaarskaala ühikutes väljendatud näidust.

| 3.7.3 | Suitsususe mõõturi füüsikalistest omadustest tingitud reageerimisaeg on ajavahemik gaasi mõõteseadmesse sisenemise alguse ja suitsukambri täieliku täitumise vahel. See ei tohi ületada 0,4 sekundit. |
| --- | --- |

3.7.3

Suitsususe mõõturi füüsikalistest omadustest tingitud reageerimisaeg on ajavahemik gaasi mõõteseadmesse sisenemise alguse ja suitsukambri täieliku täitumise vahel. See ei tohi ületada 0,4 sekundit.

| 3.7.4 | Kõnealused tingimused kehtivad ainult nende mõõturite suhtes, mida kasutatakse suitsususe mõõtmiseks vabal kiirendusel. |
| --- | --- |

3.7.4

Kõnealused tingimused kehtivad ainult nende mõõturite suhtes, mida kasutatakse suitsususe mõõtmiseks vabal kiirendusel.

3.8   Mõõdetava heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhk

| 3.8.1 | Suitsukambris oleva heitgaasi rõhk ei tohi erineda atmosfäärirõhust rohkem kui 75 mm (veesammas). |
| --- | --- |

3.8.1

Suitsukambris oleva heitgaasi rõhk ei tohi erineda atmosfäärirõhust rohkem kui 75 mm (veesammas).

| 3.8.2 | Muutused mõõdetava heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhus ei tohi esile kutsuda neeldumisteguri muutumist rohkem kui 0,05 m-1 võrra, kui heitgaasi neeldumistegur on 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.8.2

Muutused mõõdetava heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhus ei tohi esile kutsuda neeldumisteguri muutumist rohkem kui 0,05 m-1 võrra, kui heitgaasi neeldumistegur on 1,7 m-1.

| 3.8.3 | Suitsususe mõõtur peab olema varustatud vajalike seadmetega suitsukambris oleva rõhu mõõtmiseks. |
| --- | --- |

3.8.3

Suitsususe mõõtur peab olema varustatud vajalike seadmetega suitsukambris oleva rõhu mõõtmiseks.

| 3.8.4 | Suitsukambris oleva heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhu erinevuste piirnormid esitab mõõteseadmete tootja. |
| --- | --- |

3.8.4

Suitsukambris oleva heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhu erinevuste piirnormid esitab mõõteseadmete tootja.

3.9   Mõõdetava heitgaasi temperatuur

| 3.9.1 | Igas suitsukambri punktis peab heitgaasi temperatuur selle mõõtmishetkel jääma temperatuuri 70 °C ning suitsususe mõõturi tootja poolt ettenähtud maksimaalse temperatuuri vahele, nii et näidud ei erine enam kui 0,1 m-1, kui kamber on täidetud heitgaasiga, mille neeldumistegur on 1,7 m-1. |
| --- | --- |

3.9.1

Igas suitsukambri punktis peab heitgaasi temperatuur selle mõõtmishetkel jääma temperatuuri 70 °C ning suitsususe mõõturi tootja poolt ettenähtud maksimaalse temperatuuri vahele, nii et näidud ei erine enam kui 0,1 m-1, kui kamber on täidetud heitgaasiga, mille neeldumistegur on 1,7 m-1.

| 3.9.2 | Suitsususe mõõtur peab olema varustatud suitsukambri temperatuuri mõõtmiseks vajalike seadmetega. |
| --- | --- |

3.9.2

Suitsususe mõõtur peab olema varustatud suitsukambri temperatuuri mõõtmiseks vajalike seadmetega.

4.   SUITSUSUSE MÕÕTURI TEGELIK PIKKUS L

4.1   Üldosa

| 4.1.1 | Teatavat tüüpi suitsususe mõõturites ei ole heitgaas valgusallika ja fotoelemendi või valgusallikat ja fotoelementi kaitsvate läbipaistvate osade vahel püsiva suitsususega. Sellisel juhul võrdub tegelik pikkus L ühesuguse suitsususega gaasisamba pikkusega, mis tekitab samasuguse valguse neeldumise nagu heitgaasi tavapärasel sisenemisel suitsususe mõõturisse. |
| --- | --- |

4.1.1

Teatavat tüüpi suitsususe mõõturites ei ole heitgaas valgusallika ja fotoelemendi või valgusallikat ja fotoelementi kaitsvate läbipaistvate osade vahel püsiva suitsususega. Sellisel juhul võrdub tegelik pikkus L ühesuguse suitsususega gaasisamba pikkusega, mis tekitab samasuguse valguse neeldumise nagu heitgaasi tavapärasel sisenemisel suitsususe mõõturisse.

| 4.1.2 | Valguse teekonna tegelik pikkus L saadakse tavapäraselt töötava suitsususe mõõturi näidu N võrdlemisel näiduga No, mis saadakse sellisel viisil muudetud suitsususe mõõturiga, milles katsegaas täidab täpselt määratud pikkuse Lo. |
| --- | --- |

4.1.2

Valguse teekonna tegelik pikkus L saadakse tavapäraselt töötava suitsususe mõõturi näidu N võrdlemisel näiduga No, mis saadakse sellisel viisil muudetud suitsususe mõõturiga, milles katsegaas täidab täpselt määratud pikkuse Lo.

| 4.1.3 | Nullpunkti nihete paranduste kindlaksmääramiseks on vaja võrrelda üksteisele kiiresti järgnevaid näite. |
| --- | --- |

4.1.3

Nullpunkti nihete paranduste kindlaksmääramiseks on vaja võrrelda üksteisele kiiresti järgnevaid näite.

4.2   L määramise meetod

| 4.2.1 | Katses kasutatav gaas peab olema püsiva suitsususega heitgaas või valgust neelav gaas, mille gravimeetriline tihedus vastab ligikaudu heitgaasi gravimeetrilisele tihedusele. |
| --- | --- |

4.2.1

Katses kasutatav gaas peab olema püsiva suitsususega heitgaas või valgust neelav gaas, mille gravimeetriline tihedus vastab ligikaudu heitgaasi gravimeetrilisele tihedusele.

| 4.2.2 | Suitsususe mõõturi puhul, mis on katsegaasidega ühtlaselt täidetav ning mille otsmised tasandid moodustavad valguse teekonnaga täisnurga, peab pikkuse Lo sammas olema täpselt kindlaks määratud. Kõnealune pikkus Lo peab olema ligikaudu võrdne suitsususe mõõturi eeldatava tegeliku pikkusega. |
| --- | --- |

4.2.2

Suitsususe mõõturi puhul, mis on katsegaasidega ühtlaselt täidetav ning mille otsmised tasandid moodustavad valguse teekonnaga täisnurga, peab pikkuse Lo sammas olema täpselt kindlaks määratud. Kõnealune pikkus Lo peab olema ligikaudu võrdne suitsususe mõõturi eeldatava tegeliku pikkusega.

| 4.2.3 | Mõõta tuleb ka katsegaasi keskmine temperatuur suitsukambris. |
| --- | --- |

4.2.3

Mõõta tuleb ka katsegaasi keskmine temperatuur suitsukambris.

| 4.2.4 | Vajaduse korral võib võimalikult proovivõtusondi lähedal asuvas punktis ühendada proovivõtuliiniga kompaktse ehituse ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga laiendusmahuti. Paigaldada võib ka jahuti. Laiendusmahuti ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta. |
| --- | --- |

4.2.4

Vajaduse korral võib võimalikult proovivõtusondi lähedal asuvas punktis ühendada proovivõtuliiniga kompaktse ehituse ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga laiendusmahuti. Paigaldada võib ka jahuti. Laiendusmahuti ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta.

| 4.2.5 | Tegeliku pikkuse määramise katses juhitakse katsegaasi proov vaheldumisi läbi tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi ning läbi sama, kuid punkti 4.1.2 kohaselt muudetud seadme. |
| --- | --- |

4.2.5

Tegeliku pikkuse määramise katses juhitakse katsegaasi proov vaheldumisi läbi tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi ning läbi sama, kuid punkti 4.1.2 kohaselt muudetud seadme.

| 4.2.5.1 | Suitsususe mõõturi näidud registreeritakse katse ajal pidevalt salvestajaga, mille reageerimisaeg võrdub suitsususe mõõturi reageerimisajaga või on sellest lühem. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Suitsususe mõõturi näidud registreeritakse katse ajal pidevalt salvestajaga, mille reageerimisaeg võrdub suitsususe mõõturi reageerimisajaga või on sellest lühem.

| 4.2.5.2 | Tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi puhul on suitsususe näidu tähiseks lineaarskaalal N ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmise temperatuuri tähiseks T. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi puhul on suitsususe näidu tähiseks lineaarskaalal N ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmise temperatuuri tähiseks T.

| 4.2.5.3 | Sama katsegaasiga täidetud teadaoleva tegeliku pikkuse Lo puhul märgitakse suitsususe näit lineaarskaalal tähisega N0 ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmine temperatuur tähisega To. |
| --- | --- |

4.2.5.3

Sama katsegaasiga täidetud teadaoleva tegeliku pikkuse Lo puhul märgitakse suitsususe näit lineaarskaalal tähisega N0 ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmine temperatuur tähisega To.

| 4.2.6 | Tegelik pikkus arvutatakse järgmise valemi abil |
| --- | --- |

4.2.6

Tegelik pikkus arvutatakse järgmise valemi abil

Formula

| 4.2.7 | Katset korratakse vähemalt nelja katsegaasiga, kuni näidud paigutuvad võrdsete vahemaadega lineaarskaala vahemikku 20–80. |
| --- | --- |

4.2.7

Katset korratakse vähemalt nelja katsegaasiga, kuni näidud paigutuvad võrdsete vahemaadega lineaarskaala vahemikku 20–80.

| 4.2.8 | Suitsususe mõõturi tegelik pikkus “L” on kõigi heitgaasiproovide punkti 4.2.6 kohaselt saadud tegelike pikkuste aritmeetiline keskmine. |
| --- | --- |

4.2.8

Suitsususe mõõturi tegelik pikkus “L” on kõigi heitgaasiproovide punkti 4.2.6 kohaselt saadud tegelike pikkuste aritmeetiline keskmine.

---

9. LISA

SUITSUSUSE MÕÕTURI PAIGALDAMINE JA KASUTAMINE

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevas lisas määratakse kindlaks nõuded suitsususe mõõturite paigaldamiseks ja kasutamiseks käesoleva eeskirja 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsetes.

2.   SUITSUSUSE PROOVIMÕÕTUR

2.1   Paigaldamine püsikiiruskatseteks

| 2.1.1 | Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 75 mm (veesammas). |
| --- | --- |

2.1.1

Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 75 mm (veesammas).

| 2.1.2 | Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või pikendustoru teljega, kui pikendustoru on vajalik. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub peaaegu ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul, kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots proovivõtukohast ülesvoolu oleks vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääs ühenduskohast. |
| --- | --- |

2.1.2

Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või pikendustoru teljega, kui pikendustoru on vajalik. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub peaaegu ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul, kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots proovivõtukohast ülesvoolu oleks vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääs ühenduskohast.

| 2.1.3 | Rõhk väljalasketorus ja rõhulangus proovivõtuliinil peavad tagama sondiga kogutud proovi võrdväärsuse isokineetilisel proovivõtul saadud prooviga. |
| --- | --- |

2.1.3

Rõhk väljalasketorus ja rõhulangus proovivõtuliinil peavad tagama sondiga kogutud proovi võrdväärsuse isokineetilisel proovivõtul saadud prooviga.

| 2.1.4 | Vajaduse korral võib võimalikult proovivõtusondi lähedal ühendada proovivõtuliiniga kompaktse ehituse ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga laiendusmahuti. Paigaldada võib ka jahuti. Laiendusmahuti ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta. |
| --- | --- |

2.1.4

Vajaduse korral võib võimalikult proovivõtusondi lähedal ühendada proovivõtuliiniga kompaktse ehituse ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga laiendusmahuti. Paigaldada võib ka jahuti. Laiendusmahuti ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta.

| 2.1.5 | Tiibsulguri või muud gaasiproovi rõhku tõstvad vahendid võib panna väljalasketorusse proovivõtusondist vähemalt 3D kaugusele allavoolu. |
| --- | --- |

2.1.5

Tiibsulguri või muud gaasiproovi rõhku tõstvad vahendid võib panna väljalasketorusse proovivõtusondist vähemalt 3D kaugusele allavoolu.

| 2.1.6 | Ühendustorud sondi, jahutusseadise, laiendusmahuti (kui see on vajalik) ja suitsususe mõõturi vahel peavad olema võimalikult lühikesed ning vastama 8. lisa punktides 3.8 ja 3.9 kirjeldatud rõhu- ja temperatuurinõuetele. Toru peab proovivõtukohast kuni suitsususe mõõturini asetsema ülespidi, kusjuures vältida tuleb järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Kui suitsususe mõõtur ei ole varustatud möödavooluklapiga, tuleb see paigaldada ülesvoolu. |
| --- | --- |

2.1.6

Ühendustorud sondi, jahutusseadise, laiendusmahuti (kui see on vajalik) ja suitsususe mõõturi vahel peavad olema võimalikult lühikesed ning vastama 8. lisa punktides 3.8 ja 3.9 kirjeldatud rõhu- ja temperatuurinõuetele. Toru peab proovivõtukohast kuni suitsususe mõõturini asetsema ülespidi, kusjuures vältida tuleb järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Kui suitsususe mõõtur ei ole varustatud möödavooluklapiga, tuleb see paigaldada ülesvoolu.

| 2.1.7 | Katse ajal tuleb teostada kontroll veendumaks, et peetakse kinni 8. lisa punkti 3.8 rõhuga seotud nõuetest ning 8. lisa punkti 3.9 mõõtekambri temperatuuriga seotud nõuetest. |
| --- | --- |

2.1.7

Katse ajal tuleb teostada kontroll veendumaks, et peetakse kinni 8. lisa punkti 3.8 rõhuga seotud nõuetest ning 8. lisa punkti 3.9 mõõtekambri temperatuuriga seotud nõuetest.

2.2   Paigaldamine vaba kiirenduse katseteks

| 2.2.1 | Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 75 mm (veesammas). |
| --- | --- |

2.2.1

Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 75 mm (veesammas).

| 2.2.2 | Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või kui pikendustoru on vajalik, siis pikendustoru teljega. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub peaaegu ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots proovivõtukohast ülesvoolu on vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääs ühenduskohast |
| --- | --- |

2.2.2

Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või kui pikendustoru on vajalik, siis pikendustoru teljega. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub peaaegu ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots proovivõtukohast ülesvoolu on vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääs ühenduskohast

| 2.2.3 | Proovivõtusüsteem peab tagama, et katsetatava heitgaasi rõhk suitsususe mõõturi juures jääb mootori kõigil pöörlemissagedustel 8. lisa punktis 3.8.2 kindlaksmääratud piiridesse. Seda saab kontrollida gaasiproovi rõhu registreerimise teel mootori tühikäigul ja koormamata mootori maksimaalsetel pööretel. Olenevalt suitsususe mõõturi karakteristikutest saab gaasiproovi rõhku reguleerida väljalaske- või pikendustorus asuva jäiga piiraja või tiibsulguri abil.
  Kasutatud meetodist olenemata ei tohi väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ületada 75 mm (veesammas). |
| --- | --- |

2.2.3

Proovivõtusüsteem peab tagama, et katsetatava heitgaasi rõhk suitsususe mõõturi juures jääb mootori kõigil pöörlemissagedustel 8. lisa punktis 3.8.2 kindlaksmääratud piiridesse. Seda saab kontrollida gaasiproovi rõhu registreerimise teel mootori tühikäigul ja koormamata mootori maksimaalsetel pööretel. Olenevalt suitsususe mõõturi karakteristikutest saab gaasiproovi rõhku reguleerida väljalaske- või pikendustorus asuva jäiga piiraja või tiibsulguri abil.

Kasutatud meetodist olenemata ei tohi väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ületada 75 mm (veesammas).

| 2.2.4 | Ühendustorud suitsususe mõõturiga peavad olema võimalikult lühikesed. Toru peab proovivõtukohast suitsususe mõõturini asetsema ülespidi, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturi ette võib panna möödavooluklapi, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoost, kui mõõtmist ei toimu. |
| --- | --- |

2.2.4

Ühendustorud suitsususe mõõturiga peavad olema võimalikult lühikesed. Toru peab proovivõtukohast suitsususe mõõturini asetsema ülespidi, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturi ette võib panna möödavooluklapi, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoost, kui mõõtmist ei toimu.

3.   SUITSUSUSE TÄISVOO MÕÕTUR

Ainsad üldised ettevaatusabinõud, mida tuleb püsikiiruskatsetel ja vaba kiirenduse katsetel järgida, on järgmised:

| 3.1 | Ühendused väljalasketoru ja suitsususe mõõturi ühendustorude vahel ei tohi sisse lasta välisõhku. |
| --- | --- |

3.1

Ühendused väljalasketoru ja suitsususe mõõturi ühendustorude vahel ei tohi sisse lasta välisõhku.

| 3.2 | Suitsususe mõõturi ühendustorud peavad olema võimalikult lühikesed, nagu see oli ka proovivõtu suitsususe mõõturite puhul. Torusüsteem peab väljalasketorust suitsususe mõõturini asetsema suunaga ülesvoolu, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturist ülesvoolu võib panna möödavooluklapi, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoost, kui mõõtmist ei toimu. |
| --- | --- |

3.2

Suitsususe mõõturi ühendustorud peavad olema võimalikult lühikesed, nagu see oli ka proovivõtu suitsususe mõõturite puhul. Torusüsteem peab väljalasketorust suitsususe mõõturini asetsema suunaga ülesvoolu, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturist ülesvoolu võib panna möödavooluklapi, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoost, kui mõõtmist ei toimu.

| 3.3 | Suitsususe mõõturi ette võib olla vaja paigaldada ka jahutussüsteem. |
| --- | --- |

3.3

Suitsususe mõõturi ette võib olla vaja paigaldada ka jahutussüsteem.

---

10. LISA

SURVESÜÜTEMOOTORITE VÕIMSUSE MÕÕTMISE ECE-MEETOD

1.   EESMÄRK

Neid sätteid kohaldatakse täiskoormusel töötava sisepõlemismootori võimsuskõvera kujutamiseks mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

2.   REGULEERIMISALA

Seda meetodit kohaldatakse käesolevas eeskirjas ja eeskirjas nr 15 määratletud sõidukite käivitamiseks kasutatavate sisepõlemismootorite suhtes (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3).

Need mootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

| | sisepõlemis-kolbmootorid (säde- või survesüütega), välja arvatud vabakolbmootorid; |
| --- | --- |

sisepõlemis-kolbmootorid (säde- või survesüütega), välja arvatud vabakolbmootorid;

| | rootormootorid. |
| --- | --- |

rootormootorid.

Seda meetodit kohaldatakse ülelaadeta või ülelaaduriga mootorite suhtes.

3.   MÕISTED

Käesolevas lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:

kasulik võimsus — võimsus, mis saadakse katsestendil väntvõlli või samaväärse seadme otsal (1) mootori vastaval kiirusel tabelis 1 loetletud abiseadmete korral

standardvarustus — varustus, mille tootja annab mootori konkreetse rakenduse jaoks.

4.   MÕÕTMISTE TÄPSUS

4.1   Pöördemoment

± 1 %mõõdetud pöördemomendist (2).

4.2   Mootori pöörlemissagedus

± 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest.

4.3   Kütusekulu

± 1 % mõõdetud kulust.

4.4   Kütuse temperatuur

± 2 K 4,5

4.5   Õhu temperatuur

± 2 K

4.6   Õhurõhk

± 100Pa

4.7   Rõhk sisselasketorustikus (vaata märkust 1a tabeli 1 juures)

± 50 Pa

4.8   Rõhk sõiduki väljalasketorus (vaata märkust lb tabeli 1 juures)

± 200 Pa

5.   KATSE MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISEKS

5.1   Abiseadmed

5.1.1   Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimalikult samas asendis nagu ettenähtud rakenduses.

5.1.2   Eemaldatavad abiseadmed

Teatavad sõiduki abiseadmed, mis on vajalikud üksnes sõiduki käitamiseks ja mida võib paigaldada mootorile, eemaldatakse katse ajaks. Näitena on toodud järgmine mittetäielik nimekiri.

| — | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

—

pidurite õhukompressor,

| — | võimendrooli kompressor, |
| --- | --- |

—

võimendrooli kompressor,

| — | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

—

vedrustuse kompressor,

| — | kliimaseade. |
| --- | --- |

—

kliimaseade.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele.

Tabel 1

Mootori kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks tehtava katse ajaks paigaldatavad abiseadmed

| Nr | Abiseadmed | Paigaldatav kasuliku võimsuse katse ajaks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| — | Sisselasketorustik |

Nr

Abiseadmed

Paigaldatav kasuliku võimsuse katse ajaks

1

Sisselaskesüsteem

—

Sisselasketorustik

| — | Karteri õhutussüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri õhutussüsteem

Jah, standardvarustus

| — | Õhufilter |
| --- | --- |

—

Õhufilter

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Kiiruspiirik |
| --- | --- |

—

Kiiruspiirik

Jah, standardvarustus (3)

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, standardvarustus. Võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse

3

Väljalaskesüsteem

| — | Heitgaasifilter |
| --- | --- |

—

Heitgaasifilter

Jah, standardvarustus.

| — | Väljalasketorustik |
| --- | --- |

—

Väljalasketorustik

| — | Ülelaadur |
| --- | --- |

—

Ülelaadur

| — | Ühendustorud (4) |
| --- | --- |

—

Ühendustorud (4)

| — | Summuti (4) |
| --- | --- |

—

Summuti (4)

| — | Summutitoru (4) |
| --- | --- |

—

Summutitoru (4)

| — | Mootorpidur (5) |
| --- | --- |

—

Mootorpidur (5)

4

Kütusepump (6)

Jah, standardvarustus.

