# Uradni list L 383/28.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 383 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4928. december 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 383

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4928. december 2006

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. septembra 2005 o državni pomoči N 192/1997 v Italiji – avtonomna pokrajina Bolzano
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2723)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. septembra 2005 o državni pomoči Portugalska – podaljšanje dobavnega roka za tankerja za prevoz kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3268)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. decembra 2005 o državni pomoči Belgije za ABX Logistics (št. C 53/2003 (prej NN 62/2003))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4447)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. julija 2006 o državni pomoči, ki jo Italija namerava odobriti v korist Cantieri Navali Termoli S.p.A (št. C 48/2004 (prej št. 595/2003))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2972)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. julija 2006 o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska za združenje VAOP
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3224)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. septembra 2006 o ukrepu pomoči št. C 49/2005 (prej N 233/2005) za družbo Chemobudowa Kraków S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4214)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o davku na nestanovanjsko lastnino, ki ga Združeno kraljestvo odmerja za telekomunikacijsko infrastrukturo v Združenem kraljestvu (C 4/2005 (prej NN 57/2004, prej CP 26/2004))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4378)


   (
  1
  ) | 70 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 21. septembra 2005 o državni pomoči N 192/1997 v Italiji – avtonomna pokrajina Bolzano
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2723)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2723)

(
  1

1

*

Odločba Komisije z dne 6. septembra 2005 o državni pomoči Portugalska – podaljšanje dobavnega roka za tankerja za prevoz kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3268)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3268)

(
  1

16

*

Odločba Komisije z dne 7. decembra 2005 o državni pomoči Belgije za ABX Logistics (št. C 53/2003 (prej NN 62/2003))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4447)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4447)

(
  1

21

*

Odločba Komisije z dne 4. julija 2006 o državni pomoči, ki jo Italija namerava odobriti v korist Cantieri Navali Termoli S.p.A (št. C 48/2004 (prej št. 595/2003))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2972)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2972)

(
  1

53

*

Odločba Komisije z dne 19. julija 2006 o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska za združenje VAOP
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3224)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3224)

(
  1

61

*

Odločba Komisije z dne 26. septembra 2006 o ukrepu pomoči št. C 49/2005 (prej N 233/2005) za družbo Chemobudowa Kraków S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4214)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4214)

(
  1

67

*

Odločba Komisije z dne 12. oktobra 2006 o davku na nestanovanjsko lastnino, ki ga Združeno kraljestvo odmerja za telekomunikacijsko infrastrukturo v Združenem kraljestvu (C 4/2005 (prej NN 57/2004, prej CP 26/2004))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4378)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4378)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. septembra 2005

o državni pomoči N 192/1997 v Italiji – avtonomna pokrajina Bolzano

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 2723)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/945/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Odločbe Komisije C(2003) 517 konč. (1), s katero se je Komisija odločila, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe v zvezi s pomočjo C18/2003 (prej NN01/2003),

po pozivu vsem neposredno zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu, evidentiranem 11. februarja 2002 (CAB(02)A/410) je Komisija prejela pritožbo, ki se je nanašala na dva zakona avtonomne pokrajine Bolzano, in sicer na Zakon št. 4 z dne 13. februarja 1997, Naslova II in III, in Zakon št. 9 z dne 15. aprila 1999. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu, evidentiranem 11. februarja 2002 (CAB(02)A/410) je Komisija prejela pritožbo, ki se je nanašala na dva zakona avtonomne pokrajine Bolzano, in sicer na Zakon št. 4 z dne 13. februarja 1997, Naslova II in III, in Zakon št. 9 z dne 15. aprila 1999.

| (2) | Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisoma D/50813 z dne 25. februarja 2002 in D/53149 z dne 18. junija 2002. Italijanski organi so odgovorili z dopisoma A/32982 z dne 22. aprila 2002 in A/36773 z dne 18. septembra 2002. Besedilo novih meril za uporabo Zakona 4/97, sprejetih z odlokoma pokrajinskega odbora št. 4732 z dne 11. decembra 2000 in št. 4607 z dne 17. decembra 2001, je bilo poslano v prilogi drugega dopisa. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisoma D/50813 z dne 25. februarja 2002 in D/53149 z dne 18. junija 2002. Italijanski organi so odgovorili z dopisoma A/32982 z dne 22. aprila 2002 in A/36773 z dne 18. septembra 2002. Besedilo novih meril za uporabo Zakona 4/97, sprejetih z odlokoma pokrajinskega odbora št. 4732 z dne 11. decembra 2000 in št. 4607 z dne 17. decembra 2001, je bilo poslano v prilogi drugega dopisa.

| (3) | Z dopisom SG(2003) D/228597 z dne 21. februarja 2003 je Komisija sporočila italijanskim organom svojo odločitev, da bo v zvezi s sporno pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom SG(2003) D/228597 z dne 21. februarja 2003 je Komisija sporočila italijanskim organom svojo odločitev, da bo v zvezi s sporno pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi s sporno pomočjo. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi s sporno pomočjo.

| (5) | Komisija ni prejela nobene pripombe tretjih zainteresiranih strank v tej zadevi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ni prejela nobene pripombe tretjih zainteresiranih strank v tej zadevi.

| (6) | Italijanski organi in službe Komisije so se sestale v Bruslju 9. aprila in 5. avgusta 2003. |
| --- | --- |

(6)

Italijanski organi in službe Komisije so se sestale v Bruslju 9. aprila in 5. avgusta 2003.

| (7) | Komisija je neformalno prejela več osnutkov odgovora skupaj z besedili novih meril za uporabo sistema pomoči. Tem je sledilo dopisovanje po elektronski pošti. Komisija je Italijo 22. oktobra 2003 in 27. februarja 2004 pozvala, naj uradno predstavi svoje pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je neformalno prejela več osnutkov odgovora skupaj z besedili novih meril za uporabo sistema pomoči. Tem je sledilo dopisovanje po elektronski pošti. Komisija je Italijo 22. oktobra 2003 in 27. februarja 2004 pozvala, naj uradno predstavi svoje pripombe.

| (8) | Italija je poslala svoje pripombe z dopisom št. 8000 z dne 22. junija 2004, evidentiranim 25. junija 2004 pod številko A/34747. |
| --- | --- |

(8)

Italija je poslala svoje pripombe z dopisom št. 8000 z dne 22. junija 2004, evidentiranim 25. junija 2004 pod številko A/34747.

| (9) | Po srečanju, ki je potekalo 3. marca 2005, je Komisija z dopisom D/52114 z dne 18. marca 2005 od italijanskih organov zahtevala dodatna pojasnila in spoštovanje obvez, danih z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005. |
| --- | --- |

(9)

Po srečanju, ki je potekalo 3. marca 2005, je Komisija z dopisom D/52114 z dne 18. marca 2005 od italijanskih organov zahtevala dodatna pojasnila in spoštovanje obvez, danih z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005.

II.   NATANČEN OPIS POMOČI PO UPORABI ODLOKA 4607/2001

| (10) | Pritožnik navaja, da so bile pomoči za naložbe v obliki subvencij ali posojil s subvencioniranimi obrestmi z največjo intenzivnostjo, ki znaša 40 %, dodeljene na podlagi zgoraj navedenih zakonov podjetjem v pokrajini Bolzano, čeprav ta pokrajina ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(10)

Pritožnik navaja, da so bile pomoči za naložbe v obliki subvencij ali posojil s subvencioniranimi obrestmi z največjo intenzivnostjo, ki znaša 40 %, dodeljene na podlagi zgoraj navedenih zakonov podjetjem v pokrajini Bolzano, čeprav ta pokrajina ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe.

| (11) | Komisija je odobrila naslednja zakona pokrajine Bolzano, ki sta predmet pritožbe:






  (a) | Pokrajinski zakon št. 4 z dne 13. februarja 1997 je bil notificiran pod številko N192/97 in odobren z dopisom SG(97) D/10781 z dne 19. decembra 1997 (3). Navedeni zakon določa več različnih vrst pomoči, zlasti pomoči za naložbe podjetij (Naslov II); pomoči za naložbe v varstvo okolja (Naslov III); pomoči za storitve svetovanja in usposabljanja (Naslov V); pomoči za ustvarjanje delovnih mest (Naslov VI); podporo za internacionalizacijo podjetij (Naslov VIII).
  Na podlagi zgoraj navedene odločbe o odobritvi pomoči N192/97 je treba kakršno koli pomoč velikim podjetjem, ki presega prag de minimis, priglasiti posamično. Kar zadeva pomoč za naložbe, so italijanski organi zagotovili, da prag v višini 15 % oziroma 7,5 % za majhna oziroma srednje velika podjetja ne bo presežen, ob upoštevanju dejstva, da pokrajina Bolzano ne izpolnjuje pogojev za odstopanje od člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe. Komisija je kljub temu odobrila pomoč v višini 40 % za mikro podjetja, ki opravljajo dejavnosti, ki niso predmet trgovine med državami članicami. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija je odobrila naslednja zakona pokrajine Bolzano, ki sta predmet pritožbe:

(a)

Pokrajinski zakon št. 4 z dne 13. februarja 1997 je bil notificiran pod številko N192/97 in odobren z dopisom SG(97) D/10781 z dne 19. decembra 1997 (3). Navedeni zakon določa več različnih vrst pomoči, zlasti pomoči za naložbe podjetij (Naslov II); pomoči za naložbe v varstvo okolja (Naslov III); pomoči za storitve svetovanja in usposabljanja (Naslov V); pomoči za ustvarjanje delovnih mest (Naslov VI); podporo za internacionalizacijo podjetij (Naslov VIII).

Na podlagi zgoraj navedene odločbe o odobritvi pomoči N192/97 je treba kakršno koli pomoč velikim podjetjem, ki presega prag de minimis, priglasiti posamično. Kar zadeva pomoč za naložbe, so italijanski organi zagotovili, da prag v višini 15 % oziroma 7,5 % za majhna oziroma srednje velika podjetja ne bo presežen, ob upoštevanju dejstva, da pokrajina Bolzano ne izpolnjuje pogojev za odstopanje od člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe. Komisija je kljub temu odobrila pomoč v višini 40 % za mikro podjetja, ki opravljajo dejavnosti, ki niso predmet trgovine med državami članicami.

| (b) | Zakon št. 9 z dne 15. aprila 1991, ki je bil z dopisom SG(96) D/4842 z dne 22. maja 1996 (4) odobren pod številko NN69/95, se nanaša na ustanovitev sklada za spodbujanje gospodarskih dejavnosti. Zadevni ukrep določa le obliko pomoči (v danem primeru posojila s subvencioniranimi obrestmi) in le navaja druge vrste pomoči, ki jih je treba določiti z drugimi zakoni in ki so bile nato sprejete z Zakonom 4/97. Italijanski organi so se omejili na uporabo navedene sheme le za MSP in na izpolnjevanje vseh pogojev, ki so jih za državne pomoči določali standardi Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

Zakon št. 9 z dne 15. aprila 1991, ki je bil z dopisom SG(96) D/4842 z dne 22. maja 1996 (4) odobren pod številko NN69/95, se nanaša na ustanovitev sklada za spodbujanje gospodarskih dejavnosti. Zadevni ukrep določa le obliko pomoči (v danem primeru posojila s subvencioniranimi obrestmi) in le navaja druge vrste pomoči, ki jih je treba določiti z drugimi zakoni in ki so bile nato sprejete z Zakonom 4/97. Italijanski organi so se omejili na uporabo navedene sheme le za MSP in na izpolnjevanje vseh pogojev, ki so jih za državne pomoči določali standardi Skupnosti.

| (12) | Z Odlokom pokrajinskega odbora št. 4607 z dne 17. decembra 2001, o katerem Komisija ni bila prej obveščena, so bila sprejeta nova merila za dodeljevanje pomoči, predvidenih z Zakonom 4/97 v obrtnem, trgovinskem, turističnem in storitvenem sektorju. O tem odloku Komisija ni bila prehodno obveščena. |
| --- | --- |

(12)

Z Odlokom pokrajinskega odbora št. 4607 z dne 17. decembra 2001, o katerem Komisija ni bila prej obveščena, so bila sprejeta nova merila za dodeljevanje pomoči, predvidenih z Zakonom 4/97 v obrtnem, trgovinskem, turističnem in storitvenem sektorju. O tem odloku Komisija ni bila prehodno obveščena.

| (13) | Kar zadeva pomoč za naložbe, znašata osnovni intenzivnosti pomoči 13 % oziroma 6 %, kakor določa navedeni odlok za majhna oziroma srednje velika podjetja v obrtnem, turističnem in trgovinskem sektorju (v trgovini na debelo in na drobno), sistematsko preseženi s celo vrsto povišanj. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva pomoč za naložbe, znašata osnovni intenzivnosti pomoči 13 % oziroma 6 %, kakor določa navedeni odlok za majhna oziroma srednje velika podjetja v obrtnem, turističnem in trgovinskem sektorju (v trgovini na debelo in na drobno), sistematsko preseženi s celo vrsto povišanj.

| (14) | Zaradi navedenih povišanj:






  (a) | je odobrena intenzivnost pomoči 40 % za mikro podjetja (za najvišji znesek naložbe v višini 2 milijonov EUR na 3 leta); |
| --- | --- | --- |

(14)

Zaradi navedenih povišanj:

(a)

je odobrena intenzivnost pomoči 40 % za mikro podjetja (za najvišji znesek naložbe v višini 2 milijonov EUR na 3 leta);

| (b) | je predvidena intenzivnost pomoči 25 % za majhna podjetja (najvišji znesek naložbe 3,5 milijona EUR na tri leta za obrtni sektor in 2 milijona, prav tako na tri leta, za turizem in trgovino), |
| --- | --- |

(b)

je predvidena intenzivnost pomoči 25 % za majhna podjetja (najvišji znesek naložbe 3,5 milijona EUR na tri leta za obrtni sektor in 2 milijona, prav tako na tri leta, za turizem in trgovino),

| (c) | je predvidena intenzivnost pomoči 22,5 % za srednje velika podjetja (20 % v trgovinskem sektorju; najvišja upravičena naložba v obrtnem sektorju znaša 4 milijone EUR na tri leta, v drugih sektorjih pa 3 milijone EUR). |
| --- | --- |

(c)

je predvidena intenzivnost pomoči 22,5 % za srednje velika podjetja (20 % v trgovinskem sektorju; najvišja upravičena naložba v obrtnem sektorju znaša 4 milijone EUR na tri leta, v drugih sektorjih pa 3 milijone EUR).

Kar zadeva osnovno intenzivnost, se vsa ta povišanja po mnenju italijanskih organov dovolijo po pravilu de minimis.

| (15) | Obrtna mikro podjetja so ne glede na velikost in sektor dejavnosti poleg tega lahko upravičena do intenzivnosti pomoči v višini 40 %. Zlasti mikro podjetja, ki zaposlujejo največ dve osebi, katerih preživetje je negotovo in katerih dejavnosti so omenjene v zadevnem odloku, so lahko upravičena do takšne intenzivnosti tudi, če ne izpolnjujejo pogojev, ki se zahtevajo za druga mikro podjetja. |
| --- | --- |

(15)

Obrtna mikro podjetja so ne glede na velikost in sektor dejavnosti poleg tega lahko upravičena do intenzivnosti pomoči v višini 40 %. Zlasti mikro podjetja, ki zaposlujejo največ dve osebi, katerih preživetje je negotovo in katerih dejavnosti so omenjene v zadevnem odloku, so lahko upravičena do takšne intenzivnosti tudi, če ne izpolnjujejo pogojev, ki se zahtevajo za druga mikro podjetja.

| (16) | Do pomoči za naložbe so na podlagi navedenega odloka upravičena tudi velika podjetja v turističnem sektorju, pri čemer znaša osnovna intenzivnost 6 %, kar je navidezno brez kakršne koli obveze predhodne posamične priglasitve.
  Po pravilu de minimis so prav tako predvidena tudi povišanja intenzivnosti do 22,5 % za velika podjetja. Najvišja upravičena naložba za pomoč znaša 3 milijone EUR v obdobju treh let.. |
| --- | --- |

(16)

Do pomoči za naložbe so na podlagi navedenega odloka upravičena tudi velika podjetja v turističnem sektorju, pri čemer znaša osnovna intenzivnost 6 %, kar je navidezno brez kakršne koli obveze predhodne posamične priglasitve.

Po pravilu de minimis so prav tako predvidena tudi povišanja intenzivnosti do 22,5 % za velika podjetja. Najvišja upravičena naložba za pomoč znaša 3 milijone EUR v obdobju treh let..

| (17) | Zadevni odlok predvideva tudi nekatere oblike pomoči za varstvo okolja, sestavljene iz treh delov.
  Na prvem mestu so predvidene oblike pomoči z intenzivnostjo v višini 25 % namenjene MSP iz katerega koli sektorja, pa tudi velikim podjetjem iz turističnega sektorja, da se prilagodijo novim obveznim standardom.
  Nato sledijo pomoči z intenzivnostjo v višini 40 % za izboljšanje obveznih standardov.
  Nazadnje je podpora, tudi ta z intenzivnostjo v višini 40 %, predvidena za projekte okoljskih pregledov.
  Na podlagi pravila de minimis so predvidena povečanja največje intenzivnosti do višine 30 %, 40 % in 75 % za tri različne dele ukrepa. Najvišji znesek, predviden za upravičene naložbe, zlasti za pomoči, namenjene spodbujanju upoštevanja novih obveznih standardov Skupnosti, znaša 1 do 4 milijone EUR, odvisno od velikosti podjetja. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni odlok predvideva tudi nekatere oblike pomoči za varstvo okolja, sestavljene iz treh delov.

Na prvem mestu so predvidene oblike pomoči z intenzivnostjo v višini 25 % namenjene MSP iz katerega koli sektorja, pa tudi velikim podjetjem iz turističnega sektorja, da se prilagodijo novim obveznim standardom.

Nato sledijo pomoči z intenzivnostjo v višini 40 % za izboljšanje obveznih standardov.

Nazadnje je podpora, tudi ta z intenzivnostjo v višini 40 %, predvidena za projekte okoljskih pregledov.

Na podlagi pravila de minimis so predvidena povečanja največje intenzivnosti do višine 30 %, 40 % in 75 % za tri različne dele ukrepa. Najvišji znesek, predviden za upravičene naložbe, zlasti za pomoči, namenjene spodbujanju upoštevanja novih obveznih standardov Skupnosti, znaša 1 do 4 milijone EUR, odvisno od velikosti podjetja.

| (18) | V okviru pomoči za zaposlovanje so se z Odlokom 4607/2001 kot upravičeni upoštevali tisti izdatki, ki izhajajo iz storitev pravnega in davčnega svetovanja za storitve, povezane z ustanovitvijo novih podjetij ali prenosom podjetij, pa tudi stroški za mentorstvo v novo ustanovljenih podjetjih za prvi dve leti nastajanja podjetja.
  Upravičeni so tudi stroški raziskav, povezanih z blagovnimi znamkami in veljavnimi patenti ter stroški za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk. Predvidena stopnja pomoči je 50 %. Načeloma lahko tudi velika podjetja iz turističnega sektorja dobijo takšno pomoč. |
| --- | --- |

(18)

V okviru pomoči za zaposlovanje so se z Odlokom 4607/2001 kot upravičeni upoštevali tisti izdatki, ki izhajajo iz storitev pravnega in davčnega svetovanja za storitve, povezane z ustanovitvijo novih podjetij ali prenosom podjetij, pa tudi stroški za mentorstvo v novo ustanovljenih podjetjih za prvi dve leti nastajanja podjetja.

Upravičeni so tudi stroški raziskav, povezanih z blagovnimi znamkami in veljavnimi patenti ter stroški za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk. Predvidena stopnja pomoči je 50 %. Načeloma lahko tudi velika podjetja iz turističnega sektorja dobijo takšno pomoč.

| (19) | Med pomočmi za internacionalizacijo je pomoč, namenjena stroškom MSP za udeležbo na sejmih in razstavah (z intenzivnostjo v višini 25 % znotraj EU in 40 % zunaj EU); pomoč za študije, raziskave in storitve svetovanja (z intenzivnostjo v višini 50 %) ter za druge pobude znotraj in zunaj EU (očitno gre za oglaševanje podjetij na internetnih straneh) do višine 50 %.
  Prav tako so upravičeni stroški zavarovanja izvoznih kreditov in zavarovanja tečajnega tveganja, z najvišjo intenzivnostjo v višini 50 % za MSP. Za velika podjetja je poleg tega po pravilu de minimis predviden izvozni kredit v katero koli državo zunaj EU do višine 50 %. |
| --- | --- |

(19)

Med pomočmi za internacionalizacijo je pomoč, namenjena stroškom MSP za udeležbo na sejmih in razstavah (z intenzivnostjo v višini 25 % znotraj EU in 40 % zunaj EU); pomoč za študije, raziskave in storitve svetovanja (z intenzivnostjo v višini 50 %) ter za druge pobude znotraj in zunaj EU (očitno gre za oglaševanje podjetij na internetnih straneh) do višine 50 %.

Prav tako so upravičeni stroški zavarovanja izvoznih kreditov in zavarovanja tečajnega tveganja, z najvišjo intenzivnostjo v višini 50 % za MSP. Za velika podjetja je poleg tega po pravilu de minimis predviden izvozni kredit v katero koli državo zunaj EU do višine 50 %.

| (20) | Predvidene so pomoči za usposabljanje in storitve svetovanja po stopnji 50 % upravičenih stroškov. Predvideno je povečanje za 30 odstotnih točk na podlagi pravila de minimis za prve štiri dneve svetovanja neposredno ali posredno z Gospodarsko zbornico ali v „Business Innovation Centers“ (BIC). Shema zajema tudi velika podjetja iz turističnega sektorja; v danem primeru so poleg tega predvidene pomoči z intenzivnostjo v višini 35 % za oblikovanje internetnih strani. Intenzivnost pomoči, višja od 35 %, je dovoljena le za strokovno usposabljanje in višja od 50 % za storitve svetovanja, če je potrebno, po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(20)

Predvidene so pomoči za usposabljanje in storitve svetovanja po stopnji 50 % upravičenih stroškov. Predvideno je povečanje za 30 odstotnih točk na podlagi pravila de minimis za prve štiri dneve svetovanja neposredno ali posredno z Gospodarsko zbornico ali v „Business Innovation Centers“ (BIC). Shema zajema tudi velika podjetja iz turističnega sektorja; v danem primeru so poleg tega predvidene pomoči z intenzivnostjo v višini 35 % za oblikovanje internetnih strani. Intenzivnost pomoči, višja od 35 %, je dovoljena le za strokovno usposabljanje in višja od 50 % za storitve svetovanja, če je potrebno, po pravilu de minimis.

| (21) | Prav tako so pomoči z največjo intenzivnostjo v višini 80 % predvidene v okviru programov Skupnosti, med katerimi sta LEADER in INTERREG, za skupne projekte (posamezni prispevki točno določenim podjetjem so iz tega izključeni). |
| --- | --- |

(21)

Prav tako so pomoči z največjo intenzivnostjo v višini 80 % predvidene v okviru programov Skupnosti, med katerimi sta LEADER in INTERREG, za skupne projekte (posamezni prispevki točno določenim podjetjem so iz tega izključeni).

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (22) | Komisija je odobrila shemi pomoči N192/97 in NN69/95, katerih pravna podlaga sta pokrajinska zakona 4/97 in 9/91 (v zvezi s tem glej točko 11(a) in (b)). |
| --- | --- |

(22)

Komisija je odobrila shemi pomoči N192/97 in NN69/95, katerih pravna podlaga sta pokrajinska zakona 4/97 in 9/91 (v zvezi s tem glej točko 11(a) in (b)).

| (23) | Po preverjanju Odloka 4607/2001 se je ugotovilo, da nova merila, ki so bila sprejeta za dodeljevanje pomoči v obrtnem, trgovinskem, turističnem in storitvenem sektorju, ki jih določa Zakon 4/97 (tudi v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi, kakor je določeno z Zakonom 9/91), očitno niso v skladu z odločbo Komisije o odobritvi, zdelo pa se je tudi, da niso v skladu z novimi predpisi in novimi smernicami za to področje in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov. |
| --- | --- |

(23)

Po preverjanju Odloka 4607/2001 se je ugotovilo, da nova merila, ki so bila sprejeta za dodeljevanje pomoči v obrtnem, trgovinskem, turističnem in storitvenem sektorju, ki jih določa Zakon 4/97 (tudi v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi, kakor je določeno z Zakonom 9/91), očitno niso v skladu z odločbo Komisije o odobritvi, zdelo pa se je tudi, da niso v skladu z novimi predpisi in novimi smernicami za to področje in sicer zaradi spodaj navedenih razlogov.

| (24) | Na začetku so italijanski organi v okviru tega postopka z dopisom A/32982 sporočili, da na lahko podlagi Odloka 4607/2001 srednje velika ter velika podjetja v trgovinskem in turističnem sektorju dobijo pomoč v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi za upravičene naložbe od 1 do 3 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(24)

Na začetku so italijanski organi v okviru tega postopka z dopisom A/32982 sporočili, da na lahko podlagi Odloka 4607/2001 srednje velika ter velika podjetja v trgovinskem in turističnem sektorju dobijo pomoč v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi za upravičene naložbe od 1 do 3 milijonov EUR.

| (25) | Iz tabel, ki jih vsebuje Odlok 4607/2001, izhaja, da je lahko osnovna intenzivnost za velika podjetja v turističnem sektorju v višini 6 %, kar se lahko poviša celo do 22,5 % (povečanje se odobri po pravilu de minimis), in da znaša predvidena intenzivnost pomoči od 6 % do 20 % za velika podjetja v trgovinskem sektorju.
  V navedenem odloku je le za trgovinski sektor točno navedeno, da se „če ni bilo priglasitve Komisiji, ‚v dopustnih primerih‘ velikim podjetjem lahko dodelijo pomoči le po pravilu de minimis“. Nasprotno pa za velika podjetja v turističnem sektorju očitno ni predvidena nikakršna omejitev. |
| --- | --- |

(25)

Iz tabel, ki jih vsebuje Odlok 4607/2001, izhaja, da je lahko osnovna intenzivnost za velika podjetja v turističnem sektorju v višini 6 %, kar se lahko poviša celo do 22,5 % (povečanje se odobri po pravilu de minimis), in da znaša predvidena intenzivnost pomoči od 6 % do 20 % za velika podjetja v trgovinskem sektorju.

V navedenem odloku je le za trgovinski sektor točno navedeno, da se „če ni bilo priglasitve Komisiji, ‚v dopustnih primerih‘ velikim podjetjem lahko dodelijo pomoči le po pravilu de minimis“. Nasprotno pa za velika podjetja v turističnem sektorju očitno ni predvidena nikakršna omejitev.

| (26) | Velika podjetja ne bi smela dobiti pomoči za naložbe zunaj območij, za katera je podpora določena na podlagi člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe. Pokrajina Bolzano v času odobritve shem N192/97 in NN69/95 ni izpolnjevala pogojev za pomoč pokrajinam in jih tudi zdaj ne izpolnjuje.
  Glede navedenega je treba poudariti, da velika podjetja že prej izrecno niso imela pravice do ugodnosti iz sheme, razen po pravilu de minimis, na podlagi odločitve Komisije o zadevi N192/97. |
| --- | --- |

(26)

Velika podjetja ne bi smela dobiti pomoči za naložbe zunaj območij, za katera je podpora določena na podlagi člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe. Pokrajina Bolzano v času odobritve shem N192/97 in NN69/95 ni izpolnjevala pogojev za pomoč pokrajinam in jih tudi zdaj ne izpolnjuje.

Glede navedenega je treba poudariti, da velika podjetja že prej izrecno niso imela pravice do ugodnosti iz sheme, razen po pravilu de minimis, na podlagi odločitve Komisije o zadevi N192/97.

| (27) | Kar zadeva pomoči, odobrene v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91, se takšne pomoči glede oblike pomoči nanašajo tudi na shemo NN69/95. Komisija je odobrila to shemo pod pogojem, da so do pomoči upravičena le MSP, pa tudi zato, ker so italijanski organi prevzeli obveznost, da bodo spoštovali vse določbe smernic za MSP, ki so veljale tedaj, in posredovali te določbe službam pokrajinske uprave v obliki okrožnice, v kateri bodo navedena merila za uporabo sheme in bo tako zagotovljena pravilna uporaba. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva pomoči, odobrene v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91, se takšne pomoči glede oblike pomoči nanašajo tudi na shemo NN69/95. Komisija je odobrila to shemo pod pogojem, da so do pomoči upravičena le MSP, pa tudi zato, ker so italijanski organi prevzeli obveznost, da bodo spoštovali vse določbe smernic za MSP, ki so veljale tedaj, in posredovali te določbe službam pokrajinske uprave v obliki okrožnice, v kateri bodo navedena merila za uporabo sheme in bo tako zagotovljena pravilna uporaba.

| (28) | Odlok 4607/2001 – ki določa merila za uporabo sheme N192/97 (in sheme NN69/95, če se pomoči dodelijo v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91) – kljub temu določa dodelitev pomoči za naložbe tudi za velika podjetja. |
| --- | --- |

(28)

Odlok 4607/2001 – ki določa merila za uporabo sheme N192/97 (in sheme NN69/95, če se pomoči dodelijo v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91) – kljub temu določa dodelitev pomoči za naložbe tudi za velika podjetja.

| (29) | Komisija je menila, da gre zato pri Odloku 4607/2001 za napačno uporabo shem pomoči N192/97 in NN69/95 v smislu člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (5) in izrazila dvom, da bi bili pri pomočeh za naložbe, dodeljenih velikim podjetjem na podlagi navedenega odloka in ne omejenih na de minimis, lahko izpolnjeni pogoji za odstopanje od prepovedi, ki jo določa člen 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je menila, da gre zato pri Odloku 4607/2001 za napačno uporabo shem pomoči N192/97 in NN69/95 v smislu člena 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (5) in izrazila dvom, da bi bili pri pomočeh za naložbe, dodeljenih velikim podjetjem na podlagi navedenega odloka in ne omejenih na de minimis, lahko izpolnjeni pogoji za odstopanje od prepovedi, ki jo določa člen 87(1) Pogodbe.

| (30) | Ko je Komisija presojala dokumentacijo za NN65/95, so se italijanski organi obvezali, da bodo spoštovali vse pogoje, določene s predpisi Skupnosti za državne pomoči za MSP. Pri priglasitvi pomoči N192/97 so se poleg tega obvezali, da jim ne bodo odobrili nobene pomoči za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(30)

Ko je Komisija presojala dokumentacijo za NN65/95, so se italijanski organi obvezali, da bodo spoštovali vse pogoje, določene s predpisi Skupnosti za državne pomoči za MSP. Pri priglasitvi pomoči N192/97 so se poleg tega obvezali, da jim ne bodo odobrili nobene pomoči za tekoče poslovanje.

| (31) | Treba pa je poudariti, da upravičene naložbe, predvidene v Odloku 4607/2001, ne ustrezajo opredelitvi začetne naložbe iz Uredbe (ES) št. 70/2001 (6), ker se zdi, da nadomestne naložbe same niso izključene. |
| --- | --- |

(31)

Treba pa je poudariti, da upravičene naložbe, predvidene v Odloku 4607/2001, ne ustrezajo opredelitvi začetne naložbe iz Uredbe (ES) št. 70/2001 (6), ker se zdi, da nadomestne naložbe same niso izključene.

| (32) | Upravičenci do pomoči so le MSP z uradnim sedežem na ozemlju pokrajine Bolzano, kar kaže na kršitev načela svobode ustanavljanja podjetij znotraj Evropske unije. |
| --- | --- |

(32)

Upravičenci do pomoči so le MSP z uradnim sedežem na ozemlju pokrajine Bolzano, kar kaže na kršitev načela svobode ustanavljanja podjetij znotraj Evropske unije.

| (33) | Končno, načelo nujnosti pomoči ni spoštovano, saj je treba praviloma vložiti prošnje za pomoč v šestih mesecih od začetka del ali od datuma prvega računa v zvezi z navedenimi deli. |
| --- | --- |

(33)

Končno, načelo nujnosti pomoči ni spoštovano, saj je treba praviloma vložiti prošnje za pomoč v šestih mesecih od začetka del ali od datuma prvega računa v zvezi z navedenimi deli.

| (34) | Komisija je zato izrazila dvom o združljivosti zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je zato izrazila dvom o združljivosti zadevne pomoči.

| (35) | Italijanski organi so zatrjevali, da je bila intenzivnost pomoči v višini 40 % omejena na obrtna mikro podjetja z največ dvema zaposlenima, katerih preživetje je negotovo in ki ustrezajo seznamu natančno opredeljenih dejavnosti (7), navedenem v besedilu dopisa A/36773 z dne 18. septembra 2002, pa tudi na nekatera mikro podjetja v trgovinskem sektorju. |
| --- | --- |

(35)

Italijanski organi so zatrjevali, da je bila intenzivnost pomoči v višini 40 % omejena na obrtna mikro podjetja z največ dvema zaposlenima, katerih preživetje je negotovo in ki ustrezajo seznamu natančno opredeljenih dejavnosti (7), navedenem v besedilu dopisa A/36773 z dne 18. septembra 2002, pa tudi na nekatera mikro podjetja v trgovinskem sektorju.

| (36) | Analiza Odloka 4607/2001 je po eni strani pokazala, da so lahko zgoraj navedena obrtna mikro podjetja upravičena do navedene intenzivnosti, čeprav ne izpolnjujejo pogojev, določenih za takšno povečanje intenzivnosti za druga mikro podjetja, po drugi strani pa tudi to, da se navedena intenzivnost uporablja za vsa obrtna mikro podjetja, ne glede na njihovo velikost in gospodarske razmere. Glede na to, da je višina upravičene naložbe 2 milijona EUR na tri leta (1 milijon EUR za mikro podjetja z do dvema zaposlenima), se zdi, da lahko višina pomoči znaša 800 000 EUR (400 000 EUR za mikro podjetja z dvema zaposlenima). |
| --- | --- |

(36)

Analiza Odloka 4607/2001 je po eni strani pokazala, da so lahko zgoraj navedena obrtna mikro podjetja upravičena do navedene intenzivnosti, čeprav ne izpolnjujejo pogojev, določenih za takšno povečanje intenzivnosti za druga mikro podjetja, po drugi strani pa tudi to, da se navedena intenzivnost uporablja za vsa obrtna mikro podjetja, ne glede na njihovo velikost in gospodarske razmere. Glede na to, da je višina upravičene naložbe 2 milijona EUR na tri leta (1 milijon EUR za mikro podjetja z do dvema zaposlenima), se zdi, da lahko višina pomoči znaša 800 000 EUR (400 000 EUR za mikro podjetja z dvema zaposlenima).

| (37) | V opredelitvi mikro podjetja, za katerega se predpostavlja, da ne vpliva na trgovino znotraj Skupnosti in je posledično lahko upravičeno do intenzivnosti pomoči, ki znaša 40 %, določene v Odloku 4607/2001 (8), je poleg tega bolj poudarjeno, da dejavnost, ki jo opravljajo posamezni upravičenci do pomoči, ne more prispevati k vzpostavitvi gospodarskih odnosov s podjetji drugih držav članic, ne pa, kar bi bilo pravilneje, da trgovina v Skupnosti na področju dejavnosti zadevnih podjetij ne obstaja. |
| --- | --- |

(37)

V opredelitvi mikro podjetja, za katerega se predpostavlja, da ne vpliva na trgovino znotraj Skupnosti in je posledično lahko upravičeno do intenzivnosti pomoči, ki znaša 40 %, določene v Odloku 4607/2001 (8), je poleg tega bolj poudarjeno, da dejavnost, ki jo opravljajo posamezni upravičenci do pomoči, ne more prispevati k vzpostavitvi gospodarskih odnosov s podjetji drugih držav članic, ne pa, kar bi bilo pravilneje, da trgovina v Skupnosti na področju dejavnosti zadevnih podjetij ne obstaja.

| (38) | Z vidika prej navedenega in ob upoštevanju, da kategorija mikro podjetij, kot so MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES (9), sama po sebi ni izvzeta iz uporabe člena 87(1) Pogodbe, je Komisija izrazila dvom glede dejstva, da bi pomoči, ki so jim bile dodeljene na podlagi zadevnega ukrepa, lahko v celoti ustrezale opredelitvi državne pomoči. |
| --- | --- |

(38)

Z vidika prej navedenega in ob upoštevanju, da kategorija mikro podjetij, kot so MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES (9), sama po sebi ni izvzeta iz uporabe člena 87(1) Pogodbe, je Komisija izrazila dvom glede dejstva, da bi pomoči, ki so jim bile dodeljene na podlagi zadevnega ukrepa, lahko v celoti ustrezale opredelitvi državne pomoči.

| (39) | Komisija je odobrila pomoči za varstvo okolja, določene s Pokrajinskim zakonom 4/97, na podlagi prejšnjih smernic o državni pomoči za varstvo okolja (10), ki so jih nato zamenjale nove smernice, objavljene 3. februarja 2001 (UL C 37, str. 3).
  Ko so nove smernice začele veljati, je bilo državam članicam predlagano, naj sprejmejo ustrezne ukrepe. Ker jih je Italija sprejela, jih je morala tudi izvajati. Komisija je zato pri presoji zadevnega ukrepa upoštevala nove smernice o državni pomoči za varstvo okolja, ki veljajo zdaj. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je odobrila pomoči za varstvo okolja, določene s Pokrajinskim zakonom 4/97, na podlagi prejšnjih smernic o državni pomoči za varstvo okolja (10), ki so jih nato zamenjale nove smernice, objavljene 3. februarja 2001 (UL C 37, str. 3).

Ko so nove smernice začele veljati, je bilo državam članicam predlagano, naj sprejmejo ustrezne ukrepe. Ker jih je Italija sprejela, jih je morala tudi izvajati. Komisija je zato pri presoji zadevnega ukrepa upoštevala nove smernice o državni pomoči za varstvo okolja, ki veljajo zdaj.

| (40) | Na podlagi točke 28 Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) (v nadaljevanju „smernice“), se lahko MSP odobri prehodna pomoč za naložbe za usklajevanje z novimi standardi Skupnosti do največ 15 % bruto upravičenih stroškov za obdobje treh let od sprejetja novih obveznih standardov Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi točke 28 Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) (v nadaljevanju „smernice“), se lahko MSP odobri prehodna pomoč za naložbe za usklajevanje z novimi standardi Skupnosti do največ 15 % bruto upravičenih stroškov za obdobje treh let od sprejetja novih obveznih standardov Skupnosti.

| (41) | Komisija je bila zato mnenja, da intenzivnost v višini 25 % za MSP za prilagajanje novim standardom Skupnosti, ki jo določa Zakon 4/97 in potrjuje Odlok 4607/2001, ni v skladu s smernicami, in da pomoči, namenjene velikim podjetjem za prilagoditev novim obveznim okoljskim standardom, ne morejo izpolnjevati pogojev za kakršno koli izjemo. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je bila zato mnenja, da intenzivnost v višini 25 % za MSP za prilagajanje novim standardom Skupnosti, ki jo določa Zakon 4/97 in potrjuje Odlok 4607/2001, ni v skladu s smernicami, in da pomoči, namenjene velikim podjetjem za prilagoditev novim obveznim okoljskim standardom, ne morejo izpolnjevati pogojev za kakršno koli izjemo.

| (42) | Na podlagi točke 29 teh smernic je tako dopustna osnovna intenzivnost 30 % za izboljšanje standardov Skupnosti in podporo za izvajanje naložb, kadar ni obveznih standardov Skupnosti. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi točke 29 teh smernic je tako dopustna osnovna intenzivnost 30 % za izboljšanje standardov Skupnosti in podporo za izvajanje naložb, kadar ni obveznih standardov Skupnosti.

| (43) | Komisija je zato poudarila, da intenzivnost pomoči za naložbe v višini 40 % , s katero je omogočeno izboljšanje standardov Skupnosti, in ki je v glavnem predvidena za velika podjetja v turističnem sektorju, ne more biti skladna s točko 29 smernic. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je zato poudarila, da intenzivnost pomoči za naložbe v višini 40 % , s katero je omogočeno izboljšanje standardov Skupnosti, in ki je v glavnem predvidena za velika podjetja v turističnem sektorju, ne more biti skladna s točko 29 smernic.

| (44) | Na podlagi točke 41 smernic se lahko pomoči dodelijo za storitve svetovanja MSP v okoljskem sektorju na podlagi določb Uredbe (ES) št. 70/2001 (12). |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi točke 41 smernic se lahko pomoči dodelijo za storitve svetovanja MSP v okoljskem sektorju na podlagi določb Uredbe (ES) št. 70/2001 (12).

| (45) | Projektom okoljskih pregledov, predvidenim z zadevnim odlokom, se torej lahko dodelijo pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 70/2001 pod pogojem, da dobijo pomoč le MSP in da so izpolnjeni pogoji iz člena 5(a) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Projektom okoljskih pregledov, predvidenim z zadevnim odlokom, se torej lahko dodelijo pomoči v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 70/2001 pod pogojem, da dobijo pomoč le MSP in da so izpolnjeni pogoji iz člena 5(a) navedene uredbe.

| (46) | Komisija je tudi izrazila dvom glede točk 36 in 37 smernic, ki se nanašata na naložbe, ki se upoštevajo, in na metode izračuna upravičenih stroškov za pomoči za okoljske naložbe iz prvih dveh delov ukrepa za varstvo okolja, omenjenih v točkah 41 in 43 te obrazložitve. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je tudi izrazila dvom glede točk 36 in 37 smernic, ki se nanašata na naložbe, ki se upoštevajo, in na metode izračuna upravičenih stroškov za pomoči za okoljske naložbe iz prvih dveh delov ukrepa za varstvo okolja, omenjenih v točkah 41 in 43 te obrazložitve.

| (47) | Komisija je v okviru pomoči N192/97 za MSP odobrila pomoči za zaposlovanje z najvišjo intenzivnostjo 25 % prispevkov za plače. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v okviru pomoči N192/97 za MSP odobrila pomoči za zaposlovanje z najvišjo intenzivnostjo 25 % prispevkov za plače.

| (48) | Glede na to, da pomoči, določene za ta namen z Odlokom 4607, ne zadevajo niti ustvarjanja niti ohranjanja delovnih mest, je Komisija poudarila, da jih ni mogoče opredeliti kot pomoči za zaposlovanje; nekatere pomoči (pomoči za storitve svetovanja) bi morebiti lahko izpolnjevale pogoje za odstopanje, če bi bili izpolnjeni pogoji iz člena 5 Uredbe (ES) št. 70/2001 in bi bili upravičenci izključno MSP. |
| --- | --- |

(48)

Glede na to, da pomoči, določene za ta namen z Odlokom 4607, ne zadevajo niti ustvarjanja niti ohranjanja delovnih mest, je Komisija poudarila, da jih ni mogoče opredeliti kot pomoči za zaposlovanje; nekatere pomoči (pomoči za storitve svetovanja) bi morebiti lahko izpolnjevale pogoje za odstopanje, če bi bili izpolnjeni pogoji iz člena 5 Uredbe (ES) št. 70/2001 in bi bili upravičenci izključno MSP.

| (49) | Po mnenju Komisije pomoči za raziskave blagovnih znamk in veljavnih patentov ter pomoči za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk podjetij, predvidene med drugim v okviru posebnega ukrepa v zvezi s pomočmi za zaposlovanje, ne morejo izpolnjevati nobenih pogojev za odstopanje za velika podjetja, če niso povezane z raziskovalno in razvojno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(49)

Po mnenju Komisije pomoči za raziskave blagovnih znamk in veljavnih patentov ter pomoči za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk podjetij, predvidene med drugim v okviru posebnega ukrepa v zvezi s pomočmi za zaposlovanje, ne morejo izpolnjevati nobenih pogojev za odstopanje za velika podjetja, če niso povezane z raziskovalno in razvojno dejavnostjo.

| (50) | Ob sprožitvi postopka je bilo poudarjeno, da se pomoči za udeležbo na sejmih ali razstavah lahko obravnavajo kot združljive s členom 5(b) Uredbe 70/2001, če stroški, za katere se uporablja najvišja intenzivnost pomoči 50 %, nastanejo z najemom, postavitvijo in upravljanjem stojnice. Taka izjema se uporablja le za prvo udeležbo podjetja na določenem sejmu ali razstavi.
  Storitve svetovanja, ki jih nudijo zunanji svetovalci, se ne smejo uporabljati nepretrgano ali periodično, prav tako ne smejo biti povezane z običajnimi obratovalnimi stroški podjetja, kot so stroški za oglaševanje.
  Pomoči za dejavnosti, povezane z izvozom (13), ne spadajo niti v Uredbo 70/2001 niti v Uredbo 69/2001 (14) oziroma v Sporočilo Komisije o pomočeh de minimis iz leta 1996 (15). |
| --- | --- |

(50)

Ob sprožitvi postopka je bilo poudarjeno, da se pomoči za udeležbo na sejmih ali razstavah lahko obravnavajo kot združljive s členom 5(b) Uredbe 70/2001, če stroški, za katere se uporablja najvišja intenzivnost pomoči 50 %, nastanejo z najemom, postavitvijo in upravljanjem stojnice. Taka izjema se uporablja le za prvo udeležbo podjetja na določenem sejmu ali razstavi.

Storitve svetovanja, ki jih nudijo zunanji svetovalci, se ne smejo uporabljati nepretrgano ali periodično, prav tako ne smejo biti povezane z običajnimi obratovalnimi stroški podjetja, kot so stroški za oglaševanje.

Pomoči za dejavnosti, povezane z izvozom (13), ne spadajo niti v Uredbo 70/2001 niti v Uredbo 69/2001 (14) oziroma v Sporočilo Komisije o pomočeh de minimis iz leta 1996 (15).

| (51) | Komisija zato navaja, da pomoči za internacionalizacijo iz Odloka 4607/2001 ni mogoče obravnavati kot združljive, čeprav so do njih upravičena le MSP, razen kar zadeva udeležbo na sejmih ali razstavah, ter pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Uredbe 70/2001. |
| --- | --- |

(51)

Komisija zato navaja, da pomoči za internacionalizacijo iz Odloka 4607/2001 ni mogoče obravnavati kot združljive, čeprav so do njih upravičena le MSP, razen kar zadeva udeležbo na sejmih ali razstavah, ter pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Uredbe 70/2001.

| (52) | Komisija je bila poleg tega mnenja, da izvozni kredit, zlasti če je bil odobren za velika podjetja, kar je bilo izrecno izključeno ob uradnem obvestilu o Zakonu 4/97, ne more izpolnjevati pogojev za kakršno koli odstopanje, niti na podlagi Uredbe 69/2001. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je bila poleg tega mnenja, da izvozni kredit, zlasti če je bil odobren za velika podjetja, kar je bilo izrecno izključeno ob uradnem obvestilu o Zakonu 4/97, ne more izpolnjevati pogojev za kakršno koli odstopanje, niti na podlagi Uredbe 69/2001.

| (53) | Prispevki, ki niso bili predvideni v shemi N192/97, se v Odloku 4607 ne obravnavajo kot državne pomoči. |
| --- | --- |

(53)

Prispevki, ki niso bili predvideni v shemi N192/97, se v Odloku 4607 ne obravnavajo kot državne pomoči.

| (54) | Komisija je kljub temu izrazila dvom o tem, da podjetja nimajo nobene konkurenčne prednosti zaradi udeležbe pri skupnih projektih v okviru programov Skupnosti Leader in Interreg, za katera je določena intenzivnost 80 %. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je kljub temu izrazila dvom o tem, da podjetja nimajo nobene konkurenčne prednosti zaradi udeležbe pri skupnih projektih v okviru programov Skupnosti Leader in Interreg, za katera je določena intenzivnost 80 %.

| (55) | Treba je pojasniti koncept storitev svetovanja. Na podlagi sedanje opredelitve Komisija ocenjuje, da nobena pomoč za storitve svetovanja za velika podjetja ne more izpolnjevati pogojev za odstopanje, razen tedaj, ko je takšno svetovanje upravičen strošek projekta pomoči za usposabljanje na podlagi člena 4(7)(e) Uredbe Komisije št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(55)

Treba je pojasniti koncept storitev svetovanja. Na podlagi sedanje opredelitve Komisija ocenjuje, da nobena pomoč za storitve svetovanja za velika podjetja ne more izpolnjevati pogojev za odstopanje, razen tedaj, ko je takšno svetovanje upravičen strošek projekta pomoči za usposabljanje na podlagi člena 4(7)(e) Uredbe Komisije št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o pomoči za usposabljanje.

| (56) | Po mnenju italijanskih organov so bila vsa povečanja intenzivnosti pomoči glede na osnovni stopnji 13 % in 6 % za majhna in srednje velika podjetja za naložbe, dodeljena po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(56)

Po mnenju italijanskih organov so bila vsa povečanja intenzivnosti pomoči glede na osnovni stopnji 13 % in 6 % za majhna in srednje velika podjetja za naložbe, dodeljena po pravilu de minimis.

| (57) | Glede navedenega je treba opozoriti, da niti v Zakonu št. 4/1997 niti v besedilu Odloka 4607, ki je bil sprejet 17. decembra 2001, in niti pozneje, ko je začela veljati Uredba 69/2001, ni bilo nobenega sklica na pravila za nadzor nad pragom in druge pogoje, določene po pravilu de minimis
   (16) ali s predhodnim sporočilom iz leta 1996 o isti vsebini (17). |
| --- | --- |

(57)

Glede navedenega je treba opozoriti, da niti v Zakonu št. 4/1997 niti v besedilu Odloka 4607, ki je bil sprejet 17. decembra 2001, in niti pozneje, ko je začela veljati Uredba 69/2001, ni bilo nobenega sklica na pravila za nadzor nad pragom in druge pogoje, določene po pravilu de minimis
   (16) ali s predhodnim sporočilom iz leta 1996 o isti vsebini (17).

| (58) | Ob upoštevanju zneska upravičenih naložb (3,5 in 4 milijone EUR na tri leta za majhna in srednje velika podjetja) in največje intenzivnosti, določene z Odlokom 4607 (25 % in 22,5 %, od katerih je 12 in 16,5 odstotnih točk določenih po pravilu de minimis za majhna in srednje velika podjetja), je Komisija podvomila o dejanskem upoštevanju praga 100 000 EUR v treh letih, kar določa pravilo de minimis. |
| --- | --- |

(58)

Ob upoštevanju zneska upravičenih naložb (3,5 in 4 milijone EUR na tri leta za majhna in srednje velika podjetja) in največje intenzivnosti, določene z Odlokom 4607 (25 % in 22,5 %, od katerih je 12 in 16,5 odstotnih točk določenih po pravilu de minimis za majhna in srednje velika podjetja), je Komisija podvomila o dejanskem upoštevanju praga 100 000 EUR v treh letih, kar določa pravilo de minimis.

| (59) | Na splošno je Komisija izrazila dvom glede izjemno razširjene uporabe pravila de minimis, ki jo predvideva Odlok 4607/2001, z namenom sistematskega preseganja najvišjih dopustnih intenzivnosti za MSP, kakor tudi dodeljevanja pomoči najvišje intenzivnosti pomoči v višini 22,5 % velikim podjetjem zunaj območij za dodeljevanje pomoči, ob hkratnem upoštevanju visokih zneskov upravičenih naložb. |
| --- | --- |

(59)

Na splošno je Komisija izrazila dvom glede izjemno razširjene uporabe pravila de minimis, ki jo predvideva Odlok 4607/2001, z namenom sistematskega preseganja najvišjih dopustnih intenzivnosti za MSP, kakor tudi dodeljevanja pomoči najvišje intenzivnosti pomoči v višini 22,5 % velikim podjetjem zunaj območij za dodeljevanje pomoči, ob hkratnem upoštevanju visokih zneskov upravičenih naložb.

IV.   PRIPOMBE TRETJIH ZAINTERESIRANIH STRANK

| (60) | Niti tretje zainteresirane stranke niti pritožnik, ki je bil z dopisom D/51908 z dne 24. marca 2003 obveščen o sprožitvi postopka, in kljub možnosti, da se lahko v okviru navedenega postopka predložijo pripombe, ki se razlikujejo od pripomb iz prvotne pritožbe, niso dali nobene pripombe. |
| --- | --- |

(60)

Niti tretje zainteresirane stranke niti pritožnik, ki je bil z dopisom D/51908 z dne 24. marca 2003 obveščen o sprožitvi postopka, in kljub možnosti, da se lahko v okviru navedenega postopka predložijo pripombe, ki se razlikujejo od pripomb iz prvotne pritožbe, niso dali nobene pripombe.

V.   PRIPOMBE ITALIJE

| (61) | Po treh srečanjih predstavnikov pokrajine Bolzano in služb Generalnega direktorata za konkurenco, je Italija poslala svoje pripombe z dopisom A/34747 z dne 25. junija 2004.
  V dopisu so italijanski organi dali pripombe glede naslednjega: |
| --- | --- |

(61)

Po treh srečanjih predstavnikov pokrajine Bolzano in služb Generalnega direktorata za konkurenco, je Italija poslala svoje pripombe z dopisom A/34747 z dne 25. junija 2004.

V dopisu so italijanski organi dali pripombe glede naslednjega:

V.1   Pomoči za naložbe za velika podjetja

| (62) | Zaradi vsebinske napake v Odloku 4607/2001 ni bilo izrecno predvideno izvzetje za velika podjetja v turističnem sektorju, izvzetje pa je bilo predvideno za podjetja v trgovinskem sektorju. |
| --- | --- |

(62)

Zaradi vsebinske napake v Odloku 4607/2001 ni bilo izrecno predvideno izvzetje za velika podjetja v turističnem sektorju, izvzetje pa je bilo predvideno za podjetja v trgovinskem sektorju.

| (63) | Nobeno veliko podjetje iz turističnega sektorja kljub temu ni prejelo pomoči niti na podlagi sheme N192/1997 (Pokrajinski zakon 4/97) niti sheme NN69/1995 (Pokrajinski zakon 9/91). Kar zadeva trgovinski sektor, so bila velika podjetja že izvzeta iz upravičenosti do pomoči, razen po pravilu de minimis, v smislu Odloka 4607/01. |
| --- | --- |

(63)

Nobeno veliko podjetje iz turističnega sektorja kljub temu ni prejelo pomoči niti na podlagi sheme N192/1997 (Pokrajinski zakon 4/97) niti sheme NN69/1995 (Pokrajinski zakon 9/91). Kar zadeva trgovinski sektor, so bila velika podjetja že izvzeta iz upravičenosti do pomoči, razen po pravilu de minimis, v smislu Odloka 4607/01.

| (64) | V zvezi s pomočmi, dodeljenimi v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi, v smislu sheme NN69/95, so italijanski organi poskrbeli, da so bila izrecno izvzeta velika podjetja, čeprav nobeno takšno podjetje ni izpolnjevalo pogojev zanjo, razen po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi s pomočmi, dodeljenimi v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi, v smislu sheme NN69/95, so italijanski organi poskrbeli, da so bila izrecno izvzeta velika podjetja, čeprav nobeno takšno podjetje ni izpolnjevalo pogojev zanjo, razen po pravilu de minimis.

| (65) | Naknadno je v dopisu z dne 2. junija 2005, ki je bil predložen na izrecno zahtevo Komisije, pojasnjeno, da se pomoč ni dodelila velikim podjetjem v nobenem sektorju, in da so bila poleg tega izvzeta iz upravičenosti do pomoči podjetja, katerih glavna dejavnost se izvaja v transportnem sektorju. |
| --- | --- |

(65)

Naknadno je v dopisu z dne 2. junija 2005, ki je bil predložen na izrecno zahtevo Komisije, pojasnjeno, da se pomoč ni dodelila velikim podjetjem v nobenem sektorju, in da so bila poleg tega izvzeta iz upravičenosti do pomoči podjetja, katerih glavna dejavnost se izvaja v transportnem sektorju.

| (66) | Projekt novih meril uporabe poleg tega izrecno izvzema vsa velika podjetja, z izjemo pravila de minimis, ob upoštevanju vseh pogojev iz Uredbe 69/2001. |
| --- | --- |

(66)

Projekt novih meril uporabe poleg tega izrecno izvzema vsa velika podjetja, z izjemo pravila de minimis, ob upoštevanju vseh pogojev iz Uredbe 69/2001.

V.2   Pomoči za MSP

V.2.1.   Neizvzetje nadomestnih naložb samih iz skupine upravičenih stroškov.

| (67) | Čeprav ni bila nobena pomoč izrecno izvzeta iz meril uporabe, italijanski organi trdijo, da ni bila dodeljena nobena pomoč v zvezi z nadomestnimi naložbami samimi. |
| --- | --- |

(67)

Čeprav ni bila nobena pomoč izrecno izvzeta iz meril uporabe, italijanski organi trdijo, da ni bila dodeljena nobena pomoč v zvezi z nadomestnimi naložbami samimi.

| (68) | Kot upravičena se je štela pomoč za naložbe v materialna sredstva, ob upoštevanju opredelitve iz člena 2(c) Uredbe 70/2001, predvsem za postavitev novih obratov ali razširitev obstoječih in naložbe za posodobitev ali spremembo dejavnosti, ki bi imele za posledico bistveno spremembo proizvodov ali proizvodnih postopkov obrata. Za ta namen so bili določeni minimalni pragi naložb, ki so bili relativno visoki glede na povprečno velikost zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(68)

Kot upravičena se je štela pomoč za naložbe v materialna sredstva, ob upoštevanju opredelitve iz člena 2(c) Uredbe 70/2001, predvsem za postavitev novih obratov ali razširitev obstoječih in naložbe za posodobitev ali spremembo dejavnosti, ki bi imele za posledico bistveno spremembo proizvodov ali proizvodnih postopkov obrata. Za ta namen so bili določeni minimalni pragi naložb, ki so bili relativno visoki glede na povprečno velikost zadevnih podjetij.

| (69) | V predloženem besedilu novih meril so nadomestne naložbe same ter stroški vzdrževanja izrecno izvzeti in opis upravičenih naložb v celoti usklajen z opisom iz Uredbe 70/2001. |
| --- | --- |

(69)

V predloženem besedilu novih meril so nadomestne naložbe same ter stroški vzdrževanja izrecno izvzeti in opis upravičenih naložb v celoti usklajen z opisom iz Uredbe 70/2001.

V.2.2   Svoboda ustanavljanja

| (70) | Pogoj, da mora biti uradni sedež registriran v pokrajini Bolzano, ki je bil določen v prejšnjih merilih za pridobitev pomoči, se niti v preteklosti ni dosledno uporabljal. V podporo tej trditvi je bil predložen seznam 16 upravičencev do pomoči za naložbe na podlagi zadevne sheme, katerih sedež je registriran zunaj pokrajine Bolzano (v enem primeru pa celo zunaj italijanskega ozemlja). Takšne pomoči segajo v več primerih (natančneje v 6 primerih od 16) v leto 1998, tj. preden se je Komisija začela ukvarjati s tem primerom. Tudi podjetja, ki imajo le poslovno enoto v pokrajini Bolzano, so zdaj upravičena do pomoči iz zadevne sheme. |
| --- | --- |

(70)

Pogoj, da mora biti uradni sedež registriran v pokrajini Bolzano, ki je bil določen v prejšnjih merilih za pridobitev pomoči, se niti v preteklosti ni dosledno uporabljal. V podporo tej trditvi je bil predložen seznam 16 upravičencev do pomoči za naložbe na podlagi zadevne sheme, katerih sedež je registriran zunaj pokrajine Bolzano (v enem primeru pa celo zunaj italijanskega ozemlja). Takšne pomoči segajo v več primerih (natančneje v 6 primerih od 16) v leto 1998, tj. preden se je Komisija začela ukvarjati s tem primerom. Tudi podjetja, ki imajo le poslovno enoto v pokrajini Bolzano, so zdaj upravičena do pomoči iz zadevne sheme.

V.2.3   Upoštevanje načela nujnosti pomoči

| (71) | To načelo je bilo že upoštevano v drugem pododstavku člena 7 Uredbe 70/2001, ker so bili pogoji za dodelitev pomoči tako objektivni, da so popolnoma izključili možnost, da bi se lahko pokrajina na podlagi pravice do odločanja po lastnem preudarku kakor koli okoristila. |
| --- | --- |

(71)

To načelo je bilo že upoštevano v drugem pododstavku člena 7 Uredbe 70/2001, ker so bili pogoji za dodelitev pomoči tako objektivni, da so popolnoma izključili možnost, da bi se lahko pokrajina na podlagi pravice do odločanja po lastnem preudarku kakor koli okoristila.

| (72) | Italijanski organi so kljub temu določili, da je treba vlogo obvezno predložiti pred začetkom izvedbenih del na projektu, na katerega se pomoč nanaša. |
| --- | --- |

(72)

Italijanski organi so kljub temu določili, da je treba vlogo obvezno predložiti pred začetkom izvedbenih del na projektu, na katerega se pomoč nanaša.

V.2.4   Pomoči za mikro podjetja

| (73) | Vsako povečanje intenzivnosti pomoči za naložbe za mikro podjetja na splošno nad višino 15 % je odslej predvideno le po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(73)

Vsako povečanje intenzivnosti pomoči za naložbe za mikro podjetja na splošno nad višino 15 % je odslej predvideno le po pravilu de minimis.

| (74) | Pomoči z intenzivnostjo 40 %, ki ne sodijo na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe in jih tudi ni mogoče obravnavati po pravilu de minimis, so zdaj omejene izključno na nekatere lokalne dejavnosti, zlasti na tipične male obrti, pri katerih obstaja tveganje, da bodo izginile iz obrtnega sektorja, ter na male trgovinske dejavnosti, ki so v novih merilih izčrpno naštete. |
| --- | --- |

(74)

Pomoči z intenzivnostjo 40 %, ki ne sodijo na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe in jih tudi ni mogoče obravnavati po pravilu de minimis, so zdaj omejene izključno na nekatere lokalne dejavnosti, zlasti na tipične male obrti, pri katerih obstaja tveganje, da bodo izginile iz obrtnega sektorja, ter na male trgovinske dejavnosti, ki so v novih merilih izčrpno naštete.

| (75) | Anketa, ki so jo izvedli italijanski organi, je pokazala, da doslej ni bila dodeljena nobena pomoč, ki bi hkrati presegala intenzivnost v višini 15 % in prag de minimis. |
| --- | --- |

(75)

Anketa, ki so jo izvedli italijanski organi, je pokazala, da doslej ni bila dodeljena nobena pomoč, ki bi hkrati presegala intenzivnost v višini 15 % in prag de minimis.

V.2.5   Pomoči za varstvo okolja

| (76) | Zdaj so predvidene le intenzivnosti pomoči v višini 15 % in 30 %, ki se nanašajo na prehodne pomoči za naložbe, dodeljene MSP v skladu z novimi pravili Skupnosti, oziroma pomoči, s katerimi se dosežejo standardi Skupnosti ali podpira izvajanje naložb, kadar ni obveznih standardov Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Zdaj so predvidene le intenzivnosti pomoči v višini 15 % in 30 %, ki se nanašajo na prehodne pomoči za naložbe, dodeljene MSP v skladu z novimi pravili Skupnosti, oziroma pomoči, s katerimi se dosežejo standardi Skupnosti ali podpira izvajanje naložb, kadar ni obveznih standardov Skupnosti.

| (77) | Pomoč za presojo okolja je zdaj omejena le na MSP na podlagi člena 5(a) Uredbe 70/2001, medtem ko je za velika podjetja dopustna le po pravilu de minimis. Določba iz člena 12(4) Zakona 4/97, v skladu s katerim so bila tudi velika podjetja upravičena do navedenega ukrepa, bo odpravljena, kakor hitro bo mogoče; poleg tega so se italijanski organi obvezali, da med tem tega pravila ne bodo več uporabljali. |
| --- | --- |

(77)

Pomoč za presojo okolja je zdaj omejena le na MSP na podlagi člena 5(a) Uredbe 70/2001, medtem ko je za velika podjetja dopustna le po pravilu de minimis. Določba iz člena 12(4) Zakona 4/97, v skladu s katerim so bila tudi velika podjetja upravičena do navedenega ukrepa, bo odpravljena, kakor hitro bo mogoče; poleg tega so se italijanski organi obvezali, da med tem tega pravila ne bodo več uporabljali.

| (78) | Italijanski organi so se tudi obvezali, da bodo izpolnjevali pogoje iz točk 36 in 37 smernic, ki zadevajo naložbe, ki jih je treba upoštevati, in metode izračuna upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(78)

Italijanski organi so se tudi obvezali, da bodo izpolnjevali pogoje iz točk 36 in 37 smernic, ki zadevajo naložbe, ki jih je treba upoštevati, in metode izračuna upravičenih stroškov.

| (79) | V skladu s prej veljavnimi merili je bila na podlagi obravnavanega ukrepa sprejeta le ena vloga v obrtnem sektorju za znesek pomoči v višini 14 719,02 EUR, ki presega znesek dopustne intenzivnosti 7 359,51 EUR. Zato je bil ta znesek evidentiran pod naslovom de minimis. |
| --- | --- |

(79)

V skladu s prej veljavnimi merili je bila na podlagi obravnavanega ukrepa sprejeta le ena vloga v obrtnem sektorju za znesek pomoči v višini 14 719,02 EUR, ki presega znesek dopustne intenzivnosti 7 359,51 EUR. Zato je bil ta znesek evidentiran pod naslovom de minimis.

V.2.6   Prispevki, imenovani „pomoči za zaposlovanje“

| (80) | Ker so te pomoči povezane z začetno fazo delovanja novih podjetij (prvih 24 mesecev njihovega nastajanja), čeprav so sestavljene iz oblik pomoči za storitve svetovanja in za raziskave in/ali prijavljanje in pridobivanje patentov ter registracijo blagovnih znamk, ter tako po mnenju italijanskih organov namenjene ustvarjanju delovnih mest, so zato združljive. V vsakem primeru do njih ni bilo upravičeno nobeno veliko podjetje. |
| --- | --- |

(80)

Ker so te pomoči povezane z začetno fazo delovanja novih podjetij (prvih 24 mesecev njihovega nastajanja), čeprav so sestavljene iz oblik pomoči za storitve svetovanja in za raziskave in/ali prijavljanje in pridobivanje patentov ter registracijo blagovnih znamk, ter tako po mnenju italijanskih organov namenjene ustvarjanju delovnih mest, so zato združljive. V vsakem primeru do njih ni bilo upravičeno nobeno veliko podjetje.

| (81) | Pomoči so kljub temu zdaj določene v Naslovu V Zakona 4/97 le v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi, kakor določa Naslov VI navedenega zakona, za povečanje razpoložljivih finančnih sredstev na podlagi in v okviru pravila de minimis. |
| --- | --- |

(81)

Pomoči so kljub temu zdaj določene v Naslovu V Zakona 4/97 le v obliki posojila s subvencioniranimi obrestmi, kakor določa Naslov VI navedenega zakona, za povečanje razpoložljivih finančnih sredstev na podlagi in v okviru pravila de minimis.

V.2.7   Pomoči za internacionalizacijo

| (82) | Za ta namen je bilo doslej dodeljenih le nekaj pomoči v zanemarljivem znesku. Kar zadeva udeležbo na sejmih in razstavah, je bila nekaterim MSP dodeljena intenzivnost pomoči v višini 25 % in tudi intenzivnost pomoči v višini 50 %, ne da bi bilo preverjeno, ali gre za prvo udeležbo na določeni prireditvi ali ne, medtem ko sta bili dodeljeni le dve pomoči v obliki prispevka (50 %) za stroške zavarovanja izvoznih kreditov v države zunaj EU v višini 3 500 EUR in 7 milijonov LIT. |
| --- | --- |

(82)

Za ta namen je bilo doslej dodeljenih le nekaj pomoči v zanemarljivem znesku. Kar zadeva udeležbo na sejmih in razstavah, je bila nekaterim MSP dodeljena intenzivnost pomoči v višini 25 % in tudi intenzivnost pomoči v višini 50 %, ne da bi bilo preverjeno, ali gre za prvo udeležbo na določeni prireditvi ali ne, medtem ko sta bili dodeljeni le dve pomoči v obliki prispevka (50 %) za stroške zavarovanja izvoznih kreditov v države zunaj EU v višini 3 500 EUR in 7 milijonov LIT.

| (83) | V novih merilih uporabe je določena intenzivnost pomoči v višini 50 % za stroške storitev zunanjih svetovalcev in stroške prve udeležbe na sejmu ali razstavi tako znotraj kakor zunaj Skupnosti le za MSP. |
| --- | --- |

(83)

V novih merilih uporabe je določena intenzivnost pomoči v višini 50 % za stroške storitev zunanjih svetovalcev in stroške prve udeležbe na sejmu ali razstavi tako znotraj kakor zunaj Skupnosti le za MSP.

| (84) | Kar zadeva pomoči v obliki zavarovanja izvoznih kreditov, je odslej upravičena le premija, s katero se zavarujejo tveganja, ki jih na trgu ni mogoče zavarovati, za posle s tretjimi državami, z izjemo nekaterih držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, v katerih je taka tveganja mogoče zavarovati na trgu (to so tako imenovane „marketable countries“, trenutno so to: Avstralija, Kanada, Islandija, Japonska, Nova Zelandija, Norveška, Švica in ZDA). |
| --- | --- |

(84)

Kar zadeva pomoči v obliki zavarovanja izvoznih kreditov, je odslej upravičena le premija, s katero se zavarujejo tveganja, ki jih na trgu ni mogoče zavarovati, za posle s tretjimi državami, z izjemo nekaterih držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, v katerih je taka tveganja mogoče zavarovati na trgu (to so tako imenovane „marketable countries“, trenutno so to: Avstralija, Kanada, Islandija, Japonska, Nova Zelandija, Norveška, Švica in ZDA).

V.2.8   Predvidene pomoči v okviru programov Skupnosti

| (85) | Intenzivnost pomoči v višini 80 %, ki je bila prej predvidena za nekatere skupne projekte v okviru programov Skupnosti Leader in Interreg, pri katerih sodelujejo tudi podjetja, se ne dodeljuje več. |
| --- | --- |

(85)

Intenzivnost pomoči v višini 80 %, ki je bila prej predvidena za nekatere skupne projekte v okviru programov Skupnosti Leader in Interreg, pri katerih sodelujejo tudi podjetja, se ne dodeljuje več.

V.2.9   Uporaba pravila de minimis

| (86) | Po mnenju italijanskih organov je spoštovanje pravil de minimis zagotovljeno. Za ta namen so v prvi vrsti pristojne službe pokrajine Bolzano, ki so med seboj povezane preko intraneta. Preden lahko prosilci dobijo kakršno koli pomoč na podlagi tega pravila, morajo predložiti izjavo o vsaki drugi pomoči, ki so jo že prejeli na tej podlagi v ustreznem obdobju treh let. |
| --- | --- |

(86)

Po mnenju italijanskih organov je spoštovanje pravil de minimis zagotovljeno. Za ta namen so v prvi vrsti pristojne službe pokrajine Bolzano, ki so med seboj povezane preko intraneta. Preden lahko prosilci dobijo kakršno koli pomoč na podlagi tega pravila, morajo predložiti izjavo o vsaki drugi pomoči, ki so jo že prejeli na tej podlagi v ustreznem obdobju treh let.

| (87) | Pravkar poteka tudi uvajanje še enega avtomatskega sistema obdelave podatkov za nadzor nad vsemi pomočmi, poleg pomoči, ki jih je dodelila ta pokrajina, ki bo nato povezan v nacionalno omrežje, ki pravkar nastaja. |
| --- | --- |

(87)

Pravkar poteka tudi uvajanje še enega avtomatskega sistema obdelave podatkov za nadzor nad vsemi pomočmi, poleg pomoči, ki jih je dodelila ta pokrajina, ki bo nato povezan v nacionalno omrežje, ki pravkar nastaja.