5

Karburaator

| — | Elektrooniline juhtimissüsteem õhukulumõõtur jne (kui on olemas) |
| --- | --- |

—

Elektrooniline juhtimissüsteem õhukulumõõtur jne (kui on olemas)

Jah, standardvarustus.

| — | Rõhuvähendi |
| --- | --- |

—

Rõhuvähendi

| — | Aurusti |
| --- | --- |

—

Aurusti

| — | Segisti |
| --- | --- |

—

Segisti

Gaasimootorite varustus

6

Sissepritseseadmed

(bensiin ja diislikütus)

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

Jah, standardvarustus.

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Pump |
| --- | --- |

—

Pump

| — | Kõrgrõhutoru |
| --- | --- |

—

Kõrgrõhutoru

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sissevooluventiil, (7) kui on olemas |
| --- | --- |

—

Õhu sissevooluventiil, (7) kui on olemas

| — | Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui on olemas) |
| --- | --- |

—

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne (kui on olemas)

| — | Regulaator/juhtimissüsteem |
| --- | --- |

—

Regulaator/juhtimissüsteem

| — | Täiskoormuse automaatpiiraja pumbalatile sõltuvalt atmosfääritingimustest |
| --- | --- |

—

Täiskoormuse automaatpiiraja pumbalatile sõltuvalt atmosfääritingimustest

7

Vedelikjahutusseadmed

| — | Kapott |
| --- | --- |

—

Kapott

| — | Kapoti õhuava |
| --- | --- |

—

Kapoti õhuava

Ei

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator (8)
   (9) |
| --- | --- |

—

Ventilaator (8)
   (9)

| — | Ventilaatorikate |
| --- | --- |

—

Ventilaatorikate

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat (10) |
| --- | --- |

—

Termostaat (10)

Jah, standardvarustus

8

Õhkjahutus

| — | Kate |
| --- | --- |

—

Kate

| — | Puhur (8)
   (9) |
| --- | --- |

—

Puhur (8)
   (9)

Jah, standardvarustus

Temperatuurimuuteseade

Jah, standardvarustus

9

Elektriseadmed

Jah, (11) standardvarustus

10

Ülelaadeseadmed

(kui on olemas)

| — | Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul |
| --- | --- |

—

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah, standardvarustus

| — | Õhu vahejahuti (12) |
| --- | --- |

—

Õhu vahejahuti (12)

| — | Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) |
| --- | --- |

—

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

| — | Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas) |
| --- | --- |

—

Jahutusvedeliku termostaat (kui on olemas)

11

Täiendav katsestendi ventilaator

Jah, vajaduse korral

12

Saastetõrjeseadmed (13)

Jah, standardvarustus

5.1.3   Survesüütemootori käivitusseadmed

Survesüütemootorite käivitamiseks kasutatavate abiseadmete puhul tuleb silmas pidada kahte järgmist juhtu:

| a) | elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab see mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid; |
| --- | --- |

a)

elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab see mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid;

| b) | mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, paigaldatakse generaator nende seadmete varustamiseks. Muul juhul see eemaldatakse. |
| --- | --- |

b)

mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised abiseadmed, paigaldatakse generaator nende seadmete varustamiseks. Muul juhul see eemaldatakse.

Mõlemal juhul on käivitamiseks vajalikku energiat tootev ja koguv süsteem paigaldatud ja see töötab koormamata seisundis.

5.2.   Seadistustingimused

Seadistustingimused kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks on näidatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadistustingimused

| 1 | Karburaatori(te) seadistus | Seadistatakse karakteristikute kohaselt, mis valmistaja on toodangule ette näinud, ja kasutatakse edasiste muudatusteta teatavas rakenduses |
| --- | --- | --- |
| 2 | Pritsepumba toitesüsteemi seadistus |
| 3 | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| 4 | Regulaatori seadistus |
| 5 | Saastetõrjeseadmed |

1

Karburaatori(te) seadistus

Seadistatakse karakteristikute kohaselt, mis valmistaja on toodangule ette näinud, ja kasutatakse edasiste muudatusteta teatavas rakenduses

2

Pritsepumba toitesüsteemi seadistus

3

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

4

Regulaatori seadistus

5

Saastetõrjeseadmed

5.3   Katsetingimused

| 5.3.1 | Kasuliku võimsuse katse seisneb sädesüütemootorite puhul töötamises maksimaalse gaasiga ja survesüütemootorite puhul töötamises kütusepritsepumba täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud tabelis 1 määratletud seadmed. |
| --- | --- |

5.3.1

Kasuliku võimsuse katse seisneb sädesüütemootorite puhul töötamises maksimaalse gaasiga ja survesüütemootorite puhul töötamises kütusepritsepumba täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud tabelis 1 määratletud seadmed.

| 5.3.2 | Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Tootja soovituste kohaselt peab mootor olema sisse sõidetud. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vaata punkti 6.2), et parandustegur oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

5.3.2

Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Tootja soovituste kohaselt peab mootor olema sisse sõidetud. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vaata punkti 6.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

| 5.3.3 | Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhupuhasti sisselaskeavast või, kui õhupuhastit ei kasutata, kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti. |
| --- | --- |

5.3.3

Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhupuhasti sisselaskeavast või, kui õhupuhastit ei kasutata, kõige rohkem 0,15 m kaugusel õhu sisselaskenukist. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Sisselaskeõhu representatiivse keskmise temperatuuri saamiseks kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti.

| 5.3.4 | Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud enam-vähem samana vähemalt ühe minuti. |
| --- | --- |

5.3.4

Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud enam-vähem samana vähemalt ühe minuti.

| 5.3.5 | Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min-l, kusjuures aluseks on nende kahe väärtuse hulgast suurem. |
| --- | --- |

5.3.5

Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min-l, kusjuures aluseks on nende kahe väärtuse hulgast suurem.

| 5.3.6 | Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse üheaegselt, kusjuures karakteristikuna läheb kirja sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse ja kütusekulu puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 %. |
| --- | --- |

5.3.6

Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse üheaegselt, kusjuures karakteristikuna läheb kirja sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse ja kütusekulu puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 %.

| 5.3.7 | Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud kõrgeimal termostaadiga juhitaval väärtusel täpsusega ± 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja näidatud kohas – 20 °K piires suurimast väärtusest, mis tootja on võrdlustingimuste puhul ette näinud. |
| --- | --- |

5.3.7

Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud kõrgeimal termostaadiga juhitaval väärtusel täpsusega ± 5 K. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja näidatud kohas – 20 °K piires suurimast väärtusest, mis tootja on võrdlustingimuste puhul ette näinud.

| 5.3.8 | Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides. |
| --- | --- |

5.3.8

Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

| 5.3.9 | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides. |
| --- | --- |

5.3.9

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

| 5.3.10 | Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks punktides 5.3.7, 5.3.8 ja 5.3.9 osutatud piirides. |
| --- | --- |

5.3.10

Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks punktides 5.3.7, 5.3.8 ja 5.3.9 osutatud piirides.

| 5.3.11 | Kütuseks on turul saadaolev kütus, mis ei sisalda suitsu vähendavaid lisandeid. Vaidluse korral on võrdluskütuseks:






  a) | diiselmootorite puhul, nagu CEC (14) on määratlenud dokumendis CEC-RF-03-A-80; |
| --- | --- | --- |

5.3.11

Kütuseks on turul saadaolev kütus, mis ei sisalda suitsu vähendavaid lisandeid. Vaidluse korral on võrdluskütuseks:

a)

diiselmootorite puhul, nagu CEC (14) on määratlenud dokumendis CEC-RF-03-A-80;

| b) | sädesüütemootorite puhul, nagu CEC on määratlenud dokumendis CEC-RF-01-A-80. |
| --- | --- |

b)

sädesüütemootorite puhul, nagu CEC on määratlenud dokumendis CEC-RF-01-A-80.

5.4   Katsekord

Mõõtmised teostatakse piisava arvu mootori pöörlemissageduste juures, et õigesti määrata täielik võimsuskõver valmistaja soovitatava väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel. Sageduste vahemik peab hõlmama pöörlemissagedust, mille juures mootor saavutab oma täisvõimsuse. Võtta tuleb vähemalt kahe stabiliseeritud näidu keskmine.

5.5   Ülesmärgitavad andmed

Ülesmärgitavad andmed on piiritletud käesoleva lisa liites.

6.   VÕIMSUSE PARANDUSTEGURID

6.1   Mõiste

Võimsuse parandustegur on tegur α, millega korrutatakse mootori mõõdetud võimsus, et määrata mootori võimsus punktis 6.2 piiritletud võrdluslikes atmosfääritingimustes.

Po = α P

kus

Po on korrigeeritud võimsus (st võimsus võrdluslikes atmosfääritingimustes);

α on parandustegur (α a või α d)

P on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus).

6.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

| 6.2.1. | Temperatuur (To): 298 K (25 °C) |
| --- | --- |

6.2.1.

Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

| 6.2.2. | Kuiva õhu rõhk (P so): 99 kPa
  Märkus: Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa. |
| --- | --- |

6.2.2.

Kuiva õhu rõhk (P so): 99 kPa

Märkus: Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

6.3.   Katse atmosfääritingimused

Katse ajal on atmosfääritingimused järgmised:

6.3.1.   Temperatuur (T)

sädesüütemootorite puhul 288 K ≤ T ≤ 308 K

diiselmootorite puhul 283 K ≤ T ≤ 313 K

6.3.2.   Rõhk (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

6.4.   Parandustegurite α a ja α d kindlaksmääramine (15)

6.4.1.   Ülelaadeta või ülelaadega sädesüütemootorid — Tegur αa:

Parandustegur αa saadakse valemi abil:

Formula

kus

Ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk;

T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida laboris tuleb täita

Selleks, et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αa olema 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.

Kui neid piire ületatakse, esitatakse korrigeeritud väärtus ja katsetingimused (temperatuur ja rõhk) katseprotokollis täpsel kujul.

6.4.2.   Diiselmootorid — tegur α d:

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

αd
  = (fa
  )
  fm

kus

fa on atmosfääritegur;

fm on asjakohasele mootoritüübile ja seadistusele omane karakteristik.

6.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnaolude (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule.

Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

| 6.4.2.1.1. | Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid |
| --- | --- |

6.4.2.1.1.

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid

Formula

| 6.4.2.1.2. | Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma

Formula

| 6.4.2.2. | Mootoritegur fm

  fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:
  fm = 0,036 qc — 1,14
  kus
  qc = q/r
  kus
  “q” on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liiter tsükkel)).
  “r” on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (ülelaadeta mootorite puhul r = 1).
  See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 40–65 mg/(liiter tsükkel).
  qc väärtuste puhul, mis on väiksemaid kui 40 mg/(liiter tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 0,3 (fm = 0,3).
  qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(liiter tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vaata joonist): |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Mootoritegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:

fm = 0,036 qc — 1,14

kus

qc = q/r

kus

“q” on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liiter tsükkel)).

“r” on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (ülelaadeta mootorite puhul r = 1).

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 40–65 mg/(liiter tsükkel).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemaid kui 40 mg/(liiter tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 0,3 (fm = 0,3).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(liiter tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vaata joonist):

Image

6.4.2.3.   Tingimused, mida laboris tuleb täita

Selleks, et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αd olema 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Kui neid piire ületatakse, esitatakse korrigeeritud väärtus ja katsetingimused (temperatuur ja rõhk) katseprotokollis täpsel kujul.

7.   KATSEPROTOKOLL

Katseprotokoll sisaldab tulemusi ja kõiki kasuliku võimsuse leidmiseks vajalikke arvutusi, mis on loetletud käesoleva lisa liites, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori karakteristikuid.

8.   MOOTORITÜÜBI MUUTMINE

Kõigist mootoritüübi muutustest käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud karakteristikute osas teatatakse pädevale asutusele. Seejärel võib asutus kas:

| 8.1 | võtta seisukoha, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei mõjuta oluliselt mootori võimsust, või siis |
| --- | --- |

8.1

võtta seisukoha, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei mõjuta oluliselt mootori võimsust, või siis

| 8.2. | nõuda mootori võimsuse uut kindlaksmääramist katsete abil, mida ta vajalikuks peab. |
| --- | --- |

8.2.

nõuda mootori võimsuse uut kindlaksmääramist katsete abil, mida ta vajalikuks peab.

9.   KASULIKU VÕIMSUSE KINDLAKSMÄÄRAMISEL LUBATUD HÄLBED

| 9.1. | Tehnilise teenistuse mõõdetud mootori kasulik võimsus võib tootja ettenähtust erineda ± 2 % võrra, kusjuures mootori pöörlemissageduse lubatud hälve on 1,5 %. |
| --- | --- |

9.1.

Tehnilise teenistuse mõõdetud mootori kasulik võimsus võib tootja ettenähtust erineda ± 2 % võrra, kusjuures mootori pöörlemissageduse lubatud hälve on 1,5 %.

| 9.2. | Mootori kasulik võimsus toodangu nõuetele vastavuse katse ajal võib tüübikatsetuse ajal mõõdetud kasulikust võimsusest erineda 5 % võrra. |
| --- | --- |

9.2.

Mootori kasulik võimsus toodangu nõuetele vastavuse katse ajal võib tüübikatsetuse ajal mõõdetud kasulikust võimsusest erineda 5 % võrra.

---

(1)  Kui võimsust mõõdetakse ainult mootoril, millele on paigaldatud käigukast, tuleb arvesse võtta ka käigukasti kasutegurit.

(2)  Pöördemomendi mõõtmise süsteem tuleb kalibreerida nii, et võetaks arvesse ka hõõrdumisest tingitud kadusid. Mõõtmise täpsus dünamomeetri vahemiku alumises osas võib moodustada ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

(3)  Täielik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

| | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;

| | kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul; |
| --- | --- |

kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;

| | kui valmistaja seda nõuab. |
| --- | --- |

kui valmistaja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mille puhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine valmistaja piiritletud rõhust puhta õhufiltri korral rohkem kui 100 Pa võrra.

(4)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

| | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele;

| | kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul; |
| --- | --- |

kahetaktiliste ja sädesüütega mootorite puhul;

| | kui valmistaja seda nõuab. |
| --- | --- |

kui valmistaja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, tingimusel et mootori väljalaskesüsteemi lõppotsa juures mõõdetud rõhk ei erine valmistaja piiritletud rõhust rohkem kui 1 000 Pa võrra. Mootori väljalaskesüsteemi lõppotsana käsitatakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud väljalaskesüsteemiosa lõpust.

(5)  Kui mootoril on mootorpidur, peab seguklapp olema täiesti avatud.

(6)  Kütuse toiterõhku võib vajaduse korral muuta, et saada teatavas mootori rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(7)  Õhu sissevooluventiil on pritsepumba pneumaatilise regulaatori juhtventiil. Regulaator või sissepritseseadmed võivad sisaldada muid seadiseid, mis võivad mõjutada sissepritsitava kütuse kogust.

(8)  Radiaator, ventilaator, ventilaatorikate, veepump ja termostaat peavad katsestendil asetsema üksteise suhtes samamoodi kui sõidukis. Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump.

Vedeliku jahutamine võib toimuda kas mootori radiaatori kaudu või välise ringluse teel, tingimusel et selle välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis. Kui see hõlmab ribakatikut, peab see olema avatud.

Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa hõlpsasti mootori külge paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori kasutatav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemissagedustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. See võimsus, mida on kohandatud punktis 6.2 määratletud standardsete atmosfääritingimuste järgi, tuleb lahutada korrigeeritud võimsusest.

(9)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral tehakse katse nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või astmeliselt töötav ventilaator või puhur töötab suurimal võimsusel.

(10)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

(11)  Generaatori vähim võimsus: generaatori võimsus piirdub võimsusega, mis on hädavajalik mootori tööks möödapääsmatute abiseadmete töötamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, tuleb kasutada heas korras akut, mis on täiesti laetud.

(12)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, aga kui valmistaja seda soovitab, võib õhuga toimivat jahutit asendada katsestendi süsteem. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemissagedustel nii, et mootoriõhu rõhu- ja temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis on võrdne sellega, mis valmistaja on ette näinud terviklikul sõidukil olevale süsteemile.

(13)  Nende hulka võivad muu hulgas kuuluda EGR (heitgaaside taasringlus) süsteem, katalüüsjärelpõleti, termoneutralisaator, lisaõhuga varustamise süsteem ja kütuse aurustumist takistav süsteem.

(14)  Euroopa määrdeainete ja mootorikütuste tõhususkatsete arendamise koordineerimisnõukogu.

(15)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus on võimalik atmosfääritingimusi reguleerida.

(16)  Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimisseadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

10. LISA

Liide

KATSE KÄIGUS SAADUD MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISTULEMUSED

Selle teabe peab esitama tootja üheaegselt eeskirja 1. lisas sätestatud identifitseerimisandmeid hõlmava lehega. Kui katse viiakse käesoleva eeskirja kohaselt läbi katsestendil, täidab selle vormi katset teostav labor.

1.   Katsetingimused

1.1.   Maksimaalsel võimsusel mõõdetud rõhud

| 1.1.1. | koguõhurõhk: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1.

koguõhurõhk: ............ Pa

| 1.1.2 | veeauru rõhk: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2

veeauru rõhk: ............ Pa

| 1.1.3 | heitgaasi rõhk: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3

heitgaasi rõhk: ............ Pa

1.2   Suurimal võimsusel mõõdetud temperatuurid

| 1.2.1 | sisselastava õhu temperatuur: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1

sisselastava õhu temperatuur: ............ K

| 1.2.2 | temperatuur mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2

temperatuur mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ............ K

| 1.2.3 | jahutusvedeliku temperatuur: |
| --- | --- |

1.2.3

jahutusvedeliku temperatuur:

| 1.2.3.1 | mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1

mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ............ K (1)

| 1.2.3.2 | õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2

õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ............ K (1)

| 1.2.4 | määrdeõli temperatuur (esitada mõõtmispunkt): ............ K |
| --- | --- |

1.2.4

määrdeõli temperatuur (esitada mõõtmispunkt): ............ K

| 1.2.5 | kütuse temperatuur: |
| --- | --- |

1.2.5

kütuse temperatuur:

| 1.2.5.1 | kütusepumba sisselaskeava juures: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1

kütusepumba sisselaskeava juures: ............ K

| 1.2.5.2 | kütusekulu mõõteseadmes: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2

kütusekulu mõõteseadmes: ............ K

1.3   Dünamomeetri karakteristikud:

| 1.3.1 | Mark: ......Mudel: ...... |
| --- | --- |

1.3.1

Mark: ......Mudel: ......

| 1.3.2 | Tüüp: |
| --- | --- |

1.3.2

Tüüp:

2.   Kütus

2.1   Vedelkütusel töötavate sädesüütemootorite puhul

| 2.1.1 | Mark: |
| --- | --- |

2.1.1

Mark:

| 2.1.2 | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.1.2

Tehnilised andmed:

| 2.1.3 | Antidetonaator-lisaaine (plii jne) |
| --- | --- |

2.1.3

Antidetonaator-lisaaine (plii jne)

| 2.1.3.1 | Tüüp: |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tüüp:

| 2.1.3.2 | Sisaldus ............ mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2

Sisaldus ............ mg/l

| 2.1.4 | Oktaaniarv RON: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktaaniarv RON: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Suhteline tihedus: ............ g/cm3 288 K juures |
| --- | --- |

2.1.4.1

Suhteline tihedus: ............ g/cm3 288 K juures

| 2.1.4.2 | Kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Kütteväärtus: ............ kJ/kg

2.2   Gaaskütusel töötavate sädesüütemootorite puhul

| 2.2.1 | Mark: |
| --- | --- |

2.2.1

Mark:

| 2.2.2 | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.2.2

Tehnilised andmed:

| 2.2.3 | Säilitatakse rõhul: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3

Säilitatakse rõhul: ............ bar

| 2.2.4 | Kasutusrõhk: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4

Kasutusrõhk: ............ bar

| 2.2.5 | Kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Kütteväärtus: ............ kJ/kg

2.3   Gaaskütusel töötavate survesüütemootorite korral

| 2.3.1 | Toitesüsteem: gaas |
| --- | --- |

2.3.1

Toitesüsteem: gaas

| 2.3.2 | Kasutatava gaasi tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.3.2

Kasutatava gaasi tehnilised andmed:

| 2.3.3 | Kütuse nafta/gaasi suhe: |
| --- | --- |

2.3.3

Kütuse nafta/gaasi suhe:

| 2.3.4 | Kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.3.4

Kütteväärtus: ............ kJ/kg

2.4   Vedelkütusel töötavate survesüütemootorite puhul

| 2.4.1 | Mark: |
| --- | --- |

2.4.1

Mark:

| 2.4.2 | Kasutatava kütuse tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.4.2

Kasutatava kütuse tehnilised andmed:

| 2.4.3 | Tsetaaniindeks (ASTM D 976-71) |
| --- | --- |

2.4.3

Tsetaaniindeks (ASTM D 976-71)

| 2.4.4 | Suhteline tihedus: ............ g/cm3 288 K juures |
| --- | --- |

2.4.4

Suhteline tihedus: ............ g/cm3 288 K juures

| 2.4.5 | Kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Kütteväärtus: ............ kJ/kg

3.   Määrdeaine

| 3.1 | Mark: |
| --- | --- |

3.1

Mark:

| 3.2 | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

3.2

Tehnilised andmed:

| 3.3 | SAE viskoossus: |
| --- | --- |

3.3

SAE viskoossus:

4.   Mõõtmiste detailsed tulemused

4.1   Kasuliku võimsuse mõõtmise tulemused (2)

| Mootori pöörlemissagedus, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, kW | | |
| Mõõdetud kütusekulu, g/kWh | | |
| Mõõdetud suitsusus, m-1
   (3) | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Sisselastava õhu temperatuur, K | | |
| Abiseadmete jaoks lisatav võimsus lisaks tabelile 1, kW | nr 1 | | |
| nr 2 | | |
| nr 3 | | |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud pidurvõimsus/tegelik võimsus, kW
  (koos ventilaatoriga/ilma ventilaatorita (4) | | |
| Ventilaatori võimsus, kW
  (lahutada kui ventilaatorit ei ole paigaldatud) | | |
| Kasulik võimsus, kW | | |
| Kasulik pöördemoment, Nm | | |
| Korrigeeritud kütuse erikulu g/kWh (5) | | |
| Suitsusus m-1 | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljalaskel, K | | |
| Määrdeõli temperatuur mõõtmispunktis, K | | |
| Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (6) | | |
| Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaske juures, K | | |
| Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (6) | | |
| Rõhk pärast ülelaadurit, kPa (6) | | |
| Rõhk pärast õhu vahejahutit, kPa | | |

Mootori pöörlemissagedus, min-1

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, kW

Mõõdetud kütusekulu, g/kWh

Mõõdetud suitsusus, m-1
   (3)

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Sisselastava õhu temperatuur, K

Abiseadmete jaoks lisatav võimsus lisaks tabelile 1, kW

nr 1

nr 2

nr 3

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud pidurvõimsus/tegelik võimsus, kW

(koos ventilaatoriga/ilma ventilaatorita (4)

Ventilaatori võimsus, kW

(lahutada kui ventilaatorit ei ole paigaldatud)

Kasulik võimsus, kW

Kasulik pöördemoment, Nm

Korrigeeritud kütuse erikulu g/kWh (5)

Suitsusus m-1

Jahutusvedeliku temperatuur väljalaskel, K

Määrdeõli temperatuur mõõtmispunktis, K

Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (6)

Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaske juures, K

Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (6)

Rõhk pärast ülelaadurit, kPa (6)

Rõhk pärast õhu vahejahutit, kPa

4.2   Maksimaalne kasulik võimsus ............ kW ............ min-1 juures

4.3   Maksimaalne kasulik pöördemoment ............ Nm ............ min-1 juures

5.   Mootor on esitatud katseteks (kuupäev) ............

6.   Katsed teostanud tehniline teenistus ............

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi iseloomulikud kõverad väljendatakse mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

(3)  Vaid diiselmootorite puhul.

(4)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(5)  Arvutatud survesüütemootori ja sädesüütemootori kasuliku võimsuse abil; kui tegemist on viimasega, korrutatakse see võimsuse parandusteguriga.

(6)  Vajaduse korral.

---

| 24.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/43

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 59 — Varusummutisüsteemide tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted

1.   KOHALDAMISALA

Käesolev eeskiri sisaldab M1-ja N1-kategooria (1) mootorsõidukite ühele või mitmele konkreetsele tüübile varuosadena paigaldatavatele summutisüsteemidele või nende osadele tüübikinnituse andmisega seotud sätteid.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | Summutisüsteem – mootorsõiduki mootori ja selle väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike osade terviklik komplekt. |
| --- | --- |

2.1.

Summutisüsteem – mootorsõiduki mootori ja selle väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike osade terviklik komplekt.

| 2.2. | Summutisüsteemi osa – üks süsteemi eraldi osadest, mis koos moodustavad heitgaasisüsteemi (nt summuti kitsas tähenduses, paisumiskamber, abisummuti). |
| --- | --- |

2.2.

Summutisüsteemi osa – üks süsteemi eraldi osadest, mis koos moodustavad heitgaasisüsteemi (nt summuti kitsas tähenduses, paisumiskamber, abisummuti).

| 2.3. | Eri tüüpi summutisüsteemid – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest: |
| --- | --- |

2.3.

Eri tüüpi summutisüsteemid – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest:

| 2.3.1. | erinevate kaubanimede või kaubamärkidega osad; |
| --- | --- |

2.3.1.

erinevate kaubanimede või kaubamärkidega osad;

| 2.3.2. | mõne osa materjalide karakteristikud on erinevad või nad on erineva kuju või suurusega; erinevusi kattekihis (tsinkimine, alumiiniumikihiga katmine jne) ei loeta tüübi muutmiseks; |
| --- | --- |

2.3.2.

mõne osa materjalide karakteristikud on erinevad või nad on erineva kuju või suurusega; erinevusi kattekihis (tsinkimine, alumiiniumikihiga katmine jne) ei loeta tüübi muutmiseks;

| 2.3.3. | vähemalt ühe osa tööpõhimõte on erinev; |
| --- | --- |

2.3.3.

vähemalt ühe osa tööpõhimõte on erinev;

| 2.3.4. | nende osad on erinevalt ühendatud. |
| --- | --- |

2.3.4.

nende osad on erinevalt ühendatud.

| 2.4. | Varusummutisüsteem või selle osa – sõidukil kasutamiseks ette nähtud punktis 2.1 määratletud heitgaasisüsteemi mis tahes osa, välja arvatud tüübi osa, mis oli sellele sõidukile paigaldatud käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal. |
| --- | --- |

2.4.

Varusummutisüsteem või selle osa – sõidukil kasutamiseks ette nähtud punktis 2.1 määratletud heitgaasisüsteemi mis tahes osa, välja arvatud tüübi osa, mis oli sellele sõidukile paigaldatud käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal.

| 2.5. | Varusummutisüsteemi või selle osade tüübikinnitus – ühele või mitmele konkreetsele mootorsõidukitüübile nende mürataseme vähendamiseks paigaldatava sobiva summutisüsteemi terviklik või osaline tüübikinnitus. |
| --- | --- |

2.5.

Varusummutisüsteemi või selle osade tüübikinnitus – ühele või mitmele konkreetsele mootorsõidukitüübile nende mürataseme vähendamiseks paigaldatava sobiva summutisüsteemi terviklik või osaline tüübikinnitus.

| 2.6. | Sõidukitüüp – mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest: |
| --- | --- |

2.6.

Sõidukitüüp – mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste aspektide poolest:

| 2.6.1. | kere kuju ja materjal (eriti mootoriruum ja selle helipidavus); |
| --- | --- |

2.6.1.

kere kuju ja materjal (eriti mootoriruum ja selle helipidavus);

| 2.6.2. | sõiduki pikkus ja laius; |
| --- | --- |

2.6.2.

sõiduki pikkus ja laius;

| 2.6.3. | mootori tüüp (ottomootor, diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, karburaatorite arv, klappide paigutus, nimivõimsus ning sellele vastav mootori pöörlemiskiirus jne; |
| --- | --- |

2.6.3.

mootori tüüp (ottomootor, diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, karburaatorite arv, klappide paigutus, nimivõimsus ning sellele vastav mootori pöörlemiskiirus jne;

| 2.6.4. | käikude arv ja ülekandearv, jõuülekande üldkoefitsient; |
| --- | --- |

2.6.4.

käikude arv ja ülekandearv, jõuülekande üldkoefitsient;

| 2.6.5. | heitgaasisüsteemide arv, tüüp ja paigutus ning |
| --- | --- |

2.6.5.

heitgaasisüsteemide arv, tüüp ja paigutus ning

| 2.6.6. | sisselaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus. |
| --- | --- |

2.6.6.

sisselaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse varusummutisüsteemi või selle osade tüübikinnituse saamiseks esitab nende valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse varusummutisüsteemi või selle osade tüübikinnituse saamiseks esitab nende valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Taotlusele tuleb lisada allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

| 3.2.1. | sõidukitüübi/sõidukitüüpide kirjeldus, millele kõnealust süsteemi või selle osi kavatsetakse paigaldada, pidades silmas punktis 2.6 nimetatud näitajaid. Tuleb esitada mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised ning vajaduse korral sõiduki tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi/sõidukitüüpide kirjeldus, millele kõnealust süsteemi või selle osi kavatsetakse paigaldada, pidades silmas punktis 2.6 nimetatud näitajaid. Tuleb esitada mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised ning vajaduse korral sõiduki tüübikinnitusnumber;

| 3.2.2. | kokkumonteeritud summutisüsteemi kirjeldus koos viitega selle iga osa asukohale teiste osade suhtes ning paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

3.2.2.

kokkumonteeritud summutisüsteemi kirjeldus koos viitega selle iga osa asukohale teiste osade suhtes ning paigaldusjuhised;

| 3.2.3. | iga osa üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning andmed kasutatud materjalide kohta. |
| --- | --- |

3.2.3.

iga osa üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning andmed kasutatud materjalide kohta.

| 3.3. | Tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse taotluse korral esitab summutisüsteemi valmistaja: |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse taotluse korral esitab summutisüsteemi valmistaja:

| 3.3.1. | tüübikinnituse saamiseks esitatud süsteemi või selle osa kaks näidist; |
| --- | --- |

3.3.1.

tüübikinnituse saamiseks esitatud süsteemi või selle osa kaks näidist;

| 3.3.2. | tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sõidukis olnud originaalsummutisüsteemi näidise; |
| --- | --- |

3.3.2.

tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sõidukis olnud originaalsummutisüsteemi näidise;

| 3.3.3. | selle tüübi, millele süsteem paigaldatakse, representatiivsõiduki; see sõiduk peab mürataseme mõõtmisel eeskirja nr 51 3. lisa punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud meetodite kohaselt vastama järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

3.3.3.

selle tüübi, millele süsteem paigaldatakse, representatiivsõiduki; see sõiduk peab mürataseme mõõtmisel eeskirja nr 51 3. lisa punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud meetodite kohaselt vastama järgmistele tingimustele:

| 3.3.3.1. | liikuva sõiduki müratase ei tohi ületada asjaomase sõidukikategooria suhtes kõnealuse sõidukitüübi kinnitamise ajal kohaldatud piirväärtust; lisaks ei tohi see ületada rohkem kui 3 dB(A) võrra mürataset, mis on kirjas sõidukile vastavas tüübikinnituses; |
| --- | --- |

3.3.3.1.

liikuva sõiduki müratase ei tohi ületada asjaomase sõidukikategooria suhtes kõnealuse sõidukitüübi kinnitamise ajal kohaldatud piirväärtust; lisaks ei tohi see ületada rohkem kui 3 dB(A) võrra mürataset, mis on kirjas sõidukile vastavas tüübikinnituses;

| 3.3.3.2. | paigal seisva sõiduki müratase ei tohi ületada rohkem kui 3 dB (A) võrra kontrollväärtust, mis on kirjas sõidukile vastavas tüübikinnituses; |
| --- | --- |

3.3.3.2.

paigal seisva sõiduki müratase ei tohi ületada rohkem kui 3 dB (A) võrra kontrollväärtust, mis on kirjas sõidukile vastavas tüübikinnituses;

| 3.3.4. | eraldi mootori, mille silindrimaht ja võimsus on vähemalt sama suured kui eespool nimetatud sõidukil. |
| --- | --- |

3.3.4.

eraldi mootori, mille silindrimaht ja võimsus on vähemalt sama suured kui eespool nimetatud sõidukil.

4.   MÄRGISTUS

| 4.1. | Varusummutisüsteemi igal osal, välja arvatud torud ja paigaldustarvikud, on: |
| --- | --- |

4.1.

Varusummutisüsteemi igal osal, välja arvatud torud ja paigaldustarvikud, on:

| 4.1.1. | süsteemi või selle osade valmistaja kaubanimi või -märk, |
| --- | --- |

4.1.1.

süsteemi või selle osade valmistaja kaubanimi või -märk,

| 4.1.2. | valmistaja antud kaubanduslik kirjeldus. |
| --- | --- |

4.1.2.

valmistaja antud kaubanduslik kirjeldus.

| 4.2. | Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.2.

Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.   TÜÜBIKINNITUS

| 5.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud varusummutisüsteem vastab punkti 6 nõuetele, antakse sellele tüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

5.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud varusummutisüsteem vastab punkti 6 nõuetele, antakse sellele tüübile tüübikinnitus.

| 5.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) tähistavad tüübikinnituse andmise ajal kõige viimaste käesolevasse eeskirja tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriaid. Sama lepingupool ei või anda sama tüübikinnituse numbrit teisele varusummutisüsteemile või selle osale, mis on mõeldud sama tüüpi sõidukitele. |
| --- | --- |

5.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) tähistavad tüübikinnituse andmise ajal kõige viimaste käesolevasse eeskirja tehtud peamiste tehniliste muudatuste seeriaid. Sama lepingupool ei või anda sama tüübikinnituse numbrit teisele varusummutisüsteemile või selle osale, mis on mõeldud sama tüüpi sõidukitele.

| 5.3. | Teade varusummutisüsteemile või selle osadele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis ning taotleja poolt tüübikinnituseks sobivas mõõtkavas esitatud summutisüsteemi või selle osade joonistel, mille formaat ei tohi olla suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis. |
| --- | --- |

5.3.

Teade varusummutisüsteemile või selle osadele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis ning taotleja poolt tüübikinnituseks sobivas mõõtkavas esitatud summutisüsteemi või selle osade joonistel, mille formaat ei tohi olla suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis.

| 5.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud summutisüsteemi osale tuleb kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: |
| --- | --- |

5.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud summutisüsteemi osale tuleb kinnitada rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 5.4.1. | ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2) |
| --- | --- |

5.4.1.

ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; (2)

| 5.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist ja sellele järgnevast R-tähest, sidekriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis jääb punktis 5.4.1 ette nähtud ringist paremale; |
| --- | --- |

5.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist ja sellele järgnevast R-tähest, sidekriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis jääb punktis 5.4.1 ette nähtud ringist paremale;

| 5.4.3. | tüübikinnitusnumber ning tüübikinnituskatsete meetod peavad olema nimetatud tüübikinnituse vormil. |
| --- | --- |

5.4.3.

tüübikinnitusnumber ning tüübikinnituskatsete meetod peavad olema nimetatud tüübikinnituse vormil.

| 5.5. | Tüübikinnitusmärk peab olema kergesti loetav ja kustumatu, kui summutisüsteem on sõidukile paigaldatud. |
| --- | --- |

5.5.

Tüübikinnitusmärk peab olema kergesti loetav ja kustumatu, kui summutisüsteem on sõidukile paigaldatud.

| 5.6. | Osale võib olla märgitud rohkem kui üks tüübikinnitusnumber, kui see on saanud tüübikinnituse rohkem kui ühe varusummutisüsteemi osana; sellisel juhul ei ole ringi tarvis korrata. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis. |
| --- | --- |

5.6.

Osale võib olla märgitud rohkem kui üks tüübikinnitusnumber, kui see on saanud tüübikinnituse rohkem kui ühe varusummutisüsteemi osana; sellisel juhul ei ole ringi tarvis korrata. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

6.   NÕUDED

6.1.   Üldnõuded

| 6.1.1. | Varuheitgaasisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutustingimustes ja olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist on tagatud sõiduki vastavus käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

6.1.1.

Varuheitgaasisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutustingimustes ja olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist on tagatud sõiduki vastavus käesoleva eeskirja nõuetele.

| 6.1.2. | Summutisüsteem ja selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et oleks tagatud nende piisav korrosioonikindlus, võttes arvesse sõiduki kasutamistingimusi. |
| --- | --- |

6.1.2.

Summutisüsteem ja selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et oleks tagatud nende piisav korrosioonikindlus, võttes arvesse sõiduki kasutamistingimusi.

6.2.   Müratasemele esitatavad nõuded

| 6.2.1. | Varusummutisüsteemi või selle osade akustilist tõhusust kontrollitakse eeskirja nr 51 3. lisa punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud meetodite abil. Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 3.3.3 kirjeldatud sõidukile, peavad kahe meetodi abil (seisva ja liikuva sõiduki puhul) mõõdetud mürataseme väärtused vastama ühele järgmistest tingimustest: |
| --- | --- |

6.2.1.

Varusummutisüsteemi või selle osade akustilist tõhusust kontrollitakse eeskirja nr 51 3. lisa punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud meetodite abil. Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 3.3.3 kirjeldatud sõidukile, peavad kahe meetodi abil (seisva ja liikuva sõiduki puhul) mõõdetud mürataseme väärtused vastama ühele järgmistest tingimustest:

| 6.2.1.1. | need ei tohi ületada tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal asjaomase sõidukitüübiga saadud väärtusi, |
| --- | --- |

6.2.1.1.

need ei tohi ületada tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal asjaomase sõidukitüübiga saadud väärtusi,

| 6.2.1.2. | need ei tohi ületada punktis 6.2.1 nimetatud sõiduki puhul mõõdetud müraväärtusi, kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

need ei tohi ületada punktis 6.2.1 nimetatud sõiduki puhul mõõdetud müraväärtusi, kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile.

6.3.   Sõiduki tööomaduste mõõtmine

| 6.3.1. | Varuheitgaasisüsteem ja selle osad peavad tagama sõiduki sellised tööomadused, mis on võrreldavad originaalvarustusse kuuluva heitgaasisüsteemi või selle osade kasutamisel saavutatavate tööomadustega. |
| --- | --- |

6.3.1.

Varuheitgaasisüsteem ja selle osad peavad tagama sõiduki sellised tööomadused, mis on võrreldavad originaalvarustusse kuuluva heitgaasisüsteemi või selle osade kasutamisel saavutatavate tööomadustega.

| 6.3.2. | Sõltuvalt valmistaja valikust tuleb kas varusummutisüsteemi või selle osi võrrelda punktis 3.3.3 nimetatud sõidukile paigaldatud originaalsummutisüsteemi või selle osadega, mis peavad samuti olema uued. |
| --- | --- |

6.3.2.

Sõltuvalt valmistaja valikust tuleb kas varusummutisüsteemi või selle osi võrrelda punktis 3.3.3 nimetatud sõidukile paigaldatud originaalsummutisüsteemi või selle osadega, mis peavad samuti olema uued.

| 6.3.3. | Kontroll viiakse läbi vasturõhu mõõtmise teel vastavalt punktile 6.3.4. Varusummutisüsteemi puhul mõõdetud väärtus ei tohi allpool nimetatud tingimuste järgimisel ületada originaalvarustusse kuuluva standardse summutisüsteemi puhul mõõdetud väärtust rohkem kui 25 % võrra. |
| --- | --- |

6.3.3.

Kontroll viiakse läbi vasturõhu mõõtmise teel vastavalt punktile 6.3.4. Varusummutisüsteemi puhul mõõdetud väärtus ei tohi allpool nimetatud tingimuste järgimisel ületada originaalvarustusse kuuluva standardse summutisüsteemi puhul mõõdetud väärtust rohkem kui 25 % võrra.

6.3.4.   Katsemeetod

6.3.4.1.   Katsetamine mootoril

Mõõtmine viiakse läbi punktis 3.3.4 nimetatud mootoril, mis on ühendatud dünamomeetriga. Seguklapp peab olema täielikult avatud ja stendi tuleb reguleerida nii, et saavutatakse mootori nimivõimsusele vastav mootori pöörlemiskiirus. Vasturõhu mõõtmisel peab rõhumõõtekoht asuma väljalasketorustikust käesoleva eeskirja 4. lisas näidatud kaugusel.

6.3.4.2   Katsetamise sõidukil

Mõõtmine viiakse läbi punktis 3.3.3 nimetatud sõidukil.

Katse tuleb teostada:

| | maanteel |
| --- | --- |

maanteel

| | või rulldünamomeetril. |
| --- | --- |

või rulldünamomeetril.

Seguklapp peab olema täielikult avatud ja mootorit tuleb koormata nii, et saavutatakse mootori nimivõimsusele vastav mootori pöörlemiskiirus S.

Vasturõhu mõõtmisel peab rõhumõõtekoht asuma väljalasketorustikust käesoleva eeskirja 4. lisas näidatud kaugusel.

6.4.   Kiudmaterjale sisaldavaid summutisüsteeme või nende osi käsitlevad lisasätted

Summutisüsteemides ja nende osades võib kasutada absorbeerivaid kiudmaterjale üksnes juhul, kui asjakohaste projekteerimis- ja tootmismeetmetega on tagatud, et süsteemi tõhusus liiklusoludes on olemasolevate eeskirjade täitmiseks piisav. Sellist summutisüsteemi peetakse liiklusoludes tõhusaks, kui heitgaasid ei puutu kiudmaterjalidega kokku või kui mürasurve tase summutisüsteemi tühjendamisel imavatest materjalidest ja katsetamisel sõidukil eeskirja nr 51 3. lisa punktides 3.1 ja 3.2 ette nähtud korras vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele.

Kui see tingimus ei ole täidetud, esitatakse summutisüsteem tervikuna tavakonditsioneerimisele, kasutades ühte kolmest allpool kirjeldatud seadeldisest ja protseduurist. Punktis 6.2.1.2 kirjeldatud menetluse rakendamisel võib tüübikinnituse taotleja paluda originaalsummutisüsteemi tühjendada või konditsioneerida.