VI.   PRESOJA UKREPA

VI.1.   Ocena značilnosti zadevnih ukrepov pomoči

| (88) | Ukrep se lahko obravnava kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe le, če hkrati izpolnjuje naslednje štiri pogoje: odobren je z državnimi sredstvi, je selektiven, obstaja možnost, da bi prišlo do izkrivljanja konkurence, ter vpliva na trgovino. |
| --- | --- |

(88)

Ukrep se lahko obravnava kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe le, če hkrati izpolnjuje naslednje štiri pogoje: odobren je z državnimi sredstvi, je selektiven, obstaja možnost, da bi prišlo do izkrivljanja konkurence, ter vpliva na trgovino.

| (89) | V danem primeru je izpolnjen prvi pogoj, ker se ukrep financira iz proračuna avtonomne pokrajine Bolzano – torej iz javnih virov –, drugi zato, ker so do pomoči upravičena le podjetja, ki poslujejo na ozemlju pokrajine Bolzano, tretji, ker iz tega izhaja, da se je finančni položaj upravičencev okrepil, in četrti, ker zadevna podjetja lahko v resnici opravljajo mednarodne gospodarske dejavnosti glede na to, da so v obmejni pokrajini, ki je poleg tega zelo aktivna v turističnem sektorju. Zadevni ukrepi so zato takšni, da lahko vplivajo na trgovino med državami članicami, ne da bi to škodilo oceni ukrepov na podlagi uporabe novih meril, ugodnih za nekatera mikro podjetja, iz točke 116 te odločbe. |
| --- | --- |

(89)

V danem primeru je izpolnjen prvi pogoj, ker se ukrep financira iz proračuna avtonomne pokrajine Bolzano – torej iz javnih virov –, drugi zato, ker so do pomoči upravičena le podjetja, ki poslujejo na ozemlju pokrajine Bolzano, tretji, ker iz tega izhaja, da se je finančni položaj upravičencev okrepil, in četrti, ker zadevna podjetja lahko v resnici opravljajo mednarodne gospodarske dejavnosti glede na to, da so v obmejni pokrajini, ki je poleg tega zelo aktivna v turističnem sektorju. Zadevni ukrepi so zato takšni, da lahko vplivajo na trgovino med državami članicami, ne da bi to škodilo oceni ukrepov na podlagi uporabe novih meril, ugodnih za nekatera mikro podjetja, iz točke 116 te odločbe.

| (90) | Ukrepi, ki so predmet tega postopka, so bili poleg tega že obravnavani kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe v času, ko je Komisija preverjala dokumentacijo o državnih pomočeh N192/97 in NN69/95. |
| --- | --- |

(90)

Ukrepi, ki so predmet tega postopka, so bili poleg tega že obravnavani kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe v času, ko je Komisija preverjala dokumentacijo o državnih pomočeh N192/97 in NN69/95.

VI.2.   Zakonitost ukrepa

| (91) | Ker ukrepi niso bili vnaprej priglašeni Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe, so nezakoniti, ker priglasitve ni bilo. Ker so v dani zadevi sestavni del meril za uporabo sheme N192/97 (in, posredno, sheme NN69/95), so povzročili zlorabo teh shem. |
| --- | --- |

(91)

Ker ukrepi niso bili vnaprej priglašeni Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe, so nezakoniti, ker priglasitve ni bilo. Ker so v dani zadevi sestavni del meril za uporabo sheme N192/97 (in, posredno, sheme NN69/95), so povzročili zlorabo teh shem.

VI.3.   Združljivost ukrepov pomoči na podlagi uporabe Odloka 4607/2001

VI.3.1.   Pomoči za naložbe za velika podjetja

| (92) | Ker pokrajina Bolzano ni izpolnjevala pogojev za pomoči, namenjene pokrajinam, v celotnem obdobju, ko so veljali zadevni ukrepi, se ne more odobriti nobeno izvzetje za pomoči za naložbe za velika podjetja na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(92)

Ker pokrajina Bolzano ni izpolnjevala pogojev za pomoči, namenjene pokrajinam, v celotnem obdobju, ko so veljali zadevni ukrepi, se ne more odobriti nobeno izvzetje za pomoči za naložbe za velika podjetja na njenem ozemlju.

| (93) | Z odločitvijo Komisije o zadevi N192/97 so bila tudi sicer iz upravičenosti do sheme izrecno že izvzeta velika podjetja, razen po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(93)

Z odločitvijo Komisije o zadevi N192/97 so bila tudi sicer iz upravičenosti do sheme izrecno že izvzeta velika podjetja, razen po pravilu de minimis.

| (94) | Če so bile pomoči poleg tega dodeljene v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona št. 9/91, se nanašajo tudi na pomoči iz sheme NN69/95. Komisija je odobrila to drugo shemo pod pogojem, da so do nje upravičena le MSP, in da italijanski organi sprejmejo obveznost, da bodo spoštovali vse določbe smernic za MSP ter jih posredovali službam pokrajinske uprave in tako zagotovili pravilno uporabo sheme. |
| --- | --- |

(94)

Če so bile pomoči poleg tega dodeljene v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona št. 9/91, se nanašajo tudi na pomoči iz sheme NN69/95. Komisija je odobrila to drugo shemo pod pogojem, da so do nje upravičena le MSP, in da italijanski organi sprejmejo obveznost, da bodo spoštovali vse določbe smernic za MSP ter jih posredovali službam pokrajinske uprave in tako zagotovili pravilno uporabo sheme.

| (95) | Določbe Odloka 4607/2001 – o merilih za uporabo sheme N192/97 (in sheme NN69/95, če se pomoči odobrijo v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91) – so nezdružljive s skupnim trgom zato, ker določajo dodelitev pomoči za naložbe tudi za velika podjetja. |
| --- | --- |

(95)

Določbe Odloka 4607/2001 – o merilih za uporabo sheme N192/97 (in sheme NN69/95, če se pomoči odobrijo v obliki posojil s subvencioniranimi obrestmi na podlagi Zakona 9/91) – so nezdružljive s skupnim trgom zato, ker določajo dodelitev pomoči za naložbe tudi za velika podjetja.

| (96) | Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili italijanski organi, tudi ugotavlja, da dejansko nobeno veliko podjetje ni prejelo pomoči na podlagi takšnega ukrepa. |
| --- | --- |

(96)

Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili italijanski organi, tudi ugotavlja, da dejansko nobeno veliko podjetje ni prejelo pomoči na podlagi takšnega ukrepa.

VI.3.2.   Pomoči za naložbe za MSP

| (97) | Komisija predvsem poudarja, da je treba vsako pomoč, dodeljeno za nadomestne naložbe, obravnavati kot nezdružljivo, in ob tem navaja, da so italijanski organi sporočili, da v okviru zadevne sheme niso dodelili nobene pomoči za tako vrsto naložb. |
| --- | --- |

(97)

Komisija predvsem poudarja, da je treba vsako pomoč, dodeljeno za nadomestne naložbe, obravnavati kot nezdružljivo, in ob tem navaja, da so italijanski organi sporočili, da v okviru zadevne sheme niso dodelili nobene pomoči za tako vrsto naložb.

| (98) | Pomoči za naložbe, ki presegajo prag 15 % za majhna podjetja in 7,5 % za srednje velika podjetja, so prav tako nezdružljive. |
| --- | --- |

(98)

Pomoči za naložbe, ki presegajo prag 15 % za majhna podjetja in 7,5 % za srednje velika podjetja, so prav tako nezdružljive.

VI.3.3.   Mikro podjetja

| (99) | Komisija potrjuje, da kategorija mikro podjetij, ki so sestavni del MSP, na podlagi Priporočila 96/280/EE (18) kakor tudi nove opredelitve, ki je začela veljati 1. januarja 2005 (19), ni sama po sebi izvzeta iz uporabe člena 87(1) Pogodbe. Iz tega sledi, da je treba pomoči za naložbe, dodeljene takim podjetjem, kadar presežejo intenzivnost v višini15 % in jih ni mogoče obravnavati po pravilu de minimis, obravnavati kot nezdružljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(99)

Komisija potrjuje, da kategorija mikro podjetij, ki so sestavni del MSP, na podlagi Priporočila 96/280/EE (18) kakor tudi nove opredelitve, ki je začela veljati 1. januarja 2005 (19), ni sama po sebi izvzeta iz uporabe člena 87(1) Pogodbe. Iz tega sledi, da je treba pomoči za naložbe, dodeljene takim podjetjem, kadar presežejo intenzivnost v višini15 % in jih ni mogoče obravnavati po pravilu de minimis, obravnavati kot nezdružljive s skupnim trgom.

| (100) | Komisija upošteva natančno obrazložitev, ki so jo predložili italijanski organi in iz katere izhaja, da za mikro podjetja ni bila dodeljena nobena pomoč, ki bi hkrati presegala intenzivnost v višini15 % in prag de minimis. |
| --- | --- |

(100)

Komisija upošteva natančno obrazložitev, ki so jo predložili italijanski organi in iz katere izhaja, da za mikro podjetja ni bila dodeljena nobena pomoč, ki bi hkrati presegala intenzivnost v višini15 % in prag de minimis.

VI.3.4.   Pomoči za okolje

| (101) | Komisija ugotavlja, da sta intenzivnosti pomoči v višini 25 % in 40 %, predvideni za prva dva dela tega posebnega ukrepa (kar pomeni za prilagajanje novim veljavnim standardom ali za izboljšanje standardov Skupnosti), ter možnost, da so velika podjetja upravičena do pomoči za projekte okoljskih pregledov, nezdružljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(101)

Komisija ugotavlja, da sta intenzivnosti pomoči v višini 25 % in 40 %, predvideni za prva dva dela tega posebnega ukrepa (kar pomeni za prilagajanje novim veljavnim standardom ali za izboljšanje standardov Skupnosti), ter možnost, da so velika podjetja upravičena do pomoči za projekte okoljskih pregledov, nezdružljive s skupnim trgom.

| (102) | Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Italija, meni, da je bila doslej dodeljena le ena pomoč, ki je presegla dosti nižji dovoljeni prag po pravilu de minimis in je bila glede na pravno podlago zgoraj navedenega tretjega dela (pomoči za okoljske preglede) napačno uporabljena ter bo razveljavljena, kakor hitro bo mogoče. |
| --- | --- |

(102)

Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Italija, meni, da je bila doslej dodeljena le ena pomoč, ki je presegla dosti nižji dovoljeni prag po pravilu de minimis in je bila glede na pravno podlago zgoraj navedenega tretjega dela (pomoči za okoljske preglede) napačno uporabljena ter bo razveljavljena, kakor hitro bo mogoče.

VI.3.5.   Prispevki, imenovani „pomoči za zaposlovanje“

| (103) | Komisija ugotavlja, da pomoči, predvidene pod tem naslovom v Odloku 4607, nikakor ne ustrezajo pomočem, ki so bile odobrene z odločbo Komisije o pomoči N192/97. Ker se poleg tega ne nanašajo niti na ustvarjanje niti na ohranjanje delovnih mest, temveč bolj na storitve svetovanja in dejavnosti v zvezi z blagovnimi znamkami in patenti, jih ni mogoče obravnavati kot pomoči za zaposlovanje. |
| --- | --- |

(103)

Komisija ugotavlja, da pomoči, predvidene pod tem naslovom v Odloku 4607, nikakor ne ustrezajo pomočem, ki so bile odobrene z odločbo Komisije o pomoči N192/97. Ker se poleg tega ne nanašajo niti na ustvarjanje niti na ohranjanje delovnih mest, temveč bolj na storitve svetovanja in dejavnosti v zvezi z blagovnimi znamkami in patenti, jih ni mogoče obravnavati kot pomoči za zaposlovanje.

| (104) | Ker večina upravičenih stroškov v okviru tega posebnega ukrepa pomeni dejavnosti pomoči/svetovanja za novo ustanovljena MSP ter za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk, ki bi bili lahko upravičeni na podlagi členov 5 in 5 (c) Uredbe 70/2001, so te pomoči nezdružljive le, če ne izpolnjujejo pogojev iz uredb 70/2001 in 364/2004 (20). |
| --- | --- |

(104)

Ker večina upravičenih stroškov v okviru tega posebnega ukrepa pomeni dejavnosti pomoči/svetovanja za novo ustanovljena MSP ter za pridobivanje patentov in registracijo blagovnih znamk, ki bi bili lahko upravičeni na podlagi členov 5 in 5 (c) Uredbe 70/2001, so te pomoči nezdružljive le, če ne izpolnjujejo pogojev iz uredb 70/2001 in 364/2004 (20).

| (105) | Te pomoči so nezdružljive le, če so do njih upravičena tudi velika podjetja. |
| --- | --- |

(105)

Te pomoči so nezdružljive le, če so do njih upravičena tudi velika podjetja.

VI.3.6.   Pomoči za internacionalizacijo

| (106) | Komisija ugotavlja, da so bile dodeljene na tem področju le nekatere pomoči v zanemarljivem znesku na podlagi meril za uporabo, zaradi katerih je bil postopek sprožen. Intenzivnost pomoči, odobrena za udeležbo na sejmih in razstavah, znaša tako 25 %, ne pa 50 %, kakor je bilo odobreno, čeprav je res, da ni bilo preverjeno, ali je šlo za prvo udeležbo na določeni prireditvi ali ne. V celoti je bilo ugotovljenih 5 primerov pomoči v zneskih od 1 250 do 8 875 EUR. Le dva primera sta bila potrjena za pomoč za zavarovanje izvoznih kreditov z intenzivnostjo pomoči v višini 50 %, omejeno na stroške zavarovalne premije, in v zvezi z državami zunaj EU z zneski pomoči 3 500 EUR in 7 milijonov LIT (kar je tudi približno 3 500 EUR). Zadnji pomoči sta združljivi le pod pogojem, da izpolnjujeta pogoje Sporočila Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (21). |
| --- | --- |

(106)

Komisija ugotavlja, da so bile dodeljene na tem področju le nekatere pomoči v zanemarljivem znesku na podlagi meril za uporabo, zaradi katerih je bil postopek sprožen. Intenzivnost pomoči, odobrena za udeležbo na sejmih in razstavah, znaša tako 25 %, ne pa 50 %, kakor je bilo odobreno, čeprav je res, da ni bilo preverjeno, ali je šlo za prvo udeležbo na določeni prireditvi ali ne. V celoti je bilo ugotovljenih 5 primerov pomoči v zneskih od 1 250 do 8 875 EUR. Le dva primera sta bila potrjena za pomoč za zavarovanje izvoznih kreditov z intenzivnostjo pomoči v višini 50 %, omejeno na stroške zavarovalne premije, in v zvezi z državami zunaj EU z zneski pomoči 3 500 EUR in 7 milijonov LIT (kar je tudi približno 3 500 EUR). Zadnji pomoči sta združljivi le pod pogojem, da izpolnjujeta pogoje Sporočila Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (21).

| (107) | Pomoči za svetovalne storitve za velika podjetja in dejavnosti, povezane z izvozom (te tudi, če se nanašajo na MSP), niso združljive s skupnim trgom. Prav tako so nezdružljive pomoči za storitve svetovanja, namenjene podjetjem vseh velikosti, ki se uporabljajo nepretrgano ali periodično, in pomoči, povezane z običajnimi stroški poslovanja podjetja, kot so stroški za oglaševanje. |
| --- | --- |

(107)

Pomoči za svetovalne storitve za velika podjetja in dejavnosti, povezane z izvozom (te tudi, če se nanašajo na MSP), niso združljive s skupnim trgom. Prav tako so nezdružljive pomoči za storitve svetovanja, namenjene podjetjem vseh velikosti, ki se uporabljajo nepretrgano ali periodično, in pomoči, povezane z običajnimi stroški poslovanja podjetja, kot so stroški za oglaševanje.

VI.3.7.   Pomoči, predvidene v okviru programov Skupnosti

| (108) | Komisija meni, da takšna vrsta pomoči, katere intenzivnost znaša 80 % in ki je predvidena z Odlokom 4607, ni bila odobrena z odločbo Komisije v zadevi N192/97. Ob upoštevanju zelo visoke intenzivnosti in ker se zdi, da ni bil upoštevan noben sprejemljiv namen, so takšne pomoči nezdružljive z uporabo člena 87(1), zlasti, če lahko tudi subjekti, ki izvajajo gospodarsko dejavnost, z udeležbo pri skupnih projektih, subvencioniranih s tem posebnim ukrepom, pridobijo finančno korist. |
| --- | --- |

(108)

Komisija meni, da takšna vrsta pomoči, katere intenzivnost znaša 80 % in ki je predvidena z Odlokom 4607, ni bila odobrena z odločbo Komisije v zadevi N192/97. Ob upoštevanju zelo visoke intenzivnosti in ker se zdi, da ni bil upoštevan noben sprejemljiv namen, so takšne pomoči nezdružljive z uporabo člena 87(1), zlasti, če lahko tudi subjekti, ki izvajajo gospodarsko dejavnost, z udeležbo pri skupnih projektih, subvencioniranih s tem posebnim ukrepom, pridobijo finančno korist.

| (109) | Komisija pa na podlagi zelo skromnih informacij, ki so jih predložili italijanski organi, tudi dodaja, da so bili dodeljeni zneski za posamezne obravnavane projekte precej nižji od praga pomoči de minimis. Iz tega izhaja, da trgovina v Skupnosti ni bila prizadeta. Upošteva se torej lahko, da ti ukrepi niso državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe, razen če lahko italijanski organi Komisiji predložijo dokaz, da so bila upoštevana vsa merila za uporabo Uredbe 69/2001. Komisija upošteva tudi okoliščino, da pomoč za skupne projekte v okviru programov Leader in Interreg, pri katerih lahko podjetja tudi sodelujejo, ni več predvidena v novih merilih za izvajanje zadevne sheme. |
| --- | --- |

(109)

Komisija pa na podlagi zelo skromnih informacij, ki so jih predložili italijanski organi, tudi dodaja, da so bili dodeljeni zneski za posamezne obravnavane projekte precej nižji od praga pomoči de minimis. Iz tega izhaja, da trgovina v Skupnosti ni bila prizadeta. Upošteva se torej lahko, da ti ukrepi niso državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe, razen če lahko italijanski organi Komisiji predložijo dokaz, da so bila upoštevana vsa merila za uporabo Uredbe 69/2001. Komisija upošteva tudi okoliščino, da pomoč za skupne projekte v okviru programov Leader in Interreg, pri katerih lahko podjetja tudi sodelujejo, ni več predvidena v novih merilih za izvajanje zadevne sheme.

VI.3.8.   Pomoči za storitve svetovanja

| (110) | Komisija v svojem mnenju poudarja, da se ne more odobriti nobena pomoč za storitve pomoči in svetovanja velikim podjetjem, razen v okviru projekta pomoči za usposabljanje v smislu člena 7(7)(a) Uredbe (ES) št. 68/2001 (22). Če ta predpostavka ni izpolnjena, so te pomoči nezdružljive. |
| --- | --- |

(110)

Komisija v svojem mnenju poudarja, da se ne more odobriti nobena pomoč za storitve pomoči in svetovanja velikim podjetjem, razen v okviru projekta pomoči za usposabljanje v smislu člena 7(7)(a) Uredbe (ES) št. 68/2001 (22). Če ta predpostavka ni izpolnjena, so te pomoči nezdružljive.

VI.3.9.   Uporaba pravila de minimis

| (111) | Komisija upošteva jamstva, ki so jih za to predložili italijanski organi, po mnenju katerih so strogo upoštevani vsi pogoji, ki jih v zvezi s tem določajo pravila de minimis, oziroma trenutno pogoji iz Uredbe (ES) št. 69/2001 (23), in sicer zlasti zaradi sistema nadzora, imenovanega ASTAT. |
| --- | --- |

(111)

Komisija upošteva jamstva, ki so jih za to predložili italijanski organi, po mnenju katerih so strogo upoštevani vsi pogoji, ki jih v zvezi s tem določajo pravila de minimis, oziroma trenutno pogoji iz Uredbe (ES) št. 69/2001 (23), in sicer zlasti zaradi sistema nadzora, imenovanega ASTAT.

VI.4.   Združljivost ukrepov z vidika novih meril, poslanih z dopisom A/34747 z dne 25. junija 2004, kakor so bila spremenjena in dopolnjena z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005.

| (112) | Po mnenju Komisije nova merila uporabe izrecno izključujejo iz pomoči za naložbe velika podjetja, razen po pravilu de minimis. |
| --- | --- |

(112)

Po mnenju Komisije nova merila uporabe izrecno izključujejo iz pomoči za naložbe velika podjetja, razen po pravilu de minimis.

| (113) | Kar zadeva pomoči za naložbe za MSP, je treba poudariti, da opredelitev upravičenih naložb, ki jih predvidevajo nova merila, izpolnjuje pogoje, določene z Uredbo 70/2001 (24), in da so izrecno izključene nadomestne naložbe ter stroški vzdrževanja. |
| --- | --- |

(113)

Kar zadeva pomoči za naložbe za MSP, je treba poudariti, da opredelitev upravičenih naložb, ki jih predvidevajo nova merila, izpolnjuje pogoje, določene z Uredbo 70/2001 (24), in da so izrecno izključene nadomestne naložbe ter stroški vzdrževanja.

| (114) | Komisija poleg tega poudarja, da je treba zdaj tudi formalno upoštevati načelo svobode ustanavljanja, ki se je prej upoštevalo le dejansko, kakor izhaja iz seznama, predloženega v zvezi s tem med postopkom (glej točko 70 te odločbe); zdaj je dovolj, da je na ozemlju pokrajine Bolzano ena poslovna enota, da se lahko omogoči dostop do zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Komisija poleg tega poudarja, da je treba zdaj tudi formalno upoštevati načelo svobode ustanavljanja, ki se je prej upoštevalo le dejansko, kakor izhaja iz seznama, predloženega v zvezi s tem med postopkom (glej točko 70 te odločbe); zdaj je dovolj, da je na ozemlju pokrajine Bolzano ena poslovna enota, da se lahko omogoči dostop do zadevne pomoči.

| (115) | Spoštuje se tudi načelo nujnosti pomoči, ker je zdaj predvideno, da je treba prošnjo vložiti pred začetkom del na projektu, za katerega se dodeli pomoč. |
| --- | --- |

(115)

Spoštuje se tudi načelo nujnosti pomoči, ker je zdaj predvideno, da je treba prošnjo vložiti pred začetkom del na projektu, za katerega se dodeli pomoč.

| (116) | Kar zadeva mikro podjetja, se člen 87(1) Pogodbe ne uporablja, če so vključena le podjetja, ki izvajajo lokalne dejavnosti, ker taka podjetja nimajo nobenega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti zaradi svojih značilnosti, velikosti in kraja poslovanja, kakor tudi zato, ker podjetja drugih držav članic ne kažejo zanimanja za vključitev na njihov trg. Ta podjetja v danem primeru opravljajo točno določene dejavnosti in zaposlujejo največ dve osebi, v obrtnem sektorju (zlasti v značilnih tradicionalnih poklicih, ki izginjajo, kakor na primer brusač, sodar, mikalec in predilec volne, izdelovalec sveč in voska, košar, kovač in tako dalje) in trgovini (zlasti v dejavnosti trgovine na drobno z izdelki za vsakdanjo rabo – predvsem živili – v občinah z manj kot tisoč prebivalci, ki nimajo prostorov v trgovskih centrih, in v vsakem primeru zunaj najrazvitejših turističnih območij); obrtne dejavnosti in dejavnosti v sektorju trgovine so natančno naštete v novih merilih za izvajanje sheme. |
| --- | --- |

(116)

Kar zadeva mikro podjetja, se člen 87(1) Pogodbe ne uporablja, če so vključena le podjetja, ki izvajajo lokalne dejavnosti, ker taka podjetja nimajo nobenega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti zaradi svojih značilnosti, velikosti in kraja poslovanja, kakor tudi zato, ker podjetja drugih držav članic ne kažejo zanimanja za vključitev na njihov trg. Ta podjetja v danem primeru opravljajo točno določene dejavnosti in zaposlujejo največ dve osebi, v obrtnem sektorju (zlasti v značilnih tradicionalnih poklicih, ki izginjajo, kakor na primer brusač, sodar, mikalec in predilec volne, izdelovalec sveč in voska, košar, kovač in tako dalje) in trgovini (zlasti v dejavnosti trgovine na drobno z izdelki za vsakdanjo rabo – predvsem živili – v občinah z manj kot tisoč prebivalci, ki nimajo prostorov v trgovskih centrih, in v vsakem primeru zunaj najrazvitejših turističnih območij); obrtne dejavnosti in dejavnosti v sektorju trgovine so natančno naštete v novih merilih za izvajanje sheme.

| (117) | Kar zadeva pomoči za varstvo okolja, Komisija ugotavlja, da so prehodne pomoči, namenjene le MSP za prilagoditev novim veljavnim standardom v obdobju treh let po njihovem sprejetju, z intenzivnostjo 15 %, skladne s točko 28 smernic Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja (25) (v nadaljevanju „smernice“). |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva pomoči za varstvo okolja, Komisija ugotavlja, da so prehodne pomoči, namenjene le MSP za prilagoditev novim veljavnim standardom v obdobju treh let po njihovem sprejetju, z intenzivnostjo 15 %, skladne s točko 28 smernic Skupnosti za državne pomoči za varstvo okolja (25) (v nadaljevanju „smernice“).

| (118) | Poleg tega pomoči z intenzivnostjo 30 %, ki spodbujajo podjetja vseh velikosti, da izboljšajo obvezne standarde Skupnosti ali začetek naložb, namenjenih varstvu okolja, kadar ni obveznih standardov Skupnosti, izpolnjujejo pogoje iz točke 29 smernic. |
| --- | --- |

(118)

Poleg tega pomoči z intenzivnostjo 30 %, ki spodbujajo podjetja vseh velikosti, da izboljšajo obvezne standarde Skupnosti ali začetek naložb, namenjenih varstvu okolja, kadar ni obveznih standardov Skupnosti, izpolnjujejo pogoje iz točke 29 smernic.

| (119) | Pomoči za dejavnosti pomoči in svetovanja v okoljskem sektorju, omejene na MSP, upoštevajo člen 5(a) Uredbe (ES) št. 70/2001 (26) in so torej združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(119)

Pomoči za dejavnosti pomoči in svetovanja v okoljskem sektorju, omejene na MSP, upoštevajo člen 5(a) Uredbe (ES) št. 70/2001 (26) in so torej združljive s skupnim trgom.

| (120) | Ta odločitev nikakor ne posega v združljivost Odloka št. 4007 z dne 4. novembra 2002, po katerem naj bi bile pomoči za varstvo okolja pokrajine Bolzano v celoti prilagojene novim smernicam Komisije, ker navedeni odlok ni predmet tega postopka. |
| --- | --- |

(120)

Ta odločitev nikakor ne posega v združljivost Odloka št. 4007 z dne 4. novembra 2002, po katerem naj bi bile pomoči za varstvo okolja pokrajine Bolzano v celoti prilagojene novim smernicam Komisije, ker navedeni odlok ni predmet tega postopka.

| (121) | Kar zadeva predvidene pomoči za zaposlovanje, Komisija ugotavlja, da so takšne pomoči omejene na dodeljevanje posojil za vzpostavitev likvidnosti, ob upoštevanju Uredbe 69/2001 (27) o pomočeh de minimis. |
| --- | --- |

(121)

Kar zadeva predvidene pomoči za zaposlovanje, Komisija ugotavlja, da so takšne pomoči omejene na dodeljevanje posojil za vzpostavitev likvidnosti, ob upoštevanju Uredbe 69/2001 (27) o pomočeh de minimis.

| (122) | V zvezi s pomočmi za internacionalizacijo Komisija opozarja, da je v novih predloženih merilih za uporabo ostala le pomoč z intenzivnostjo 50 %, ki se nanaša na stroške storitev svetovanja, ki jih nudijo zunanji svetovalci, in stroške v zvezi s prvo udeležbo na določenem sejmu ali razstavi, ki so namenjeni le za MSP, kar je v skladu s členom 5 Uredbe 70/2001 (28). |
| --- | --- |

(122)

V zvezi s pomočmi za internacionalizacijo Komisija opozarja, da je v novih predloženih merilih za uporabo ostala le pomoč z intenzivnostjo 50 %, ki se nanaša na stroške storitev svetovanja, ki jih nudijo zunanji svetovalci, in stroške v zvezi s prvo udeležbo na določenem sejmu ali razstavi, ki so namenjeni le za MSP, kar je v skladu s členom 5 Uredbe 70/2001 (28).

| (123) | Komisija tudi opozarja, da je zdaj upravičeni strošek le tista premija za zavarovanje izvoznih kreditov, s katero se zavaruje tveganja, ki jih na trgu ni mogoče zavarovati, za posle s tretjimi državami, z izjemo nekaterih držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, v katerih je taka tveganja mogoče zavarovati na trgu (to so tako imenovane „marketable countries“, trenutno so to: Avstralija, Kanada, Islandija, Japonska, Nova Zelandija, Norveška, Švica in ZDA). To je v skladu s sporočilom o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (29). |
| --- | --- |

(123)

Komisija tudi opozarja, da je zdaj upravičeni strošek le tista premija za zavarovanje izvoznih kreditov, s katero se zavaruje tveganja, ki jih na trgu ni mogoče zavarovati, za posle s tretjimi državami, z izjemo nekaterih držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, v katerih je taka tveganja mogoče zavarovati na trgu (to so tako imenovane „marketable countries“, trenutno so to: Avstralija, Kanada, Islandija, Japonska, Nova Zelandija, Norveška, Švica in ZDA). To je v skladu s sporočilom o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (29).

VII.   SKLEP

| (124) | Komisija obžaluje, da merila za uporabo Pokrajinskega zakona 4/97, sprejeta z Odlokom 4607 z dne 17. decembra 2001, ki jih je uporabila avtonomna pokrajina Bolzano v Italiji niso bila prej priglašena Komisiji ter tako pomenijo kršitev člena 88(3) Pogodbe in so zato protizakonita. Zaradi tega je prišlo do zlorabe sheme pomoči N192/97 (in posredno tudi sheme NN69/95) v smislu člena 16 Uredbe 659/99 (30). |
| --- | --- |

(124)

Komisija obžaluje, da merila za uporabo Pokrajinskega zakona 4/97, sprejeta z Odlokom 4607 z dne 17. decembra 2001, ki jih je uporabila avtonomna pokrajina Bolzano v Italiji niso bila prej priglašena Komisiji ter tako pomenijo kršitev člena 88(3) Pogodbe in so zato protizakonita. Zaradi tega je prišlo do zlorabe sheme pomoči N192/97 (in posredno tudi sheme NN69/95) v smislu člena 16 Uredbe 659/99 (30).

| (125) | Komisija se je zato odločila, da sproži ta formalni postopek preiskave zadevnih pomoči. |
| --- | --- |

(125)

Komisija se je zato odločila, da sproži ta formalni postopek preiskave zadevnih pomoči.

| (126) | Med postopkom pa so italijanski organi pojasnili, da določbe iz Odloka 4607/2001, ki bi se lahko po analizi, ki jo je opravila Komisija, štele za nezdružljive ali nezakonite, v večini primerov niso bile nikoli uporabljene ali pa so bile uporabljene v omejenem številu, pri čemer so bile pomoči dodeljene v zelo skromnih zneskih, veliko pod pragom de minimis, tudi za MSP. |
| --- | --- |

(126)

Med postopkom pa so italijanski organi pojasnili, da določbe iz Odloka 4607/2001, ki bi se lahko po analizi, ki jo je opravila Komisija, štele za nezdružljive ali nezakonite, v večini primerov niso bile nikoli uporabljene ali pa so bile uporabljene v omejenem številu, pri čemer so bile pomoči dodeljene v zelo skromnih zneskih, veliko pod pragom de minimis, tudi za MSP.

| (127) | Za ta namen so bili predloženi številni podatki, posebno kar zadeva število in višino pomoči, dodeljenih v zvezi z najbolj spornimi vidiki raznih posamičnih ukrepov sheme. Iz tega sledi, da nobeno veliko podjetje verjetno ni bilo upravičeno do pomoči iz zadevne sheme, kar zadeva pomoči za naložbe. Te pomoči naj bi bile dejansko rezervirane le za MSP, kot je bilo predvideno v odločbi Komisije o odobritvi shem N192/97 in NN69/95. |
| --- | --- |

(127)

Za ta namen so bili predloženi številni podatki, posebno kar zadeva število in višino pomoči, dodeljenih v zvezi z najbolj spornimi vidiki raznih posamičnih ukrepov sheme. Iz tega sledi, da nobeno veliko podjetje verjetno ni bilo upravičeno do pomoči iz zadevne sheme, kar zadeva pomoči za naložbe. Te pomoči naj bi bile dejansko rezervirane le za MSP, kot je bilo predvideno v odločbi Komisije o odobritvi shem N192/97 in NN69/95.

| (128) | Italijanski organi pa so tudi dejavno sodelovali, tako, da so opustili uporabo takšnih standardov, ki bodo razveljavljeni, kakor hitro bo mogoče (posebej pomoči za storitve svetovanja za velika podjetja), in predlagali spremembo meril za uporabo pomoči, ki jih obravnava ta postopek. |
| --- | --- |

(128)

Italijanski organi pa so tudi dejavno sodelovali, tako, da so opustili uporabo takšnih standardov, ki bodo razveljavljeni, kakor hitro bo mogoče (posebej pomoči za storitve svetovanja za velika podjetja), in predlagali spremembo meril za uporabo pomoči, ki jih obravnava ta postopek.

| (129) | Komisija tudi upošteva jamstva in zagotovila, ki jih je dala Italija v zvezi z izpolnjevanjem pogojev in praga de minimis, zaradi njihove zelo razširjene uporabe pa je Komisija ob sprožitvi postopka izrazila dvom. |
| --- | --- |

(129)

Komisija tudi upošteva jamstva in zagotovila, ki jih je dala Italija v zvezi z izpolnjevanjem pogojev in praga de minimis, zaradi njihove zelo razširjene uporabe pa je Komisija ob sprožitvi postopka izrazila dvom.

| (130) | Ker od tega niso imeli ugodnosti niti izključeni sektorji niti dejavnosti, povezane z izvozom, in ker ni bila predvidena nobena pomoč, ki bi dajala prednost uporabi nacionalnih proizvodov pred uvoženimi proizvodi, se lahko za zadevne pomoči uporabi pravilo de minimis v smislu Uredbe št. 69/2001, če vsako posamično podjetje v ustreznem obdobju treh let ne preseže praga v višini 100 000 EUR. Za takšne pomoči se zato člen 87(1) Pogodbe ne uporablja. |
| --- | --- |

(130)

Ker od tega niso imeli ugodnosti niti izključeni sektorji niti dejavnosti, povezane z izvozom, in ker ni bila predvidena nobena pomoč, ki bi dajala prednost uporabi nacionalnih proizvodov pred uvoženimi proizvodi, se lahko za zadevne pomoči uporabi pravilo de minimis v smislu Uredbe št. 69/2001, če vsako posamično podjetje v ustreznem obdobju treh let ne preseže praga v višini 100 000 EUR. Za takšne pomoči se zato člen 87(1) Pogodbe ne uporablja.

| (131) | Komisija poleg tega ugotavlja, da odločitev v zvezi s shemo pomoči ne vpliva na možnost, na podlagi katere posamezni ukrepi ne bi bili sestavni del državne pomoči (če je posamezna pomoč na primer skladna s pravilom de minimis, kakor je bilo navedeno v prejšnji točki) ali pa se te ukrepe v celoti ali delno obravnava kot združljive s skupnim trgom na podlagi njihovih značilnosti (posebej na podlagi uredbe o izjemah). |
| --- | --- |

(131)

Komisija poleg tega ugotavlja, da odločitev v zvezi s shemo pomoči ne vpliva na možnost, na podlagi katere posamezni ukrepi ne bi bili sestavni del državne pomoči (če je posamezna pomoč na primer skladna s pravilom de minimis, kakor je bilo navedeno v prejšnji točki) ali pa se te ukrepe v celoti ali delno obravnava kot združljive s skupnim trgom na podlagi njihovih značilnosti (posebej na podlagi uredbe o izjemah).

| (132) | Čeprav je v tem posebnem primeru z vidika zgornjih točk 124 do 131 in pripomb iz Dela VI.3 o združljivosti meril na podlagi uporabe Odloka 4607/2001 morda možno, da se ne izvede nikakršno vračilo – ali le v zelo omejenem znesku, je ustaljena praksa Komisije, da od upravičencev zahteva vračilo pomoči, ki je bila razglašena za nezakonito in nezdružljivo na podlagi člena 88 Pogodbe. Takšna praksa je bila potrjena s členom 14 Uredbe 659/99 (31). |
| --- | --- |

(132)

Čeprav je v tem posebnem primeru z vidika zgornjih točk 124 do 131 in pripomb iz Dela VI.3 o združljivosti meril na podlagi uporabe Odloka 4607/2001 morda možno, da se ne izvede nikakršno vračilo – ali le v zelo omejenem znesku, je ustaljena praksa Komisije, da od upravičencev zahteva vračilo pomoči, ki je bila razglašena za nezakonito in nezdružljivo na podlagi člena 88 Pogodbe. Takšna praksa je bila potrjena s členom 14 Uredbe 659/99 (31).

| (133) | Komisija je določila, da mora Italija izvesti vse potrebne ukrepe za vračilo nezdružljivih pomoči, ki so jih prejeli upravičenci do sheme pomoči, razen posameznih primerov, v katerih so izpolnjeni potrebni pogoji, na podlagi katerih se jih lahko šteje za združljive z ustreznimi pravili. Komisija zato zahteva od italijanskih organov, naj upravičencem iz sheme pomoči naroči, naj v dveh mesecih od datuma te odločbe vrnejo pomoč skupaj z obrestmi. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je določila, da mora Italija izvesti vse potrebne ukrepe za vračilo nezdružljivih pomoči, ki so jih prejeli upravičenci do sheme pomoči, razen posameznih primerov, v katerih so izpolnjeni potrebni pogoji, na podlagi katerih se jih lahko šteje za združljive z ustreznimi pravili. Komisija zato zahteva od italijanskih organov, naj upravičencem iz sheme pomoči naroči, naj v dveh mesecih od datuma te odločbe vrnejo pomoč skupaj z obrestmi.

| (134) | Z vidika člena 14(2) Uredbe 659/99 obsega pomoč, ki jo je treba vrniti, obresti, izračunane v skladu z določbami iz Poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (32). Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila. |
| --- | --- |

(134)

Z vidika člena 14(2) Uredbe 659/99 obsega pomoč, ki jo je treba vrniti, obresti, izračunane v skladu z določbami iz Poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (32). Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila.

| (135) | Komisija poziva Italijo, naj ji pošlje priloženi obrazec o poteku postopka vračila, naj sestavi seznam upravičencev, ki morajo pomoči vrniti, in jasno navede dejansko sprejete ukrepe za takojšnjo in učinkovito vračilo pomoči. Italija mora poleg tega poslati popoln seznam vseh ukrepov pomoči, navedenih v tej določbi, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi, iz katerega bodo za vsak ukrep razvidni dodeljeni znesek, združljivi znesek na podlagi navedenih izvzetij in znesek vračila. |
| --- | --- |

(135)

Komisija poziva Italijo, naj ji pošlje priloženi obrazec o poteku postopka vračila, naj sestavi seznam upravičencev, ki morajo pomoči vrniti, in jasno navede dejansko sprejete ukrepe za takojšnjo in učinkovito vračilo pomoči. Italija mora poleg tega poslati popoln seznam vseh ukrepov pomoči, navedenih v tej določbi, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi, iz katerega bodo za vsak ukrep razvidni dodeljeni znesek, združljivi znesek na podlagi navedenih izvzetij in znesek vračila.

| (136) | Komisija poleg tega poziva Italijo, naj ji v dveh mesecih od datuma te odločbe pošlje dokumente, ki dokazujejo, da so bili sproženi postopki vračila nezakonitih in nezdružljivih pomoči od njihovih prejemnikov (na primer okrožnice, izdani nalogi za vračilo itd.). |
| --- | --- |

(136)

Komisija poleg tega poziva Italijo, naj ji v dveh mesecih od datuma te odločbe pošlje dokumente, ki dokazujejo, da so bili sproženi postopki vračila nezakonitih in nezdružljivih pomoči od njihovih prejemnikov (na primer okrožnice, izdani nalogi za vračilo itd.).

| (137) | Nova merila uporabe, sporočena v dopisu A/34747 z dne 25. junija 2004, kakor so bila spremenjena in dopolnjena z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005, izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni, da bi se ta merila obravnavala kot združljiva s skupnim trgom, kakor je bilo za vsak primer posebej navedeno v delu VI.4 (točke 112 do123) – |
| --- | --- |

(137)

Nova merila uporabe, sporočena v dopisu A/34747 z dne 25. junija 2004, kakor so bila spremenjena in dopolnjena z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005, izpolnjujejo pogoje, ki so potrebni, da bi se ta merila obravnavala kot združljiva s skupnim trgom, kakor je bilo za vsak primer posebej navedeno v delu VI.4 (točke 112 do123) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Merila za uporabo Pokrajinskega zakona 4/97, sprejeta z Odlokom 4607 z dne 17. decembra 2001, so nezakonita, ker o tem ni bila prej obveščena Komisija v smislu člena 88(3) Pogodbe. Posledica tega je bila nepravilna uporaba sheme pomoči N 192/1997 in posredno sheme NN 69/1995.

Člen 2

S skupnim trgom so nezdružljive naslednje pomoči, predvidene z Odlokom 4607/2001:

| a) | vse pomoči za naložbe za velika podjetja; |
| --- | --- |

a)

vse pomoči za naložbe za velika podjetja;

| b) | pomoči za MSP, dodeljene v zvezi z nadomestnimi naložbami, in vse pomoči za naložbe za del, ki presega prag 15 % bruto intenzivnosti pomoči za majhna podjetja in 7,5 % za srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

b)

pomoči za MSP, dodeljene v zvezi z nadomestnimi naložbami, in vse pomoči za naložbe za del, ki presega prag 15 % bruto intenzivnosti pomoči za majhna podjetja in 7,5 % za srednje velika podjetja;

| c) | pomoči za naložbe za mikro podjetja, ki se razlikujejo od pomoči, navedenih v členu 3, za del, ki presega 15 % bruto intenzivnosti pomoči; |
| --- | --- |

c)

pomoči za naložbe za mikro podjetja, ki se razlikujejo od pomoči, navedenih v členu 3, za del, ki presega 15 % bruto intenzivnosti pomoči;

| d) | ker so začele veljati nove smernice Skupnosti o državnih pomočeh za varstvo okolja (33) in ker je država članica sprejela (34) predlog za ustrezne ukrepe za uskladitev svojih obstoječih shem v smislu točke 77 zgoraj navedenih smernic, kar pomeni od 1. januarja 2002:






  i. | pomoči za naložbe za varstvo okolja, za prilagoditev obveznim standardom Skupnosti, ki so začeli veljati na novo, za del, ki presega prag 15 % bruto intenzivnosti pomoči – če gre za pomoči za MSP – in če so upravičena le velika podjetja, |
| --- | --- | --- |

d)

ker so začele veljati nove smernice Skupnosti o državnih pomočeh za varstvo okolja (33) in ker je država članica sprejela (34) predlog za ustrezne ukrepe za uskladitev svojih obstoječih shem v smislu točke 77 zgoraj navedenih smernic, kar pomeni od 1. januarja 2002:

i.

pomoči za naložbe za varstvo okolja, za prilagoditev obveznim standardom Skupnosti, ki so začeli veljati na novo, za del, ki presega prag 15 % bruto intenzivnosti pomoči – če gre za pomoči za MSP – in če so upravičena le velika podjetja,

| ii. | pomoči za naložbe za varstvo okolja, za izboljšanje obveznih standardov Skupnosti ali v primeru, kadar takih standardov ni, za del, ki presega bruto intenzivnost pomoči 30 % za velika podjetja (40 % za MSP), |
| --- | --- |

ii.

pomoči za naložbe za varstvo okolja, za izboljšanje obveznih standardov Skupnosti ali v primeru, kadar takih standardov ni, za del, ki presega bruto intenzivnost pomoči 30 % za velika podjetja (40 % za MSP),

| iii. | vse pomoči za dejavnosti pomoči in svetovanja v okoljskem sektorju, namenjene velikim podjetjem; |
| --- | --- |

iii.

vse pomoči za dejavnosti pomoči in svetovanja v okoljskem sektorju, namenjene velikim podjetjem;

| e) | pomoči za internacionalizacijo podjetij, razen pomoči za prvo udeležbo podjetja na sejmu ali razstavi, kar je omejeno na MSP, in pomoči, ki izpolnjujejo merila, določena v sporočilu Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (35); |
| --- | --- |

e)

pomoči za internacionalizacijo podjetij, razen pomoči za prvo udeležbo podjetja na sejmu ali razstavi, kar je omejeno na MSP, in pomoči, ki izpolnjujejo merila, določena v sporočilu Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (35);

| f) | prispevki, imenovani „pomoči za zaposlovanje“ (dejansko sestavljeni iz pomoči za storitve pomoči in svetovanja, in za stroške, povezane s pridobivanjem patentov in registracijo blagovnih znamk), do katerih naj bi bila upravičena velika podjetja; |
| --- | --- |

f)

prispevki, imenovani „pomoči za zaposlovanje“ (dejansko sestavljeni iz pomoči za storitve pomoči in svetovanja, in za stroške, povezane s pridobivanjem patentov in registracijo blagovnih znamk), do katerih naj bi bila upravičena velika podjetja;

| g) | vse pomoči za storitve svetovanja, do katerih naj bi bila upravičena velika podjetja; |
| --- | --- |

g)

vse pomoči za storitve svetovanja, do katerih naj bi bila upravičena velika podjetja;

| h) | pomoči z intenzivnostjo 80 %, dodeljene za skupne projekte v okviru programov Skupnosti, kadar so med upravičenci tudi podjetja. |
| --- | --- |

h)

pomoči z intenzivnostjo 80 %, dodeljene za skupne projekte v okviru programov Skupnosti, kadar so med upravičenci tudi podjetja.

Člen 3

Ukrepi, predvideni v novih merilih za uporabo sheme N192/97, posredovanih z dopisom A/34747 z dne 25. junija 2004, kakor so bila spremenjena in dopolnjena z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005, za mikro podjetja z največ dvema zaposlenima osebama, ki opravljajo določene obrtne dejavnosti, ki zajemajo izginjajoče tradicionalne poklice, in nekatere lokalne dejavnosti v trgovinskem sektorju, natančno naštete v besedilu navedenih meril za uporabo, niso pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 4

Ukrepi, ki se razlikujejo od ukrepov, določenih v členu 3, predvideni v novih merilih za uporabo sheme N192/97, posredovanih z dopisom A/34747 z dne 25. junija 2004, kakor so bila spremenjena in dopolnjena z dopisom A/34426 z dne 2. junija 2005, so združljivi s skupnim trgom.

Člen 5

1.   Italija sprejme vse potrebne ukrepe za vračilo nezakonitih in nezdružljivih pomoči iz člena 2 od prejemnikov, če so jim bile dane na razpolago.

2.   Italija ustavi vsa nakazila nezdružljivih pomoči od datuma te odločbe.

3.   Vračilo se izvrši brez odlašanja v skladu s postopki po nacionalnem pravu, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvedbo te odločbe.

4.   Pomoči, ki jih je treba vrniti, se povečajo za zapadle obresti od datuma, ko so bile pomoči dane na razpolago upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila.

5.   Obresti se izračunajo na podlagi določb iz Naslova V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES.

6.   Italija naloži vsem upravičencem do pomoči iz člena 2, da vrnejo nezakonite pomoči in obresti, izračunane kot je prikazano zgoraj, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 6

V dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi mora Italija sporočiti Komisiji, kakšne ukrepe je predvidela in sprejela za uskladitev, tako da izpolni vprašalnik, priložen k tej odločbi.

Italija mora v istem roku predložiti popoln seznam vseh ukrepov pomoči, obravnavanih v tej odločbi, v katerem za vsako pomoč posebej navede dodeljeni znesek, združljivi znesek na podlagi navedenih izjem in znesek vračila. V istem roku mora Italija predložiti vse dokumente, ki dokazujejo, da so bili sproženi postopki za vračilo proti prejemnikom nezakonitih in nezdružljivih pomoči.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 21. septembra 2005.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  Objavljena v UL C 120 z dne 22.5.2003, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Objavljen v UL C 47/1998, str. 4, v obliki tabele.

3

(4)  Objavljen v UL C 188/1996, str. 1-2, v obliki tabele.

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 (zdaj 88) Pogodbe ES, objavljena v UL L 83 dne 27.3.1999, str. 1.

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja, objavljena v UL L 10 z dne 13.1.2001, str. 33.

6

(7)  Tak seznam vsebuje opomba (3) tabele A v Prilogi 1 „obrtni sektor“ k Odloku št. 4607/2001.

7

(8)  Glej točko 3.1 Priloge 1 „obrtni sektor“ k Odloku št. 4607/2001.

8

(9)  Priporočilo Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij, objavljeno v UL L 107 z dne 30.4.1996, str. 4.

9

(10)  Objavljene v UL C 72 z dne 10.3.1994, str. 3.

10

(11)  Objavljene v UL C 37 z dne 3.2.2001, str. 3.

11

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja, objavljena v UL L 10 z dne 13.1.2001, str. 33.

12

(13)  Oziroma pomoči, ki so neposredno povezane z izvoznimi količinami, oblikovanjem in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški v zvezi z izvozno dejavnostjo.

13

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri de minimis pomoči, objavljena v UL L 10 z dne 13.1.2001, str. 30.

14

de minimis

(15)  Objavljeno v UL C 68 z dne 6.3.1996, str. 9.

15

(16)  Glej opombo 14.

16

(17)  Sporočilo Komisije o pomočeh „de minimis“, objavljeno v UL C 68 z dne 6.3.1996, str. 9.

17

de minimis

(18)  Priporočilo Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij, objavljeno v UL L 107 dne 30.4.1996, str. 4.

18

(19)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij, objavljeno v UL L 124 dne 20.5.2003, str. 136.

19

(20)  Uredba Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj, objavljena v UL L 63 dne 28.2.2004, str. 22.

20

(21)  Objavljeno v UL C 281 dne 17.9.1997, str .4, spremenjeno s Sporočilom 2001/C 217/02, objavljenim v UL C 217 dne 2.8.2001, str. 2.

21

(22)  Objavljena v UL L 10 dne 13.1.2001, str. 20.

22

(23)  Glej opombo 14.

23

(24)  Glej opombo 14.

24

(25)  Objavljene v UL C 37 dne 3.2.2001, str. 3.

25

(26)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12.11.2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja, objavljena v UL L 10 dne 13.1.2001, str. 33.

26

(27)  Glej opombo 14.

27

(28)  Glej opombo 26.

28

(29)  Sporočilo Komisije državam članicam o spremembi sporočila po členu 93(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov, objavljeno v UL C 217 dne 2.8.2001, str. 2.

29

(30)  Glej opombo 5.

30

(31)  Glej opombo 5.

31

(32)  Uredba Komisije z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, objavljena v UL l 140 dne 30.4.2004, str. 1.

32

(33)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja, objavljene v UL C 37 dne 3.2.2001, str. 3.

33

(34)  Z dopisom št. 4592 z dne 5.4.2001, registriranim 6.4.2001 (A/32899).

34

(35)  Objavljeno v UL dne 17.9.1997, str. 4, spremenjeno s sporočilom 2001/C 217/02, objavljenim v UL C 217 dne 2.8.2001, str. 2.

35

---

PRILOGA

Informacije o izvajanju Odločbe Komisije C(2005) 2723

1.   Skupno število prejemnikov in skupni znesek pomoči, ki ga je treba vrniti

| 1.1 | Podrobno prikažite: kako bo izračunan znesek vračila pomoči za posamezne prejemnike, posebej za






  — | glavnico |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobno prikažite: kako bo izračunan znesek vračila pomoči za posamezne prejemnike, posebej za

—

glavnico

| — | obresti |
| --- | --- |

—

obresti

| 1.2 | Kakšen je celotni znesek nezakonito dodeljene pomoči na podlagi zadevne sheme, ki ga je treba vrniti (bruto ekvivalent subvencije, za ...)? |
| --- | --- |

1.2

Kakšen je celotni znesek nezakonito dodeljene pomoči na podlagi zadevne sheme, ki ga je treba vrniti (bruto ekvivalent subvencije, za ...)?

| 1.3 | Skupno število prejemnikov, ki morajo vrniti nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi zadevne sheme. |
| --- | --- |

1.3

Skupno število prejemnikov, ki morajo vrniti nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi zadevne sheme.

2.   Ukrepi, ki so bili že predvideni in sprejeti za vračilo pomoči

| 2.1 | Natančno navedite, kateri ukrepi so predvideni in kateri so bili že sprejeti za takojšnjo in učinkovito vračilo pomoči. Navedite zakonsko podlago za navedene ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Natančno navedite, kateri ukrepi so predvideni in kateri so bili že sprejeti za takojšnjo in učinkovito vračilo pomoči. Navedite zakonsko podlago za navedene ukrepe.

| 2.2 | Do katerega datuma bo izterjava v celoti zaključena? |
| --- | --- |

2.2

Do katerega datuma bo izterjava v celoti zaključena?

3.   Informacije o posameznih prejemnikih

| 3.1 | V spodnjo razpredelnico vnesite naslednje podatke za vsakega prejemnika, od katerega se zahteva vračilo nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi sheme pomoči:







  Podatki o prejemniku | Znesek nezakonite pomoči, ki mu je bil dodeljen (1)

  Valuta:...... | Znesek vrnjene pomoči (2)

  Valuta:....... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

V spodnjo razpredelnico vnesite naslednje podatke za vsakega prejemnika, od katerega se zahteva vračilo nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi sheme pomoči:

Podatki o prejemniku

Znesek nezakonite pomoči, ki mu je bil dodeljen (1)

Valuta:......

Znesek vrnjene pomoči (2)

Valuta:.......

---

(1)  znesek, dan na razpolago upravičencu (bruto ekvivalent subvencije)

(2)  vrnjeni bruto zneski (skupaj z obrestmi)

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. septembra 2005

o državni pomoči

Portugalska – podaljšanje dobavnega roka za tankerja za prevoz kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3268)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/946/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98 o novih pravilih pomoči ladjedelništvu (1) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o ladjedelništvu“) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 21. januarja 2004, ki ga je Komisija prejela in evidentirala 29. januarja, je Portugalska Komisijo zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Komisiji je poslala dodatne informacije v dopisih z dne 1. aprila 2004 (evidentiran ob prejemu 2. aprila), z dne 11. junija 2004 (evidentiran ob prejemu dne 15. junija) in z dne 24. avgusta 2004 (evidentiran ob prejemu dne 31. avgusta). |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 21. januarja 2004, ki ga je Komisija prejela in evidentirala 29. januarja, je Portugalska Komisijo zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Komisiji je poslala dodatne informacije v dopisih z dne 1. aprila 2004 (evidentiran ob prejemu 2. aprila), z dne 11. junija 2004 (evidentiran ob prejemu dne 15. junija) in z dne 24. avgusta 2004 (evidentiran ob prejemu dne 31. avgusta).

| (2) | V dopisu z dne 20. oktobra 2004 je Komisija obvestila Portugalsko, da se je odločila, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 20. oktobra 2004 je Komisija obvestila Portugalsko, da se je odločila, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | V dopisu z dne 23. novembra 2004 (evidentiranem ob prejemu 1. decembra) so portugalski organi predložili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 23. novembra 2004 (evidentiranem ob prejemu 1. decembra) so portugalski organi predložili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka.

| (4) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

| (5) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Portugalski in ji dala možnost odgovora; Portugalska je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 3. marca 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 7. marca). Dne 22. aprila 2005 so se sestali službe Komisije in portugalski organi. V dopisu z dne 23. maja 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 27. maja) je Portugalska predložila nadaljnje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Portugalski in ji dala možnost odgovora; Portugalska je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 3. marca 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 7. marca). Dne 22. aprila 2005 so se sestali službe Komisije in portugalski organi. V dopisu z dne 23. maja 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 27. maja) je Portugalska predložila nadaljnje pripombe.

II   PODROBEN OPIS POMOČI

| (6) | Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. v zvezi z gradnjo dveh tankerjev z oznakama C 224 in C 225 za prevoz proizvodov/kemikalij. Pomoč znaša 2 675 275 EUR na plovilo. |
| --- | --- |

(6)

Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. v zvezi z gradnjo dveh tankerjev z oznakama C 224 in C 225 za prevoz proizvodov/kemikalij. Pomoč znaša 2 675 275 EUR na plovilo.

| (7) | Portugalska je priglasila ukrep v skladu z Uredbo o ladjedelništvu (4). Člen 3 Uredbe dovoljuje dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje za ladje, za katere je bila pogodba sklenjena do 31. decembra 2000 in se dobavijo v roku treh let od podpisa pogodbe. Zato se za ladje, dobavljene po izteku triletnega roka, ne sme dodeliti s pogodbami povezana pomoč za tekoče poslovanje, razen če Komisija odobri podaljšanje tega roka v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu. |
| --- | --- |

(7)

Portugalska je priglasila ukrep v skladu z Uredbo o ladjedelništvu (4). Člen 3 Uredbe dovoljuje dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje za ladje, za katere je bila pogodba sklenjena do 31. decembra 2000 in se dobavijo v roku treh let od podpisa pogodbe. Zato se za ladje, dobavljene po izteku triletnega roka, ne sme dodeliti s pogodbami povezana pomoč za tekoče poslovanje, razen če Komisija odobri podaljšanje tega roka v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu.

| (8) | Portugalska je zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Trdila je, da je ta zahteva upravičena zaradi tehnične zahtevnosti projekta, povezane z nepredvidljivimi dogodki, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(8)

Portugalska je zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Trdila je, da je ta zahteva upravičena zaradi tehnične zahtevnosti projekta, povezane z nepredvidljivimi dogodki, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

| (9) | Portugalska je v zvezi s tem navedla, da sta družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. in Alpha Navigation Ltd 22. decembra 2000 podpisali pogodbi za obe plovili („izvirni pogodbi“). Dne 14. maja 2001 je družba Alpha Navigation prenesla svojo vlogo kupca na družbo ABB Credit OY s sedežem na Finskem s „pogodbama o prenosu“, ki so ju podpisale tri udeležene stranke: družbe Alpha Navigation, ABB Credit OY in Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Novi lastnik je zahteval nove specifikacije, in sicer povišanje plovil v razred „I-A Super“ za plovbo po zaledenelih vodah, ter je zato, prav tako 14. maja 2001, podpisal z družbo Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A „spremenjeni in popravljeni pogodbi“ za plovili. |
| --- | --- |

(9)

Portugalska je v zvezi s tem navedla, da sta družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. in Alpha Navigation Ltd 22. decembra 2000 podpisali pogodbi za obe plovili („izvirni pogodbi“). Dne 14. maja 2001 je družba Alpha Navigation prenesla svojo vlogo kupca na družbo ABB Credit OY s sedežem na Finskem s „pogodbama o prenosu“, ki so ju podpisale tri udeležene stranke: družbe Alpha Navigation, ABB Credit OY in Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Novi lastnik je zahteval nove specifikacije, in sicer povišanje plovil v razred „I-A Super“ za plovbo po zaledenelih vodah, ter je zato, prav tako 14. maja 2001, podpisal z družbo Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A „spremenjeni in popravljeni pogodbi“ za plovili.

| (10) | Po trditvah portugalskih organov so nove specifikacije, ki jih je zahteval novi lastnik ladij, vplivale na več lastnosti in materialov pri plovilih, ladjedelnica pa je zaradi njih morala uporabiti nove metode in to je povzročilo zamudo pri izdelavi. Portugalska je poudarila zlasti naslednje bistvene težave v zvezi z zahtevnostjo projekta:






  — | prilagoditev prvotnih projektov razredu „IA Super“ v zvezi s pogoji za plovbo po zaledenelih vodah; |
| --- | --- | --- |

(10)

Po trditvah portugalskih organov so nove specifikacije, ki jih je zahteval novi lastnik ladij, vplivale na več lastnosti in materialov pri plovilih, ladjedelnica pa je zaradi njih morala uporabiti nove metode in to je povzročilo zamudo pri izdelavi. Portugalska je poudarila zlasti naslednje bistvene težave v zvezi z zahtevnostjo projekta:

—

prilagoditev prvotnih projektov razredu „IA Super“ v zvezi s pogoji za plovbo po zaledenelih vodah;

| — | uporaba novega standarda (ISO 8501-3) v zvezi z zahtevnostjo obdelave jeklene površine pred barvanjem. Ta standard je bil ob podpisu pogodb še v postopku sprejemanja (5). Portugalska trdi, da so zaradi tega delavci v ladjedelnici potrebovali usposabljanje; |
| --- | --- |

—

uporaba novega standarda (ISO 8501-3) v zvezi z zahtevnostjo obdelave jeklene površine pred barvanjem. Ta standard je bil ob podpisu pogodb še v postopku sprejemanja (5). Portugalska trdi, da so zaradi tega delavci v ladjedelnici potrebovali usposabljanje;

| — | uporaba posebne barve „Marineline 784“, katere nanašanje traja dlje kot pri običajni barvi; |
| --- | --- |

—

uporaba posebne barve „Marineline 784“, katere nanašanje traja dlje kot pri običajni barvi;

| — | dodatne spremembe, ki jih je med izdelavo večkrat zahteval lastnik ladij; |
| --- | --- |

—

dodatne spremembe, ki jih je med izdelavo večkrat zahteval lastnik ladij;

| — | dobava jeklenih plošč s hudimi napakami, ki jih je bilo treba odpraviti. |
| --- | --- |

—

dobava jeklenih plošč s hudimi napakami, ki jih je bilo treba odpraviti.

| (11) | Po mnenju Portugalske so bile zlasti težave v zvezi z izvajanjem novega standarda in dobavo jeklenih plošč z napakami nepredvidljive okoliščine. |
| --- | --- |

(11)

Po mnenju Portugalske so bile zlasti težave v zvezi z izvajanjem novega standarda in dobavo jeklenih plošč z napakami nepredvidljive okoliščine.

| (12) | V skladu s pogoji, dogovorjenimi z družbo ABB Credit OY, je ladjedelnica nameravala plovilo C 224 dobaviti 30. oktobra 2003, plovilo C 225 pa 15. novembra 2003, torej v okviru triletnega dobavnega roka. Vendar pa sta bili zaradi zgoraj navedenih dejavnikov ladji dejansko dobavljeni 29. oktobra 2004 oziroma 4. februarja 2005 (6). |
| --- | --- |

(12)

V skladu s pogoji, dogovorjenimi z družbo ABB Credit OY, je ladjedelnica nameravala plovilo C 224 dobaviti 30. oktobra 2003, plovilo C 225 pa 15. novembra 2003, torej v okviru triletnega dobavnega roka. Vendar pa sta bili zaradi zgoraj navedenih dejavnikov ladji dejansko dobavljeni 29. oktobra 2004 oziroma 4. februarja 2005 (6).

| (13) | Komisija je sprožila postopek zaradi naslednjih glavnih razlogov: |
| --- | --- |

(13)

Komisija je sprožila postopek zaradi naslednjih glavnih razlogov:

| (14) | Komisija je imela na začetku pomisleke, ali se lahko spremenjeni in popravljeni pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY 21. maja 2001, obravnavata enako kot izvirni pogodbi, podpisani z družbo Alpha Navigation. S spremenjenima in prenovljenima pogodbama se je spremenilo več lastnosti plovil, vrsta barve, uporabljene pri tovornih tankih, lastnik in cena plovil. Zato je bilo vprašljivo, ali je predmet teh pogodb še vedno isti kot predmet izvirnih pogodb in ali sta lahko pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY, upravičeni do pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je imela na začetku pomisleke, ali se lahko spremenjeni in popravljeni pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY 21. maja 2001, obravnavata enako kot izvirni pogodbi, podpisani z družbo Alpha Navigation. S spremenjenima in prenovljenima pogodbama se je spremenilo več lastnosti plovil, vrsta barve, uporabljene pri tovornih tankih, lastnik in cena plovil. Zato je bilo vprašljivo, ali je predmet teh pogodb še vedno isti kot predmet izvirnih pogodb in ali sta lahko pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY, upravičeni do pomoči.

| (15) | Poleg tega je imela Komisija v zvezi s trditvijo Portugalske, da je podaljšanje roka upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti projekta, pomisleke, ali sta tankerja te vrste za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A., upravičena do podaljšanega roka na tej podlagi. Stališče glede tehnične zahtevnosti si prizadeva razlagati omejevalno in objektivno (7), dokazila, ki jih je predložila Portugalska, pa niso zadoščala za oblikovanje sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je imela Komisija v zvezi s trditvijo Portugalske, da je podaljšanje roka upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti projekta, pomisleke, ali sta tankerja te vrste za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A., upravičena do podaljšanega roka na tej podlagi. Stališče glede tehnične zahtevnosti si prizadeva razlagati omejevalno in objektivno (7), dokazila, ki jih je predložila Portugalska, pa niso zadoščala za oblikovanje sklepne ugotovitve.

| (16) | Komisija je imela pomisleke tudi glede tega, ali lahko točke, ki jih je predstavila Portugalska, štejejo za „izjemne okoliščine, ki so za ladjedelnico nepredvidljive in zunanjega izvora“ v smislu člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu. V zvezi s tem je opozorila, da so večino težav ladjedelnici povzročile spremembe, ki jih je zahteval novi lastnik, in je glede na to, da je ladjedelnica sprejela te spremembe, vprašljivo, ali se lahko obravnavajo kot „nepredvidljive in zunanjega izvora“. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je imela pomisleke tudi glede tega, ali lahko točke, ki jih je predstavila Portugalska, štejejo za „izjemne okoliščine, ki so za ladjedelnico nepredvidljive in zunanjega izvora“ v smislu člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu. V zvezi s tem je opozorila, da so večino težav ladjedelnici povzročile spremembe, ki jih je zahteval novi lastnik, in je glede na to, da je ladjedelnica sprejela te spremembe, vprašljivo, ali se lahko obravnavajo kot „nepredvidljive in zunanjega izvora“.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (17) | Skupnost evropskih ladjedelniških združenj (CESA) je pripomnila, da so lahko pri ladjedelniškem poslu prenosi pogodb o gradbenih delih z enega kupca na drugega precej pogosti in da imajo ladjedelnice v takšnem položaju omejen vpliv na zavrnitev prenosa. Predvsem v Evropi se morajo ladjedelnice pogosto prilagajati spremenljivim zahtevam kupcev. Vendar pa po mnenju CESA to ne pomeni, da so spremenjene pogodbe nove pogodbe, saj sta vrsta izdelka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij – in skupna nosilnost ali teža plovil ostali enaki. |
| --- | --- |

(17)

Skupnost evropskih ladjedelniških združenj (CESA) je pripomnila, da so lahko pri ladjedelniškem poslu prenosi pogodb o gradbenih delih z enega kupca na drugega precej pogosti in da imajo ladjedelnice v takšnem položaju omejen vpliv na zavrnitev prenosa. Predvsem v Evropi se morajo ladjedelnice pogosto prilagajati spremenljivim zahtevam kupcev. Vendar pa po mnenju CESA to ne pomeni, da so spremenjene pogodbe nove pogodbe, saj sta vrsta izdelka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij – in skupna nosilnost ali teža plovil ostali enaki.

| (18) | Ena stranka je od Komisije zahtevala, naj preveri ustreznost klasifikacije plovil (tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij v nasprotju s tankerjema za prevoz kemikalij, kakor je bilo sprva navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka). |
| --- | --- |

(18)

Ena stranka je od Komisije zahtevala, naj preveri ustreznost klasifikacije plovil (tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij v nasprotju s tankerjema za prevoz kemikalij, kakor je bilo sprva navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka).

IV.   PRIPOMBE PORTUGALSKE

| (19) | Portugalska je pripomnila, da je ladjedelnica nameravala dokončati plovili v triletnem roku, določenem v Uredbi o ladjedelništvu. Ob dokončanem prenosu pogodb na družbo ABB je bila ladjedelnica skoraj povsem pokrita z naročili, zaradi česar je bila ob zahtevah novega lastnika ladij omejena pri prilagajanju začetka gradnje plovil. Portugalska je poleg tega menila, da tehnične težave, ki jih je imela ladjedelnica, niso bile predvidljive, ko je podpisala pogodbi. Kar zadeva posebni premaz, je lastnik ladij v poznejši fazi projekta zahteval, da se posebni premaz uporabi na večjem številu cistern, kar je še bolj upočasnilo izdelavo. |
| --- | --- |

(19)

Portugalska je pripomnila, da je ladjedelnica nameravala dokončati plovili v triletnem roku, določenem v Uredbi o ladjedelništvu. Ob dokončanem prenosu pogodb na družbo ABB je bila ladjedelnica skoraj povsem pokrita z naročili, zaradi česar je bila ob zahtevah novega lastnika ladij omejena pri prilagajanju začetka gradnje plovil. Portugalska je poleg tega menila, da tehnične težave, ki jih je imela ladjedelnica, niso bile predvidljive, ko je podpisala pogodbi. Kar zadeva posebni premaz, je lastnik ladij v poznejši fazi projekta zahteval, da se posebni premaz uporabi na večjem številu cistern, kar je še bolj upočasnilo izdelavo.

| (20) | Portugalska je v podporo svojim stališčem predložila izjavi lastnika ladij in klasifikacijskega zavoda za zadevni plovili, Det Norske Veritas, ki potrjuje, da je treba zadevni novi plovili obravnavati kot „tehnično zelo zahtevni v svojem razredu“. Klasifikacijski zavod je predvsem navedel, da nove cisterne ustrezajo najstrožjim zahtevam glede odpornosti proti ledu, da so opremljene z visoko razvito elektronsko tehnologijo za pomorsko varnost in da izpolnjujejo zahtevne specifikacije iz pogodb o gradbenih delih glede priprave, končne obdelave jekla in premaza. |
| --- | --- |

(20)

Portugalska je v podporo svojim stališčem predložila izjavi lastnika ladij in klasifikacijskega zavoda za zadevni plovili, Det Norske Veritas, ki potrjuje, da je treba zadevni novi plovili obravnavati kot „tehnično zelo zahtevni v svojem razredu“. Klasifikacijski zavod je predvsem navedel, da nove cisterne ustrezajo najstrožjim zahtevam glede odpornosti proti ledu, da so opremljene z visoko razvito elektronsko tehnologijo za pomorsko varnost in da izpolnjujejo zahtevne specifikacije iz pogodb o gradbenih delih glede priprave, končne obdelave jekla in premaza.

| (21) | Portugalski organi so navedli tudi, da ni znano, da bi pri teh dveh pogodbah konkurirala kakšna ladjedelnica iz EU, s čimer je bil omejen kakršen koli izkrivljajoči učinek pomoči v zvezi z ladjedelnicami EU. |
| --- | --- |

(21)

Portugalski organi so navedli tudi, da ni znano, da bi pri teh dveh pogodbah konkurirala kakšna ladjedelnica iz EU, s čimer je bil omejen kakršen koli izkrivljajoči učinek pomoči v zvezi z ladjedelnicami EU.