6.4.1.   Pidev kasutamine maanteel 10 000 km vältel

| 6.4.1.1. | Umbes poole sellest läbisõidust moodustab linnasõit ja teise poole suurel kiirusel pikamaasõidud: pideva maanteesõidu võib asendada vastava katseraja programmiga. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Umbes poole sellest läbisõidust moodustab linnasõit ja teise poole suurel kiirusel pikamaasõidud: pideva maanteesõidu võib asendada vastava katseraja programmiga.

| 6.4.1.2. | Neid kahte kiirusrežiimi tuleb mitu korda vaheldumisi kasutada. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Neid kahte kiirusrežiimi tuleb mitu korda vaheldumisi kasutada.

| 6.4.1.3. | Täielik katsetamisprogramm peab sisaldama minimaalselt kümmet vähemalt kolme tunni pikkust pausi, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju. |
| --- | --- |

6.4.1.3.

Täielik katsetamisprogramm peab sisaldama minimaalselt kümmet vähemalt kolme tunni pikkust pausi, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

6.4.2.   Konditsioneerimine katsestendil

| 6.4.2.1. | Summuti paigaldatakse standardosi kasutades ja sõidukivalmistaja juhiseid järgides mootori külge, mis on ühendatud dünamomeetriga. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Summuti paigaldatakse standardosi kasutades ja sõidukivalmistaja juhiseid järgides mootori külge, mis on ühendatud dünamomeetriga.

| 6.4.2.2. | Katse viiakse läbi kuuest kuuetunnisest ajavahemikust koosneva seeriana, kusjuures igale ajavahemikule järgneb vähemalt 12tunnine paus, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Katse viiakse läbi kuuest kuuetunnisest ajavahemikust koosneva seeriana, kusjuures igale ajavahemikule järgneb vähemalt 12tunnine paus, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

| 6.4.2.3. | Iga kuuetunnise ajavahemiku vältel töötab mootor järjestikku järgmistes tingimustes:






  1) | viieminutiline etapp tühikäigu pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- | --- |

6.4.2.3.

Iga kuuetunnise ajavahemiku vältel töötab mootor järjestikku järgmistes tingimustes:

1)

viieminutiline etapp tühikäigu pöörlemiskiirusel;

| 2) | ühetunnine etapp veerandkoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S; |
| --- | --- |

2)

ühetunnine etapp veerandkoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S;

| 3) | ühetunnine etapp poolkoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S; |
| --- | --- |

3)

ühetunnine etapp poolkoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S;

| 4) | kümneminutiline etapp täiskoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S; |
| --- | --- |

4)

kümneminutiline etapp täiskoormusel kolmel neljandikul maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest S;

| 5) | viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel S; |
| --- | --- |

5)

viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel S;

| 6) | kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel S. |
| --- | --- |

6)

kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel S.

Kuue etapi koguvältus: kolm tundi.

Iga ajavahemik peab hõlmama kahte eespool nimetatud kuuest etapist koosnevat tsüklit.

| 6.4.2.4. | Katse vältel ei tohi summutit jahutada sundõhuvooluga, mis simuleerib tavapärast sõiduki ümber tekkivat õhuvoolu. Valmistaja taotlusel võib summutit siiski jahutada, et mitte ületada maksimumkiirusel liikuva sõiduki summuti sisselaskeava juures mõõdetud temperatuuri. |
| --- | --- |

6.4.2.4.

Katse vältel ei tohi summutit jahutada sundõhuvooluga, mis simuleerib tavapärast sõiduki ümber tekkivat õhuvoolu. Valmistaja taotlusel võib summutit siiski jahutada, et mitte ületada maksimumkiirusel liikuva sõiduki summuti sisselaskeava juures mõõdetud temperatuuri.

6.4.3.   Konditsioneerimine pulseerimise teel

Heitgaasisüsteem või selle osad paigaldatakse punktis 3.3.3 osutatud sõidukile või punktis 3.3.4 osutatud mootori külge. Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile ning teisel juhul tuleb mootor paigutada dünamomeetrile. Allpool kirjeldatud katseseade paigaldatakse summutisüsteemi väljalaskeavale.

6.4.3.1.   Katseseade

Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas, paigaldatakse heitgaasisüsteemi väljalaskeavale. Võib kasutada ka muid seadmeid, millega saadakse võrdväärsed tulemused.

6.4.3.2.   Katseprotseduur

| 6.4.3.2.1. | Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirventiil kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 tsükli vältel. |
| --- | --- |

6.4.3.2.1.

Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirventiil kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 tsükli vältel.

| 6.4.3.2.2. | Ventiil avaneb, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi rõhk saavutab väärtuse vahemikus 0,35–0,40 baari. Ventiil peab sulguma siis, kui rõhk ei erine avatud ventiili korral saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 % võrra. |
| --- | --- |

6.4.3.2.2.

Ventiil avaneb, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi rõhk saavutab väärtuse vahemikus 0,35–0,40 baari. Ventiil peab sulguma siis, kui rõhk ei erine avatud ventiili korral saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 % võrra.

| 6.4.3.2.3. | Viitlüliti tööintervall seatakse selliselt, et eespool punktis 6.4.2.2 sätestatud heitgaasi voolamise nõuded oleksid täidetud. |
| --- | --- |

6.4.3.2.3.

Viitlüliti tööintervall seatakse selliselt, et eespool punktis 6.4.2.2 sätestatud heitgaasi voolamise nõuded oleksid täidetud.

| 6.4.3.2.4. | Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest S, mille puhul mootor saavutab valmistaja väitel maksimumvõimsuse. |
| --- | --- |

6.4.3.2.4.

Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest S, mille puhul mootor saavutab valmistaja väitel maksimumvõimsuse.

| 6.4.3.2.5. | Dünamomeetriga registreeritud võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna 75 % maksimumvõimsusele vastaval mootori pöörlemiskiirusel S. |
| --- | --- |

6.4.3.2.5.

Dünamomeetriga registreeritud võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna 75 % maksimumvõimsusele vastaval mootori pöörlemiskiirusel S.

| 6.4.3.2.6 | Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud. |
| --- | --- |

6.4.3.2.6

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

| 6.4.3.2.7. | Katse kogukestus ei tohi olla pikem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood. |
| --- | --- |

6.4.3.2.7.

Katse kogukestus ei tohi olla pikem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

| 6.4.3.2.8. | Pärast konditsioneerimist kontrollitakse mürataset vastavalt punktile 6.2. |
| --- | --- |

6.4.3.2.8.

Pärast konditsioneerimist kontrollitakse mürataset vastavalt punktile 6.2.

7.   TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Summutisüsteemi valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja võib taotleda summutisüsteemile seoses ühe või mitme sõidukitüübiga tüübikinnituse andnud haldusosakonnalt tüübikinnituse laiendamist teist tüüpi sõidukitele. Menetlust on kirjeldatud punktis 3.

Teatis tüübikinnituse laiendamise (või laiendamisest keeldumise) kohta edastatakse punktis 5.3 ette nähtud korras käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osapooltele.

8.   SUMMUTISÜSTEEMI TÜÜBI MUUTMINE

| 8.1. | Igast varusummutisüsteemi tüübi muudatusest tuleb teatada summutisüsteemi tüübi kinnitanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib kõnealune asutus: |
| --- | --- |

8.1.

Igast varusummutisüsteemi tüübi muudatusest tuleb teatada summutisüsteemi tüübi kinnitanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

| 8.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või |
| --- | --- |

8.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või

| 8.1.2. | nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsetuste aruannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt edasiste katsetuste aruannet.

| 8.2. | Muudetud summutitüübile tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaksmääratud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Muudetud summutitüübile tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaksmääratud korras.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

| 9.1. | Iga varusummutisüsteem või selle osa, mis kannab käesolevas eeskirjas ette nähtud tüübikinnitusmärki, peab vastama kinnitatud summutisüsteemi tüübile ja punkti 6 nõuetele. |
| --- | --- |

9.1.

Iga varusummutisüsteem või selle osa, mis kannab käesolevas eeskirjas ette nähtud tüübikinnitusmärki, peab vastama kinnitatud summutisüsteemi tüübile ja punkti 6 nõuetele.

| 9.2. | Veendumaks, et punkti 9.1 nõuded on täidetud, tuleb teostada tootmise asjakohast järelevalvet. |
| --- | --- |

9.2.

Veendumaks, et punkti 9.1 nõuded on täidetud, tuleb teostada tootmise asjakohast järelevalvet.

| 9.3. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige: |
| --- | --- |

9.3.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 9.3.1. | tagama toodete kvaliteedi tõhusaks kontrollimiseks vajalike menetluste olemasolu; |
| --- | --- |

9.3.1.

tagama toodete kvaliteedi tõhusaks kontrollimiseks vajalike menetluste olemasolu;

| 9.3.2. | omama juurdepääsu iga kinnitatud tüübi tüübivastavuse kontrollimiseks vajalikele kontrollseadmetele; |
| --- | --- |

9.3.2.

omama juurdepääsu iga kinnitatud tüübi tüübivastavuse kontrollimiseks vajalikele kontrollseadmetele;

| 9.3.3. | tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel haldusteenistusega; |
| --- | --- |

9.3.3.

tagama katsetulemuste andmete registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel haldusteenistusega;

| 9.3.4. | analüüsima iga tootetüübi tulemusi, et kontrollida tootekarakteristikuid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu korral lubatud kõikumisi; |
| --- | --- |

9.3.4.

analüüsima iga tootetüübi tulemusi, et kontrollida tootekarakteristikuid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu korral lubatud kõikumisi;

| 9.3.5. | tagama, et iga tootetüübi puhul viiakse läbi 5. lisa punktis 2 ette nähtud katsed; |
| --- | --- |

9.3.5.

tagama, et iga tootetüübi puhul viiakse läbi 5. lisa punktis 2 ette nähtud katsed;

| 9.3.6. | tagama uued näidised ja katse kordamise, kui katsel ilmneb, et asjaomane näidis või katsedetail ei vasta nõuetele. Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et viia vastav toode uuesti nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

9.3.6.

tagama uued näidised ja katse kordamise, kui katsel ilmneb, et asjaomane näidis või katsedetail ei vasta nõuetele. Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et viia vastav toode uuesti nõuetega vastavusse.

| 9.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid. |
| --- | --- |

9.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

| 9.4.1. | Iga kontrolli korral tuleb kontrollijale esitada katseraamatud ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- |

9.4.1.

Iga kontrolli korral tuleb kontrollijale esitada katseraamatud ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 9.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida välja näidised, millega tehakse katsed valmistaja laboris. Minimaalse näidiste arvu võib kindlaks määrata vastavalt valmistaja teostatud kontrolli tulemustele. |
| --- | --- |

9.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida välja näidised, millega tehakse katsed valmistaja laboris. Minimaalse näidiste arvu võib kindlaks määrata vastavalt valmistaja teostatud kontrolli tulemustele.

| 9.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 9.4.2 alusel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teostanud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

9.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 9.4.2 alusel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teostanud tehnilisele teenistusele.

| 9.4.4. | Pädev asutus võib teha mis tahes käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid. |
| --- | --- |

9.4.4.

Pädev asutus võib teha mis tahes käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid.

| 9.4.5. | Pädeva asutuse teostatavate kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Kui mõne sellise kontrolli ajal registreeritud tulemused on ebarahuldavad, peab pädev asutus tagama, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks. |
| --- | --- |

9.4.5.

Pädeva asutuse teostatavate kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Kui mõne sellise kontrolli ajal registreeritud tulemused on ebarahuldavad, peab pädev asutus tagama, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Kui punkti 9 nõudeid ei järgita või summutisüsteem või selle osad ei läbi punktis 9.2 ette nähtud katseid, võib käesoleva eeskirja kohaselt antud summutisüsteemi tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

10.1.

Kui punkti 9 nõudeid ei järgita või summutisüsteem või selle osad ei läbi punktis 9.2 ette nähtud katseid, võib käesoleva eeskirja kohaselt antud summutisüsteemi tüübikinnituse tühistada.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta varem on andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja rakendav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta varem on andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud varusummutisüsteemi tüübi või selle süsteemi osade tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Selle teate saanud tüübikinnitusasutus teatab tootmise lõpetamisest teistele käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus “TOOTMINE LÕPETATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEGEMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja rakendavad kokkuleppeosalised esitavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või selle tühistamise kohta.

---

(1)  M-kategooria: reisijateveoks ette nähtud mootorsõidukid, millel on vähemalt neli ratast või millel on kolm ratast ja täismass on üle ühe tonni. (Liigendsõidukid, mis koosnevad kahest teineteisega lahutamatult ühendatud liigendüksusest, loetakse üheks sõidukiks.)

M1-kategooria: reisijateveoks ette nähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele kõige rohkem kaheksa istekohta.

N-kategooria: kaubaveoks ette nähtud mootorsõidukid, millel on vähemalt neli ratast või millel on kolm ratast ja täismass on üle ühe tonni.

N1-kategooria: kaubaveoks ette nähtud sõidukid, mille täismass ei ületa 3,5 tonni.

Kooskõlas sõidukite klassifikatsiooniga eeskirjas nr 13 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.12/Rev.2, punkt 5.2).

(2)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 –Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra,17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 vaba), 34 – Bulgaaria, 35–36 (vabad), 37 – Türgi, 38–39 (vabad), 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (kinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma EMK sümboleid), 43– Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina. Edasised numbrid antakse muudele riikidele kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse mootorsõidukite seadmete ja osade tüübi kinnitamise ühtsete tingimuste vastuvõtmist ning tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppe osapooltele nendele riikidele antud numbrid.

---

1. LISA

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Ametiasutuse nimi

Teatis varusummutisüsteemile või selle osadele tüübikinnituse andmise (või tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise) kohta vastavalt eeskirjale nr 59.

Tüübikinnituse number:

| 1. | Summutisüsteemi kaubanimi või -märk: |
| --- | --- |

1.

Summutisüsteemi kaubanimi või -märk:

| 2. | Summutisüsteemi tüüp: |
| --- | --- |

2.

Summutisüsteemi tüüp:

| 3. | Valmistaja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

3.

Valmistaja nimi ja aadress:

| 4. | Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress:

| 5. | Summutisüsteemi lühikirjeldus (sisaldab kiudmaterjale või mitte (1) jne): |
| --- | --- |

5.

Summutisüsteemi lühikirjeldus (sisaldab kiudmaterjale või mitte (1) jne):

| 6. | Selle sõidukitüübi kaubanimi või -märk, millele summutisüsteem on ette nähtud: |
| --- | --- |

6.

Selle sõidukitüübi kaubanimi või -märk, millele summutisüsteem on ette nähtud:

| 7. | Sõidukitüüp, alates seerianumbrist: |
| --- | --- |

7.

Sõidukitüüp, alates seerianumbrist:

| 8. | Mootoritüüp: ottomootor/diiselmootor: |
| --- | --- |

8.

Mootoritüüp: ottomootor/diiselmootor:

| 9. | Töötsüklid: kahetaktiline või neljataktiline: |
| --- | --- |

9.

Töötsüklid: kahetaktiline või neljataktiline:

| 10. | Silindrimaht: |
| --- | --- |

10.

Silindrimaht:

| 11. | Mootori võimsus (kW ECE): |
| --- | --- |

11.

Mootori võimsus (kW ECE):

| 12. | Käikude arv: |
| --- | --- |

12.

Käikude arv:

| 13. | Kasutatud käikude arv: |
| --- | --- |

13.

Kasutatud käikude arv:

| 14. | Lõplik(ud) ülekandearv(ud): |
| --- | --- |

14.

Lõplik(ud) ülekandearv(ud):

| 15. | Maksimumvõimsus: |
| --- | --- |

15.

Maksimumvõimsus:

| 16. | Sõidukite koormustingimused katse ajal: |
| --- | --- |

16.

Sõidukite koormustingimused katse ajal:

| 17. | Müratasemed
  Liikuv sõiduk ............ dbA stabiilsel kiirusel enne kiirendamist ............ km/h
  Paigalseisev sõiduk ............ dbA mootori pöörlemissagedusel ............ p/min |
| --- | --- |

17.

Müratasemed

Liikuv sõiduk ............ dbA stabiilsel kiirusel enne kiirendamist ............ km/h

Paigalseisev sõiduk ............ dbA mootori pöörlemissagedusel ............ p/min

| 18. | Vasturõhu väärtus: |
| --- | --- |

18.

Vasturõhu väärtus:

| 19. | Summutisüsteem on esitatud | : | tüübikinnituse saamiseks (kuupäev)
  tüübikinnituse laiendamiseks (kuupäev) |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Summutisüsteem on esitatud

:

tüübikinnituse saamiseks (kuupäev)

tüübikinnituse laiendamiseks (kuupäev)

| 20. | Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: |
| --- | --- |

20.

Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

| 21. | Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande esitamise kuupäev: |
| --- | --- |

21.

Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande esitamise kuupäev:

| 22. | Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande järjenumber: |
| --- | --- |

22.

Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande järjenumber:

| 23. | Tüübikinnitus antud/tüübikinnitusest keeldutud (1) |
| --- | --- |

23.

Tüübikinnitus antud/tüübikinnitusest keeldutud (1)

| 24. | Tüübikinnitusmärgi paigutus sõidukil: |
| --- | --- |

24.

Tüübikinnitusmärgi paigutus sõidukil:

| 25. | Koht: |
| --- | --- |

25.

Koht:

| 26. | Kuupäev: |
| --- | --- |

26.

Kuupäev:

| 27. | Allkiri: |
| --- | --- |

27.

Allkiri:

| 28. | Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid: | ............ summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid |
| --- | --- | --- |

28.

Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

............ summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid

| | ............ summutisüsteemi fotod |
| --- | --- |

............ summutisüsteemi fotod

| | ............ summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade nimekiri |
| --- | --- |

............ summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade nimekiri

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkti 5.4)

Image

Summutisüsteemi osale kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjakohane varusummutisüsteemi tüüp kinnitati Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 59 ja varusummutisüsteemile anti tüübikinnitusnumber 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti vastavalt eeskirja nr 59 algkuju nõuete kohaselt.

---

3. LISA

KATSESEADE

Image

---

4. LISA

MÕÕTEPUNKTID — VASTURÕHK

Rõhukaokatsete võimalike mõõtmispunktide näited. Täpne mõõtmispunkt märgitakse katseprotokolli. See peab asuma piirkonnas, kus gaasi vool on korrapärane.

Joonis 1

Image

Joonis 2 (1)

Image

Joonis 3

Image

---

(1)  Selle võimaluse puudumisel järgitakse joonist 3.

---

5. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

1.   ÜLDOSA

Kõnealused nõuded on kooskõlas käesoleva eeskirja punktide 9.3.5 ja 9.4.3 kohaselt tehtavate katsetega, et kontrollida toodangu nõuetele vastavust.

2.   KATSETE TEGEMISE KORD

Katsemeetodid, mõõtevahendid ja tulemuste tõlgendamine on sellised, nagu on kirjeldatud punktis 6. Katsetatava heitgaasisüsteemi või selle osaga tuleb teha punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 kirjeldatud katse.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

Välja tuleb valida üks heitgaasisüsteem või selle osa. Kui pärast punktis 4.1 osutatud katset ei peeta näidist käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe näidisega.

4.   TULEMUSTE HINDAMINE

| 4.1. | Kui punktide 1 ja 2 kohaselt katsetatud heitgaasisüsteemi või selle osa müratase, mida mõõdeti vastavalt eespool toodud punktile 6.2, ei ületa kõnealust tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa tüübikatsetuste ajal mõõdetud mürataset rohkem kui 1 dB(A) võrra, vastab heitgaasisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.

Kui punktide 1 ja 2 kohaselt katsetatud heitgaasisüsteemi või selle osa müratase, mida mõõdeti vastavalt eespool toodud punktile 6.2, ei ületa kõnealust tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa tüübikatsetuste ajal mõõdetud mürataset rohkem kui 1 dB(A) võrra, vastab heitgaasisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva eeskirja nõuetele.

| 4.2. | Kui punkti 4.1 kohaselt katsetatud heitgaasisüsteem või selle osa ei vasta kõnealuses punktis sätestatud nõuetele, tuleb vastavalt eespool nimetatud punktidele 1 ja 2 katsetada veel kahte sama tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa. |
| --- | --- |

4.2.

Kui punkti 4.1 kohaselt katsetatud heitgaasisüsteem või selle osa ei vasta kõnealuses punktis sätestatud nõuetele, tuleb vastavalt eespool nimetatud punktidele 1 ja 2 katsetada veel kahte sama tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa.

| 4.3. | Kui punktis 4.2 nimetatud teise ja/või kolmanda näidise müratase ületab kõnealust tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa tüübikatsetuste ajal mõõdetud mürataset rohkem kui 1 dB(A) võrra, ei vasta heitgaasisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva eeskirja nõuetele ning valmistajal tuleb võtta vajalikud meetmed vastavuse taastamiseks. |
| --- | --- |

4.3.

Kui punktis 4.2 nimetatud teise ja/või kolmanda näidise müratase ületab kõnealust tüüpi heitgaasisüsteemi või selle osa tüübikatsetuste ajal mõõdetud mürataset rohkem kui 1 dB(A) võrra, ei vasta heitgaasisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva eeskirja nõuetele ning valmistajal tuleb võtta vajalikud meetmed vastavuse taastamiseks.

---

| 24.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/55

---

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete kinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega

1.   KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesoleva eeskirja kohaldamisalaks on kõvera väljendamine mootori kiiruse funktsioonina sisepõlemismootorite ja elektriliste jõuülekandeseadmete tootja esitatud võimsusest täiskoormusel ning M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud elektriliste jõuülekandeseadmete 30 minuti maksimumvõimsus. |
| --- | --- |

1.1.

Käesoleva eeskirja kohaldamisalaks on kõvera väljendamine mootori kiiruse funktsioonina sisepõlemismootorite ja elektriliste jõuülekandeseadmete tootja esitatud võimsusest täiskoormusel ning M- ja N-kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud elektriliste jõuülekandeseadmete 30 minuti maksimumvõimsus.

| 1.2. | Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:
  kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid,
  pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid). |
| --- | --- |

1.2.

Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid,

pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid).

| 1.3. | Elektrilised jõuülekandeseadmed koosnevad kontrolleritest ja mootoritest ning neid kasutatakse sõidukite liikumapanemiseks ainsa liikumapaneva moodusena. |
| --- | --- |

1.3.

Elektrilised jõuülekandeseadmed koosnevad kontrolleritest ja mootoritest ning neid kasutatakse sõidukite liikumapanemiseks ainsa liikumapaneva moodusena.

2.   MÕISTED

| 2.1. | Jõuülekandeseadme tüübikinnitus – jõuülekandeseadme tüübi kinnitus seoses selle kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud korras. |
| --- | --- |

2.1.

Jõuülekandeseadme tüübikinnitus – jõuülekandeseadme tüübi kinnitus seoses selle kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud korras.

| 2.2. | Jõuülekandeseadme tüüp – mootorsõidukile paigaldamiseks mõeldud sisepõlemismootori või elektrilise jõuülekandeseadme kategooria, mis ei erine käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas määratletud põhiomaduste poolest. |
| --- | --- |

2.2.

Jõuülekandeseadme tüüp – mootorsõidukile paigaldamiseks mõeldud sisepõlemismootori või elektrilise jõuülekandeseadme kategooria, mis ei erine käesoleva eeskirja 1. või 2. lisas määratletud põhiomaduste poolest.

| 2.3. | Kasulik võimsus – võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 või 6. lisas loetletud abiseadmete toel ning kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel. |
| --- | --- |

2.3.

Kasulik võimsus – võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemiskiirusel väntvõlli või samaväärse seadise otsalt käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 või 6. lisas loetletud abiseadmete toel ning kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel.

| 2.4. | 30 minuti maksimumvõimsus – elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus punktis 5.3.1 määratletud alalispingel, mida jõuülekandeseade on suuteline 30minutilise ajavahemiku jooksul keskmiselt tootma. |
| --- | --- |

2.4.

30 minuti maksimumvõimsus – elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus punktis 5.3.1 määratletud alalispingel, mida jõuülekandeseade on suuteline 30minutilise ajavahemiku jooksul keskmiselt tootma.

2.5.   Hübriidsõidukid

| 2.5.1. | Hübriidsõiduk – sõiduk, millel on (sõidukis) sõiduki käitamiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi. |
| --- | --- |

2.5.1.

Hübriidsõiduk – sõiduk, millel on (sõidukis) sõiduki käitamiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi.

| 2.5.2. | Elektriline hübriidsõiduk – sõiduk, mis võtab mehaanikaseadmete käivitamiseks energiat kummastki allpool nimetatud salvestatud energia-/toiteallikast, mis on sõidukile paigaldatud:






  — | tarbitav kütus, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Elektriline hübriidsõiduk – sõiduk, mis võtab mehaanikaseadmete käivitamiseks energiat kummastki allpool nimetatud salvestatud energia-/toiteallikast, mis on sõidukile paigaldatud:

—

tarbitav kütus,

| — | elektriline energia-/elektrisalvestusseade (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator ...). |
| --- | --- |

—

elektriline energia-/elektrisalvestusseade (nt aku, kondensaator, hooratas/generaator ...).

| 2.5.3. | Elektrilise hübriidsõiduki jõuülekandeseade koosneb kahe erineva jõuülekandeseadme kombinatsioonist:






  — | sisepõlemismootor ja |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Elektrilise hübriidsõiduki jõuülekandeseade koosneb kahe erineva jõuülekandeseadme kombinatsioonist:

—

sisepõlemismootor ja

| — | üks elektriline jõuülekandeseade (või mitu). |
| --- | --- |

—

üks elektriline jõuülekandeseade (või mitu).

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Taotluse jõuülekandeseadme tüübikinnituse saamiseks seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega esitab jõuülekandeseadme tootja, sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Taotluse jõuülekandeseadme tüübikinnituse saamiseks seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega esitab jõuülekandeseadme tootja, sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Sellega peab kaasas olema jõuülekandeseadme kirjeldus kolmes eksemplaris, mis sisaldab kõiki asjaomaseid andmeid, mis on nimetatud:






  — | üksnes sisepõlemismootori jõul töötavate sõidukite puhul 1. lisas või |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sellega peab kaasas olema jõuülekandeseadme kirjeldus kolmes eksemplaris, mis sisaldab kõiki asjaomaseid andmeid, mis on nimetatud:

—

üksnes sisepõlemismootori jõul töötavate sõidukite puhul 1. lisas või

| — | puhtelektriliste sõidukite puhul 2. lisas või |
| --- | --- |

—

puhtelektriliste sõidukite puhul 2. lisas või

| — | elektriliste hübriidsõidukite puhul 1. ja 2. lisas. |
| --- | --- |

—

elektriliste hübriidsõidukite puhul 1. ja 2. lisas.

| 3.3. | Elektriliste hübriidsõidukite puhul viiakse katsed läbi eraldi sisepõlemismootoriga (vastavalt 5. lisale) ja elektrilis(t)e jõuülekandeseadme(te)ga (vastavalt 6. lisale). |
| --- | --- |

3.3.

Elektriliste hübriidsõidukite puhul viiakse katsed läbi eraldi sisepõlemismootoriga (vastavalt 5. lisale) ja elektrilis(t)e jõuülekandeseadme(te)ga (vastavalt 6. lisale).

| 3.4. | Kinnitatava jõuülekandeseadme (jõuülekandeseadmete kogumi) representatiivne jõuülekandeseade (või jõuülekandeseadmete kogum) esitatakse koos käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud seadmetega katseid läbi viivale tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

3.4.

Kinnitatava jõuülekandeseadme (jõuülekandeseadmete kogumi) representatiivne jõuülekandeseade (või jõuülekandeseadmete kogum) esitatakse koos käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas ette nähtud seadmetega katseid läbi viivale tehnilisele teenistusele.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud jõuülekandeseadme võimsus on mõõdetud vastavalt punktis 5 (vt allpool) esitatud tehnilistele nõuetele, antakse sellele jõuülekandeseadmele tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud jõuülekandeseadme võimsus on mõõdetud vastavalt punktis 5 (vt allpool) esitatud tehnilistele nõuetele, antakse sellele jõuülekandeseadmele tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (00, kui tegemist on käesoleva eeskirjaga selle algkujul) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppe osaline ei või anda sama kinnitusnumbrit teisele jõuülekandeseadme tüübile. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (00, kui tegemist on käesoleva eeskirjaga selle algkujul) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppe osaline ei või anda sama kinnitusnumbrit teisele jõuülekandeseadme tüübile.

| 4.3. | Teatis jõuülekandeseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis jõuülekandeseadmele käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

| 4.4. | Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile vastavale jõuülekandeseadmele tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: |
| --- | --- |

4.4.

Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud jõuülekandeseadme tüübile vastavale jõuülekandeseadmele tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

| 4.4.1. | ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist ja sellele järgnevast R-tähest, kriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis paiknevad punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist ja sellele järgnevast R-tähest, kriipsust ja tüübikinnitusnumbrist, mis paiknevad punktis 4.4.1 nimetatud ringist paremal.

| 4.4.3. | Teise võimalusena võib tootja otsustada, et nende tüübikinnitusmärkide ja -tähiste kinnitamise asemel jõuülekandeseadme külge on iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud jõuülekandeseadmega kaasas seda teavet sisaldav dokument, nii et tüübikinnitusmärgid ja -tähised võib kinnitada sõidukile. |
| --- | --- |

4.4.3.

Teise võimalusena võib tootja otsustada, et nende tüübikinnitusmärkide ja -tähiste kinnitamise asemel jõuülekandeseadme külge on iga käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud jõuülekandeseadmega kaasas seda teavet sisaldav dokument, nii et tüübikinnitusmärgid ja -tähised võib kinnitada sõidukile.

| 4.5. | Kui jõuülekandeseade vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse tüübikinnitusnumbrid ja kõikide eeskirjade numbrid, mille alusel on riik andnud käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolist paremale. |
| --- | --- |

4.5.

Kui jõuülekandeseade vastab ühe või mitme kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on sellele käesoleva eeskirja alusel andnud tüübikinnituse, ei ole punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit tarvis korrata. Sellisel juhul paigutatakse tüübikinnitusnumbrid ja kõikide eeskirjade numbrid, mille alusel on riik andnud käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, vertikaalsete tulpadena punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolist paremale.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt esitatud jõuülekandeseadme tunnusnumbrite lähedusse. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt esitatud jõuülekandeseadme tunnusnumbrite lähedusse.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidis on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisas.

5.   TEHNILISED NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldosa

Komponendid, mis võivad mõjutada jõuülekandeseadme võimsust, peavad olema projekteeritud, toodetud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav jõuülekandeseade vastab sõltumata sellele mõjuda võivast vibratsioonist käesoleva eeskirja sätetele.

5.2.   Sisepõlemismootorite katsete kirjeldus

| 5.2.1. | Kasuliku võimsuse katse seisneb ottomootorite puhul töötamises maksimaalse gaasiga ja diiselmootorite puhul töötamises kütusepritsepumba täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 nimetatud seadmed. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kasuliku võimsuse katse seisneb ottomootorite puhul töötamises maksimaalse gaasiga ja diiselmootorite puhul töötamises kütusepritsepumba täiskoormusel, kusjuures mootorile on paigaldatud käesoleva eeskirja 5. lisa tabelis 1 nimetatud seadmed.

| 5.2.2. | Näite võetakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et õigesti määrata täielik võimsuskõver tootja poolt soovitatud väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. Kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, mille juures mootor saavutab oma täisvõimsuse ja maksimaalse pöördemomendi. |
| --- | --- |

5.2.2.

Näite võetakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et õigesti määrata täielik võimsuskõver tootja poolt soovitatud väikseima ja suurima pöörlemiskiiruse vahel. Kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemiskiirusi, mille juures mootor saavutab oma täisvõimsuse ja maksimaalse pöördemomendi.

| 5.2.3. | Kasutatakse järgmist kütust. |
| --- | --- |

5.2.3.

Kasutatakse järgmist kütust.

| 5.2.3.1. | Bensiiniga töötavate ottomootorite puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) (2) dokumentides F-01-A-84 ja RF-01-A-85 CEC poolt bensiinimootorite jaoks ette nähtud etalonkütustest. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Bensiiniga töötavate ottomootorite puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) (2) dokumentides F-01-A-84 ja RF-01-A-85 CEC poolt bensiinimootorite jaoks ette nähtud etalonkütustest.

| 5.2.3.2. | Veeldatud naftagaasiga töötavate ottomootorite puhul: |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Veeldatud naftagaasiga töötavate ottomootorite puhul:

| 5.2.3.2.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 8. lisas nimetatud etalonkütustest; |
| --- | --- |

5.2.3.2.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 8. lisas nimetatud etalonkütustest;

| 5.2.3.2.2. | kütusekogust automaatselt mitte reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse 8. lisas nimetatud madalaima C3-sisaldusega etalonkütust või |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

kütusekogust automaatselt mitte reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse 8. lisas nimetatud madalaima C3-sisaldusega etalonkütust või

| 5.2.3.2.3. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.2.4. | kasutatakse katseprotokollis nimetatud kütust. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

kasutatakse katseprotokollis nimetatud kütust.

| 5.2.3.3. | Maagaasiga töötavate ottomootorite puhul: |
| --- | --- |

5.2.3.3.

Maagaasiga töötavate ottomootorite puhul:

| 5.2.3.3.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 8. lisas nimetatud etalonkütustest; |
| --- | --- |

5.2.3.3.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 8. lisas nimetatud etalonkütustest;

| 5.2.3.3.2. | kütusekogust automaatselt mitte reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe'i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, st kõrgeima Wobbe'i indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

kütusekogust automaatselt mitte reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe'i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, st kõrgeima Wobbe'i indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.3. | ühe konkreetse kütuste rühma jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe'i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse puhul kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe'i indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

ühe konkreetse kütuste rühma jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe'i indeks on vähemalt 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse puhul kasutatakse 8. lisas nimetatud etalonkütust G20, kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe'i indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.4. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud; |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud;

| 5.2.3.3.5. | kasutatakse katseprotokollis määratletud kütust. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

kasutatakse katseprotokollis määratletud kütust.

| 5.2.3.4. | Diiselmootorite puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) dokumendis RF-03-A-84 CEC poolt diiselmootorite jaoks ette nähtud etalonkütust. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Diiselmootorite puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse Euroopa koordineerimisnõukogu (CEC) dokumendis RF-03-A-84 CEC poolt diiselmootorite jaoks ette nähtud etalonkütust.

| 5.2.4. | Mõõtmised viiakse läbi vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisa sätetele. |
| --- | --- |

5.2.4.

Mõõtmised viiakse läbi vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisa sätetele.

| 5.2.5. | Katseprotokoll sisaldab tulemusi ja kõiki kasuliku võimsuse leidmiseks vajalikke arvutusi, mis on loetletud käesoleva eeskirja 5. lisas, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori karakteristikuid. |
| --- | --- |

5.2.5.

Katseprotokoll sisaldab tulemusi ja kõiki kasuliku võimsuse leidmiseks vajalikke arvutusi, mis on loetletud käesoleva eeskirja 5. lisas, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori karakteristikuid.

5.3.   Elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmiskatsete kirjeldus

Elektrilisel jõuülekandeseadmel peavad olema käesoleva eeskirja 6. lisas määratletud seadmed. Elektriline jõuülekandeseade saab toidet alalisvooluallikast, mille maksimaalne pingelang on 5 % olenevalt ajast ja voolutugevusest (alla 10 sekundi pikkused ajavahemikud välja arvatud). Katse toitepinge määrab sõiduki tootja.

Märkus: Kui 30 minuti maksimumvõimsust piirab aku, võib elektrisõiduki 30 minuti maksimumvõimsus olla väiksem kui sõiduki 30 minuti maksimumvõimsus vastavalt sellele katsele.

5.3.1.   Kasuliku võimsuse kindlaksmääramine

| 5.3.1.1. | Mootorit ja kõiki selle seadmeid tuleb vähemalt kaks tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Mootorit ja kõiki selle seadmeid tuleb vähemalt kaks tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada.

| 5.3.1.2. | Kasuliku võimsuse katse seisneb töös võimsuskontrolleri maksimumseadistusel. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Kasuliku võimsuse katse seisneb töös võimsuskontrolleri maksimumseadistusel.

| 5.3.1.3. | Vahetult enne katse alustamist lastakse mootoril töötada tootja soovitatud kiirusel 3 minutit katsestendil võimsusega, mis moodustab 80 % maksimumvõimsusest. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Vahetult enne katse alustamist lastakse mootoril töötada tootja soovitatud kiirusel 3 minutit katsestendil võimsusega, mis moodustab 80 % maksimumvõimsusest.

| 5.3.1.4. | Näite võetakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et õigesti määrata võimsuskõver nulli ja tootja soovitatud suurima pöörlemiskiiruse vahel. Kogu katse sooritatakse 5 minuti jooksul. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Näite võetakse piisaval mootori pöörlemiskiiruste arvul, et õigesti määrata võimsuskõver nulli ja tootja soovitatud suurima pöörlemiskiiruse vahel. Kogu katse sooritatakse 5 minuti jooksul.

5.3.2.   30 minuti maksimumvõimsuse kindlaksmääramine

| 5.3.2.1. | Mootorit ja kogu selle varustust tuleb vähemalt neli tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Mootorit ja kogu selle varustust tuleb vähemalt neli tundi temperatuuril 25 °C ± 5 °C ette valmistada.

| 5.3.2.2. | Elektrilisel jõuülekandeseadmel lastakse töötada katsestendil võimsusel, mis on valmistaja poolt antud 30 minuti maksimumvõimsuse suurim väärtus.
  Kiirus peab olema vahemikus, mille puhul kasulik võimsus ületab 90 % punkti 5.3.1 kohaselt mõõdetud maksimumvõimsusest. Soovitusliku kiiruse määrab tootja. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Elektrilisel jõuülekandeseadmel lastakse töötada katsestendil võimsusel, mis on valmistaja poolt antud 30 minuti maksimumvõimsuse suurim väärtus.

Kiirus peab olema vahemikus, mille puhul kasulik võimsus ületab 90 % punkti 5.3.1 kohaselt mõõdetud maksimumvõimsusest. Soovitusliku kiiruse määrab tootja.

| 5.3.2.3. | Kiirus ja võimsus märgitakse üles. Võimsus peab olema vahemikus ± 5 % võimsuse väärtusest katse alustamisel. 30 minuti maksimumvõimsus on keskmine võimsus 30minutilise ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Kiirus ja võimsus märgitakse üles. Võimsus peab olema vahemikus ± 5 % võimsuse väärtusest katse alustamisel. 30 minuti maksimumvõimsus on keskmine võimsus 30minutilise ajavahemiku jooksul.

5.4.   Tulemuste tõlgendamine

Tootja esitatud elektrilise jõuülekandeseadme tüübi kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus kiidetakse heaks, kui see ei erine väärtustest, mille tehniline teenistus on mõõtnud katsetamiseks esitatud jõuülekandeseadmel, suurima võimsuse puhul enam kui ± 2 % võrra ning kõvera teistes mõõtepunktides enam kui ± 4 % võrra, kusjuures mootori pöörlemiskiiruse lubatud hälve on ± 2 % või mootori kiirusevahemikus (X1 min-1 + 2 %) kuni (X2 min-1 – 2 %) (X1 < X2).

6.   TOOTMISE NÕUETELEVASTAVUS

Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas kokkuleppe 2. liites sätestatud korraga (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2), arvestades järgmisi nõudeid.

| 6.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt heaks kiidetud mootorid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

6.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt heaks kiidetud mootorid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

| 6.2. | Täita tuleb toodangu vastavuse kontrollimise korra miinimumnõudeid, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 7. lisas. |
| --- | --- |

6.2.

Täita tuleb toodangu vastavuse kontrollimise korra miinimumnõudeid, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 7. lisas.

7.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAMISE KORRAL

| 7.1. | Jõuülekandeseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev jõuülekandeseade ei vasta kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

7.1.

Jõuülekandeseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev jõuülekandeseade ei vasta kinnitatud tüübile.

| 7.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidise kohast teatisevormi. |
| --- | --- |

7.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidise kohast teatisevormi.

8.   JÕUÜLEKANDESEADME TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 8.1. | Jõuülekandeseadme tüübi alla kuuluva jõuülekandeseadme igast muudatusest seoses 1. ja 2. lisas toodud karakteristikutega teatatakse jõuülekandeseadme tüübi kinnitanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus: |
| --- | --- |

8.1.

Jõuülekandeseadme tüübi alla kuuluva jõuülekandeseadme igast muudatusest seoses 1. ja 2. lisas toodud karakteristikutega teatatakse jõuülekandeseadme tüübi kinnitanud haldusasutusele. Sellisel juhul võib asutus:

| 8.1.1. | leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katseprotokolli.

| 8.2. | Muudatusi loetlev tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele punktis 4.3 (vt eespool) kirjeldatud korras. |
| --- | --- |

8.2.

Muudatusi loetlev tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppe osalistele punktis 4.3 (vt eespool) kirjeldatud korras.

| 8.3. | Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi käesoleva eeskirja 3. lisas toodud näidisele vastava teatisevormiga. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi käesoleva eeskirja 3. lisas toodud näidisele vastava teatisevormiga.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab lõplikult käesoleva eeskirja alusel kinnitatud jõuülekandeseadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teatise saamisel teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 3. lisas toodud näidise kohast teatisevormi.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või tüübikinnitusi andvate ning teistes riikides kinnituse andmist, andmisest keeldumist või tühistamist tõendavate vormide adressaadiks olevate haldusasutuste nimed ja aadressid.

---

(1)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi, 9 – Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – (vaba), 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32–36 (vaba), 37 – Türgi, 38–39 (vaba) ja 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele niisuguses kronoloogilises järjestuses, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, mis käsitleb ühtsete tehnonõuete kehtestamist ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teeb sel viisil antud numbrid kokkuleppe osalistele teatavaks.

(2)  European Coordinating Council, CEC.

---

1. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI PÕHIKARAKTERISTIKUD JA KATSETAMISEGA SEOTUD TEAVE (1)

| 1. | Mootori kirjeldus: |
| --- | --- |

1.

Mootori kirjeldus:

| 1.1. | Mark: |
| --- | --- |

1.1.

Mark:

| 1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp:

| 1.3. | Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (2) |
| --- | --- |

1.3.

Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (2)

| 1.4. | Silindri läbimõõt: ............ mm |
| --- | --- |

1.4.

Silindri läbimõõt: ............ mm

| 1.5. | Kolvi käik: ............ mm |
| --- | --- |

1.5.

Kolvi käik: ............ mm

| 1.6. | Silindrite arv ja paigutus ning tööjärjekord: |
| --- | --- |

1.6.

Silindrite arv ja paigutus ning tööjärjekord:

| 1.7. | Silindri maht: ............ cm3 |
| --- | --- |

1.7.

Silindri maht: ............ cm3

| 1.8. | Surveaste (3): |
| --- | --- |

1.8.

Surveaste (3):

| 1.9. | Põlemiskambri ja kolvipea joonised: |
| --- | --- |

1.9.

Põlemiskambri ja kolvipea joonised:

| 1.10. | Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: |
| --- | --- |

1.10.

Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala:

| 1.11. | Kütus: pliibensiin/pliivaba bensiin/diisliõli/LPG/NG (2) |
| --- | --- |

1.11.

Kütus: pliibensiin/pliivaba bensiin/diisliõli/LPG/NG (2)

| 1.12. | Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (2) |
| --- | --- |

1.12.

Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (2)

| 1.12.1. | Vedelikjahutussüsteemi karakteristikud
  Jahutusvedeliku laad: ............ Ringluspump: jah/ei (2)

  Pumba margi (markide) ja tüübi (tüüpide) karakteristikud:
  Ülekandearv:
  Termostaat: seadistus:
  Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid):
  Kaitseklapp: rõhusäte:
  Ventilaator: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):
  Ventilaatori ajamisüsteem: ............ ülekandearv:
  Ventilaatorikate: |
| --- | --- |

1.12.1.

Vedelikjahutussüsteemi karakteristikud

Jahutusvedeliku laad: ............ Ringluspump: jah/ei (2)

Pumba margi (markide) ja tüübi (tüüpide) karakteristikud:

Ülekandearv:

Termostaat: seadistus:

Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

Kaitseklapp: rõhusäte:

Ventilaator: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

Ventilaatori ajamisüsteem: ............ ülekandearv:

Ventilaatorikate:

| 1.12.2. | Õhkjahutussüsteemi karakteristikud
  Puhur: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ......... ülekandearv: .........
  Õhutorustik (standardtoodang):
  Temperatuurireguleerimissüsteem: jah/ei (1) Lühikirjeldus: |
| --- | --- |

1.12.2.

Õhkjahutussüsteemi karakteristikud

Puhur: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): ......... ülekandearv: .........

Õhutorustik (standardtoodang):

Temperatuurireguleerimissüsteem: jah/ei (1) Lühikirjeldus:

| 1.12.3. | Tootja poolt lubatud temperatuur |
| --- | --- |

1.12.3.

Tootja poolt lubatud temperatuur

| 1.12.3.1. | Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur mootori väljalaskeavas: |
| --- | --- |

1.12.3.1.

Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur mootori väljalaskeavas:

| 1.12.3.2. | Õhkjahutus | : | võrdluspunkt:
  maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.3.2.

Õhkjahutus

:

võrdluspunkt:

maksimaalne temperatuur võrdluspunktis:

| 1.12.3.3. | Maksimaalne õhutemperatuur vahejahuti väljalaskeavas: |
| --- | --- |

1.12.3.3.

Maksimaalne õhutemperatuur vahejahuti väljalaskeavas:

| 1.12.3.4. | Kütuse temperatuur: min ............ maks. |
| --- | --- |

1.12.3.4.

Kütuse temperatuur: min ............ maks.

| 1.12.3.5. | Määrdeaine temperatuur: min ............ maks. |
| --- | --- |

1.12.3.5.

Määrdeaine temperatuur: min ............ maks.

| 1.13. | Ülelaadur: jah/ei (2) Süsteemi kirjeldus: |
| --- | --- |

1.13.

Ülelaadur: jah/ei (2) Süsteemi kirjeldus:

| 1.14. | Sisselaskesüsteem
  Sisselasketorustik: ............ Kirjeldus:
  Õhufilter ............ Mark: ............ Tüüp:
  Sisselaskesummuti: ............ Mark: ............ Tüüp: |
| --- | --- |

1.14.

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik: ............ Kirjeldus:

Õhufilter ............ Mark: ............ Tüüp:

Sisselaskesummuti: ............ Mark: ............ Tüüp:

| 2. | Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja neid ei ole kirjeldatud mõnes teises jaotises)
  Kirjeldus ja joonised: |
| --- | --- |

2.

Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja neid ei ole kirjeldatud mõnes teises jaotises)

Kirjeldus ja joonised:

| 3. | Õhu sisselase ja kütusetoide |
| --- | --- |

3.

Õhu sisselase ja kütusetoide

| 3.1. | Sisselasketorude ja nende lisatarvikute kirjeldus ja skeemid (katarakt, eelsoojendi, täiendavad õhu sisselaskeavad jne) |
| --- | --- |

3.1.

Sisselasketorude ja nende lisatarvikute kirjeldus ja skeemid (katarakt, eelsoojendi, täiendavad õhu sisselaskeavad jne)

| 3.2. | Kütusetoide |
| --- | --- |

3.2.

Kütusetoide

| 3.2.1. | Karburaator(id) (2) ............ Arv: |
| --- | --- |

3.2.1.

Karburaator(id) (2) ............ Arv:

| 3.2.1.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Mark:

| 3.2.1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Tüüp:

| 3.2.1.3. | Reguleerimine (3) |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Reguleerimine (3)

| 3.2.1.3.1. | Düüsid |
| --- | --- |

3.2.1.3.1.

Düüsid

või

Kütuse etteandekõver õhuvoolu taustal ja kõvera järgimiseks vajalikud seaded (2)
   (3)

| 3.2.1.3.2. | Segukoonused |
| --- | --- |

3.2.1.3.2.

Segukoonused

| 3.2.1.3.3. | Tase ujukikambris |
| --- | --- |

3.2.1.3.3.

Tase ujukikambris

| 3.2.1.3.4. | Ujuki mass |
| --- | --- |

3.2.1.3.4.

Ujuki mass

| 3.2.1.3.5. | Ujukinõel |
| --- | --- |

3.2.1.3.5.

Ujukinõel

| 3.2.1.4. | Manuaalne/automaatne õhuklapp (2) |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Manuaalne/automaatne õhuklapp (2)

| 3.2.1.5. | Kütusepump
  Rõhk (3): ............ või tunnuskõver (3) |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Kütusepump

Rõhk (3): ............ või tunnuskõver (3)

| 3.2.2. | Kütuse sissepritsesüsteemi (2) kirjeldus
  Tööpõhimõte: sisselasketorustik/otsepritse
  sissepritse eelkamber/keeriskamber (2) |
| --- | --- |

3.2.2.

Kütuse sissepritsesüsteemi (2) kirjeldus

Tööpõhimõte: sisselasketorustik/otsepritse

sissepritse eelkamber/keeriskamber (2)

| 3.2.2.1. | Kütusepump: |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Kütusepump:

| 3.2.2.1.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.2.2.1.1.

Mark:

| 3.2.2.1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.

Tüüp:

| 3.2.2.1.3. | Sissepritseannus: mm3
   (2)
   (3)töötsükli kohta pumba pöörlemissagedusel
  või teise võimalusena tunnuskõver (2)
   (3)

  kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (2) |
| --- | --- |

3.2.2.1.3.

Sissepritseannus: mm3
   (2)
   (3)töötsükli kohta pumba pöörlemissagedusel

või teise võimalusena tunnuskõver (2)
   (3)

kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor (2)

| 3.2.2.1.4. | Süüte ajastus: |
| --- | --- |

3.2.2.1.4.

Süüte ajastus:

| 3.2.2.1.5. | Sissepritsekõver: |
| --- | --- |

3.2.2.1.5.

Sissepritsekõver:

| 3.2.2.2. | Pihusti: |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Pihusti:

| 3.2.2.3. | Pöörlemissageduse regulaator: |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Pöörlemissageduse regulaator:

| 3.2.2.3.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.2.2.3.1.

Mark:

| 3.2.2.3.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.2.3.2.

Tüüp:

| 3.2.2.3.3. | Katkestuspunkt koormatud seisundis min-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.3.

Katkestuspunkt koormatud seisundis min-1:

| 3.2.2.3.4 | Maksimaalne kiirus ilma koormata min-1: |
| --- | --- |

3.2.2.3.4

Maksimaalne kiirus ilma koormata min-1:

| 3.2.2.3.5. | Tühikäigu pöörlemissagedus: |
| --- | --- |

3.2.2.3.5.

Tühikäigu pöörlemissagedus:

| 3.2.2.4. | Külmkäivitusseade: |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Külmkäivitusseade:

| 3.2.2.4.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.2.2.4.1.

Mark:

| 3.2.2.4.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.2.4.2.

Tüüp:

| 3.2.2.4.3. | Süsteemi kirjeldus: |
| --- | --- |

3.2.2.4.3.

Süsteemi kirjeldus:

| 3.2.2.5. | Käivitusseade: |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Käivitusseade:

| 3.2.2.5.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.2.2.5.1.

Mark:

| 3.2.2.5.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.2.5.2.

Tüüp:

| 3.2.2.5.3. | Süsteemi kirjeldus: |
| --- | --- |

3.2.2.5.3.

Süsteemi kirjeldus:

| 3.2.3. | LPG kütuseseade: jah/ei (2) |
| --- | --- |

3.2.3.

LPG kütuseseade: jah/ei (2)

| 3.2.3.1. | Tüübikinnitusnumber vastavalt eeskirjale nr 67 ja dokumentatsioon: |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Tüübikinnitusnumber vastavalt eeskirjale nr 67 ja dokumentatsioon:

| 3.2.3.2. | Mootori elektrooniline kontrollplokk LPG kütuseseadmes: |
| --- | --- |

3.2.3.2.

Mootori elektrooniline kontrollplokk LPG kütuseseadmes:

| 3.2.3.3. | Mark (margid): |
| --- | --- |

3.2.3.3.

Mark (margid):

| 3.2.3.4. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.3.4.

Tüüp:

| 3.2.3.5. | Heitega seotud reguleerimisvõimalused: |
| --- | --- |

3.2.3.5.

Heitega seotud reguleerimisvõimalused:

| 3.2.3.6. | Lisadokumentatsioon: |
| --- | --- |

3.2.3.6.

Lisadokumentatsioon:

| 3.2.3.6.1. | Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedeldatud naftagaasile või tagasi: |
| --- | --- |

3.2.3.6.1.

Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedeldatud naftagaasile või tagasi:

| 3.2.3.6.2. | Süsteemi skeem (elektriühendused, vaakumühenduse kompensatsioonitorud jms): |
| --- | --- |

3.2.3.6.2.

Süsteemi skeem (elektriühendused, vaakumühenduse kompensatsioonitorud jms):

| 3.2.3.6.3. | Sümboli joonis: |
| --- | --- |

3.2.3.6.3.

Sümboli joonis:

| 3.2.4. | NG kütuseseade: jah/ei (2) |
| --- | --- |

3.2.4.

NG kütuseseade: jah/ei (2)

| 3.2.4.1. | Tüübikinnitusnumber vastavalt eeskirjale nr 67: |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Tüübikinnitusnumber vastavalt eeskirjale nr 67:

| 3.2.4.2. | Mootori elektrooniline kontrollplokk NG kütuseseadmes: |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Mootori elektrooniline kontrollplokk NG kütuseseadmes:

| 3.2.4.3. | Mark (margid): |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Mark (margid):

| 3.2.4.4. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Tüüp:

| 3.2.4.5. | Heitega seotud reguleerimisvõimalused: |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Heitega seotud reguleerimisvõimalused:

| 3.2.4.6. | Lisadokumentatsioon: |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Lisadokumentatsioon:

| 3.2.4.6.1. | Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi: |
| --- | --- |

3.2.4.6.1.

Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi:

| 3.2.4.6.2. | Süsteemi skeem (elektriühendused, vaakumühenduse kompensatsioonitorud jms): |
| --- | --- |

3.2.4.6.2.

Süsteemi skeem (elektriühendused, vaakumühenduse kompensatsioonitorud jms):

| 3.2.4.6.3. | Sümboli joonis: |
| --- | --- |

3.2.4.6.3.

Sümboli joonis:

| 4. | Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed |
| --- | --- |

4.

Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed

| 4.1. | Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed ülemise surnud punkti suhtes |
| --- | --- |

4.1.

Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed ülemise surnud punkti suhtes

| 4.2. | Norm- ja/või seadistusvahemikud (2) |
| --- | --- |

4.2.

Norm- ja/või seadistusvahemikud (2)

| 5. | Süüde: |
| --- | --- |

5.

Süüde:

| 5.1. | Süütesüsteemi tüüp: |
| --- | --- |

5.1.

Süütesüsteemi tüüp:

| 5.1.1. | Mark: |
| --- | --- |

5.1.1.

Mark:

| 5.1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

5.1.2.

Tüüp:

| 5.1.3. | Eelsüüte kõver (3) |
| --- | --- |

5.1.3.

Eelsüüte kõver (3)

| 5.1.4. | Süüte ajastus (3) |
| --- | --- |

5.1.4.

Süüte ajastus (3)

| 5.1.5. | Kontaktivahe (3) ja suletusnurk (2)
   (3) |
| --- | --- |

5.1.5.

Kontaktivahe (3) ja suletusnurk (2)
   (3)

| 6. | Heitgaasisüsteem
  Kirjeldus ja joonised: |
| --- | --- |

6.

Heitgaasisüsteem

Kirjeldus ja joonised:

| 7. | Määrimissüsteem |
| --- | --- |

7.

Määrimissüsteem

| 7.1. | Süsteemi kirjeldus: |
| --- | --- |

7.1.

Süsteemi kirjeldus:

| 7.1.1. | Määrdemahuti asend: |
| --- | --- |

7.1.1.

Määrdemahuti asend:

| 7.1.2. | Toitesüsteem (pump, sissepritse sisselaskesüsteem, segamine kütusega jne): |
| --- | --- |

7.1.2.

Toitesüsteem (pump, sissepritse sisselaskesüsteem, segamine kütusega jne):

| 7.2. | Määrdepump (2) |
| --- | --- |

7.2.

Määrdepump (2)

| 7.2.1. | Mark: |
| --- | --- |

7.2.1.

Mark:

| 7.2.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

7.2.2.

Tüüp:

| 7.3. | Segamine kütusega (2) |
| --- | --- |

7.3.

Segamine kütusega (2)

| 7.3.1. | Protsent |
| --- | --- |

7.3.1.

Protsent

| 7.4. | Õliradiaator: jah/ei (2) |
| --- | --- |

7.4.

Õliradiaator: jah/ei (2)

| 7.4.1. | Joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

7.4.1.

Joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 8. | Elektriseadmed
  Generaator/vahelduvvoolugeneraator (2): karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

8.

Elektriseadmed

Generaator/vahelduvvoolugeneraator (2): karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 9. | Muud mootorile paigaldatud abiseadmed
  (vajaduse korral numeratsioon ja lühikirjeldus): |
| --- | --- |

9.

Muud mootorile paigaldatud abiseadmed

(vajaduse korral numeratsioon ja lühikirjeldus):

| 10. | Lisateave katsetingimuste kohta |
| --- | --- |

10.

Lisateave katsetingimuste kohta

| 10.1. | Süüteküünlad |
| --- | --- |

10.1.

Süüteküünlad

| 10.1.1. | Mark: |
| --- | --- |

10.1.1.

Mark:

| 10.1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

10.1.2.

Tüüp:

| 10.1.3. | Sädevahemik: |
| --- | --- |

10.1.3.

Sädevahemik:

| 10.2. | Süütepool |
| --- | --- |

10.2.

Süütepool

| 10.2.1. | Mark: |
| --- | --- |

10.2.1.

Mark:

| 10.2.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

10.2.2.

Tüüp:

| 10.3. | Süütekondensaator |
| --- | --- |

10.3.

Süütekondensaator

| 10.3.1. | Mark: |
| --- | --- |

10.3.1.

Mark:

| 10.3.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

10.3.2.

Tüüp:

| 10.4. | Raadiohäirete summutamise seadmed |
| --- | --- |

10.4.

Raadiohäirete summutamise seadmed

| 10.4.1. | Mark: |
| --- | --- |

10.4.1.

Mark:

| 10.4.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

10.4.2.

Tüüp:

| 11. | Mootori jõudlus (tootja deklaratsiooni kohaselt) |
| --- | --- |

11.

Mootori jõudlus (tootja deklaratsiooni kohaselt)

| 11.1. | Pöörlemissagedus tühikäigul (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.1.

Pöörlemissagedus tühikäigul (3): ............ min-1

| 11.2. | Pöörlemissagedus maksimumvõimsusel (3): ............ min-1 |
| --- | --- |

11.2.

Pöörlemissagedus maksimumvõimsusel (3): ............ min-1

| 11.3. | Maksimumvõimsus — kW (vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.3): |
| --- | --- |

11.3.

Maksimumvõimsus — kW (vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.3):

| 11.4 | Pöörlemissagedus maksimaalse pöördemomendi juures (3) ............ min-1 |
| --- | --- |

11.4

Pöörlemissagedus maksimaalse pöördemomendi juures (3) ............ min-1

| 11.5. | Maksimaalne pöördemoment (3) ............ Nm |
| --- | --- |

11.5.

Maksimaalne pöördemoment (3) ............ Nm

---

(1)  Tavapärasest erinevate mootorite ja süsteemide puhul esitab tootja käesoleva lisa andmetega võrdväärsed andmed.

(2)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(3)  Märkida lubatud hälve.

---

2. LISA

ELEKTRILISE JÕUÜLEKANDESEADME PÕHIKARAKTERISTIKUD JA KATSETAMISEGA SEOTUD TEAVE

1.   Üldosa

| 1.1. | Mark: |
| --- | --- |

1.1.

Mark:

| 1.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.2.

Tüüp:

| 1.3. | Vedu (1): ühe mootoriga/mitme mootoriga/(arv) |
| --- | --- |

1.3.

Vedu (1): ühe mootoriga/mitme mootoriga/(arv)

| 1.4. | Ülekandesüsteem: paralleelne/transaksiaalne/muu, täpsustada: |
| --- | --- |

1.4.

Ülekandesüsteem: paralleelne/transaksiaalne/muu, täpsustada:

| 1.5. | Katsepinge: |
| --- | --- |

1.5.

Katsepinge:

| 1.6. | Mootori baaspöörded: ............ min-1 |
| --- | --- |

1.6.

Mootori baaspöörded: ............ min-1

| 1.7. | Mootori väntvõlli maksimaalne pöörlemiskiirus: ............ min-1

  (või vaikimisi): ......... reduktor/käigukasti väljalase (1) ......... min-1

  käik sees. |
| --- | --- |

1.7.

Mootori väntvõlli maksimaalne pöörlemiskiirus: ............ min-1

(või vaikimisi): ......... reduktor/käigukasti väljalase (1) ......... min-1

käik sees.

| 1.8. | Kiirus maksimumvõimsusel (2) (vastavalt tootja määratlusele): ............ min-1 |
| --- | --- |

1.8.

Kiirus maksimumvõimsusel (2) (vastavalt tootja määratlusele): ............ min-1

| 1.9. | Maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ............ kW |
| --- | --- |

1.9.

Maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ............ kW

| 1.10. | 30 minuti maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ............ kW |
| --- | --- |

1.10.

30 minuti maksimumvõimsus (vastavalt tootja määratlusele): ............ kW

| 1.11. | Paindlik vahemik (kus P > 90 % maksimumvõimsusest):
  kiirus vahemiku alguses ............ min-1

  kiirus vahemiku lõpus ............ min-1 |
| --- | --- |

1.11.

Paindlik vahemik (kus P > 90 % maksimumvõimsusest):

kiirus vahemiku alguses ............ min-1

kiirus vahemiku lõpus ............ min-1

2.   Mootor

| 2.1. | Tööpõhimõte |
| --- | --- |

2.1.

Tööpõhimõte

| 2.1.1. | Alalisvool (DC)/vahelduvvool (AC) (1) faaside arv: |
| --- | --- |

2.1.1.

Alalisvool (DC)/vahelduvvool (AC) (1) faaside arv:

| 2.1.2. | Ergutusvool/eraldi/jada/kompleksne (1): |
| --- | --- |

2.1.2.

Ergutusvool/eraldi/jada/kompleksne (1):

| 2.1.3. | Sünkroonne/asünkroonne (1) |
| --- | --- |

2.1.3.

Sünkroonne/asünkroonne (1)

| 2.1.4. | Rootormähisega/püsimagnetitega/korpusega (1) |
| --- | --- |

2.1.4.

Rootormähisega/püsimagnetitega/korpusega (1)

| 2.1.5. | Mootoripoolide arv: |
| --- | --- |

2.1.5.

Mootoripoolide arv:

| 2.2. | Inertne mass: |
| --- | --- |

2.2.

Inertne mass:

3.   Võimsusregulaator

| 3.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.1.

Mark:

| 3.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.

Tüüp:

| 3.3. | Juhtimispõhimõte: vektoriaalne/avatud süsteem/suletud/muu, täpsustada: |
| --- | --- |

3.3.

Juhtimispõhimõte: vektoriaalne/avatud süsteem/suletud/muu, täpsustada:

| 3.4. | Maksimaalne mootorile antav kasulik voolutugevus (2): ............ A
  ............ sekundi jooksul |
| --- | --- |

3.4.

Maksimaalne mootorile antav kasulik voolutugevus (2): ............ A

............ sekundi jooksul

| 3.5. | Pingevahemik: ............ V kuni ............ V |
| --- | --- |

3.5.

Pingevahemik: ............ V kuni ............ V

4.   Jahutussüsteem

Mootor: vedelik/õhk (1)

Kontroller: vedelik/õhk (1)

| 4.1. | Vedelikjahutusseadmete karakteristikud |
| --- | --- |

4.1.

Vedelikjahutusseadmete karakteristikud

| 4.1.1. | Vedeliku laad: ............ ringluspumbad: jah/ei (1) |
| --- | --- |

4.1.1.

Vedeliku laad: ............ ringluspumbad: jah/ei (1)

| 4.1.2. | Pumba karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

4.1.2.

Pumba karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 4.1.3. | Termostaat: seadistus: |
| --- | --- |

4.1.3.