V.   OCENA POMOČI

| (22) | V skladu s členom 87(1) je vsaka pomoč, dodeljena državi članici, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 87(1) je vsaka pomoč, dodeljena državi članici, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (23) | Zadevna pomoč za tekoče poslovanje zadeva financiranje nekaterih stroškov, ki bi jih morala pri gradnji plovila sicer kriti zadevna ladjedelnica, iz državnih sredstev, pri čemer ima torej ladjedelnica korist. Poleg tega je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zato zadevna pomoč spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(23)

Zadevna pomoč za tekoče poslovanje zadeva financiranje nekaterih stroškov, ki bi jih morala pri gradnji plovila sicer kriti zadevna ladjedelnica, iz državnih sredstev, pri čemer ima torej ladjedelnica korist. Poleg tega je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zato zadevna pomoč spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES.

| (24) | V skladu z Uredbo o ladjedelništvu (8) pomeni izraz „gradnja ladij“ gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon. Družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. gradi take ladje in zato pomoč tej ladjedelnici spada na področje uporabe Uredbe. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z Uredbo o ladjedelništvu (8) pomeni izraz „gradnja ladij“ gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon. Družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. gradi take ladje in zato pomoč tej ladjedelnici spada na področje uporabe Uredbe.

| (25) | Člen 3(1) Uredbe o ladjedelništvu določa, da je do 31. decembra 2000 dovoljena zgornja meja s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje za plovila v višini 9 % (za pogodbene vrednosti, višje od 10 milijonov EUR). V skladu s členom 3(2) Uredbe se za pogodbo uporablja tista zgornja meja pomoči, ki velja ob datumu podpisa končne pogodbe. Vendar pa se to ne uporablja za ladje, dobavljene več kot tri leta po podpisu pogodbe. V takih primerih se za to pogodbo uporablja tista zgornja meja, ki je veljala tri leta pred datumom dobave ladje. Zato je skrajni dobavni rok za plovilo, ki je še upravičeno do pomoči za tekoče poslovanje, 31. december 2003. |
| --- | --- |

(25)

Člen 3(1) Uredbe o ladjedelništvu določa, da je do 31. decembra 2000 dovoljena zgornja meja s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje za plovila v višini 9 % (za pogodbene vrednosti, višje od 10 milijonov EUR). V skladu s členom 3(2) Uredbe se za pogodbo uporablja tista zgornja meja pomoči, ki velja ob datumu podpisa končne pogodbe. Vendar pa se to ne uporablja za ladje, dobavljene več kot tri leta po podpisu pogodbe. V takih primerih se za to pogodbo uporablja tista zgornja meja, ki je veljala tri leta pred datumom dobave ladje. Zato je skrajni dobavni rok za plovilo, ki je še upravičeno do pomoči za tekoče poslovanje, 31. december 2003.

| (26) | Vendar pa člen 3(2) Uredbe določa, da Komisija lahko „odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka, kadar je to upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti zadevnega ladjedelniškega projekta ali zamud, ki so posledica nepričakovanih tehtnih in opravičljivih ovir v delovnem programu ladjedelnice zaradi izjemnih okoliščin, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora“. |
| --- | --- |

(26)

Vendar pa člen 3(2) Uredbe določa, da Komisija lahko „odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka, kadar je to upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti zadevnega ladjedelniškega projekta ali zamud, ki so posledica nepričakovanih tehtnih in opravičljivih ovir v delovnem programu ladjedelnice zaradi izjemnih okoliščin, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora“.

| (27) | Treba je opozoriti, da je Portugalska utemeljila svojo zahtevo s tehnično zahtevnostjo projekta, povezano z nepredvidljivimi dogodki, in se torej sklicevala na obe vrsti izjeme. |
| --- | --- |

(27)

Treba je opozoriti, da je Portugalska utemeljila svojo zahtevo s tehnično zahtevnostjo projekta, povezano z nepredvidljivimi dogodki, in se torej sklicevala na obe vrsti izjeme.

| (28) | Službe Komisije so v zvezi s tehnično zahtevnostjo projekta zaprosile za mnenje zunanjega strokovnjaka. Ugotovitve Komisije glede na pripombe, ki so jih predložili strokovnjak, Portugalska in zainteresirane stranke, so navedene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(28)

Službe Komisije so v zvezi s tehnično zahtevnostjo projekta zaprosile za mnenje zunanjega strokovnjaka. Ugotovitve Komisije glede na pripombe, ki so jih predložili strokovnjak, Portugalska in zainteresirane stranke, so navedene v nadaljevanju.

| (29) | Treba je opozoriti, da je po prenosu lastništva z družbe Alpha Navigation na družbo ABB Credit OY, vrsta izdelka v pogodbah ostala enaka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij. Nosilnost plovil se ni bistveno spremenila glede na razpon teže za to vrsto izdelkov (9). Poleg tega je glede na podatke, ki jih je predložila Portugalska, družba ABB Credit OY prevzela vse pravice in obveznosti družbe Alpha Navigation iz izvirnih pogodb in tej družbi povrnila zneske, ki jih je že izplačala družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Skladno s tem je mogoče ugotoviti, da prenos lastništva sam po sebi ni vplival na naravo pogodb in torej njuno upravičenost do pomoči. |
| --- | --- |

(29)

Treba je opozoriti, da je po prenosu lastništva z družbe Alpha Navigation na družbo ABB Credit OY, vrsta izdelka v pogodbah ostala enaka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij. Nosilnost plovil se ni bistveno spremenila glede na razpon teže za to vrsto izdelkov (9). Poleg tega je glede na podatke, ki jih je predložila Portugalska, družba ABB Credit OY prevzela vse pravice in obveznosti družbe Alpha Navigation iz izvirnih pogodb in tej družbi povrnila zneske, ki jih je že izplačala družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Skladno s tem je mogoče ugotoviti, da prenos lastništva sam po sebi ni vplival na naravo pogodb in torej njuno upravičenost do pomoči.

| (30) | Pripombe, predložene po začetku postopka, potrjujejo, da je projekt imel posamezne zahtevne elemente, ki lahko upravičijo podaljšanje dobavnega roka, za katero je zaprosila Portugalska. |
| --- | --- |

(30)

Pripombe, predložene po začetku postopka, potrjujejo, da je projekt imel posamezne zahtevne elemente, ki lahko upravičijo podaljšanje dobavnega roka, za katero je zaprosila Portugalska.

| (31) | Nadgradnja teh plovil v razred „I-A Super“ je štirikrat bolj zahtevna zaradi debeline ledu, ki ga bosta morali premagati. Plovila usposobi za plutje po vodah z meter debelo ledeno skorjo in določa posebne zahteve glede zgradbe. Te zahteve bistveno vplivajo na zasnovo plovila (trup, pogon, napeljave), ki jo je treba ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(31)

Nadgradnja teh plovil v razred „I-A Super“ je štirikrat bolj zahtevna zaradi debeline ledu, ki ga bosta morali premagati. Plovila usposobi za plutje po vodah z meter debelo ledeno skorjo in določa posebne zahteve glede zgradbe. Te zahteve bistveno vplivajo na zasnovo plovila (trup, pogon, napeljave), ki jo je treba ustrezno prilagoditi.

| (32) | Zahteve glede obdelave jeklene površine in nanosa barve so lahko posebno stroge pri tankerjih za prevoz proizvodov/kemikalij zaradi tveganja, povezanega z vrsto proizvodov, ki jih bodo prevažali. Očitno mora biti pri plovilih razreda „I-A Super“ kakovost samega jekla izredno visoka, da zagotavlja strukturno celovitost pri nizkih temperaturah. |
| --- | --- |

(32)

Zahteve glede obdelave jeklene površine in nanosa barve so lahko posebno stroge pri tankerjih za prevoz proizvodov/kemikalij zaradi tveganja, povezanega z vrsto proizvodov, ki jih bodo prevažali. Očitno mora biti pri plovilih razreda „I-A Super“ kakovost samega jekla izredno visoka, da zagotavlja strukturno celovitost pri nizkih temperaturah.

| (33) | V zadevnem primeru je imela ladjedelnica na začetku težave zaradi kakovosti dobavljenega jekla z napakami, ki jih je bilo treba odpraviti. Poleg tega se je težavnost obdelave jeklene površine še povečala zaradi lastnih specifikacij lastnika ladje. Portugalski organi so pojasnili, da je bila jeklena površina obdelana v skladu s specifikacijami novega standarda (10), ki zahteva, da na jeklu ni „nobenih vidnih nepravilnosti“, in da je imela ladjedelnica težave z doseganjem tega standarda na tak način, kot ga je razlagal lastnik ladij. Zaradi tega se je izdelava upočasnila in delo je moralo biti opravljeno bolj natančno. |
| --- | --- |

(33)

V zadevnem primeru je imela ladjedelnica na začetku težave zaradi kakovosti dobavljenega jekla z napakami, ki jih je bilo treba odpraviti. Poleg tega se je težavnost obdelave jeklene površine še povečala zaradi lastnih specifikacij lastnika ladje. Portugalski organi so pojasnili, da je bila jeklena površina obdelana v skladu s specifikacijami novega standarda (10), ki zahteva, da na jeklu ni „nobenih vidnih nepravilnosti“, in da je imela ladjedelnica težave z doseganjem tega standarda na tak način, kot ga je razlagal lastnik ladij. Zaradi tega se je izdelava upočasnila in delo je moralo biti opravljeno bolj natančno.

| (34) | Uporabljena barva „Marineline 784“ ima posebne lastnosti, zaradi katerih nastane velika odpornost proti koroziji. Pred nanosom te barve je treba zaobliti vse robove in poskrbeti za zelo čisto površino. Barva se suši pri zelo visokih temperaturah (od 80 do 122o C) in zaradi tega morajo ostati sosednje površine nepobarvane, če ne prenesejo visokih temperatur. Tveganje za nastanek napak in zavrnitev je zato veliko, lahko so potrebna popravila in dodelave, kar lahko zelo vpliva na časovno načrtovanje del. |
| --- | --- |

(34)

Uporabljena barva „Marineline 784“ ima posebne lastnosti, zaradi katerih nastane velika odpornost proti koroziji. Pred nanosom te barve je treba zaobliti vse robove in poskrbeti za zelo čisto površino. Barva se suši pri zelo visokih temperaturah (od 80 do 122o C) in zaradi tega morajo ostati sosednje površine nepobarvane, če ne prenesejo visokih temperatur. Tveganje za nastanek napak in zavrnitev je zato veliko, lahko so potrebna popravila in dodelave, kar lahko zelo vpliva na časovno načrtovanje del.

| (35) | Komisija je pri odločitvi o sprožitvi postopka sprejela dejstvo, da je dobava jeklenih plošč z napakami, ki jih je morala ladjedelnica odpraviti, dodatno upočasnila projekt za približno dva meseca. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je pri odločitvi o sprožitvi postopka sprejela dejstvo, da je dobava jeklenih plošč z napakami, ki jih je morala ladjedelnica odpraviti, dodatno upočasnila projekt za približno dva meseca.

| (36) | Po podatkih, prejetih po začetku postopka, se zdi, da so zgoraj navedeni dejavniki bistveno vplivali na časovno načrtovanje projekta. Stopnja popolnosti jeklene površine je bila pri tem projektu bistvena in je vplivala na nanos posebnega premaza. Treba je tudi opozoriti, da takšne stopnje zahtevnosti ladjedelnica ni mogla predvideti, saj je bila odvisna od tretjih strank (napake na ploščah, zahteve lastnika ladij glede kakovosti), poleg tega pa ni imela izkušenj s posebno vrsto uporabljenega premaza. |
| --- | --- |

(36)

Po podatkih, prejetih po začetku postopka, se zdi, da so zgoraj navedeni dejavniki bistveno vplivali na časovno načrtovanje projekta. Stopnja popolnosti jeklene površine je bila pri tem projektu bistvena in je vplivala na nanos posebnega premaza. Treba je tudi opozoriti, da takšne stopnje zahtevnosti ladjedelnica ni mogla predvideti, saj je bila odvisna od tretjih strank (napake na ploščah, zahteve lastnika ladij glede kakovosti), poleg tega pa ni imela izkušenj s posebno vrsto uporabljenega premaza.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (37) | Glede na zgoraj navedene ugotovitve Komisija meni, da se v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe lahko odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, zaradi tehnične zahtevnosti projekta. Poleg tega glede na to sklep ugotavlja, da se ji ne zdi potrebno proučiti tudi, ali bi lahko razlogi, na katere se je sklicevala Portugalska, šteli za izjemne okoliščine, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora, v smislu zgoraj navedenega člena. |
| --- | --- |

(37)

Glede na zgoraj navedene ugotovitve Komisija meni, da se v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe lahko odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, zaradi tehnične zahtevnosti projekta. Poleg tega glede na to sklep ugotavlja, da se ji ne zdi potrebno proučiti tudi, ali bi lahko razlogi, na katere se je sklicevala Portugalska, šteli za izjemne okoliščine, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora, v smislu zgoraj navedenega člena.

| (38) | Podaljšanje dobavnega roka se odobri do dejanskega datuma dobave plovil (29. oktober 2004 in 5. februar 2005) – |
| --- | --- |

(38)

Podaljšanje dobavnega roka se odobri do dejanskega datuma dobave plovil (29. oktober 2004 in 5. februar 2005) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Triletni dobavni rok, določen v členu 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98, se za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, podaljša do 29. oktobra 2004 za plovilo C 224 in do 5. februarja 2005 za plovilo C 225.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko.

V Bruslju, 6. septembra 2005.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 308, 14.12.2004, str. 6.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Standard ISO 8501-3 je začel veljati šele 22. decembra 2001.

5

(6)  Portugalska je sprva predložila prošnjo za podaljšanje do julija 2004 za plovilo C 224 in do novembra 2004 za plovilo C 225. Kasneje je to prošnjo razširila do datumov dejanske dobave oktobra 2004 in februarja 2005.

6

(7)  Glej Zadevo N 731/01, pri kateri je Komisija menila, da je tanker za prevoz utekočinjenega plina posebno zahtevna ladja (UL C 238, 3.10.2002, str. 1).

7

(8)  Glej opombo 1. Uredba o ladjedelništvu je prenehala veljati 31. decembra 2003. Vendar jo je treba še vedno uporabljati pri ocenjevanju prošenj za podaljšanje dobavnega roka, ker je to vprašanje povezano s pomočjo, dodeljeno v skladu s to uredbo, in ker Okvir za pomoč ladjedelništvu, ki velja od 1. januarja 2004, ne določa smernic za take prošnje.

8

(9)  Izvirni pogodbi sta zadevali tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij z nosilnostjo 15 500 ton. V spremenjenih pogodbah se je nosilnost spremenila na 14 000 ton. Na podlagi razpoložljivih podatkov se lahko nosilnost plovil za prevoz proizvodov/kemikalij ponavadi giblje med manj kot 4 000 ton in več kot 40 000 ton.

9

(10)  ISO 8501-3 v zvezi z zahtevnostjo obdelave jeklene površine pred barvanjem.

10

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7.12.2005

o državni pomoči Belgije za ABX Logistics (št. C 53/2003 (prej NN 62/2003))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 4447)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/947/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 28. novembra 2002, evidentiranem pri Komisiji 29. novembra 2002 (št. DG Tren/A 71122), so belgijski organi priglasili pomoč za reševanje za ABX Logistics (podružnice F, D, NL in skupina). Ta pomoč (zadeva N 769/2002) je bila odobrena z Odločbo Komisije z dne 21. januarja 2003. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 28. novembra 2002, evidentiranem pri Komisiji 29. novembra 2002 (št. DG Tren/A 71122), so belgijski organi priglasili pomoč za reševanje za ABX Logistics (podružnice F, D, NL in skupina). Ta pomoč (zadeva N 769/2002) je bila odobrena z Odločbo Komisije z dne 21. januarja 2003.

| (2) | V dopisu z dne 17. februarja 2003 je Belgija priglasila načrt za prestrukturiranje podjetja ABX Logistics, ki je bil evidentiran 17. februarja 2003 pod št. Tren A/13396. S to priglasitvijo in drugimi informacijami, ki jih je imela na voljo, je bila Komisija obveščena, da je Belgija poleg priglašenega načrta za prestrukturiranje uporabljala določene zneske javnih sredstev za podjetje ABX Logistics. Belgija je zlasti v dopisih z dne 7. maja 2003 Komisiji sporočila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 17. februarja 2003 je Belgija priglasila načrt za prestrukturiranje podjetja ABX Logistics, ki je bil evidentiran 17. februarja 2003 pod št. Tren A/13396. S to priglasitvijo in drugimi informacijami, ki jih je imela na voljo, je bila Komisija obveščena, da je Belgija poleg priglašenega načrta za prestrukturiranje uporabljala določene zneske javnih sredstev za podjetje ABX Logistics. Belgija je zlasti v dopisih z dne 7. maja 2003 Komisiji sporočila dodatne informacije.

| (3) | V dopisu z dne 24. julija 2003 (št. SG (2003) D/231003) je Komisija sporočila Belgiji, da bo v zvezi s temi ukrepi sprožila postopek (št. C 53/03) v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

V dopisu z dne 24. julija 2003 (št. SG (2003) D/231003) je Komisija sporočila Belgiji, da bo v zvezi s temi ukrepi sprožila postopek (št. C 53/03) v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (4) | Po dogovoru o odstranitvi zaupnih podatkov je bila odločitev Komisije, da sproži postopek preiskave, objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Po dogovoru o odstranitvi zaupnih podatkov je bila odločitev Komisije, da sproži postopek preiskave, objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

| (5) | V dopisu z dne 29. avgusta 2003 (št. GAB. Loyola de Palacio Entrada št. 2805) so belgijski organi poslali svoje pripombe v zvezi z uvedbo postopka. |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 29. avgusta 2003 (št. GAB. Loyola de Palacio Entrada št. 2805) so belgijski organi poslali svoje pripombe v zvezi z uvedbo postopka.

| (6) | Komisija je prejela pripombe v zvezi s tem od zainteresiranih tretjih strani. Belgiji jih je posredovala z dopisom z dne 18. februarja 2004 (št. D (2004) 2823) in ji dala možnost, da da nanje svoje pripombe, njene pripombe pa je prejela z dopisom z dne 18. marca 2004 (št. A/15992). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe v zvezi s tem od zainteresiranih tretjih strani. Belgiji jih je posredovala z dopisom z dne 18. februarja 2004 (št. D (2004) 2823) in ji dala možnost, da da nanje svoje pripombe, njene pripombe pa je prejela z dopisom z dne 18. marca 2004 (št. A/15992).

| (7) | Medtem so belgijski organi z dopisi z dne 12. decembra 2003 (št. A/37839), 19. decembra 2003 (št. A/38582) in 12. novembra 2004 (št. A/35928) poslali dodatne informacije ter posredovali posodobljen načrt prestrukturiranja podjetja ABX z dopisi z dne 14. januarja 2005 (št. A/2010), 24. februarja 2005 (št. A/4889) in 14. marca 2005 (št. A/6690). Dodatne informacije so bile prejete zlasti z dopisi z dne 18. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 2. septembra 2005 in 26. septembra 2005. |
| --- | --- |

(7)

Medtem so belgijski organi z dopisi z dne 12. decembra 2003 (št. A/37839), 19. decembra 2003 (št. A/38582) in 12. novembra 2004 (št. A/35928) poslali dodatne informacije ter posredovali posodobljen načrt prestrukturiranja podjetja ABX z dopisi z dne 14. januarja 2005 (št. A/2010), 24. februarja 2005 (št. A/4889) in 14. marca 2005 (št. A/6690). Dodatne informacije so bile prejete zlasti z dopisi z dne 18. avgusta 2005, 31. avgusta 2005, 2. septembra 2005 in 26. septembra 2005.

| (8) | V dopisu z dne 4. maja 2005 je Komisija sporočila Belgiji, da bo postopek št. C 53/03 razširila na nove elemente sporočenih informacij. Po soglasju belgijskih organov glede odstranitve zaupnih podatkov je bila odločitev Komisije, da sproži postopek preiskave, objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane tretje strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(8)

V dopisu z dne 4. maja 2005 je Komisija sporočila Belgiji, da bo postopek št. C 53/03 razširila na nove elemente sporočenih informacij. Po soglasju belgijskih organov glede odstranitve zaupnih podatkov je bila odločitev Komisije, da sproži postopek preiskave, objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane tretje strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

| (9) | Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe od belgijskih organov in zainteresiranih tretjih strani. Pripombe tretjih strani je Belgiji posredovala z dopisom z dne 18. julija 2005 in ji dala možnost, da da nanje svoje pripombe, njene pripombe pa je prejela v dopisu z dne 18. avgusta 2005. Temu dopisu sta sledila informativna dopisa z dne 2. septembra 2005 in 29. septembra 2005. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe od belgijskih organov in zainteresiranih tretjih strani. Pripombe tretjih strani je Belgiji posredovala z dopisom z dne 18. julija 2005 in ji dala možnost, da da nanje svoje pripombe, njene pripombe pa je prejela v dopisu z dne 18. avgusta 2005. Temu dopisu sta sledila informativna dopisa z dne 2. septembra 2005 in 29. septembra 2005.

| (10) | V dopisu z dne 3. avgusta 2005 so italijanski organi po predvidenem roku za predložitev pripomb o zgoraj navedenem podaljšanju postopka Komisiji poslali pritožbeni dopis v zvezi s prodajo podjetja ABX Logistics Worldwide. V dopisu z dne 19. avgusta 2005 je Komisija belgijske organe zaprosila, da ji pošljejo svoje mnenje o dejstvih, omenjenih v dopisu italijanskih organov. Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 15. septembra 2005. |
| --- | --- |

(10)

V dopisu z dne 3. avgusta 2005 so italijanski organi po predvidenem roku za predložitev pripomb o zgoraj navedenem podaljšanju postopka Komisiji poslali pritožbeni dopis v zvezi s prodajo podjetja ABX Logistics Worldwide. V dopisu z dne 19. avgusta 2005 je Komisija belgijske organe zaprosila, da ji pošljejo svoje mnenje o dejstvih, omenjenih v dopisu italijanskih organov. Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 15. septembra 2005.

| (11) | Na koncu so belgijski organi novembra 2005 poslali različne dodatne informacije, zlasti z dopisom z dne 1. decembra 2005 (št. A/30862). |
| --- | --- |

(11)

Na koncu so belgijski organi novembra 2005 poslali različne dodatne informacije, zlasti z dopisom z dne 1. decembra 2005 (št. A/30862).

2.   SPLOŠNO OZADJE PRESTRUKTURIRANJA ABX

2.1   Glavne faze postopka

| (12) | Kot dopolnitev podrobnejših informacij, predloženih med uvedbo postopka, Komisija na kratko opozori, da je družba Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) med letoma 1998 in 2001 kupila vrsto individualnih podjetij. Takrat ta podjetja še niso bila pravno združena v holding, vendar so kljub temu tvorila gospodarsko mrežo ABX LOGISTICS, ki je po svetu štela okoli 107 konsolidiranih hčerinskih družb, ki so 89 % svoje prodaje dosegle v Evropi, 6 % v Aziji in 5 % v Ameriki. |
| --- | --- |

(12)

Kot dopolnitev podrobnejših informacij, predloženih med uvedbo postopka, Komisija na kratko opozori, da je družba Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) med letoma 1998 in 2001 kupila vrsto individualnih podjetij. Takrat ta podjetja še niso bila pravno združena v holding, vendar so kljub temu tvorila gospodarsko mrežo ABX LOGISTICS, ki je po svetu štela okoli 107 konsolidiranih hčerinskih družb, ki so 89 % svoje prodaje dosegle v Evropi, 6 % v Aziji in 5 % v Ameriki.

| (13) | Ta zadeva obravnava prestrukturiranje navedene mreže, ki so ga belgijski organi priglasili 17. februarja 2003. |
| --- | --- |

(13)

Ta zadeva obravnava prestrukturiranje navedene mreže, ki so ga belgijski organi priglasili 17. februarja 2003.

| (14) | V nadaljevanju so povzeti glavni posredovani podatki in dvomi, ki jih je Komisija izrazila pri uvedbi postopka. |
| --- | --- |

(14)

V nadaljevanju so povzeti glavni posredovani podatki in dvomi, ki jih je Komisija izrazila pri uvedbi postopka.

2.1.1   Priglasitev z dne 17. februarja 2003

| (15) | Prvotni načrt za prestrukturiranje je na eni strani določal, da je treba 107 hčerinskih družb ABX družbe SNCB, ki so bile v rokah različnih holdingov ABX, združiti pod splošen holding. Na drugi strani bi bilo treba hčerinske družbe ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (v nadaljnjem besedilu „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (v nadaljnjem besedilu „ABX-NL“) in ABX LOGISTICS (France) (v nadaljnjem besedilu „ABX-F“), ki so v težavah, prestrukturirati, da bi bile ponovno sposobne preživetja. |
| --- | --- |

(15)

Prvotni načrt za prestrukturiranje je na eni strani določal, da je treba 107 hčerinskih družb ABX družbe SNCB, ki so bile v rokah različnih holdingov ABX, združiti pod splošen holding. Na drugi strani bi bilo treba hčerinske družbe ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (v nadaljnjem besedilu „ABX-D“), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (v nadaljnjem besedilu „ABX-NL“) in ABX LOGISTICS (France) (v nadaljnjem besedilu „ABX-F“), ki so v težavah, prestrukturirati, da bi bile ponovno sposobne preživetja.

| (16) | Operativni ukrepi prestrukturiranja so bili zlasti sestavljeni iz preoblikovanja pravnih struktur z združitvijo vseh pravnih oseb skupine pod isto glavno družbo (i.) (4), prenosa in zapiranja osnovnih sredstev (ii) (5) ter drugih operativnih ukrepov v Nemčiji, na Nizozemskem in v Franciji, da bi dosegli dodatno izboljšanje poslovnega rezultata (iii.) (6). |
| --- | --- |

(16)

Operativni ukrepi prestrukturiranja so bili zlasti sestavljeni iz preoblikovanja pravnih struktur z združitvijo vseh pravnih oseb skupine pod isto glavno družbo (i.) (4), prenosa in zapiranja osnovnih sredstev (ii) (5) ter drugih operativnih ukrepov v Nemčiji, na Nizozemskem in v Franciji, da bi dosegli dodatno izboljšanje poslovnega rezultata (iii.) (6).

| (17) | V ta namen so belgijski organi Komisijo uradno obvestili, da bo družba SNCB prispevala glavni del potrebnega financiranja za to prestrukturiranje. Prvotno priglašeni zneski so znašali 91,6 milijona EUR dolgov, ki bi jih družba SNCB pretvorila v kapital ABX-D, -NL in -F (dolgoročno financiranje), in 140 milijonov EUR povratnega posojila (kratkoročno financiranje), ki ga je družba SNCB odobrila istim gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(17)

V ta namen so belgijski organi Komisijo uradno obvestili, da bo družba SNCB prispevala glavni del potrebnega financiranja za to prestrukturiranje. Prvotno priglašeni zneski so znašali 91,6 milijona EUR dolgov, ki bi jih družba SNCB pretvorila v kapital ABX-D, -NL in -F (dolgoročno financiranje), in 140 milijonov EUR povratnega posojila (kratkoročno financiranje), ki ga je družba SNCB odobrila istim gospodarskim subjektom.

2.1.2   Dvomi Komisije z dne 23. julija 2003

| (18) | Komisija je pri sprožitvi postopka preiskave začasno izrazila dvome glede nekaterih vidikov. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je pri sprožitvi postopka preiskave začasno izrazila dvome glede nekaterih vidikov.

| (19) | Prisotnost pomoči: Najprej je izrazila dvome glede trditve belgijskih organov, da nakazilo sredstev (v obliki povratnih posojil ali pretvorbe terjatev v lastni kapital) s strani SNCB v okviru prestrukturiranja podjetja ABX pomeni običajno transakcijo znotraj skupine in ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(19)

Prisotnost pomoči: Najprej je izrazila dvome glede trditve belgijskih organov, da nakazilo sredstev (v obliki povratnih posojil ali pretvorbe terjatev v lastni kapital) s strani SNCB v okviru prestrukturiranja podjetja ABX pomeni običajno transakcijo znotraj skupine in ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe.

| (20) | Prestrukturiranje – upravičenost: Komisija je prav tako izrazila dvome glede upravičenosti podjetij ABX-D, -NL in -F do pomoči za prestrukturiranje, ker ni bilo jasno, v kakšnem obsegu bi lahko preostala skupina ABX pokrila finančne potrebe podjetij, ki jih je treba prestrukturirati. |
| --- | --- |

(20)

Prestrukturiranje – upravičenost: Komisija je prav tako izrazila dvome glede upravičenosti podjetij ABX-D, -NL in -F do pomoči za prestrukturiranje, ker ni bilo jasno, v kakšnem obsegu bi lahko preostala skupina ABX pokrila finančne potrebe podjetij, ki jih je treba prestrukturirati.

| (21) | Prestrukturiranje – sposobnost preživetja, izkrivljanje in omejitve pomoči: Komisija je prav tako izrazila dvome glede finančnega dela načrta za „prestrukturiranje“, ki je predvideval ublažitev dolgoročnih finančnih potreb (potreba po lastnem kapitalu) zadevnih podjetij ABX, predvsem s kratkoročnim financiranjem (povratno posojilo v višini 140 milijonov EUR). Zaradi tega je Komisija prav tako izrazila svoje dvome, da bi tako financiranje lahko omogočilo obnovo trajne sposobnosti preživetja zadevnih podjetij, da so predlagani ukrepi (zlasti v smislu zmanjšanja zmogljivosti) zadostni, da ne bi povzročili izkrivljanja trga v nasprotju s skupnim interesom, ter da taka domnevna pomoč podjetju ABX ne bi omogočala, da bi razpolagalo z morebitnimi presežnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(21)

Prestrukturiranje – sposobnost preživetja, izkrivljanje in omejitve pomoči: Komisija je prav tako izrazila dvome glede finančnega dela načrta za „prestrukturiranje“, ki je predvideval ublažitev dolgoročnih finančnih potreb (potreba po lastnem kapitalu) zadevnih podjetij ABX, predvsem s kratkoročnim financiranjem (povratno posojilo v višini 140 milijonov EUR). Zaradi tega je Komisija prav tako izrazila svoje dvome, da bi tako financiranje lahko omogočilo obnovo trajne sposobnosti preživetja zadevnih podjetij, da so predlagani ukrepi (zlasti v smislu zmanjšanja zmogljivosti) zadostni, da ne bi povzročili izkrivljanja trga v nasprotju s skupnim interesom, ter da taka domnevna pomoč podjetju ABX ne bi omogočala, da bi razpolagalo z morebitnimi presežnimi sredstvi.

| (22) | Komisija je poleg tega izrazila dvome glede domnevne odsotnosti državne pomoči in združljivosti ponovnih naložb s strani SNCB v ABX kot tudi uporabljenih sredstev za njihovo financiranje (morebitna jamstva, navzkrižne subvencije, neposredna financiranja, upoštevanje veljavnih direktiv). To zlasti glede naslednjih ukrepov:






  (a) | „Nakup ABX s strani SNCB“: Gre za naložbe družbe SNCB med letoma 1998 in 2001 v višini 672,4 milijona EUR (ki je med tem popravljen na 433,8 milijona EUR (7) za „nakup“ mreže ABX kakor tudi za določeno število navedb v zvezi z dodelitvijo jamstev, ki jih je odobrila bodisi družba SNCB bodisi država za financiranje ponovnih naložb v ABX, za katere je bilo treba preveriti vsebino. |
| --- | --- | --- |

(22)

Komisija je poleg tega izrazila dvome glede domnevne odsotnosti državne pomoči in združljivosti ponovnih naložb s strani SNCB v ABX kot tudi uporabljenih sredstev za njihovo financiranje (morebitna jamstva, navzkrižne subvencije, neposredna financiranja, upoštevanje veljavnih direktiv). To zlasti glede naslednjih ukrepov:

(a)

„Nakup ABX s strani SNCB“: Gre za naložbe družbe SNCB med letoma 1998 in 2001 v višini 672,4 milijona EUR (ki je med tem popravljen na 433,8 milijona EUR (7) za „nakup“ mreže ABX kakor tudi za določeno število navedb v zvezi z dodelitvijo jamstev, ki jih je odobrila bodisi družba SNCB bodisi država za financiranje ponovnih naložb v ABX, za katere je bilo treba preveriti vsebino.

| (b) | „Drugi zneski“: Komisija je izrazila dvome tudi o zakonitosti/združljivosti nakazila „drugih subvencij“ iz leta 2001 v skupnem znesku 150 milijonov EUR (ki je med tem popravljen na 114,6 milijona EUR (8), ki jih je družba SNCB dodelila ABX-D, -NL in -F in so bila nakazana brez predhodne priglasitve Komisiji. Dvomi Komisije v zvezi s tem so se nanašali na domnevno neprisotnost pomoči in združljivost takih morebitnih pomoči. |
| --- | --- |

(b)

„Drugi zneski“: Komisija je izrazila dvome tudi o zakonitosti/združljivosti nakazila „drugih subvencij“ iz leta 2001 v skupnem znesku 150 milijonov EUR (ki je med tem popravljen na 114,6 milijona EUR (8), ki jih je družba SNCB dodelila ABX-D, -NL in -F in so bila nakazana brez predhodne priglasitve Komisiji. Dvomi Komisije v zvezi s tem so se nanašali na domnevno neprisotnost pomoči in združljivost takih morebitnih pomoči.

| (c) | „Vzporedni zneski“: Komisija je prav tako izrazila dvome glede trditve belgijskih organov, da preoblikovanje posojil, ki jih je leta 2004 družba SNCB dodelila ABX, v kapital v skupnem znesku 21 milijonov EUR (ki je bil med tem popravljen na 12,1 milijona EUR (9), v nadaljnjem besedilu „vzporedni zneski“, v korist podjetij ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milijona EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 milijona EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milijona EUR) in ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 milijonov EUR), (v nadaljnjem besedilu „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ in „ABX-B“), pomeni običajno transakcijo znotraj skupine SNCB. Belgijski organi so ocenili, da se bo ta znesek nakazal „zunaj okvira priglašenega prestrukturiranja“ in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe. Dvomi Komisije v tej zvezi so se zato nanašali tudi na vprašanje združljivosti takih morebitnih pomoči. |
| --- | --- |

(c)

„Vzporedni zneski“: Komisija je prav tako izrazila dvome glede trditve belgijskih organov, da preoblikovanje posojil, ki jih je leta 2004 družba SNCB dodelila ABX, v kapital v skupnem znesku 21 milijonov EUR (ki je bil med tem popravljen na 12,1 milijona EUR (9), v nadaljnjem besedilu „vzporedni zneski“, v korist podjetij ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 milijona EUR), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 milijona EUR), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 milijona EUR) in ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 milijonov EUR), (v nadaljnjem besedilu „ABX-Irl“, „ABX-P“, „ABX-Sing“ in „ABX-B“), pomeni običajno transakcijo znotraj skupine SNCB. Belgijski organi so ocenili, da se bo ta znesek nakazal „zunaj okvira priglašenega prestrukturiranja“ in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe. Dvomi Komisije v tej zvezi so se zato nanašali tudi na vprašanje združljivosti takih morebitnih pomoči.

2.1.3   Dodatne informacije k priglasitvi

| (23) | V dopisu z dne 14. januarja 2005 in 24. februarja 2005 so belgijski organi dopolnili prvotno priglasitev z informacijami, ki so bistveno spremenile načrt za prestrukturiranje ABX. Te spremembe so se zlasti nanašale na povečanje financiranja za prestrukturiranje s strani SNCB in skupine ABX, na prodajo podjetja ABX-Francija v obliki odkupa podjetja s strani zaposlenih („MBO“) pod tržno ceno, zmanjšanje dodatnih zmogljivosti, znatne notranje ukrepe prestrukturiranja ter na predvideno prodajo celotne skupine ABX po tržni ceni. |
| --- | --- |

(23)

V dopisu z dne 14. januarja 2005 in 24. februarja 2005 so belgijski organi dopolnili prvotno priglasitev z informacijami, ki so bistveno spremenile načrt za prestrukturiranje ABX. Te spremembe so se zlasti nanašale na povečanje financiranja za prestrukturiranje s strani SNCB in skupine ABX, na prodajo podjetja ABX-Francija v obliki odkupa podjetja s strani zaposlenih („MBO“) pod tržno ceno, zmanjšanje dodatnih zmogljivosti, znatne notranje ukrepe prestrukturiranja ter na predvideno prodajo celotne skupine ABX po tržni ceni.

2.1.4   Razširitev postopka z dne 3. maja 2005

| (24) | Komisija je razširila postopek preiskave, vendar pa ta razširitev ne nadomešča prvotne sprožitve postopka, ampak jo dopolnjuje v zvezi z dvema glavnima točkama teh dodatnih informacij: spremembo proračuna, namenjenega za prestrukturiranje ABX, in način prodaje, zlasti ABX-France, pa tudi ABX-WW (ABX Wordwide), novega holdinga ABX, ustanovljenega med prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je razširila postopek preiskave, vendar pa ta razširitev ne nadomešča prvotne sprožitve postopka, ampak jo dopolnjuje v zvezi z dvema glavnima točkama teh dodatnih informacij: spremembo proračuna, namenjenega za prestrukturiranje ABX, in način prodaje, zlasti ABX-France, pa tudi ABX-WW (ABX Wordwide), novega holdinga ABX, ustanovljenega med prestrukturiranjem.

| (25) | Glede na novo stanje bi tako bilo treba prispevati:






  (a) | 157,4 milijona EUR namesto 50 milijonov EUR lastnega kapitala za prestrukturiranje podjetja ABX v Nemčiji, da ABX-D doseže raven lastnega kapitala v višini 14,4 milijona EUR (na dan 31. 12. 2004), v primerjavi z bilančno vsoto 234 milijonov EUR (na dan 31. 12. 2003); |
| --- | --- | --- |

(25)

Glede na novo stanje bi tako bilo treba prispevati:

(a)

157,4 milijona EUR namesto 50 milijonov EUR lastnega kapitala za prestrukturiranje podjetja ABX v Nemčiji, da ABX-D doseže raven lastnega kapitala v višini 14,4 milijona EUR (na dan 31. 12. 2004), v primerjavi z bilančno vsoto 234 milijonov EUR (na dan 31. 12. 2003);

| (b) | 10,6 milijona EUR namesto 12,6 milijona EUR lastnega kapitala za prestrukturiranje podjetja ABX na Nizozemskem, da ABX-NL doseže raven lastnega kapitala v višini 9,3 milijona EUR (na dan 31. 12. 2004), v primerjavi z bilančno vsoto 35,7 milijona EUR (na dan 31. 12. 2003).
  Za ABX-D in –NL imajo ti zneski obliko povečanja kapitala bodisi s pretvorbo obstoječih dolgov bodisi z vložkom novih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

10,6 milijona EUR namesto 12,6 milijona EUR lastnega kapitala za prestrukturiranje podjetja ABX na Nizozemskem, da ABX-NL doseže raven lastnega kapitala v višini 9,3 milijona EUR (na dan 31. 12. 2004), v primerjavi z bilančno vsoto 35,7 milijona EUR (na dan 31. 12. 2003).

Za ABX-D in –NL imajo ti zneski obliko povečanja kapitala bodisi s pretvorbo obstoječih dolgov bodisi z vložkom novih lastnih sredstev;

| (c) | 223 milijonov EUR, da se v Franciji omogoči odkup enega dela podjetja ABX v Franciji s strani zaposlenih. Ta znesek ustreza dokončnim obveznostim družbe SNCB in ima zlasti obliko črtanja terjatev in pokritja prihodnjih izgub. |
| --- | --- |

(c)

223 milijonov EUR, da se v Franciji omogoči odkup enega dela podjetja ABX v Franciji s strani zaposlenih. Ta znesek ustreza dokončnim obveznostim družbe SNCB in ima zlasti obliko črtanja terjatev in pokritja prihodnjih izgub.

| (26) | V zvezi s prodajo podjetja ABX-F (odkup podjetja s strani zaposlenih) pod ceno je Komisija izrazila dvome glede prisotnosti državne pomoči v sredstvih, ki jih je družba SNCB prispevala kupcu. V zvezi s predvideno prodajo ABX-WW je Komisija opozorila, da je treba predložiti vse potrebne informacije, da se lahko preveri, ali bo taka prodaja dejansko opravljena po tržni ceni. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s prodajo podjetja ABX-F (odkup podjetja s strani zaposlenih) pod ceno je Komisija izrazila dvome glede prisotnosti državne pomoči v sredstvih, ki jih je družba SNCB prispevala kupcu. V zvezi s predvideno prodajo ABX-WW je Komisija opozorila, da je treba predložiti vse potrebne informacije, da se lahko preveri, ali bo taka prodaja dejansko opravljena po tržni ceni.

2.1.5   Druge dodatne informacije

| (27) | Belgija je zlasti v dopisu z dne 9. junija 2005 Komisiji predložila cel sklop informacij, ki odgovarjajo na razširitev postopka ter opozarjajo in dodajajo elemente informacij v zvezi s celotno zadevo. |
| --- | --- |

(27)

Belgija je zlasti v dopisu z dne 9. junija 2005 Komisiji predložila cel sklop informacij, ki odgovarjajo na razširitev postopka ter opozarjajo in dodajajo elemente informacij v zvezi s celotno zadevo.

| (28) | Belgija je v dopisu z dne 1. decembra 2005 poslala nekatere dodatne informacije, ki so predvsem podrobneje pojasnile že prej poslane informacije in izražale novo obveznost v zvezi s prisotnostjo ABX v Nemčiji. |
| --- | --- |

(28)

Belgija je v dopisu z dne 1. decembra 2005 poslala nekatere dodatne informacije, ki so predvsem podrobneje pojasnile že prej poslane informacije in izražale novo obveznost v zvezi s prisotnostjo ABX v Nemčiji.

2.2   Dejavnosti ABX

| (29) | Poleg dejavnosti ABX, povzetih zgoraj in opisanih ob sprožitvi postopka preiskave, belgijski organi navajajo, da se ABX LOGISTICS Worldwide strateško in komercialno jasno umešča kot „organizator prevoza“ ali „špediter“. |
| --- | --- |

(29)

Poleg dejavnosti ABX, povzetih zgoraj in opisanih ob sprožitvi postopka preiskave, belgijski organi navajajo, da se ABX LOGISTICS Worldwide strateško in komercialno jasno umešča kot „organizator prevoza“ ali „špediter“.

| (30) | Kot tak ABX opravlja dejavnosti na področju logistike prevoza. Po strokovni študiji, ki jo je naročila Komisija (v nadaljnjem besedilu „Jacobs“) (10), logistika na splošno pomeni „upravljanje, kako in kdaj prepeljati sredstva na kraj, na katerem so potrebna“. V skladu s to študijo gre v primeru ABX predvsem zato, da se optimizira stalni tok materiala po medsebojno povezani prevozni mreži in vozliščih skladiščenja. |
| --- | --- |

(30)

Kot tak ABX opravlja dejavnosti na področju logistike prevoza. Po strokovni študiji, ki jo je naročila Komisija (v nadaljnjem besedilu „Jacobs“) (10), logistika na splošno pomeni „upravljanje, kako in kdaj prepeljati sredstva na kraj, na katerem so potrebna“. V skladu s to študijo gre v primeru ABX predvsem zato, da se optimizira stalni tok materiala po medsebojno povezani prevozni mreži in vozliščih skladiščenja.

| (31) | Belgijski organi dodajajo, da „prevozniki“ običajno nimajo prevoznih sredstev (tovornjakov, ladij, letal in drugih prevoznih sredstev), ampak uporabljajo prevozna podjetja, kar je potrdil Jacobs. |
| --- | --- |

(31)

Belgijski organi dodajajo, da „prevozniki“ običajno nimajo prevoznih sredstev (tovornjakov, ladij, letal in drugih prevoznih sredstev), ampak uporabljajo prevozna podjetja, kar je potrdil Jacobs.

| (32) | V tem primeru, razen pri nekaterih izjemah, predvsem na Nizozemskem, je prevozna zmogljivost skupine ABX skoraj v celoti oddana podizvajalcem. Število tovornjakov, ki jih ima v lasti na Nizozemskem, se poleg tega od leta 2001 stalno znižuje in cilj je, da bi se nagibalo k ničli. Leta 2001 je ABX LOGISTICS na Nizozemskem imel 240 tovornjakov, ta številka pa se je leta 2002 znižala na 166, leta 2003 na 138 in leta 2004 na 110. |
| --- | --- |

(32)

V tem primeru, razen pri nekaterih izjemah, predvsem na Nizozemskem, je prevozna zmogljivost skupine ABX skoraj v celoti oddana podizvajalcem. Število tovornjakov, ki jih ima v lasti na Nizozemskem, se poleg tega od leta 2001 stalno znižuje in cilj je, da bi se nagibalo k ničli. Leta 2001 je ABX LOGISTICS na Nizozemskem imel 240 tovornjakov, ta številka pa se je leta 2002 znižala na 166, leta 2003 na 138 in leta 2004 na 110.

| (33) | V domačem ali mednarodnem cestnem prometu ABX LOGISTICS prevozno dejavnost v pravem pomenu besede oddaja neodvisnim cestnim prevoznikom kot podizvajalcem. Za zračni in pomorski promet ABX LOGISTICS deluje kot „posrednik“, saj pri podjetjih za pomorski („shipping lines“) ali zračni prevoz („airlines“) zakupi zahtevano prevozno zmogljivost v imenu svojih strank. |
| --- | --- |

(33)

V domačem ali mednarodnem cestnem prometu ABX LOGISTICS prevozno dejavnost v pravem pomenu besede oddaja neodvisnim cestnim prevoznikom kot podizvajalcem. Za zračni in pomorski promet ABX LOGISTICS deluje kot „posrednik“, saj pri podjetjih za pomorski („shipping lines“) ali zračni prevoz („airlines“) zakupi zahtevano prevozno zmogljivost v imenu svojih strank.

| (34) | Spodnja razpredelnica jasno potrjuje ta strateški položaj: samo 3 % tovornjakov, ki jih uporablja ABX LOGISTICS, so v lasti ali v zakupu družb skupine (11). |
| --- | --- |

(34)

Spodnja razpredelnica jasno potrjuje ta strateški položaj: samo 3 % tovornjakov, ki jih uporablja ABX LOGISTICS, so v lasti ali v zakupu družb skupine (11).

| (35) | „Prevozne zmogljivosti“ ABX LOGISTICS | V lasti (ali v zakupu) | Podizjavalci |
| --- | --- | --- | --- |
| Prevozna zmogljivost s tovornjaki | 3 % | 97 % |
| Prevozna zmogljivost z letalom | 0 | 100 % |
| Prevozna zmogljivost z ladjami | 0 | 100 % |

(35)

„Prevozne zmogljivosti“ ABX LOGISTICS

V lasti (ali v zakupu)

Podizjavalci

Prevozna zmogljivost s tovornjaki

3 %

97 %

Prevozna zmogljivost z letalom

0

100 %

Prevozna zmogljivost z ladjami

0

100 %

| (36) | Položaj ABX v različnih tržnih segmentih: Po podatkih belgijskih organov je delež podjetij ABX leta 2003 znašal 49 % na trgu cestnega prometa, 42 % na trgu zračnega in pomorskega prometa in 8 % na trgu pogodbene logistike, ki se nanaša na skladiščenje blaga. |
| --- | --- |

(36)

Položaj ABX v različnih tržnih segmentih: Po podatkih belgijskih organov je delež podjetij ABX leta 2003 znašal 49 % na trgu cestnega prometa, 42 % na trgu zračnega in pomorskega prometa in 8 % na trgu pogodbene logistike, ki se nanaša na skladiščenje blaga.

| (37) | Glede na njegovo raven poslovanja v Nemčiji, na Nizozemskem in v Franciji ABX ne spada med pet največjih podjetij na posameznih trgih na nacionalni ravni (cestni, zračni, pomorski promet, pogodbena logistika), kar naj bi potrdil tudi Jacobs. |
| --- | --- |

(37)

Glede na njegovo raven poslovanja v Nemčiji, na Nizozemskem in v Franciji ABX ne spada med pet največjih podjetij na posameznih trgih na nacionalni ravni (cestni, zračni, pomorski promet, pogodbena logistika), kar naj bi potrdil tudi Jacobs.

| (38) | Potencial rasti zadevnih trgov – splošni vidik: Po podatkih belgijskih organov in študije Jacobsa povpraševanje po logističnih storitvah kljub nedavnim težavam zaradi dogodkov 11. septembra 2001 še naprej raste. Po navedbah v študiji Jacobs so vzrok za to rast evropskega prebivalstva, vedno večje povpraševanje potrošnikov po raznoliki ponudbi izdelkov, večja kupna moč potrošnikov in vedno pogostejše oddajanje logističnih storitev s strani proizvajalcev specializiranim podjetjem za logistiko. |
| --- | --- |

(38)

Potencial rasti zadevnih trgov – splošni vidik: Po podatkih belgijskih organov in študije Jacobsa povpraševanje po logističnih storitvah kljub nedavnim težavam zaradi dogodkov 11. septembra 2001 še naprej raste. Po navedbah v študiji Jacobs so vzrok za to rast evropskega prebivalstva, vedno večje povpraševanje potrošnikov po raznoliki ponudbi izdelkov, večja kupna moč potrošnikov in vedno pogostejše oddajanje logističnih storitev s strani proizvajalcev specializiranim podjetjem za logistiko.

| (39) | Potencial rasti v Nemčiji: V študiji Jacobsa je navedeno, da ima nemški logistični trg velik potencial rasti. Razvoj oddajanja logističnih storitev podizvajalcem na nemškem trgu v zadnjih osmih letih kaže, da bi se ponudba in povpraševanje lahko povečala za 15–20 % na leto v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(39)

Potencial rasti v Nemčiji: V študiji Jacobsa je navedeno, da ima nemški logistični trg velik potencial rasti. Razvoj oddajanja logističnih storitev podizvajalcem na nemškem trgu v zadnjih osmih letih kaže, da bi se ponudba in povpraševanje lahko povečala za 15–20 % na leto v naslednjih letih.

| (40) | Potencial rasti v zračnem prometu: Airbus in Boeing predvidevata podvojitev števila tovornih letal v naslednjih 15 do 20 letih zaradi povečanja zračnega prevoza tovora, ki bo presegel prevoz potnikov. Airbus predvideva potrojitev tovornega prometa, pri čemer naj bi do leta 2021 imel povprečno rast 5,7 % na leto, Boeing pa 6,4 % na leto. Ti veliki razponi rasti bi morali prav tako zagotavljati razpon rasti za prevoznike in logistična podjetja. |
| --- | --- |

(40)

Potencial rasti v zračnem prometu: Airbus in Boeing predvidevata podvojitev števila tovornih letal v naslednjih 15 do 20 letih zaradi povečanja zračnega prevoza tovora, ki bo presegel prevoz potnikov. Airbus predvideva potrojitev tovornega prometa, pri čemer naj bi do leta 2021 imel povprečno rast 5,7 % na leto, Boeing pa 6,4 % na leto. Ti veliki razponi rasti bi morali prav tako zagotavljati razpon rasti za prevoznike in logistična podjetja.

| (41) | Potencial rasti v cestnem prometu: Strokovnjaki navajajo, da je cestni promet v vsej Evropi industrija z majhnimi vstopnimi ovirami in da zato trpi zaradi stalnih strukturnih presežkov zmogljivosti (12), kar se je potrdilo v zadnjih petih do sedmih letih, ko so cene padle. Vendar se ta presežek zmogljivosti nanaša na podjetja, ki opravljajo zadevne prevoze, kar ne velja za ABX, ki „organizira“ prevoz, ki pa ga sam ne opravlja. Po podatkih v študiji Jacobsa trg cestnega tovornega prometa kaže visoko rast. Iz tega izhaja, da bi tak razvoj trga moral prav tako zagotavljati razpon rasti za prevoznike in logistična podjetja. |
| --- | --- |

(41)

Potencial rasti v cestnem prometu: Strokovnjaki navajajo, da je cestni promet v vsej Evropi industrija z majhnimi vstopnimi ovirami in da zato trpi zaradi stalnih strukturnih presežkov zmogljivosti (12), kar se je potrdilo v zadnjih petih do sedmih letih, ko so cene padle. Vendar se ta presežek zmogljivosti nanaša na podjetja, ki opravljajo zadevne prevoze, kar ne velja za ABX, ki „organizira“ prevoz, ki pa ga sam ne opravlja. Po podatkih v študiji Jacobsa trg cestnega tovornega prometa kaže visoko rast. Iz tega izhaja, da bi tak razvoj trga moral prav tako zagotavljati razpon rasti za prevoznike in logistična podjetja.

| (42) | Potencial rasti v pomorskem prometu: V študiji Jacobsa je navedeno, da je bila rast v sektorju pomorskih špediterskih storitev (odpreme tovora) v obdobju med letoma 1998 in 2002 v povprečju 7 %. Prihodnji razvoj rasti prevoza blaga po morju bo odvisen od splošnega dogajanja na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(42)

Potencial rasti v pomorskem prometu: V študiji Jacobsa je navedeno, da je bila rast v sektorju pomorskih špediterskih storitev (odpreme tovora) v obdobju med letoma 1998 in 2002 v povprečju 7 %. Prihodnji razvoj rasti prevoza blaga po morju bo odvisen od splošnega dogajanja na svetovni ravni.

2.3   Ustanovitev mreže ABX

2.3.1   Nakup družb mreže ABX s strani SNCB

| (43) | Čeprav dejavnosti nakupa mreže ABX s strani SNCB, ki zaradi njihove narave same ne morejo imeti prednosti za ABX, niso predmet te odločbe, Komisija v nadaljevanju na splošno opozarja na glavne faze, kot so jih predstavili belgijski organi. |
| --- | --- |

(43)

Čeprav dejavnosti nakupa mreže ABX s strani SNCB, ki zaradi njihove narave same ne morejo imeti prednosti za ABX, niso predmet te odločbe, Komisija v nadaljevanju na splošno opozarja na glavne faze, kot so jih predstavili belgijski organi.

| (44) | Belgijski organi so navedli, da je o nakupih različnih družb skupine ABX LOGISTICS družba SNCB odločala na podlagi poslovnega načrta, ki je v času naložbe kazal možnost hitre povrnitve donosnosti. Nakupni pogoji za Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois in Saima Avandero (ki so postali ABX v Nemčiji, Franciji in Italiji) so na kratko povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(44)

Belgijski organi so navedli, da je o nakupih različnih družb skupine ABX LOGISTICS družba SNCB odločala na podlagi poslovnega načrta, ki je v času naložbe kazal možnost hitre povrnitve donosnosti. Nakupni pogoji za Thyssen Haniel Logistik („THL“)/Bahntrans, Dubois in Saima Avandero (ki so postali ABX v Nemčiji, Franciji in Italiji) so na kratko povzeti v nadaljevanju.

| (45) | Nakup podjetja THL/Bahntrans (ki je postalo ABX v Nemčiji): Po informacijah belgijskih organov, zlasti iz oktobra 2000, je nakupna cena za celotno skupino THL znašala [...] (13) milijonov nemških mark (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand je vrednost dejavnosti te skupine ocenil na [višja vrednost od nakupne cene, navedene zgoraj (14)] milijonov DEM (od tega [...] milijonov DEM za dejavnosti združitve) in na [...] milijonov DEM ob upoštevanju stroškov tega holdinga. Med tem nakupom je družba SNCB prevzela obveznosti starih delničarjev, zlasti v zvezi s predhodno obstoječim jamstvom za zgradbo v Münchnu. Ceno, ki je bila pod tržno, v višini [...] milijonov EUR ([...] milijonov DEM) za nakup Bahntrans so dne 1. oktobra 1998 plačali stari delničarji podjetij Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG in Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

(45)

Nakup podjetja THL/Bahntrans (ki je postalo ABX v Nemčiji): Po informacijah belgijskih organov, zlasti iz oktobra 2000, je nakupna cena za celotno skupino THL znašala [...] (13) milijonov nemških mark (DEM) (skupina Thyssen) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). Coopers & Lybrand je vrednost dejavnosti te skupine ocenil na [višja vrednost od nakupne cene, navedene zgoraj (14)] milijonov DEM (od tega [...] milijonov DEM za dejavnosti združitve) in na [...] milijonov DEM ob upoštevanju stroškov tega holdinga. Med tem nakupom je družba SNCB prevzela obveznosti starih delničarjev, zlasti v zvezi s predhodno obstoječim jamstvom za zgradbo v Münchnu. Ceno, ki je bila pod tržno, v višini [...] milijonov EUR ([...] milijonov DEM) za nakup Bahntrans so dne 1. oktobra 1998 plačali stari delničarji podjetij Bahntrans, Thyssen Handelsunion AG in Deutsche Bahn AG.

| (46) | Od prevzema naprej je podjetje ABX-D ustvarjalo izgube. Te izgube so močno oslabile finančno strukturo podjetja, katerega lastni kapital je od proračunskega leta 1999 naprej postal negativen. Ta položaj, ki se je nadaljeval do leta 2005, je SNCB kot matično družbo pripeljal do tega, da je izdala priporočilno pismo za odobritev posojila, povezano s tveganjem, ki je bilo posledica negativnega lastnega kapitala. |
| --- | --- |

(46)

Od prevzema naprej je podjetje ABX-D ustvarjalo izgube. Te izgube so močno oslabile finančno strukturo podjetja, katerega lastni kapital je od proračunskega leta 1999 naprej postal negativen. Ta položaj, ki se je nadaljeval do leta 2005, je SNCB kot matično družbo pripeljal do tega, da je izdala priporočilno pismo za odobritev posojila, povezano s tveganjem, ki je bilo posledica negativnega lastnega kapitala.

| (47) | Nakup podjetja Dubois (ki je postalo pomemben del ABX v Franciji): Belgijski organi navajajo, da je za obdobje med letoma 1998 in 2002 izračun, ki ga je imela na voljo družba SNCB, pripeljal do notranje stopnje donosa (IRR – „Internal Rate of Return“) v višini 12,7 % za tehtani povprečni strošek kapitala (WACC – „Weighted Average Cost of Capital“) v višini 9,5 % in neto sedanjo vrednost (NPV – „Net Present Value“) v višini 9,7 milijona EUR, kar je dovoljevalo pričakovati razumno donosnost naložbe. |
| --- | --- |

(47)

Nakup podjetja Dubois (ki je postalo pomemben del ABX v Franciji): Belgijski organi navajajo, da je za obdobje med letoma 1998 in 2002 izračun, ki ga je imela na voljo družba SNCB, pripeljal do notranje stopnje donosa (IRR – „Internal Rate of Return“) v višini 12,7 % za tehtani povprečni strošek kapitala (WACC – „Weighted Average Cost of Capital“) v višini 9,5 % in neto sedanjo vrednost (NPV – „Net Present Value“) v višini 9,7 milijona EUR, kar je dovoljevalo pričakovati razumno donosnost naložbe.

| (48) | Nakup podjetja Gruppo Saima Avandero (ki je postalo ABX v Italiji): Belgijski organi navajajo, da je za obdobje med letoma 1998 in 2008 izračun, ki ga je imela na voljo družba SNCB, pripeljal do notranje stopnje donosa (IRR) v višini 13,0 % za tehtani povprečni strošek kapitala (WACC) v višini 9,0 % in neto sedanjo vrednost (NPV) v višini 51,8 milijona EUR, kar je dovoljevalo pričakovati razumno donosnost naložbe. |
| --- | --- |

(48)

Nakup podjetja Gruppo Saima Avandero (ki je postalo ABX v Italiji): Belgijski organi navajajo, da je za obdobje med letoma 1998 in 2008 izračun, ki ga je imela na voljo družba SNCB, pripeljal do notranje stopnje donosa (IRR) v višini 13,0 % za tehtani povprečni strošek kapitala (WACC) v višini 9,0 % in neto sedanjo vrednost (NPV) v višini 51,8 milijona EUR, kar je dovoljevalo pričakovati razumno donosnost naložbe.

| (49) | Ker je poleg tega Komisija sprožila vprašanje morebitne prisotnosti navzkrižnih subvencij, ki jih je družba SNCB uporabila za financiranje svojih naložb v ABX, belgijski organi dodajajo naslednja pojasnila:






  (a) | Belgijski organi navajajo, da „za celotno obdobje med letoma 1998 in 2002 državne intervencije ne zadostujejo za pokritje izdatkov nalog javne službe [SNCB]“ (15). Opozarjajo, da je Računsko sodišče leta 2001 že navedlo, da „v zvezi z nalogami vlaganja in poslovanja za celotno obdobje, razen za proračunsko leto 1997, uporabe skupaj presegajo sredstva za obe nalogi, tako da ni nobenega znamenja o prenosu preostanka med dve nalogi javne službe in druge dejavnosti [družbe SNCB]“ (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Ker je poleg tega Komisija sprožila vprašanje morebitne prisotnosti navzkrižnih subvencij, ki jih je družba SNCB uporabila za financiranje svojih naložb v ABX, belgijski organi dodajajo naslednja pojasnila:

(a)

Belgijski organi navajajo, da „za celotno obdobje med letoma 1998 in 2002 državne intervencije ne zadostujejo za pokritje izdatkov nalog javne službe [SNCB]“ (15). Opozarjajo, da je Računsko sodišče leta 2001 že navedlo, da „v zvezi z nalogami vlaganja in poslovanja za celotno obdobje, razen za proračunsko leto 1997, uporabe skupaj presegajo sredstva za obe nalogi, tako da ni nobenega znamenja o prenosu preostanka med dve nalogi javne službe in druge dejavnosti [družbe SNCB]“ (16).

| (b) | Navajajo tudi, da „se je družba SNCB glede na to, da njene naloge poslovanja in naložb v zvezi z njenimi nalogami javne službe prav tako niso bile pokrite z državnimi intervencijami, zatekla k posojilu za preostanek svojih potreb“ (17). To zato velja tudi za sredstva družbe SNCB, ki so se uporabila za naložbe v ABX, ki pa se sicer „niso financirale s posebnimi posojili, (...) ampak s splošnimi denarnimi sredstvi“ (18). |
| --- | --- |

(b)

Navajajo tudi, da „se je družba SNCB glede na to, da njene naloge poslovanja in naložb v zvezi z njenimi nalogami javne službe prav tako niso bile pokrite z državnimi intervencijami, zatekla k posojilu za preostanek svojih potreb“ (17). To zato velja tudi za sredstva družbe SNCB, ki so se uporabila za naložbe v ABX, ki pa se sicer „niso financirale s posebnimi posojili, (...) ampak s splošnimi denarnimi sredstvi“ (18).

| (50) | Nazadnje belgijski organi navajajo, da je družba SNCB po teh nakupih dodelila določeno število priporočilnih pisem za odobritev posojila upnikom več hčerinskih družb ABX in zlasti v prid upnikom podjetij ABX-D in ABX Španija. Belgijski organi menijo, da so ta priporočilna pisma del običajnih odnosov med matično družbo in njenimi hčerinskimi družbami v zasebnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(50)

Nazadnje belgijski organi navajajo, da je družba SNCB po teh nakupih dodelila določeno število priporočilnih pisem za odobritev posojila upnikom več hčerinskih družb ABX in zlasti v prid upnikom podjetij ABX-D in ABX Španija. Belgijski organi menijo, da so ta priporočilna pisma del običajnih odnosov med matično družbo in njenimi hčerinskimi družbami v zasebnem gospodarstvu.

2.3.2   Ponovne naložbe, ki jih je družba SNCB opravila leta 2001

| (51) | Povečanje kapitala v Nemčiji: Družba SNCB je konec leta 2000 in v letu 2001 povečala kapital svoje nemške hčerinske družbe (nekdanji Bahntrans) z denarnim vložkom v višini 17,5 milijona EUR in pretvorbo kratkoročnih predujmov družbe SNCB v kapital v višini 55 milijonov EUR. Ta odločitev je bila sprejeta na podlagi priporočil in analiz, opravljenih s pomočjo Boston Consulting Group („BCG“). |
| --- | --- |

(51)

Povečanje kapitala v Nemčiji: Družba SNCB je konec leta 2000 in v letu 2001 povečala kapital svoje nemške hčerinske družbe (nekdanji Bahntrans) z denarnim vložkom v višini 17,5 milijona EUR in pretvorbo kratkoročnih predujmov družbe SNCB v kapital v višini 55 milijonov EUR. Ta odločitev je bila sprejeta na podlagi priporočil in analiz, opravljenih s pomočjo Boston Consulting Group („BCG“).

| (52) | V teh dokumentih podjetja BCG so predstavljeni naslednji argumenti in priporočila:






  (a) | Skupina ABX je predstavljala možnost ustvarjanja velike vrednosti in strateškega interesa za SNCB. |
| --- | --- | --- |

(52)

V teh dokumentih podjetja BCG so predstavljeni naslednji argumenti in priporočila:

(a)

Skupina ABX je predstavljala možnost ustvarjanja velike vrednosti in strateškega interesa za SNCB.

| (b) | Finančna naložba in okrepitev upravljanja sta bila nujna, da se izkoristi ta potencial. |
| --- | --- |

(b)

Finančna naložba in okrepitev upravljanja sta bila nujna, da se izkoristi ta potencial.

| (c) | Takrat se je menilo, da je najboljša možnost samofinanciranje te finančne naložbe s strani SNCB. |
| --- | --- |

(c)

Takrat se je menilo, da je najboljša možnost samofinanciranje te finančne naložbe s strani SNCB.

| (d) | Pri izvajanju strategije ustvarjanja vrednosti prek ABX LOGISTICS je bila prednostna naloga za SNCB sanacija podjetja Bahntrans. |
| --- | --- |

(d)

Pri izvajanju strategije ustvarjanja vrednosti prek ABX LOGISTICS je bila prednostna naloga za SNCB sanacija podjetja Bahntrans.

| (e) | Na koncu so strokovnjaki podjetja BCG menili, da bi bilo treba sanacijski načrt izvesti iz treh razlogov:






  — | V primeru uspeha bi sanacija omogočila nadaljevanje strategije ABX LOGISTICS, „ki ima potencial za ustvarjanje vrednosti v višini več kot 300 milijonov EUR“. |
| --- | --- | --- |

(e)

Na koncu so strokovnjaki podjetja BCG menili, da bi bilo treba sanacijski načrt izvesti iz treh razlogov:

—

V primeru uspeha bi sanacija omogočila nadaljevanje strategije ABX LOGISTICS, „ki ima potencial za ustvarjanje vrednosti v višini več kot 300 milijonov EUR“.

| — | Tudi v primeru delnega uspeha bi sanacija morala omogočiti, da se doseže višja cena z vrednostjo nadaljnje prodaje podjetja Bahntrans. |
| --- | --- |

—

Tudi v primeru delnega uspeha bi sanacija morala omogočiti, da se doseže višja cena z vrednostjo nadaljnje prodaje podjetja Bahntrans.

| (53) | Belgijski organi navajajo, da notranja stopnja donosa (IRR) skupne naložbe v višini 72,5 milijona EUR, ki bi se lahko pričakovala v času naložbe, znaša 8 %–10 % glede na izbrane napovedi poslovnega izida. Ta notranja stopnja donosa je primerljiva s stroškom kapitala družbe SNCB v tistem času.
  Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovne naložbe družbe SNCB v podjetje ABX Nemčija leta 2001 za [...] milijonov)












  Letna stopnja rasti dobička pred obrestmi in davki | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eskontna obrestna mera | [...] | | | | | | Končna vrednost |
| Leto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontni faktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Končna vrednost |
| Promet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Poslovni izid pred davki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uporaba [...] mio EUR nad nakupno ceno | [...] | | | | | | |
| Naložba v višini [...] mio EUR leta 2001 | [...] | | | | | | |
| Prosti finančni tokovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehtani povprečni strošek kapitala | 9 % | | | | | | |
| Skupaj diskontirani denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Notranja stopnja donosa (IRR) | 10,04 % | | | | | | |

(53)

Belgijski organi navajajo, da notranja stopnja donosa (IRR) skupne naložbe v višini 72,5 milijona EUR, ki bi se lahko pričakovala v času naložbe, znaša 8 %–10 % glede na izbrane napovedi poslovnega izida. Ta notranja stopnja donosa je primerljiva s stroškom kapitala družbe SNCB v tistem času.

Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovne naložbe družbe SNCB v podjetje ABX Nemčija leta 2001 za [...] milijonov)

Letna stopnja rasti dobička pred obrestmi in davki

[...]

Eskontna obrestna mera

[...]

Končna vrednost

Leto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontni faktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Končna vrednost

Promet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poslovni izid pred davki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Uporaba [...] mio EUR nad nakupno ceno

[...]

Naložba v višini [...] mio EUR leta 2001

[...]

Prosti finančni tokovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehtani povprečni strošek kapitala

9 %

Skupaj diskontirani denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Notranja stopnja donosa (IRR)

10,04 %

| (54) | Povečanje kapitala v višini 12,2 milijona EUR na Nizozemskem: Strateški načrt v zvezi z „nizozemsko fazo“ (nekdanja skupina Kersten Hunik, ki je bila kupljena februarja 1999 in združuje tudi kapitalske deleže na Irskem) je bil sestavljen iz:






  (a) | okrepitve domačih dejavnosti z nakupom družbe, dejavne v nacionalni distribuciji na Nizozemskem; obseg dejavnosti družbe je bil okoli 2 000 pošiljk na dan in vodstvo družbe SNCB je ocenilo, da bi bilo potrebnih 6 000 pošiljk za donosno poslovanje v nacionalni distribuciji; |
| --- | --- | --- |

(54)

Povečanje kapitala v višini 12,2 milijona EUR na Nizozemskem: Strateški načrt v zvezi z „nizozemsko fazo“ (nekdanja skupina Kersten Hunik, ki je bila kupljena februarja 1999 in združuje tudi kapitalske deleže na Irskem) je bil sestavljen iz:

(a)

okrepitve domačih dejavnosti z nakupom družbe, dejavne v nacionalni distribuciji na Nizozemskem; obseg dejavnosti družbe je bil okoli 2 000 pošiljk na dan in vodstvo družbe SNCB je ocenilo, da bi bilo potrebnih 6 000 pošiljk za donosno poslovanje v nacionalni distribuciji;

| (b) | nadaljevanja prestrukturiranja podjetja Kersten Hunik Holding (preimenovanega v ABX LOGISTICS Holding BV), kupljenega leta 1999; |
| --- | --- |

(b)

nadaljevanja prestrukturiranja podjetja Kersten Hunik Holding (preimenovanega v ABX LOGISTICS Holding BV), kupljenega leta 1999;

| (c) | preprodaje dejavnosti pomorskega prometa („rederijen“) podjetij Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV in Link Line Europa BV, kar bi prineslo 1 milijon EUR v gotovini; |
| --- | --- |

(c)

preprodaje dejavnosti pomorskega prometa („rederijen“) podjetij Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV in Link Line Europa BV, kar bi prineslo 1 milijon EUR v gotovini;

| (d) | v praksi so bile finančne potrebe pokrite na naslednji način:






  — | 9,2 milijona EUR kratkoročnih terjatev družbe SNCB se je preoblikovalo v kapital marca 2001; |
| --- | --- | --- |

(d)

v praksi so bile finančne potrebe pokrite na naslednji način:

—

9,2 milijona EUR kratkoročnih terjatev družbe SNCB se je preoblikovalo v kapital marca 2001;

| — | septembra 2001 je družba SNCB povečala kapital ABX LOGISTICS Holding BV za 10 milijonov EUR. Teh 10 milijonov EUR je bilo namenjenih financiranju nakupa podjetja Wegtransport BV s strani ABX LOGISTICS Holding BV. Cena, plačana za delnice, je bila [...] milijonov EUR, pri čemer je preostali znesek dodatnih [...] milijonov EUR ostal na voljo za pokritje morebitnih prilagoditev cen zaradi primerne skrbnosti; |
| --- | --- |

—

septembra 2001 je družba SNCB povečala kapital ABX LOGISTICS Holding BV za 10 milijonov EUR. Teh 10 milijonov EUR je bilo namenjenih financiranju nakupa podjetja Wegtransport BV s strani ABX LOGISTICS Holding BV. Cena, plačana za delnice, je bila [...] milijonov EUR, pri čemer je preostali znesek dodatnih [...] milijonov EUR ostal na voljo za pokritje morebitnih prilagoditev cen zaradi primerne skrbnosti;

| — | belgijski organi menijo, da torej znesek financiranja, ki ga je družba SNCB dodelila nizozemski hčerinski družbi (poleg cene za nakup podjetja Wegtransport za [...] milijonov EUR), znaša 9,2 milijona EUR marca 2001, k čemer je treba dodati 3 milijone EUR septembra 2001, kar je skupaj 12,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

belgijski organi menijo, da torej znesek financiranja, ki ga je družba SNCB dodelila nizozemski hčerinski družbi (poleg cene za nakup podjetja Wegtransport za [...] milijonov EUR), znaša 9,2 milijona EUR marca 2001, k čemer je treba dodati 3 milijone EUR septembra 2001, kar je skupaj 12,2 milijona EUR;

| — | po njihovih podatkih je bila ta dokapitalizacija upravičena na podlagi obetov za obnovo donosnosti nizozemskih dejavnosti leta 2002, ki so se odražali s pozitivnim razvojem rezultatov, kot so bili predvideni konec leta 2000: | 2000A | Proračun za leto 2001 (določen konec leta 2000) | Proračun za leto 2002 (določen konec leta 2001) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Izid iz rednega poslovanja (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

po njihovih podatkih je bila ta dokapitalizacija upravičena na podlagi obetov za obnovo donosnosti nizozemskih dejavnosti leta 2002, ki so se odražali s pozitivnim razvojem rezultatov, kot so bili predvideni konec leta 2000:

2000A

Proračun za leto 2001 (določen konec leta 2000)

Proračun za leto 2002 (določen konec leta 2001) (19)

Promet

54,1

60,9

86,4

Izid iz rednega poslovanja (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | Belgijski organi menijo, da znaša notranja stopnja donosa te naložbe na podlagi napovedi poslovnega izida, ki so bile takrat na voljo, 11 % za to naložbo, vredno 12,2 milijona EUR.
  Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovne naložbe družbe SNCB v ABX Nizozemska leta 2001 za 12,2 milijona EUR (številke v milijon EUR)












  Letna stopnja rasti dobicka pred obrestmi in davki | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eskontna obrestna mera | [...] | | | | | | Končna vrednost |
| Leto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontni faktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | Proracu n za leto 2001, dolocen konec leta 2000 | Proracu n za leto 2002, dolocen konec leta 2001 (20) | Nacrt za leto 2003 (21) | Nacrt za leto 2004 (21) | Nacrt za leto 2005 (21) | Končna vrednost |
| Promet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Poslovni izid pred davki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Dokapitalizacija v višini 12,2 mio EUR leta 2001 | [...] | | | | | | |
| Prosti denarni tokovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehtani povprečni strošek kapitala | 9 % | | | | | | |
| Skupaj diskontirani denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Notranja stopnja donosa (IRR) | 11,3 % | | | | | | |

(55)

Belgijski organi menijo, da znaša notranja stopnja donosa te naložbe na podlagi napovedi poslovnega izida, ki so bile takrat na voljo, 11 % za to naložbo, vredno 12,2 milijona EUR.

Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovne naložbe družbe SNCB v ABX Nizozemska leta 2001 za 12,2 milijona EUR (številke v milijon EUR)

Letna stopnja rasti dobicka pred obrestmi in davki

[...]

Eskontna obrestna mera

[...]

Končna vrednost

Leto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontni faktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

Proracu n za leto 2001, dolocen konec leta 2000

Proracu n za leto 2002, dolocen konec leta 2001 (20)

Nacrt za leto 2003 (21)

Nacrt za leto 2004 (21)

Nacrt za leto 2005 (21)

Končna vrednost

Promet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poslovni izid pred davki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dokapitalizacija v višini 12,2 mio EUR leta 2001

[...]

Prosti denarni tokovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehtani povprečni strošek kapitala

9 %

Skupaj diskontirani denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Notranja stopnja donosa (IRR)

11,3 %

| (56) | Povečanje kapitala v višini 30 milijonov EUR v Franciji: Decembra 2001 je družba SNCB povečala kapital francoske družbe, kupljene v letu 1999–2000, da bi omogočila začetek programa sekuritizacije terjatev, ki bi omogočal pridobitev bančne kreditne linije v višini 70 milijonov EUR. To povečanje kapitala je Société Générale, razdeljevalec posojila ABX LOGISTICS (Francija) SA, naložila kot nujni predpogoj za sekuritizacijo portfelja komercialnih terjatev ABX LOGISTICS (Francija) SA. |
| --- | --- |

(56)

Povečanje kapitala v višini 30 milijonov EUR v Franciji: Decembra 2001 je družba SNCB povečala kapital francoske družbe, kupljene v letu 1999–2000, da bi omogočila začetek programa sekuritizacije terjatev, ki bi omogočal pridobitev bančne kreditne linije v višini 70 milijonov EUR. To povečanje kapitala je Société Générale, razdeljevalec posojila ABX LOGISTICS (Francija) SA, naložila kot nujni predpogoj za sekuritizacijo portfelja komercialnih terjatev ABX LOGISTICS (Francija) SA.

| (57) | Po navedbah belgijskih organov so finančne napovedi ABX LOGISTICS (Francija) SA, ki so bile takrat na voljo, pokazale možnost za povrnitev donosnosti v okviru sanacijskega načrta. Ta načrt je po nizu ukrepov za operativne izboljšave (računalništvo, revizija distribucijskih postopkov, zaprtja in prenosi dejavnosti, uskladitev pogojev zaposlovanja, povezovanje dejavnosti) predvideval izboljšanje izida iz rednega poslovanja (EBIT) z -19,6 milijona EUR leta 2001 na 4,6 milijona EUR leta 2003.
  Pričakovan razvoj poslovanja ABX Logistics Francija (septembra 2001) | Dejansko stanje v 2000 | Prpračun za leto 2001 | Prpračun za leto 2002 | Prpračun za leto 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| „Izid iz rednega poslovanja“ (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Čisti poslovni izid | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Vir: Sanacijski načrt, stran 43; menjalni tečaj 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

Po navedbah belgijskih organov so finančne napovedi ABX LOGISTICS (Francija) SA, ki so bile takrat na voljo, pokazale možnost za povrnitev donosnosti v okviru sanacijskega načrta. Ta načrt je po nizu ukrepov za operativne izboljšave (računalništvo, revizija distribucijskih postopkov, zaprtja in prenosi dejavnosti, uskladitev pogojev zaposlovanja, povezovanje dejavnosti) predvideval izboljšanje izida iz rednega poslovanja (EBIT) z -19,6 milijona EUR leta 2001 na 4,6 milijona EUR leta 2003.

Pričakovan razvoj poslovanja ABX Logistics Francija (septembra 2001)

Dejansko stanje v 2000

Prpračun za leto 2001

Prpračun za leto 2002

Prpračun za leto 2003

Promet

516,0

631,0

626,0

664,0

„Izid iz rednega poslovanja“ (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Čisti poslovni izid

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Vir: Sanacijski načrt, stran 43; menjalni tečaj 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | Družba SNCB je ocenila, da bi ta sekuritizacija omogočila, da se nadomesti zunanje financiranje s kratkoročnim financiranjem s strani družbe SNCB. Kratkoročno bi se lahko namreč večji del presežka denarnih sredstev, pridobljenega s to sekuritizacijo, vložil v združitev denarnih sredstev (cash pool) ABX, kar bi družbam, ki so bile članice te skupine, omogočilo, da bi delno povrnile svoja neporavnana posojila do družbe SNCB. |
| --- | --- |

(58)

Družba SNCB je ocenila, da bi ta sekuritizacija omogočila, da se nadomesti zunanje financiranje s kratkoročnim financiranjem s strani družbe SNCB. Kratkoročno bi se lahko namreč večji del presežka denarnih sredstev, pridobljenega s to sekuritizacijo, vložil v združitev denarnih sredstev (cash pool) ABX, kar bi družbam, ki so bile članice te skupine, omogočilo, da bi delno povrnile svoja neporavnana posojila do družbe SNCB.

| (59) | Belgijski organi menijo, da so napovedi poslovnega izida, ki so bile takrat na voljo, kazale na 14-odstotno notranjo stopnjo donosa (IRR) za to naložbo, vredno 30 milijonov EUR.
  Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovno vlaganje družbe SNCB v ABX Francija leta 2001 za 30 milijonov EUR (številke v milijon EUR)












  Letna stopnja rasti dobička pred davkom in obrestmi | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eskontna obrestna mera | [...] | | | | | | Končna vrednost |
| Leto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontni faktor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | Dejansko stanje leta 2000 | Proračun za leto 2001 | Napoved za leto 2002 | Napoved za leto 2003 | Načrt za leto 2004 (22) | Načrt za leto 2005 (22) | Končna vrednost |
| Promet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Čisti poslovni izid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rekapitalizacija v višini 30 mio EUR leta 2001 | [...] | | | | | | |
| Prosti denarni tokovi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehtani povprečni strošek kapitala | 9 % | | | | | | |
| Skupaj diskontni denarni tok | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Notranja stopnja donosa (IRR) | 14,0 % | | | | | | |

(59)

Belgijski organi menijo, da so napovedi poslovnega izida, ki so bile takrat na voljo, kazale na 14-odstotno notranjo stopnjo donosa (IRR) za to naložbo, vredno 30 milijonov EUR.

Izračun notranje stopnje donosa (IRR) za ponovno vlaganje družbe SNCB v ABX Francija leta 2001 za 30 milijonov EUR (številke v milijon EUR)

Letna stopnja rasti dobička pred davkom in obrestmi

[...]

Eskontna obrestna mera

[...]

Končna vrednost

Leto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontni faktor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dejansko stanje leta 2000

Proračun za leto 2001

Napoved za leto 2002

Napoved za leto 2003

Načrt za leto 2004 (22)

Načrt za leto 2005 (22)

Končna vrednost

Promet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čisti poslovni izid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rekapitalizacija v višini 30 mio EUR leta 2001

[...]

Prosti denarni tokovi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehtani povprečni strošek kapitala

9 %

Skupaj diskontni denarni tok

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Notranja stopnja donosa (IRR)

14,0 %

2.3.3   „Vzporedni prispevki“ družbe SNCB v ABX

| (60) | Belgijski organi so navedli, da je družba SNCB ob nakupu družb na Irskem in Portugalskem ter dejavnosti Air&Sea v Belgiji prevzela vse ali del dolgov teh družb ter jih nato preoblikovala v kapital. Po njihovih navedbah je bil namen teh pretvorb v kapital, ki jih imenujejo „vzporedni prispevki“:






  (a) | omogočiti združitev nekaterih družb in izpolniti cilj pravne poenostavitve skupine (Irska, Portugalska), |
| --- | --- | --- |

(60)

Belgijski organi so navedli, da je družba SNCB ob nakupu družb na Irskem in Portugalskem ter dejavnosti Air&Sea v Belgiji prevzela vse ali del dolgov teh družb ter jih nato preoblikovala v kapital. Po njihovih navedbah je bil namen teh pretvorb v kapital, ki jih imenujejo „vzporedni prispevki“:

(a)

omogočiti združitev nekaterih družb in izpolniti cilj pravne poenostavitve skupine (Irska, Portugalska),

| (b) | ali omogočiti ohranitev prevoznih dovoljenj (Irska), |
| --- | --- |

(b)

ali omogočiti ohranitev prevoznih dovoljenj (Irska),

| (c) | ali družbam omogočiti, da nadaljujejo svoje dejavnosti zračnega in pomorskega prevoza z minimalno stopnjo lastnega kapitala za pridobitev zunanjih sredstev financiranja (Air&Sea Belgija). |
| --- | --- |

(c)

ali družbam omogočiti, da nadaljujejo svoje dejavnosti zračnega in pomorskega prevoza z minimalno stopnjo lastnega kapitala za pridobitev zunanjih sredstev financiranja (Air&Sea Belgija).

| (61) | Po mnenju Belgije sta bili obnova lastnega kapitala in hitra povrnitev donosnosti zagotovljeni zaradi: (1) razmerja med njihovimi izgubami in njihovim prometom, (2) absolutnega zneska pretvorb in (3) s finančnimi napovedmi (proračun 2003), ki jih je vodstvo določilo konec leta 2002 in so predvidevale obnovo ravnotežja proti konca leta 2003. Te hčerinske družbe se ne smejo obravnavati kot podjetja „v težavah“ in njihov položaj torej ni primerljiv s tremi gospodarskimi subjekti v težavah, opredeljenimi v prvotnem načrtu za prestrukturiranje. Po navedbah belgijskih organov enkratna in edinstvena intervencija družbe SNCB v zvezi s temi hčerinskimi družbami pomeni običajno financiranje nekaterih hčerinskih družb s strani matične družbe v teku poslovanja in tako popolnoma primerljiva z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(61)

Po mnenju Belgije sta bili obnova lastnega kapitala in hitra povrnitev donosnosti zagotovljeni zaradi: (1) razmerja med njihovimi izgubami in njihovim prometom, (2) absolutnega zneska pretvorb in (3) s finančnimi napovedmi (proračun 2003), ki jih je vodstvo določilo konec leta 2002 in so predvidevale obnovo ravnotežja proti konca leta 2003. Te hčerinske družbe se ne smejo obravnavati kot podjetja „v težavah“ in njihov položaj torej ni primerljiv s tremi gospodarskimi subjekti v težavah, opredeljenimi v prvotnem načrtu za prestrukturiranje. Po navedbah belgijskih organov enkratna in edinstvena intervencija družbe SNCB v zvezi s temi hčerinskimi družbami pomeni običajno financiranje nekaterih hčerinskih družb s strani matične družbe v teku poslovanja in tako popolnoma primerljiva z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (62) | Proračun za leto 2003, določen konec leta 2002, za tri zadevne družbe je poleg tega navedel možnost za obnovo ravnotežja ali skorajšnjega ravnotežja (izgube, nižje od 1 milijona EUR) v 12 mesecih po uvedbi načrta. | Čisti poslovni izid v letu 2002 | Proračunski čisti poslovni izid za leto 2003 (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

Proračun za leto 2003, določen konec leta 2002, za tri zadevne družbe je poleg tega navedel možnost za obnovo ravnotežja ali skorajšnjega ravnotežja (izgube, nižje od 1 milijona EUR) v 12 mesecih po uvedbi načrta.

Čisti poslovni izid v letu 2002

Proračunski čisti poslovni izid za leto 2003 (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Ključni finančni podatki leta 2002 družb na Irskem in Portugalskem ter Air&Sea Belgija (Milijon EUR)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Promet leta 2002 (dejanski) | Izid iz rednega poslovanja (EBIT) v letu 2002 (dejanski) | Čisti poslovni izid za leto Čiste izgube v letu 2002 v % prometa2002 (dejanski) | Čiste izgube v letu 2002 v % prometa | Absolutni znesek pretvorb |
| Po prvotnem načrtu (25) | Dejansko izvedene |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

Promet leta 2002 (dejanski)

Izid iz rednega poslovanja (EBIT) v letu 2002 (dejanski)

Čisti poslovni izid za leto Čiste izgube v letu 2002 v % prometa2002 (dejanski)

Čiste izgube v letu 2002 v % prometa

Absolutni znesek pretvorb

Po prvotnem načrtu (25)

Dejansko izvedene

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | Belgijski organi so predložili izračune notranje stopnje donosa (IRR) za vsako od teh transakcij. Pri teh izračunih, ki tukaj niso podrobno predstavljeni, je uporabljena metodologija, ki jo je mogoče primerjati s tisto za izračune, predstavljene za ponovne naložbe v letu 2001. Vsakič kažejo, da znaša notranja stopnja donosa med 9,6 in 12,7 %. |
| --- | --- |

(63)

Belgijski organi so predložili izračune notranje stopnje donosa (IRR) za vsako od teh transakcij. Pri teh izračunih, ki tukaj niso podrobno predstavljeni, je uporabljena metodologija, ki jo je mogoče primerjati s tisto za izračune, predstavljene za ponovne naložbe v letu 2001. Vsakič kažejo, da znaša notranja stopnja donosa med 9,6 in 12,7 %.

| (64) | Družba SNCB je prav tako izvedla naložbo v višini 3,8 milijona EUR v ABX Singapur. Po podatkih belgijskih organov intervencije v zvezi s podjetjem ABX Singapur ne spadajo na področje uporabe člena 87 Pogodbe. Kljub temu so na zahtevo Komisije predložili notranjo oceno donosa, ki je pokazala, da naj bi za to naložbo znašala 10,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Družba SNCB je prav tako izvedla naložbo v višini 3,8 milijona EUR v ABX Singapur. Po podatkih belgijskih organov intervencije v zvezi s podjetjem ABX Singapur ne spadajo na področje uporabe člena 87 Pogodbe. Kljub temu so na zahtevo Komisije predložili notranjo oceno donosa, ki je pokazala, da naj bi za to naložbo znašala 10,9 %.

| (65) | Družba SNCB je prav tako leta 2000 dodelila jamstvo v višini 3 milijonov EUR za gradnjo stavbe v Singapurju. Belgijski organi menijo, da tudi ta transakcija ne spada na področje uporabe Pogodbe. V nadaljevanju so navedli, da je zavarovani dolg najprej pokrit s stavbo, ki se obravnava kot dobrina, umeščena v trgu, ki je dinamičen in v polni rasti. Ta stavba je bila leta 2005 prodana. |
| --- | --- |

(65)

Družba SNCB je prav tako leta 2000 dodelila jamstvo v višini 3 milijonov EUR za gradnjo stavbe v Singapurju. Belgijski organi menijo, da tudi ta transakcija ne spada na področje uporabe Pogodbe. V nadaljevanju so navedli, da je zavarovani dolg najprej pokrit s stavbo, ki se obravnava kot dobrina, umeščena v trgu, ki je dinamičen in v polni rasti. Ta stavba je bila leta 2005 prodana.

2.4   Vloga države v odločitvah družbe SNCB glede ABX

| (66) | Z dopolnitvijo informacij, navedenih ob sprožitvi postopka, Komisija v nadaljevanju povzema nekatere vidike v zvezi z družbo SNCB in morebitnim vplivom države na njene odločitve. |
| --- | --- |

(66)

Z dopolnitvijo informacij, navedenih ob sprožitvi postopka, Komisija v nadaljevanju povzema nekatere vidike v zvezi z družbo SNCB in morebitnim vplivom države na njene odločitve.

2.4.1   Upravni odbor in dejavnosti družbe SNCB

| (67) | Družba SNCB je samostojno javno podjetje. Ker je samostojno javno podjetje, za družbo SNCB ne velja zakon o stečajih na podlagi zakona z dne 21. marca 1991 (26) o reformi nekaterih javnih gospodarskih podjetij. Poslovna dejavnost družbe je prevoz potnikov in blaga, lahko pa razvija vse druge trgovske dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s to poslovno dejavnostjo. Njeni organi so Upravni odbor (UO), Izvršni odbor (IO) in generalni direktor (GD). Upravni odbor sestavlja deset članov, vključno z generalnim direktorjem. Člane Upravnega odbora (27) imenuje kralj in jih izbere glede na dopolnjevanje njihovih sposobnosti (28). |
| --- | --- |

(67)

Družba SNCB je samostojno javno podjetje. Ker je samostojno javno podjetje, za družbo SNCB ne velja zakon o stečajih na podlagi zakona z dne 21. marca 1991 (26) o reformi nekaterih javnih gospodarskih podjetij. Poslovna dejavnost družbe je prevoz potnikov in blaga, lahko pa razvija vse druge trgovske dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s to poslovno dejavnostjo. Njeni organi so Upravni odbor (UO), Izvršni odbor (IO) in generalni direktor (GD). Upravni odbor sestavlja deset članov, vključno z generalnim direktorjem. Člane Upravnega odbora (27) imenuje kralj in jih izbere glede na dopolnjevanje njihovih sposobnosti (28).

| (68) | Čeprav lahko družba SNCB razvije vse dejavnosti, ki so združljive z njenim predmetom poslovanja, je belgijski zakonodajalec uvedel nekatere omejene mehanizme, da bi preverjal, ali neodvisno javno podjetje ne krši zakona, svojega temeljnega statuta ali pogodbe o upravljanju. Glavni mehanizem je prisotnost vladnega predstavnika v upravnih organih, zlasti v Upravnem odboru in Izvršnem odboru, ki skrbi za upoštevanje zakonov, temeljnega statuta družbe SNCB in pogodbe o upravljanju. |
| --- | --- |

(68)

Čeprav lahko družba SNCB razvije vse dejavnosti, ki so združljive z njenim predmetom poslovanja, je belgijski zakonodajalec uvedel nekatere omejene mehanizme, da bi preverjal, ali neodvisno javno podjetje ne krši zakona, svojega temeljnega statuta ali pogodbe o upravljanju. Glavni mehanizem je prisotnost vladnega predstavnika v upravnih organih, zlasti v Upravnem odboru in Izvršnem odboru, ki skrbi za upoštevanje zakonov, temeljnega statuta družbe SNCB in pogodbe o upravljanju.

2.4.2   Sklepi Računskega sodišča

| (69) | Belgijsko Računsko sodišče je maja 2001 pripravilo poročilo (29) o družbi SNCB, ki vsebuje več pomembnejših navedb za pojasnitev vprašanja vpliva države na odločitve, ki jih sprejema družba SNCB glede svojih trgovskih dejavnosti. To poročilo na eni strani navaja, da „je predmet poslovanja družbe SNCB opredeljen na naslednji način: Cilj družbe je prevoz potnikov in blaga po železnici. Družba lahko sama ali s sodelovanjem belgijskih, tujih ali mednarodnih že obstoječih organov ali organov, ki jih bo ustanovila, izvaja vse gospodarske, industrijske ali finančne dejavnosti, ki se neposredno ali posredno, v celoti ali delno, nanašajo na njen predmet poslovanja ali ki bi lahko le-tega pospešile ali spodbudile njegovo izvajanje ali razvoj (...).“

  Izvirno besedilo zakona z dne 23. julija 1926, ki ustanavlja SNCB, ni opredelilo njenega predmeta poslovanja. Zakon z dne 1. avgusta 1960 (o spremembi zgoraj navedenega zakona) je v besedilo zakona vključil predmet poslovanja na podlagi naslednjih premislekov: „Predlog zakona, ki vam je predstavljen, torej določa predmet poslovanja družbe SNCB z navedbo, da lahko ta družba po zakonu opravlja vse dejavnosti, povezane z obratovanjem mreže, zlasti obratovanje okrepčevalnic, barov itd., izdelava materiala, namenjenega njeni uporabi, organizacija vseh vrst cestnega prometa, da se olajša odprava blaga (...).
  Predmet poslovanja družbe SNCB je tako namenoma zelo obsežen. Ta opredelitev poleg tega ne vključuje nobene geografske omejitve (...). Ta predmet poslovanja se lahko razlaga tako, da se upraviči vsaka trgovska, celo finančna dejavnost.“ |
| --- | --- |

(69)

Belgijsko Računsko sodišče je maja 2001 pripravilo poročilo (29) o družbi SNCB, ki vsebuje več pomembnejših navedb za pojasnitev vprašanja vpliva države na odločitve, ki jih sprejema družba SNCB glede svojih trgovskih dejavnosti. To poročilo na eni strani navaja, da „je predmet poslovanja družbe SNCB opredeljen na naslednji način: Cilj družbe je prevoz potnikov in blaga po železnici. Družba lahko sama ali s sodelovanjem belgijskih, tujih ali mednarodnih že obstoječih organov ali organov, ki jih bo ustanovila, izvaja vse gospodarske, industrijske ali finančne dejavnosti, ki se neposredno ali posredno, v celoti ali delno, nanašajo na njen predmet poslovanja ali ki bi lahko le-tega pospešile ali spodbudile njegovo izvajanje ali razvoj (...).“

Izvirno besedilo zakona z dne 23. julija 1926, ki ustanavlja SNCB, ni opredelilo njenega predmeta poslovanja. Zakon z dne 1. avgusta 1960 (o spremembi zgoraj navedenega zakona) je v besedilo zakona vključil predmet poslovanja na podlagi naslednjih premislekov: „Predlog zakona, ki vam je predstavljen, torej določa predmet poslovanja družbe SNCB z navedbo, da lahko ta družba po zakonu opravlja vse dejavnosti, povezane z obratovanjem mreže, zlasti obratovanje okrepčevalnic, barov itd., izdelava materiala, namenjenega njeni uporabi, organizacija vseh vrst cestnega prometa, da se olajša odprava blaga (...).

Predmet poslovanja družbe SNCB je tako namenoma zelo obsežen. Ta opredelitev poleg tega ne vključuje nobene geografske omejitve (...). Ta predmet poslovanja se lahko razlaga tako, da se upraviči vsaka trgovska, celo finančna dejavnost.“

| (70) | Na drugi strani v zvezi z izdatki družbe SNCB v korist ABX Računsko sodišče navaja stališče, na podlagi katerega so bili napisani nekateri deli tega poročila: „Ob upoštevanju neodvisnosti družbe SNCB, stopnje tveganja, ki jo je mogoče predvideti, in vložkov, je treba posebno pozornost posvetiti odločitvam o nakupu v okviru razvoja mreže ABX. Namen te analize je zlasti pojasniti razmere, v katerih so se te odločitve sprejele in se nadaljujejo, zlasti zaradi ponazoritve težav izvajanja predpisov, ki državi omogočajo, da prepreči, da se ogrozi zmožnost podjetja za izpolnjevanje svojih obveznosti javne službe“
   (30)
  . |
| --- | --- |

(70)

Na drugi strani v zvezi z izdatki družbe SNCB v korist ABX Računsko sodišče navaja stališče, na podlagi katerega so bili napisani nekateri deli tega poročila: „Ob upoštevanju neodvisnosti družbe SNCB, stopnje tveganja, ki jo je mogoče predvideti, in vložkov, je treba posebno pozornost posvetiti odločitvam o nakupu v okviru razvoja mreže ABX. Namen te analize je zlasti pojasniti razmere, v katerih so se te odločitve sprejele in se nadaljujejo, zlasti zaradi ponazoritve težav izvajanja predpisov, ki državi omogočajo, da prepreči, da se ogrozi zmožnost podjetja za izpolnjevanje svojih obveznosti javne službe“
   (30)
  .

| (71) | V tem okviru je Računsko sodišče prišlo do naslednjih ugotovitev:






  (a) | „pobudo za razvoj strategije razvoja mreže ABX je očitno dalo vodstvo [družbe SNCB]“
   (31); |
| --- | --- | --- |

(71)

V tem okviru je Računsko sodišče prišlo do naslednjih ugotovitev:

(a)

„pobudo za razvoj strategije razvoja mreže ABX je očitno dalo vodstvo [družbe SNCB]“
   (31);

| (b) | „da je javnemu podjetju [SNCB] dodeljena velika neodvisnost glede njegovih neželezniških naložb kakor tudi njegovih kapitalskih udeležb v trgovskih dejavnostih“
   (32); |
| --- | --- |

(b)

„da je javnemu podjetju [SNCB] dodeljena velika neodvisnost glede njegovih neželezniških naložb kakor tudi njegovih kapitalskih udeležb v trgovskih dejavnostih“
   (32);

| (c) | „odločitve, ki jih SNCB sprejme za te [trgovske] dejavnosti, so omejene samo z upoštevanjem njenega predmeta poslovanja in določbami zakona z dne 21. marca 1991, ki naj bi preprečile tveganje, da bi to škodilo izvajanju nalog javne službe“ (33); |
| --- | --- |

(c)

„odločitve, ki jih SNCB sprejme za te [trgovske] dejavnosti, so omejene samo z upoštevanjem njenega predmeta poslovanja in določbami zakona z dne 21. marca 1991, ki naj bi preprečile tveganje, da bi to škodilo izvajanju nalog javne službe“ (33);

| (d) | „naložbe v trgovske dejavnosti neželezniške narave niso (...) predmet predhodne odobritve, tako da je nadzor države v celoti odvisen od posredovanja vladnega predstavnika“
   (34); |
| --- | --- |

(d)

„naložbe v trgovske dejavnosti neželezniške narave niso (...) predmet predhodne odobritve, tako da je nadzor države v celoti odvisen od posredovanja vladnega predstavnika“
   (34);

| (e) | „Trenutni zakonodajni sistem, ki vladnemu predstavniku daje pravico do pritožbe in ministru pravico do razveljavitve v zvezi z odločitvami, ki bi ogrozile izvajanje nalog javne službe [družbe SNCB], ne daje zadostnega jamstva, da bi bil izpolnjen cilj trajnosti teh nalog“ (35). |
| --- | --- |

(e)

„Trenutni zakonodajni sistem, ki vladnemu predstavniku daje pravico do pritožbe in ministru pravico do razveljavitve v zvezi z odločitvami, ki bi ogrozile izvajanje nalog javne službe [družbe SNCB], ne daje zadostnega jamstva, da bi bil izpolnjen cilj trajnosti teh nalog“ (35).

| (72) | V ta okvir zavedanja tveganja, ki ogroža dejavnosti javne službe družbe SNCB, in nezadostnih zmogljivosti nadzora, ki jih ima na voljo država za omejitev teh tveganj, se umeščajo intervencije vladnega predstavnika in pristojnega ministra, o katerih je poročalo Računsko sodišče. Tako je bil namen posredovanja vladnega predstavnika z dne 2. marca 2000 (36) preveriti, ali naložba v italijansko podružnico ABX „... ne škoduje izvajanju nalog javne službe [družbe SNCB] ...“. Dne 28. aprila 2000 (37) je posredoval minister za mobilnost in promet, da bi izrazil svojo željo, da „bi bile strateške dejavnosti podjetja dolgoročne in bi omogočale zagotavljati njegovo trajnost in sposobnost preživetja“. Dne 31. maja 2000 (38) je minister za mobilnost in promet opredelil „... razmere za izvajanje nadzora države v primeru nakupa ali kapitalske udeležbe“, pri čemer je šlo za posredovanje, ki je sledilo posredovanju vladnega predstavnika z dne 26. maja 2000 (39), v okviru katerega je ta opozoril na „...zahtevo po združljivosti trgovskih dejavnosti s predmetom poslovanja družbe SNCB ter nalogo, ki ji je podeljena z zakonom ...“. |
| --- | --- |

(72)

V ta okvir zavedanja tveganja, ki ogroža dejavnosti javne službe družbe SNCB, in nezadostnih zmogljivosti nadzora, ki jih ima na voljo država za omejitev teh tveganj, se umeščajo intervencije vladnega predstavnika in pristojnega ministra, o katerih je poročalo Računsko sodišče. Tako je bil namen posredovanja vladnega predstavnika z dne 2. marca 2000 (36) preveriti, ali naložba v italijansko podružnico ABX „... ne škoduje izvajanju nalog javne službe [družbe SNCB] ...“. Dne 28. aprila 2000 (37) je posredoval minister za mobilnost in promet, da bi izrazil svojo željo, da „bi bile strateške dejavnosti podjetja dolgoročne in bi omogočale zagotavljati njegovo trajnost in sposobnost preživetja“. Dne 31. maja 2000 (38) je minister za mobilnost in promet opredelil „... razmere za izvajanje nadzora države v primeru nakupa ali kapitalske udeležbe“, pri čemer je šlo za posredovanje, ki je sledilo posredovanju vladnega predstavnika z dne 26. maja 2000 (39), v okviru katerega je ta opozoril na „...zahtevo po združljivosti trgovskih dejavnosti s predmetom poslovanja družbe SNCB ter nalogo, ki ji je podeljena z zakonom ...“.

2.4.3   Svet ministrov se vključi v prestrukturiranje ABX

| (73) | Komisija je poleg tega ob sprožitvi postopka preiskave, ob upoštevanju zasedanja Sveta ministrov [belgijske vlade] z dne 22. februarja 2002 ter z njim povezanega sporočila za javnost (40), ki jasno kažeta na tedanjo vključenost države v odločitev o prestrukturiranju ABX, navedla: „Na predlog predsednika vlade je Svet ministrov odobril niz ukrepov glede dejavnosti ABX. Naslednje odločitve so bile sprejete na podlagi informacij in strateških premislekov, ki jih je poslala družba SNCB: ustanovitev holdinga s strani SNCB, ki zajema vse dejavnosti ABX, (...).“ |
| --- | --- |

(73)

Komisija je poleg tega ob sprožitvi postopka preiskave, ob upoštevanju zasedanja Sveta ministrov [belgijske vlade] z dne 22. februarja 2002 ter z njim povezanega sporočila za javnost (40), ki jasno kažeta na tedanjo vključenost države v odločitev o prestrukturiranju ABX, navedla: „Na predlog predsednika vlade je Svet ministrov odobril niz ukrepov glede dejavnosti ABX. Naslednje odločitve so bile sprejete na podlagi informacij in strateških premislekov, ki jih je poslala družba SNCB: ustanovitev holdinga s strani SNCB, ki zajema vse dejavnosti ABX, (...).“

2.4.4   Finančna zmogljivost družbe SNCB v obdobju med letoma 1998 in 2001

| (74) | Komisija je ugotovila, da je bila družba SNCB med letoma 1998 in 2001 sama v dovolj dobrem finančnem položaju, da je lahko pridobila posojila na trgu. To zlasti izhaja:






  (a) | iz dejstva, da je bila leta 1998 bilančna struktura SNCB zdrava, pri čemer je imela razmerje med finančnimi dolgovi in lastnim kapitalom leta 1998 51 %, leta 1999 54 %, leta 2000 62 % in leta 2001 90 % ter pozitivni konsolidiran poslovni izid (41); |
| --- | --- | --- |

(74)

Komisija je ugotovila, da je bila družba SNCB med letoma 1998 in 2001 sama v dovolj dobrem finančnem položaju, da je lahko pridobila posojila na trgu. To zlasti izhaja:

(a)

iz dejstva, da je bila leta 1998 bilančna struktura SNCB zdrava, pri čemer je imela razmerje med finančnimi dolgovi in lastnim kapitalom leta 1998 51 %, leta 1999 54 %, leta 2000 62 % in leta 2001 90 % ter pozitivni konsolidiran poslovni izid (41);

| (b) | študije neodvisnega strokovnjaka „NERA“, ki navaja, da je zadolženost SNCB v tem obdobju ostala v uravnoteženem povprečju glede na primerljiva podjetja v istem sektorju. Po navedbah NERA taka uravnotežena raven ustreza razmerju med dolgovi in lastnim kapitalom v višini 0,8/1 do 1,25/1 (42). V tej isti študiji pa NERA ugotavlja, da razmerje družbe SNCB v obdobju med letoma 1997 in 2001 ni preseglo teh vrednosti (43). |
| --- | --- |

(b)

študije neodvisnega strokovnjaka „NERA“, ki navaja, da je zadolženost SNCB v tem obdobju ostala v uravnoteženem povprečju glede na primerljiva podjetja v istem sektorju. Po navedbah NERA taka uravnotežena raven ustreza razmerju med dolgovi in lastnim kapitalom v višini 0,8/1 do 1,25/1 (42). V tej isti študiji pa NERA ugotavlja, da razmerje družbe SNCB v obdobju med letoma 1997 in 2001 ni preseglo teh vrednosti (43).

| (75) | Kljub temu se je finančni položaj SNCB od leta 2002 poslabšal. Njeni finančni dolgovi, predstavljeni v konsolidiranih računovodskih izkazih, so se namreč s 3,9 milijarde EUR leta 2001 povečali na 5 milijard EUR leta 2002 in 6,2 milijarde EUR leta 2003 za skupne konsolidirane dolgove v višini 8,6 milijarde EUR leta 2001, 9,6 milijarde EUR leta 2002 in 10,7 milijarde EUR leta 2003, medtem ko se je lastni kapital SNCB zmanjšal in s 4,9 milijarde EUR leta 2001 padel na 4,4 milijarde EUR leta 2002 in 4,2 milijarde EUR leta 2003. Če upoštevamo izključno finančne dolgove na manj in več kot eno leto (44), se je to razmerje povečalo, saj je z 80 % leta 2001 naraslo na 114 % leta 2002 in na 150 % leta 2003, medtem ko je družba SNCB v teh letih objavila konsolidirano izgubo. |
| --- | --- |

(75)

Kljub temu se je finančni položaj SNCB od leta 2002 poslabšal. Njeni finančni dolgovi, predstavljeni v konsolidiranih računovodskih izkazih, so se namreč s 3,9 milijarde EUR leta 2001 povečali na 5 milijard EUR leta 2002 in 6,2 milijarde EUR leta 2003 za skupne konsolidirane dolgove v višini 8,6 milijarde EUR leta 2001, 9,6 milijarde EUR leta 2002 in 10,7 milijarde EUR leta 2003, medtem ko se je lastni kapital SNCB zmanjšal in s 4,9 milijarde EUR leta 2001 padel na 4,4 milijarde EUR leta 2002 in 4,2 milijarde EUR leta 2003. Če upoštevamo izključno finančne dolgove na manj in več kot eno leto (44), se je to razmerje povečalo, saj je z 80 % leta 2001 naraslo na 114 % leta 2002 in na 150 % leta 2003, medtem ko je družba SNCB v teh letih objavila konsolidirano izgubo.

3.   PODROBEN OPIS UKREPOV PRESTRUKTURIRANJA IN PRIVATIZACIJE ABX

| (76) | Dejavnosti skupine ABX so bile združene v holding pod imenom ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (v nadaljnjem besedilu „ABX-WW“) (45). Poleg tega so dejavnosti Air&Sea, ki so bile doslej združene v različne nacionalne subjekte ABX, že v veliki večini združene v ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, novoustanovljeno podskupino ABX-WW, v nadaljnjem besedilu „ABX-Air&Sea“ (46).
  Ta združitev sodi v okvir temeljitega prestrukturiranja vseh dejavnosti skupine, ki se je začelo leta 2002. Takšno prestrukturiranje zajema operativne ukrepe (združitev različnih subjektov, ustanovitev centralne službe, organiziranost v profitne centre, zmanjševanje zmogljivosti in izboljšanje produktivnosti...), pa tudi finančne ukrepe za obnovo finančne strukture in sposobnosti preživetja skupine. Ob upoštevanju teh ukrepov prestrukturiranja je SNCB z vlagateljem podpisala predpogodbo o prodaji skupine ABX-Worldwide, s pridržkom presoje Komisije glede prestrukturiranja.
  Glavne značilnosti tega prestrukturiranja so opisane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(76)

Dejavnosti skupine ABX so bile združene v holding pod imenom ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (v nadaljnjem besedilu „ABX-WW“) (45). Poleg tega so dejavnosti Air&Sea, ki so bile doslej združene v različne nacionalne subjekte ABX, že v veliki večini združene v ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV, novoustanovljeno podskupino ABX-WW, v nadaljnjem besedilu „ABX-Air&Sea“ (46).

Ta združitev sodi v okvir temeljitega prestrukturiranja vseh dejavnosti skupine, ki se je začelo leta 2002. Takšno prestrukturiranje zajema operativne ukrepe (združitev različnih subjektov, ustanovitev centralne službe, organiziranost v profitne centre, zmanjševanje zmogljivosti in izboljšanje produktivnosti...), pa tudi finančne ukrepe za obnovo finančne strukture in sposobnosti preživetja skupine. Ob upoštevanju teh ukrepov prestrukturiranja je SNCB z vlagateljem podpisala predpogodbo o prodaji skupine ABX-Worldwide, s pridržkom presoje Komisije glede prestrukturiranja.

Glavne značilnosti tega prestrukturiranja so opisane v nadaljevanju.

| (77) | Belgijski organi navajajo, da je ABX-WW zaradi tega prestrukturiranja ponovno vzpostavil svojo operativno donosnost že z letom 2004 (dobiček pred obrestmi in davki v višini 11,6 milijona evrov), po letu 2006 pa naj bi ponovno vzpostavil svojo neto donosnost (čisti poslovni izid v višini 10,7 milijona EUR) (47). |
| --- | --- |

(77)

Belgijski organi navajajo, da je ABX-WW zaradi tega prestrukturiranja ponovno vzpostavil svojo operativno donosnost že z letom 2004 (dobiček pred obrestmi in davki v višini 11,6 milijona evrov), po letu 2006 pa naj bi ponovno vzpostavil svojo neto donosnost (čisti poslovni izid v višini 10,7 milijona EUR) (47).

3.1   Združevanje in reorganizacija skupine ABX

| (78) | Sprejeti so bili različni ukrepi združevanja družb skupine ABX: združevanje upravljavske strukture skupine (program Phoenix), informacijskih sistemov, finančnega poslovanja in upravljanja človeških virov. |
| --- | --- |

(78)

Sprejeti so bili različni ukrepi združevanja družb skupine ABX: združevanje upravljavske strukture skupine (program Phoenix), informacijskih sistemov, finančnega poslovanja in upravljanja človeških virov.

| (79) | Phoenix: belgijski organi navajajo, da je namen tega programa združiti mednarodno upravljanje različnih dejavnosti skupine, zaobjeti operativne sinergije, usmeriti nabavne količine na manjše število dobaviteljev, okrepiti „Corporate Centre“ z dodeljevanjem postopkov, pristojnosti in informacijskih orodij, ki jih potrebuje za izvajanje svojih pristojnosti, prek enot „Proizvod“ usklajevati trgovinske in operativne ukrepe med državami ter kakovost storitev za kupce, pa tudi okrepiti odgovornost in motivacijo lokalnega vodstva za delo v sodelovanju z drugimi subjekti skupine. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix: belgijski organi navajajo, da je namen tega programa združiti mednarodno upravljanje različnih dejavnosti skupine, zaobjeti operativne sinergije, usmeriti nabavne količine na manjše število dobaviteljev, okrepiti „Corporate Centre“ z dodeljevanjem postopkov, pristojnosti in informacijskih orodij, ki jih potrebuje za izvajanje svojih pristojnosti, prek enot „Proizvod“ usklajevati trgovinske in operativne ukrepe med državami ter kakovost storitev za kupce, pa tudi okrepiti odgovornost in motivacijo lokalnega vodstva za delo v sodelovanju z drugimi subjekti skupine.

| (80) | Informacijska tehnologija: navajajo, da je namen združevanja informacijskih sistemov združiti obstoječe sisteme, racionalizirati uporabo in vzpostaviti celovite rešitve za skupino. |
| --- | --- |

(80)

Informacijska tehnologija: navajajo, da je namen združevanja informacijskih sistemov združiti obstoječe sisteme, racionalizirati uporabo in vzpostaviti celovite rešitve za skupino.

| (81) | Finančna centralizacija: namen okrepitve službe za finančno poslovodenje sedeža skupine je bila centralizacija te funkcije znotraj skupine. Službe za finančni nadzor in finance so bile torej okrepljene ter vzpostavljene nove službe za konsolidacijo rezultatov in upravljanje terjatev strank. Kakovost finančnih poročil se je izboljšala z zgoraj navedenimi projekti informacijskega združevanja in standardizacijo finančnih poročil, ki jih države predložijo sedežu skupine. |
| --- | --- |

(81)

Finančna centralizacija: namen okrepitve službe za finančno poslovodenje sedeža skupine je bila centralizacija te funkcije znotraj skupine. Službe za finančni nadzor in finance so bile torej okrepljene ter vzpostavljene nove službe za konsolidacijo rezultatov in upravljanje terjatev strank. Kakovost finančnih poročil se je izboljšala z zgoraj navedenimi projekti informacijskega združevanja in standardizacijo finančnih poročil, ki jih države predložijo sedežu skupine.

| (82) | ABX je v okviru te finančne centralizacije vzpostavil mehanizem združitve denarnih sredstev vseh družb skupine. Skupina ABX je morala zaradi takšnega združevanja denarnih sredstev („cash pooling“) januarja 2001 z jamstvom SNCB pri finančni ustanovi odpreti kreditno linijo enotnih finančnih sredstev v najvišjem znesku [...] milijonov EUR.
  Belgijski organi so Komisiji navedli, da ta linija v višini [...] milijonov EUR pomeni obrestno mero banke upnice in da za jamstvo, ki ga je za to kreditno linijo januarja 2001 dala SNCB, velja obrestna mera [...] baznih točk. |
| --- | --- |

(82)

ABX je v okviru te finančne centralizacije vzpostavil mehanizem združitve denarnih sredstev vseh družb skupine. Skupina ABX je morala zaradi takšnega združevanja denarnih sredstev („cash pooling“) januarja 2001 z jamstvom SNCB pri finančni ustanovi odpreti kreditno linijo enotnih finančnih sredstev v najvišjem znesku [...] milijonov EUR.

Belgijski organi so Komisiji navedli, da ta linija v višini [...] milijonov EUR pomeni obrestno mero banke upnice in da za jamstvo, ki ga je za to kreditno linijo januarja 2001 dala SNCB, velja obrestna mera [...] baznih točk.

| (83) | Človeški viri: novembra 2003 je bil imenovan direktor za človeške vire, katerega naloga je vzpostaviti uskladitvene strukture in postopke za upravljanje človeških virov hčerinskih družb ter skupne postopke za zaposlovanje, ocenjevanje in nagrajevanje vodstvenih delavcev in tako imenovanih „high potentials“ skupine. Leta 2005 bo vzpostavljen evropski svet delavcev. |
| --- | --- |

(83)

Človeški viri: novembra 2003 je bil imenovan direktor za človeške vire, katerega naloga je vzpostaviti uskladitvene strukture in postopke za upravljanje človeških virov hčerinskih družb ter skupne postopke za zaposlovanje, ocenjevanje in nagrajevanje vodstvenih delavcev in tako imenovanih „high potentials“ skupine. Leta 2005 bo vzpostavljen evropski svet delavcev.

| (84) | Belgijski organi navajajo, da centralizacija uskladitvenih nalog vodi k boljši učinkovitosti centralnih služb. Stroški centralne službe, ki jih sestavljajo stroški vodenja poslovnih knjig (Global Accounts) mednarodnih strank in/ali strank za več proizvodov, centralni informacijski stroški in stroški strukture (finančne, pravne, človeških virov, komunikacij) se z licenčnimi pravicami in licenčninami (license and service fees) porazdelijo med hčerinske družbe ABX-WW. Takšna porazdelitev znaša okrog [...] % prometa hčerinskih družb ABX-WW in krije stroške, ki so povezani z zaščito in uporabo znamke, ter vse storitve, ki jih sedež nudi hčerinskim družbam. |
| --- | --- |

(84)

Belgijski organi navajajo, da centralizacija uskladitvenih nalog vodi k boljši učinkovitosti centralnih služb. Stroški centralne službe, ki jih sestavljajo stroški vodenja poslovnih knjig (Global Accounts) mednarodnih strank in/ali strank za več proizvodov, centralni informacijski stroški in stroški strukture (finančne, pravne, človeških virov, komunikacij) se z licenčnimi pravicami in licenčninami (license and service fees) porazdelijo med hčerinske družbe ABX-WW. Takšna porazdelitev znaša okrog [...] % prometa hčerinskih družb ABX-WW in krije stroške, ki so povezani z zaščito in uporabo znamke, ter vse storitve, ki jih sedež nudi hčerinskim družbam.

| (85) | Zlasti s sklicevanjem na nedavno študijo (48) belgijski organi tudi opozarjajo, da so strukturni stroški ABX-WW nižji od povprečja podobno velikih skupin v vseh sektorjih. Kar zadeva velikost sedeža (Headquarters) v primerjavi z velikostjo skupine, iz teh navedb izhaja, da je geometrično povprečje vseh preučenih skupin 186 zaposlenih na sedežu na 10 000 vseh zaposlenih. To povprečje je višje od povprečja ABX, ki šteje 60 zaposlenih v centralni službi na 10 000 vseh zaposlenih. |
| --- | --- |

(85)

Zlasti s sklicevanjem na nedavno študijo (48) belgijski organi tudi opozarjajo, da so strukturni stroški ABX-WW nižji od povprečja podobno velikih skupin v vseh sektorjih. Kar zadeva velikost sedeža (Headquarters) v primerjavi z velikostjo skupine, iz teh navedb izhaja, da je geometrično povprečje vseh preučenih skupin 186 zaposlenih na sedežu na 10 000 vseh zaposlenih. To povprečje je višje od povprečja ABX, ki šteje 60 zaposlenih v centralni službi na 10 000 vseh zaposlenih.

| (86) | Dejavnosti ABX so združene v določeno število „profitnih centrov“, ki ustrezajo enakemu številu dejavnosti, ki naj bi bile do leta 2006 same zmožne preživetja (vključno z dejavnostmi Road Domestic v Nemčiji, ki so imele največ težav). |
| --- | --- |

(86)

Dejavnosti ABX so združene v določeno število „profitnih centrov“, ki ustrezajo enakemu številu dejavnosti, ki naj bi bile do leta 2006 same zmožne preživetja (vključno z dejavnostmi Road Domestic v Nemčiji, ki so imele največ težav).

3.2   Posebni ukrepi za ABX Nemčija

| (87) | Operativni ukrepi: poleg operativnih ukrepov prestrukturiranja, opisanih ob uvedbi postopka, bodo tudi dodatni ukrepi prenosa hčerinskih družb in dejavnosti, zaprtje agencij in dejavnosti ter povečanje produktivnosti povzročili skupno zmanjšanje za 64 poslovalnic (69 %), za 184 milijonov EUR prometa (- 30 %), za 1 589 zaposlenih za polni delovni čas (-43 %) in za 405 062 m2 območje poslovanja (-56 %) (49) do konca načrta prestrukturiranja, kar naj bi se načeloma zgodilo konec leta 2005, in z vzpostavitvijo ponovne sposobnosti preživetja skupine v obdobju 2006–2007. |
| --- | --- |

(87)

Operativni ukrepi: poleg operativnih ukrepov prestrukturiranja, opisanih ob uvedbi postopka, bodo tudi dodatni ukrepi prenosa hčerinskih družb in dejavnosti, zaprtje agencij in dejavnosti ter povečanje produktivnosti povzročili skupno zmanjšanje za 64 poslovalnic (69 %), za 184 milijonov EUR prometa (- 30 %), za 1 589 zaposlenih za polni delovni čas (-43 %) in za 405 062 m2 območje poslovanja (-56 %) (49) do konca načrta prestrukturiranja, kar naj bi se načeloma zgodilo konec leta 2005, in z vzpostavitvijo ponovne sposobnosti preživetja skupine v obdobju 2006–2007.

| (88) | V dopisu z dne 1. decembra 2005 so belgijski organi med drugim navedli, da „zaradi neugodnega razvoja trga v Nemčiji in ob upoštevanju zahtev Smernic Evropske komisije ABX pripravlja načrt, s katerim bi lahko zmanjšal [...] območje svojih dejavnosti nacionalnega cestnega prevoza v Nemčiji. (...)

  Ta načrt še ni izpeljan. Vendar se ABX LOGISTICS pri Evropski komisiji lahko obveže, da bo pred [...] svojo mrežo nacionalnega cestnega prevozništva v Nemčiji zmanjšal z zaprtji, prenosi ali partnerstvom(-i), s ciljem, da se število agencij, ki jih nadzoruje ABX in ki jih je trenutno 30, zmanjša za [...] agencij. Poleg tega bi ABX lahko še naprej ostal delničar [...] okrog [...] poslovalnic [...].“ |
| --- | --- |

(88)

V dopisu z dne 1. decembra 2005 so belgijski organi med drugim navedli, da „zaradi neugodnega razvoja trga v Nemčiji in ob upoštevanju zahtev Smernic Evropske komisije ABX pripravlja načrt, s katerim bi lahko zmanjšal [...] območje svojih dejavnosti nacionalnega cestnega prevoza v Nemčiji. (...)

Ta načrt še ni izpeljan. Vendar se ABX LOGISTICS pri Evropski komisiji lahko obveže, da bo pred [...] svojo mrežo nacionalnega cestnega prevozništva v Nemčiji zmanjšal z zaprtji, prenosi ali partnerstvom(-i), s ciljem, da se število agencij, ki jih nadzoruje ABX in ki jih je trenutno 30, zmanjša za [...] agencij. Poleg tega bi ABX lahko še naprej ostal delničar [...] okrog [...] poslovalnic [...].“

| (89) | Povečanje produktivnosti: Po podatkih, ki so jih poslali belgijski organi, se bo z operativnimi ukrepi prestrukturiranja v Nemčiji operativna marža za ABX-Nemčija izboljšala (teoretično glede na stalni promet) za okoli 14,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(89)

Povečanje produktivnosti: Po podatkih, ki so jih poslali belgijski organi, se bo z operativnimi ukrepi prestrukturiranja v Nemčiji operativna marža za ABX-Nemčija izboljšala (teoretično glede na stalni promet) za okoli 14,6 milijona EUR.

| (90) | Finančno prestrukturiranje: SNCB načrtuje, da bo terjatev v višini 50 milijonov EUR pretvorila v kapital, da bo dala na razpolago dodaten lastni kapital za 100 milijonov EUR in da bo obresti v višini 7,4 milijona EUR pretvorila v kapital. Ukrepi bodo uresničeni po odobritvi Komisije. Ta kapitalski vložek mora ABX-D omogočiti, da svojo raven lastnega kapitala do 31. 12. 2004 z - 143 milijonov EUR (medtem posodobljeno na - 141,2 milijona EUR) spravi na 14,4 milijona EUR. Po navedbah belgijskih organov je takšen skupni znesek potreben za ABX-D, da bi lahko uresničili predvideno privatizacijo ABX-WW (50). |
| --- | --- |

(90)

Finančno prestrukturiranje: SNCB načrtuje, da bo terjatev v višini 50 milijonov EUR pretvorila v kapital, da bo dala na razpolago dodaten lastni kapital za 100 milijonov EUR in da bo obresti v višini 7,4 milijona EUR pretvorila v kapital. Ukrepi bodo uresničeni po odobritvi Komisije. Ta kapitalski vložek mora ABX-D omogočiti, da svojo raven lastnega kapitala do 31. 12. 2004 z - 143 milijonov EUR (medtem posodobljeno na - 141,2 milijona EUR) spravi na 14,4 milijona EUR. Po navedbah belgijskih organov je takšen skupni znesek potreben za ABX-D, da bi lahko uresničili predvideno privatizacijo ABX-WW (50).

| (91) | Pričakovani rezultati: Z uporabo vseh teh ukrepov bi se po poslovnem načrtu (business plan) po letu 2006 morala ponovno vzpostaviti operativna sposobnost preživetja ABX-D (dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR), njegova neto sposobnost preživetja pa po letu 2007 (čisti poslovni izid v višini [...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(91)

Pričakovani rezultati: Z uporabo vseh teh ukrepov bi se po poslovnem načrtu (business plan) po letu 2006 morala ponovno vzpostaviti operativna sposobnost preživetja ABX-D (dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR), njegova neto sposobnost preživetja pa po letu 2007 (čisti poslovni izid v višini [...] milijonov EUR).

3.3   Posebni ukrepi za ABX Nizozemska

| (92) | Operativni ukrepi: Poleg operativnih ukrepov prestrukturiranja, opisanih ob uvedbi postopka, bodo tudi dodatni ukrepi prenosov hčerinskih družb in dejavnosti, zaprtje agencij in hčerinskih družb ter povečanje produktivnosti povzročili skupno zmanjšanje za 4 poslovalnice (-44 %), za 14 milijonov EUR prometa (-21 %), za 93 zaposlenih za polni delovni čas (-22 %) in za 18 400 m2 območje poslovanja (-28 %). |
| --- | --- |

(92)

Operativni ukrepi: Poleg operativnih ukrepov prestrukturiranja, opisanih ob uvedbi postopka, bodo tudi dodatni ukrepi prenosov hčerinskih družb in dejavnosti, zaprtje agencij in hčerinskih družb ter povečanje produktivnosti povzročili skupno zmanjšanje za 4 poslovalnice (-44 %), za 14 milijonov EUR prometa (-21 %), za 93 zaposlenih za polni delovni čas (-22 %) in za 18 400 m2 območje poslovanja (-28 %).

| (93) | Povečanje produktivnosti: Po podatkih, ki so jih poslali belgijski organi, se bo z operativnimi ukrepi prestrukturiranja na Nizozemskem operativna marža za ABX na Nizozemskem izboljšala (teoretično glede na stalni promet) za okoli 5,7 milijona EUR, in sicer najpozneje do ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja skupine, predvidene v obdobju 2006–2007. |
| --- | --- |

(93)

Povečanje produktivnosti: Po podatkih, ki so jih poslali belgijski organi, se bo z operativnimi ukrepi prestrukturiranja na Nizozemskem operativna marža za ABX na Nizozemskem izboljšala (teoretično glede na stalni promet) za okoli 5,7 milijona EUR, in sicer najpozneje do ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja skupine, predvidene v obdobju 2006–2007.

| (94) | Finančno prestrukturiranje: SNCB načrtuje, da bo po odobritvi Komisije 10 milijonov EUR dolga in 0,6 milijona EUR obresti pretvorila v kapital. Ta kapitalski vložek mora ABX-NL omogočiti, da svojo raven lastnega kapitala do 31. 12. 2004 z -1,3 milijona EUR (medtem posodobljeno na -1,5 milijona EUR) vrne na 9,3 milijona EUR. Po izjavah belgijskih organov je takšen skupni znesek potreben za ABX-NL, da bi lahko uresničili predvideno privatizacijo ABX-WW (51). |
| --- | --- |

(94)

Finančno prestrukturiranje: SNCB načrtuje, da bo po odobritvi Komisije 10 milijonov EUR dolga in 0,6 milijona EUR obresti pretvorila v kapital. Ta kapitalski vložek mora ABX-NL omogočiti, da svojo raven lastnega kapitala do 31. 12. 2004 z -1,3 milijona EUR (medtem posodobljeno na -1,5 milijona EUR) vrne na 9,3 milijona EUR. Po izjavah belgijskih organov je takšen skupni znesek potreben za ABX-NL, da bi lahko uresničili predvideno privatizacijo ABX-WW (51).

| (95) | Pričakovani rezultati: Z uporabo vseh teh ukrepov bi se po poslovnem načrtu (business plan) po letu 2005 morala ponovno vzpostaviti operativna sposobnost preživetja ABX-NL (dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR), njegova neto sposobnost preživetja pa po letu 2006 (čisti poslovni izid v višini [...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(95)

Pričakovani rezultati: Z uporabo vseh teh ukrepov bi se po poslovnem načrtu (business plan) po letu 2005 morala ponovno vzpostaviti operativna sposobnost preživetja ABX-NL (dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR), njegova neto sposobnost preživetja pa po letu 2006 (čisti poslovni izid v višini [...] milijonov EUR).

3.4   Umik dejavnosti „road domestic“ v Franciji

| (96) | Belgijski organi so navedli, da se je SNCB zaradi težav, s katerimi se je srečeval ABX-F in ki so veljale za kritične, ker bi lahko ogrozile sposobnost preživetja celotne skupine ABX, z odkupom podjetja s strani zaposlenih odpovedala dejavnosti notranjih cestnih prevozov ABX-Francija. Ker so bili odkupi podjetij s strani zaposlenih podrobno opisani že v razširitvi postopka, naj tukaj samo na kratko spomnimo, da so bile notranje dejavnosti ABX-F prodane z odkupom podjetja s strani zaposlenih pod tržno ceno v višini [...] milijonov EUR. Ta prodaja je začela veljati 31. 3. 2005 opolnoči. Druge dejavnosti ABX-F so se prenesle na ABX-WW. |
| --- | --- |

(96)

Belgijski organi so navedli, da se je SNCB zaradi težav, s katerimi se je srečeval ABX-F in ki so veljale za kritične, ker bi lahko ogrozile sposobnost preživetja celotne skupine ABX, z odkupom podjetja s strani zaposlenih odpovedala dejavnosti notranjih cestnih prevozov ABX-Francija. Ker so bili odkupi podjetij s strani zaposlenih podrobno opisani že v razširitvi postopka, naj tukaj samo na kratko spomnimo, da so bile notranje dejavnosti ABX-F prodane z odkupom podjetja s strani zaposlenih pod tržno ceno v višini [...] milijonov EUR. Ta prodaja je začela veljati 31. 3. 2005 opolnoči. Druge dejavnosti ABX-F so se prenesle na ABX-WW.

| (97) | Dva izvedenca, Deloitte in Ernst & Young Transaction Advisory Services, sta prišla do zaključka, da je negativna prodajna cena v višini [...] milijonov EUR za domačo divizijo ABX-F primerna in ustreza tržni vrednosti. |
| --- | --- |

(97)

Dva izvedenca, Deloitte in Ernst & Young Transaction Advisory Services, sta prišla do zaključka, da je negativna prodajna cena v višini [...] milijonov EUR za domačo divizijo ABX-F primerna in ustreza tržni vrednosti.

| (98) | Po mnenju belgijskih organov „se je SNCB odrekla svojemu nadaljnjemu vlaganju v ABX-Francija: ukrepi dokapitalizacije, kot so bili priglašeni februarja 2003, ne bodo izvedeni. Ukrepi, ki zadevajo Francijo – vključno z odkupom podjetja s strani zaposlenih – so postali del prekinjenega, a obvladanega in odgovornega procesa v socialnem načrtu, kar naj bi omogočilo rešitev več kot 2 300 delovnih mest. SNCB se umika iz Francije: po izvedbi odkupa podjetja s strani zaposlenih bo edina dejavnost ABX-Francija izvajanje treh donosnih logističnih pogodb, ki se bodo nadaljevale vse do konca [...] in ki dosegajo samo 29 milijonov EUR prometa. ABX-Francija takrat ne bo imel več nobene operativne dejavnosti in bo brez dvoma v likvidaciji“
   (52)
  . „Čeprav torej lahko smatramo, da je umik iz Francije – v širšem smislu – del prestrukturiranja skupine ABX Logistics, pa ne gre za prestrukturiranje dejavnosti ABX LOGISTICS v Franciji v smislu ukrepov, ki so bili priglašeni za Nemčijo in Nizozemsko“
   (53). |
| --- | --- |

(98)

Po mnenju belgijskih organov „se je SNCB odrekla svojemu nadaljnjemu vlaganju v ABX-Francija: ukrepi dokapitalizacije, kot so bili priglašeni februarja 2003, ne bodo izvedeni. Ukrepi, ki zadevajo Francijo – vključno z odkupom podjetja s strani zaposlenih – so postali del prekinjenega, a obvladanega in odgovornega procesa v socialnem načrtu, kar naj bi omogočilo rešitev več kot 2 300 delovnih mest. SNCB se umika iz Francije: po izvedbi odkupa podjetja s strani zaposlenih bo edina dejavnost ABX-Francija izvajanje treh donosnih logističnih pogodb, ki se bodo nadaljevale vse do konca [...] in ki dosegajo samo 29 milijonov EUR prometa. ABX-Francija takrat ne bo imel več nobene operativne dejavnosti in bo brez dvoma v likvidaciji“
   (52)
  . „Čeprav torej lahko smatramo, da je umik iz Francije – v širšem smislu – del prestrukturiranja skupine ABX Logistics, pa ne gre za prestrukturiranje dejavnosti ABX LOGISTICS v Franciji v smislu ukrepov, ki so bili priglašeni za Nemčijo in Nizozemsko“
   (53).

3.4.1   Odločitev za odkup podjetja s strani zaposlenih

| (99) | Naj opozorimo, da so belgijski organi primerjali scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih za domači del dejavnosti ABX s scenarijem sporazumne likvidacije in sklenili, da bi bil odkup podjetja s strani zaposlenih cenejša rešitev. Komisija je v svoji razširitvi postopka takšno sklepanje postavila pod vprašaj in navedla, da bi bilo treba izvesti tudi ustrezno primerjavo med odkupom podjetja s strani zaposlenih in scenarijem prisilne likvidacije, ker naj bi zasebni vlagatelj v primerljivem položaju iskal rešitev, ki bi bila zanj najcenejša, pri čemer ne bi izključil morebitne sodne likvidacije, če bi bila ta z ekonomskega vidika najzanimivejša. |
| --- | --- |

(99)

Naj opozorimo, da so belgijski organi primerjali scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih za domači del dejavnosti ABX s scenarijem sporazumne likvidacije in sklenili, da bi bil odkup podjetja s strani zaposlenih cenejša rešitev. Komisija je v svoji razširitvi postopka takšno sklepanje postavila pod vprašaj in navedla, da bi bilo treba izvesti tudi ustrezno primerjavo med odkupom podjetja s strani zaposlenih in scenarijem prisilne likvidacije, ker naj bi zasebni vlagatelj v primerljivem položaju iskal rešitev, ki bi bila zanj najcenejša, pri čemer ne bi izključil morebitne sodne likvidacije, če bi bila ta z ekonomskega vidika najzanimivejša.

| (100) | Belgijski organi zatrjujejo, da bi bila sodna likvidacija vsekakor dražja od odkupa podjetja s strani zaposlenih, kot tudi, da je primerjava s sporazumno likvidacijo kljub dvomom Komisije ne samo socialno odgovornejša, ampak je ustrezna zaradi spodaj povzetih razlogov. |
| --- | --- |

(100)

Belgijski organi zatrjujejo, da bi bila sodna likvidacija vsekakor dražja od odkupa podjetja s strani zaposlenih, kot tudi, da je primerjava s sporazumno likvidacijo kljub dvomom Komisije ne samo socialno odgovornejša, ampak je ustrezna zaradi spodaj povzetih razlogov.

3.4.2   Stroški različnih scenarijev

| (101) | Belgijski organi so primerjali stroške treh možnosti: odkupa podjetja s strani zaposlenih, sporazumne likvidacije in sodne likvidacije, ki so podrobno navedeni v spodnji razpredelnici (54): | Odkup podjetja s strani zaposlenih | Prostovoljna ali sporazumna likvidacija | Sodna ali prisilna likvidacija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Negativen lastni kapital na dan 30. 9. 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Pričakovane izgube v zadnjem trimesečju 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Ocenjen negativen lastni kapital na dan 31. 12. 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Od katerega dolg do SNCB | [...] | [...] | [...] |
| Zmanjševanja vrednosti nemateralnih sredstev | [...] | [...] | [...] |
| Še nevknjižen presežek iz prodaje Contract Logistics MGF | [...] | [...] | [...] |
| Presežek iz prenosa Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile in Lacombe | [...] | [...] | [...] |
| Dokončanje tekočega socialnega načrta (PSE4) – odhodki 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Kritje izgub 2005 za dejavnosti, ki niso vključene v odkup podjetja s strani zaposlenih | [...] | [...] | [...] |
| Vpliv na denarna sredstva za SNCB pred izbiro scenarija umika | [...] | [...] | [...] |
| Prenosna cena (negativna) – največja | [...] | | |
| Kritje izgub v obdobju pogajanj o socialnem načrtu – 2005 | | [...] | |
| Kritje izgub v dodatnih 4 mesecih – 2006 (tveganje) | | -15 | |
| Novi socialni načrt za zaposlene, ki ostanejo | | [...] | |
| Prekinitev zakupnih pogodb | | -8 | |
| Prekinitev drugih pogodb | | -6 | |
| Tveganje [...] SNCB [...] | | | |
| Poslovne obveznosti do dobaviteljev na dan 31.12.2004 | | | |
| Socialne obveznosti do zaposlenih | | | |
| Socialni načrt za zaposlene v ABX-France | | | [...] |
| Nadomestilo škode upnikom – Zakupne pogodbe | | | -8 |
| Nadomestilo škode upnikom – Druge pogodbe | | | -6 |
| Tveganje za poziv k jamstvu SNCB za dolgove do Soc. Gen/Natexis | | | |
| Izguba vrednosti skupine ABX LOGISTICS | | | -112 |
| Stroški dodatnih odpuščanj zaradi zmanjšanja obsega | | | [...] |
| Vpliv na potrebo po gibljivih sredstvih | | | -45 |
| Vpliv na strošek financiranja bančnega dolga SNCB | | | -14 |
| Vpliv na strošek financiranja bančnega dolga ABX LOGISTICS | | | -7 |
| Skupni strošek SNCB | - 137,5 | -183 | -348 |

(101)

Belgijski organi so primerjali stroške treh možnosti: odkupa podjetja s strani zaposlenih, sporazumne likvidacije in sodne likvidacije, ki so podrobno navedeni v spodnji razpredelnici (54):

Odkup podjetja s strani zaposlenih

Prostovoljna ali sporazumna likvidacija

Sodna ali prisilna likvidacija

Negativen lastni kapital na dan 30. 9. 2004

[...]

[...]

[...]

Pričakovane izgube v zadnjem trimesečju 2004

[...]

[...]

[...]

Ocenjen negativen lastni kapital na dan 31. 12. 2004

[...]

[...]

[...]

Od katerega dolg do SNCB

[...]

[...]

[...]

Zmanjševanja vrednosti nemateralnih sredstev

[...]

[...]

[...]

Še nevknjižen presežek iz prodaje Contract Logistics MGF

[...]

[...]

[...]

Presežek iz prenosa Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile in Lacombe

[...]

[...]

[...]

Dokončanje tekočega socialnega načrta (PSE4) – odhodki 2004

[...]

[...]

[...]

Kritje izgub 2005 za dejavnosti, ki niso vključene v odkup podjetja s strani zaposlenih

[...]

[...]

[...]

Vpliv na denarna sredstva za SNCB pred izbiro scenarija umika

[...]

[...]

[...]

Prenosna cena (negativna) – največja

[...]

Kritje izgub v obdobju pogajanj o socialnem načrtu – 2005

[...]

Kritje izgub v dodatnih 4 mesecih – 2006 (tveganje)

-15

Novi socialni načrt za zaposlene, ki ostanejo

[...]

Prekinitev zakupnih pogodb

-8

Prekinitev drugih pogodb

-6

Tveganje [...] SNCB [...]

Poslovne obveznosti do dobaviteljev na dan 31.12.2004

Socialne obveznosti do zaposlenih

Socialni načrt za zaposlene v ABX-France

[...]

Nadomestilo škode upnikom – Zakupne pogodbe

-8

Nadomestilo škode upnikom – Druge pogodbe

-6

Tveganje za poziv k jamstvu SNCB za dolgove do Soc. Gen/Natexis

Izguba vrednosti skupine ABX LOGISTICS

-112

Stroški dodatnih odpuščanj zaradi zmanjšanja obsega

[...]

Vpliv na potrebo po gibljivih sredstvih

-45

Vpliv na strošek financiranja bančnega dolga SNCB

-14

Vpliv na strošek financiranja bančnega dolga ABX LOGISTICS

-7

Skupni strošek SNCB

- 137,5

-183

-348

| (102) | Kar zadeva razliko med stroški odkupa podjetja s strani zaposlenih in stroški sporazumne likvidacije (v glavnem stroški socialnega načrta za zaposlene, ki ostanejo, in kritja izgub v obdobju pogajanj o tem načrtu), belgijski organi navajajo, da je le-to potrdila družba Ernst & Young. Njeni strokovnjaki so sklenili: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“ („Na podlagi tega sklepamo, da je cenovna razlika med scenarijem odkupa podjetja s strani zaposlenih in scenarijem likvidacije dejavnosti notranjega cestnega prevoza, ki znaša 45,5 milijona EUR, v splošnem poštena in razumna“). |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva razliko med stroški odkupa podjetja s strani zaposlenih in stroški sporazumne likvidacije (v glavnem stroški socialnega načrta za zaposlene, ki ostanejo, in kritja izgub v obdobju pogajanj o tem načrtu), belgijski organi navajajo, da je le-to potrdila družba Ernst & Young. Njeni strokovnjaki so sklenili: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable“ („Na podlagi tega sklepamo, da je cenovna razlika med scenarijem odkupa podjetja s strani zaposlenih in scenarijem likvidacije dejavnosti notranjega cestnega prevoza, ki znaša 45,5 milijona EUR, v splošnem poštena in razumna“).

| (103) | Po mnenju belgijskih organov bi bili stroški sodne likvidacije veliko večji od neto vrednosti sredstev, ki jih je imel ABX-France ob izvajanju dejavnosti (in sicer -[...] milijonov EUR), zaradi:






  (a) | tveganja za SNCB [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

Po mnenju belgijskih organov bi bili stroški sodne likvidacije veliko večji od neto vrednosti sredstev, ki jih je imel ABX-France ob izvajanju dejavnosti (in sicer -[...] milijonov EUR), zaradi:

(a)

tveganja za SNCB [...]

| (b) | vpliva izgube strank, ki bi bila posledica poslabšanja podobe ABX, in vpliva takšne izgube na vrednost skupine ABX LOGISTICS Worldwide, |
| --- | --- |

(b)

vpliva izgube strank, ki bi bila posledica poslabšanja podobe ABX, in vpliva takšne izgube na vrednost skupine ABX LOGISTICS Worldwide,

| (c) | stroškov odpuščanja presežnih delavcev zaradi izgube strank, |
| --- | --- |

(c)

stroškov odpuščanja presežnih delavcev zaradi izgube strank,

| (d) | vpliva na potrebo po gibljivih sredstvih skupine, in |
| --- | --- |

(d)

vpliva na potrebo po gibljivih sredstvih skupine, in

| (e) | vpliva na stroške financiranja skupine ABX LOGISTICS in same SNCB zaradi neplačila ene od njunih hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(e)

vpliva na stroške financiranja skupine ABX LOGISTICS in same SNCB zaradi neplačila ene od njunih hčerinskih družb.

| (104) | Tveganje v višini [...] ([...] milijonov EUR): Po mnenju belgijskih organov (55)„bi scenarij sodne likvidacije za SNCB pomenil tveganje[...], ki bi potegnilo za seboj njeno odgovornost. [...]
   (56), [...] (57), [...] (58)“ (59). |
| --- | --- |

(104)

Tveganje v višini [...] ([...] milijonov EUR): Po mnenju belgijskih organov (55)„bi scenarij sodne likvidacije za SNCB pomenil tveganje[...], ki bi potegnilo za seboj njeno odgovornost. [...]
   (56), [...] (57), [...] (58)“ (59).

| (105) | Belgijski organi kot primer navajajo tudi nedavno odločbo [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

Belgijski organi kot primer navajajo tudi nedavno odločbo [...] (60).

| (106) | Belgijski organi menijo, da „se mora Komisija omejiti na ugotavljanje obstoja tveganja in njegove verjetnosti in ugotoviti, da bi se zaradi takšnega tveganja zasebni subjekt v enakem položaju najverjetneje skušal izogniti sodni likvidaciji in se odločil za sporazumno likvidacijo. [...]“ (61). |
| --- | --- |

(106)

Belgijski organi menijo, da „se mora Komisija omejiti na ugotavljanje obstoja tveganja in njegove verjetnosti in ugotoviti, da bi se zaradi takšnega tveganja zasebni subjekt v enakem položaju najverjetneje skušal izogniti sodni likvidaciji in se odločil za sporazumno likvidacijo. [...]“ (61).

| (107) | Francoska odvetniška pisarna Grand, Auzas et Associés je konec leta 2004 SNCB opozorila na takšno tveganje in svojo analizo tega tveganja pisno potrdila. |
| --- | --- |

(107)

Francoska odvetniška pisarna Grand, Auzas et Associés je konec leta 2004 SNCB opozorila na takšno tveganje in svojo analizo tega tveganja pisno potrdila.

| (108) | Tudi odvetniška pisarna Linklaters je belgijskim organom navedla, da če „[...] (62) [...] (63)“. |
| --- | --- |

(108)

Tudi odvetniška pisarna Linklaters je belgijskim organom navedla, da če „[...] (62) [...] (63)“.

| (109) | Če SNCB [...], belgijski organi menijo, da bi morala financirati vsaj socialni načrt za 1 300 zaposlenih, ki bodo ostali, kar je strošek v višini [...] milijonov EUR, in plačati odškodnino upnikom ABX-France (za 8 milijonov EUR za nepremičninske upnike in 6 milijonov EUR za druge upnike). |
| --- | --- |

(109)

Če SNCB [...], belgijski organi menijo, da bi morala financirati vsaj socialni načrt za 1 300 zaposlenih, ki bodo ostali, kar je strošek v višini [...] milijonov EUR, in plačati odškodnino upnikom ABX-France (za 8 milijonov EUR za nepremičninske upnike in 6 milijonov EUR za druge upnike).

| (110) | Izguba vrednosti skupine ABX zaradi izgube strank (112 milijonov EUR): Belgijski organi menijo, da bi sodna likvidacija dejavnosti „road domestic“ (notranjih prevozov) v Franciji močno in trajno poslabšala podobo in ugled skupine ter povzročila izgubo strank, kar bi negativno vplivala na celotno skupino. Njihova ocena izgube vrednosti skupine ABX je prikazana v spodnji razpredelnici.
  Belgijski organi menijo, da bi se izguba prometa delno nadomestila s takojšnjo odpravo neposrednih prevoznih stroškov. Vendar bi se posredni stroški (strukturni stroški) lahko zmanjševali le postopoma (z odpuščanjem zaposlenih sorazmerno z obsegom izgubljenih dejavnosti) v triletnem obdobju, da bi se vrnili na položaj pred sodno likvidacijo. Vpliv izgube strank na rezultat poslovanja (dobiček pred obrestmi in davki) bi bil torej največji prvo leto, v naslednjih 2 letih pa bi se zmanjševal vse do ponovne vzpostavitve položaja pred sodno likvidacijo.
  Zmanjšanje vrednosti skupine zaradi zmanjšanja obsega po sodni likvidaciji ABX LOGISTICS France S.A











  Milijoni evrov na podlagi napovedi, ki so bile na voljo konec leta 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V Franciji |
| Road International Francija |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea Francija |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Zunaj Francije |
| Road Nemčija | |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Nemčija | |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Nizozemska | |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgija | |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Druge države in linije proizvodov | |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | [...] | [...] | [...] | |
| | Izguba strank v % | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Skupaj |
| | Bruto dobiček, predviden v proračunu | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Izguba strank v % (ponderirano povprečje) | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Izguba vrednosti skupine ABX zaradi izgube strank (112 milijonov EUR): Belgijski organi menijo, da bi sodna likvidacija dejavnosti „road domestic“ (notranjih prevozov) v Franciji močno in trajno poslabšala podobo in ugled skupine ter povzročila izgubo strank, kar bi negativno vplivala na celotno skupino. Njihova ocena izgube vrednosti skupine ABX je prikazana v spodnji razpredelnici.