Termostaat: seadistus:

| 4.1.4. | Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

4.1.4.

Radiaator: joonis(ed) või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 4.1.5. | Kaitseklapp: rõhu reguleerimine: |
| --- | --- |

4.1.5.

Kaitseklapp: rõhu reguleerimine:

| 4.1.6. | Ventilaator: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

4.1.6.

Ventilaator: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 4.1.7. | Ventilatsioonitoru: |
| --- | --- |

4.1.7.

Ventilatsioonitoru:

| 4.2. | Õhkjahutusseadmete karakteristikud |
| --- | --- |

4.2.

Õhkjahutusseadmete karakteristikud

| 4.2.1. | Puhur: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

4.2.1.

Puhur: karakteristikud või mark (margid) ja tüüp (tüübid):

| 4.2.2. | Standardsed õhutusseadmed: |
| --- | --- |

4.2.2.

Standardsed õhutusseadmed:

| 4.2.3. | Temperatuurireguleerimissüsteem: jah/ei (1) |
| --- | --- |

4.2.3.

Temperatuurireguleerimissüsteem: jah/ei (1)

| 4.2.4. | Lühikirjeldus: |
| --- | --- |

4.2.4.

Lühikirjeldus:

| 4.2.5. | Õhufilter: ......... mark (margid): ......... tüüp (tüübid): ......... |
| --- | --- |

4.2.5.

Õhufilter: ......... mark (margid): ......... tüüp (tüübid): .........

| 4.3. | Tootja poolt lubatud temperatuur |
| --- | --- |

4.3.

Tootja poolt lubatud temperatuur

| 4.3.1. | Mootori väljalaskeava: ............ (maks.) °C |
| --- | --- |

4.3.1.

Mootori väljalaskeava: ............ (maks.) °C

| 4.3.2. | Kontrolleri sisselaskeava: ............ (maks.) °C |
| --- | --- |

4.3.2.

Kontrolleri sisselaskeava: ............ (maks.) °C

| 4.3.3. | Mootori võrdluspunkti(de)s: ............ (maks.) °C |
| --- | --- |

4.3.3.

Mootori võrdluspunkti(de)s: ............ (maks.) °C

| 4.3.4. | Kontrolleri võrdluspunkti(de)s: ............ (maks.) °C |
| --- | --- |

4.3.4.

Kontrolleri võrdluspunkti(de)s: ............ (maks.) °C

5.   Isolatsiooniklass:

6.   Rahvusvahelise kaitse (IP) kood:

| 7. | : | Määrdesüsteemi põhimõte
   (1) | : | Laagrid: hõõrde-/kuullaagrid
  Määrdeaine: määre/õli
  Tihend: jah/ei
  Ringlus: koos/ilma |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

:

Määrdesüsteemi põhimõte
   (1)

:

Laagrid: hõõrde-/kuullaagrid

Määrdeaine: määre/õli

Tihend: jah/ei

Ringlus: koos/ilma

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Märkida lubatud hälve.

---

3. LISA

TEATIS

Image

Image

---

4. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

Jõuülekandeseadmele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjakohane jõuülekandeseade kinnitati Madalmaades (E4) seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega vastavalt eeskirjale nr 85 ja sellele jõuülekandeseadmele anti tüübikinnitusnumber 002492. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt eeskirja nr 85 originaalversioonile.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjakohane sõidukitüüp kinnitati Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjadele nr 85 ja 31 (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et vastavate tüübikinnituste andmise kuupäevadel ei olnud eeskirja nr 85 muudetud ning eeskiri nr 31 hõlmas juba seeria 01 muudatusi.

---

(1)  Teine number on toodud vaid näitena

---

5. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

| 1. | Neid sätteid kohaldatakse meetodi suhtes, mille kohaselt väljendatakse võimsuskõverat sisepõlemismootori täiskoormusel mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina. |
| --- | --- |

1.

Neid sätteid kohaldatakse meetodi suhtes, mille kohaselt väljendatakse võimsuskõverat sisepõlemismootori täiskoormusel mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina.

2.   KATSETINGIMUSED

| 2.1. | Mootor peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud. |
| --- | --- |

2.1.

Mootor peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

| 2.2. | Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, tuleb arvesse võtta käigukasti kasutegurit. |
| --- | --- |

2.2.

Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, tuleb arvesse võtta käigukasti kasutegurit.

2.3.   Abiseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimalust mööda samas asendis kui ettenähtud rakenduses.

2.3.2.   Eemaldatavad abiseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad sõiduki abiseadmed, mis on vajalikud üksnes sõiduki kasutamiseks ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on toodud järgmine mittetäielik nimekiri:

| — | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

—

pidurite õhukompressor,

| — | võimendrooli kompressor, |
| --- | --- |

—

võimendrooli kompressor,

| — | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

—

vedrustuse kompressor,

| — | kliimaseade. |
| --- | --- |

—

kliimaseade.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mootori mõõdetud võimsusele.

Tabel 1

Mootori kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks tehtava katse ajaks paigaldatavad abiseadmed

(Standardvarustus – tootja poolt konkreetse rakenduse tarbeks ette nähtud seadmed)

| Nr | Abiseade | Paigaldatakse kasuliku võimsuse katse ajaks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| — | Sisselasketorustik |

Nr

Abiseade

Paigaldatakse kasuliku võimsuse katse ajaks

1

Sisselaskesüsteem

—

Sisselasketorustik

| — | Karteri õhutussüsteem |
| --- | --- |

—

Karteri õhutussüsteem

Jah, standardvarustus

| V | Õhufilter |
| --- | --- |

V

Õhufilter

Jah, standardvarustus

| — | Sisselaskesummuti |
| --- | --- |

—

Sisselaskesummuti

| — | Kiirusepiirik |
| --- | --- |

—

Kiirusepiirik

(1)

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, standardvarustus.

Võimaluse korral pannakse see soodsaimasse asendisse.

3

Heitgaasisüsteem

Jah, standardvarustus

| — | Heitgaasifilter |
| --- | --- |

—

Heitgaasifilter

| — | Väljalasketorustik |
| --- | --- |

—

Väljalasketorustik

| — | Ülelaadur |
| --- | --- |

—

Ülelaadur

| — | Ühendustorud (2) |
| --- | --- |

—

Ühendustorud (2)

| — | Summuti (2) |
| --- | --- |

—

Summuti (2)

| — | Summutitoru (2) |
| --- | --- |

—

Summutitoru (2)

| — | Mootorpidur (3) |
| --- | --- |

—

Mootorpidur (3)

4

Kütusepump (4)

Jah, standardvarustus

5

Karburaator

Jah, standardvarustus

| — | Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jms ... (kui see on paigaldatud) |
| --- | --- |

—

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jms ... (kui see on paigaldatud)

Rõhuvähendi

Gaasimootorite seadmed

Aurusti

Segisti

6

Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus)

Jah, standardvarustus

| — | Eelfilter |
| --- | --- |

—

Eelfilter

| — | Filter |
| --- | --- |

—

Filter

| — | Pump |
| --- | --- |

—

Pump

| — | Kõrgrõhutoru |
| --- | --- |

—

Kõrgrõhutoru

| — | Pihusti |
| --- | --- |

—

Pihusti

| — | Õhu sissevooluventiil, kui see on olemas (5) |
| --- | --- |

—

Õhu sissevooluventiil, kui see on olemas (5)

| — | Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jms ... (kui need on olemas) |
| --- | --- |

—

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jms ... (kui need on olemas)

| — | Regulaator/juhtimissüsteem |
| --- | --- |

—

Regulaator/juhtimissüsteem

| — | Täiskoormuse automaatpiiraja pumbalatile sõltuvalt atmosfääritingimustest |
| --- | --- |

—

Täiskoormuse automaatpiiraja pumbalatile sõltuvalt atmosfääritingimustest

7

Vedelikjahutusseadmed

| — | Kapott |
| --- | --- |

—

Kapott

Nr

| — | Kapoti õhuava |
| --- | --- |

—

Kapoti õhuava

| — | Radiaator |
| --- | --- |

—

Radiaator

| — | Ventilaator (6)
   (7) |
| --- | --- |

—

Ventilaator (6)
   (7)

Jah, standardvarustus (6)

| — | Ventilaatorikate |
| --- | --- |

—

Ventilaatorikate

| — | Veepump |
| --- | --- |

—

Veepump

| — | Termostaat (8) |
| --- | --- |

—

Termostaat (8)

8

Õhkjahutus

Kate

Jah, standardvarustus

Puhur (6)
   (7)

Temperatuurimuuteseade

Jah, standardvarustus

9

Elektriseadmed

Jah, standardvarustus (9)

10

Ülelaadeseadmed (kui need on olemas)

| — | Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul |
| --- | --- |

—

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah, standardvarustus

| — | Õhu vahejahuti (10) |
| --- | --- |

—

Õhu vahejahuti (10)

| — | Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) |
| --- | --- |

—

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

| — | Jahutusvedeliku termostaat (kui need on paigaldatud) |
| --- | --- |

—

Jahutusvedeliku termostaat (kui need on paigaldatud)

11

Katsestendi abiventilaator

Jah, vajaduse korral

12

Saastetõrjeseadmed (11)

Jah, standardvarustus

2.3.3.   Diiselmootori käivitusseadmed

Diiselmootorite käivitamiseks kasutatavate abiseadmete puhul tuleb silmas pidada kaht järgmist juhtu:

| a) | elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid; |
| --- | --- |

a)

elektriline käivitamine: generaator on paigaldatud ja vajaduse korral varustab mootori tööks hädavajalikke abiseadmeid;

| b) | mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised lisaseadmed, mille tarbeks on paigaldatud generaator. Muul juhul see eemaldatakse. |
| --- | --- |

b)

mitteelektriline käivitamine: kui mootori tööks on hädavajalikud elektrilised lisaseadmed, mille tarbeks on paigaldatud generaator. Muul juhul see eemaldatakse.

Mõlemal juhul on käivitamiseks vajalikku energiat tootev ja koguv süsteem paigaldatud ja see töötab koormamata seisundis.

2.4.   Seadistustingimused

Seadistustingimused kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadistustingimused

| 1 | Karburaatori(te) seadistus | Seadistatakse näitajate kohaselt, mis valmistaja on toodangule ette näinud, ja kasutatakse edasiste muudatusteta teatavas rakenduses |
| --- | --- | --- |
| 2 | Sissepritsepumba toitesüsteemi seadistus |
| 3 | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| 4 | Regulaatori seadistus |
| 5 | Heitekontrolliseadmed |

1

Karburaatori(te) seadistus

Seadistatakse näitajate kohaselt, mis valmistaja on toodangule ette näinud, ja kasutatakse edasiste muudatusteta teatavas rakenduses

2

Sissepritsepumba toitesüsteemi seadistus

3

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

4

Regulaatori seadistus

5

Heitekontrolliseadmed

3.   ÜLESMÄRGITAVAD ANDMED

| 3.1. | Ülesmärgitavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkti 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

3.1.

Ülesmärgitavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmistulemused tuleb saada stabiliseeritud talitlustingimustes, mil mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkti 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

| 3.2. | Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse 0,15 m vahemikus enne õhupuhastisse sisenemist või kui õhupuhastit ei kasutata, siis 0,15 m vahemikus õhu sisselaskeavast. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti, et saada sisselaskeõhu tüüpiline keskmine temperatuur. |
| --- | --- |

3.2.

Mootorisse lastava õhu (välisõhu) temperatuuri mõõdetakse 0,15 m vahemikus enne õhupuhastisse sisenemist või kui õhupuhastit ei kasutata, siis 0,15 m vahemikus õhu sisselaskeavast. Termomeeter või termoelement varjestatakse kiirgussoojuse eest ja asetatakse otse õhuvoolu sisse. Samuti tuleb see varjestada kütuse tagasipritse eest. Kasutatakse piisavat arvu mõõtmiskohti, et saada sisselaskeõhu tüüpiline keskmine temperatuur.

| 3.3. | Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, kiirus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel. |
| --- | --- |

3.3.

Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, kiirus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel.

| 3.4. | Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse ja näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 ± 10 min-1 võrra, olenemata sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

3.4.

Mootori pöörlemiskiirus ei tohi katse ja näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemiskiirusest rohkem kui ± 1 ± 10 min-1 võrra, olenemata sellest, kumb on suurem.

| 3.5. | Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse korraga, kusjuures näitajana läheb kirja sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra. |
| --- | --- |

3.5.

Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse korraga, kusjuures näitajana läheb kirja sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra.

| 3.6. | Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb hoida tootja poolt ette nähtud väärtusel. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul tuleb tootja poolt ette nähtud punkti temperatuur hoida tootja poolt võrdlustingimustes ette nähtud kõrgeimast temperatuurist ± 0 K 20 piires. |
| --- | --- |

3.6.

Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb hoida tootja poolt ette nähtud väärtusel. Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul tuleb tootja poolt ette nähtud punkti temperatuur hoida tootja poolt võrdlustingimustes ette nähtud kõrgeimast temperatuurist ± 0 K 20 piires.

| 3.7. | Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori valmistaja poolt ette nähtud piirides. |
| --- | --- |

3.7.

Kütuse temperatuuri mõõdetakse karburaatori või sissepritsesüsteemi sisselaskeavas ja see hoitakse mootori valmistaja poolt ette nähtud piirides.

| 3.8. | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse käesoleva lisa punktides 3.6, 3.7 ja 3.8 ette nähtud piirides. |
| --- | --- |

3.8.

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või karteripõhjas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeavas, hoitakse käesoleva lisa punktides 3.6, 3.7 ja 3.8 ette nähtud piirides.

| 3.9. | Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks käesoleva lisa punktides 3.6, 3.7 ja 3.8 osutatud piirides. |
| --- | --- |

3.9.

Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks käesoleva lisa punktides 3.6, 3.7 ja 3.8 osutatud piirides.

4.   MÕÕTMISTÄPSUS

| 4.1. | Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.
  Pöördemomendi mõõteseade tuleb kalibreerida nii, et võetakse arvesse hõõrdekadusid. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist. |
| --- | --- |

4.1.

Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.

Pöördemomendi mõõteseade tuleb kalibreerida nii, et võetakse arvesse hõõrdekadusid. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

| 4.2. | Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest. |
| --- | --- |

4.2.

Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest.

| 4.3. | Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust. |
| --- | --- |

4.3.

Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

| 4.4. | Kütuse temperatuur: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4.

Kütuse temperatuur: ± 2 K.

| 4.5. | Mootorisse tuleva õhu temperatuur: ± 1 K. |
| --- | --- |

4.5.

Mootorisse tuleva õhu temperatuur: ± 1 K.

| 4.6. | Õhurõhk: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6.

Õhurõhk: ± 100 Pa.

| 4.7. | Rõhk sisselasketorus: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7.

Rõhk sisselasketorus: ± 50 Pa.

| 4.8. | Rõhk väljalasketorus: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8.

Rõhk väljalasketorus: ± 200 Pa.

5.   VÕIMSUSE PARANDUSTEGURID

5.1.   Mõiste

Võimsuse parandustegur on tegur α, mille abil määratakse kindlaks mootori võimsus punktis 5.2 nimetatud võrdluslikes atmosfääritingimustes,

kus Po = α. P

Po on korrigeeritud võimsus (st võimsus võrdluslikes atmosfääritingimustes)

α on parandustegur (αa või αd)

P on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus)

5.2.   Võrdluslikud atmosfääritingimused

| 5.2.1. | Temperatuur (To): 298 K (25 °C) |
| --- | --- |

5.2.1.

Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

| 5.2.2. | Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa
  Märkus: kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa

Märkus: kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

5.3.   Katse atmosfääritingimused

Katse ajal on atmosfääritingimused järgmised:

| 5.3.1. | Temperatuur (T)






  Ottomootorite puhul | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Diiselmootorite puhul | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1.

Temperatuur (T)

Ottomootorite puhul

288 K ≤ T ≤ 308 K

Diiselmootorite puhul

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2. | Rõhk (Ps)
  80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2.

Rõhk (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

5.4.   Parandustegurite αa ja αd kindlaksmääramine (12)

| 5.4.1. | Ülelaadeta või ülelaadega ottomootorid — tegur αa

  Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:


   (13)

  kus
  Ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk,
  T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).
  Tingimused, mida laboris tuleb täita
  Selleks et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αa olema järgmine: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.
  Nende piiride ületamisel esitatakse katseprotokollis täpsed andmed korrigeeritud väärtuse ja katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk). |
| --- | --- |

5.4.1.

Ülelaadeta või ülelaadega ottomootorid — tegur αa

Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:

Formula
   (13)

kus

Ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk,

T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida laboris tuleb täita

Selleks et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αa olema järgmine: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07.

Nende piiride ületamisel esitatakse katseprotokollis täpsed andmed korrigeeritud väärtuse ja katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

5.4.2.   Diiselmootorid — tegur αd

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

kus αd = (fa) fm

fa on atmosfääritegur

fm on asjakohasele mootoritüübile ja seadistusele omane näitaja

5.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnatingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

| 5.4.2.1.1. | Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid

Formula

| 5.4.2.1.2. | Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

Turboülelaaduriga mootorid sisselaskeõhu jahutusega või ilma

Formula

5.4.2.2.   Mootoritegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevool) järgmine funktsioon:

fm = 0,036 qc — 1,14,

kus: qc = q/r,

kus:

q on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liitrit tsüklis)

r on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul)

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 40–65 mg/(liitrit tsüklis).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 40 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 0,3 (fm = 0,3).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vt joonist):

Image

5.4.2.3.   Tingimused, mida laboris tuleb täita

Selleks et katse oleks kehtiv, peab parandustegur αd olema järgmine: 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Nende piiride ületamisel esitatakse katseprotokollis täpsed andmed korrigeeritud väärtuse ja katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

---

(1)  Täielik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

| | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele, |
| --- | --- |

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele,

| | kahetaktiliste ja ottomootorite puhul, |
| --- | --- |

kahetaktiliste ja ottomootorite puhul,

| | kui tootja seda nõuab. |
| --- | --- |

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mispuhul tuleb katse käigus veenduda, et rõhk sisselasketorustikus ei erine rohkem kui 100 Pa võrra tootja poolt ette nähtud rõhust puhta õhufiltri korral.

(2)  Täielik heitgaasisüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduseks sobival viisil:

| | kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele, |
| --- | --- |

kui sellel võib olla märgatav mõju mootori võimsusele,

| | kahetaktiliste ja ottomootorite puhul, |
| --- | --- |

kahetaktiliste ja ottomootorite puhul,

| | kui valmistaja seda nõuab. |
| --- | --- |

kui valmistaja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, tingimusel et mootori heitgaasisüsteemi lõppotsa juures mõõdetud rõhk ei erine rohkem kui 1 000 Pa võrra tootja poolt määratust.

Mootori heitgaasisüsteemi lõppotsana käsitletakse punkti, mis asub 150 mm allavoolu mootori külge kinnitatud heitgaasisüsteemiosa lõpust.

(3)  Kui mootoril on mootorpidur, peab seguklapp olema täiesti avatud.

(4)  Kütuse toiterõhku võib vajaduse korral muuta, et saada teatavas mootori rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(5)  Õhuventiil on pritsepumba pneumaatilise regulaatori juhtventiil. Sissepritseseadmete regulaator võib sisaldada muid seadiseid, mis võivad mõjutada sissepritsitava kütuse kogust.

(6)  Radiaator, ventilaator, ventilaatorikate, veepump ja termostaat peavad katsestendil asetsema üksteise suhtes samamoodi kui sõidukis. Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump.

Vedeliku jahutamine võib toimuda kas mootori radiaatori kaudu või välise ringluse teel, tingimusel et selle välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis. Ribakatik, kui see on paigaldatud, peab olema avatud.

Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa hõlpsasti mootori külge paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori kasutatav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemiskiirustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. See võimsus, mida on kohandatud punktis 6.2 esitatud standardsete atmosfääritingimuste järgi, tuleb lahutada korrigeeritud võimsusest.

(7)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral tehakse katse nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või astmeliselt töötav ventilaator või puhur töötab suurimal võimsusel.

(8)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

(9)  Generaatori minimaalne võimsus: generaatori võimsus piirdub võimsusega, mis on hädavajalik mootori tööks möödapääsmatute abiseadmete töötamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, tuleb kasutada heas korras akut, mis on täiesti laetud.

(10)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, aga kui valmistaja seda soovitab, võib õhuga toimivat jahutit asendada katsestendi süsteem. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemiskiirustel nii, et mootoriõhu rõhu- ja temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis on samasugune kui see, mis valmistaja on ette näinud terviklikul sõidukil olevale süsteemile.

(11)  Nende hulka võivad muu hulgas kuuluda näiteks EGR-süsteem (heitgaasitagastussüsteem), katalüüsjärelpõleti, termoneutralisaator, lisaõhuga varustamise süsteem ja kütuse aurustumist takistav süsteem.

(12)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus on võimalik atmosfääritingimusi reguleerida.

(13)  Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimisseadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

5. LISA

Liide

MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISEKS TEHTUD KATSETE TULEMUSED

Selle vormi täidab katset tegev laboratoorium

1.   Katsetingimused

1.1.   Maksimaalsel võimsusel mõõdetud rõhud

| 1.1.1. | Õhurõhu koguväärtus: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.1.

Õhurõhu koguväärtus: ............ Pa

| 1.1.2. | Veeauru rõhk: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.2.

Veeauru rõhk: ............ Pa

| 1.1.3. | Heitgaasi rõhk: ............ Pa |
| --- | --- |

1.1.3.