Belgijski organi menijo, da bi se izguba prometa delno nadomestila s takojšnjo odpravo neposrednih prevoznih stroškov. Vendar bi se posredni stroški (strukturni stroški) lahko zmanjševali le postopoma (z odpuščanjem zaposlenih sorazmerno z obsegom izgubljenih dejavnosti) v triletnem obdobju, da bi se vrnili na položaj pred sodno likvidacijo. Vpliv izgube strank na rezultat poslovanja (dobiček pred obrestmi in davki) bi bil torej največji prvo leto, v naslednjih 2 letih pa bi se zmanjševal vse do ponovne vzpostavitve položaja pred sodno likvidacijo.

Zmanjšanje vrednosti skupine zaradi zmanjšanja obsega po sodni likvidaciji ABX LOGISTICS France S.A

Milijoni evrov na podlagi napovedi, ki so bile na voljo konec leta 2004

2005

2006

2007

Skupaj

V Franciji

Road International Francija

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

30 %

15 %

7,5 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea Francija

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

10 %

6 %

2 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

3,1

Zunaj Francije

Road Nemčija

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

30 %

15 %

7,5 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Nemčija

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

5 %

3 %

1 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Nizozemska

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

30 %

15 %

7,5 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgija

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

30 %

15 %

7,5 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

16,5

Druge države in linije proizvodov

Bruto dobiček, predviden v proračunu

[...]

[...]

[...]

Izguba strank v %

5 %

3 %

1 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

[...]

[...]

[...]

25,2

Skupaj

Bruto dobiček, predviden v proračunu

455,6

489,7

519,7

Izguba strank v % (ponderirano povprečje)

14 %

7 %

3 %

Ocenjen vpliv na dobiček pred obrestmi in davki

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | Glede tega so belgijski organi tudi navedli, da je po mnenju Sodišča Evropskih skupnosti „sprejemljivo (...), da tudi matična družba lahko za omejeno obdobje krije izgube svojih hčerinskih gospodarskih družb in jim s tem omogoči prenehanje njihovega obratovanja v najboljših možnih pogojih. Take odločitve lahko upravičuje ne le možnost za neposredne materialne koristi, temveč tudi drugi razlogi, kot na primer želja po zavarovanju zunanje podobe skupine ali želja po preusmeritvi njihovih dejavnosti“
   (64)
  . |
| --- | --- |

(111)

Glede tega so belgijski organi tudi navedli, da je po mnenju Sodišča Evropskih skupnosti „sprejemljivo (...), da tudi matična družba lahko za omejeno obdobje krije izgube svojih hčerinskih gospodarskih družb in jim s tem omogoči prenehanje njihovega obratovanja v najboljših možnih pogojih. Take odločitve lahko upravičuje ne le možnost za neposredne materialne koristi, temveč tudi drugi razlogi, kot na primer želja po zavarovanju zunanje podobe skupine ali želja po preusmeritvi njihovih dejavnosti“
   (64)
  .

| (112) | Stroški odpuščanja presežnih delavcev zaradi zmanjšanja obsega ([...] milijonov EUR): Kot je navedeno zgoraj, so belgijski organi domnevali, da bi bilo mogoče posredne stroške v treh letih postopno zmanjševati z odpuščanjem, da bi tako znova dosegli ravnovesje. Belgijski organi predvidevajo okoli 1 000 odpustov (in sicer okoli 550 oseb v Nemčiji, 200 v Franciji, 100 v Belgiji in 200 drugje po svetu). |
| --- | --- |

(112)

Stroški odpuščanja presežnih delavcev zaradi zmanjšanja obsega ([...] milijonov EUR): Kot je navedeno zgoraj, so belgijski organi domnevali, da bi bilo mogoče posredne stroške v treh letih postopno zmanjševati z odpuščanjem, da bi tako znova dosegli ravnovesje. Belgijski organi predvidevajo okoli 1 000 odpustov (in sicer okoli 550 oseb v Nemčiji, 200 v Franciji, 100 v Belgiji in 200 drugje po svetu).

| (113) | Vpliv na potrebo po gibljivih sredstvih skupine ABX (45 milijonov EUR): Belgijski organi ocenjujejo, da bi scenarij sodne likvidacije povzročil velik pritisk dela dobaviteljev preostalega dela skupine za vnovično pogajanje o plačilnem roku njihovih računov (na primer gotovinsko plačilo, ki se zahteva prej kot v 30 dneh po zaključku meseca). Po njihovih izračunih bi povprečno sedemdnevno skrajšanje plačilnega roka dobaviteljev povzročilo takojšnjo potrebo po denarnih sredstvih v višini 45 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(113)

Vpliv na potrebo po gibljivih sredstvih skupine ABX (45 milijonov EUR): Belgijski organi ocenjujejo, da bi scenarij sodne likvidacije povzročil velik pritisk dela dobaviteljev preostalega dela skupine za vnovično pogajanje o plačilnem roku njihovih računov (na primer gotovinsko plačilo, ki se zahteva prej kot v 30 dneh po zaključku meseca). Po njihovih izračunih bi povprečno sedemdnevno skrajšanje plačilnega roka dobaviteljev povzročilo takojšnjo potrebo po denarnih sredstvih v višini 45 milijonov EUR.

| (114) | Vpliv na povprečni strošek financiranja SNCB in ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 milijonov EUR): Po navedbah belgijskih organov bi se povprečni strošek financiranja SNCB in ABX LOGISTICS pri njunih bankah lahko povečal, če bi ena od njunih hčerinskih družb postala plačilno nesposobna. Morebitni dodatni stroški financiranja se ocenjujejo na 100 baznih točk (1 %) za bančni dolg ABX LOGISTICS (okoli 240 milijonov EUR) in na 50 baznih točk za bančni dolg SNCB (okoli 900 milijonov EUR), ki ga Belgija ni prevzela. Ob predpostavki, da bi se ti stroški v treh letih nevtralizirali, belgijski organi ocenjujejo, da bi dodatni stroški, povezani s financiranjem dolga SNCB, tako znašali okoli 14 milijonov EUR, dodatni stroški, povezani s financiranjem dolga ABX LOGISTICS, pa okoli 7 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(114)

Vpliv na povprečni strošek financiranja SNCB in ABX LOGISTICS Worldwide (14 + 7 milijonov EUR): Po navedbah belgijskih organov bi se povprečni strošek financiranja SNCB in ABX LOGISTICS pri njunih bankah lahko povečal, če bi ena od njunih hčerinskih družb postala plačilno nesposobna. Morebitni dodatni stroški financiranja se ocenjujejo na 100 baznih točk (1 %) za bančni dolg ABX LOGISTICS (okoli 240 milijonov EUR) in na 50 baznih točk za bančni dolg SNCB (okoli 900 milijonov EUR), ki ga Belgija ni prevzela. Ob predpostavki, da bi se ti stroški v treh letih nevtralizirali, belgijski organi ocenjujejo, da bi dodatni stroški, povezani s financiranjem dolga SNCB, tako znašali okoli 14 milijonov EUR, dodatni stroški, povezani s financiranjem dolga ABX LOGISTICS, pa okoli 7 milijonov EUR.

3.4.3   Druge ugotovitve, ki so jih izpostavili belgijski organi

| (115) | Belgijski organi menijo, da vlagatelji pri vprašanju prenosa ali zaprtja dejavnosti poleg primerjav ocenjenih stroškov različnih scenarijev upoštevajo tudi druge dejavnike. |
| --- | --- |

(115)

Belgijski organi menijo, da vlagatelji pri vprašanju prenosa ali zaprtja dejavnosti poleg primerjav ocenjenih stroškov različnih scenarijev upoštevajo tudi druge dejavnike.

| (116) | Tako menijo, da bi uvedba stečajnega postopka lahko povzročila socialne nemire, ki bi privedli do zaustavitve dejavnosti ABX LOGISTICS v poslovalnicah, ki jih likvidacija ne zadeva (mednarodne dejavnosti), kar bi vplivalo na prevoze v druge države in celo na prevoz SNCB. Po njihovem mnenju bi tudi zasebna družba v enakih okoliščinah upoštevala podobna zelo velika tveganja in se odločila za prostovoljno likvidacijo. |
| --- | --- |

(116)

Tako menijo, da bi uvedba stečajnega postopka lahko povzročila socialne nemire, ki bi privedli do zaustavitve dejavnosti ABX LOGISTICS v poslovalnicah, ki jih likvidacija ne zadeva (mednarodne dejavnosti), kar bi vplivalo na prevoze v druge države in celo na prevoz SNCB. Po njihovem mnenju bi tudi zasebna družba v enakih okoliščinah upoštevala podobna zelo velika tveganja in se odločila za prostovoljno likvidacijo.

| (117) | Po navedbah belgijskih organov na splošno „ni res, da bi zasebni vlagatelj, tem bolj če je evropski in po velikosti primerljiv s SNCB, nujno izbral scenarij prisilne likvidacije, če bi bila cenejša od prostovoljne likvidacije. Druge družbe so se namreč v enakih okoliščinah odločale za scenarij“ prostovoljne likvidacije s financiranjem socialnega načrta za delavce, ki jih zadeva ukinitev dejavnosti
   (65). Glede na izvedensko mnenje, za katerega so belgijski organi zaprosili odvetniško pisarno, specializirano za socialno pravo (Claeys & Engels), naj bi zasebne družbe tako ravnale v več nedavnih primerih. |
| --- | --- |

(117)

Po navedbah belgijskih organov na splošno „ni res, da bi zasebni vlagatelj, tem bolj če je evropski in po velikosti primerljiv s SNCB, nujno izbral scenarij prisilne likvidacije, če bi bila cenejša od prostovoljne likvidacije. Druge družbe so se namreč v enakih okoliščinah odločale za scenarij“ prostovoljne likvidacije s financiranjem socialnega načrta za delavce, ki jih zadeva ukinitev dejavnosti
   (65). Glede na izvedensko mnenje, za katerega so belgijski organi zaprosili odvetniško pisarno, specializirano za socialno pravo (Claeys & Engels), naj bi zasebne družbe tako ravnale v več nedavnih primerih.

| (118) | Poleg tega belgijski organi navajajo, da je zasebna družba TNT ravnala enako kot SNCB, ko se je odločila, da raje ukine dejavnosti nacionalnih prevozov, ki prinašajo izgube, in del svojih dejavnosti „contract logistics“ v Franciji, kot pa da zanje uvede postopek prostovoljne ali sodne likvidacije (66). |
| --- | --- |

(118)

Poleg tega belgijski organi navajajo, da je zasebna družba TNT ravnala enako kot SNCB, ko se je odločila, da raje ukine dejavnosti nacionalnih prevozov, ki prinašajo izgube, in del svojih dejavnosti „contract logistics“ v Franciji, kot pa da zanje uvede postopek prostovoljne ali sodne likvidacije (66).

| (119) | Nazadnje belgijski organi navajajo sporočilo Komisije iz marca 2005 o prestrukturiranju podjetij, v katerem je zlasti navedeno, da „ohranjanje socialne kohezije, ki je posebna značilnost evropskega socialnega modela, zahteva vzpostavitev spremljevalnih politik, katerih cilj je čim večje zmanjšanje socialnih stroškov in spodbujanje raziskovanja alternativnih virov delovnih mest in prihodkov. (...) Prestrukturiranje podjetij se pogosto obravnava kot predvsem negativen pojav, najpogosteje se poudarjajo takojšnji učinki na delovna mesta in delovne pogoje. (...). Zato je treba spremljati te spremembe na način, ki bo zagotovil, da so njegovi vplivi na delovna mesta in delovne pogoje čim bolj kratkoročni in omejeni“
   (67). |
| --- | --- |

(119)

Nazadnje belgijski organi navajajo sporočilo Komisije iz marca 2005 o prestrukturiranju podjetij, v katerem je zlasti navedeno, da „ohranjanje socialne kohezije, ki je posebna značilnost evropskega socialnega modela, zahteva vzpostavitev spremljevalnih politik, katerih cilj je čim večje zmanjšanje socialnih stroškov in spodbujanje raziskovanja alternativnih virov delovnih mest in prihodkov. (...) Prestrukturiranje podjetij se pogosto obravnava kot predvsem negativen pojav, najpogosteje se poudarjajo takojšnji učinki na delovna mesta in delovne pogoje. (...). Zato je treba spremljati te spremembe na način, ki bo zagotovil, da so njegovi vplivi na delovna mesta in delovne pogoje čim bolj kratkoročni in omejeni“
   (67).

| (120) | Na koncu belgijski organi navajajo, da se je družba SNCB odločila za scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih iz naslednjih razlogov:






  (a) | občutno manjši stroški in tveganje kot pri scenarijih sodne ali prostovoljne likvidacije, |
| --- | --- | --- |

(120)

Na koncu belgijski organi navajajo, da se je družba SNCB odločila za scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih iz naslednjih razlogov:

(a)

občutno manjši stroški in tveganje kot pri scenarijih sodne ali prostovoljne likvidacije,

| (b) | omejen vpliv na vrednost in podobo skupine ABX LOGISTICS Worldwide, |
| --- | --- |

(b)

omejen vpliv na vrednost in podobo skupine ABX LOGISTICS Worldwide,

| (c) | sprejemljivejše socialne posledice (ohranitev 1 300 delovnih mest v Franciji v novem zasebnem podjetju „Cool Jet“), |
| --- | --- |

(c)

sprejemljivejše socialne posledice (ohranitev 1 300 delovnih mest v Franciji v novem zasebnem podjetju „Cool Jet“),

| (d) | družbena odgovornost SNCB do njenih dobaviteljev in upnikov, da ravna odgovorno kot vsako drugo tako veliko evropsko podjetje. |
| --- | --- |

(d)

družbena odgovornost SNCB do njenih dobaviteljev in upnikov, da ravna odgovorno kot vsako drugo tako veliko evropsko podjetje.

3.5   Zmanjšanje mreže ABX

| (121) | Zaradi prestrukturiranja skupine ABX se je zelo zmanjšala zmogljivost njene dejavnosti špedicije (freight forwarding). Pri tej dejavnosti se zmogljivost ustrezno meri s kazalniki, kot so fakturiran promet, število poslovalnic, skladiščna površina ali število zaposlenih. |
| --- | --- |

(121)

Zaradi prestrukturiranja skupine ABX se je zelo zmanjšala zmogljivost njene dejavnosti špedicije (freight forwarding). Pri tej dejavnosti se zmogljivost ustrezno meri s kazalniki, kot so fakturiran promet, število poslovalnic, skladiščna površina ali število zaposlenih.

| (122) | Po mnenju belgijskih organov popolni operativni ukrepi prestrukturiranja, ki veljajo za celotno skupino ABX-WW, občutno presegajo prvotno predvidene ukrepe.
  Prvotni načrt je predvideval prodajo 3 hčerinskih družb z 98,5 milijona EUR prometa, zaprtje 7 agencij in 3 skladišč v Nemčiji, 4 agencij v Franciji, 2 agencij na Nizozemskem, zmanjšanje števila delavcev, zaposlenih za polni delovni čas, za 690, vključno z učinkom zaprtja agencij.
  Posledica ukrepov zmanjšanja zmogljivosti, priglašenih v letu 2005, bo do konca prestrukturiranja zmanjšanje števila poslovalnic za 176 (-31 %), zmanjšanje prometa za 624 milijonov EUR (-21 %), zmanjšanje števila delavcev, zaposlenih za polni delovni čas, za 5 827 (-40 %) in zmanjšanje območja poslovanja za 917 377 m2 (-54 %) (68).
  Zaradi dodatnih obveznosti v zvezi z Nemčijo, ki jih je Belgija sprejela novembra 2005, bo to zmanjšanje še večje. |
| --- | --- |

(122)

Po mnenju belgijskih organov popolni operativni ukrepi prestrukturiranja, ki veljajo za celotno skupino ABX-WW, občutno presegajo prvotno predvidene ukrepe.

Prvotni načrt je predvideval prodajo 3 hčerinskih družb z 98,5 milijona EUR prometa, zaprtje 7 agencij in 3 skladišč v Nemčiji, 4 agencij v Franciji, 2 agencij na Nizozemskem, zmanjšanje števila delavcev, zaposlenih za polni delovni čas, za 690, vključno z učinkom zaprtja agencij.

Posledica ukrepov zmanjšanja zmogljivosti, priglašenih v letu 2005, bo do konca prestrukturiranja zmanjšanje števila poslovalnic za 176 (-31 %), zmanjšanje prometa za 624 milijonov EUR (-21 %), zmanjšanje števila delavcev, zaposlenih za polni delovni čas, za 5 827 (-40 %) in zmanjšanje območja poslovanja za 917 377 m2 (-54 %) (68).

Zaradi dodatnih obveznosti v zvezi z Nemčijo, ki jih je Belgija sprejela novembra 2005, bo to zmanjšanje še večje.

| (123) | Belgijski organi navajajo, da so zmanjšanja območij in prenosi po letu 2002 in tisti, ki so bili nedavno še predvideni, največji možni, in da bi dodatna zmanjšanja privedla do razpada mreže ABX LOGISTICS. Po njihovem mnenju je obstoj mednarodne mreže namreč temelj za strateški in poslovni položaj ABX in njegovih konkurentov; razpad mreže bi imel zelo negativne posledice, ki bi ogrozile strukturni konkurenčni položaj skupine na trgu, možnost za uresničitev načrta prestrukturiranja in privlačnost skupine za potencialne partnerje v okviru privatizacije.
  V zvezi s tem menijo, da postopka umika dejavnosti notranjega prevozništva v Franciji ni mogoče uporabiti za Nemčijo; povezanost dejavnosti notranjega in mednarodnega cestnega prevoza družb skupine v Nemčiji in na Nizozemskem je namreč še izrazitejša kot pri dejavnostih cestnega prevoza v Franciji, in sicer zaradi povezanosti postopkov in informacijskih sistemov ter pomembnega deleža skupnih strank; ta večja povezanost ne izhaja samo iz strukture nemškega trga, ampak tudi iz preteklosti ABX LOGISTICS – mednarodne (international) in domače (domestic) dejavnosti so se v Franciji povezale šele leta 2003 in še to le deloma, medtem ko so v Nemčiji dejavnosti notranjega prevoza in dejavnosti mednarodne cestne špedicije soobstajale znotraj istega subjekta že od združitve družb THL in Bahntrans (ki sta postali ABX v Nemčiji) leta 1996.
  Kot dodajajo, bi dodatno zmanjšanje gostote mreže „Road“ v Nemčiji in na Nizozemskem privedlo do odhoda z nemškega trga, če primerjamo število poslovalnic ABX LOGISTICS in njegovih konkurentov v vsaki od teh držav.
  Primerjava števila poslovalnic „Road“ ABX LOGISTICS in njegovih glavnih konkurentov na nemškem in nizozemskem trgu (pred upoštevanjem obveznosti dodatnih zmanjšanj v Nemčiji) (69)










  Nemčija | | | Nizozemska | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Bix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachser | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danzas | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Vir: spletne strani, ocene ABX LOGISTICS |

(123)

Belgijski organi navajajo, da so zmanjšanja območij in prenosi po letu 2002 in tisti, ki so bili nedavno še predvideni, največji možni, in da bi dodatna zmanjšanja privedla do razpada mreže ABX LOGISTICS. Po njihovem mnenju je obstoj mednarodne mreže namreč temelj za strateški in poslovni položaj ABX in njegovih konkurentov; razpad mreže bi imel zelo negativne posledice, ki bi ogrozile strukturni konkurenčni položaj skupine na trgu, možnost za uresničitev načrta prestrukturiranja in privlačnost skupine za potencialne partnerje v okviru privatizacije.

V zvezi s tem menijo, da postopka umika dejavnosti notranjega prevozništva v Franciji ni mogoče uporabiti za Nemčijo; povezanost dejavnosti notranjega in mednarodnega cestnega prevoza družb skupine v Nemčiji in na Nizozemskem je namreč še izrazitejša kot pri dejavnostih cestnega prevoza v Franciji, in sicer zaradi povezanosti postopkov in informacijskih sistemov ter pomembnega deleža skupnih strank; ta večja povezanost ne izhaja samo iz strukture nemškega trga, ampak tudi iz preteklosti ABX LOGISTICS – mednarodne (international) in domače (domestic) dejavnosti so se v Franciji povezale šele leta 2003 in še to le deloma, medtem ko so v Nemčiji dejavnosti notranjega prevoza in dejavnosti mednarodne cestne špedicije soobstajale znotraj istega subjekta že od združitve družb THL in Bahntrans (ki sta postali ABX v Nemčiji) leta 1996.

Kot dodajajo, bi dodatno zmanjšanje gostote mreže „Road“ v Nemčiji in na Nizozemskem privedlo do odhoda z nemškega trga, če primerjamo število poslovalnic ABX LOGISTICS in njegovih konkurentov v vsaki od teh držav.

Primerjava števila poslovalnic „Road“ ABX LOGISTICS in njegovih glavnih konkurentov na nemškem in nizozemskem trgu (pred upoštevanjem obveznosti dodatnih zmanjšanj v Nemčiji) (69)

Nemčija

Nizozemska

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Bix)

37

Frans Maas

13

Dachser

34

Vos Logistics

10

DHL/Danzas

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Vir: spletne strani, ocene ABX LOGISTICS

Nazadnje poudarjajo, da do teh umikov prihaja v trenutku, ko največji tekmeci ABX kupujejo prevozne in paketne družbe, še zlasti v Nemčiji, da bi razvili lastno mrežo razvažanja v domačem prometu v tej državi.

3.6   Posojila, ki jih je SNCB dodelila ABX v letu 2002

| (124) | SNCB je dodelila posojila različnim hčerinskim družbam ABX.
  Aprila in maja 2002 je SNCB svoji belgijski hčerinski družbi ABX LOGISTICS group NV dodelila tri posojila v višini 50 milijonov EUR, 10 milijonov EUR in 29 milijonov EUR po variabilnih obrestnih merah. Po podatkih belgijskih organov so bile povprečne obrestne mere za posamezno posojilo [...] %, [...] % in [...] %.
  Dne 30. junija 2004 je ta posojila prevzela SNCB in jih neposredno dodelila ABX Nemčija, ABX Nizozemska in ABX Francija po obrestnih merah [...] %, [...] % in [...] %. |
| --- | --- |

(124)

SNCB je dodelila posojila različnim hčerinskim družbam ABX.

Aprila in maja 2002 je SNCB svoji belgijski hčerinski družbi ABX LOGISTICS group NV dodelila tri posojila v višini 50 milijonov EUR, 10 milijonov EUR in 29 milijonov EUR po variabilnih obrestnih merah. Po podatkih belgijskih organov so bile povprečne obrestne mere za posamezno posojilo [...] %, [...] % in [...] %.

Dne 30. junija 2004 je ta posojila prevzela SNCB in jih neposredno dodelila ABX Nemčija, ABX Nizozemska in ABX Francija po obrestnih merah [...] %, [...] % in [...] %.

3.7   Privatizacija ABX-WW

| (125) | Kot navajajo belgijski organi „je SNCB potrdila svojo pripravljenost, da privatizira ABX LOGISTICS Worldwide v šestih mesecih po odločitvi Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja. (...) SNCB Holding je s potencialnim kupcem sklenil zavezujoč načelni dogovor (Term Sheet), ki je bil podpisan 22. marca 2005. Vendar za ta dogovor velja odložilni pogoj o sprejetju pozitivne odločitve Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja“ (70) |
| --- | --- |

(125)

Kot navajajo belgijski organi „je SNCB potrdila svojo pripravljenost, da privatizira ABX LOGISTICS Worldwide v šestih mesecih po odločitvi Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja. (...) SNCB Holding je s potencialnim kupcem sklenil zavezujoč načelni dogovor (Term Sheet), ki je bil podpisan 22. marca 2005. Vendar za ta dogovor velja odložilni pogoj o sprejetju pozitivne odločitve Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja“ (70)

| (126) | Belgijski organi so navedli, da je po odločitvi o prestrukturiranju in prenosu ABX s strani SNCB to podjetje začelo pogajanja z različnimi potencialnimi prevzemniki. V ta namen je SNCB pooblastila ABX-WW in družbo „Petercam“, da jo zastopata pri tej prodaji. |
| --- | --- |

(126)

Belgijski organi so navedli, da je po odločitvi o prestrukturiranju in prenosu ABX s strani SNCB to podjetje začelo pogajanja z različnimi potencialnimi prevzemniki. V ta namen je SNCB pooblastila ABX-WW in družbo „Petercam“, da jo zastopata pri tej prodaji.

| (127) | Po juniju 2003 je ABX-WW začel predhodne razprave s prvim partnerjem, industrijsko skupino. Marca in junija 2004 je bil sprejet osnutek memoranduma o soglasju (memorandum of understanding). V obdobju med junijem in avgustom 2004 so bila pogajanja prekinjena zaradi razlogov tega prvega potencialnega partnerja. |
| --- | --- |

(127)

Po juniju 2003 je ABX-WW začel predhodne razprave s prvim partnerjem, industrijsko skupino. Marca in junija 2004 je bil sprejet osnutek memoranduma o soglasju (memorandum of understanding). V obdobju med junijem in avgustom 2004 so bila pogajanja prekinjena zaradi razlogov tega prvega potencialnega partnerja.

| (128) | Junija 2004 je ABX-WW stopil v stik z drugim industrijskim partnerjem. Vendar je septembra 2004 ta drugi potencialni partner navedel, da dokončno prekinja pogajanja z ABX-WW. |
| --- | --- |

(128)

Junija 2004 je ABX-WW stopil v stik z drugim industrijskim partnerjem. Vendar je septembra 2004 ta drugi potencialni partner navedel, da dokončno prekinja pogajanja z ABX-WW.

| (129) | Konec avgusta 2004 so bili navezani stiki s tretjim potencialnim partnerjem, še eno industrijsko skupino. Vendar so se ta pogajanja končala zaradi uspešnih stikov s četrtim partnerjem, ki je novembra 2004 SNCB predložil ugodno ponudbo za prevzem ABX-WW, kot je navedena zgoraj. S tem kandidatom (v nadaljnjem besedilu „Yvan“) je SNCB marca 2005 podpisala predpogodbo o prodaji in zgoraj navedeno pismo o nameri (Term Sheet). |
| --- | --- |

(129)

Konec avgusta 2004 so bili navezani stiki s tretjim potencialnim partnerjem, še eno industrijsko skupino. Vendar so se ta pogajanja končala zaradi uspešnih stikov s četrtim partnerjem, ki je novembra 2004 SNCB predložil ugodno ponudbo za prevzem ABX-WW, kot je navedena zgoraj. S tem kandidatom (v nadaljnjem besedilu „Yvan“) je SNCB marca 2005 podpisala predpogodbo o prodaji in zgoraj navedeno pismo o nameri (Term Sheet).

| (130) | Iz zgoraj navedenega pisma o nameri (Term sheet) je razvidno, da se je Yvan obvezal, da bo ob pozitivni odločitvi Komisije vložil [med 60 in 150 (**)] milijonov EUR, od tega [...] milijonov EUR za plačilo delnic ABX LOGISTICS Worldwide družbi SNCB Holding. Preostali del vloženih sredstev Yvana naj bi se porabil takole:






  (a) | [...] milijonov EUR za „back-to-back“ kritje (zadevno najemanje in dajanje posojil) jamstva SNCB za stavbo v [...]; |
| --- | --- | --- |

(130)

Iz zgoraj navedenega pisma o nameri (Term sheet) je razvidno, da se je Yvan obvezal, da bo ob pozitivni odločitvi Komisije vložil [med 60 in 150 (**)] milijonov EUR, od tega [...] milijonov EUR za plačilo delnic ABX LOGISTICS Worldwide družbi SNCB Holding. Preostali del vloženih sredstev Yvana naj bi se porabil takole:

(a)

[...] milijonov EUR za „back-to-back“ kritje (zadevno najemanje in dajanje posojil) jamstva SNCB za stavbo v [...];

| (b) | [...] milijonov EUR v obliki podrejenega posojila, odobrenega ABX LOGISTICS Worldwide za financiranje:






  — | transakcijskih stroškov, ki med drugim vključujejo stroške Yvana ter zlasti njegovih strateških, pravnih in finančnih nasvetov. Ti stroški naj bi znašali od [...] do [...] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] milijonov EUR v obliki podrejenega posojila, odobrenega ABX LOGISTICS Worldwide za financiranje:

—

transakcijskih stroškov, ki med drugim vključujejo stroške Yvana ter zlasti njegovih strateških, pravnih in finančnih nasvetov. Ti stroški naj bi znašali od [...] do [...] milijonov EUR;

| — | finančnih potreb, povezanih z morebitnim umikom ali morebitnimi zahtevami po jamstvih s strani nekaterih finančnih institucij zaradi spremembe delničarja. Preostanek v višini [...] milijonov EUR po transakcijskih stroških, in sicer od [...] do [...] milijonov EUR, je namenjen kritju finančne potrebe, ki bi bila posledica takšnih umikov. |
| --- | --- |

—

finančnih potreb, povezanih z morebitnim umikom ali morebitnimi zahtevami po jamstvih s strani nekaterih finančnih institucij zaradi spremembe delničarja. Preostanek v višini [...] milijonov EUR po transakcijskih stroških, in sicer od [...] do [...] milijonov EUR, je namenjen kritju finančne potrebe, ki bi bila posledica takšnih umikov.

| (131) | Pismo o nameri (Term Sheet) določa, da bosta Yvan in SNCB ob upoštevanju pogojev in potrebne skrbnosti, ki so običajni v primerih prenosa, obvezana začeti prodajo skupine ABX, čim bi bil odpravljen odložilni pogoj glede odločitve Komisije.
  Če ta pogoj ne bi bil odpravljen, bi bilo v določenih okoliščinah mogoče, da predpogodba o prodaji Yvana in SNCB ne bi več zavezovala. |
| --- | --- |

(131)

Pismo o nameri (Term Sheet) določa, da bosta Yvan in SNCB ob upoštevanju pogojev in potrebne skrbnosti, ki so običajni v primerih prenosa, obvezana začeti prodajo skupine ABX, čim bi bil odpravljen odložilni pogoj glede odločitve Komisije.

Če ta pogoj ne bi bil odpravljen, bi bilo v določenih okoliščinah mogoče, da predpogodba o prodaji Yvana in SNCB ne bi več zavezovala.

| (132) | Nazadnje so belgijski organi pojasnili, da „bo SNCB po privatizaciji ABX-WW razrešena vseh pogojnih obveznosti, jamstev in priporočilnih pisem. [...] Priporočilna pisma ne bodo več potrebna in ne bodo več veljala, kakor hitro bo Komisija odobrila finančne ukrepe dokapitalizacije nemške hčerinske družbe in se bodo ti ukrepi začeli izvajati“
   (71). |
| --- | --- |

(132)

Nazadnje so belgijski organi pojasnili, da „bo SNCB po privatizaciji ABX-WW razrešena vseh pogojnih obveznosti, jamstev in priporočilnih pisem. [...] Priporočilna pisma ne bodo več potrebna in ne bodo več veljala, kakor hitro bo Komisija odobrila finančne ukrepe dokapitalizacije nemške hčerinske družbe in se bodo ti ukrepi začeli izvajati“
   (71).

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

4.1   Sprožitev postopka

| (133) | Na podlagi okoliščin zadeve in zlasti ugotovitev, ki jih je ob sprožitvi postopka navedla Komisija, so naslednje zainteresirane stranke ločeno in neodvisno podale naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi okoliščin zadeve in zlasti ugotovitev, ki jih je ob sprožitvi postopka navedla Komisija, so naslednje zainteresirane stranke ločeno in neodvisno podale naslednje pripombe.

| (134) | Najprej so navedeni argumenti prve skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H. A. L. T. E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (kot pooblaščenec Deutschen Post AG), 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (72). |
| --- | --- |

(134)

Najprej so navedeni argumenti prve skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. H. A. L. T. E., 3. Ziegler, 4. Freshfields, Bruckhaus, Deringer (kot pooblaščenec Deutschen Post AG), 5. De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV), katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (72).

| (135) | Glede načrta prestrukturiranja: Zainteresirane stranke opozarjajo na bistvene pomanjkljivosti načrta prestrukturiranja, ki ga je prvotno predstavil ABX. Ugovarja se temu, da so navedeni subjekti upravičeni do pomoči za prestrukturiranje, ker so vsaj gospodarsko vključeni v skupino podjetij, ki bi morala biti sposobna sofinanciranja predvidenih ukrepov. Poudarjeno je, da se pomoč za prestrukturiranje lahko odobri samo, če se navezuje na izvedljiv načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Te zainteresirane stranke torej podpirajo sprožitev postopka, kar zadeva ugotovitev, da ta načrt ne vodi v sposobnost preživetja, in sicer zaradi nezadostnega financiranja in nezadostnih operativnih ukrepov prestrukturiranja. Iz tega izhaja, da bi odobritev pomoči, ki ne vodi v sposobnost preživetja, izkrivila konkurenco v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(135)

Glede načrta prestrukturiranja: Zainteresirane stranke opozarjajo na bistvene pomanjkljivosti načrta prestrukturiranja, ki ga je prvotno predstavil ABX. Ugovarja se temu, da so navedeni subjekti upravičeni do pomoči za prestrukturiranje, ker so vsaj gospodarsko vključeni v skupino podjetij, ki bi morala biti sposobna sofinanciranja predvidenih ukrepov. Poudarjeno je, da se pomoč za prestrukturiranje lahko odobri samo, če se navezuje na izvedljiv načrt prestrukturiranja, ki zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti. Te zainteresirane stranke torej podpirajo sprožitev postopka, kar zadeva ugotovitev, da ta načrt ne vodi v sposobnost preživetja, in sicer zaradi nezadostnega financiranja in nezadostnih operativnih ukrepov prestrukturiranja. Iz tega izhaja, da bi odobritev pomoči, ki ne vodi v sposobnost preživetja, izkrivila konkurenco v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.

| (136) | Verjetnost ponovne vzpostavitve normalne donosnosti kapitala na splošno naj ne bi bila jasno izražena, prav tako ne pogoji za takšen razvoj glede skupne rasti trga, pridobitve tržnih deležev, izboljšanja produktivnosti in kakovosti storitev ter sprememb v vedenju strank. |
| --- | --- |

(136)

Verjetnost ponovne vzpostavitve normalne donosnosti kapitala na splošno naj ne bi bila jasno izražena, prav tako ne pogoji za takšen razvoj glede skupne rasti trga, pridobitve tržnih deležev, izboljšanja produktivnosti in kakovosti storitev ter sprememb v vedenju strank.

| (137) | Predvideni ukrepi prestrukturiranja in racionalizacije naj bi pomenili prilagajanje spremembam v dejavnosti prevozništva in logistike, ki bi jih ABX moral uresničiti že pred leti in ki so jih druga podjetja v tem sektorju že izvedla z velikimi napori. Odobritev načrta s strani Komisije bi tako samo podaljšala že stare motnje na trgu in gospodarske težave prenesla na podjetja, ki so že uresničila svoja prizadevanja za prestrukturiranje, še zlasti srednje velika podjetja v zasebni lasti, nekatera izmed njih pa bi celo pahnila v nepremostljive težave. |
| --- | --- |

(137)

Predvideni ukrepi prestrukturiranja in racionalizacije naj bi pomenili prilagajanje spremembam v dejavnosti prevozništva in logistike, ki bi jih ABX moral uresničiti že pred leti in ki so jih druga podjetja v tem sektorju že izvedla z velikimi napori. Odobritev načrta s strani Komisije bi tako samo podaljšala že stare motnje na trgu in gospodarske težave prenesla na podjetja, ki so že uresničila svoja prizadevanja za prestrukturiranje, še zlasti srednje velika podjetja v zasebni lasti, nekatera izmed njih pa bi celo pahnila v nepremostljive težave.

| (138) | Glede vmešavanja države: Zamude pri prestrukturiranju ABX naj bi bile v veliki meri povezane s stalnim poseganjem SNCB v vsakodnevno upravljanje ABX in politično imenovanje članov upravnega odbora ABX. Nekatere zainteresirane stranke opozarjajo na pomanjkanje transparentnosti pri izbiranju članov upravnega odbora ABX Logistics Group in upravnega odbora ABX Logistics Worldwide. Ti člani upravnega odbora naj bi bili imenovani po prosti presoji vodstva SNCB po političnih merilih, kar naj bi preprečevalo vsakršno avtonomijo pri upravljanju podjetja. Zlasti je bilo omenjeno, da naj bi odločitve na področju upravljanja ABX sprejemal bodisi svet ministrov, bodisi vodstvo SNCB, in da ni mogoče trditi, da ABX vodi lasten izvršni odbor. |
| --- | --- |

(138)

Glede vmešavanja države: Zamude pri prestrukturiranju ABX naj bi bile v veliki meri povezane s stalnim poseganjem SNCB v vsakodnevno upravljanje ABX in politično imenovanje članov upravnega odbora ABX. Nekatere zainteresirane stranke opozarjajo na pomanjkanje transparentnosti pri izbiranju članov upravnega odbora ABX Logistics Group in upravnega odbora ABX Logistics Worldwide. Ti člani upravnega odbora naj bi bili imenovani po prosti presoji vodstva SNCB po političnih merilih, kar naj bi preprečevalo vsakršno avtonomijo pri upravljanju podjetja. Zlasti je bilo omenjeno, da naj bi odločitve na področju upravljanja ABX sprejemal bodisi svet ministrov, bodisi vodstvo SNCB, in da ni mogoče trditi, da ABX vodi lasten izvršni odbor.

| (139) | Glede prestrukturiranja hčerinske družbe v Franciji: Znesek potrebnega refinanciranja je podcenjen. Prvotni načrt podcenjuje obseg pomoči, ki je potrebna samo za odpravo izgub, ki so nastale po ustanovitvi mreže hčerinskih družb ABX. V celoti gledano naj bi bila pričakovanja glede ponovne oživitve dejavnosti nerealna in naj bi jih bilo nemogoče uresničiti brez naknadne dodatne pomoči in osvojitve trga na škodo konkurentov s politiko, ki povzroča zmedo na trgu. |
| --- | --- |

(139)

Glede prestrukturiranja hčerinske družbe v Franciji: Znesek potrebnega refinanciranja je podcenjen. Prvotni načrt podcenjuje obseg pomoči, ki je potrebna samo za odpravo izgub, ki so nastale po ustanovitvi mreže hčerinskih družb ABX. V celoti gledano naj bi bila pričakovanja glede ponovne oživitve dejavnosti nerealna in naj bi jih bilo nemogoče uresničiti brez naknadne dodatne pomoči in osvojitve trga na škodo konkurentov s politiko, ki povzroča zmedo na trgu.

| (140) | Glede privatizacije ABX: Nekatere zainteresirane stranke so zahtevale privatizacijo ABX. Nasprotniki tega navajajo, da je takšna privatizacija samo predvidena in da ni nobenih znakov, ki bi kazali na dejansko uresničitev takšne prodaje. |
| --- | --- |

(140)

Glede privatizacije ABX: Nekatere zainteresirane stranke so zahtevale privatizacijo ABX. Nasprotniki tega navajajo, da je takšna privatizacija samo predvidena in da ni nobenih znakov, ki bi kazali na dejansko uresničitev takšne prodaje.

| (141) | Glede nakupa in razširitve mreže ABX: Zgoraj navedene tretje strani menijo, da je delovanje ABX v sektorju prevozništva in logističnih storitev od leta 1998 potekalo z nezakonito državno pomočjo, ki je resno izkrivila konkurenco na trgu. Ustanovitev mreže ABX naj bi bila mogoča le z obsežno državno pomočjo, ki jo je dodelila SNCB. |
| --- | --- |

(141)

Glede nakupa in razširitve mreže ABX: Zgoraj navedene tretje strani menijo, da je delovanje ABX v sektorju prevozništva in logističnih storitev od leta 1998 potekalo z nezakonito državno pomočjo, ki je resno izkrivila konkurenco na trgu. Ustanovitev mreže ABX naj bi bila mogoča le z obsežno državno pomočjo, ki jo je dodelila SNCB.

| (142) | Nadalje so navedeni argumenti druge skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – predstavniki nemške skupine ABX Logistics, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (73). |
| --- | --- |

(142)

Nadalje so navedeni argumenti druge skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 6. FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. ABX Logistics – predstavniki nemške skupine ABX Logistics, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (73).

| (143) | Zainteresirane stranke so izrazile več pripomb o položaju zaposlenih v ABX. Opozarjajo, da so več sto zaposlenih prizadeli že prejšnji socialni načrti v Franciji in da so delovna mesta v logistični dejavnosti ogrožena. Predstavniki nemške hčerinske družbe opozarjajo tudi na zmanjšanje za okoli 4 000 zaposlenih po letu 1998, katerim je treba prišteti še z njimi povezanih 2 000 podizvajalcev. Poleg tega se opozarja, da bo ABX privatiziran in da se prizadevanja za to ne bi smela uničiti. |
| --- | --- |

(143)

Zainteresirane stranke so izrazile več pripomb o položaju zaposlenih v ABX. Opozarjajo, da so več sto zaposlenih prizadeli že prejšnji socialni načrti v Franciji in da so delovna mesta v logistični dejavnosti ogrožena. Predstavniki nemške hčerinske družbe opozarjajo tudi na zmanjšanje za okoli 4 000 zaposlenih po letu 1998, katerim je treba prišteti še z njimi povezanih 2 000 podizvajalcev. Poleg tega se opozarja, da bo ABX privatiziran in da se prizadevanja za to ne bi smela uničiti.

| (144) | Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT natančneje zahteva uvedbo obvezne socialne tarifikacije za boj proti „gospodarskemu dampingu“, ki ga očitno izvajajo konkurenti ABX v Franciji. |
| --- | --- |

(144)

Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT natančneje zahteva uvedbo obvezne socialne tarifikacije za boj proti „gospodarskemu dampingu“, ki ga očitno izvajajo konkurenti ABX v Franciji.

| (145) | Vendar združenje belgijskih prevoznikov Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) poudarja, da je ABX znal izkazati pripravljenost za sodelovanje, ko mu je prostovoljno omogočil vpogled v svoje poslovne knjige. FRBT tako lahko trdi, da se veljavni predpisi v zvezi z licencami in zavarovanjem vozil upoštevajo. |
| --- | --- |

(145)

Vendar združenje belgijskih prevoznikov Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) poudarja, da je ABX znal izkazati pripravljenost za sodelovanje, ko mu je prostovoljno omogočil vpogled v svoje poslovne knjige. FRBT tako lahko trdi, da se veljavni predpisi v zvezi z licencami in zavarovanjem vozil upoštevajo.

| (146) | Med drugim je opozorjeno, da je vodstvo ABX (Belgium) S.A. Komisiji po roku, določenem za predložitev pripomb, poslalo peticijo šoferjev, ki delajo v različnih območnih distribucijskih centrih ABX Belgium, v kateri izrecno prosijo za ugodno odločitev v zadevi o prestrukturiranju ABX. |
| --- | --- |

(146)

Med drugim je opozorjeno, da je vodstvo ABX (Belgium) S.A. Komisiji po roku, določenem za predložitev pripomb, poslalo peticijo šoferjev, ki delajo v različnih območnih distribucijskih centrih ABX Belgium, v kateri izrecno prosijo za ugodno odločitev v zadevi o prestrukturiranju ABX.

4.2   Razširitev postopka

| (147) | Glede razširitve postopka so naslednje zainteresirane stranke ločeno in neodvisno predložile naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(147)

Glede razširitve postopka so naslednje zainteresirane stranke ločeno in neodvisno predložile naslednje pripombe.

| (148) | Najprej so navedeni argumenti prve skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. „HALTE“, 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA – Belgian Courrier Association, 4. Monsieur Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques), 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (75). |
| --- | --- |

(148)

Najprej so navedeni argumenti prve skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. „HALTE“, 2. Freshfields Bruckhaus Dehringer, 3. BCA – Belgian Courrier Association, 4. Monsieur Rober Ziegler (74), 5. Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques), 6. SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (75).

| (149) | Te stranke v glavnem izražajo dvome o združljivosti pomoči, ki jo je prejel ABX, in zahtevajo ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. To pa zlasti ob upoštevanju povečanja priglašenih pomoči in ob upoštevanju pomembnega položaja, ki ga ima ABX na trgih, kjer vlada ostra konkurenca, še zlasti v Nemčiji. Morebitno odobritev pomoči bi morali kljub temu spremljati zadostni izravnalni ukrepi s strani ABX. Kar zadeva prodajo dela ABX France, te stranke zahtevajo, da se preveri, ali pri tej prodaji ni bilo novih izplačil pomoči. Prodaja ABX velja za pozitiven korak, če poteka pod tržnimi pogoji, vendar takšna prodaja Komisije ne bi smela voditi k sprejetju manj stroge odločitve glede pomoči za ABX, kot bi jo sprejela, če do prodaje ne bi prišlo. |
| --- | --- |

(149)

Te stranke v glavnem izražajo dvome o združljivosti pomoči, ki jo je prejel ABX, in zahtevajo ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. To pa zlasti ob upoštevanju povečanja priglašenih pomoči in ob upoštevanju pomembnega položaja, ki ga ima ABX na trgih, kjer vlada ostra konkurenca, še zlasti v Nemčiji. Morebitno odobritev pomoči bi morali kljub temu spremljati zadostni izravnalni ukrepi s strani ABX. Kar zadeva prodajo dela ABX France, te stranke zahtevajo, da se preveri, ali pri tej prodaji ni bilo novih izplačil pomoči. Prodaja ABX velja za pozitiven korak, če poteka pod tržnimi pogoji, vendar takšna prodaja Komisije ne bi smela voditi k sprejetju manj stroge odločitve glede pomoči za ABX, kot bi jo sprejela, če do prodaje ne bi prišlo.

| (150) | Sicer pa g. Ziegler navaja, da napovedano povračilo posojila v višini 140 milijonov EUR v korist ABX ni bilo izvedeno, da obstaja bojazen, da bo ABX med privatizacijo skupine ABX ob upoštevanju pogojev te privatizacije deležen ugodnosti, da SNCB ni začela s prodajo ABX France, da se prestrukturiranje ABX v trenutnih upravljavskih in strateških razmerah v podjetju ne zdi realno in da bi imel stečaj ABX velike posledice. |
| --- | --- |

(150)

Sicer pa g. Ziegler navaja, da napovedano povračilo posojila v višini 140 milijonov EUR v korist ABX ni bilo izvedeno, da obstaja bojazen, da bo ABX med privatizacijo skupine ABX ob upoštevanju pogojev te privatizacije deležen ugodnosti, da SNCB ni začela s prodajo ABX France, da se prestrukturiranje ABX v trenutnih upravljavskih in strateških razmerah v podjetju ne zdi realno in da bi imel stečaj ABX velike posledice.

| (151) | Nadalje so navedeni argumenti druge skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (76). |
| --- | --- |

(151)

Nadalje so navedeni argumenti druge skupine zainteresiranih tretjih strani, in sicer: 1. ABARENT N.V., 2. DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. Geert Lagae BVBA, 5. WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. Cooljet, 9. UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN“ BVBA, 11. SD Transport BVBA, 12. Gincotrans, 13. Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. Tractrans, 16. GPF, 17. Transport Fabrice, 18. SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag, katerih argumenti sovpadajo in so povzeti spodaj (76).

| (152) | Te tretje strani so večinoma navedle, da ne želijo, da bi Komisija z morebitno negativno odločitvijo ogrozila zaposlitev tisočih podizvajalcev, ki delajo za ABX. |
| --- | --- |

(152)

Te tretje strani so večinoma navedle, da ne želijo, da bi Komisija z morebitno negativno odločitvijo ogrozila zaposlitev tisočih podizvajalcev, ki delajo za ABX.

| (153) | Cool Jet navaja, da dejavnosti, kupljene v postopku odkupa podjetja s strani zaposlenih, lahko postanejo sposobne preživetja po sanaciji, to sanacijo pa bi bilo treba izvesti po natančnem strateškem načrtu v treh letih po oživitvi dejavnosti; prodajna cena upošteva razumno pričakovane in v proračunu predvidene izgube; oživljene dejavnosti nimajo velikega tržnega deleža (1,5 % trga prevozništva in hitrih pošiljk v Franciji) in nazadnje, da družba Cool Jet zaposluje 1 300 delavcev, njihova delovna mesta pa bi bila izgubljena, če Cool Jet ne bi mogel pridobiti zadevnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(153)

Cool Jet navaja, da dejavnosti, kupljene v postopku odkupa podjetja s strani zaposlenih, lahko postanejo sposobne preživetja po sanaciji, to sanacijo pa bi bilo treba izvesti po natančnem strateškem načrtu v treh letih po oživitvi dejavnosti; prodajna cena upošteva razumno pričakovane in v proračunu predvidene izgube; oživljene dejavnosti nimajo velikega tržnega deleža (1,5 % trga prevozništva in hitrih pošiljk v Franciji) in nazadnje, da družba Cool Jet zaposluje 1 300 delavcev, njihova delovna mesta pa bi bila izgubljena, če Cool Jet ne bi mogel pridobiti zadevnih dejavnosti.

| (154) | Sicer pa UPTR navaja, da mu je bil omogočen popolnoma pregleden vpogled v poslovne knjige ABX, in ugotavlja izboljšanje rezultatov skupine, ki je bila na operativni ravni prvič donosna leta 2004. UPTR spodbuja Komisijo, naj se hitro odloči in tako omogoči privatizacijo ABX, ki bo zagotovila stabilnost lojalnega akterja, katerega prisotnost ugodno vpliva na belgijski sektor cestnega prevoza. |
| --- | --- |

(154)

Sicer pa UPTR navaja, da mu je bil omogočen popolnoma pregleden vpogled v poslovne knjige ABX, in ugotavlja izboljšanje rezultatov skupine, ki je bila na operativni ravni prvič donosna leta 2004. UPTR spodbuja Komisijo, naj se hitro odloči in tako omogoči privatizacijo ABX, ki bo zagotovila stabilnost lojalnega akterja, katerega prisotnost ugodno vpliva na belgijski sektor cestnega prevoza.

| (155) | Komisija je po preteku postopkovnega roka prejela tudi pritožbo v zvezi s prodajo ABX-WW, po kateri SNCB Holding ni upošteval pogojev transparentnega, odprtega in nediskriminacijskega postopka za privatizacijo ABX Logistics in naj bi tako zavrnil tožeče vlagatelje. |
| --- | --- |

(155)

Komisija je po preteku postopkovnega roka prejela tudi pritožbo v zvezi s prodajo ABX-WW, po kateri SNCB Holding ni upošteval pogojev transparentnega, odprtega in nediskriminacijskega postopka za privatizacijo ABX Logistics in naj bi tako zavrnil tožeče vlagatelje.

5.   PRIPOMBE BELGIJE

5.1   Sprožitev in razširitev postopka

| (156) | Bistveni elementi pripomb Belgije glede sprožitve in razširitve postopka so vključeni predvsem v opisni del. Drugi elementi so predvsem povzeti spodaj. |
| --- | --- |

(156)

Bistveni elementi pripomb Belgije glede sprožitve in razširitve postopka so vključeni predvsem v opisni del. Drugi elementi so predvsem povzeti spodaj.

| (157) | Glede pripisovanja nekaterih ukrepov belgijski državi: Belgijski organi so skozi vso zadevo navajali, da država Belgija ni bila vpletena v postopek odločanja družbe SNCB glede ABX Logistics v smislu sodne prakse Sodišča v zadevi Stardust. Prav tako so opozorili, da mora takšno vpletenost po potrebi dokazati Komisija. |
| --- | --- |

(157)

Glede pripisovanja nekaterih ukrepov belgijski državi: Belgijski organi so skozi vso zadevo navajali, da država Belgija ni bila vpletena v postopek odločanja družbe SNCB glede ABX Logistics v smislu sodne prakse Sodišča v zadevi Stardust. Prav tako so opozorili, da mora takšno vpletenost po potrebi dokazati Komisija.

| (158) | Glede naložb v ABX so belgijski organi skozi ves postopek ponavljali, da država ni posredovala pri sprejemanju odločitev družbe SNCB. |
| --- | --- |

(158)

Glede naložb v ABX so belgijski organi skozi ves postopek ponavljali, da država ni posredovala pri sprejemanju odločitev družbe SNCB.

| (159) | Belgijski organi so glede sporočila za javnost Sveta ministrov z dne 22. februarja 2002 opozorili (77):






  (a) | „da javni organi ne morejo pravno naložiti odločitev ali smernic organom upravljanja samostojnih javnih podjetij (kot SNCB) v zadevah, ki ne sodijo v okvir njihovih nalog javne službe (kot upravljanje ABX LOGISTICS)“. |
| --- | --- | --- |

(159)

Belgijski organi so glede sporočila za javnost Sveta ministrov z dne 22. februarja 2002 opozorili (77):

(a)

„da javni organi ne morejo pravno naložiti odločitev ali smernic organom upravljanja samostojnih javnih podjetij (kot SNCB) v zadevah, ki ne sodijo v okvir njihovih nalog javne službe (kot upravljanje ABX LOGISTICS)“.

| (b) | „da je v sporočilu za javnost z dne 22. februarja 2002 Svet ministrov samo izrazil podporo nekaterim smernicam glede prestrukturiranja ABX LOGISTICS (smernice, ki jih upravni odbor SNCB sicer ni upošteval, razen ene, ki jo je sam sprejel že pred 22. februarjem 2002)“. |
| --- | --- |

(b)

„da je v sporočilu za javnost z dne 22. februarja 2002 Svet ministrov samo izrazil podporo nekaterim smernicam glede prestrukturiranja ABX LOGISTICS (smernice, ki jih upravni odbor SNCB sicer ni upošteval, razen ene, ki jo je sam sprejel že pred 22. februarjem 2002)“.

| (c) | „da je dejstvo, da so se javni organi na medresorskih srečanjih ali ob drugih priložnostih seznanili s poročili ali študijami o SNCB in ABX LOGISTICS, del običajnega ravnanja delničarja, ki skrbno sledi glavnim gibanjem svoje naložbe“. |
| --- | --- |

(c)

„da je dejstvo, da so se javni organi na medresorskih srečanjih ali ob drugih priložnostih seznanili s poročili ali študijami o SNCB in ABX LOGISTICS, del običajnega ravnanja delničarja, ki skrbno sledi glavnim gibanjem svoje naložbe“.

5.2   Odgovor belgijskih organov na pripombe tretjih oseb

| (160) | Belgijski organi so v odgovor na pripombe zainteresiranih strani o izboru članov Upravnega odbora glede na njihovo politično pripadnost navedli, da dejavnosti ABX Logistics ne zadevajo nalog javne službe SNCB. Te dejavnosti in njihovo upravljanje naj bi torej v celoti sodili v okvir neodvisnega upravljanja družbe SNCB. Iz tega sledi, da se postopek imenovanja članov Upravnega odbora ABX Logistics ne razlikuje od tistega, ki je predpisan z belgijskim zakonom za vsako delniško družbo, ki jo ureja ta zakon. Člani Upravnega odbora ABX Logistics ali njegovih hčerinskih družb naj bi bili imenovani po preglednih postopkih, predpisanih z zakonom, in torej ne bi bilo rezultat samovoljne odločitve glede na politično pripadnost. |
| --- | --- |

(160)

Belgijski organi so v odgovor na pripombe zainteresiranih strani o izboru članov Upravnega odbora glede na njihovo politično pripadnost navedli, da dejavnosti ABX Logistics ne zadevajo nalog javne službe SNCB. Te dejavnosti in njihovo upravljanje naj bi torej v celoti sodili v okvir neodvisnega upravljanja družbe SNCB. Iz tega sledi, da se postopek imenovanja članov Upravnega odbora ABX Logistics ne razlikuje od tistega, ki je predpisan z belgijskim zakonom za vsako delniško družbo, ki jo ureja ta zakon. Člani Upravnega odbora ABX Logistics ali njegovih hčerinskih družb naj bi bili imenovani po preglednih postopkih, predpisanih z zakonom, in torej ne bi bilo rezultat samovoljne odločitve glede na politično pripadnost.

| (161) | Glede financiranja mreže ABX Logistics: Belgijski organi zatrjujejo, da je bila struktura bilance družbe SNCB do leta 2001 zdrava in da je bil konsolidirani poslovni izid pozitiven med letoma 1998 in 1999. |
| --- | --- |

(161)

Glede financiranja mreže ABX Logistics: Belgijski organi zatrjujejo, da je bila struktura bilance družbe SNCB do leta 2001 zdrava in da je bil konsolidirani poslovni izid pozitiven med letoma 1998 in 1999.

| (162) | Argumenti Belgije glede (ponovnih) naložb: Belgijski organi poleg navedb glede (ponovnih) naložb, kot so povzete v predstavitvi dejstev, tudi navajajo, da je posebna intervencija družbe SNCB v zvezi z zadevnimi hčerinskimi družbami (Nemčija, Francija, Nizozemska, Irska, Portugalska, Belgija) povsem združljiva z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega bomo videli, da intervencije glede ABX LOGISTICS Singapour ne sodijo v področje uporabe člena 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(162)

Argumenti Belgije glede (ponovnih) naložb: Belgijski organi poleg navedb glede (ponovnih) naložb, kot so povzete v predstavitvi dejstev, tudi navajajo, da je posebna intervencija družbe SNCB v zvezi z zadevnimi hčerinskimi družbami (Nemčija, Francija, Nizozemska, Irska, Portugalska, Belgija) povsem združljiva z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega bomo videli, da intervencije glede ABX LOGISTICS Singapour ne sodijo v področje uporabe člena 87 Pogodbe.

| (163) | Belgijski organi v zvezi s pripombami tretjih oseb glede razširitve postopka navajajo, da so že v prejšnjih odgovorih odgovorili na pripombe, ki samo ponavljajo dvome Komisije. |
| --- | --- |

(163)

Belgijski organi v zvezi s pripombami tretjih oseb glede razširitve postopka navajajo, da so že v prejšnjih odgovorih odgovorili na pripombe, ki samo ponavljajo dvome Komisije.

| (164) | Glede intervencije Roberta Zieglerja belgijski organi navajajo, da sta bila začasno posojilo v višini 140 milijonov EUR in tudi nov ukrep za kapitalizacijo tega posojila priglašena Komisiji. SNCB ali ABX med čakanjem na odobritev ne moreta sprejeti obveznosti. Isto velja za vložek 157,4 milijona EUR v lastni kapital za prestrukturiranje ABX Nemčija in druge priglašene ukrepe. V zvezi z morebitno ugodnostjo, ki bi jo ABX dobil s privatizacijo, se belgijski organi sklicujejo na „fairness opinion“, ki ga je pripravil KPMG in je bilo poslano Komisiji in ki navaja, da „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“ („so pogoji prodaje, predlagane [Yvanu], pošteni in razumni ter predstavljajo pošteno tržno vrednost“). Belgijski organi glede domnevne neprodaje ABX Francija opozarjajo, da so navedli, kateri so prodani deli. Glede pogojev te prodaje se sklicujejo zlasti na poročilo Ernst & Young, po katerem „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“ („je vrednotenje cene dejavnosti notranjega cestnega prevoza, ki znaša (...), pošteno“). Nazadnje lahko belgijski organi o vprašanju glede posledic morebitnega stečaja skupine ABX samo poudarijo hude posledice celo samo delno negativne odločitve Komisije za ABX LOGISTICS Worldwide in tudi SNCB Holding. |
| --- | --- |

(164)

Glede intervencije Roberta Zieglerja belgijski organi navajajo, da sta bila začasno posojilo v višini 140 milijonov EUR in tudi nov ukrep za kapitalizacijo tega posojila priglašena Komisiji. SNCB ali ABX med čakanjem na odobritev ne moreta sprejeti obveznosti. Isto velja za vložek 157,4 milijona EUR v lastni kapital za prestrukturiranje ABX Nemčija in druge priglašene ukrepe. V zvezi z morebitno ugodnostjo, ki bi jo ABX dobil s privatizacijo, se belgijski organi sklicujejo na „fairness opinion“, ki ga je pripravil KPMG in je bilo poslano Komisiji in ki navaja, da „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value“ („so pogoji prodaje, predlagane [Yvanu], pošteni in razumni ter predstavljajo pošteno tržno vrednost“). Belgijski organi glede domnevne neprodaje ABX Francija opozarjajo, da so navedli, kateri so prodani deli. Glede pogojev te prodaje se sklicujejo zlasti na poročilo Ernst & Young, po katerem „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair“ („je vrednotenje cene dejavnosti notranjega cestnega prevoza, ki znaša (...), pošteno“). Nazadnje lahko belgijski organi o vprašanju glede posledic morebitnega stečaja skupine ABX samo poudarijo hude posledice celo samo delno negativne odločitve Komisije za ABX LOGISTICS Worldwide in tudi SNCB Holding.

| (165) | Prodaja ABX-WW: Po mnenju belgijskih organov SNCB Holding nikakor ni bil dolžan privatizirati ABX Logistics Worldwide z javnim razpisom. |
| --- | --- |

(165)

Prodaja ABX-WW: Po mnenju belgijskih organov SNCB Holding nikakor ni bil dolžan privatizirati ABX Logistics Worldwide z javnim razpisom.

| (166) | Belgijski organi navajajo, da preučitev prakse Komisije na področju državnih pomoči, kar zadeva privatizacije, kaže, da Komisija, če ni bilo javnega razpisa, samo preveri, ali se premoženje prodaja po tržni ceni na podlagi ocene neodvisnega izvedenca. V zvezi s tem so belgijski organi Komisiji – v skladu s temi načeli – poslali neodvisno oceno pogojev prodaje ABX Logistics Worldwide, ki jo jih pripravili svetovalci KPMG Corporate Finance. |
| --- | --- |

(166)

Belgijski organi navajajo, da preučitev prakse Komisije na področju državnih pomoči, kar zadeva privatizacije, kaže, da Komisija, če ni bilo javnega razpisa, samo preveri, ali se premoženje prodaja po tržni ceni na podlagi ocene neodvisnega izvedenca. V zvezi s tem so belgijski organi Komisiji – v skladu s temi načeli – poslali neodvisno oceno pogojev prodaje ABX Logistics Worldwide, ki jo jih pripravili svetovalci KPMG Corporate Finance.

6.   OCENA KOMISIJE

6.1   Obstoj državne pomoči

| (167) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(167)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (168) | Komisija uvodoma ugotavlja, da so zgoraj opisani ukrepi zadevali več družb, ki so bile del mreže ABX od njene ustanovitve naprej in so bile po ustanovitvi holdinga ABX-WW vključene v skupino ABX. Meni, da so tudi pred pravno ustanovitvijo navedenega holdinga te družbe v skupini SNCB tvorile jasno ločeno gospodarsko enoto (v nadaljnjem besedilu „skupina ABX“), ki jo je treba obravnavati kot ustrezen subjekt za analizo, ki sledi. |
| --- | --- |

(168)

Komisija uvodoma ugotavlja, da so zgoraj opisani ukrepi zadevali več družb, ki so bile del mreže ABX od njene ustanovitve naprej in so bile po ustanovitvi holdinga ABX-WW vključene v skupino ABX. Meni, da so tudi pred pravno ustanovitvijo navedenega holdinga te družbe v skupini SNCB tvorile jasno ločeno gospodarsko enoto (v nadaljnjem besedilu „skupina ABX“), ki jo je treba obravnavati kot ustrezen subjekt za analizo, ki sledi.

| (169) | Komisija takoj ugotavlja, da so izpolnjena tri od štirih meril iz člena 87(1) Pogodbe („dajanje prednosti posameznim podjetjem“, „bi lahko izkrivljala konkurenco“ in „prizadene trgovino med državami članicami“).
  Sredstva, ki jih je družba SNCB vložila v skupino ABX, namreč dajejo prednost tej družbi v primerjavi z drugimi podjetji, prisotnimi na njenih trgih.
  Ti ukrepi s tem, ko koristijo izključno skupini ABX in njenim hčerinskim družbam, poleg tega izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco v delu teh dejavnosti, v katerem velja svobodna konkurenca.
  Ti ukrepi nazadnje vplivajo na trgovino med državami članicami, ker se obravnavana konkurenčna dejavnost izvaja tudi v več drugih državah članicah. Ta sklep velja tudi za ukrepe v korist družb skupine, ki delujejo zunaj Skupnosti. Na eni strani namreč ni izključeno, da pomoč v skladu s sodno prakso v zadevi „Tubemeuse“ (78) ob upoštevanju medsebojne odvisnosti trgov, na katerih delujejo podjetja Skupnosti, lahko izkrivlja konkurenco v Skupnosti, čeprav podjetje, ki prejema pomoč, izvaža skoraj vso svojo proizvodnjo zunaj Skupnosti. Na drugi strani, ko gre za skupino, ki opravlja dejavnost mednarodnega prevoza na svetovni ravni v konkurenci z drugimi gospodarskimi subjekti Skupnosti, pomoč, odobrena družbi v skupini, ki deluje v tretjih državah, krepi skupino v celoti in zaradi tega vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali utegne izkrivljati konkurenco v Skupnosti. |
| --- | --- |

(169)

Komisija takoj ugotavlja, da so izpolnjena tri od štirih meril iz člena 87(1) Pogodbe („dajanje prednosti posameznim podjetjem“, „bi lahko izkrivljala konkurenco“ in „prizadene trgovino med državami članicami“).

Sredstva, ki jih je družba SNCB vložila v skupino ABX, namreč dajejo prednost tej družbi v primerjavi z drugimi podjetji, prisotnimi na njenih trgih.

Ti ukrepi s tem, ko koristijo izključno skupini ABX in njenim hčerinskim družbam, poleg tega izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco v delu teh dejavnosti, v katerem velja svobodna konkurenca.

Ti ukrepi nazadnje vplivajo na trgovino med državami članicami, ker se obravnavana konkurenčna dejavnost izvaja tudi v več drugih državah članicah. Ta sklep velja tudi za ukrepe v korist družb skupine, ki delujejo zunaj Skupnosti. Na eni strani namreč ni izključeno, da pomoč v skladu s sodno prakso v zadevi „Tubemeuse“ (78) ob upoštevanju medsebojne odvisnosti trgov, na katerih delujejo podjetja Skupnosti, lahko izkrivlja konkurenco v Skupnosti, čeprav podjetje, ki prejema pomoč, izvaža skoraj vso svojo proizvodnjo zunaj Skupnosti. Na drugi strani, ko gre za skupino, ki opravlja dejavnost mednarodnega prevoza na svetovni ravni v konkurenci z drugimi gospodarskimi subjekti Skupnosti, pomoč, odobrena družbi v skupini, ki deluje v tretjih državah, krepi skupino v celoti in zaradi tega vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali utegne izkrivljati konkurenco v Skupnosti.

| (170) | Nato je treba ukrepe, za katere se šteje, da mobilizirajo sredstva SNCB, obravnavati, kot da uporabljajo državna sredstva (javna sredstva). |
| --- | --- |

(170)

Nato je treba ukrepe, za katere se šteje, da mobilizirajo sredstva SNCB, obravnavati, kot da uporabljajo državna sredstva (javna sredstva).

| (171) | Zaradi državnega lastništva družbe SNCB in njenega posebnega statusa javnega podjetja se namreč sklepa, da sredstva SNCB ostajajo ves čas pod javnim nadzorom. Ta sklep še krepi ugotovitev, da za družbo SNCB veljajo določbe zakona z dne 21. marca 1991, ki ji zagotavlja posebno zaščito pred nevarnostjo stečaja, ki se lahko obravnava kot poroštvo, ki ga zagotavlja država. |
| --- | --- |

(171)

Zaradi državnega lastništva družbe SNCB in njenega posebnega statusa javnega podjetja se namreč sklepa, da sredstva SNCB ostajajo ves čas pod javnim nadzorom. Ta sklep še krepi ugotovitev, da za družbo SNCB veljajo določbe zakona z dne 21. marca 1991, ki ji zagotavlja posebno zaščito pred nevarnostjo stečaja, ki se lahko obravnava kot poroštvo, ki ga zagotavlja država.

| (172) | Vendar Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine (79) navaja: „treba je opozoriti, da že iz sodne prakse Sodišča izhaja, da člen 87(1) ES zajema vsa denarna sredstva, ki jih lahko organi oblasti dejansko uporabijo v podporo podjetjem, ne da bi bilo pomembno, ali so ta sredstva stalno del državnega premoženja ali ne. Zato, čeprav vsote, ki ustrezajo zadevnemu ukrepu, niso stalno v lasti državne blagajne, dejstvo, da ostajajo stalno pod javnim nadzorom in torej na voljo pristojnim nacionalnim organom, zadostuje za to, da se jih opredeli kot državna sredstva“. |
| --- | --- |

(172)

Vendar Sodišče v sodbi v zadevi Stardust Marine (79) navaja: „treba je opozoriti, da že iz sodne prakse Sodišča izhaja, da člen 87(1) ES zajema vsa denarna sredstva, ki jih lahko organi oblasti dejansko uporabijo v podporo podjetjem, ne da bi bilo pomembno, ali so ta sredstva stalno del državnega premoženja ali ne. Zato, čeprav vsote, ki ustrezajo zadevnemu ukrepu, niso stalno v lasti državne blagajne, dejstvo, da ostajajo stalno pod javnim nadzorom in torej na voljo pristojnim nacionalnim organom, zadostuje za to, da se jih opredeli kot državna sredstva“.

| (173) | Sodišče prav tako v točki 52 sodbe v zadevi Stardust Marine navaja tudi: „... samo to, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ni dovolj, da se ukrepe, ki jih je sprejelo podjetje, kot so zadevni ukrepi finančne pomoči, pripiše državi. Treba je še preučiti, ali je treba organe oblasti obravnavati, kot da so na en ali drug način vpleteni v sprejemanje teh ukrepov“. |
| --- | --- |

(173)

Sodišče prav tako v točki 52 sodbe v zadevi Stardust Marine navaja tudi: „... samo to, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ni dovolj, da se ukrepe, ki jih je sprejelo podjetje, kot so zadevni ukrepi finančne pomoči, pripiše državi. Treba je še preučiti, ali je treba organe oblasti obravnavati, kot da so na en ali drug način vpleteni v sprejemanje teh ukrepov“.

| (174) | Drugi potrebni pogoj, da bi bili ukrepi, ki jih je sprejelo javno podjetje, državna pomoč, je, da ti ukrepi niso v skladu z ravnanjem, ki bi ga sprejel zasebni vlagatelj v primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(174)

Drugi potrebni pogoj, da bi bili ukrepi, ki jih je sprejelo javno podjetje, državna pomoč, je, da ti ukrepi niso v skladu z ravnanjem, ki bi ga sprejel zasebni vlagatelj v primerljivem položaju.

| (175) | Zato Komisija za vsak ukrep, ki ga je družba SNCB sprejela v korist skupine ABX, v nadaljevanju preuči, ali se ga lahko pripiše državi in ali se razlikuje od verjetnega ravnanja takšnega zasebnega vlagatelja. Če sta ta dva pogoja izpolnjena, so ukrepi državna pomoč in Komisija analizira njen cilj in znesek. |
| --- | --- |

(175)

Zato Komisija za vsak ukrep, ki ga je družba SNCB sprejela v korist skupine ABX, v nadaljevanju preuči, ali se ga lahko pripiše državi in ali se razlikuje od verjetnega ravnanja takšnega zasebnega vlagatelja. Če sta ta dva pogoja izpolnjena, so ukrepi državna pomoč in Komisija analizira njen cilj in znesek.

6.1.1   Naložbe v letu 2001 in vzporedni prispevki

| (176) | Belgijski organi so navedli, da so ponovne naložbe, ki jih je družba SNCB v letu 2001 izvedla v nemško, nizozemsko in francosko dejavnost skupine ABX, temeljile na pozitivnih gospodarskih napovedih in nasvetih izvedencev na področju razvoja podjetij. |
| --- | --- |

(176)

Belgijski organi so navedli, da so ponovne naložbe, ki jih je družba SNCB v letu 2001 izvedla v nemško, nizozemsko in francosko dejavnost skupine ABX, temeljile na pozitivnih gospodarskih napovedih in nasvetih izvedencev na področju razvoja podjetij.

| (177) | Za zgoraj predstavljene izračune donosnosti se zdi, da temeljijo na sprejemljivih predpostavkah razvoja dejavnosti, kot jih je družba SNCB lahko oblikovala leta 2001. |
| --- | --- |

(177)

Za zgoraj predstavljene izračune donosnosti se zdi, da temeljijo na sprejemljivih predpostavkah razvoja dejavnosti, kot jih je družba SNCB lahko oblikovala leta 2001.

| (178) | Naložbe v Nemčiji temeljijo na izvedenskem mnenju, v katerem je bilo ocenjeno, da bi uspešna sanacija ABX-D omogočila nadaljnje izvajanje strategije ABX z možnostjo ustvariti 300 milijonov EUR v primerjavi z vložkom 50 milijonov EUR, in na zadovoljivem notranjem donosu. |
| --- | --- |

(178)

Naložbe v Nemčiji temeljijo na izvedenskem mnenju, v katerem je bilo ocenjeno, da bi uspešna sanacija ABX-D omogočila nadaljnje izvajanje strategije ABX z možnostjo ustvariti 300 milijonov EUR v primerjavi z vložkom 50 milijonov EUR, in na zadovoljivem notranjem donosu.

| (179) | Kar zadeva naložbo 30 milijonov EUR v Franciji, je na podlagi izračuna donosnosti mogoče oceniti, da bi SNCB lahko dosegla notranjo stopnjo donosa med 8 in 14 %. Poleg tega je ta naložba omogočila začetek programa sekuritizacije terjatev, kar je družbi omogočilo pridobiti bančno kreditno linijo v višini 70 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(179)

Kar zadeva naložbo 30 milijonov EUR v Franciji, je na podlagi izračuna donosnosti mogoče oceniti, da bi SNCB lahko dosegla notranjo stopnjo donosa med 8 in 14 %. Poleg tega je ta naložba omogočila začetek programa sekuritizacije terjatev, kar je družbi omogočilo pridobiti bančno kreditno linijo v višini 70 milijonov EUR.

| (180) | Komisija glede naložbe v ABX-NL v letu 2001 meni, da ni, kot predlagajo belgijski organi, dovolj utemeljeno opreti izračun notranje stopnje donosa na znesek povečanja kapitala po odbitku stroškov nakupa Wegtransport. Vendar ob upoštevanju, da skupne naložbe družbe SNCB vključujejo ta strošek nakupa in torej znašajo 19,2 milijona EUR namesto 12,2 milijona EUR, je notranja stopnja donosa naložbe med 8,9 in 10,2 % in torej ostaja sprejemljiva, zlasti v povezavi z dejstvom, da se je v času naložbe ponovno doseganje donosnosti celotnega ABX-NL pričakovalo v kratkem dvoletnem roku. |
| --- | --- |

(180)

Komisija glede naložbe v ABX-NL v letu 2001 meni, da ni, kot predlagajo belgijski organi, dovolj utemeljeno opreti izračun notranje stopnje donosa na znesek povečanja kapitala po odbitku stroškov nakupa Wegtransport. Vendar ob upoštevanju, da skupne naložbe družbe SNCB vključujejo ta strošek nakupa in torej znašajo 19,2 milijona EUR namesto 12,2 milijona EUR, je notranja stopnja donosa naložbe med 8,9 in 10,2 % in torej ostaja sprejemljiva, zlasti v povezavi z dejstvom, da se je v času naložbe ponovno doseganje donosnosti celotnega ABX-NL pričakovalo v kratkem dvoletnem roku.

| (181) | Prav tako ocena stopnje donosnosti „vzporednih prispevkov“ v kapital družb skupine ABX na Irskem, v Belgiji, na Portugalskem in v Singapurju (ki niso bile v finančnih težavah) kaže pričakovano notranjo stopnjo donosa med 9,6 in 12,7 % in se zdi sprejemljiva. |
| --- | --- |

(181)

Prav tako ocena stopnje donosnosti „vzporednih prispevkov“ v kapital družb skupine ABX na Irskem, v Belgiji, na Portugalskem in v Singapurju (ki niso bile v finančnih težavah) kaže pričakovano notranjo stopnjo donosa med 9,6 in 12,7 % in se zdi sprejemljiva.

| (182) | Komisija poleg tega opozarja, da je imela družba SNCB do konca leta 2001 na voljo finančno strukturo, ki ji je omogočala financiranje njenega trgovskega razvoja brez pretirane obremenitve njene finančne strukture (razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom se je z 0,6 leta 1997 povečalo na 0,9 leta 2001), kar ne velja za obdobje od leta 2002 naprej. |
| --- | --- |

(182)

Komisija poleg tega opozarja, da je imela družba SNCB do konca leta 2001 na voljo finančno strukturo, ki ji je omogočala financiranje njenega trgovskega razvoja brez pretirane obremenitve njene finančne strukture (razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom se je z 0,6 leta 1997 povečalo na 0,9 leta 2001), kar ne velja za obdobje od leta 2002 naprej.

| (183) | Nazadnje je treba poudariti, da so vse te odločitve o naložbah del strategije skupine. V teh okoliščinah je bilo upravičeno, da je družba SNCB upoštevala ne samo pričakovani notranji donos vsake od teh transakcij, ampak tudi pričakovane pozitivne učinke na ravni skupine. |
| --- | --- |

(183)

Nazadnje je treba poudariti, da so vse te odločitve o naložbah del strategije skupine. V teh okoliščinah je bilo upravičeno, da je družba SNCB upoštevala ne samo pričakovani notranji donos vsake od teh transakcij, ampak tudi pričakovane pozitivne učinke na ravni skupine.

| (184) | Komisija iz tega sklepa, da se je družba SNCB s tem, ko je na podlagi pričakovanj v tistem obdobju leta 2001 izvedla ponovne naložbe in „vzporedne prispevke“, obnašala, kot bi se lahko zasebni vlagatelj, in da ti ukrepi niso državna pomoč. |
| --- | --- |

(184)

Komisija iz tega sklepa, da se je družba SNCB s tem, ko je na podlagi pričakovanj v tistem obdobju leta 2001 izvedla ponovne naložbe in „vzporedne prispevke“, obnašala, kot bi se lahko zasebni vlagatelj, in da ti ukrepi niso državna pomoč.

| (185) | Nasprotno pa Komisija ugotavlja, da je družba SNCB dala jamstvo ABX Singapur, ne da bi od njega zahtevala plačilo, kar je v nasprotju s tem, kar bi storil zasebni vlagatelj. Ker je bilo to jamstvo odobreno junija 2000, ko je ABX začel vzbujati zanimanje javnosti in spodbudil tudi nekatere intervencije organov oblasti v zvezi s SNCB, in da bi v svoji analizi upoštevala vse morebitne elemente pomoči, Komisija meni, da lahko dodelitev takšnega jamstva brez protiplačila vsebuje državno pomoč. Ker je bilo to jamstvo dodeljeno družbi skupine ABX v času, ko je bila odločitev o reorganizaciji in prestrukturiranju že sprejeta in se je že izvajala, bo Komisija to pomoč preučila skupaj z drugimi ukrepi za prestrukturiranje skupine ABX, ki je vključila ABX Singapur. |
| --- | --- |

(185)

Nasprotno pa Komisija ugotavlja, da je družba SNCB dala jamstvo ABX Singapur, ne da bi od njega zahtevala plačilo, kar je v nasprotju s tem, kar bi storil zasebni vlagatelj. Ker je bilo to jamstvo odobreno junija 2000, ko je ABX začel vzbujati zanimanje javnosti in spodbudil tudi nekatere intervencije organov oblasti v zvezi s SNCB, in da bi v svoji analizi upoštevala vse morebitne elemente pomoči, Komisija meni, da lahko dodelitev takšnega jamstva brez protiplačila vsebuje državno pomoč. Ker je bilo to jamstvo dodeljeno družbi skupine ABX v času, ko je bila odločitev o reorganizaciji in prestrukturiranju že sprejeta in se je že izvajala, bo Komisija to pomoč preučila skupaj z drugimi ukrepi za prestrukturiranje skupine ABX, ki je vključila ABX Singapur.

6.1.2   Ukrepi za dokapitalizacijo

| (186) | Zasedanje belgijskega Sveta ministrov februarja 2002 je neovrgljiv dokaz, da se je belgijska vlada od tega dne naprej vključila v upravljanje zadeve ABX prek družbe SNCB. Ukrepe za dokapitalizacijo ABX Nemčija (v znesku 157,4 milijona EUR) in ABX Nizozemska (v znesku 10,6 milijona EUR) je Belgija priglasila po tem datumu in se še niso izvedli. Belgija teh ukrepov ni predstavila kot previdne naložbe, temveč kot pomoč za prestrukturiranje. Zato ni dvoma, da je treba te ukrepe opredeliti kot državno pomoč in jih preučiti kot pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(186)

Zasedanje belgijskega Sveta ministrov februarja 2002 je neovrgljiv dokaz, da se je belgijska vlada od tega dne naprej vključila v upravljanje zadeve ABX prek družbe SNCB. Ukrepe za dokapitalizacijo ABX Nemčija (v znesku 157,4 milijona EUR) in ABX Nizozemska (v znesku 10,6 milijona EUR) je Belgija priglasila po tem datumu in se še niso izvedli. Belgija teh ukrepov ni predstavila kot previdne naložbe, temveč kot pomoč za prestrukturiranje. Zato ni dvoma, da je treba te ukrepe opredeliti kot državno pomoč in jih preučiti kot pomoč za prestrukturiranje.

| (187) | Priporočilno pismo za odobritev posojila, ki ga je družba SNCB morala izdati za svojo nemško hčerinsko družbo, ker je le-ta v mesecih, potem ko je bila kupljena, imela negativno stanje lastnega kapitala, je SNCB ponovno izdala vsako leto do leta 2005, tudi za obdobje, ko je mogoče državi nedvomno pripisati odločitve družbe SNCB glede ABX. Ker to pismo vsebuje obveznosti, primerljive z obveznostmi jamstva, in družba SNCB za to ni dobila plačila, Komisija meni, da gre za elemente državne pomoči. Vendar če daje dokapitalizacija ABX Nemčija s strani družbe SNCB, ki je predmet te odločbe, upnikom te družbe dejansko in dokončno varnost, ki so jo pričakovali od tega priporočilnega pisma, ki zato postane brezpredmetno, ga ni treba posebej preučiti, ker bi bilo to glede na preučitev samih ukrepov za dokapitalizacijo odveč. |
| --- | --- |

(187)

Priporočilno pismo za odobritev posojila, ki ga je družba SNCB morala izdati za svojo nemško hčerinsko družbo, ker je le-ta v mesecih, potem ko je bila kupljena, imela negativno stanje lastnega kapitala, je SNCB ponovno izdala vsako leto do leta 2005, tudi za obdobje, ko je mogoče državi nedvomno pripisati odločitve družbe SNCB glede ABX. Ker to pismo vsebuje obveznosti, primerljive z obveznostmi jamstva, in družba SNCB za to ni dobila plačila, Komisija meni, da gre za elemente državne pomoči. Vendar če daje dokapitalizacija ABX Nemčija s strani družbe SNCB, ki je predmet te odločbe, upnikom te družbe dejansko in dokončno varnost, ki so jo pričakovali od tega priporočilnega pisma, ki zato postane brezpredmetno, ga ni treba posebej preučiti, ker bi bilo to glede na preučitev samih ukrepov za dokapitalizacijo odveč.

6.1.3   Posojila v letu 2002

| (188) | Družba SNCB je odobrila posojila ABX Logistics NV ter ABX-D, -NL in -F od aprila in maja 2002 naprej, torej v obdobju, ko je pri odločitvah družbe SNCB glede ABX nedvomno sodelovala država. |
| --- | --- |

(188)

Družba SNCB je odobrila posojila ABX Logistics NV ter ABX-D, -NL in -F od aprila in maja 2002 naprej, torej v obdobju, ko je pri odločitvah družbe SNCB glede ABX nedvomno sodelovala država.

| (189) | Kot je navedeno v opisnem delu, obrestna mera za ta posojila znaša med [...] in [...] %. Komisija meni, da ta raven obrestne mere ni primerna glede na položaj zadevnih podjetij. Kot kazalnik ustrezne ravni obrestne mere upošteva referenčno obrestno mero Komisije, ki je bila poleg tega uporabljena za določanje pomoči za reševanje, dodeljene januarja 2003 ABX Nemčija, oziroma 5,06 %. |
| --- | --- |

(189)

Kot je navedeno v opisnem delu, obrestna mera za ta posojila znaša med [...] in [...] %. Komisija meni, da ta raven obrestne mere ni primerna glede na položaj zadevnih podjetij. Kot kazalnik ustrezne ravni obrestne mere upošteva referenčno obrestno mero Komisije, ki je bila poleg tega uporabljena za določanje pomoči za reševanje, dodeljene januarja 2003 ABX Nemčija, oziroma 5,06 %.

| (190) | Komisija iz tega sklepa, da ta posojila vsebujejo element državne pomoči. Na podlagi zgoraj navedene referenčne obrestne mere, povečane za 400 baznih točk za podjetje, ki je v težavah, vendar tudi v postopku prestrukturiranja, Komisija ocenjuje, da znesek elementa pomoči, ki ustreza temu posojilu, znaša 8 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(190)

Komisija iz tega sklepa, da ta posojila vsebujejo element državne pomoči. Na podlagi zgoraj navedene referenčne obrestne mere, povečane za 400 baznih točk za podjetje, ki je v težavah, vendar tudi v postopku prestrukturiranja, Komisija ocenjuje, da znesek elementa pomoči, ki ustreza temu posojilu, znaša 8 milijonov EUR.

| (191) | Ker so bila posojila dodeljena različnim družbam skupine ABX v času, ko je bila odločitev o reorganizaciji in prestrukturiranju mreže že sprejeta in se je že izvajala, bo Komisija preučila to pomoč skupaj z drugimi ukrepi za prestrukturiranje skupine ABX, ki je vključila dejavnosti, ki so jih ohranile družbe, ki so prejele ta posojila. |
| --- | --- |

(191)

Ker so bila posojila dodeljena različnim družbam skupine ABX v času, ko je bila odločitev o reorganizaciji in prestrukturiranju mreže že sprejeta in se je že izvajala, bo Komisija preučila to pomoč skupaj z drugimi ukrepi za prestrukturiranje skupine ABX, ki je vključila dejavnosti, ki so jih ohranile družbe, ki so prejele ta posojila.

6.1.4   Jamstvo, odobreno za oblikovanje cash pool (združevanje denarnih sredstev)

| (192) | Kot je bilo navedeno v opisu ukrepov za prestrukturiranje, so belgijski organi navedli, da je bila denarna linija v višini [...] milijonov EUR, ki jo je skupina ABX odprla pri finančni instituciji, plačana in da je jamstvo, ki ga je SNCB januarja 2001 izdala za to kreditno linijo, predmet plačila v višini [...] baznih točk. |
| --- | --- |

(192)

Kot je bilo navedeno v opisu ukrepov za prestrukturiranje, so belgijski organi navedli, da je bila denarna linija v višini [...] milijonov EUR, ki jo je skupina ABX odprla pri finančni instituciji, plačana in da je jamstvo, ki ga je SNCB januarja 2001 izdala za to kreditno linijo, predmet plačila v višini [...] baznih točk.

| (193) | Ta obrestna mera se zdi sprejemljiva glede na običajne bančne obrestne mere, odobrene v primerljivih primerih (80). Komisija iz tega sklepa, da to jamstvo skupini ABX ni dalo prednosti, ki jo daje državna pomoč. Poleg tega, čeprav bi bilo treba šteti, da bi bila obrestna mera, ki bi jo zahteval zasebni vlagatelj, višja za nekaj baznih točk ali celo dvojna, bi bila posledica tega zanemarljiva prednost glede na druge ukrepe pomoči (0,07 milijona EUR na leto), ki ne bi spremenila analize o združljivosti vseh ukrepov pomoči za prestrukturiranje v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(193)

Ta obrestna mera se zdi sprejemljiva glede na običajne bančne obrestne mere, odobrene v primerljivih primerih (80). Komisija iz tega sklepa, da to jamstvo skupini ABX ni dalo prednosti, ki jo daje državna pomoč. Poleg tega, čeprav bi bilo treba šteti, da bi bila obrestna mera, ki bi jo zahteval zasebni vlagatelj, višja za nekaj baznih točk ali celo dvojna, bi bila posledica tega zanemarljiva prednost glede na druge ukrepe pomoči (0,07 milijona EUR na leto), ki ne bi spremenila analize o združljivosti vseh ukrepov pomoči za prestrukturiranje v nadaljevanju.

6.1.5   Druge zunajbilančne obveznosti SNCB

| (194) | Belgijski organi so zatrdili, da sta poleg jamstev, prevzetih med prvotnim nakupom nekaterih družb mreže, edini novi jamstvi, ki ju je družba SNCB izdala v korist skupine ABX, zgoraj navedeni jamstvi v korist ABX Singapur, ki sta se iztekli leta 2005, in v korist institucije, ki je odobrila denarno linijo za cash pool. Vendar je SNCB izdala nekaj priporočilnih pisem. |
| --- | --- |

(194)

Belgijski organi so zatrdili, da sta poleg jamstev, prevzetih med prvotnim nakupom nekaterih družb mreže, edini novi jamstvi, ki ju je družba SNCB izdala v korist skupine ABX, zgoraj navedeni jamstvi v korist ABX Singapur, ki sta se iztekli leta 2005, in v korist institucije, ki je odobrila denarno linijo za cash pool. Vendar je SNCB izdala nekaj priporočilnih pisem.

| (195) | Belgijski organi menijo, da so ta priporočilna pisma, za katera se ne prejeme plačilo, običajna praksa v tržnem gospodarstvu v odnosih med matično družbo in njenimi hčerinskimi družbami. Razen že analiziranega pisma v korist ABX Nemčija in priporočilnega pisma za ABX Španija za posojila v višini 12,3 milijona EUR je Komisija v tem primeru ugotovila, da nobeno od novih priporočilnih pisem, s katerimi se je seznanila in so bila izdana od leta 2000 naprej (v času, ko je ABX začela vzbujati zanimanje javnosti), ne vsebuje pogojev, ki pravno zavezujejo družbo SNCB. Komisija meni, da je priporočilno pismo v korist ABX Španija enakovredno bančni garanciji, ker se družba SNCB zavezuje, da bo podjetju ABX Španija dodelila potrebna sredstva, da bi le-to lahko odplačalo dolgove banki. Komisija opozarja, da je element pomoči v tej zadevi sestavljen iz stroškov garancije, ki bi jih podjetje moralo plačati, da bi dobilo to posojilo, in ki se prištejejo k stroškom samega posojila; ta element ostaja v vsakem primeru omejen in ustreza nekaj baznim točkam. Torej, če kot ustrezno upoštevamo maržo [...] baznih točk, ki jo je skupina ABX plačala družbi SNCB, element pomoči, ki izhaja iz tega, ostaja majhen (0,02 milijona EUR na leto). Čeprav bi morali biti stroški garancije občutno višji, na primer dvakratni, oziroma bi morali znašati [...] baznih točk, kar bi se zdelo veliko, bi element pomoči sam po sebi prav tako ostal majhen (0,04 milijona EUR na leto) in ne bi spremenil ugotovitev o pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(195)

Belgijski organi menijo, da so ta priporočilna pisma, za katera se ne prejeme plačilo, običajna praksa v tržnem gospodarstvu v odnosih med matično družbo in njenimi hčerinskimi družbami. Razen že analiziranega pisma v korist ABX Nemčija in priporočilnega pisma za ABX Španija za posojila v višini 12,3 milijona EUR je Komisija v tem primeru ugotovila, da nobeno od novih priporočilnih pisem, s katerimi se je seznanila in so bila izdana od leta 2000 naprej (v času, ko je ABX začela vzbujati zanimanje javnosti), ne vsebuje pogojev, ki pravno zavezujejo družbo SNCB. Komisija meni, da je priporočilno pismo v korist ABX Španija enakovredno bančni garanciji, ker se družba SNCB zavezuje, da bo podjetju ABX Španija dodelila potrebna sredstva, da bi le-to lahko odplačalo dolgove banki. Komisija opozarja, da je element pomoči v tej zadevi sestavljen iz stroškov garancije, ki bi jih podjetje moralo plačati, da bi dobilo to posojilo, in ki se prištejejo k stroškom samega posojila; ta element ostaja v vsakem primeru omejen in ustreza nekaj baznim točkam. Torej, če kot ustrezno upoštevamo maržo [...] baznih točk, ki jo je skupina ABX plačala družbi SNCB, element pomoči, ki izhaja iz tega, ostaja majhen (0,02 milijona EUR na leto). Čeprav bi morali biti stroški garancije občutno višji, na primer dvakratni, oziroma bi morali znašati [...] baznih točk, kar bi se zdelo veliko, bi element pomoči sam po sebi prav tako ostal majhen (0,04 milijona EUR na leto) in ne bi spremenil ugotovitev o pomoči za prestrukturiranje.

6.1.6   Prenos dejavnosti „road domestic France“

| (196) | Ker je izbiro in pogoje prenosa dejavnosti „road domestic France“ s strani ABX Francija jasno mogoče pripisati državi Belgiji, mora Komisija preveriti argumente, ki so jih belgijski organi navedli za utemeljitev, da je izbira odkupa podjetja s strani zaposlenih skladna s tem, kar bi storil zasebni vlagatelj v istih okoliščinah. |
| --- | --- |

(196)

Ker je izbiro in pogoje prenosa dejavnosti „road domestic France“ s strani ABX Francija jasno mogoče pripisati državi Belgiji, mora Komisija preveriti argumente, ki so jih belgijski organi navedli za utemeljitev, da je izbira odkupa podjetja s strani zaposlenih skladna s tem, kar bi storil zasebni vlagatelj v istih okoliščinah.

| (197) | Stroški scenarija, ki ga je izbrala družba SNCB: skupni stroški scenarija umika, ki ga je izbrala družba SNCB, znašajo 137,5 milijona EUR oziroma [...] milijonov EUR, kar ustreza negativni neto vrednosti lastnega kapitala dejavnosti v času umika, in [...] milijonov EUR negativne prodajne cene. |
| --- | --- |

(197)

Stroški scenarija, ki ga je izbrala družba SNCB: skupni stroški scenarija umika, ki ga je izbrala družba SNCB, znašajo 137,5 milijona EUR oziroma [...] milijonov EUR, kar ustreza negativni neto vrednosti lastnega kapitala dejavnosti v času umika, in [...] milijonov EUR negativne prodajne cene.

| (198) | Komisija ugotavlja, da sta dva neodvisna izvedenca potrdila, da ta znesek v višini [...] milijonov EUR ustreza negativni vrednosti dejavnosti „road domestic“, preneseni na zaposlene.
  Tako je „Deloitte Corporate Finance“ pregledal business plan (poslovni načrt) zadevne dejavnosti in ga ocenil po metodi „discounted cash flows“ (diskontirani denarni tokovi). Ta poslovni načrt obsega obdobje 2005–2008. Pri vrednotenju so ugotovili vrednost ABX-F domestics, ki ustreza zgoraj navedeni negativni ceni. Ta rezultat je potrdil Ernst & Young Transaction Advisory Services, ki je pregledal ocene Deloitte.
  Ker sta ta dva neodvisna izvedenca uporabila običajne in ustrezne metode vrednotenja, Komisija sprejema, da ta cena ustreza tržni ceni in da prevzemnik dejavnosti „Road domestic France“ ob tem odkupu ni prejel državne pomoči. |
| --- | --- |

(198)

Komisija ugotavlja, da sta dva neodvisna izvedenca potrdila, da ta znesek v višini [...] milijonov EUR ustreza negativni vrednosti dejavnosti „road domestic“, preneseni na zaposlene.

Tako je „Deloitte Corporate Finance“ pregledal business plan (poslovni načrt) zadevne dejavnosti in ga ocenil po metodi „discounted cash flows“ (diskontirani denarni tokovi). Ta poslovni načrt obsega obdobje 2005–2008. Pri vrednotenju so ugotovili vrednost ABX-F domestics, ki ustreza zgoraj navedeni negativni ceni. Ta rezultat je potrdil Ernst & Young Transaction Advisory Services, ki je pregledal ocene Deloitte.

Ker sta ta dva neodvisna izvedenca uporabila običajne in ustrezne metode vrednotenja, Komisija sprejema, da ta cena ustreza tržni ceni in da prevzemnik dejavnosti „Road domestic France“ ob tem odkupu ni prejel državne pomoči.

| (199) | Stroški scenarija sporazumne likvidacije: po mnenju belgijskih organov bi stroški scenarija sporazumne likvidacije znašali 183 milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR iz naslova negativne neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, in [...] milijonov EUR drugih dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(199)

Stroški scenarija sporazumne likvidacije: po mnenju belgijskih organov bi stroški scenarija sporazumne likvidacije znašali 183 milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR iz naslova negativne neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, in [...] milijonov EUR drugih dodatnih stroškov.

| (200) | V okviru načrta sporazumne likvidacije bi družba SNCB morala poravnati terjatve vsem upnikom družbe v likvidaciji, katerih terjatve niso bile pokrite z likvidiranimi sredstvi. Torej je dejansko upravičeno upoštevati stroške v višini [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(200)

V okviru načrta sporazumne likvidacije bi družba SNCB morala poravnati terjatve vsem upnikom družbe v likvidaciji, katerih terjatve niso bile pokrite z likvidiranimi sredstvi. Torej je dejansko upravičeno upoštevati stroške v višini [...] milijonov EUR.

| (201) | Drugi dodatni stroški, ki so jih upoštevali belgijski organi, vključujejo zlasti [...] milijonov EUR iz naslova socialnega načrta, ki bi ga družba SNCB morala izvršiti ob likvidaciji, in [...] milijonov EUR zaradi izgub, ki naj bi jih ustvarila skupina ABX v času pogajanj o tem načrtu. |
| --- | --- |

(201)

Drugi dodatni stroški, ki so jih upoštevali belgijski organi, vključujejo zlasti [...] milijonov EUR iz naslova socialnega načrta, ki bi ga družba SNCB morala izvršiti ob likvidaciji, in [...] milijonov EUR zaradi izgub, ki naj bi jih ustvarila skupina ABX v času pogajanj o tem načrtu.

| (202) | Ti dve oceni se zdita razumni. Kar zadeva socialni načrt, ta znesek namreč ustreza stroškom socialnega načrta v višini [...] EUR na zaposlenega, kar je sprejemljivo; kar zadeva izgube, ki nastanejo med uresničevanjem tega načrta, je predvideni znesek primerljiv z ravnjo izgube za leto 2005, ocenjeno v poslovnem načrtu družbe v času prenosa (med [...] in [...] milijoni EUR). Belgijski organi poleg tega v svoji oceni upoštevajo dodatni znesek 15 milijonov EUR iz naslova izgub v prvem četrtletju 2006. |
| --- | --- |

(202)

Ti dve oceni se zdita razumni. Kar zadeva socialni načrt, ta znesek namreč ustreza stroškom socialnega načrta v višini [...] EUR na zaposlenega, kar je sprejemljivo; kar zadeva izgube, ki nastanejo med uresničevanjem tega načrta, je predvideni znesek primerljiv z ravnjo izgube za leto 2005, ocenjeno v poslovnem načrtu družbe v času prenosa (med [...] in [...] milijoni EUR). Belgijski organi poleg tega v svoji oceni upoštevajo dodatni znesek 15 milijonov EUR iz naslova izgub v prvem četrtletju 2006.

| (203) | Ker bi poleg tega ABX Francija morala plačati različne odškodnine zaradi prekinitve pogodb (po oceni belgijskih organov v višini 14 milijonov EUR) in se soočiti s posledicami izgube dostopa do francoskega trga za druge dejavnosti skupine, je zato razumljivo sklepati, da bi družba SNCB zaradi sporazumne likvidacije nosila stroške, ki bi bili višji od stroškov odkupa dejavnosti „road domestic France“ s strani zaposlenih. |
| --- | --- |

(203)

Ker bi poleg tega ABX Francija morala plačati različne odškodnine zaradi prekinitve pogodb (po oceni belgijskih organov v višini 14 milijonov EUR) in se soočiti s posledicami izgube dostopa do francoskega trga za druge dejavnosti skupine, je zato razumljivo sklepati, da bi družba SNCB zaradi sporazumne likvidacije nosila stroške, ki bi bili višji od stroškov odkupa dejavnosti „road domestic France“ s strani zaposlenih.

| (204) | Stroški scenarija sodne likvidacije: Po mnenju belgijskih organov bi stroški scenarija sodne likvidacije znašali 346 milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR iz naslova negativne neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, in [...] milijonov EUR drugih dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(204)

Stroški scenarija sodne likvidacije: Po mnenju belgijskih organov bi stroški scenarija sodne likvidacije znašali 346 milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR iz naslova negativne neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, in [...] milijonov EUR drugih dodatnih stroškov.

| (205) | Po mnenju Komisije ni utemeljeno sklepati, da bi SNCB v primeru scenarija prisilne likvidacije za razliko od scenarijev prenosa ali sporazumne likvidacije morala nositi vseh [...] milijonov EUR, ki ustrezajo negativni neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, ker naj po definiciji ne bi poskušala poravnati dolgov svoje hčerinske družbe do njenih upnikov. |
| --- | --- |

(205)

Po mnenju Komisije ni utemeljeno sklepati, da bi SNCB v primeru scenarija prisilne likvidacije za razliko od scenarijev prenosa ali sporazumne likvidacije morala nositi vseh [...] milijonov EUR, ki ustrezajo negativni neto vrednosti lastnega kapitala v času sprejetja odločitve o prenosu, ker naj po definiciji ne bi poskušala poravnati dolgov svoje hčerinske družbe do njenih upnikov.

| (206) | Belgijski organi menijo, da bi morala družba SNCB po tem scenariju med drugimi dodatnimi stroški nositi tveganje [...] v višini 58 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(206)

Belgijski organi menijo, da bi morala družba SNCB po tem scenariju med drugimi dodatnimi stroški nositi tveganje [...] v višini 58 milijonov EUR.

| (207) | Belgijski organi so v podporo tej trditvi Komisiji poslali več elementov in zlasti mnenje izvedencev Linklaters in Grand Auzas et Associés, po katerem bi bila SNCB zaradi tega scenarija sodne likvidacije izpostavljena resničnemu in nezanemarljivemu tveganju [...], ki bi potegnilo za seboj njeno odgovornost. |
| --- | --- |

(207)

Belgijski organi so v podporo tej trditvi Komisiji poslali več elementov in zlasti mnenje izvedencev Linklaters in Grand Auzas et Associés, po katerem bi bila SNCB zaradi tega scenarija sodne likvidacije izpostavljena resničnemu in nezanemarljivemu tveganju [...], ki bi potegnilo za seboj njeno odgovornost.

| (208) | Komisija ne zanika, da v nekaterih izjemnih primerih nekatere nacionalne zakonodaje predvidevajo možnost, da se tretje osebe obrnejo proti delničarjem likvidirane družbe, zlasti če se lahko te delničarje šteje kot [...] in/ali da so zagrešili napake pri upravljanju. |
| --- | --- |

(208)

Komisija ne zanika, da v nekaterih izjemnih primerih nekatere nacionalne zakonodaje predvidevajo možnost, da se tretje osebe obrnejo proti delničarjem likvidirane družbe, zlasti če se lahko te delničarje šteje kot [...] in/ali da so zagrešili napake pri upravljanju.

| (209) | Vendar pa v tem primeru belgijski organi niso v zadostni meri odpravili dvomov, izraženih v tem primeru ob razširitvi postopka glede te zadeve aprila 2005, čeprav takšna možnost obstaja v francoskem pravu in so belgijski organi poslali nekaj podatkov v zvezi s takšnim tveganjem. Komisija iz tega sklepa, da v tem primeru v stroških tega scenarija ni upravičeno upoštevati 58 milijonov EUR, ki so po mnenju belgijskih organov povezani s tveganjem [...]. |
| --- | --- |

(209)

Vendar pa v tem primeru belgijski organi niso v zadostni meri odpravili dvomov, izraženih v tem primeru ob razširitvi postopka glede te zadeve aprila 2005, čeprav takšna možnost obstaja v francoskem pravu in so belgijski organi poslali nekaj podatkov v zvezi s takšnim tveganjem. Komisija iz tega sklepa, da v tem primeru v stroških tega scenarija ni upravičeno upoštevati 58 milijonov EUR, ki so po mnenju belgijskih organov povezani s tveganjem [...].

| (210) | Komisija tudi meni, da je ob upoštevanju zlasti posebnega statusa družbe SNCB malo verjetno, da bi na stroške financiranja SNCB občutno vplivala morebitna sodna likvidacija dejavnosti „road domestic France“, kar je v nasprotju s predvidevanji belgijskih organov. Nasprotno pa je mogoče sprejeti, da bi takšna likvidacija povečala stroške financiranja bančnega dolga skupine ABX in to v znesku največ 7 milijonov EUR po oceni belgijskih organov. |
| --- | --- |

(210)

Komisija tudi meni, da je ob upoštevanju zlasti posebnega statusa družbe SNCB malo verjetno, da bi na stroške financiranja SNCB občutno vplivala morebitna sodna likvidacija dejavnosti „road domestic France“, kar je v nasprotju s predvidevanji belgijskih organov. Nasprotno pa je mogoče sprejeti, da bi takšna likvidacija povečala stroške financiranja bančnega dolga skupine ABX in to v znesku največ 7 milijonov EUR po oceni belgijskih organov.

| (211) | V simulaciji belgijskih organov je upoštevan tudi učinek na potrebe skupine po gibljivih sredstvih, ker naj bi upniki celotne skupine po likvidaciji dejavnosti „road domestic France“ lahko zahtevali občutno skrajšanje plačilnih rokov. Ocena učinka tega pojava na 45 milijonov EUR, ki temelji na predpostavki skrajšanja povprečnega roka plačila, ki ga odobravajo dobavitelji, za en teden oziroma 15 %, se zdi sprejemljiva. Čeprav bi bil učinek pri strankah hčerinskih družb skupine, ki so v dobrem finančnem stanju, morda zmeren, pa bi bil lahko občutno večji od skrajšanja za en teden pri strankah drugih hčerinskih družb, ki bi bile v času likvidacije dejavnosti v Franciji v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(211)

V simulaciji belgijskih organov je upoštevan tudi učinek na potrebe skupine po gibljivih sredstvih, ker naj bi upniki celotne skupine po likvidaciji dejavnosti „road domestic France“ lahko zahtevali občutno skrajšanje plačilnih rokov. Ocena učinka tega pojava na 45 milijonov EUR, ki temelji na predpostavki skrajšanja povprečnega roka plačila, ki ga odobravajo dobavitelji, za en teden oziroma 15 %, se zdi sprejemljiva. Čeprav bi bil učinek pri strankah hčerinskih družb skupine, ki so v dobrem finančnem stanju, morda zmeren, pa bi bil lahko občutno večji od skrajšanja za en teden pri strankah drugih hčerinskih družb, ki bi bile v času likvidacije dejavnosti v Franciji v finančnih težavah.

| (212) | Nazadnje belgijski organi menijo, da bi likvidacija dejavnosti „road domestic France“ ustvarila tudi 5- do 30-odstotno izgubo strank v letu likvidacije v drugih dejavnostih skupine. Ker gre za skupino, ki ponuja integrirane storitve v Evropi in katere različne dejavnosti so zelo medsebojno odvisne, je razumno predvideti, da bi sodna likvidacija lahko povzročila poslabšanje podobe in izgubo dejavnosti za druge dejavnosti skupine in to toliko bolj, če sta zadevna dejavnost in/ali država blizu dejavnosti in državi družbe, ki naj bi bila likvidirana, kot to ocenjujejo belgijski organi. Takšnega sklepanja ni mogoče uporabiti za izbrani scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih. Ta rešitev namreč po eni strani ohranja podobo skupine, po drugi strani pa pogodba o prenosu dejavnosti „road domestic“ vsebuje sporazum o sodelovanju med družbo, ki združuje dejavnosti, prenesene z odkupom podjetja s strani zaposlenih, in mednarodne dejavnosti ABX-F, ki ostajajo znotraj skupine ABX, zaradi česar bodo stranke te skupine ohranile dostop do storitve v Franciji. Komisija pripominja, da je težko potrditi do 30-odstotno izgubo strank. Ob upoštevanju dejstva, da si različne hčerinske družbe skupine delijo več pomembnih skupnih strank, in glede na pomen Francije v mednarodnih dejavnostih skupine v Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem (med 14 in 36 %) namesto dodatnih stroškov v višini 112 milijonov EUR, ki jih predvidevajo belgijski organi, Komisija tudi meni, da bi bilo pri oceni učinka tega pojava pametno upoštevati ocenjeno vrednost stroškov, ki ustrezajo izgubi največ 20 % strank v prvem letu v najbolj prizadetih dejavnostih, oziroma približno 75 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(212)

Nazadnje belgijski organi menijo, da bi likvidacija dejavnosti „road domestic France“ ustvarila tudi 5- do 30-odstotno izgubo strank v letu likvidacije v drugih dejavnostih skupine. Ker gre za skupino, ki ponuja integrirane storitve v Evropi in katere različne dejavnosti so zelo medsebojno odvisne, je razumno predvideti, da bi sodna likvidacija lahko povzročila poslabšanje podobe in izgubo dejavnosti za druge dejavnosti skupine in to toliko bolj, če sta zadevna dejavnost in/ali država blizu dejavnosti in državi družbe, ki naj bi bila likvidirana, kot to ocenjujejo belgijski organi. Takšnega sklepanja ni mogoče uporabiti za izbrani scenarij odkupa podjetja s strani zaposlenih. Ta rešitev namreč po eni strani ohranja podobo skupine, po drugi strani pa pogodba o prenosu dejavnosti „road domestic“ vsebuje sporazum o sodelovanju med družbo, ki združuje dejavnosti, prenesene z odkupom podjetja s strani zaposlenih, in mednarodne dejavnosti ABX-F, ki ostajajo znotraj skupine ABX, zaradi česar bodo stranke te skupine ohranile dostop do storitve v Franciji. Komisija pripominja, da je težko potrditi do 30-odstotno izgubo strank. Ob upoštevanju dejstva, da si različne hčerinske družbe skupine delijo več pomembnih skupnih strank, in glede na pomen Francije v mednarodnih dejavnostih skupine v Franciji, Nemčiji in na Nizozemskem (med 14 in 36 %) namesto dodatnih stroškov v višini 112 milijonov EUR, ki jih predvidevajo belgijski organi, Komisija tudi meni, da bi bilo pri oceni učinka tega pojava pametno upoštevati ocenjeno vrednost stroškov, ki ustrezajo izgubi največ 20 % strank v prvem letu v najbolj prizadetih dejavnostih, oziroma približno 75 milijonov EUR.

| (213) | Prav tako je razumno sprejeti predpostavko, da bi skupina zaradi zmanjšanja dejavnosti zmanjšala število zaposlenih, saj bi podjetje lahko moralo odpustiti dodatno osebje, da bi preprečilo preveliko izgubo bruto marže. Belgijski organi so te dodatne stroške ocenili na 35 milijonov EUR. Ker bi moral obseg in torej strošek teh odpustitev slediti obsegu izgube dejavnosti, bi se ob previdni predpostavki, enaki prejšnji, upoštevalo ocenjeno vrednost dveh tretjin teh dodatnih stroškov oziroma 24 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(213)

Prav tako je razumno sprejeti predpostavko, da bi skupina zaradi zmanjšanja dejavnosti zmanjšala število zaposlenih, saj bi podjetje lahko moralo odpustiti dodatno osebje, da bi preprečilo preveliko izgubo bruto marže. Belgijski organi so te dodatne stroške ocenili na 35 milijonov EUR. Ker bi moral obseg in torej strošek teh odpustitev slediti obsegu izgube dejavnosti, bi se ob previdni predpostavki, enaki prejšnji, upoštevalo ocenjeno vrednost dveh tretjin teh dodatnih stroškov oziroma 24 milijonov EUR.

| (214) | Komisija na podlagi vsega tega meni, da je mogoče oceniti, da bi družba SNCB po scenariju sodne likvidacije dejavnosti „road domestic France“ namesto 346 milijonov EUR, ki so jih upoštevali belgijski organi, nosila stroške v višini najmanj 7 + 45 + 75 + 24 oziroma 151 milijonov EUR (brez morebitnega tveganja [...]), ki so višji od stroškov scenarija, ki ga je upoštevala družba SNCB. |
| --- | --- |

(214)

Komisija na podlagi vsega tega meni, da je mogoče oceniti, da bi družba SNCB po scenariju sodne likvidacije dejavnosti „road domestic France“ namesto 346 milijonov EUR, ki so jih upoštevali belgijski organi, nosila stroške v višini najmanj 7 + 45 + 75 + 24 oziroma 151 milijonov EUR (brez morebitnega tveganja [...]), ki so višji od stroškov scenarija, ki ga je upoštevala družba SNCB.

| (215) | Sklep: Komisija ob koncu te analize meni, da se za odločitev družbe SNCB, da dejavnost „road domestic France“ prenese na zaposlene, in podrobna pravila, ki jih je določila za to, lahko šteje, da so v skladu z odločitvijo, ki bi jo sprejel zasebni vlagatelj, ki bi ga vodili samo ekonomski razlogi, in da ta posel torej ne vsebuje elementa državne pomoči. |
| --- | --- |

(215)

Sklep: Komisija ob koncu te analize meni, da se za odločitev družbe SNCB, da dejavnost „road domestic France“ prenese na zaposlene, in podrobna pravila, ki jih je določila za to, lahko šteje, da so v skladu z odločitvijo, ki bi jo sprejel zasebni vlagatelj, ki bi ga vodili samo ekonomski razlogi, in da ta posel torej ne vsebuje elementa državne pomoči.

| (216) | Komisija je zgornjo analizo oprla samo na predpostavke, ki so se ji zdele razumne in dovolj utemeljene. Na podlagi teh ocen je mogoče sklepati, da bi razlika med scenarijem, ki ga je izbrala družba SNCB, in alternativnimi likvidacijami znašala najmanj 13 milijonov EUR, kar bi moralo v veliki meri pokriti morebitno dovoljeno odstopanje od ocen, upoštevanih po analizi. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je zgornjo analizo oprla samo na predpostavke, ki so se ji zdele razumne in dovolj utemeljene. Na podlagi teh ocen je mogoče sklepati, da bi razlika med scenarijem, ki ga je izbrala družba SNCB, in alternativnimi likvidacijami znašala najmanj 13 milijonov EUR, kar bi moralo v veliki meri pokriti morebitno dovoljeno odstopanje od ocen, upoštevanih po analizi.

6.1.7   Prodaja ABX-WW

| (217) | Komisija ugotavlja, da je SNCB temeljito iskala kupca za ABX-WW, zlasti prek specializirane družbe. |
| --- | --- |

(217)

Komisija ugotavlja, da je SNCB temeljito iskala kupca za ABX-WW, zlasti prek specializirane družbe.

| (218) | V zvezi s ceno in pogoji prodaje ABX-Worldwide Komisija upošteva poročilo KPMG, ki je moral s finančnega vidika („fairness“) preveriti ponudbo za prodajo vsega preostalega premoženja ABX-WW, kot je opisana zgoraj. |
| --- | --- |

(218)

V zvezi s ceno in pogoji prodaje ABX-Worldwide Komisija upošteva poročilo KPMG, ki je moral s finančnega vidika („fairness“) preveriti ponudbo za prodajo vsega preostalega premoženja ABX-WW, kot je opisana zgoraj.

| (219) | KPMG se je v poročilu (81) oprl predvsem na primerjavo dveh metod vrednotenja: metode „discounted cash flow“ (DCF, diskontirani denarni tok), po kateri se izračuna neto sedanja vrednost pričakovanih prihodnjih dohodkov, in metode „capitalised earnings“ (CEA, kapitalizirani dohodki), po kateri se primerja različne ravni pričakovanih dohodkov (promet, EBITDA, EBIT ...) podjetja glede na druga podjetja v istem sektorju, pri čemer se zanje uporabijo multiplikacijski koeficienti zadevnega trga. |
| --- | --- |

(219)

KPMG se je v poročilu (81) oprl predvsem na primerjavo dveh metod vrednotenja: metode „discounted cash flow“ (DCF, diskontirani denarni tok), po kateri se izračuna neto sedanja vrednost pričakovanih prihodnjih dohodkov, in metode „capitalised earnings“ (CEA, kapitalizirani dohodki), po kateri se primerja različne ravni pričakovanih dohodkov (promet, EBITDA, EBIT ...) podjetja glede na druga podjetja v istem sektorju, pri čemer se zanje uporabijo multiplikacijski koeficienti zadevnega trga.

| (220) | Ob upoštevanju dejstva, da je izvedenec opravil temeljito analizo primera prenosa in uporabil metode izračuna, priznane za to vrsto „fairness opinion“ (nepristranskega mnenja), Komisija ocenjuje, da je končna ugotovitev KPMG, po kateri „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ („so pogoji prodaje, predlagane Yvanu, pošteni in razumni ter predstavljajo pošteno tržno vrednost“), sprejemljiva. Iz tega sklepa, da prenos ABX WW, če se izvrši po dogovorjeni ceni in ob upoštevanju samo običajnih in ekonomsko upravičenih prilagoditev v primeru prenosa, ne bo vseboval elementov državne pomoči v korist prevzemnika. |
| --- | --- |

(220)

Ob upoštevanju dejstva, da je izvedenec opravil temeljito analizo primera prenosa in uporabil metode izračuna, priznane za to vrsto „fairness opinion“ (nepristranskega mnenja), Komisija ocenjuje, da je končna ugotovitev KPMG, po kateri „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value“ („so pogoji prodaje, predlagane Yvanu, pošteni in razumni ter predstavljajo pošteno tržno vrednost“), sprejemljiva. Iz tega sklepa, da prenos ABX WW, če se izvrši po dogovorjeni ceni in ob upoštevanju samo običajnih in ekonomsko upravičenih prilagoditev v primeru prenosa, ne bo vseboval elementov državne pomoči v korist prevzemnika.

| (221) | Pogoji prenosa bodo Belgiji zagotovili prodajno ceno in obveznost visokega prispevka s strani Yvana, kar bo zmanjšalo javne izdatke Belgije za to zadevo. Poleg tega bodo zagotovili dejanski prenos vseh dejavnosti skupine ABX s strani družbe SNCB. |
| --- | --- |

(221)

Pogoji prenosa bodo Belgiji zagotovili prodajno ceno in obveznost visokega prispevka s strani Yvana, kar bo zmanjšalo javne izdatke Belgije za to zadevo. Poleg tega bodo zagotovili dejanski prenos vseh dejavnosti skupine ABX s strani družbe SNCB.

6.2   Združljivost pomoči za prestrukturiranje

| (222) | V nadaljevanju Komisija preučuje združljivost državnih pomoči, ki jih je opredelila, s smernicami o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Belgijski organi so pomoč prvotno priglasili leta 2003, zaradi česar se je julija 2003 začel postopek na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999 (82) (v nadaljnjem besedilu „smernice iz leta 1999“). Vendar po eni strani posodobitev načrta za prestrukturiranje, do katere je prišlo po začetku veljavnosti novih smernic, določa občutno povečanje prvotno načrtovanega zneska pomoči; po drugi strani pa iz zgornje analize izhaja, da je družba SNCB skupini ABX odobrila nezakonite pomoči. Ob upoštevanju teh elementov ter točk 103 in 104 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (83) (v nadaljnjem besedilu „smernice iz leta 2004“) Komisija preučuje vse te pomoči glede na ta zadnji dokument, pri čemer upošteva dejstvo, da je bila prvotna priglasitev načrta opravljena glede na smernice iz leta 1999. V vsakem primeru analiza v nadaljevanju dejansko dokazuje, da se lahko zadevne pomoči pod istimi pogoji razglasi za združljive tako s smernicami iz leta 1999 kot tudi s smernicami iz leta 2004. |
| --- | --- |

(222)

V nadaljevanju Komisija preučuje združljivost državnih pomoči, ki jih je opredelila, s smernicami o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Belgijski organi so pomoč prvotno priglasili leta 2003, zaradi česar se je julija 2003 začel postopek na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1999 (82) (v nadaljnjem besedilu „smernice iz leta 1999“). Vendar po eni strani posodobitev načrta za prestrukturiranje, do katere je prišlo po začetku veljavnosti novih smernic, določa občutno povečanje prvotno načrtovanega zneska pomoči; po drugi strani pa iz zgornje analize izhaja, da je družba SNCB skupini ABX odobrila nezakonite pomoči. Ob upoštevanju teh elementov ter točk 103 in 104 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (83) (v nadaljnjem besedilu „smernice iz leta 2004“) Komisija preučuje vse te pomoči glede na ta zadnji dokument, pri čemer upošteva dejstvo, da je bila prvotna priglasitev načrta opravljena glede na smernice iz leta 1999. V vsakem primeru analiza v nadaljevanju dejansko dokazuje, da se lahko zadevne pomoči pod istimi pogoji razglasi za združljive tako s smernicami iz leta 1999 kot tudi s smernicami iz leta 2004.

6.2.1   Upravičenost

| (223) | Komisija na podlagi več ustreznih pokazateljev ugotavlja, da je treba skupino ABX kot celoto obravnavati kot podjetje v težavah v smislu točke 11 smernic iz leta 2004. Po eni strani so se namreč izgube iz poslovanja skupine v letih 2001 in 2002 povečale na 50 milijonov EUR v letu 2002; povečale so se tudi izgube, saj se je čisti poslovni izid z - 73 milijonov EUR leta 2000 povečal na - 186 milijonov EUR leta 2002; finančni stroški so se v istem obdobju povečali s 15 na 41 milijonov EUR, medtem ko se je znesek dolga povečal s 442 na 512 milijonov EUR. Na drugi strani so se dejavnosti skupine ABX v Nemčiji, Franciji in na Nizozemskem spopadale s hudimi finančnimi težavami, ki so bile opisane v odločbi o odobritvi pomoči za reševanje ABX, in so zato nesporno podjetja v težavah, kot je Komisija ugotovila v navedeni odločbi (84); vendar so imeli ti subjekti tedaj osrednjo vlogo v strategiji skupine ABX in njeni sposobnosti opravljanja integriranih storitev logistike prevoza v Evropi; poleg tega so odločilno prispevale (v višini 60 % leta 2002) k prometu skupine, tako da so hude težave teh subjektov ogrožale preživetje skupine v obliki, ki jo je imela takrat. |
| --- | --- |

(223)

Komisija na podlagi več ustreznih pokazateljev ugotavlja, da je treba skupino ABX kot celoto obravnavati kot podjetje v težavah v smislu točke 11 smernic iz leta 2004. Po eni strani so se namreč izgube iz poslovanja skupine v letih 2001 in 2002 povečale na 50 milijonov EUR v letu 2002; povečale so se tudi izgube, saj se je čisti poslovni izid z - 73 milijonov EUR leta 2000 povečal na - 186 milijonov EUR leta 2002; finančni stroški so se v istem obdobju povečali s 15 na 41 milijonov EUR, medtem ko se je znesek dolga povečal s 442 na 512 milijonov EUR. Na drugi strani so se dejavnosti skupine ABX v Nemčiji, Franciji in na Nizozemskem spopadale s hudimi finančnimi težavami, ki so bile opisane v odločbi o odobritvi pomoči za reševanje ABX, in so zato nesporno podjetja v težavah, kot je Komisija ugotovila v navedeni odločbi (84); vendar so imeli ti subjekti tedaj osrednjo vlogo v strategiji skupine ABX in njeni sposobnosti opravljanja integriranih storitev logistike prevoza v Evropi; poleg tega so odločilno prispevale (v višini 60 % leta 2002) k prometu skupine, tako da so hude težave teh subjektov ogrožale preživetje skupine v obliki, ki jo je imela takrat.

| (224) | Komisija poleg tega meni, da preostali del skupine ABX ni mogel prispevati več k financiranju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(224)

Komisija poleg tega meni, da preostali del skupine ABX ni mogel prispevati več k financiranju prestrukturiranja.

| (225) | Belgijski organi so namreč navedli, da je ABX-WW s prenosi ustvaril 24,3 milijona EUR zunanjih sredstev financiranja in povečanja produktivnosti (zlasti v Italiji, Nemčiji, na Portugalskem, Nizozemskem in v Španiji), s čimer je bilo omogočeno delno financiranje prestrukturiranja skupine. |
| --- | --- |

(225)

Belgijski organi so namreč navedli, da je ABX-WW s prenosi ustvaril 24,3 milijona EUR zunanjih sredstev financiranja in povečanja produktivnosti (zlasti v Italiji, Nemčiji, na Portugalskem, Nizozemskem in v Španiji), s čimer je bilo omogočeno delno financiranje prestrukturiranja skupine.

| (226) | Te prodaje premoženja in notranji ukrepi za racionalizacijo občutno zmanjšujejo obseg skupine ABX: število poslovalnic se bo zmanjšalo za 31 %, promet za 21 %, število zaposlenih (ETP) za 40 % in skladiščne površine za 54 %. Te številke so še večje v Nemčiji z do 69-odstotnim zmanjšanjem pred upoštevanjem obveznosti, ki jih je Belgija sprejela novembra 2005. Sklepamo lahko, da bi dodatni prenosi premoženja lahko dosegli sposobnost preživetja dejavnosti skupine kot mreže integriranih storitev multimodalne logistike v Evropi. |
| --- | --- |

(226)

Te prodaje premoženja in notranji ukrepi za racionalizacijo občutno zmanjšujejo obseg skupine ABX: število poslovalnic se bo zmanjšalo za 31 %, promet za 21 %, število zaposlenih (ETP) za 40 % in skladiščne površine za 54 %. Te številke so še večje v Nemčiji z do 69-odstotnim zmanjšanjem pred upoštevanjem obveznosti, ki jih je Belgija sprejela novembra 2005. Sklepamo lahko, da bi dodatni prenosi premoženja lahko dosegli sposobnost preživetja dejavnosti skupine kot mreže integriranih storitev multimodalne logistike v Evropi.

| (227) | Poleg tega so zdravi subjekti skupine podprli druge subjekte v težavah in tako prispevali k njihovi sanaciji. ABX LOGISTIC (Belgium) NV/SA se je na primer odpovedal terjatvi do ABX Nizozemska v višini 10,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(227)

Poleg tega so zdravi subjekti skupine podprli druge subjekte v težavah in tako prispevali k njihovi sanaciji. ABX LOGISTIC (Belgium) NV/SA se je na primer odpovedal terjatvi do ABX Nizozemska v višini 10,6 milijona EUR.

| (228) | Nazadnje je treba opozoriti, da ima celotna skupina, ki je leta 2001 združila denarna sredstva, negativno stanje denarnih sredstev [...], ker so tokove, nastale pri donosnih dejavnostih, porabile deficitarne dejavnosti. |
| --- | --- |

(228)

Nazadnje je treba opozoriti, da ima celotna skupina, ki je leta 2001 združila denarna sredstva, negativno stanje denarnih sredstev [...], ker so tokove, nastale pri donosnih dejavnostih, porabile deficitarne dejavnosti.

| (229) | Stanje denarnih sredstev cash pool je namreč še vedno negativno in pogosto blizu največje dovoljene ravni [...] milijonov EUR (na primer: -[...] milijonov EUR junija 2005), poleg tega skupina dolguje kratkoročna prosta finančna sredstva [...]:
  Konsolidirano stanje denarnih sredstev ABX LOGISTICS Worldwide S.A.








  Milijoni EUR |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.06.2005 |
| Bančni tekoči računi | [...] | [...] | [...] |
| Večletni finančni dolgovi z zapadlostjo v letu | [...] | [...] | [...] |
| Kratkoročna prekoračitev stanja na računu | [...] | [...] | [...] |
| Neto stanje denarnih sredstev | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Stanje denarnih sredstev cash pool je namreč še vedno negativno in pogosto blizu največje dovoljene ravni [...] milijonov EUR (na primer: -[...] milijonov EUR junija 2005), poleg tega skupina dolguje kratkoročna prosta finančna sredstva [...]:

Konsolidirano stanje denarnih sredstev ABX LOGISTICS Worldwide S.A.

Milijoni EUR

31.12.2003

31.12.2004

30.06.2005

Bančni tekoči računi

[...]

[...]

[...]

Večletni finančni dolgovi z zapadlostjo v letu

[...]

[...]

[...]

Kratkoročna prekoračitev stanja na računu

[...]

[...]

[...]

Neto stanje denarnih sredstev

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Komisija nazadnje ugotavlja, da čeprav je bil holding ABX-WW ustanovljen šele leta 2003, skupina kot gospodarska enota ni na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic iz leta 2004, saj izhaja iz združitve več prej obstoječih subjektov, ki delujejo v istem sektorju, in bila nova struktura skupine vzpostavljena prav za potrebe prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(230)

Komisija nazadnje ugotavlja, da čeprav je bil holding ABX-WW ustanovljen šele leta 2003, skupina kot gospodarska enota ni na novo ustanovljeno podjetje v smislu smernic iz leta 2004, saj izhaja iz združitve več prej obstoječih subjektov, ki delujejo v istem sektorju, in bila nova struktura skupine vzpostavljena prav za potrebe prestrukturiranja.

6.2.2   Obnova sposobnosti preživetja

| (231) | Pričakovani rezultati za ABX-WW, ABX-D in -NL, kot so navedeni v opisnem delu zgoraj in ki temeljijo na realističnih predpostavkah, predvidevajo obnovo sposobnosti preživetja med letoma 2006 in 2007. |
| --- | --- |

(231)

Pričakovani rezultati za ABX-WW, ABX-D in -NL, kot so navedeni v opisnem delu zgoraj in ki temeljijo na realističnih predpostavkah, predvidevajo obnovo sposobnosti preživetja med letoma 2006 in 2007.

| (232) | Poleg tega so se finančni rezultati zelo izboljšali od leta 2002, ko je bil pripravljen načrt za prestrukturiranje. Na ravni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. gre za izboljšanje poslovnega rezultata (EBIT) z -28,7 milijona EUR (2002) na +11,6 milijona EUR (2004).Poslovni rezultat ABX LOGISTICS (Nemčija) GmbH (razen Air&Sea) se je z -32,0 milijona EUR spremenil v -[...] milijona EUR v istem obdobju in rezultat ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV se približuje ravnotežju, saj se je z -6,7 milijona EUR spremenil v -[...] milijona EUR. |
| --- | --- |

(232)

Poleg tega so se finančni rezultati zelo izboljšali od leta 2002, ko je bil pripravljen načrt za prestrukturiranje. Na ravni ABX LOGISTICS Worldwide S.A. gre za izboljšanje poslovnega rezultata (EBIT) z -28,7 milijona EUR (2002) na +11,6 milijona EUR (2004).Poslovni rezultat ABX LOGISTICS (Nemčija) GmbH (razen Air&Sea) se je z -32,0 milijona EUR spremenil v -[...] milijona EUR v istem obdobju in rezultat ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV se približuje ravnotežju, saj se je z -6,7 milijona EUR spremenil v -[...] milijona EUR.

| (233) | Poleg te nesporne finančne sanacije, opažene v zadnjih letih, iz opisnega dela izhaja, da je skupina ABX očitno podvržena resničnemu prestrukturiranju organizacije, da bi znova trajno vzpostavili njeno sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(233)

Poleg te nesporne finančne sanacije, opažene v zadnjih letih, iz opisnega dela izhaja, da je skupina ABX očitno podvržena resničnemu prestrukturiranju organizacije, da bi znova trajno vzpostavili njeno sposobnost preživetja.

| (234) | Nazadnje Komisija meni, da je podpis sporazuma o prodaji za celotno skupino ABX LOGISTICS WW, s katerim je prenos postal obvezen ob upoštevanju njene odobritve in običajnih pogojev v primeru prenosa in ki ga spremljajo pomembne obveznosti naložb s strani zasebnega prevzemnika, odločilen dodaten pokazatelj kakovosti načrta za prestrukturiranje skupine ABX in obnove njene trajne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(234)

Nazadnje Komisija meni, da je podpis sporazuma o prodaji za celotno skupino ABX LOGISTICS WW, s katerim je prenos postal obvezen ob upoštevanju njene odobritve in običajnih pogojev v primeru prenosa in ki ga spremljajo pomembne obveznosti naložb s strani zasebnega prevzemnika, odločilen dodaten pokazatelj kakovosti načrta za prestrukturiranje skupine ABX in obnove njene trajne sposobnosti preživetja.

6.2.3   Preprečevanje neupravičenih izkrivljanj konkurence

| (235) | V skladu s smernicami iz leta 2004 je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da se, kolikor je mogoče, omili neugodne posledice pomoči za konkurente. V nasprotnem primeru bi bila pomoč v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(235)

V skladu s smernicami iz leta 2004 je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da se, kolikor je mogoče, omili neugodne posledice pomoči za konkurente. V nasprotnem primeru bi bila pomoč v nasprotju s skupnimi interesi.

| (236) | Skupina ABX se je že zavezala k velikemu zmanjšanju svoje zmogljivosti. Kot je bilo že navedeno, bo do konca prestrukturiranja močno zmanjšala število poslovalnic, območje poslovanja, promet in celo število zaposlenih, da bi dosegla zmanjšanje do 54 % za ABX-WW, do 69 % za ABX-D, do 44 % za ABX-NL in do 76 % za ABX-F (zlasti v obliki prenosa in zaprtja agencij). Ta zmanjšanja se bodo še okrepila na nemškem trgu z dodatnimi obveznostmi, ki so jih belgijski organi sprejeli v letu [...] 2005. Ta zmanjšanja, ki občutno presegajo zmanjšanja, predvidena v prvotnem načrtu, bodo sprostila tržne deleže v korist konkurentov. |
| --- | --- |

(236)

Skupina ABX se je že zavezala k velikemu zmanjšanju svoje zmogljivosti. Kot je bilo že navedeno, bo do konca prestrukturiranja močno zmanjšala število poslovalnic, območje poslovanja, promet in celo število zaposlenih, da bi dosegla zmanjšanje do 54 % za ABX-WW, do 69 % za ABX-D, do 44 % za ABX-NL in do 76 % za ABX-F (zlasti v obliki prenosa in zaprtja agencij). Ta zmanjšanja se bodo še okrepila na nemškem trgu z dodatnimi obveznostmi, ki so jih belgijski organi sprejeli v letu [...] 2005. Ta zmanjšanja, ki občutno presegajo zmanjšanja, predvidena v prvotnem načrtu, bodo sprostila tržne deleže v korist konkurentov.

| (237) | Komisija meni, da je ta zaprtja in prenose mogoče šteti kot sorazmerne zaradi njihovega kvantitativnega obsega, majhnega preostalega tržnega deleža skupine ABX v špedicijski dejavnosti (freight forwarding) (manj kot 2 % v Nemčiji, 1 % na Nizozemskem leta 2002), nujnosti razpolaganja z minimalno mrežo v več evropskih državah za ohranitev dejavnosti intermodalnih logističnih storitev v Evropi, ki je sposobna preživetja, in nazadnje dejstva, da trg logistike prevoza ni presežnih zmogljivosti in je v porastu, kot je analizirano v oddelku 2.2. Spomnimo naj, da skupina ABX nima skoraj nič prevoznih sredstev in zato skoraj ne deluje kot cestni prevoznik. |
| --- | --- |

(237)

Komisija meni, da je ta zaprtja in prenose mogoče šteti kot sorazmerne zaradi njihovega kvantitativnega obsega, majhnega preostalega tržnega deleža skupine ABX v špedicijski dejavnosti (freight forwarding) (manj kot 2 % v Nemčiji, 1 % na Nizozemskem leta 2002), nujnosti razpolaganja z minimalno mrežo v več evropskih državah za ohranitev dejavnosti intermodalnih logističnih storitev v Evropi, ki je sposobna preživetja, in nazadnje dejstva, da trg logistike prevoza ni presežnih zmogljivosti in je v porastu, kot je analizirano v oddelku 2.2. Spomnimo naj, da skupina ABX nima skoraj nič prevoznih sredstev in zato skoraj ne deluje kot cestni prevoznik.

| (238) | Poleg tega je Komisija preverila, da na podlagi informacij, ki so jih predložili belgijski organi, zelo velik del zmanjšanja zmogljivosti zadeva dejavnosti, ki prispevajo kratkoročno. Ta dodatna zmanjšanja zadevajo približno 19 % od skupno 31 % zmanjšanja števila poslovalnic, 12 % od skupno 21 % zmanjšanja prometa, 15 % od skupno 40 % zmanjšanja števila zaposlenih in 40 % od skupno 54 % zmanjšanja skladiščnih površin. |
| --- | --- |

(238)

Poleg tega je Komisija preverila, da na podlagi informacij, ki so jih predložili belgijski organi, zelo velik del zmanjšanja zmogljivosti zadeva dejavnosti, ki prispevajo kratkoročno. Ta dodatna zmanjšanja zadevajo približno 19 % od skupno 31 % zmanjšanja števila poslovalnic, 12 % od skupno 21 % zmanjšanja prometa, 15 % od skupno 40 % zmanjšanja števila zaposlenih in 40 % od skupno 54 % zmanjšanja skladiščnih površin.

6.2.4   Omejitev pomoči na najnižjo vsoto

| (239) | Smernice iz leta 2004 zahtevajo, da morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižjo vsoto. |
| --- | --- |

(239)

Smernice iz leta 2004 zahtevajo, da morata biti obseg in intenzivnost pomoči omejena na najnižjo vsoto.

| (240) | Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da je zaradi dokapitalizacije po vzpostavitvi priglašenih ukrepov v skupini razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom 80 %. Ta stopnja bi znašala 155 % po izločitvi dobrega imena (goodwill) v višini 146 milijonov EUR, prisotnih v računih skupine.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidirane bilance | 31.12.03 | 31.12.04 | 30.6.05 | 31.12.05-pred pretvorbo | 31.12.05-po pretvorbi | 31.12.05-po pretvorbi in odpravi Goodwill | 31.12.06 | 31.12.07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsolidirana lastna sredstva | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Finančni dolgovi | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Delež dolga | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da je zaradi dokapitalizacije po vzpostavitvi priglašenih ukrepov v skupini razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom 80 %. Ta stopnja bi znašala 155 % po izločitvi dobrega imena (goodwill) v višini 146 milijonov EUR, prisotnih v računih skupine.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., konsolidirane bilance

31.12.03

31.12.04

30.6.05

31.12.05-pred pretvorbo

31.12.05-po pretvorbi

31.12.05-po pretvorbi in odpravi Goodwill

31.12.06

31.12.07

Konsolidirana lastna sredstva

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Finančni dolgovi

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Delež dolga

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | Komisija meni, da je upravičeno upoštevati tudi to drugo številko 155 %, ker to dobro ime izhaja večinoma iz prvotnega nakupa ABX-D ([...] milijonov EUR) in -NL ([...] milijonov EUR), katerih zmogljivosti se bodo zelo zmanjšale s prestrukturiranjem (kar krepijo obveznosti [...] zmanjšanja prisotnosti v Nemčiji, ki so jih belgijski organi sporočili decembra 2005). Belgijski organi poleg tega menijo, da bi vzpostavitev ukrepov za prestrukturiranje v računih družbe SNCB [...] povzročila popolno izginotje dobrega imena za nemško in nizozemsko hčerinsko družbo. |
| --- | --- |

(241)

Komisija meni, da je upravičeno upoštevati tudi to drugo številko 155 %, ker to dobro ime izhaja večinoma iz prvotnega nakupa ABX-D ([...] milijonov EUR) in -NL ([...] milijonov EUR), katerih zmogljivosti se bodo zelo zmanjšale s prestrukturiranjem (kar krepijo obveznosti [...] zmanjšanja prisotnosti v Nemčiji, ki so jih belgijski organi sporočili decembra 2005). Belgijski organi poleg tega menijo, da bi vzpostavitev ukrepov za prestrukturiranje v računih družbe SNCB [...] povzročila popolno izginotje dobrega imena za nemško in nizozemsko hčerinsko družbo.

| (242) | Vendar ti dve razmerji 80 in 155 % ostajata precej večji od enakovrednih razmerij, opaženih pri primerljivih konkurentih skupine ABX. Na primer, povprečje (ponderirano po prometu) razmerij teh konkurentov znaša 43 % (in bi se znižalo na 16 %, če bi upoštevali družbo DPWN, ki pa se ne zdi dovolj primerljiva, da bi jo lahko upoštevali). |
| --- | --- |

(242)

Vendar ti dve razmerji 80 in 155 % ostajata precej večji od enakovrednih razmerij, opaženih pri primerljivih konkurentih skupine ABX. Na primer, povprečje (ponderirano po prometu) razmerij teh konkurentov znaša 43 % (in bi se znižalo na 16 %, če bi upoštevali družbo DPWN, ki pa se ne zdi dovolj primerljiva, da bi jo lahko upoštevali).

| (243) | To pomeni, da bo dokapitalizacija skupine ABX manjša od povprečja v sektorju, zaradi svoje finančne strukture pa ne bo imela na voljo presežnih sredstev. |
| --- | --- |

(243)

To pomeni, da bo dokapitalizacija skupine ABX manjša od povprečja v sektorju, zaradi svoje finančne strukture pa ne bo imela na voljo presežnih sredstev.

| (244) | Drugič, Komisija opozarja, da je neto stanje denarnih sredstev ABX-WW negativno od leta 2003 naprej, tako da skupina ABX nima na voljo presežnih denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(244)

Drugič, Komisija opozarja, da je neto stanje denarnih sredstev ABX-WW negativno od leta 2003 naprej, tako da skupina ABX nima na voljo presežnih denarnih sredstev.

| (245) | Tretjič, treba je upoštevati, da cena, ki jo mora družba SNCB prejeti za prodajo delnic ABX WW, prispeva k zmanjšanju dejanskega zneska pomoči. Za skupino in njene konkurente ter za SNCB in Yvana bi bilo namreč enako, če se pomoč, ki jo je vložila družba SNCB, ustrezno zmanjša, če se prodaja opravi po simbolični ceni in če bi ustrezno financiranje zagotovil neposredno prevzemnik. |
| --- | --- |

(245)

Tretjič, treba je upoštevati, da cena, ki jo mora družba SNCB prejeti za prodajo delnic ABX WW, prispeva k zmanjšanju dejanskega zneska pomoči. Za skupino in njene konkurente ter za SNCB in Yvana bi bilo namreč enako, če se pomoč, ki jo je vložila družba SNCB, ustrezno zmanjša, če se prodaja opravi po simbolični ceni in če bi ustrezno financiranje zagotovil neposredno prevzemnik.

| (246) | Komisija se mora poleg tega tudi prepričati, da prejemnik pomoči veliko prispeva k načrtu za prestrukturiranje, bodisi iz lastnih sredstev ali z zunanjim financiranjem, dobljenim po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(246)

Komisija se mora poleg tega tudi prepričati, da prejemnik pomoči veliko prispeva k načrtu za prestrukturiranje, bodisi iz lastnih sredstev ali z zunanjim financiranjem, dobljenim po tržnih pogojih.

| (247) | Komisija zato najprej ugotavlja skupne stroške prestrukturiranja, neto povečanje produktivnosti in zmanjšanje potreb po gibljivih sredstvih.
  Neto stroški prestrukturiranja






  Odpustitve, zaprtja | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Cash-drain med prestrukturiranjem (neto povečanje produktivnosti) | - 121,0 |
| Dolg do SNCB (pred letom 2002) | -60,0 |
| Obresti na dolgove do SNCB (dolg pred letom 2002 + pomoč za reševanje) | -8,0 |
| Povračilo posojil po umiku bank | [...] |
| Povračilo drugih garancij in terjatev upnikom ABX s strani Yvan | [...] |
| Zmanjšanje potrebe po gibljivih sredstvih | 29,1 |
| Skupaj | - 296,6 |

(247)

Komisija zato najprej ugotavlja skupne stroške prestrukturiranja, neto povečanje produktivnosti in zmanjšanje potreb po gibljivih sredstvih.

Neto stroški prestrukturiranja

Odpustitve, zaprtja

-49,0

Cash-drain med prestrukturiranjem (neto povečanje produktivnosti)

- 121,0

Dolg do SNCB (pred letom 2002)

-60,0

Obresti na dolgove do SNCB (dolg pred letom 2002 + pomoč za reševanje)

-8,0

Povračilo posojil po umiku bank

[...]

Povračilo drugih garancij in terjatev upnikom ABX s strani Yvan

[...]