Heitgaasi rõhk: ............ Pa

1.2.   Maksimaalsel võimsusel mõõdetud temperatuurid

| 1.2.1. | sisenev õhk: ............ K |
| --- | --- |

1.2.1.

sisenev õhk: ............ K

| 1.2.2. | mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ............ K |
| --- | --- |

1.2.2.

mootori vahejahuti väljalaskeava juures: ............ K

| 1.2.3. | jahutusvedelik: ............ K |
| --- | --- |

1.2.3.

jahutusvedelik: ............ K

| 1.2.3.1. | mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.1.

mootori jahutusvedeliku väljalaskeava juures: ............ K (1)

| 1.2.3.2. | õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ............ K (1) |
| --- | --- |

1.2.3.2.

õhkjahutuse korral võrdluspunktis: ............ K (1)

| 1.2.4. | määrdeõli: ............ K (märkida mõõtmispunkt) |
| --- | --- |

1.2.4.

määrdeõli: ............ K (märkida mõõtmispunkt)

| 1.2.5. | kütus: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.

kütus: ............ K

| 1.2.5.1. | kütusepumba sisselaskeava juures: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.1.

kütusepumba sisselaskeava juures: ............ K

| 1.2.5.2. | kütusekulu mõõteseadmes: ............ K |
| --- | --- |

1.2.5.2.

kütusekulu mõõteseadmes: ............ K

1.3.   Dünamomeetri karakteristikud

| 1.3.1. | Mark: ............ Mudel: |
| --- | --- |

1.3.1.

Mark: ............ Mudel:

| 1.3.2. | Tüüp: |
| --- | --- |

1.3.2.

Tüüp:

2.   Kütus

2.1.   Vedelkütusega töötavad ottomootorid

| 2.1.1. | Mark: |
| --- | --- |

2.1.1.

Mark:

| 2.1.2. | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.1.2.

Tehnilised andmed:

| 2.1.3. | Antidetonaator-lisaaine (plii jne): |
| --- | --- |

2.1.3.

Antidetonaator-lisaaine (plii jne):

| 2.1.3.1. | Tüüp: |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Tüüp:

| 2.1.3.2. | Sisaldus: ............ mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Sisaldus: ............ mg/l

| 2.1.4. | Oktaaniarv RON: ............ (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4.

Oktaaniarv RON: ............ (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1. | Eritihedus: ............ g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1.

Eritihedus: ............ g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.1.4.2. | Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg

2.2.   Gaaskütusega töötavad ottomootoriga sõidukid

| 2.2.1. | Mark: |
| --- | --- |

2.2.1.

Mark:

| 2.2.2. | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

2.2.2.

Tehnilised andmed:

| 2.2.3. | Hoiurõhk: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.3.

Hoiurõhk: ............ bar

| 2.2.4. | Ekspluatatsioonirõhk: ............ bar |
| --- | --- |

2.2.4.

Ekspluatatsioonirõhk: ............ bar

| 2.2.5. | Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5.

Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg

2.3.   Gaasiliste kütustega töötavad diiselmootorid

| 2.3.1. | Toitesüsteem: gaas |
| --- | --- |

2.3.1.

Toitesüsteem: gaas

| 2.3.2. | Kasutatava gaasi spetsifikatsioon: |
| --- | --- |

2.3.2.

Kasutatava gaasi spetsifikatsioon:

| 2.3.3. | Kütuse õli/gaasi suhtarv: |
| --- | --- |

2.3.3.

Kütuse õli/gaasi suhtarv:

| 2.3.4. | Madalam kütteväärtus: |
| --- | --- |

2.3.4.

Madalam kütteväärtus:

2.4.   Vedelkütusega töötavad diiselmootorid

| 2.4.1. | Mark: |
| --- | --- |

2.4.1.

Mark:

| 2.4.2. | Kasutatava kütuse spetsifikatsioon: |
| --- | --- |

2.4.2.

Kasutatava kütuse spetsifikatsioon:

| 2.4.3. | Tsetaaniarv (ASTM D 976-71): |
| --- | --- |

2.4.3.

Tsetaaniarv (ASTM D 976-71):

| 2.4.4. | Eritihedus: ............ g/cm3 temperatuuril 288 K |
| --- | --- |

2.4.4.

Eritihedus: ............ g/cm3 temperatuuril 288 K

| 2.4.5. | Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5.

Madalam kütteväärtus: ............ kJ/kg

3.   Määrdeaine

| 3.1. | Mark: |
| --- | --- |

3.1.

Mark:

| 3.2. | Tehnilised andmed: |
| --- | --- |

3.2.

Tehnilised andmed:

| 3.3. | Viskoossus SAE kohaselt: |
| --- | --- |

3.3.

Viskoossus SAE kohaselt:

4.   Üksikasjalikud mõõtmistulemused (1)

| Mootori pöörlemissagedus, min-1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, Kw | | |
| Mõõdetud kütusevool, g/h | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Mootorisse tuleva õhu temperatuur, K | | |
| Võimsus, mis tuleb liita abiseadmete katteks tabelis 1 toodud väärtusele, kW | nr 1 | | |
| nr 2 |
| nr 3 |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud pidurdusjõud, kW (koos ventilaatoriga/ilma ventilaatorita (2)) | | |
| Ventilaatori võimsus, kW
  (maha arvestada, kui ventilaatorit pole paigaldatud) | | |
| Kasulik võimsus, kW | | |
| Kasulik pöördemoment, Nm | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (3) | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K | | |
| Määrdeõli temperatuur mõõtmispunktis, K | | |
| Õhutemperatuur ülelaaduri järel, K (4) | | |
| Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K | | |
| Õhutemperatuur õhu vahejahuti järel, K (4) | | |
| Rõhk ülelaaduri järel, kPa (4) | | |
| Rõhk õhu vahejahuti järel, kPa | | |

Mootori pöörlemissagedus, min-1

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, Kw

Mõõdetud kütusevool, g/h

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Mootorisse tuleva õhu temperatuur, K

Võimsus, mis tuleb liita abiseadmete katteks tabelis 1 toodud väärtusele, kW

nr 1

nr 2

nr 3

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud pidurdusjõud, kW (koos ventilaatoriga/ilma ventilaatorita (2))

Ventilaatori võimsus, kW

(maha arvestada, kui ventilaatorit pole paigaldatud)

Kasulik võimsus, kW

Kasulik pöördemoment, Nm

Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (3)

Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K

Määrdeõli temperatuur mõõtmispunktis, K

Õhutemperatuur ülelaaduri järel, K (4)

Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K

Õhutemperatuur õhu vahejahuti järel, K (4)

Rõhk ülelaaduri järel, kPa (4)

Rõhk õhu vahejahuti järel, kPa

---

(1)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi iseloomulikud kõverad väljendatakse mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Arvutatud diisel- ja ottomootorite kasuliku võimsusega, viimasel juhul korrutatud võimsuse parandusteguriga.

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.6. lisa

---

6. LISA

ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE KASULIKU VÕIMSUSE JA 30 MINUTI MAKSIMUMVÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

| 1. | Need nõuded kehtivad puhtelektriliste maanteesõidukite liikumapanemiseks kasutatavate elektriliste jõuülekandeseadmete maksimaalse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmise puhul. |
| --- | --- |

1.

Need nõuded kehtivad puhtelektriliste maanteesõidukite liikumapanemiseks kasutatavate elektriliste jõuülekandeseadmete maksimaalse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmise puhul.

2.   KATSETINGIMUSED

| 2.1. | Jõuülekandeseade peab olema vastavalt valmistaja soovitustele sisse sõidetud. |
| --- | --- |

2.1.

Jõuülekandeseade peab olema vastavalt valmistaja soovitustele sisse sõidetud.

| 2.2. | Kui võimsust saab mõõta üksnes jõuülekandeseadmel, millele on paigaldatud käigukast või reduktor, tuleb arvesse võtta kasutegurit. |
| --- | --- |

2.2.

Kui võimsust saab mõõta üksnes jõuülekandeseadmel, millele on paigaldatud käigukast või reduktor, tuleb arvesse võtta kasutegurit.

2.3.   Abiseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajaks paigaldatakse jõuülekandeseadme ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) samas asendis kui sõidukis.

2.3.2.   Eemaldatavad abiseadmed

Katse ajaks eemaldatakse abiseadmed, mis on vajalikud sõiduki korralikuks töötamiseks ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on toodud järgmine mittetäielik nimekiri:

| — | pidurite õhukompressor |
| --- | --- |

—

pidurite õhukompressor

| — | roolivõimendi kompressor |
| --- | --- |

—

roolivõimendi kompressor

| — | vedrustuse kompressor |
| --- | --- |

—

vedrustuse kompressor

| — | kliimaseade jms. |
| --- | --- |

—

kliimaseade jms.

| — | Kui lisaseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mõõdetud võimsusele. |
| --- | --- |

—

Kui lisaseadmeid ei saa eemaldada, võib nende koormuseta kasutatava võimsuse kindlaks määrata ja liita mõõdetud võimsusele.

Tabel 1

Elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse kindlaksmääramiseks tehtava katse ajaks paigaldatavad abiseadmed

(Standardvarustus – valmistaja poolt konkreetse rakenduse tarbeks Ette nähtud seadmed).

| Nr | Abiseadmed | Paigaldatakse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse katse ajaks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Alalispinge allikas | Pingelangus katse ajal alla 5 % |
| 2 | Kiirusevariaator ja juhtseadis | Jah, standardvarustus |
| 3 | VEDELIKJAHUTUS | |
| Mootorikapott | Ei |
| Kapoti õhuava |
| Radiaator (1)
   (2) | Jah: standardvarustus |
| Ventilaator |
| Ventilaatorikate |
| Pump |
| Termostaat (3) |
| ÕHKJAHUTUS | Jah: standardvarustus |
| Õhufilter |
| Kate |
| Puhur |
| Temperatuurireguleerimissüsteem |
| 4 | Elektriseadmed | Jah: standardvarustus |
| 5 | Katsestendi abiventilaator | Jah, vajaduse korral |

Nr

Abiseadmed

Paigaldatakse kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse katse ajaks

1

Alalispinge allikas

Pingelangus katse ajal alla 5 %

2

Kiirusevariaator ja juhtseadis

Jah, standardvarustus

3

VEDELIKJAHUTUS

Mootorikapott

Ei

Kapoti õhuava

Radiaator (1)
   (2)

Jah: standardvarustus

Ventilaator

Ventilaatorikate

Pump

Termostaat (3)

ÕHKJAHUTUS

Jah: standardvarustus

Õhufilter

Kate

Puhur

Temperatuurireguleerimissüsteem

4

Elektriseadmed

Jah: standardvarustus

5

Katsestendi abiventilaator

Jah, vajaduse korral

2.4.   Seadistustingimused

Seadistustingimused vastavad tootja poolt mootori seeriatoodangu kohta esitatud tehnilistele andmetele, mida kasutatakse antud juhul ilma ühegi muudatuseta.

2.5.   Ülesmärgitavad andmed

| 2.5.1. | Kasuliku võimsuse määramise katse läbiviimisel on kiirendi juhtseadis reguleeritud maksimumpositsioonile. |
| --- | --- |

2.5.1.

Kasuliku võimsuse määramise katse läbiviimisel on kiirendi juhtseadis reguleeritud maksimumpositsioonile.

| 2.5.2. | Mootor peab olema vastavalt tüübikinnituse taotleja soovitustele sisse sõidetud. |
| --- | --- |

2.5.2.

Mootor peab olema vastavalt tüübikinnituse taotleja soovitustele sisse sõidetud.

| 2.5.3. | Pöördemomendi ja kiiruse andmed registreeritakse korraga. |
| --- | --- |

2.5.3.

Pöördemomendi ja kiiruse andmed registreeritakse korraga.

| 2.5.4. | Mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb vajaduse korral hoida valmistaja poolt ette nähtud termostaadiga seataval väärtusel täpsusega ± 5 K.
  Õhkjahutusega jõuülekandeseadmete korral tuleb valmistaja poolt ette nähtud punkti temperatuuri hoida tootja määratud piirides täpsusega + 0/–20 K. |
| --- | --- |

2.5.4.

Mootorist väljuva jahutusvedeliku temperatuur tuleb vajaduse korral hoida valmistaja poolt ette nähtud termostaadiga seataval väärtusel täpsusega ± 5 K.

Õhkjahutusega jõuülekandeseadmete korral tuleb valmistaja poolt ette nähtud punkti temperatuuri hoida tootja määratud piirides täpsusega + 0/–20 K.

| 2.5.5. | Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õlisoojusvaheti väljalaske juures, kui see on paigaldatud, peab olema tootja määratud piirides. |
| --- | --- |

2.5.5.

Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse karteripõhjas või õlisoojusvaheti väljalaske juures, kui see on paigaldatud, peab olema tootja määratud piirides.

| 2.5.6. | Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks punktides 2.5.4 ja 2.5.5 osutatud piirides. |
| --- | --- |

2.5.6.

Vajaduse korral võib kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi temperatuuri hoidmiseks punktides 2.5.4 ja 2.5.5 osutatud piirides.

3.   Mõõtmistäpsus

| 3.1. | Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.
  Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et hõõrdekaod oleksid arvesse võetud. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist. |
| --- | --- |

3.1.

Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist.

Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et hõõrdekaod oleksid arvesse võetud. Katse-dünamomeetri mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

| 3.2. | Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest. |
| --- | --- |

3.2.

Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest.

| 3.3. | Mootorisse tuleva õhu temperatuur: ± 2 K. |
| --- | --- |

3.3.

Mootorisse tuleva õhu temperatuur: ± 2 K.

---

(1)  Radiaator, ventilaator, ventilaatorikate, veepump ja termostaat peavad katsestendil asetsema üksteise suhtes samamoodi kui sõidukis. Jahutusvedeliku ringlust võib käivitada ainult jõuülekandeseadme veepump.

Vedeliku jahutamine võib toimuda kas jõuülekandeseadme radiaatori kaudu või välise ringluse teel, tingimusel et selle välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui jõuülekandeseadme jahutussüsteemis. Ribakatik, kui see on olemas, peab olema avatud.

Kui ventilaatorit, radiaatorit ja katet ei saa stendikatse jaoks hõlpsasti paigaldada, määratakse radiaatori ja katte (kui seda kasutatakse) suhtes õigesse asendisse eraldi paigaldatud ventilaatori kasutatav võimsus mootori võimsuse mõõtmiseks kasutatavatel mootori pöörlemiskiirustel kas standardomaduste põhjal arvutamise või katsete teel. See võimsus, mida on kohandatud standardsete atmosfääritingimuste järgi, tuleb lahutada õigest võimsusest.

(2)  Väljalülitatava või astmeliselt töötava ventilaatori või puhuri korral viiakse katse läbi nii, et väljalülitatav ventilaator või puhur on välja lülitatud või töötab suurimal võimsusel.

(3)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

---

7. LISA

TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

1.   ÜLDOSA

Kõnealused nõuded on kooskõlas punkti 6.3.6 kohaselt tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtava katsega.

2.   KATSEMENETLUSED

Katsemeetodid ja mõõtevahendid on sellised, nagu neid kirjeldatakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

Välja tuleb valida üks jõuülekandeseade. Kui pärast allpool punktis 5.1 osutatud katset ei peeta jõuülekandeseadet käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe jõuülekandeseadmega.

4.   MÕÕTMISKRITEERIUMID

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus

Toodangu vastavuse kontrollimiseks tehtavate katsete käigus mõõdetakse võimsust mootori pöörlemiskiirustel S1 ja S2, mis vastavad tüübikinnituses heaks kiidetud suurima võimsuse ja suurima pöördemomendi mõõtepunktile. Nimetatud kahel mootori pöörlemiskiirusel, mille puhul on lubatud hälve ± 5 %, ei tohi vähemalt ühes vahemikku S1 ± 5 % – S2 ± 5 % jäävas punktis mõõdetud kasulik võimsus erineda tüübikinnitusnäitajast rohkem kui ± 5 % võrra.

4.2.   Elektriliste jõuülekandeseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus

Toodangu vastavuskontrolli katsete käigus mõõdetakse võimsust mootori pöörlemiskiirusel S1, mis vastab tüübikinnituses heaks kiidetud suurima võimsuse mõõtepunktile. Sellel kiirusel ei tohi kasulik võimsus erineda tüübikinnitusnäitajast rohkem kui ± 5 % võrra.

5.   TULEMUSTE HINDAMINE

| 5.1. | Kui punkti 2 (vt eespool) kohaselt katsetatud jõuülekandeseadme kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus vastavad punktis 4 (vt eespool) nõutule, loetakse toodang tüübikinnitusele vastavaks. |
| --- | --- |

5.1.

Kui punkti 2 (vt eespool) kohaselt katsetatud jõuülekandeseadme kasulik võimsus ja 30 minuti maksimumvõimsus vastavad punktis 4 (vt eespool) nõutule, loetakse toodang tüübikinnitusele vastavaks.

| 5.2. | Kui eespool punktis 4 esitatud nõuded ei ole täidetud, katsetatakse samal moel kaht või enamat jõuülekandeseadet. |
| --- | --- |

5.2.

Kui eespool punktis 4 esitatud nõuded ei ole täidetud, katsetatakse samal moel kaht või enamat jõuülekandeseadet.

| 5.3. | Kui punktis 5.2 nimetatud teise ja/või kolmanda jõuülekandeseadme kasuliku võimsuse või 30 minuti maksimumvõimsuse näitaja ei vasta eespool punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse toodang käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse punkti 7.1 sätteid. |
| --- | --- |

5.3.

Kui punktis 5.2 nimetatud teise ja/või kolmanda jõuülekandeseadme kasuliku võimsuse või 30 minuti maksimumvõimsuse näitaja ei vasta eespool punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse toodang käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse punkti 7.1 sätteid.

---

8. LISA

1.   VEDELDATUD NAFTAGAASI ETALONKÜTUSE TEHNILISED ANDMED

| | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostis: | | | | ISO 7941 |
| C3 | mahuprotsent | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 | mahuprotsent | tasakaal | tasakaal | |
| < C3, > C4 | mahuprotsent | maksimaalselt 2 % | maksimaalselt 2 % | |
| Olefiinid | mahuprotsent | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |
| Aurustusjääk | miljondik | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | NFM 41-015 |
| Veesisaldus | | puudub | puudub | vaatlus |
| Väävlisisaldus | miljondiku mass (1) | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | | puudub | puudub | |
| Vase korrosioon | hinnang | 1. klass | 1. klass | ISO 625 1 (2) |
| Lõhn | | iseloomulik | iseloomulik | |
| MON | | minimaalselt 89 | minimaalselt 89 | EN 589 B-lisa |

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

ISO 7941

C3

mahuprotsent

30 ± 2

85 ± 2

C4

mahuprotsent

tasakaal

tasakaal

< C3, > C4

mahuprotsent

maksimaalselt 2 %

maksimaalselt 2 %

Olefiinid

mahuprotsent

9 ± 3

12 ± 3

Aurustusjääk

miljondik

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

NFM 41-015

Veesisaldus

puudub

puudub

vaatlus

Väävlisisaldus

miljondiku mass (1)

maksimaalselt 50

maksimaalselt 50

EN 24260

Vesiniksulfiid

puudub

puudub

Vase korrosioon

hinnang

1. klass

1. klass

ISO 625 1 (2)

Lõhn

iseloomulik

iseloomulik

MON

minimaalselt 89

minimaalselt 89

EN 589 B-lisa

2.   MAAGAASI ETALONKÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

| | G20 | G23 | G25 |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostis: |
| CH4 | mahuprotsent | 100 | 92,5 | 86 |
| N2 | mahuprotsent | 0 | 7,5 | 14 |
| Wobbe'i indeks (3) | MJ/m3 | 53,6 ± 2 % | 48,2 ± 2 % | 43,9 ± 2 % |

G20

G23

G25

Koostis:

CH4

mahuprotsent

100

92,5

86

N2

mahuprotsent

0

7,5

14

Wobbe'i indeks (3)

MJ/m3

53,6 ± 2 %

48,2 ± 2 %

43,9 ± 2 %

---

(1)  Väärtus, mis määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(2)  See meetod ei võimalda söövitavate ainete olemasolu täpselt määrata juhul, kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad proovi korrosiooni vaseribal. Seetõttu ei ole lubatud kõnealuseid ühendeid ainult katsetulemuste mõjutamise eesmärgil lisada.

(3)  Arvutus põhineb brutokütteväärtusel ja temperatuuril 0 °C.

Segude koosseisu kuuluvad gaasid peavad olema vähemalt järgmise puhtusastmega:

| N2 | : | 99 %, |
| --- | --- | --- |
| CH4 | : | 95 %, kusjuures vesiniku-, süsinikoksiidi- ja hapnikusisaldus on alla 1 % ning lämmastiku ja süsinikdioksiidi kogusisaldus alla 2 %. |

N2

:

99 %,

CH4

:

95 %, kusjuures vesiniku-, süsinikoksiidi- ja hapnikusisaldus on alla 1 % ning lämmastiku ja süsinikdioksiidi kogusisaldus alla 2 %.

Wobbe'i indeks on gaasi mahuühiku kohta mõõdetud kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:

Formula

| Hgaas | = | kütuse kütteväärtus (MJ/m3) temperatuuril 0 °C |
| --- | --- | --- |
| õhk | = | õhu tihedus temperatuuril 0 °C |
| gaas | = | kütuse tihedus temperatuuril 0 °C |

Hgaas

=

kütuse kütteväärtus (MJ/m3) temperatuuril 0 °C

õhk

=

õhu tihedus temperatuuril 0 °C

gaas

=

kütuse tihedus temperatuuril 0 °C

Wobbe'i indeksit väljendatakse bruto- või netoväärtusena olenevalt sellest, kas kasutatakse ülemist või alumist kütteväärtust.

---