Zmanjšanje potrebe po gibljivih sredstvih

29,1

Skupaj

- 296,6

| (248) | S tega vidika Komisija meni, da je upravičeno upoštevati stroške, navedene v zgornji razpredelnici, zlasti zaradi naslednjih razlogov:






  (a) | Znesek v višini 49 milijonov EUR ustreza stroškom, neposredno nastalim zaradi prestrukturiranja, kot so odpravnine ali stroški zaprtja hčerinskih družb; |
| --- | --- | --- |

(248)

S tega vidika Komisija meni, da je upravičeno upoštevati stroške, navedene v zgornji razpredelnici, zlasti zaradi naslednjih razlogov:

(a)

Znesek v višini 49 milijonov EUR ustreza stroškom, neposredno nastalim zaradi prestrukturiranja, kot so odpravnine ali stroški zaprtja hčerinskih družb;

| (b) | Znesek v višini 121 milijonov EUR ustreza potrebi po financiranju (ali cash-drain) subjektov v prestrukturiranju v letih 2003–2005. Predvsem ustreza EBITDA, popravljenemu z naložbami, potrebnimi za prestrukturiranje, finančnimi stroški in nekaterimi izjemnimi elementi. Komisija se je na podlagi informacij, ki so jih poslali belgijski organi, prepričala, da upoštevane naložbe sestavljajo večinoma naložbe v informacijsko tehnologijo in ostajajo v vsakem primeru nižje od zneska amortizacije. Naložbe v informacijsko tehnologijo so pomemben element reorganizacije in povečanja produktivnosti skupine. Belgijski organi so poleg tega potrdili, da te naložbe ne povzročajo povečanja zmogljivosti. Komisija se je tudi lahko prepričala, da izjemni elementi vključujejo zlasti stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja; to zadeva njegovo reorganizacijo in ukrepe produktivnosti (odpustitve v osrednjih dejavnostih, ukrepe za pravno poenostavitev, druge ukrepe produktivnosti ...), potrebne za zagotovitev obnove sposobnosti preživetja.
  Treba je poudariti, da se stroški, ki jih cash-drain predstavlja v samem obdobju prestrukturiranja, to je 150,9 milijona EUR, tu zmanjšajo za pozitivne učinke, ki se pričakujejo od prestrukturiranja in ustvarjajo v tem obdobju pozitiven denarni tok v višini 29,9 milijona EUR, kar pomeni tu predstavljene neto stroške v višini 121 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

Znesek v višini 121 milijonov EUR ustreza potrebi po financiranju (ali cash-drain) subjektov v prestrukturiranju v letih 2003–2005. Predvsem ustreza EBITDA, popravljenemu z naložbami, potrebnimi za prestrukturiranje, finančnimi stroški in nekaterimi izjemnimi elementi. Komisija se je na podlagi informacij, ki so jih poslali belgijski organi, prepričala, da upoštevane naložbe sestavljajo večinoma naložbe v informacijsko tehnologijo in ostajajo v vsakem primeru nižje od zneska amortizacije. Naložbe v informacijsko tehnologijo so pomemben element reorganizacije in povečanja produktivnosti skupine. Belgijski organi so poleg tega potrdili, da te naložbe ne povzročajo povečanja zmogljivosti. Komisija se je tudi lahko prepričala, da izjemni elementi vključujejo zlasti stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja; to zadeva njegovo reorganizacijo in ukrepe produktivnosti (odpustitve v osrednjih dejavnostih, ukrepe za pravno poenostavitev, druge ukrepe produktivnosti ...), potrebne za zagotovitev obnove sposobnosti preživetja.

Treba je poudariti, da se stroški, ki jih cash-drain predstavlja v samem obdobju prestrukturiranja, to je 150,9 milijona EUR, tu zmanjšajo za pozitivne učinke, ki se pričakujejo od prestrukturiranja in ustvarjajo v tem obdobju pozitiven denarni tok v višini 29,9 milijona EUR, kar pomeni tu predstavljene neto stroške v višini 121 milijonov EUR;

| (c) | Druge potrebe po financiranju, prisotne konec leta 2005, je treba pokriti pred prenosom ABX-WW, zaradi ponovne vzpostavitve finančne strukture skupine. Zadevajo bodisi dolgove do SNCB, ki se bodo pretvorili v kapital (60 milijonov EUR), in z njimi povezane obresti (8 milijonov EUR), bodisi ukinitev bančnih linij, odprtih v obdobju 2003–2005 ([...] milijonov EUR), bodisi predviden prevzem obstoječih garancij in terjatev s strani Yvana ([...] milijonov EUR); |
| --- | --- |

(c)

Druge potrebe po financiranju, prisotne konec leta 2005, je treba pokriti pred prenosom ABX-WW, zaradi ponovne vzpostavitve finančne strukture skupine. Zadevajo bodisi dolgove do SNCB, ki se bodo pretvorili v kapital (60 milijonov EUR), in z njimi povezane obresti (8 milijonov EUR), bodisi ukinitev bančnih linij, odprtih v obdobju 2003–2005 ([...] milijonov EUR), bodisi predviden prevzem obstoječih garancij in terjatev s strani Yvana ([...] milijonov EUR);

| (d) | Zmanjšanje potrebe po gibljivih sredstvih izhaja iz boljšega upravljanja trgovskih odnosov skupine z njenim strankami in dobavitelji, in se odšteje od stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(d)

Zmanjšanje potrebe po gibljivih sredstvih izhaja iz boljšega upravljanja trgovskih odnosov skupine z njenim strankami in dobavitelji, in se odšteje od stroškov prestrukturiranja.

| (249) | Za financiranje teh ukrepov je skupina ABX združila nekaj lastnih sredstev ali zunanjih sredstev, pridobljenih po tržnih pogojih. Zbrana so predvsem s prodajo premoženja tretjim osebam (24,2 milijona EUR), z že opisanim odkupom dejavnosti subjektov v prestrukturiranju s strani zdravih subjektov ABX ali holdinga ABX-WW (22,6 milijona EUR) ter odpisom terjatev in tudi financiranjem, ki so ga odobrili zdravi subjekti v skupini (10,6 + 6 milijonov EUR). Ta prizadevanja, ki so jih odobrili zdravi subjekti v skupini, so resnični prispevek s strani prejemnika, ki je skupina v celoti. K temu se prišteje še financiranje s strani Yvana ([...] milijonov EUR). Ti lastni prispevki znašajo skupaj [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(249)

Za financiranje teh ukrepov je skupina ABX združila nekaj lastnih sredstev ali zunanjih sredstev, pridobljenih po tržnih pogojih. Zbrana so predvsem s prodajo premoženja tretjim osebam (24,2 milijona EUR), z že opisanim odkupom dejavnosti subjektov v prestrukturiranju s strani zdravih subjektov ABX ali holdinga ABX-WW (22,6 milijona EUR) ter odpisom terjatev in tudi financiranjem, ki so ga odobrili zdravi subjekti v skupini (10,6 + 6 milijonov EUR). Ta prizadevanja, ki so jih odobrili zdravi subjekti v skupini, so resnični prispevek s strani prejemnika, ki je skupina v celoti. K temu se prišteje še financiranje s strani Yvana ([...] milijonov EUR). Ti lastni prispevki znašajo skupaj [...] milijonov EUR.

| (250) | Iz zgornje analize izhaja, da odstotni delež lastnih prispevkov prejemnika znaša najmanj 43,4 % potrebnih sredstev za prestrukturiranje. V tem primeru se zdi Komisiji primerno sprejeti lastni prispevek, nižji od 50 %, zlasti glede na: posebne težave prestrukturiranja (od katerega je neposredno odvisnih 13 000 delovnih mest v Evropi); pomen zmanjšanja zmogljivosti (zmanjšanje do 50 %, ki se nanaša večinoma na dejavnosti, ki prispevajo kratkoročno); tveganje, ki bi ga dodatno zmanjšanje lahko povzročilo za sposobnost preživetja mreže logistike mednarodnega prevoza ABX-WW; dejstvo, da je bila prvotna priglasitev opravljena na podlagi smernic iz leta 1999, ki niso določale najnižje stopnje; in glede na privatizacijo ABX-WW, ki je prav tako odločilen element sposobnosti preživetja skupine in odsotnosti prihodnjih pomoči skupini. |
| --- | --- |

(250)

Iz zgornje analize izhaja, da odstotni delež lastnih prispevkov prejemnika znaša najmanj 43,4 % potrebnih sredstev za prestrukturiranje. V tem primeru se zdi Komisiji primerno sprejeti lastni prispevek, nižji od 50 %, zlasti glede na: posebne težave prestrukturiranja (od katerega je neposredno odvisnih 13 000 delovnih mest v Evropi); pomen zmanjšanja zmogljivosti (zmanjšanje do 50 %, ki se nanaša večinoma na dejavnosti, ki prispevajo kratkoročno); tveganje, ki bi ga dodatno zmanjšanje lahko povzročilo za sposobnost preživetja mreže logistike mednarodnega prevoza ABX-WW; dejstvo, da je bila prvotna priglasitev opravljena na podlagi smernic iz leta 1999, ki niso določale najnižje stopnje; in glede na privatizacijo ABX-WW, ki je prav tako odločilen element sposobnosti preživetja skupine in odsotnosti prihodnjih pomoči skupini.

| (251) | Drugi elementi kažejo na to, da trgi verjamejo v izvedljivost obnove sposobnosti preživetja v skladu s smernicami iz leta 2004. Na primer, Komisija opozarja, da je skupina ABX od finančne institucije lahko dobila likvidna sredstva v višini [...] milijonov EUR, za katera daje jamstvo družba SNCB in se iz previdnosti ni upoštevala v zgornjem izračunu prispevka prejemnika, ker Komisija glede na premije, plačane banki in družbi SNCB, ni mogla z gotovostjo izključiti prisotnosti morebitnega elementa pomoči. Poleg tega zasebne banke skupini ABX še naprej odobravajo visoke zneske kratkoročnih posojil brez priporočila ali državnega poroštva. |
| --- | --- |

(251)

Drugi elementi kažejo na to, da trgi verjamejo v izvedljivost obnove sposobnosti preživetja v skladu s smernicami iz leta 2004. Na primer, Komisija opozarja, da je skupina ABX od finančne institucije lahko dobila likvidna sredstva v višini [...] milijonov EUR, za katera daje jamstvo družba SNCB in se iz previdnosti ni upoštevala v zgornjem izračunu prispevka prejemnika, ker Komisija glede na premije, plačane banki in družbi SNCB, ni mogla z gotovostjo izključiti prisotnosti morebitnega elementa pomoči. Poleg tega zasebne banke skupini ABX še naprej odobravajo visoke zneske kratkoročnih posojil brez priporočila ali državnega poroštva.

| (252) | Komisija torej meni, da je pogoj, da mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto in da mora podjetje veliko prispevati k stroškom prestrukturiranja iz lastnih sredstev, preverjen. |
| --- | --- |

(252)

Komisija torej meni, da je pogoj, da mora biti pomoč omejena na najnižjo vsoto in da mora podjetje veliko prispevati k stroškom prestrukturiranja iz lastnih sredstev, preverjen.

6.2.5   Načelo enkratnosti pomoči

| (253) | Komisija opozarja, da se je mreža ABX oblikovala od leta 1998 naprej in da Komisija pred to odločbo v nobenem trenutku ni odobrila pomoči za prestrukturiranje te mreže. |
| --- | --- |

(253)

Komisija opozarja, da se je mreža ABX oblikovala od leta 1998 naprej in da Komisija pred to odločbo v nobenem trenutku ni odobrila pomoči za prestrukturiranje te mreže.

| (254) | Komisija poleg tega meni, da bi morala načrtovana privatizacija skupine ABX ne samo zagotoviti obnovo sposobnosti njenega preživetja, ampak tudi načelo „enkratnosti pomoči“, s tem, ko bi postal novi vložek državnih sredstev v privatizirano podjetje precej manj verjeten. |
| --- | --- |

(254)

Komisija poleg tega meni, da bi morala načrtovana privatizacija skupine ABX ne samo zagotoviti obnovo sposobnosti njenega preživetja, ampak tudi načelo „enkratnosti pomoči“, s tem, ko bi postal novi vložek državnih sredstev v privatizirano podjetje precej manj verjeten.

6.2.6   Sklep

| (255) | Glede na zgornje ugotovitve Komisija sklepa, da je pomoč, ki jo je družba SNCB odobrila v okviru prestrukturiranja skupine ABX, združljiva z merili iz smernic iz leta 1999 kot tudi iz leta 2004 ter da je zato združljiva s členom 87(3) Pogodbe. Posebej se upošteva, da so zdravi subjekti skupine ABX veliko prispevali k financiranju subjektov v težavah in da je skupina poleg tega prispevka občutno zmanjšala svoje zmogljivosti v zameno za pomoč. Poleg tega bo privatizacija skupine ABX omogočila ne samo zagotavljanje prihodnje sposobnosti preživetja skupine, ampak tudi preprečevanje morebitnih novih državnih pomoči v njeno korist. |
| --- | --- |

(255)

Glede na zgornje ugotovitve Komisija sklepa, da je pomoč, ki jo je družba SNCB odobrila v okviru prestrukturiranja skupine ABX, združljiva z merili iz smernic iz leta 1999 kot tudi iz leta 2004 ter da je zato združljiva s členom 87(3) Pogodbe. Posebej se upošteva, da so zdravi subjekti skupine ABX veliko prispevali k financiranju subjektov v težavah in da je skupina poleg tega prispevka občutno zmanjšala svoje zmogljivosti v zameno za pomoč. Poleg tega bo privatizacija skupine ABX omogočila ne samo zagotavljanje prihodnje sposobnosti preživetja skupine, ampak tudi preprečevanje morebitnih novih državnih pomoči v njeno korist.

| (256) | Komisija nazadnje opozarja, da bodo politične usmeritve na področju državnih pomoči v železniškem sektorju, ki jih je napovedala v odločbi z dne 2. marca 2005 v zadevi št. N 386/2004, horizontalno preučile vprašanja, ki jih postavlja neomejeno poroštvo, ki ga dobijo železniška podjetja v več državah članicah – |
| --- | --- |

(256)

Komisija nazadnje opozarja, da bodo politične usmeritve na področju državnih pomoči v železniškem sektorju, ki jih je napovedala v odločbi z dne 2. marca 2005 v zadevi št. N 386/2004, horizontalno preučile vprašanja, ki jih postavlja neomejeno poroštvo, ki ga dobijo železniška podjetja v več državah članicah –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Pomoči, preučene v tej odločbi, ki jih je Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) odobrila v okviru prestrukturiranja skupine ABX Logistics, so združljive s skupnim trgom pod pogoji iz člena 2.

2.   Financiranje, ki ga je družba SNCB uporabila za financiranje umika dela ABX Logistics (France), in druga financiranja, preučena v tej odločbi, zlasti kapitalske naložbe leta 2001 in „vzporedni prispevki“, niso državne pomoči.

Člen 2

Komisija pogojuje odobritev pomoči za prestrukturiranje iz člena 1(1) s prodajo skupine ABX Logistics v [...] po datumu uradnega obvestila o tej odločbi, po tržni ceni in prevzemniku, ki ni pravno povezan z družbo SNCB in spoštuje obveznosti glede pogojev nakupa in financiranja, ki jih predlaga morebitni kupec in so opisani v tej odločbi.

Člen 3

Belgija obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s to odločbo, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 7. december 2005.

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL C 9, 14.1.2004, str. 12.

1

(2)  Glej opombo št. 1.

2

(3)  UL C 142, 11.6.2005, str. 2.

3

(4)  Da bi se ustanovila povezana in neodvisna skupina (i.), da bi se omogočilo oblikovanje sinergij med pravnimi osebami skupine (ii.), da bi se omogočilo odprtje kapitala za zunanjega industrijskega ali finančnega vlagatelja (iii.).

4

(5)  Šlo je za prodajo treh podružnic (Rheinkraft, Safety First in Worldpack), ki so predstavljale 98,5 milijona EUR prometa, zaprtje poslovalnic: 7 agencij in 3 skladišč v Nemčiji, 4 agencij v Franciji in 2 agencij na Nizozemskem, ter prodajo in ponovni najem (sale and rent-back) zgradb in drugih osnovnih sredstev.

5

sale and rent-back

(6)  Ti ukrepi bi se morali načeloma izvesti z izboljšanjem produktivnosti (z zmanjšanjem števila zaposlenih v višini 690 zaposlenih za polni delovni čas za tri države, v katerih poteka prestrukturiranje, vključno z vplivom zaprtja agencij) (1), znižanjem stroškov (2) in ponovnimi pogajanji o najemnih pogodbah (3).

6

(7)  Glej poglavje „Finančni vložek v številkah“.

7

(8)  Glej poglavje „Finančni vložek v številkah“.

8

(9)  Glej poglavje „Finančni vložek v številkah“.

9

(10)  „Jacobs Consultancy“: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, končno poročilo, maj 2004.

10

(11)  Dopis belgijskih organov z dne 24. februarja 2005, str. 13.

11

(12)  Čeprav se zdi, da je nedavna širitev začasno ublažila sedanje stanje. Kljub temu bi moralo dejstvo, da naj bi veliko število prevoznih podjetij sklenilo pogodbe o podizvajalskih delih za prevoz blaga po cesti s cenejšimi podjetji, ki prihajajo iz novih držav članic, povečati konkurenčni pritisk na cene na trgu cestnega prometa.

12

(13)  Zaupni podatki

13

(14)  Natančne številke so bile izbrisane in nadomeščene s to navedbo.

14

(15)  Zlasti dopis belgijskih organov z dne 23. decembra 2003, evidentiran 29. decembra 2003 pod št. A/38604, in dopis z dne 20. junija 2003, evidentiran pod št. A/23465.

15

(16)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 221.

16

(17)  Dopis belgijskih organov, evidentiran dne 20. junija 2003 pod št. A/23465.

17

(18)  Dopis belgijskih organov z dne 29. avgusta 2003, evidentiran dne 29. avgusta 2003 pod številko GAB. Loyola de Palacio Entrada št. 2805, str. 12.

18

(19)  vključuje promet v zvezi z nakupom podjetja Wegtransport

19

(20)  vkljucuje promet v zvezi z nakupom podjetja Wegtransport

20

(21)  Zgodovinski podatki niso na voljo. Naknadna ponovna ocena, opravljena na podlagi (1) pricakovanja kosmatega dobicka v višini [...] % leta 2003 in (2) letne stopnje rasti v višini [...] % prometa in poslovnega izida od leta 2004 naprej.

21

(22)  Zgodovinski podatki niso na voljo. Naknadna ponovna ocena, narejena na podlagi (1) pričakovanja kosmatega dobička v višini [...] % leta 2004 in [...] % leta 2005 ter (2) letne stopnje rasti v višini [...] % prometa in poslovnega izida od leta 2004 naprej

22

(23)  [...] % na podlagi izida iz rednega poslovanja pred davki (EBT)

23

(24)  Proračun, ki ga je vodstvo določilo septembra 2002

24

(25)  Pretvorbe v kapital v višini 91,6 mio EUR + razpoložljivost dodatnih sredstev v višini 140 mio EUR, pri čemer se faktor pokritja v višini 21 mio EUR dodeli hčerinski družbi

25

(26)  Gre zlasti za člene 2, 3, 8, 12 in 41 tega zakona.

26

(27)  Na podlagi informacij, ki jih je predložila Belgija, naloga člana (vseh članov Upravnega odbora) ni združljiva z mandatom ali funkcijami poslanca Evropskega parlamenta, člana nacionalnih parlamentov, državnega ministra ali sekretarja, člana Sveta ali vlade skupnosti ali regije, guvernerja province, člana stalnega odposlanca provincialnega sveta in člana zaposlenih v SNCB.

27

(28)  Po navedbah Računskega sodišča (str. 46): Kar zadeva razrešitev članov Upravnega odbora, je trenutno potrebna privolitev, ki jo Upravni odbor izreče z dvotretjinsko večino glasov.

28

(29)  Računsko sodišče: Dobra uporaba javnih sredstev s strani SNCB; revizija, opravljena z izvajanjem sklepa Zbornice predstavnikov z dne 11. maja 2000; Bruselj, maj 2001.

29

(30)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 142.

30

(31)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 151.

31

(32)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 142.

32

(33)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 141.

33

(34)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 154.

34

(35)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 154.

35

(36)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 152.

36

(37)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 150.

37

(38)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 153.

38

(39)  Poročilo Računskega sodišča z dne 18. maja 2001, str. 153.

39

(40)  Na voljo na spletni strani: http://www.belgium.be/.

40

(41)  Dopis belgijskih organov z dne 29. avgusta 2003, evidentiran dne 29. avgusta 2003 pod številko GAB. Loyola de Palacio Entrada št. 2805, str. 4.

41

(42)  Poročilo NERA, str. 58.

42

(43)  Po navedbah NERA (Dodatek D.1, str. 7) se je razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom z 0,6 leta 1997, 1998 in 1999 povečalo na 0,8 leta 2000 in na 1,0 leta 2001.

43

(44)  Kar zadeva obdobje med letoma 1998 in 2001, je družba SNCB vzpostavila zgoraj navedeno razmerje z vključitvijo dolgoročnih finančnih dolgov z zapadlostjo v letu in razložila razliko med 90 % in 80 % za leto 2001 ter razliko v naslednjih letih.

44

(45)  Do te združitve je prišlo dne 29. 12. 2003, z izjemo mednarodnih dejavnosti ABX LOGISTICS (France) S.A., ki so bile prenesene konec decembra 2004. Po podatkih belgijskih organov so te dejavnosti donosne ali blizu donosnosti. Zadevni subjekti so ABX LOGISTICS Air&Sea (France) SAS, „Road International“, Mitjaville S.A.S. in Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Dejavnosti Air&Sea v Belgiji, v Aziji in v Ameriki so bile tedaj že združene v ABX-Air&Sea. Dejavnosti Air&Sea na Nizozemskem so bile združene v začetku januarja 2005. Prenos dejavnosti Air&Sea v Nemčiji je bil odložen iz dveh razlogov: i.) izkazalo se je, da bi v letu prenosa v poslovnih knjigah ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH zaradi takšnega prenosa nastal računovodski dobiček v višini [...] milijonov EUR, vendar bi to povzročilo povratni odliv denarnih sredstev v višini [...] milijonov EUR na leto; in ii.) zaradi takšnega dejanja bi ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH izgubil finančna sredstva, nastala po programu sekuritizacije terjatev, povezanih s temi dejavnostmi, in sicer [...] milijonov EUR. Ta sredstva bi bilo treba pridobiti iz drugih finančnih virov, to pa ni uresničljivo, dokler se bilančna struktura družbe ne more okrepiti.

46

(47)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005. Gre za sprotno dopolnitev številk, ki se zato lahko razlikujejo od napovedi iz januarja 2005.

47

(48)  Vir: Collis D., Young D. in Goold M., „The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters“, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  Dopis belgijskih organov z dne 14. januarja 2005, str. 23.

49

(50)  Dopis belgijskih organov z dne 24. februarja 2005, str. 12.

50

(51)  Dopis belgijskih organov z dne 24. februarja 2005, str. 12.

51

(52)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, str. 18.

52

(53)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, evidentiran dne 16. junija 2005 pod št. 15050, str. 18.

53

(54)  Dopis belgijskih organov z dne 2. septembra 2005.

54

(55)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, evidentiran dne 16. junija 2005 pod št. 15050, str. 22.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, evidentiran dne 16. junija 2005 pod št. 15050, str. 22.

59

(60)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, Priloga C 4.

60

(61)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, evidentiran dne 16. junija 2005 pod št. 15050, str. 22.

61

(62)  [...]

62

(63)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, Priloga C.2.

63

(64)  Zadeva C 303/88, Republika Italija proti Komisiji (Eni-Lanerossi) [1991] Recueil. I-1433, točka 21.

64

(65)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, evidentiran dne 16. junija 2005 pod št. 15050, str. 21.

65

(66)  Dopis belgijskih organov z dne 2. septembra 2005, str. 6.

66

(67)  Sporočilo Komisije – Prestrukturiranje in zaposlovanje: „Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije“, COM(2005)120 konč., str. 2–3.

67

(68)  Po podatkih, ki jih ima na voljo Komisija, gre v glavnem za skladiščne površine.

68

(69)  Razpredelnica, ki so jo predložili belgijski organi.

69

Vir: spletne strani, ocene ABX LOGISTICS

Vir

(70)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005, str. 26.

70

(71)  Dopis belgijskih organov z dne 9. junija 2005.

71

(72)  Čeprav vseh spodnjih argumentov niso posamezno navedle zgoraj omenjene stranke, pa vendarle povzemajo bistvene elemente, ki izhajajo iz te skupine pripomb.

72

(73)  Čeprav vseh spodnjih argumentov niso posamezno navedle zgoraj omenjene stranke, pa vendarle povzemajo bistvene elemente, ki izhajajo iz te skupine pripomb.

73

(74)  Iz pisma predsednika upravnega odbora skupine Ziegler z dne 18. 8. 2005 je razvidno, da Robert Ziegler nima pooblastila, da bi se lahko sam obrnil na Komisijo v imenu skupine Ziegler ali Ziegler S.A.

74

(75)  Čeprav vseh spodnjih argumentov niso posamezno navedle zgoraj omenjene stranke, pa vendarle povzemajo bistvene elemente, ki izhajajo iz te skupine pripomb.

75

(76)  Čeprav vseh spodnjih trditev niso posamezno navedle zgoraj omenjene stranke, pa vendarle povzemajo bistvene elemente, ki izhajajo iz te skupine pripomb.

76

(77)  Dopis belgijskih organov z dne 29. avgusta 2003, str. 16.

77

(78)  Sodba z dne 21. marca 1990, C-142/87, v zadevi Belgija proti Komisiji, imenovani „Tubemuse“ (Recueil, str. I-959, točka 35).

78

Tubemuse

(79)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002, C-482/99, v zadevi Francija proti Komisiji, imenovana „Stardust Marine“ (Recueil, str. I-4397, točka 37).

79

Stardust Marine

(80)  Na primer, navedena je lahko obrestna mera [...] baznih točk, ki jo podružnica ABX plača svojim bankam za njihovo bančno garancijo.

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26 May 2005 v2. 2.

81

(82)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

82

(83)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

83

(84)  Odločba z dne 21. januarja 2003 št. C(2003)245 konč.: Državna pomoč N 769/2002, Pomoč za reševanje ABX Logistics (podružnice F, D, NL in skupina). Objavljena na spletni strani Komisije na naslovu: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-en.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/53

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. julija 2006

o državni pomoči, ki jo Italija namerava odobriti v korist Cantieri Navali Termoli S.p.A (št. C 48/2004 (prej št. 595/2003))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2972)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/948/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o ustanovitvi Evropskega gospodarskega prostora in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98 o uvedbi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (1) (v nadaljnjem besedilu „uredba o ladjedelništvu“) in zlasti člena (3)(2),

po pozivu zainteresiranih strani k predložitvi pripomb (2) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italijanski organi so 22. decembra 2003 z dopisom, registriranim istega dne, Komisiji v skladu s členom 3(2) uredbe o ladjedelništvu (1) predložili zahtevo za podaljšanje triletnega dobavnega roka za ladjo, imenovano C.180, ki je upravičena do pomoči za tekoče poslovanje. Ladja je v izgradnji v ladjedelnici Cantieri Navali Termoli S.p.A. (v nadaljnjem besedilu „ladjedelnica“). |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so 22. decembra 2003 z dopisom, registriranim istega dne, Komisiji v skladu s členom 3(2) uredbe o ladjedelništvu (1) predložili zahtevo za podaljšanje triletnega dobavnega roka za ladjo, imenovano C.180, ki je upravičena do pomoči za tekoče poslovanje. Ladja je v izgradnji v ladjedelnici Cantieri Navali Termoli S.p.A. (v nadaljnjem besedilu „ladjedelnica“).

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 30. decembra 2004 obvestila Italijo o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenim ukrepom. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 30. decembra 2004 obvestila Italijo o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenim ukrepom.

| (3) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke k predložitvi pripomb v zvezi z zadevnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke k predložitvi pripomb v zvezi z zadevnimi ukrepi.

| (4) | Z dopisi z dne 28. januarja 2005, 1. aprila 2005, 1. junija 2005, 6. julija 2005, registriranimi 2. februarja 2005, 6. aprila 2005, 6. junija 2005 in 7. julija 2005, je Italija zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb v zvezi z odločitvijo Komisije, da začne postopek, na katere je Komisija odgovorila z dopisi z dne 4. februarja 2005, 8. aprila 2005, 29. junija 2005 in 17. julija 2005. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisi z dne 28. januarja 2005, 1. aprila 2005, 1. junija 2005, 6. julija 2005, registriranimi 2. februarja 2005, 6. aprila 2005, 6. junija 2005 in 7. julija 2005, je Italija zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb v zvezi z odločitvijo Komisije, da začne postopek, na katere je Komisija odgovorila z dopisi z dne 4. februarja 2005, 8. aprila 2005, 29. junija 2005 in 17. julija 2005.

| (5) | Italija je predložila pripombe v dopisu z dne 26. julija 2005, registriranim dne 29. julija 2005. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 6. januarja 2006, na katerega so italijanski organi odgovorili z dopisi z dne 23. januarja 2006 in 2. februarja 2006 ter zaprosili za podaljšanje roka za odgovor. Komisija je podaljšanje roka odobrila v dopisih z dne 27. januarja 2006 in 9. februarja 2006. Italijanski organi so z dopisom z dne 6. marca 2006, registriranim istega dne, posredovali zahtevane dodatne informacije, ki so jih dopolnili z dopisom z dne 6. aprila 2006. |
| --- | --- |

(5)

Italija je predložila pripombe v dopisu z dne 26. julija 2005, registriranim dne 29. julija 2005. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 6. januarja 2006, na katerega so italijanski organi odgovorili z dopisi z dne 23. januarja 2006 in 2. februarja 2006 ter zaprosili za podaljšanje roka za odgovor. Komisija je podaljšanje roka odobrila v dopisih z dne 27. januarja 2006 in 9. februarja 2006. Italijanski organi so z dopisom z dne 6. marca 2006, registriranim istega dne, posredovali zahtevane dodatne informacije, ki so jih dopolnili z dopisom z dne 6. aprila 2006.

| (6) | Komisija ni v zvezi s tem prejela nobenih pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ni v zvezi s tem prejela nobenih pripomb zainteresiranih strank.

| (7) | Italija je od Komisije zahtevala podaljšanje končnega dobavnega roka (31. december 2003), določenega z uredbo o ladjedelništvu, s katerim je pogojena odobritev pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbami na področju ladjarstva. Podaljšanje se je zahtevalo za ladjo, imenovano C.180, ki jo je zgradila ladjedelnica Cantieri Navali Termoli S.p.A. s sedežem v Molise. Prvotna zahteva za podaljšanje je bila do 31. oktobra 2004 (10 mesecev). |
| --- | --- |

(7)

Italija je od Komisije zahtevala podaljšanje končnega dobavnega roka (31. december 2003), določenega z uredbo o ladjedelništvu, s katerim je pogojena odobritev pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbami na področju ladjarstva. Podaljšanje se je zahtevalo za ladjo, imenovano C.180, ki jo je zgradila ladjedelnica Cantieri Navali Termoli S.p.A. s sedežem v Molise. Prvotna zahteva za podaljšanje je bila do 31. oktobra 2004 (10 mesecev).

| (8) | V skladu s ladjedelniško pogodbo, podpisano dne 30. decembra 2000, je bil prvotno predviden dobavni rok 30. junij 2003. Ladjo je naročil italijanski lastnik ladij Marnavi S.p.A. za prevoz kemikalij in naftnih derivatov. V zvezi z zgoraj navedeno pogodbo je bila lastniku ladje obljubljena pomoč za tekoče poslovanje v višini 9 %, kar za to ladjo znaša približno 3,9 milijonov EUR, v skladu z določbami člena 3(1) uredbe o ladjedelništvu. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s ladjedelniško pogodbo, podpisano dne 30. decembra 2000, je bil prvotno predviden dobavni rok 30. junij 2003. Ladjo je naročil italijanski lastnik ladij Marnavi S.p.A. za prevoz kemikalij in naftnih derivatov. V zvezi z zgoraj navedeno pogodbo je bila lastniku ladje obljubljena pomoč za tekoče poslovanje v višini 9 %, kar za to ladjo znaša približno 3,9 milijonov EUR, v skladu z določbami člena 3(1) uredbe o ladjedelništvu.

| (9) | Vendar je po mnenju italijanskih organov postopek izgradnje trajal več, kot je bilo predvideno, zlasti zaradi naslednjih okoliščin: vpliva dogodkov 11. septembra 2001 (posledično je bilo treba prilagoditi ladjo spremenjenim tehnično-trgovinskim zahtevam) in dveh naravnih nesreč – potresa in poplave. Ladjedelnica je bila zato prisiljena zahtevati podaljšanje končnega dobavnega roka, določenega za ladjo C.180, za 10 mesecev od 31. decembra 2003 (rok določen z uredbo o ladjedelništvu). |
| --- | --- |

(9)

Vendar je po mnenju italijanskih organov postopek izgradnje trajal več, kot je bilo predvideno, zlasti zaradi naslednjih okoliščin: vpliva dogodkov 11. septembra 2001 (posledično je bilo treba prilagoditi ladjo spremenjenim tehnično-trgovinskim zahtevam) in dveh naravnih nesreč – potresa in poplave. Ladjedelnica je bila zato prisiljena zahtevati podaljšanje končnega dobavnega roka, določenega za ladjo C.180, za 10 mesecev od 31. decembra 2003 (rok določen z uredbo o ladjedelništvu).

| (10) | Italijanski organi se v uradnem obvestilu sklicujejo na odločbo Komisije z dne 5. junija 2002, s katero je bilo odobreno podobno podaljšanje dobavnega roka od 31. decembra 2003 za potniške ladje v izgradnji v ladjedelnici Meyer Werft, v Papenburgu, Nemčija (v nadaljnjem besedilu „odločba Meyer Werft“). Italijanski organi so posebej poudarili številne podobnosti med obema primeroma, in sicer: (i) razlog za podaljšanje (oziroma vpliv terorističnega napada 11. septembra 2001), (ii) zadevni trg (oziroma prevoz nafte in kemikalij po morju) in (iii) dobri trgovinski odnosi med ladjedelnico in lastnikom ladje (3). Italijanski organi zatrjujejo, da odločba Meyer Werft pomeni jasen precedens za izjemo v tem primeru. Slednji poleg tega opozarjajo, da je Komisija 13. novembra 2002 sprejela še eno odločbo, s katero je na podlagi podobnih razlogov odobrila podaljšanje dobavnega roka potniške ladje v izgradnji v ladjedelnici Kvaerner Masa na Finskem (v nadaljnjem besedilu „odločba Kvaerner Masa“). |
| --- | --- |

(10)

Italijanski organi se v uradnem obvestilu sklicujejo na odločbo Komisije z dne 5. junija 2002, s katero je bilo odobreno podobno podaljšanje dobavnega roka od 31. decembra 2003 za potniške ladje v izgradnji v ladjedelnici Meyer Werft, v Papenburgu, Nemčija (v nadaljnjem besedilu „odločba Meyer Werft“). Italijanski organi so posebej poudarili številne podobnosti med obema primeroma, in sicer: (i) razlog za podaljšanje (oziroma vpliv terorističnega napada 11. septembra 2001), (ii) zadevni trg (oziroma prevoz nafte in kemikalij po morju) in (iii) dobri trgovinski odnosi med ladjedelnico in lastnikom ladje (3). Italijanski organi zatrjujejo, da odločba Meyer Werft pomeni jasen precedens za izjemo v tem primeru. Slednji poleg tega opozarjajo, da je Komisija 13. novembra 2002 sprejela še eno odločbo, s katero je na podlagi podobnih razlogov odobrila podaljšanje dobavnega roka potniške ladje v izgradnji v ladjedelnici Kvaerner Masa na Finskem (v nadaljnjem besedilu „odločba Kvaerner Masa“).

| (11) | Za utemeljitev svoje zahteve, italijanski organi navajajo okoliščine, ki so po njihovem mnenju izjemne, nepredvidljive in zunanje za ladjedelnico ter so povzročile nepričakovane motnje, ki so precejšnje in upravičene in so vplivale na program dela ladjedelnice. Natančneje so te zamude posledica naslednjih dejavnikov (glej zbirno tabelo 1 v nadaljevanju):






  (i) | Vpliv dogodkov 11. septembra 2001

  Lastnik ladje je 1. oktobra 2001, pred začetkom izgradnje, od Cantieri Navali Termoli namesto razveljavitve zahteval prekinitev izvajanja pogodbe do 30. 9. 2003. Lastnik ladje je dne 29. septembra 2003 zahtevo za prekinitev pogodbe preklical. |
| --- | --- | --- |

(11)

Za utemeljitev svoje zahteve, italijanski organi navajajo okoliščine, ki so po njihovem mnenju izjemne, nepredvidljive in zunanje za ladjedelnico ter so povzročile nepričakovane motnje, ki so precejšnje in upravičene in so vplivale na program dela ladjedelnice. Natančneje so te zamude posledica naslednjih dejavnikov (glej zbirno tabelo 1 v nadaljevanju):

(i)

Vpliv dogodkov 11. septembra 2001

Lastnik ladje je 1. oktobra 2001, pred začetkom izgradnje, od Cantieri Navali Termoli namesto razveljavitve zahteval prekinitev izvajanja pogodbe do 30. 9. 2003. Lastnik ladje je dne 29. septembra 2003 zahtevo za prekinitev pogodbe preklical.

| (ii) | Potrebe po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

  Poleg zgoraj navedenega je treba dodati, da je lastnik ladje ob preklicu prekinitve pogodbe zahteval, da se načrt ladje spremeni – z odmikom od posebnosti, ki so bile prvotno določene v pogodbi – da se jo prilagodi spremenjenim tehnično-trgovinskim zahtevam. Te spremembe so se nanašale na velikost in število rezervoarjev ter tudi na celotno dolžino in širino ladje, katere spremenjene načrte za izgradnjo je moral odobriti R.I.NA, italijanski organ za potrjevanje. Spremembe so bile končno formalizirane dne 10. decembra 2003 v dopolnilu k prvotni ladjedelniški pogodbi. |
| --- | --- |

(ii)

Potrebe po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

Poleg zgoraj navedenega je treba dodati, da je lastnik ladje ob preklicu prekinitve pogodbe zahteval, da se načrt ladje spremeni – z odmikom od posebnosti, ki so bile prvotno določene v pogodbi – da se jo prilagodi spremenjenim tehnično-trgovinskim zahtevam. Te spremembe so se nanašale na velikost in število rezervoarjev ter tudi na celotno dolžino in širino ladje, katere spremenjene načrte za izgradnjo je moral odobriti R.I.NA, italijanski organ za potrjevanje. Spremembe so bile končno formalizirane dne 10. decembra 2003 v dopolnilu k prvotni ladjedelniški pogodbi.

| (iii) | Vpliv naravnih nesreč

  Dne 31. oktobra 2002 je bil v deželi Molise potres, ki je vplival na ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Nato so bile med 23. 1. 2003 in 25. 1. 2003 v deželi poplave z nadaljnjimi uničujočimi posledicami za ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Ti dve naravni nesreči sta ladjedelnici povzročili neposredno škodo zaradi zastoja dela in posredno škodo zaradi enostranskega preklica pogodb s strani lokalnih podjetij, ki so kot podizvajalci opravljala delo, povezano z ladjo C.180, in so kot razlog navedla škodo, ki so jo naravne nesreče povzročile poslovni infrastrukturi njihovih dobaviteljev. Italijanski organi so zlasti zatrjevali, da so zgoraj navedeni dogodki vplivali na pripravljalno inženirsko delo pri izgradnji ladje.
  Čeprav sta se obe naravni nesreči pripetili v obdobju prekinitve ladjedelniške pogodbe, italijanski organi trdijo, da so ti dogodki kljub temu ovirali proizvodne projekte ladjedelnice, s poudarkom na dejstvu, da je bilo za obe naravni nesreči razglašeno izredno stanje do 1. februarja 2004 z uredbo predsednika Sveta ministrov.
  Italijanski organi so poudarili potrebo po pomoči zaradi omejenih finančnih sredstev in industrijskih virov ladjedelnice (4), glede na to da je bila pogodbena cena ladje določena ob upoštevanju subvencij, ki bi bile dodeljene po zakonu. Poleg tega po mnenju italijanskih organov, če se ne odobri podaljšanje končnega roka za dobavo ladje (katere stopnja izgradnje je bila 25,65 % dne 16. 12. 2003) in zato izgradnja ni upravičena do pomoči, ladja ne more biti dokončana brez ogromne ekonomske škode za ladjedelnico, ki bi imela za posledico izgubo delovnih mest tako za ladjedelnico kot tudi za podjetja, ki delajo za ladjedelnico. Italijanski organi so namreč poudarili, da sta se lastnik ladje Marnavi in ladjedelnica dogovorila za razveljavitev ladjedelniške pogodbe neke druge ladje, imenovane C.173, katere izgradnjo so ovirali zgoraj navedeni dogodki, in za uporabo razpoložljivega potrošnega materiala pri ladji C.180.
  Tabela 1
  Pregled zamud pri dobavi ladje C.180











  Ladja | Razlog za zamudo | Odgovornost | Težave | Zamuda


  (št. mesecev) | Dodatno število mesecev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | Dogodki 11. 9. 2001:






  — | prekinitev in zapoznelo ponovno naročilo |

(iii)

Vpliv naravnih nesreč

Dne 31. oktobra 2002 je bil v deželi Molise potres, ki je vplival na ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Nato so bile med 23. 1. 2003 in 25. 1. 2003 v deželi poplave z nadaljnjimi uničujočimi posledicami za ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Ti dve naravni nesreči sta ladjedelnici povzročili neposredno škodo zaradi zastoja dela in posredno škodo zaradi enostranskega preklica pogodb s strani lokalnih podjetij, ki so kot podizvajalci opravljala delo, povezano z ladjo C.180, in so kot razlog navedla škodo, ki so jo naravne nesreče povzročile poslovni infrastrukturi njihovih dobaviteljev. Italijanski organi so zlasti zatrjevali, da so zgoraj navedeni dogodki vplivali na pripravljalno inženirsko delo pri izgradnji ladje.

Čeprav sta se obe naravni nesreči pripetili v obdobju prekinitve ladjedelniške pogodbe, italijanski organi trdijo, da so ti dogodki kljub temu ovirali proizvodne projekte ladjedelnice, s poudarkom na dejstvu, da je bilo za obe naravni nesreči razglašeno izredno stanje do 1. februarja 2004 z uredbo predsednika Sveta ministrov.

Italijanski organi so poudarili potrebo po pomoči zaradi omejenih finančnih sredstev in industrijskih virov ladjedelnice (4), glede na to da je bila pogodbena cena ladje določena ob upoštevanju subvencij, ki bi bile dodeljene po zakonu. Poleg tega po mnenju italijanskih organov, če se ne odobri podaljšanje končnega roka za dobavo ladje (katere stopnja izgradnje je bila 25,65 % dne 16. 12. 2003) in zato izgradnja ni upravičena do pomoči, ladja ne more biti dokončana brez ogromne ekonomske škode za ladjedelnico, ki bi imela za posledico izgubo delovnih mest tako za ladjedelnico kot tudi za podjetja, ki delajo za ladjedelnico. Italijanski organi so namreč poudarili, da sta se lastnik ladje Marnavi in ladjedelnica dogovorila za razveljavitev ladjedelniške pogodbe neke druge ladje, imenovane C.173, katere izgradnjo so ovirali zgoraj navedeni dogodki, in za uporabo razpoložljivega potrošnega materiala pri ladji C.180.

Tabela 1

Pregled zamud pri dobavi ladje C.180

Ladja

Razlog za zamudo

Odgovornost

Težave

Zamuda

(št. mesecev)

Dodatno število mesecev

C.180

(i)

Dogodki 11. 9. 2001:

—

prekinitev in zapoznelo ponovno naročilo

Marnavi. S.p.A.

(lastnik ladje)

Prekinitev pogodbe od 1. 10. 2001 do 30. 9. 2003

Preklic prekinitve dne 29. 9. 2003

24

Ni določeno

| (ii) | Tehnične spremembe |
| --- | --- |

(ii)

Tehnične spremembe

Marnavi. S.p.A.

(lastnik ladje)

Spremembe glede velikosti in števila rezervoarjev, dolžine in širine ladje

Ni določeno

Ni določeno

| (iii) | Zamude zaradi naravnih nesreč, ki so prizadele deželo Molise:






  — | Potres 31. 10. 2002 |
| --- | --- | --- |

(iii)

Zamude zaradi naravnih nesreč, ki so prizadele deželo Molise:

—

Potres 31. 10. 2002

| — | Poplave od 23. do 25. 1 2003 |
| --- | --- |

—

Poplave od 23. do 25. 1 2003

Višja sila

Vpliv naravnih nesreč na ladjarja, delavce in podizvajalce

> 2

> 2

Skupaj

Več kot 26 mesecev

Več kot 2 meseca

Zahtevano podaljšanje roka

10 mesecev

| (12) | Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka upoštevala pomislek, da navedeni razlogi, ki naj bi upravičili zamudo v zadevi, niso v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu, in je zato imela pomisleke, da je zadevni ukrep nezdružljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(e) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v svoji odločitvi o začetku postopka upoštevala pomislek, da navedeni razlogi, ki naj bi upravičili zamudo v zadevi, niso v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu, in je zato imela pomisleke, da je zadevni ukrep nezdružljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(e) Pogodbe ES.

| (13) | Da bi odpravili pomisleke Komisije pri odločitvi o začetku postopka, so italijanski organi zagotovili dodatne informacije in pojasnila, s katerimi so podprli svojo trditev glede upravičenosti razlogov za podaljšanje dobavnega roka in tudi glede združljivosti zadevnega ukrepa.






  (i) | Glede vplivov dogodkov 11. septembra 2001

  Italijanski organi so trdili, da gre za dogodke, ki so izjemni, nepredvidljivi in zunanji za ladjedelnico, ter v nasprotju z mnenjem Komisije trdili, da so navedli nepričakovane motnje, ki so za program dela ladjedelnice resne in utemeljene.
  Svojo analizo utemeljujejo zlasti na podlagi dejstva, da ocena Komisije temelji na poročilu, oblikovanem jeseni 2003 (5), oziroma dve leti po dogodkih, pri čemer trdijo, da takšni dogodki vplivajo na poslovne strategije gospodarskih subjektov, ki morajo sprejeti odločitve v trenutku dogodka – september 2001 – ali v naslednjih mesecih.
  Po mnenju italijanskih organov je splošno znano in nadalje potrjeno v poročilu Clarkson (6), da so takšni dogodki vplivali na celoten del trga mednarodnega pomorskega prevoza blaga in ne samo na določeno vrsto ladij, in sicer potniških ladij. V utemeljitev svoje trditve so italijanski organi zagotovili nove informacije, da bi dokazali vpliv zgoraj navedenih dogodkov na izgradnjo ladje, s posredovanjem kopij pogodb o zakupu, sklenjenih med lastnikom ladje Marnavi in družbo Novamar, s sedežem v Houstonu (ZDA), za najem dveh tankerjev, ki jih je lastnik ladje naročil pri Cantieri Navali Termoli (7), ter odstop Novamarja od teh pogodb po 11. septembru 2001. Italijanski organi torej trdijo, da so ti tragični dogodki na podoben način vplivali na zadevno ladjo in da v nasprotju z mnenjem Komisije njihov vpliv ni omejen na potniške ladje. Zato italijanski organi zagovarjajo svoje stališče, na podlagi katerega je vpliv zgoraj navedenih dogodkov v skladu z določbami tretjega stavka drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu. |
| --- | --- | --- |

(13)

Da bi odpravili pomisleke Komisije pri odločitvi o začetku postopka, so italijanski organi zagotovili dodatne informacije in pojasnila, s katerimi so podprli svojo trditev glede upravičenosti razlogov za podaljšanje dobavnega roka in tudi glede združljivosti zadevnega ukrepa.

(i)

Glede vplivov dogodkov 11. septembra 2001

Italijanski organi so trdili, da gre za dogodke, ki so izjemni, nepredvidljivi in zunanji za ladjedelnico, ter v nasprotju z mnenjem Komisije trdili, da so navedli nepričakovane motnje, ki so za program dela ladjedelnice resne in utemeljene.

Svojo analizo utemeljujejo zlasti na podlagi dejstva, da ocena Komisije temelji na poročilu, oblikovanem jeseni 2003 (5), oziroma dve leti po dogodkih, pri čemer trdijo, da takšni dogodki vplivajo na poslovne strategije gospodarskih subjektov, ki morajo sprejeti odločitve v trenutku dogodka – september 2001 – ali v naslednjih mesecih.

Po mnenju italijanskih organov je splošno znano in nadalje potrjeno v poročilu Clarkson (6), da so takšni dogodki vplivali na celoten del trga mednarodnega pomorskega prevoza blaga in ne samo na določeno vrsto ladij, in sicer potniških ladij. V utemeljitev svoje trditve so italijanski organi zagotovili nove informacije, da bi dokazali vpliv zgoraj navedenih dogodkov na izgradnjo ladje, s posredovanjem kopij pogodb o zakupu, sklenjenih med lastnikom ladje Marnavi in družbo Novamar, s sedežem v Houstonu (ZDA), za najem dveh tankerjev, ki jih je lastnik ladje naročil pri Cantieri Navali Termoli (7), ter odstop Novamarja od teh pogodb po 11. septembru 2001. Italijanski organi torej trdijo, da so ti tragični dogodki na podoben način vplivali na zadevno ladjo in da v nasprotju z mnenjem Komisije njihov vpliv ni omejen na potniške ladje. Zato italijanski organi zagovarjajo svoje stališče, na podlagi katerega je vpliv zgoraj navedenih dogodkov v skladu z določbami tretjega stavka drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu.

| (ii) | Potrebe po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

  Italijanski organi so zagotovili informacije v zvezi s spremembami ladje C.180.
  Pojasnili so zlasti, da sta leta 2000 lastnik ladje in ladjedelnica sklenila pogodbi za izgradnjo dveh novih tankerjev, imenovanih C.173 in C.180; ti pogodbi sta prvotno določali dobavna roka 31. 3. 2002 za prvo ladjo in 30. 6. 2003 za drugo ladjo, ki sta bila pozneje preložena na 31. 3. 2003 in 31. 12. 2003. Poleg tega so pojasnili, da so imeli dogodki 11. septembra 2001 in obe naravni nesreči, ki sta bili naknadno obravnavani, takšen vpliv na program dela ladjedelnice, da je bila dobavljena samo ena ladje do 31. decembra 2003.
  Zato je lastnik ladje novembra 2002 odpovedal izgradnjo ene od ladij pri ladjedelnici, da bi se slednja lahko osredotočila na dokončanje ene same. V praksi je do tega prišlo predvsem s preimenovanjem ladje C.173 v ladjo C.180 – ki je bila največja izmed ladij naročenih s strani lastnika ladje – in drugič, z zahtevo za bistvene spremembe temeljnih strukturnih značilnosti ladje C.180 (8)
   (9)
   (10) ter končno s prekinitvijo pogodbe za ladjo C.173. Posledično je C.180 (prej C.173) postala večja in hitrejša ladja z večjo zmogljivostjo in višjo ceno kot prvotna C.173, celotne značilnosti pa so v primerjavi s prvotno pogodbo glede ladje C.180 slabše.
  Vendar italijanski organi izjavljajo, da so zgoraj navedene spremembe samo posredno vplivale na zamudo pri izgradnji ladje in da so zamude nastale zaradi posledic naravnih nesreč, ki so povzročile prekinitev pogodbe s strani podjetja za svetovanje, ki je izdelalo načrt za spremembo ladje C.180 (prej C.173). |
| --- | --- |

(ii)

Potrebe po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

Italijanski organi so zagotovili informacije v zvezi s spremembami ladje C.180.

Pojasnili so zlasti, da sta leta 2000 lastnik ladje in ladjedelnica sklenila pogodbi za izgradnjo dveh novih tankerjev, imenovanih C.173 in C.180; ti pogodbi sta prvotno določali dobavna roka 31. 3. 2002 za prvo ladjo in 30. 6. 2003 za drugo ladjo, ki sta bila pozneje preložena na 31. 3. 2003 in 31. 12. 2003. Poleg tega so pojasnili, da so imeli dogodki 11. septembra 2001 in obe naravni nesreči, ki sta bili naknadno obravnavani, takšen vpliv na program dela ladjedelnice, da je bila dobavljena samo ena ladje do 31. decembra 2003.

Zato je lastnik ladje novembra 2002 odpovedal izgradnjo ene od ladij pri ladjedelnici, da bi se slednja lahko osredotočila na dokončanje ene same. V praksi je do tega prišlo predvsem s preimenovanjem ladje C.173 v ladjo C.180 – ki je bila največja izmed ladij naročenih s strani lastnika ladje – in drugič, z zahtevo za bistvene spremembe temeljnih strukturnih značilnosti ladje C.180 (8)
   (9)
   (10) ter končno s prekinitvijo pogodbe za ladjo C.173. Posledično je C.180 (prej C.173) postala večja in hitrejša ladja z večjo zmogljivostjo in višjo ceno kot prvotna C.173, celotne značilnosti pa so v primerjavi s prvotno pogodbo glede ladje C.180 slabše.

Vendar italijanski organi izjavljajo, da so zgoraj navedene spremembe samo posredno vplivale na zamudo pri izgradnji ladje in da so zamude nastale zaradi posledic naravnih nesreč, ki so povzročile prekinitev pogodbe s strani podjetja za svetovanje, ki je izdelalo načrt za spremembo ladje C.180 (prej C.173).

| (iii) | Vpliv naravnih nesreč (potres z dne 31. 10. 2002 in poplave od 23. 1 2003–25. 1. 2003)

  Italijanski organi poudarjajo pomen in posledice zgoraj navedenih naravnih nesreč, ki so prizadele regijo, kjer se nahaja ladjedelnica.
  Slednji na splošno opozarjajo, da je bilo ob upoštevanju obsežnosti območja, ki so ga naravne nesreče prizadele, ter povečanega tveganja za javno in zasebno blaginjo v regiji razglašeno izredno stanje z uredbo predsednika Sveta ministrov z dne 31. 10. 2002, v kateri je bilo izredno stanje določeno do 30. 6. 2003 in pozneje podaljšano do 1. februarja 2004 z uredbo z dne 31. 1. 2003. Zgoraj navedeni organi Komisijo opozarjajo tudi na dejstvo, da je po teh dogodkih v okviru pregleda karte regionalnih pomoči (11) odobrila podaljšanje ob upoštevanju vpliva naravnih nesreč, ki so prizadele regije Molise in Termoli, oziroma območje na katerem se nahaja ladjedelnica.
  Italijanski organi so posredovali informacije glede ladjedelnice, da je bil po zgoraj navedenih naravnih nesrečah v obdobju od novembra 2002 do februarja 2003 program dela ladjedelnice v zamudi, ki je bila posledica prvotne zamude in s tem povezanih prekinitev številnih pogodb s strani različnih pogodbenikov, ki so ladjedelnici dobavljali material in storitve, bistvene (12) za izgradnjo ladje C.180 (13) (prej C.173). |
| --- | --- |

(iii)

Vpliv naravnih nesreč (potres z dne 31. 10. 2002 in poplave od 23. 1 2003–25. 1. 2003)

Italijanski organi poudarjajo pomen in posledice zgoraj navedenih naravnih nesreč, ki so prizadele regijo, kjer se nahaja ladjedelnica.

Slednji na splošno opozarjajo, da je bilo ob upoštevanju obsežnosti območja, ki so ga naravne nesreče prizadele, ter povečanega tveganja za javno in zasebno blaginjo v regiji razglašeno izredno stanje z uredbo predsednika Sveta ministrov z dne 31. 10. 2002, v kateri je bilo izredno stanje določeno do 30. 6. 2003 in pozneje podaljšano do 1. februarja 2004 z uredbo z dne 31. 1. 2003. Zgoraj navedeni organi Komisijo opozarjajo tudi na dejstvo, da je po teh dogodkih v okviru pregleda karte regionalnih pomoči (11) odobrila podaljšanje ob upoštevanju vpliva naravnih nesreč, ki so prizadele regije Molise in Termoli, oziroma območje na katerem se nahaja ladjedelnica.

Italijanski organi so posredovali informacije glede ladjedelnice, da je bil po zgoraj navedenih naravnih nesrečah v obdobju od novembra 2002 do februarja 2003 program dela ladjedelnice v zamudi, ki je bila posledica prvotne zamude in s tem povezanih prekinitev številnih pogodb s strani različnih pogodbenikov, ki so ladjedelnici dobavljali material in storitve, bistvene (12) za izgradnjo ladje C.180 (13) (prej C.173).

| (iv) | Prekinitev del na ladji C.180 (prej C.173) v letu 2004

  Julija 2005 so italijanski organi v odgovor na začetek postopka preiskave Komisijo obvestili, da je bilo dokončano skoraj 66 % izgradnje, vendar je ladjedelnica prekinila izgradnjo in ladja je bila splavljena avgusta 2004 med čakanjem, da bo Komisija odobrila podaljšanje dobavnega roka. Zato se v skladu z zahtevo lastnika ladje in ladjedelnice meni, da mora desetmesečno podaljšanje roka začeti veljati z odločbo Komisije, s katero se odobri zahtevano podaljšanje. |
| --- | --- |

(iv)

Prekinitev del na ladji C.180 (prej C.173) v letu 2004

Julija 2005 so italijanski organi v odgovor na začetek postopka preiskave Komisijo obvestili, da je bilo dokončano skoraj 66 % izgradnje, vendar je ladjedelnica prekinila izgradnjo in ladja je bila splavljena avgusta 2004 med čakanjem, da bo Komisija odobrila podaljšanje dobavnega roka. Zato se v skladu z zahtevo lastnika ladje in ladjedelnice meni, da mora desetmesečno podaljšanje roka začeti veljati z odločbo Komisije, s katero se odobri zahtevano podaljšanje.

| (14) | Italijanski organi zaključujejo, da so razlogi, s katerimi upravičujejo zamude v tej zadevi, skladni z določbami drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu in da je podaljšanje triletnega dobavnega roka za 10 mesecev, ki začne veljati na dan sprejetja končne odločitve Komisije, združljivo s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(e) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(14)

Italijanski organi zaključujejo, da so razlogi, s katerimi upravičujejo zamude v tej zadevi, skladni z določbami drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu in da je podaljšanje triletnega dobavnega roka za 10 mesecev, ki začne veljati na dan sprejetja končne odločitve Komisije, združljivo s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(e) Pogodbe ES.

| (15) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da če vplivajo na izmenjavo med državami članicami, so s skupnim trgom nezdružljive tiste pomoči, ki jih v kakršni koli obliki odobrijo države ali se izplačujejo iz državnih virov in ki zaradi dajanja prednosti nekaterim podjetjem ali proizvajalcem izkrivljajo konkurenco ali pomenijo tveganje za njeno izkrivljanje. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča evropskih skupnosti do izkrivljanja trgovine pride, če upravičeno podjetje opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(15)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da če vplivajo na izmenjavo med državami članicami, so s skupnim trgom nezdružljive tiste pomoči, ki jih v kakršni koli obliki odobrijo države ali se izplačujejo iz državnih virov in ki zaradi dajanja prednosti nekaterim podjetjem ali proizvajalcem izkrivljajo konkurenco ali pomenijo tveganje za njeno izkrivljanje. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča evropskih skupnosti do izkrivljanja trgovine pride, če upravičeno podjetje opravlja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami.

| (16) | Člen 87(3)(e) Pogodbe določa, da so s skupnim trgom združljive druge vrste pomoči, kakršne lahko Svet določi v odločbi, ki jo sprejme s kvalificirano večino na predlog Komisije. Komisija ugotavlja, da je Svet na tej pravni podlagi 29. junija 1998 sprejel uredbo o ladjedelništvu. Čeprav je navedena uredba prenehala veljati 31. decembra 2003, se njene določbe še vedno uporabljajo pri presoji zahtev za podaljšanje končnega dobavnega roka, ker pomoč temelji na isti uredbi in ker ureditev državnih pomoči za ladjedelništvo (14) ne daje smernic glede takšnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(16)

Člen 87(3)(e) Pogodbe določa, da so s skupnim trgom združljive druge vrste pomoči, kakršne lahko Svet določi v odločbi, ki jo sprejme s kvalificirano večino na predlog Komisije. Komisija ugotavlja, da je Svet na tej pravni podlagi 29. junija 1998 sprejel uredbo o ladjedelništvu. Čeprav je navedena uredba prenehala veljati 31. decembra 2003, se njene določbe še vedno uporabljajo pri presoji zahtev za podaljšanje končnega dobavnega roka, ker pomoč temelji na isti uredbi in ker ureditev državnih pomoči za ladjedelništvo (14) ne daje smernic glede takšnih zahtevkov.

| (17) | Komisija ugotavlja, da je vprašanje podaljšanja dobavnega roka bistveno za ugotavljanje upravičenosti pomoči za tekoče poslovanje za to pogodbo v skladu z določbami člena 3 uredbe o ladjedelništvu. Zadevna pomoč za tekoče poslovanje vključuje financiranje iz državnih sredstev dela stroškov, ki jih ima praviloma ladjedelnica za izgradnjo ene ladje. Treba je dodati, da je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zadevna pomoč spada torej v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ugotavlja, da je vprašanje podaljšanja dobavnega roka bistveno za ugotavljanje upravičenosti pomoči za tekoče poslovanje za to pogodbo v skladu z določbami člena 3 uredbe o ladjedelništvu. Zadevna pomoč za tekoče poslovanje vključuje financiranje iz državnih sredstev dela stroškov, ki jih ima praviloma ladjedelnica za izgradnjo ene ladje. Treba je dodati, da je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zadevna pomoč spada torej v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe.

| (18) | Opozarja se, da na podlagi uredbe o ladjedelništvu „ladjedelništvo“ pomeni izgradnjo morskih trgovskih plovil na lasten pogon. Ladja, zgrajena v ladjedelnici Cantieri Navali Termoli – oziroma tanker – je morsko plovilo na lasten pogon, namenjeno specializiranim pomorskim storitvam, oziroma prevozu kemikalij in naftnih derivatov, in zanjo zato veljajo določbe zgoraj navedene uredbe, in sicer člena 1(a). |
| --- | --- |

(18)

Opozarja se, da na podlagi uredbe o ladjedelništvu „ladjedelništvo“ pomeni izgradnjo morskih trgovskih plovil na lasten pogon. Ladja, zgrajena v ladjedelnici Cantieri Navali Termoli – oziroma tanker – je morsko plovilo na lasten pogon, namenjeno specializiranim pomorskim storitvam, oziroma prevozu kemikalij in naftnih derivatov, in zanjo zato veljajo določbe zgoraj navedene uredbe, in sicer člena 1(a).

| (19) | Člen 3(1) uredbe o ladjedelništvu določa do 31. decembra 2000 najvišji prispevek v višini 9 % iz naslova pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbo. Na podlagi člena 3(2) te uredbe je najvišji znesek pomoči, ki se uporablja za pogodbo, znesek, določen na dan podpisa končne pogodbe. Vendar se to ne uporablja za ladje, ki so bile dobavljene po več kot treh letih od podpisa pogodbe. V teh primerih je najvišji znesek enak tistemu, ki je bil določen tri leta pred dobavo ladje. Končni dobavni rok za ladjo, ki je še vedno lahko upravičena do pomoči za tekoče poslovanje, je torej bil 31. december 2003. |
| --- | --- |

(19)

Člen 3(1) uredbe o ladjedelništvu določa do 31. decembra 2000 najvišji prispevek v višini 9 % iz naslova pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbo. Na podlagi člena 3(2) te uredbe je najvišji znesek pomoči, ki se uporablja za pogodbo, znesek, določen na dan podpisa končne pogodbe. Vendar se to ne uporablja za ladje, ki so bile dobavljene po več kot treh letih od podpisa pogodbe. V teh primerih je najvišji znesek enak tistemu, ki je bil določen tri leta pred dobavo ladje. Končni dobavni rok za ladjo, ki je še vedno lahko upravičena do pomoči za tekoče poslovanje, je torej bil 31. december 2003.

| (20) | Pomoč, predvidena za zadevno ladjo, bi bila izplačana na podlagi člena 3 Zakona št. 88 z dne 16. 3. 2001, ki jo je Komisija odobrila v okviru državne pomoči št. N 502/00. Izplačan znesek bi znašal približno 3.9 milijonov EUR za ladjo C.180, oziroma ne več kot 9 % vrednosti zadevne pogodbe. |
| --- | --- |

(20)

Pomoč, predvidena za zadevno ladjo, bi bila izplačana na podlagi člena 3 Zakona št. 88 z dne 16. 3. 2001, ki jo je Komisija odobrila v okviru državne pomoči št. N 502/00. Izplačan znesek bi znašal približno 3.9 milijonov EUR za ladjo C.180, oziroma ne več kot 9 % vrednosti zadevne pogodbe.

| (21)(22) | Tretji stavek drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu določa: „Komisija lahko odobri podaljšanje triletnega roka, če to upravičuje tehnična zahtevnost posameznega ladjedelniškega projekta ali zamude zaradi nepričakovanih motenj, ki so precejšnje in upravičene, in so vplivale na program dela ladjedelnice, povzročile pa so jih okoliščine, ki so izjemne nepredvidljive in zunanje za podjetje.“ Komisija poudarja, da je razlog zahteve za podaljšanje nezmožnost ladjedelnice Cantieri Navali Termoli, da bi dokončala zgoraj navedeno ladjo zaradi zamud, ki so nepredvidljive in zunanje za podjetje.Uredba o ladjedelništvu določa, da mora razlog za podaljšanje končnega dobavnega roka temeljiti na okoliščinah, ki so (a) izjemne, (b) nepredvidljive in (c) zunanje za podjetje. Dokazati je treba tudi (d) vzročno zvezo med temi dogodki in nepričakovanimi motnjami, ki so povzročile zamudo, in tudi (e) trajanje takšnih motenj ter njihovo (f) resno in utemeljeno naravo. V naslednjih točkah je povzeta ocena navedb italijanskih organov






  (i) | Vpliv dogodkov 11. septembra 2001

  Glede te navedbe je Komisija seznanjena z nepredvidljivostjo teh dogodkov, ki so za ladjedelnico zunanji. Vendar v skladu s prejšnjimi odločitvami Komisije, v tem primeru tega razloga ni mogoče upoštevati. V skladu z ustaljeno prakso Komisije glede odločitev (15) se namreč„upočasnjen gospodarski razvoj ali poslabšanje razmer na trgu v zvezi z eno vrsto ladje ne moreta šteti za izjemen dogodek v smislu člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu“. Opozoriti je treba, da je bil ta razlog upoštevan samo za potniške ladje zaradi neposrednega vpliva teh dogodkov na to vrsto ladij, medtem ko se šteje, da so imeli ti dogodki na druge vrste ladji posreden vpliv in bolj splošen učinek.
  V odločitvi o začetku postopka Komisija namreč opozarja, da glede na poročilo inštituta Clarkson Research iz novembra 2003 (16)
  „so dogodki 11. septembra nedvomno poslabšali stanje svetovnega gospodarstva, ki je pred tem že začelo upadati“. Poleg tega je glede naložb v tankerje z nosilnostjo manj kot 20 000 ton, kot je ladja C.180, v istem poročilu Clarkson Research navedeno, da „v obdobju od leta 1998 do 2000 ni bilo veliko aktivnosti in ne glede na izboljšanje stanja v začetku leta 2001, je bila raven aktivnosti ponovno zmanjšana v zadnjih treh mesecih leta 2001, s podobnim trendom, ugotovljenim v ostalem sektorju. Naročila so se znatno povečala v začetku leta 2002 in od takrat je ta raven ostala pretežno enaka“.

  Poleg tega glede navedbe italijanskih organov, ki postavlja pod vprašaj ustreznost presoje Komisije glede vpliva teh dogodkov, ker temelji na naknadnem poročilu, Komisija predvsem ugotavlja, da je njena odločitev temeljila na poročilu, ki so ga predložili prav ti italijanski organi; poleg tega poudarja, da so tudi navedbe zgoraj navedenih organov v okviru tega postopka temeljile na poročilih iz konca leta 2003; končno Komisija ugotavlja, da nobeno od nadaljnjih poročil, na katero se italijanski organi sklicujejo, ne nasprotuje oceni Komisije glede tega dejstva.
  Komisija opozarja, da je ta ocena zgoraj navedenega razloga v skladu z drugimi odločitvami v podobnih zadevah, ki jih je priglasila Italija, in se nanašajo na podaljšanje triletnega roka, določenega za dobavo tankerjev in prevoz utekočinjenih naftnih plinov. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

Tretji stavek drugega pododstavka člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu določa: „Komisija lahko odobri podaljšanje triletnega roka, če to upravičuje tehnična zahtevnost posameznega ladjedelniškega projekta ali zamude zaradi nepričakovanih motenj, ki so precejšnje in upravičene, in so vplivale na program dela ladjedelnice, povzročile pa so jih okoliščine, ki so izjemne nepredvidljive in zunanje za podjetje.“ Komisija poudarja, da je razlog zahteve za podaljšanje nezmožnost ladjedelnice Cantieri Navali Termoli, da bi dokončala zgoraj navedeno ladjo zaradi zamud, ki so nepredvidljive in zunanje za podjetje.Uredba o ladjedelništvu določa, da mora razlog za podaljšanje končnega dobavnega roka temeljiti na okoliščinah, ki so (a) izjemne, (b) nepredvidljive in (c) zunanje za podjetje. Dokazati je treba tudi (d) vzročno zvezo med temi dogodki in nepričakovanimi motnjami, ki so povzročile zamudo, in tudi (e) trajanje takšnih motenj ter njihovo (f) resno in utemeljeno naravo. V naslednjih točkah je povzeta ocena navedb italijanskih organov

(i)

Vpliv dogodkov 11. septembra 2001

Glede te navedbe je Komisija seznanjena z nepredvidljivostjo teh dogodkov, ki so za ladjedelnico zunanji. Vendar v skladu s prejšnjimi odločitvami Komisije, v tem primeru tega razloga ni mogoče upoštevati. V skladu z ustaljeno prakso Komisije glede odločitev (15) se namreč„upočasnjen gospodarski razvoj ali poslabšanje razmer na trgu v zvezi z eno vrsto ladje ne moreta šteti za izjemen dogodek v smislu člena 3(2) uredbe o ladjedelništvu“. Opozoriti je treba, da je bil ta razlog upoštevan samo za potniške ladje zaradi neposrednega vpliva teh dogodkov na to vrsto ladij, medtem ko se šteje, da so imeli ti dogodki na druge vrste ladji posreden vpliv in bolj splošen učinek.

V odločitvi o začetku postopka Komisija namreč opozarja, da glede na poročilo inštituta Clarkson Research iz novembra 2003 (16)
  „so dogodki 11. septembra nedvomno poslabšali stanje svetovnega gospodarstva, ki je pred tem že začelo upadati“. Poleg tega je glede naložb v tankerje z nosilnostjo manj kot 20 000 ton, kot je ladja C.180, v istem poročilu Clarkson Research navedeno, da „v obdobju od leta 1998 do 2000 ni bilo veliko aktivnosti in ne glede na izboljšanje stanja v začetku leta 2001, je bila raven aktivnosti ponovno zmanjšana v zadnjih treh mesecih leta 2001, s podobnim trendom, ugotovljenim v ostalem sektorju. Naročila so se znatno povečala v začetku leta 2002 in od takrat je ta raven ostala pretežno enaka“.

Poleg tega glede navedbe italijanskih organov, ki postavlja pod vprašaj ustreznost presoje Komisije glede vpliva teh dogodkov, ker temelji na naknadnem poročilu, Komisija predvsem ugotavlja, da je njena odločitev temeljila na poročilu, ki so ga predložili prav ti italijanski organi; poleg tega poudarja, da so tudi navedbe zgoraj navedenih organov v okviru tega postopka temeljile na poročilih iz konca leta 2003; končno Komisija ugotavlja, da nobeno od nadaljnjih poročil, na katero se italijanski organi sklicujejo, ne nasprotuje oceni Komisije glede tega dejstva.

Komisija opozarja, da je ta ocena zgoraj navedenega razloga v skladu z drugimi odločitvami v podobnih zadevah, ki jih je priglasila Italija, in se nanašajo na podaljšanje triletnega roka, določenega za dobavo tankerjev in prevoz utekočinjenih naftnih plinov.

| (ii) | Potreba po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

  Glede druge navedbe, se predvsem ugotavlja, da so bile tehnične spremembe opravljene na zahtevo lastnika ladje za izpolnitev spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev. Poleg tega glede na navedbe v dopolnilu z dne 10. 12. 2003, priloženemu prvotni pogodbi o izgradnji, je ladjedelnica nameravala zaprositi lastnika ladje za odlog dobavnega roka ladje C.180 in prevzeti odgovornost za vse obveznosti in tveganje, povezano z morebitnim izplačilom/odobritvijo državne pomoči v korist slednjega.
  Komisija ugotavlja, da glede na to, da lahko lastnik ladje vedno zahteva spremembe ladjedelniške pogodbe za izgradnjo, so take spremembe v sektorju ladjedelništva pogost dogodek. Taki dogodki so na splošno všteti v običajno področje poslovanja ladjedelnice. Tega razloga zato v zadevnem primeru ni mogoče upoštevati.
  Nenazadnje Komisija poudarja tudi, da so italijanski organi v tem postopku preiskave pojasnili, da so bile zadevne spremembe – ki se nanašajo na obe ladji C.173 in C.180 – že navedene v dopisu, ki ga je ameriška prevozniška družba Novamar februarja 2001 poslala lastniku ladje, in dogovorjene med ladjedelnico in lastnikom ladje pred prekinitvijo pogodbe leta 2001. Poudarja se tudi, da bi po navedbah italijanskih organov morala ladjo C.173 v skladu s prvotnim načrtom že dolgo pred tem zgraditi druga ladjedelnica, ki je šla v stečaj v devetdesetih letih, in je zato zadevna ladja spadala v kategorijo ladij, ki so jih nadomestile večje ladje z boljšo zmogljivostjo.
  Glede na navedeno, se zdi jasno, da zgoraj navedene spremembe niso bile niti izjemne niti nepredvidljive. Komisija zato ugotavlja, da razloga, ki ga je navedla Italija, ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(ii)

Potreba po spremembi ladje zaradi spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev

Glede druge navedbe, se predvsem ugotavlja, da so bile tehnične spremembe opravljene na zahtevo lastnika ladje za izpolnitev spremenjenih tehnično-trgovinskih zahtev. Poleg tega glede na navedbe v dopolnilu z dne 10. 12. 2003, priloženemu prvotni pogodbi o izgradnji, je ladjedelnica nameravala zaprositi lastnika ladje za odlog dobavnega roka ladje C.180 in prevzeti odgovornost za vse obveznosti in tveganje, povezano z morebitnim izplačilom/odobritvijo državne pomoči v korist slednjega.

Komisija ugotavlja, da glede na to, da lahko lastnik ladje vedno zahteva spremembe ladjedelniške pogodbe za izgradnjo, so take spremembe v sektorju ladjedelništva pogost dogodek. Taki dogodki so na splošno všteti v običajno področje poslovanja ladjedelnice. Tega razloga zato v zadevnem primeru ni mogoče upoštevati.

Nenazadnje Komisija poudarja tudi, da so italijanski organi v tem postopku preiskave pojasnili, da so bile zadevne spremembe – ki se nanašajo na obe ladji C.173 in C.180 – že navedene v dopisu, ki ga je ameriška prevozniška družba Novamar februarja 2001 poslala lastniku ladje, in dogovorjene med ladjedelnico in lastnikom ladje pred prekinitvijo pogodbe leta 2001. Poudarja se tudi, da bi po navedbah italijanskih organov morala ladjo C.173 v skladu s prvotnim načrtom že dolgo pred tem zgraditi druga ladjedelnica, ki je šla v stečaj v devetdesetih letih, in je zato zadevna ladja spadala v kategorijo ladij, ki so jih nadomestile večje ladje z boljšo zmogljivostjo.

Glede na navedeno, se zdi jasno, da zgoraj navedene spremembe niso bile niti izjemne niti nepredvidljive. Komisija zato ugotavlja, da razloga, ki ga je navedla Italija, ni mogoče upoštevati.

| (iii) | Vpliv naravnih nesreč, ki so prizadele deželo Molise, v kateri se ladjedelnica nahaja

  Priznava se, da potresi, poplave in druge „višje sile“ na splošno pomenijo dopusten razlog. Enako se priznava, da so taki dogodki vplivali na dejavnost dežele Molise – kot je bilo potrjeno z izrednim stanjem, ki ga je razglasil predsednik Sveta ministrov – in po vsej verjetnosti na celotno dejavnost ladjedelnice.
  Vendar pa v skladu z uredbo o ladjedelništvu podaljšanje triletnega dobavnega roka pomeni odstopanje od običajnih določb, ki dopuščajo dodelitev pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbo, in pomenijo odstopanje od določb Skupnosti glede državnih pomoči. Zato načelo, na podlagi katerega je treba določbe o odstopanju razlagati omejevalno, določa, da je treba dokazati neposredno vzročno zvezo med okoliščinami, za katere se šteje, da so povzročile zamudo, in samo zamudo pri izgradnji ladje. So pa informacije, posredovane Komisiji, vključno s tistimi, ki so jih predložili italijanski organi po začetku formalnega postopka preiskave, precej ohlapne in se na splošno sklicujejo na posledice naravnih nesreč, ne da bi s kvantitativnimi kazalniki dokazale jasen vpliv teh dogodkov na program dela ladjedelnice in na izgradnjo te ladje.
  Komisija ugotavlja, da kljub izrecnim zahtevam za informacije in večkratnemu podaljšanju rokov za odgovor, niso bile posredovane niti podrobne informacije glede vplivov teh naravnih nesreč na splošni program dela ladjedelnice niti informacije o vzročni zvezi glede posebnega programa dela za ladjo C.180 (prej C.173). Italijanski organi so namreč posredovali kopije dopisov, s katerimi so družbe, ki so ladjedelnici dobavljale material in storitve, prekinile zadevne pogodbe; niso pa niti na ustrezen način dokazale vzročne zveze niti natančno opredelile zamude, ki je sledila, pri programu dela ladjedelnice in izgradnji ladje C.180 (prej C.173), da bi upravičile zahtevo za desetmesečno podaljšanje dobavnega roka. |
| --- | --- |

(iii)

Vpliv naravnih nesreč, ki so prizadele deželo Molise, v kateri se ladjedelnica nahaja

Priznava se, da potresi, poplave in druge „višje sile“ na splošno pomenijo dopusten razlog. Enako se priznava, da so taki dogodki vplivali na dejavnost dežele Molise – kot je bilo potrjeno z izrednim stanjem, ki ga je razglasil predsednik Sveta ministrov – in po vsej verjetnosti na celotno dejavnost ladjedelnice.

Vendar pa v skladu z uredbo o ladjedelništvu podaljšanje triletnega dobavnega roka pomeni odstopanje od običajnih določb, ki dopuščajo dodelitev pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbo, in pomenijo odstopanje od določb Skupnosti glede državnih pomoči. Zato načelo, na podlagi katerega je treba določbe o odstopanju razlagati omejevalno, določa, da je treba dokazati neposredno vzročno zvezo med okoliščinami, za katere se šteje, da so povzročile zamudo, in samo zamudo pri izgradnji ladje. So pa informacije, posredovane Komisiji, vključno s tistimi, ki so jih predložili italijanski organi po začetku formalnega postopka preiskave, precej ohlapne in se na splošno sklicujejo na posledice naravnih nesreč, ne da bi s kvantitativnimi kazalniki dokazale jasen vpliv teh dogodkov na program dela ladjedelnice in na izgradnjo te ladje.

Komisija ugotavlja, da kljub izrecnim zahtevam za informacije in večkratnemu podaljšanju rokov za odgovor, niso bile posredovane niti podrobne informacije glede vplivov teh naravnih nesreč na splošni program dela ladjedelnice niti informacije o vzročni zvezi glede posebnega programa dela za ladjo C.180 (prej C.173). Italijanski organi so namreč posredovali kopije dopisov, s katerimi so družbe, ki so ladjedelnici dobavljale material in storitve, prekinile zadevne pogodbe; niso pa niti na ustrezen način dokazale vzročne zveze niti natančno opredelile zamude, ki je sledila, pri programu dela ladjedelnice in izgradnji ladje C.180 (prej C.173), da bi upravičile zahtevo za desetmesečno podaljšanje dobavnega roka.

| (23) | Glede na navedeno Komisija meni, da zgoraj navedene izjemne okoliščine niso vplivale na poseben program dela zadevne ladje v zadostni meri, da bi upravičile zahtevano desetmesečno podaljšanje dobavnega roka. Zato razlogov, navedenih v točkah (i), (ii) in (iii) ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(23)

Glede na navedeno Komisija meni, da zgoraj navedene izjemne okoliščine niso vplivale na poseben program dela zadevne ladje v zadostni meri, da bi upravičile zahtevano desetmesečno podaljšanje dobavnega roka. Zato razlogov, navedenih v točkah (i), (ii) in (iii) ni mogoče upoštevati.

| (24) | Ker niso bili predloženi zadostni dokazi, ni mogoče odobriti podaljšanja na podlagi teh razlogov.






  (iv) | Prekinitev del na ladji C.180 (prej C.173) v letu 2004

  Poleg tega Komisija ugotavlja, da so italijanski organi sporočili, da je bilo dokončano okrog 66 % izgradnje ladje C.180 (prej C.173), vendar so bila dela prekinjena in ladja splavljena avgusta 2004; italijanski organi so torej menili, da bi se moralo desetmesečno podaljšanje roka začeti z odločbo Komisije, s katero je zahteva za podaljšanje odobrena.
  Prvič, se zahteva, ki so jo predložili italijanski organi, da bi se desetmesečno podaljšanje začelo z odločbo Komisije, ne more šteti za skladno z uredbo o ladjedelništvu, ker bi to povzročilo nadaljnje neupravičene zamude. Upoštevati je treba, da je ladjedelnica sprejela odločitev za prekinitev izgradnje ladje na lastno odgovornost in da je s tem povzročila dodatno zamudo, ki je ni mogoče upravičiti v smislu uredbe o ladjedelništvu.
  Drugič, Komisija ugotavlja, da bi, kot izhaja iz uradnega obvestila, morala biti ladja C.180 (prej C.173) dobavljena do 31. 10. 2004. Vendar je glede na zahtevo italijanskih organov, da se desetmesečno podaljšanje začne z odločbo Komisije, in dejstvo, da je ladjedelnica splavila nedokončano ladjo C.180 (prej C.173) avgusta 2004, jasno, da ladjedelnica ne bi uspela izročiti ladje niti v zahtevanem desetmesečnem podaljšanju roka.
  Zato se zahteva italijanskih organov zavrne zaradi neupravičene prekinitve del v letu 2004. |
| --- | --- | --- |

(24)

Ker niso bili predloženi zadostni dokazi, ni mogoče odobriti podaljšanja na podlagi teh razlogov.

(iv)

Prekinitev del na ladji C.180 (prej C.173) v letu 2004

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so italijanski organi sporočili, da je bilo dokončano okrog 66 % izgradnje ladje C.180 (prej C.173), vendar so bila dela prekinjena in ladja splavljena avgusta 2004; italijanski organi so torej menili, da bi se moralo desetmesečno podaljšanje roka začeti z odločbo Komisije, s katero je zahteva za podaljšanje odobrena.

Prvič, se zahteva, ki so jo predložili italijanski organi, da bi se desetmesečno podaljšanje začelo z odločbo Komisije, ne more šteti za skladno z uredbo o ladjedelništvu, ker bi to povzročilo nadaljnje neupravičene zamude. Upoštevati je treba, da je ladjedelnica sprejela odločitev za prekinitev izgradnje ladje na lastno odgovornost in da je s tem povzročila dodatno zamudo, ki je ni mogoče upravičiti v smislu uredbe o ladjedelništvu.

Drugič, Komisija ugotavlja, da bi, kot izhaja iz uradnega obvestila, morala biti ladja C.180 (prej C.173) dobavljena do 31. 10. 2004. Vendar je glede na zahtevo italijanskih organov, da se desetmesečno podaljšanje začne z odločbo Komisije, in dejstvo, da je ladjedelnica splavila nedokončano ladjo C.180 (prej C.173) avgusta 2004, jasno, da ladjedelnica ne bi uspela izročiti ladje niti v zahtevanem desetmesečnem podaljšanju roka.

Zato se zahteva italijanskih organov zavrne zaradi neupravičene prekinitve del v letu 2004.

| (25) | Glede na zgoraj navedeno, Komisija zaključuje, da ta ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Informacije, ki so jih posredovali italijanski organi tudi med formalnim postopkom preiskave, so potrdile pomisleke Komisije, da navedeni razlogi za zamude v tej zadevi niso v skladu z določbami drugega pododstavka člena 3(2) uredbe od ladjedelništvu in zato zadevni ukrep ni združljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(e) Pogodbe.
  Ob upoštevanju teh sklepnih ugotovitev je Komisija– |
| --- | --- |

(25)

Glede na zgoraj navedeno, Komisija zaključuje, da ta ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Informacije, ki so jih posredovali italijanski organi tudi med formalnim postopkom preiskave, so potrdile pomisleke Komisije, da navedeni razlogi za zamude v tej zadevi niso v skladu z določbami drugega pododstavka člena 3(2) uredbe od ladjedelništvu in zato zadevni ukrep ni združljiv s skupnim trgom v smislu člena 87(e) Pogodbe.

Ob upoštevanju teh sklepnih ugotovitev je Komisija–

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Triletnega dobavnega roka, določenega v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1540/98, za ladjo C.180 (prej C.173), zgrajeno v ladjedelnici Cantieri Navali Termoli S.p.A, ni mogoče podaljšati.

Posledično ni mogoče odobriti pomoči za tekoče poslovanje v povezavi s pogodbo za to ladjo.

Člen 2

Italija bo v obdobju dveh mesecev od obvestila o tej odločbi Komisijo obvestila o ukrepih, sprejetih za uskladitev s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 4. julij 2006.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 42, 18.2.2005, str. 15.

2

(3)  Med leti 2001 in 2004 so naročila Manarvi predstavljala 43 % prometa ladjedelnice Cantieri Navali Termoli; v predhodnem obdobju 1995–1999 je bil odstotek tega prometa skoraj enak nič.

3

(4)  Ladjedelnica je zelo majhno podjetje, ki ima 51 zaposlenih.

4

(5)  Italijanski organi pojasnjujejo, da je sklicevanje Komisije na poročilo Clarkson, na katerega se nanaša opomba 10 odločbe o začetku postopka, nepravilno, ker navaja november 2003 namesto oktober 2003.

5

(6)  Clarkson „Shipping Review & Outlook“, jesen 2003, str. 7–44 in str. 127. Clarkson „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards“, oktober 2003, str. 17–20.

6

(7)  Ti ladji sta C.173 in C.180, ki sta obravnavani v nadaljevanju.

7

(8)  Spremembe zlasti glede velikosti in števila rezervoarjev in tudi dolžine ter širine ladje

8

(9)  Italijanski organi navajajo, da so se te spremembe nanašale tako na prvotno C.173 kot tudi na C.180 (prej C.173) in da so bile dogovorjene med lastnikom ladje in ladjedelnico pred prekinitvijo pogodbe leta 2001 z dopisom Novamarja februarja 2001, v katerem je bilo sporočeno, da se obe ladji lahko spremenita. Zgoraj navedeni organi poleg tega navajajo, da so bila dela na spremenjeni ladji C.180 (prej C.173) že v teku preden je bilo dopolnilo k pogodbi decembra 2003 formalizirano.

9

(10)  Glede na razlago italijanskih organov v zvezi z odločbami Komisije št. 691/2003 z dne 9. 7. 2003 in št. 727/1993 z dne 21. 12. 1993 vrsta ladje in zadevne spremembe upravičujejo podaljšanje zaradi „tehnične zahtevnosti“, ki jo Komisija upošteva.

10

(11)  Odločba Komisije C(2004)3344 konč. z dne 8. septembra 2204 v zadevi št. 147/2004.

11

(12)  Gre za podsisteme trupa, tesarske storitve in storitve opremljanja ladje, dobavo pločevin iz nerjavečega jekla, dobavo in montiranje električnih naprav ter tudi storitve svetovanja za spremembo ladje C.173 z namenom povečanja zmogljivosti in moči C.173, ki bo preimenovana v C.180.

12

(13)  Po prekinitvah teh pogodb se je bila ladjedelnica prisiljena sklicevati na klavzulo „višje sile“ pri lastniku ladje, in slednjega prisilila, da je opustil izgradnjo dveh ladij, naročenih v ladjedelnici.

13

(14)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

14

(15)  Glej zadevo št. N 99/02 (UL C 262, 29. 10. 2002), ladjedelnica Odense – podaljšanje triletnega dobavnega roka za dve ladji (Danska).

15

(16)  „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 e onwards“, Clarkson Research, november 2003, str. 19–20.

16

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/61

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. julija 2006

o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska za združenje VAOP

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 3224)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/949/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 12. junija 2002, evidentiranem 17. junija 2002, je Komisija prejela pritožbo zoper štiri domnevno nezakonite ukrepe pomoči v korist Združenja dobaviteljev odpadnega papirja (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier – „VAOP“), in sicer delni oprostitvi plačila davka od dohodkov pravnih oseb in davka na dodano vrednost, odobritvi posojila s strani banke Bank Nederlandse Gemeenten („BNG“) in odobritvi podrejenega dolga s strani več občin (gemeenten). V dopisih z dne 30. julija 2002 in 6. decembra 2002 je Komisija zahtevala dodatne informacije od nizozemskih organov, ki so odgovorili z dopisoma z dne 10. oktobra 2002 in 10. februarja 2003. Dne 29. aprila 2003 je potekal sestanek pritožnika in osebja Komisije. V dopisu z dne 5. maja 2003 je pritožnik obvestil Komisijo, da namerava zbrati več informacij o zadevi od nizozemskih organov in da bo nato na podlagi teh informacij svojo pritožbo osredotočil na nekatere ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 12. junija 2002, evidentiranem 17. junija 2002, je Komisija prejela pritožbo zoper štiri domnevno nezakonite ukrepe pomoči v korist Združenja dobaviteljev odpadnega papirja (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier – „VAOP“), in sicer delni oprostitvi plačila davka od dohodkov pravnih oseb in davka na dodano vrednost, odobritvi posojila s strani banke Bank Nederlandse Gemeenten („BNG“) in odobritvi podrejenega dolga s strani več občin (gemeenten). V dopisih z dne 30. julija 2002 in 6. decembra 2002 je Komisija zahtevala dodatne informacije od nizozemskih organov, ki so odgovorili z dopisoma z dne 10. oktobra 2002 in 10. februarja 2003. Dne 29. aprila 2003 je potekal sestanek pritožnika in osebja Komisije. V dopisu z dne 5. maja 2003 je pritožnik obvestil Komisijo, da namerava zbrati več informacij o zadevi od nizozemskih organov in da bo nato na podlagi teh informacij svojo pritožbo osredotočil na nekatere ukrepe.

| (2) | V dopisu z dne 13. septembra 2004 je pritožnik predložil dodatne informacije in napovedal, da namerava omejiti svojo pritožbo na posojilo, ki ga je združenju VAOP odobrila banka BNG. Na podlagi te nove predložitve je Komisija v dopisu z dne 21. oktobra 2004 zahtevala dodatne informacije od nizozemskih organov, ki so odgovorili z dopisom z dne 17. decembra 2004. V dopisu z dne 3. maja 2005 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s posojilom, ki ga je odobrila banka BNG, in posojilom, ki so ga odobrile sodelujoče občine. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 13. septembra 2004 je pritožnik predložil dodatne informacije in napovedal, da namerava omejiti svojo pritožbo na posojilo, ki ga je združenju VAOP odobrila banka BNG. Na podlagi te nove predložitve je Komisija v dopisu z dne 21. oktobra 2004 zahtevala dodatne informacije od nizozemskih organov, ki so odgovorili z dopisom z dne 17. decembra 2004. V dopisu z dne 3. maja 2005 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s posojilom, ki ga je odobrila banka BNG, in posojilom, ki so ga odobrile sodelujoče občine.

| (3) | Nizozemski organi so zaprosili za dve podaljšanji roka, predvidenega za odgovor na odločitev o sprožitvi postopka, in na koncu odgovorili z dopisom z dne 29. avgusta 2005. V dopisu z dne 9. novembra 2005 je Komisija zahtevala dodatne informacije, ki so ji bile predložene v dopisu z dne 8. decembra 2005. V elektronskem sporočilu z dne 4. maja 2006 je Komisija poslala dodatno zahtevo po informacijah, na katero je dobila odgovor v dopisih z dne 2. junija 2006 in 19. junija 2006 |
| --- | --- |

(3)

Nizozemski organi so zaprosili za dve podaljšanji roka, predvidenega za odgovor na odločitev o sprožitvi postopka, in na koncu odgovorili z dopisom z dne 29. avgusta 2005. V dopisu z dne 9. novembra 2005 je Komisija zahtevala dodatne informacije, ki so ji bile predložene v dopisu z dne 8. decembra 2005. V elektronskem sporočilu z dne 4. maja 2006 je Komisija poslala dodatno zahtevo po informacijah, na katero je dobila odgovor v dopisih z dne 2. junija 2006 in 19. junija 2006

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije dne 30. septembra 2005 (2). Pritožnik je v dopisu z dne 28. oktobra 2005 posredoval stališča o tej odločitvi in zaprosil Komisijo, da prej navedena dopisa z dne 12. junija 2002 in 13. septembra 2004 ter zapisnik razprav z dne 29. aprila 2003 priloži k tej predložitvi in da jih obravnava kot sestavni del predloženih dokumentov. Nezaupna različica obeh dopisov je bila poslana Nizozemski z dopisom z dne 24. novembra 2005 in Nizozemska je odgovorila z dopisom z dne 16. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije dne 30. septembra 2005 (2). Pritožnik je v dopisu z dne 28. oktobra 2005 posredoval stališča o tej odločitvi in zaprosil Komisijo, da prej navedena dopisa z dne 12. junija 2002 in 13. septembra 2004 ter zapisnik razprav z dne 29. aprila 2003 priloži k tej predložitvi in da jih obravnava kot sestavni del predloženih dokumentov. Nezaupna različica obeh dopisov je bila poslana Nizozemski z dopisom z dne 24. novembra 2005 in Nizozemska je odgovorila z dopisom z dne 16. decembra 2005.

| (5) | V dopisu z dne 28. oktobra 2005 je Komisija na odločitev o sprožitvi postopka prejela pripombe domnevnega prejemnika pomoči, združenja VAOP, ki je zaprosilo tudi za sestanek. Sestanek je potekal 31. januarja 2006. V dopisu z dne 27. marca 2006 je združenje VAOP predložilo dodatne informacije, s katerimi je dopolnilo stališča, ki jih je navedlo na sestanku. |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 28. oktobra 2005 je Komisija na odločitev o sprožitvi postopka prejela pripombe domnevnega prejemnika pomoči, združenja VAOP, ki je zaprosilo tudi za sestanek. Sestanek je potekal 31. januarja 2006. V dopisu z dne 27. marca 2006 je združenje VAOP predložilo dodatne informacije, s katerimi je dopolnilo stališča, ki jih je navedlo na sestanku.

2.   OPIS

2.1   Prejemnik pomoči

| (6) | Združenje VAOP je v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja ustanovilo več nizozemskih občin. Je nepridobitna zadružna zveza z omejeno odgovornostjo, ki poskuša svojim članicam ponujati nekatere storitve pod čim ugodnejšimi pogoji. Natančneje je cilj združenja organiziranje optimalnega zbiranja, začetne obdelave (razvrščanje/stiskanje) in prodaje odpadnega papirja, zbranega v občinah, ki so njegove članice. Te dejavnosti so se nato razširile in vključujejo zbiranje odpadnega stekla ter drugih reciklažnih odpadkov. |
| --- | --- |

(6)

Združenje VAOP je v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja ustanovilo več nizozemskih občin. Je nepridobitna zadružna zveza z omejeno odgovornostjo, ki poskuša svojim članicam ponujati nekatere storitve pod čim ugodnejšimi pogoji. Natančneje je cilj združenja organiziranje optimalnega zbiranja, začetne obdelave (razvrščanje/stiskanje) in prodaje odpadnega papirja, zbranega v občinah, ki so njegove članice. Te dejavnosti so se nato razširile in vključujejo zbiranje odpadnega stekla ter drugih reciklažnih odpadkov.

| (7) | Združenje VAOP ni popolnoma vertikalno integrirano podjetje. Organizira namreč le zadevne naloge za svoje članice in večino operativnega dela, kot je prevoz odpadkov, odda podizvajalcem. Zato je leta 2002 imelo le 20 zaposlenih in 27,5 milijona EUR prometa. Združenje VAOP zaračunava lokalnim organom stroške zbiranja in začetne obdelave reciklažnih odpadkov, zbranih na njihovem ozemlju, ter jim nakazuje prihodke od prodaje reciklažnih odpadkov proizvajalcem recikliranega materiala (npr. recikliranega papirja). |
| --- | --- |

(7)

Združenje VAOP ni popolnoma vertikalno integrirano podjetje. Organizira namreč le zadevne naloge za svoje članice in večino operativnega dela, kot je prevoz odpadkov, odda podizvajalcem. Zato je leta 2002 imelo le 20 zaposlenih in 27,5 milijona EUR prometa. Združenje VAOP zaračunava lokalnim organom stroške zbiranja in začetne obdelave reciklažnih odpadkov, zbranih na njihovem ozemlju, ter jim nakazuje prihodke od prodaje reciklažnih odpadkov proizvajalcem recikliranega materiala (npr. recikliranega papirja).

| (8) | Nizozemski davčni organi menijo, da združenje VAOP ni del javne uprave. |
| --- | --- |

(8)

Nizozemski davčni organi menijo, da združenje VAOP ni del javne uprave.

| (9) | Prva pravna oseba, ki je bila ustanovljena, je bila zadružna zveza z omejeno odgovornostjo Coöperative Vereniging VAOP BV. Z leti je omenjena matična družba ustanovila več odvisnih družb, ki so prevzele operativni del njenih dejavnosti. Te odvisne družbe imajo obliko družb z omejeno odgovornostjo. Komisija bo vse te družbe obravnavala kot skupino, ki sestavlja en sam gospodarski subjekt („VAOP“), ker ima matična družba večinski delež v vseh odvisnih družbah. Odvisne družbe so vključene v konsolidirani zaključni račun matične družbe. Poleg tega je banka BNG, ki je glavna upnica združenja VAOP, sklenila le posojilno pogodbo s skupino in ni sklenila posojilne pogodbe z vsako posamezno družbo, čeprav pogodba določa kreditne limite za nekatere posamezne odvisne družbe. Končno, pogodba zagotavlja protigarancije med različnimi družbami skupine: vsaka družba je odgovorna nasproti banki BNG za dolgove drugih odvisnih družb skupine. |
| --- | --- |

(9)

Prva pravna oseba, ki je bila ustanovljena, je bila zadružna zveza z omejeno odgovornostjo Coöperative Vereniging VAOP BV. Z leti je omenjena matična družba ustanovila več odvisnih družb, ki so prevzele operativni del njenih dejavnosti. Te odvisne družbe imajo obliko družb z omejeno odgovornostjo. Komisija bo vse te družbe obravnavala kot skupino, ki sestavlja en sam gospodarski subjekt („VAOP“), ker ima matična družba večinski delež v vseh odvisnih družbah. Odvisne družbe so vključene v konsolidirani zaključni račun matične družbe. Poleg tega je banka BNG, ki je glavna upnica združenja VAOP, sklenila le posojilno pogodbo s skupino in ni sklenila posojilne pogodbe z vsako posamezno družbo, čeprav pogodba določa kreditne limite za nekatere posamezne odvisne družbe. Končno, pogodba zagotavlja protigarancije med različnimi družbami skupine: vsaka družba je odgovorna nasproti banki BNG za dolgove drugih odvisnih družb skupine.

2.2   Trg

| (10) | V devetdesetih letih so se dejavnosti združenja VAOP močno povečale. Njegov delež na nizozemskem trgu zbiranja odpadnega papirja se je v začetku sedanjega desetletja gibal med 25 in 30 %. Združenje je tudi pomemben udeleženec na trgu začetne obdelave odpadnega papirja (razvrščanje/stiskanje). Poleg tega je vstopilo na nizozemski trg zbiranja odpadnega stekla in postalo ena vodilnih družb na tem trgu. Nekatere družbe, ki delujejo na navedenih trgih, so odvisne družbe tujih družb. |
| --- | --- |

(10)

V devetdesetih letih so se dejavnosti združenja VAOP močno povečale. Njegov delež na nizozemskem trgu zbiranja odpadnega papirja se je v začetku sedanjega desetletja gibal med 25 in 30 %. Združenje je tudi pomemben udeleženec na trgu začetne obdelave odpadnega papirja (razvrščanje/stiskanje). Poleg tega je vstopilo na nizozemski trg zbiranja odpadnega stekla in postalo ena vodilnih družb na tem trgu. Nekatere družbe, ki delujejo na navedenih trgih, so odvisne družbe tujih družb.

| (11) | Nizozemska zakonodaja zahteva, da lokalni organi ločeno zbirajo odpadni papir in ga ponudijo na trgu za recikliranje, vendar ne opredeljuje, kako je treba te dejavnosti izvajati. Večina nizozemskih občin za ta dela objavi javni razpis. Združenje VAOP je sodelovalo na razpisih za to delo in tako neposredno konkuriralo družbam zasebnega sektorja, ki so ponujale enake storitve (3). Združenje VAOP si tudi prizadeva privabiti nove člane in se tako obrača na občine ter jim predlaga včlanitev. Tudi pri tem se lahko šteje, da združenje VAOP konkurira družbam zasebnega sektorja (4), ki si prizadevajo privabiti iste stranke. |
| --- | --- |

(11)

Nizozemska zakonodaja zahteva, da lokalni organi ločeno zbirajo odpadni papir in ga ponudijo na trgu za recikliranje, vendar ne opredeljuje, kako je treba te dejavnosti izvajati. Večina nizozemskih občin za ta dela objavi javni razpis. Združenje VAOP je sodelovalo na razpisih za to delo in tako neposredno konkuriralo družbam zasebnega sektorja, ki so ponujale enake storitve (3). Združenje VAOP si tudi prizadeva privabiti nove člane in se tako obrača na občine ter jim predlaga včlanitev. Tudi pri tem se lahko šteje, da združenje VAOP konkurira družbam zasebnega sektorja (4), ki si prizadevajo privabiti iste stranke.

2.3   Zadevna ukrepa

| (12) | Prvič, marca 1998 je banka BNG združenju VAOP odobrila kredit v višini 16,3 milijona NLG (7,4 milijona EUR, „prvi ukrep“). Konsolidirana bilanca stanja združenja VAOP na dan 31. decembra 1997 je izkazala lastniški kapital v višini 0,8 milijona NLG (0,4 milijona EUR) in bilančno vsoto v višini 17,3 milijona NLG (7,9 milijona EUR). Leto pozneje, po odobritvi posojila, je lastniški kapital znašal 0,09 milijona NLG (0,04 milijona EUR), bilančna vsota pa je bila 29,1 milijona NLG (13,2 milijona EUR). |
| --- | --- |

(12)

Prvič, marca 1998 je banka BNG združenju VAOP odobrila kredit v višini 16,3 milijona NLG (7,4 milijona EUR, „prvi ukrep“). Konsolidirana bilanca stanja združenja VAOP na dan 31. decembra 1997 je izkazala lastniški kapital v višini 0,8 milijona NLG (0,4 milijona EUR) in bilančno vsoto v višini 17,3 milijona NLG (7,9 milijona EUR). Leto pozneje, po odobritvi posojila, je lastniški kapital znašal 0,09 milijona NLG (0,04 milijona EUR), bilančna vsota pa je bila 29,1 milijona NLG (13,2 milijona EUR).

| (13) | Drugič, leta 2001 so se lokalni organi strinjali, da se plačila, ki jim jih dolguje združenje VAOP za dobavo odpadnega papirja, preoblikujejo v dolg v obliki posojila v višini 3 milijonov NLG (1,3 milijona EUR, „drugi ukrep“). Konec leta 2000 je združenje VAOP utrpelo velike izgube, potem ko je ena njegovih odvisnih družb postala plačilno nesposobna. Konsolidirani zaključni računi združenja na dan 31. decembra 2000 so izkazali negativen lastniški kapital v višini 3,4 milijona NLG (1,5 milijona EUR). Bilančna vsota na isti dan pa je znašala 32,1 milijona NLG (14,5 milijona EUR). Banka BNG, glavna upnica združenja VAOP, je dobila zastavno pravico (pandrechten) na skoraj vsa sredstva in tako lahko to nezavarovano posojilo šteje za podrejeno terjatvam banke BNG. Zato je bilo opredeljeno kot „podrejeni dolg“ (achtergestelde lening). |
| --- | --- |

(13)

Drugič, leta 2001 so se lokalni organi strinjali, da se plačila, ki jim jih dolguje združenje VAOP za dobavo odpadnega papirja, preoblikujejo v dolg v obliki posojila v višini 3 milijonov NLG (1,3 milijona EUR, „drugi ukrep“). Konec leta 2000 je združenje VAOP utrpelo velike izgube, potem ko je ena njegovih odvisnih družb postala plačilno nesposobna. Konsolidirani zaključni računi združenja na dan 31. decembra 2000 so izkazali negativen lastniški kapital v višini 3,4 milijona NLG (1,5 milijona EUR). Bilančna vsota na isti dan pa je znašala 32,1 milijona NLG (14,5 milijona EUR). Banka BNG, glavna upnica združenja VAOP, je dobila zastavno pravico (pandrechten) na skoraj vsa sredstva in tako lahko to nezavarovano posojilo šteje za podrejeno terjatvam banke BNG. Zato je bilo opredeljeno kot „podrejeni dolg“ (achtergestelde lening).

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (14) | V zvezi s prvim ukrepom: Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker ni bila prepričana, ali bi običajni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ravnal enako. Združenje VAOP takrat skoraj ni imelo lastniškega kapitala. Poleg tega je bil obseg novega posojila zelo visok v primerjavi z bilančno vsoto posojilojemalca. Povezano tveganje je bilo torej preveliko za običajnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi s prvim ukrepom: Komisija je sprožila formalni postopek preiskave, ker ni bila prepričana, ali bi običajni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ravnal enako. Združenje VAOP takrat skoraj ni imelo lastniškega kapitala. Poleg tega je bil obseg novega posojila zelo visok v primerjavi z bilančno vsoto posojilojemalca. Povezano tveganje je bilo torej preveliko za običajnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (15) | V zvezi z drugim ukrepom je Komisija dvomila, ali bi bil običajni upnik v tržnem gospodarstvu pripravljen spremeniti svojo terjatev v tak podrejeni dolg. Podrejeni dolg je predstavljal visoko stopnjo tveganja, ker je bilo finančno stanje posojilojemalca slabo, za vsa njegova sredstva pa je veljala zastavna pravica v korist banki BNG. Nazadnje, Komisija se je spraševala, ali ne bi upnik v tržnem gospodarstvu zahteval višje obrestne mere. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z drugim ukrepom je Komisija dvomila, ali bi bil običajni upnik v tržnem gospodarstvu pripravljen spremeniti svojo terjatev v tak podrejeni dolg. Podrejeni dolg je predstavljal visoko stopnjo tveganja, ker je bilo finančno stanje posojilojemalca slabo, za vsa njegova sredstva pa je veljala zastavna pravica v korist banki BNG. Nazadnje, Komisija se je spraševala, ali ne bi upnik v tržnem gospodarstvu zahteval višje obrestne mere.

| (16) | Komisija je torej sumila, da bi ukrepa lahko pomenila državno pomoč združenju VAOP, ki jo prepoveduje člen 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je torej sumila, da bi ukrepa lahko pomenila državno pomoč združenju VAOP, ki jo prepoveduje člen 87(1) Pogodbe ES.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (17) | Komisija je od pritožnika prejela naslednje pripombe. V zvezi s prvim ukrepom pritožnik trdi, da sta splošna politika in praksa banke BNG ponujati finančne produkte javnim organom in pridruženim ustanovam pod pogoji, ki niso v skladu s trgom. Pritožnik analizira obseg lastniškega kapitala združenja VAOP in ugotavlja, da je bila struktura bilance stanja v tem času zelo slaba. Lastniškega kapitala je bilo znatno premalo. Pritožnik opozarja tudi na obseg dolga. V teh okoliščinah je financiranje s strani banke BNG združenju VAOP omogočilo, da je razširilo svoje dejavnosti kljub pomanjkanju lastniškega kapitala in ob nizkih stroških. Pritožnik meni, da zasebna banka ne bi odobrila tovrstnega posojila z visokim tveganjem in da to pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je od pritožnika prejela naslednje pripombe. V zvezi s prvim ukrepom pritožnik trdi, da sta splošna politika in praksa banke BNG ponujati finančne produkte javnim organom in pridruženim ustanovam pod pogoji, ki niso v skladu s trgom. Pritožnik analizira obseg lastniškega kapitala združenja VAOP in ugotavlja, da je bila struktura bilance stanja v tem času zelo slaba. Lastniškega kapitala je bilo znatno premalo. Pritožnik opozarja tudi na obseg dolga. V teh okoliščinah je financiranje s strani banke BNG združenju VAOP omogočilo, da je razširilo svoje dejavnosti kljub pomanjkanju lastniškega kapitala in ob nizkih stroških. Pritožnik meni, da zasebna banka ne bi odobrila tovrstnega posojila z visokim tveganjem in da to pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (18) | Pritožnik tudi trdi, da bi banka BNG morala nehati financirati združenje VAOP, ker se njegovo finančno stanje z leti ni izboljšalo. |
| --- | --- |

(18)

Pritožnik tudi trdi, da bi banka BNG morala nehati financirati združenje VAOP, ker se njegovo finančno stanje z leti ni izboljšalo.

| (19) | V zvezi z drugim ukrepom pritožnik trdi, da je podrejeni dolg pomenil zelo veliko tveganje glede na obseg dolgov združenja VAOP, ki bi jih bilo treba najprej povrniti v primeru plačilne nesposobnosti. Pribitek na posojilo ni bil dovolj velik, da bi se to tveganje izravnalo. Zato tudi to posojilo pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi z drugim ukrepom pritožnik trdi, da je podrejeni dolg pomenil zelo veliko tveganje glede na obseg dolgov združenja VAOP, ki bi jih bilo treba najprej povrniti v primeru plačilne nesposobnosti. Pribitek na posojilo ni bil dovolj velik, da bi se to tveganje izravnalo. Zato tudi to posojilo pomeni državno pomoč.

| (20) | Komisija je od domnevnega prejemnika, združenja VAOP, prejela naslednje pripombe. Združenje VAOP trdi, da je bil prvi ukrep zgolj gospodarski posel v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Pravi, da je bilo takrat v stiku z več zasebnimi bankami, ki so ponujale odobritev financiranja pod podobnimi pogoji, kakor jih je ponudila banka BNG. Združenje VAOP je predložilo kopijo podpisane ponudbe za financiranje, ki jo je dala [zasebna banka] (5)7. januarja 1998. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je od domnevnega prejemnika, združenja VAOP, prejela naslednje pripombe. Združenje VAOP trdi, da je bil prvi ukrep zgolj gospodarski posel v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Pravi, da je bilo takrat v stiku z več zasebnimi bankami, ki so ponujale odobritev financiranja pod podobnimi pogoji, kakor jih je ponudila banka BNG. Združenje VAOP je predložilo kopijo podpisane ponudbe za financiranje, ki jo je dala [zasebna banka] (5)7. januarja 1998.

| (21) | V zvezi z drugim ukrepom združenje VAOP trdi, da ni bilo zavezano skleniti posojilnega dogovora z občinami. Na podlagi njegovega statuta (statuten) in dobavnih pogodb z občinami se od združenja VAOP ne more zahtevati, da plača svojim dobaviteljem papirja več, kot omogoča njegov likvidnostni položaj. Poleg tega ima združenje VAOP pravico, da naloži obveznosti svojim članicam v obliki „letnega prispevka“, ki se lahko uporabi za kritje poslovnih odhodkov ali pa velja za tvegani kapital. Pogodba z občinami je združenju VAOP tudi omogočila, da prijavi terjatev občin do sebe, in to se je vodstvo združenja VAOP tudi odločilo narediti. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi z drugim ukrepom združenje VAOP trdi, da ni bilo zavezano skleniti posojilnega dogovora z občinami. Na podlagi njegovega statuta (statuten) in dobavnih pogodb z občinami se od združenja VAOP ne more zahtevati, da plača svojim dobaviteljem papirja več, kot omogoča njegov likvidnostni položaj. Poleg tega ima združenje VAOP pravico, da naloži obveznosti svojim članicam v obliki „letnega prispevka“, ki se lahko uporabi za kritje poslovnih odhodkov ali pa velja za tvegani kapital. Pogodba z občinami je združenju VAOP tudi omogočila, da prijavi terjatev občin do sebe, in to se je vodstvo združenja VAOP tudi odločilo narediti.

5.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (22) | V zvezi s prvim ukrepom Nizozemska trdi, da odobritev kredita s strani banke BNG ni bila zadeva države. Banka BNG je javna delniška družba. Nizozemski organi priznavajo, da so vse delnice banke BNG v lasti države, provinc in občin. Prav tako priznavajo, da ti organi imenujejo nekatere člane nadzornega sveta, vendar trdijo, da nadzorni svet ne sodeluje pri vsakodnevnih dejavnostih banke, za katere je odgovorno vodstvo. Statut banke ne vsebuje določbe, ki zahteva, da vodstvo pri ponujanju finančnih produktov ravna po navodilih nadzornega sveta. Poleg tega ni bilo določbe, ki bi zahtevala posvetovanje z nadzornim odborom ali da mora ta odobriti zadevno posojilo, za katero je bilo odgovorno izključno vodstvo. Nazadnje, nizozemski organi trdijo, da nič drugega ne kaže na to, da je ta posel mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi s prvim ukrepom Nizozemska trdi, da odobritev kredita s strani banke BNG ni bila zadeva države. Banka BNG je javna delniška družba. Nizozemski organi priznavajo, da so vse delnice banke BNG v lasti države, provinc in občin. Prav tako priznavajo, da ti organi imenujejo nekatere člane nadzornega sveta, vendar trdijo, da nadzorni svet ne sodeluje pri vsakodnevnih dejavnostih banke, za katere je odgovorno vodstvo. Statut banke ne vsebuje določbe, ki zahteva, da vodstvo pri ponujanju finančnih produktov ravna po navodilih nadzornega sveta. Poleg tega ni bilo določbe, ki bi zahtevala posvetovanje z nadzornim odborom ali da mora ta odobriti zadevno posojilo, za katero je bilo odgovorno izključno vodstvo. Nazadnje, nizozemski organi trdijo, da nič drugega ne kaže na to, da je ta posel mogoče pripisati državi.

| (23) | Tudi če je posojilo bilo v breme države, Nizozemska trdi, da bi bili njegovi pogoji sprejemljivi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Višja raven lastniškega kapitala bi bila zaželena, vendar je bilo tveganje izgube za banko BNG omejeno zaradi več oblik zavarovanj, predvsem zastavne pravico prve stopnje na terjatve združenja VAOP, ki so morale znašati 100 % posojila. Posojilo je bilo odobreno, ko podjetje ni bilo v težavah, njegove nadaljnje možnosti pa so bile dobre. Zelo resnega poslabšanja njegove finančnega stanja ni bilo mogoče predvideti. |
| --- | --- |

(23)

Tudi če je posojilo bilo v breme države, Nizozemska trdi, da bi bili njegovi pogoji sprejemljivi za vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Višja raven lastniškega kapitala bi bila zaželena, vendar je bilo tveganje izgube za banko BNG omejeno zaradi več oblik zavarovanj, predvsem zastavne pravico prve stopnje na terjatve združenja VAOP, ki so morale znašati 100 % posojila. Posojilo je bilo odobreno, ko podjetje ni bilo v težavah, njegove nadaljnje možnosti pa so bile dobre. Zelo resnega poslabšanja njegove finančnega stanja ni bilo mogoče predvideti.

| (24) | V zvezi z drugim ukrepom Nizozemska opozarja, da je združenje VAOP nepridobitni organ, ki svojim članicam nakazuje čiste prihodke od prodaje reciklažnih odpadkov, zbranih na njihovem ozemlju. V začetku leta 2001 je bilo združenje VAOP v težkem finančnem položaju zaradi plačilne nesposobnosti odvisne družbe, ki se je ukvarjala z recikliranjem stekla; odločilo se je, da sodelujočim občinam ne bo plačalo majhnega dela prihodkov od prodaje odpadkov v letu 2000 (6) in da bo ta prihodek spremenilo v petletni podrejeni dolg. Banka BNG je grozila, da bo, če ne bo dodatnih sredstev, kot je ta podrejeni dolg, nehala financirati združenje VAOP, ki bi potem samo bilo plačilno nesposobno. Nizozemska trdi, da združenje VAOP na podlagi svojega statuta in pogodb s sodelujočimi občinami tem ni bilo dolžno plačati 3 milijonov NLG (1,3 milijona EUR), ker je znesek presegal sredstva, ki jih je imelo na voljo. Združenje VAOP se je vseeno odločilo, da terjatve občin preoblikuje v obliko obrestonosnega posojila. Drugič, z vidika lokalni organov je bila ta pretvorba dela njihovih terjatev v posojilo ugodnejša možnost kot plačilna nesposobnost. V tistem času so njihove terjatve do združenja VAOP znašale 5,7 milijona NLG (2,59 milijona EUR) in niso bile zavarovane. Nizozemski organi so izračunali, da bi občine v primeru plačilne nesposobnosti dobile povrnjeno približno 1,2 milijona NLG (0,5 milijona EUR), nastala čista izguba pa bi znašala 4,5 milijona NLG (2,05 milijona EUR). Občine so ravnale tako, kot bi upniki v tržnem gospodarstvu, ko so sprejele pretvorbo terjatev v višini 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) do VAOP v posojilo, kar je združenju VAOP omogočilo nadaljevanje poslovanja ob zavedanju, da ga bo banka BNG financirala še naprej. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi z drugim ukrepom Nizozemska opozarja, da je združenje VAOP nepridobitni organ, ki svojim članicam nakazuje čiste prihodke od prodaje reciklažnih odpadkov, zbranih na njihovem ozemlju. V začetku leta 2001 je bilo združenje VAOP v težkem finančnem položaju zaradi plačilne nesposobnosti odvisne družbe, ki se je ukvarjala z recikliranjem stekla; odločilo se je, da sodelujočim občinam ne bo plačalo majhnega dela prihodkov od prodaje odpadkov v letu 2000 (6) in da bo ta prihodek spremenilo v petletni podrejeni dolg. Banka BNG je grozila, da bo, če ne bo dodatnih sredstev, kot je ta podrejeni dolg, nehala financirati združenje VAOP, ki bi potem samo bilo plačilno nesposobno. Nizozemska trdi, da združenje VAOP na podlagi svojega statuta in pogodb s sodelujočimi občinami tem ni bilo dolžno plačati 3 milijonov NLG (1,3 milijona EUR), ker je znesek presegal sredstva, ki jih je imelo na voljo. Združenje VAOP se je vseeno odločilo, da terjatve občin preoblikuje v obliko obrestonosnega posojila. Drugič, z vidika lokalni organov je bila ta pretvorba dela njihovih terjatev v posojilo ugodnejša možnost kot plačilna nesposobnost. V tistem času so njihove terjatve do združenja VAOP znašale 5,7 milijona NLG (2,59 milijona EUR) in niso bile zavarovane. Nizozemski organi so izračunali, da bi občine v primeru plačilne nesposobnosti dobile povrnjeno približno 1,2 milijona NLG (0,5 milijona EUR), nastala čista izguba pa bi znašala 4,5 milijona NLG (2,05 milijona EUR). Občine so ravnale tako, kot bi upniki v tržnem gospodarstvu, ko so sprejele pretvorbo terjatev v višini 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) do VAOP v posojilo, kar je združenju VAOP omogočilo nadaljevanje poslovanja ob zavedanju, da ga bo banka BNG financirala še naprej.

6.   OCENA

6.1   Obstoj pomoči

| (25) | Člen 87(1) Pogodbe ES navaja, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(25)

Člen 87(1) Pogodbe ES navaja, da „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (26) | Sodišče je menilo: „Poudariti je treba tudi, da v skladu z načelom, da je treba javni in zasebni sektor obravnavati enako, kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč ... Zato je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso ugotoviti, ali bi se lahko v podobnih okoliščinah zasebnega vlagatelja, po velikosti primerljivega z organi, ki upravljajo javni sektor, prepričalo, da prispeva kapital enake velikosti ... ob upoštevanju zlasti razpoložljivih informacij in predvidljivega razvoja na dan teh prispevkov“ (7). |
| --- | --- |

(26)

Sodišče je menilo: „Poudariti je treba tudi, da v skladu z načelom, da je treba javni in zasebni sektor obravnavati enako, kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč ... Zato je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso ugotoviti, ali bi se lahko v podobnih okoliščinah zasebnega vlagatelja, po velikosti primerljivega z organi, ki upravljajo javni sektor, prepričalo, da prispeva kapital enake velikosti ... ob upoštevanju zlasti razpoložljivih informacij in predvidljivega razvoja na dan teh prispevkov“ (7).

| (27) | Za ugotovitev, ali je odobritev kredita s strani banke BNG pomenila pomoč, mora zato Komisija preveriti, ali je posel v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kot je pojasnilo Sodišče v omenjeni sodbi. |
| --- | --- |

(27)

Za ugotovitev, ali je odobritev kredita s strani banke BNG pomenila pomoč, mora zato Komisija preveriti, ali je posel v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kot je pojasnilo Sodišče v omenjeni sodbi.

| (28) | Na zahtevo Komisije so nizozemski organi poleg kopije posojilnega dogovora iz marca 1998 predložili kopijo internih dokumentov banke BNG v zvezi z vsako stopnjo postopka odločanja, katerega posledica je bila odobritev financiranja združenja VAOP: predlog računovodij z dne 21. januarja 1998, mnenje kreditnega analitika z dne 22. januarja 1998 in sprejeto odločitev kreditnega odbora z dne 26. januarja 1998. Ti dokumenti kažejo, da je banka BNG opredelila in analizirala tveganja, povezana s posojilom, vključno z zelo omejenim lastniškim kapitalom. Na podlagi te analize je banka BNG dala združenju VAOP nizko oceno („C-“). Za izravnavo opredeljenih tveganj se je banka BNG odločila naložiti stroge pogoje in zahtevati znatna zavarovanja. Med drugim je vztrajala, da morajo biti vse stranke (združenje VAOP in njegove odvisne družbe) solidarno odgovorne za vse obveznosti drugih članic skupine. Zahtevala je tudi zastavno pravico prve stopnje na različnih komercialnih terjatvah, ki jih ima združenje VAOP. Združenje VAOP je moralo banki BNG mesečno predložiti seznam zastavnih pravic na komercialnih terjatvah, vrednost katerih je morala biti najmanj 100 % zneska, ki mu ga je posodila banka. Kreditni odbor je odločil, da se posojilo lahko odobri, če posojilni dogovor vsebuje te različne pogoje in oblike zavarovanj za banko BNG. Nov posojilni dogovor je vključeval tudi obstoječe financiranje v višini 5 milijonov NLG (2,2 milijona EUR). Z njim se je povišala možna terjatev banke BNG do združenja VAOP z obstoječega najvišjega zneska v višini 5 milijonov NLG (2,2 milijona EUR) na 16,3 milijona NLG (7,4 milijona EUR). Čisto povišanje je bilo tako 11,3 milijona NLG (5,1 milijona EUR). |
| --- | --- |

(28)

Na zahtevo Komisije so nizozemski organi poleg kopije posojilnega dogovora iz marca 1998 predložili kopijo internih dokumentov banke BNG v zvezi z vsako stopnjo postopka odločanja, katerega posledica je bila odobritev financiranja združenja VAOP: predlog računovodij z dne 21. januarja 1998, mnenje kreditnega analitika z dne 22. januarja 1998 in sprejeto odločitev kreditnega odbora z dne 26. januarja 1998. Ti dokumenti kažejo, da je banka BNG opredelila in analizirala tveganja, povezana s posojilom, vključno z zelo omejenim lastniškim kapitalom. Na podlagi te analize je banka BNG dala združenju VAOP nizko oceno („C-“). Za izravnavo opredeljenih tveganj se je banka BNG odločila naložiti stroge pogoje in zahtevati znatna zavarovanja. Med drugim je vztrajala, da morajo biti vse stranke (združenje VAOP in njegove odvisne družbe) solidarno odgovorne za vse obveznosti drugih članic skupine. Zahtevala je tudi zastavno pravico prve stopnje na različnih komercialnih terjatvah, ki jih ima združenje VAOP. Združenje VAOP je moralo banki BNG mesečno predložiti seznam zastavnih pravic na komercialnih terjatvah, vrednost katerih je morala biti najmanj 100 % zneska, ki mu ga je posodila banka. Kreditni odbor je odločil, da se posojilo lahko odobri, če posojilni dogovor vsebuje te različne pogoje in oblike zavarovanj za banko BNG. Nov posojilni dogovor je vključeval tudi obstoječe financiranje v višini 5 milijonov NLG (2,2 milijona EUR). Z njim se je povišala možna terjatev banke BNG do združenja VAOP z obstoječega najvišjega zneska v višini 5 milijonov NLG (2,2 milijona EUR) na 16,3 milijona NLG (7,4 milijona EUR). Čisto povišanje je bilo tako 11,3 milijona NLG (5,1 milijona EUR).

| (29) | Ti dokumenti kažejo, da je banka BNG dala posojilo v skladu z običajnimi postopki in da je zanj zahtevala znatna zavarovanja. |
| --- | --- |

(29)

Ti dokumenti kažejo, da je banka BNG dala posojilo v skladu z običajnimi postopki in da je zanj zahtevala znatna zavarovanja.

| (30) | Komisija tudi ugotavlja, da je banka [...] (8) januarja 1998 ponudila odobritev posojila združenju VAOP. To bi se dodalo obstoječim sredstvom v višini 5 milijonov NLG, ki jih je zagotovila banka BNG. Obseg posojila, ki ga je ponudila banka [...], to je 7,3 milijona NLG (3,3 milijona EUR), je bil manjši od dodatnega financiranja v višini 11,3 milijona NLG (5,1 milijona EUR), ki ga je nazadnje ponudila banka BNG, vendar je ustrezal večjemu delu. Obrestna pribitka, ki ju je banka [...] nameravala zaračunati v okviru tega predloga, 125 bazičnih točk in 150 bazičnih točk, sta nižja od tistih, ki se uporabljajo za posojilo družbi v težavah ali za lastniški kapital. To kaže, da bi lahko zasebna banka v nasprotju z dvomi, ki jih je izrazila Komisija, ko se je odločila začeti formalni postopek preiskave, odobrila veliko posojilo združenju VAOP kljub njegovemu zelo omejenemu lastniškemu kapitalu (9). |
| --- | --- |

(30)

Komisija tudi ugotavlja, da je banka [...] (8) januarja 1998 ponudila odobritev posojila združenju VAOP. To bi se dodalo obstoječim sredstvom v višini 5 milijonov NLG, ki jih je zagotovila banka BNG. Obseg posojila, ki ga je ponudila banka [...], to je 7,3 milijona NLG (3,3 milijona EUR), je bil manjši od dodatnega financiranja v višini 11,3 milijona NLG (5,1 milijona EUR), ki ga je nazadnje ponudila banka BNG, vendar je ustrezal večjemu delu. Obrestna pribitka, ki ju je banka [...] nameravala zaračunati v okviru tega predloga, 125 bazičnih točk in 150 bazičnih točk, sta nižja od tistih, ki se uporabljajo za posojilo družbi v težavah ali za lastniški kapital. To kaže, da bi lahko zasebna banka v nasprotju z dvomi, ki jih je izrazila Komisija, ko se je odločila začeti formalni postopek preiskave, odobrila veliko posojilo združenju VAOP kljub njegovemu zelo omejenemu lastniškemu kapitalu (9).

| (31) | Komisija je primerjala obrestno mero posojila banke BNG z obrestno mero, ki jo je predlagala banka [...] (10). Obrestna mera banke BNG je nekoliko nižja. Vendar Komisija ugotavlja, prvič, da je banka BNG imela (in še vedno ima) zelo nizke poslovne stroške, precej nižje kot banka [...] (11). Drugič, posojilni dogovor med banko BNG in združenjem VAOP je vključeval različne provizije, ki bi jih banka zaračunala, če bi združenje VAOP dejansko zahtevalo nekatera posojila. V ponudbi banke [...] so bila plačila takšnih provizij izrecno izključena. Končno, ponudba banke [...] je verjetno spodbudila banko BNG, da predloži najboljšo možno ponudbo (v mejah svojih smernic za posojila in pogojeno z znatnimi zavarovanji), da ne bi izgubila obstoječe stranke, za katero se je takrat zdelo, da ima resnične možnosti za razširitev. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je banka BNG, čeprav je odobrila financiranje z nižjo obrestno mero kot zasebna banka, ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ko je leta 1998 odobrila posojilo. Posojilo zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je primerjala obrestno mero posojila banke BNG z obrestno mero, ki jo je predlagala banka [...] (10). Obrestna mera banke BNG je nekoliko nižja. Vendar Komisija ugotavlja, prvič, da je banka BNG imela (in še vedno ima) zelo nizke poslovne stroške, precej nižje kot banka [...] (11). Drugič, posojilni dogovor med banko BNG in združenjem VAOP je vključeval različne provizije, ki bi jih banka zaračunala, če bi združenje VAOP dejansko zahtevalo nekatera posojila. V ponudbi banke [...] so bila plačila takšnih provizij izrecno izključena. Končno, ponudba banke [...] je verjetno spodbudila banko BNG, da predloži najboljšo možno ponudbo (v mejah svojih smernic za posojila in pogojeno z znatnimi zavarovanji), da ne bi izgubila obstoječe stranke, za katero se je takrat zdelo, da ima resnične možnosti za razširitev. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je banka BNG, čeprav je odobrila financiranje z nižjo obrestno mero kot zasebna banka, ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ko je leta 1998 odobrila posojilo. Posojilo zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (32) | Pritožnik tudi trdi, da bi upnik v tržnem gospodarstvu nehal financirati združenje VAOP glede na slabo finančno stanje podjetja v naslednjih letih. Komisija je zato analizirala, kako je banka BNG obravnavala poslabšanje finančnega stanja združenja VAOP. |
| --- | --- |

(32)

Pritožnik tudi trdi, da bi upnik v tržnem gospodarstvu nehal financirati združenje VAOP glede na slabo finančno stanje podjetja v naslednjih letih. Komisija je zato analizirala, kako je banka BNG obravnavala poslabšanje finančnega stanja združenja VAOP.

| (33) | Leta 1999, ko se je poslabšalo finančno stanje odvisnih družb VAOP Glas BV in REVA, je banka BNG sklenila nov dogovor, ki je bil podpisan 9. julija 1999. Prvič, zavarovanje je bilo razširjeno in je vključevalo zastavne pravice na zalogah, obratu in drugih sredstvih. Drugič, dogovorjeno je bilo, da se bodo izvajali strogi pregledi mesečnega seznama terjatev, za katere velja zastavna pravica. Tretjič, dolgoročna posojila se ne bi več odobrila za naložbe v osnovna sredstva. Vsa takšna posojila bi morala imeti obliko kratkoročnega finančnega instrumenta, poznanega kot „gotovinski dvig“ (kasgeldtrekkingen). Četrtič, cena kredita je bila povišana. |
| --- | --- |

(33)

Leta 1999, ko se je poslabšalo finančno stanje odvisnih družb VAOP Glas BV in REVA, je banka BNG sklenila nov dogovor, ki je bil podpisan 9. julija 1999. Prvič, zavarovanje je bilo razširjeno in je vključevalo zastavne pravice na zalogah, obratu in drugih sredstvih. Drugič, dogovorjeno je bilo, da se bodo izvajali strogi pregledi mesečnega seznama terjatev, za katere velja zastavna pravica. Tretjič, dolgoročna posojila se ne bi več odobrila za naložbe v osnovna sredstva. Vsa takšna posojila bi morala imeti obliko kratkoročnega finančnega instrumenta, poznanega kot „gotovinski dvig“ (kasgeldtrekkingen). Četrtič, cena kredita je bila povišana.

| (34) | Oktobra 2000 je odvisna družba REVA postala plačilno nesposobna in sklenjen je bil nov dogovor, ki je bil podpisan 19. januarja 2001. Kredit se je zmanjšal na 13,2 milijona NLG (6 milijonov EUR) (dejansko posojilo združenju VAOP je takrat znašalo 15,2 milijona NLG (6,9 milijona EUR)) in naj bi se še dodatno zmanjšal v skladu z določenim časovnim razporedom. Za znesek, ki presega kreditni limit, bi se zaračunali 3 %. Hkrati je bilo zavarovanje dodatno razširjeno. Na podlagi likvidacijske vrednosti sredstev združenja VAOP je banka BNG izračunala, da bi lahko izgubila skoraj 5,8 milijona NLG (2,6 milijona EUR) od skupnih terjatev v višini 15,2 milijona NLG (6,9 milijona EUR). Septembra 2002 je bila podpisana nova pogodba, v kateri je bil spremenjen prejšnji časovni razpored za zmanjšanje obsega kredita. |
| --- | --- |

(34)

Oktobra 2000 je odvisna družba REVA postala plačilno nesposobna in sklenjen je bil nov dogovor, ki je bil podpisan 19. januarja 2001. Kredit se je zmanjšal na 13,2 milijona NLG (6 milijonov EUR) (dejansko posojilo združenju VAOP je takrat znašalo 15,2 milijona NLG (6,9 milijona EUR)) in naj bi se še dodatno zmanjšal v skladu z določenim časovnim razporedom. Za znesek, ki presega kreditni limit, bi se zaračunali 3 %. Hkrati je bilo zavarovanje dodatno razširjeno. Na podlagi likvidacijske vrednosti sredstev združenja VAOP je banka BNG izračunala, da bi lahko izgubila skoraj 5,8 milijona NLG (2,6 milijona EUR) od skupnih terjatev v višini 15,2 milijona NLG (6,9 milijona EUR). Septembra 2002 je bila podpisana nova pogodba, v kateri je bil spremenjen prejšnji časovni razpored za zmanjšanje obsega kredita.

| (35) | Iz navedenega izhaja, da banka BNG ni mogla preprosto nehati financirati združenja VAOP ali zahtevati takojšnjega povračila posojenega zneska. To bi povzročilo plačilno nesposobnost združenja VAOP in s tem znatne izgube banke BNG. BNG je poskušala primerjati možno izgubo in možnosti za izboljšanje položaja združenja VAOP. Glede na stabilnost osnovne dejavnosti združenja VAOP (odpadni papir) in sposobnost njegovo ustvarjanja denarnega toka se je banka BNG odločila, da ne bo povzročila plačilne nesposobnosti združenja VAOP in da ga bo financirala še naprej. Komisija ni odkrila očitne napake v tej oceni ali odločitvi. Prav tako pritožnik ni predložil nobenega prepričljivega argumenta, ki dokazuje, zakaj ta odločitev ne bi bila sprejemljiva za zasebno banko. |
| --- | --- |

(35)

Iz navedenega izhaja, da banka BNG ni mogla preprosto nehati financirati združenja VAOP ali zahtevati takojšnjega povračila posojenega zneska. To bi povzročilo plačilno nesposobnost združenja VAOP in s tem znatne izgube banke BNG. BNG je poskušala primerjati možno izgubo in možnosti za izboljšanje položaja združenja VAOP. Glede na stabilnost osnovne dejavnosti združenja VAOP (odpadni papir) in sposobnost njegovo ustvarjanja denarnega toka se je banka BNG odločila, da ne bo povzročila plačilne nesposobnosti združenja VAOP in da ga bo financirala še naprej. Komisija ni odkrila očitne napake v tej oceni ali odločitvi. Prav tako pritožnik ni predložil nobenega prepričljivega argumenta, ki dokazuje, zakaj ta odločitev ne bi bila sprejemljiva za zasebno banko.

| (36) | Komisija torej meni, da je ravnanje banke BNG v tej zadevi v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči združenju VAOP. |
| --- | --- |

(36)

Komisija torej meni, da je ravnanje banke BNG v tej zadevi v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči združenju VAOP.

| (37) | V zvezi z vprašanjem, ali se lahko posojilo banke BNG pripiše državi, Komisija ne bo zavzela stališča, ker posojilo glede na navedeno ne bi pomenilo državne pomoči, tudi če bi se lahko pripisalo državi. Poleg tega Komisija ne more in ne bo zavzela stališča o vprašanju, ali so vsa posojila s strani banke BNG v drugih zadevah v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi z vprašanjem, ali se lahko posojilo banke BNG pripiše državi, Komisija ne bo zavzela stališča, ker posojilo glede na navedeno ne bi pomenilo državne pomoči, tudi če bi se lahko pripisalo državi. Poleg tega Komisija ne more in ne bo zavzela stališča o vprašanju, ali so vsa posojila s strani banke BNG v drugih zadevah v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (38) | V začetku leta 2001 združenje VAOP ni moglo plačati sodelujočim občinam 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR), ki jim jih je dolgovalo za dobavo odpadnega papirja. Ni razpolagalo z zadostno likvidnostjo. Kot pogoj za nadaljnje financiranje združenja VAOP je banka BNG zahtevala, da morajo biti na voljo pozitivna sredstva za jamstvo, opredeljena kot kapital in rezerve, rezervacije in dolgoročni podrejeni dolgi. Če bi združenje VAOP plačalo občinam, bi postalo plačilno nesposobno. Komisija opaža, da je slabo finančno stanje povzročil predvsem enkratni dogodek, in sicer plačilna nesposobnost odvisne družbe REVA leta 2000. Združenje VAOP je v to družbo vložilo, ker je delovala na področju obdelave odpadnega stekla. |
| --- | --- |

(38)

V začetku leta 2001 združenje VAOP ni moglo plačati sodelujočim občinam 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR), ki jim jih je dolgovalo za dobavo odpadnega papirja. Ni razpolagalo z zadostno likvidnostjo. Kot pogoj za nadaljnje financiranje združenja VAOP je banka BNG zahtevala, da morajo biti na voljo pozitivna sredstva za jamstvo, opredeljena kot kapital in rezerve, rezervacije in dolgoročni podrejeni dolgi. Če bi združenje VAOP plačalo občinam, bi postalo plačilno nesposobno. Komisija opaža, da je slabo finančno stanje povzročil predvsem enkratni dogodek, in sicer plačilna nesposobnost odvisne družbe REVA leta 2000. Združenje VAOP je v to družbo vložilo, ker je delovala na področju obdelave odpadnega stekla.

| (39) | Komisija bi poudarila, da so neto terjatve občin do združenja VAOP znašale 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR) (12). Te terjatve niso bile zavarovane, ker je imela druga glavna upnica, banka BNG, zastavno pravico prve stopnje na pomembnih sredstvih. Če bi združenje VAOP postalo plačilno nesposobno in bi se njegova sredstva likvidirala, lokalni organi ne bi mogli izterjati večjega dela svojih terjatev. Komisija je pregledala izračun, ki so ga predložili nizozemski organi: z vidika upnikov je bil optimističen (13). Komisija zato meni, da bi lahko občine v primeru plačilne nesposobnosti pričakovale, da bodo izterjale največ 1,2 milijona NLG (0,5 milijona EUR) od svojih terjatev v višini 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR). Poleg tega bi dobile denar povrnjen šele po znatni zamudi zaradi likvidacije. Namesto da bi članice sprejele to izgubo v višini 4,5 milijona NLG (2 milijona EUR), so se odločile pretvoriti 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) v obrestonosno posojilo in izterjati razliko. Ta druga možnost je bila ugodnejša rešitev. Ko je Komisija sprožila postopek, prav tako ni bila prepričana, ali ne bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki je sprejel takšno pretvorbo, zahteval višje obrestne mere. Teh dvomov več ni: občine so bile v primerjavi z banko BNG dejansko v takšnem pogajalskem položaju, da niso mogle zahtevati višjih obrestnih mer. Dolgoročno bi zaračunane višje obrestne mere zmanjšale sposobnost združenja VAOP za povračilo posojila banki BNG. Banka BNG bi lahko nasprotovala takšni zahtevi s strani občin z grožnjo, da bo povzročila plačilno nesposobnost združenja VAOP, kar bi bil, kot je navedeno, manj ugoden izid za občine. Tudi če bi občine imele potrebno pogajalsko moč, zvišanje obrestne mere ne bi bilo v njihovem interesu, ker bi povečalo finančna bremena združenja VAOP v naslednjih petih letih. Ker članice združenju VAOP plačujejo stroške za prejete storitve, bi se višje obrestne mere, ki bi jih dosegle, izravnale z višjimi plačili združenju VAOP v tem obdobju. |
| --- | --- |

(39)

Komisija bi poudarila, da so neto terjatve občin do združenja VAOP znašale 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR) (12). Te terjatve niso bile zavarovane, ker je imela druga glavna upnica, banka BNG, zastavno pravico prve stopnje na pomembnih sredstvih. Če bi združenje VAOP postalo plačilno nesposobno in bi se njegova sredstva likvidirala, lokalni organi ne bi mogli izterjati večjega dela svojih terjatev. Komisija je pregledala izračun, ki so ga predložili nizozemski organi: z vidika upnikov je bil optimističen (13). Komisija zato meni, da bi lahko občine v primeru plačilne nesposobnosti pričakovale, da bodo izterjale največ 1,2 milijona NLG (0,5 milijona EUR) od svojih terjatev v višini 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR). Poleg tega bi dobile denar povrnjen šele po znatni zamudi zaradi likvidacije. Namesto da bi članice sprejele to izgubo v višini 4,5 milijona NLG (2 milijona EUR), so se odločile pretvoriti 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) v obrestonosno posojilo in izterjati razliko. Ta druga možnost je bila ugodnejša rešitev. Ko je Komisija sprožila postopek, prav tako ni bila prepričana, ali ne bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki je sprejel takšno pretvorbo, zahteval višje obrestne mere. Teh dvomov več ni: občine so bile v primerjavi z banko BNG dejansko v takšnem pogajalskem položaju, da niso mogle zahtevati višjih obrestnih mer. Dolgoročno bi zaračunane višje obrestne mere zmanjšale sposobnost združenja VAOP za povračilo posojila banki BNG. Banka BNG bi lahko nasprotovala takšni zahtevi s strani občin z grožnjo, da bo povzročila plačilno nesposobnost združenja VAOP, kar bi bil, kot je navedeno, manj ugoden izid za občine. Tudi če bi občine imele potrebno pogajalsko moč, zvišanje obrestne mere ne bi bilo v njihovem interesu, ker bi povečalo finančna bremena združenja VAOP v naslednjih petih letih. Ker članice združenju VAOP plačujejo stroške za prejete storitve, bi se višje obrestne mere, ki bi jih dosegle, izravnale z višjimi plačili združenju VAOP v tem obdobju.

| (40) | Iz tega je mogoče sklepati, da za namene člena 87(1) Pogodbe ES pretvorba dolga v podrejeni dolg ne pomeni državne pomoči, odobrene združenju VAOP s strani lokalnih organov. |
| --- | --- |

(40)

Iz tega je mogoče sklepati, da za namene člena 87(1) Pogodbe ES pretvorba dolga v podrejeni dolg ne pomeni državne pomoči, odobrene združenju VAOP s strani lokalnih organov.

7.   SKLEP

| (41) | Na podlagi navedenega Komisija sklepa, da ukrepa ne pomenita pomoči – |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi navedenega Komisija sklepa, da ukrepa ne pomenita pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepa Nizozemske in Bank Nederlandse Gemeenten v zvezi z Združenjem dobaviteljev odpadnega papirja (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) glede zneskov v višini 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) in 16,3 milijona NLG (7,4 milijona EUR) ne pomenita pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 19. julij 2006.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 240, 30.9.2005, str. 36.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Združenje VAOP je bilo le enkrat uspešno na razpisu. V zadnjih letih se je združenje VAOP odločilo, da ne bo več sodelovalo na takšnih razpisih.

3

(4)  Družbe zasebnega sektorja so lahko bolj vertikalno integrirane kot združenje VAOP, vendar to ne pomeni, da mu ne konkurirajo.

4

(5)  Poslovna skrivnost.

5

(6)  Leta 2000 je združenje VAOP lokalnim organom plačalo skupno 40,7 milijona NLG (18,5 milijona EUR).

6

(7)  Združeni zadevi C-328/99 in C-399/00 Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji [2003] Recueil I-4035, odstavka 37 in 38.

7

00 Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji

(8)  Zaupne informacije

8

(9)  Kot je bilo že omenjeno, se lahko to pojasni med drugim z zavarovanji, ki so na voljo možnemu posojilodajalcu, in z dejstvom, da je podjetje takrat veljalo za razvijajoče se podjetje s stabilno osrednjo poslovno dejavnostjo, ki pokriva stroške.

9

(10)  Oba kredita vključujeta različni posojili. Komisija ju je primerjala s posojili s podobnimi dospelostmi in pogoji.

10

(11)  V bančnem sektorju se raven poslovnih stroškov pogosto meri s koeficientom gospodarnosti, ki je opredeljen kot poslovni odhodki, deljeni s celotnim prihodkom. Leta 1997 je bil koeficient gospodarnosti nizozemskega oddelka [...] 64,8 %. Leta 1998 in 1999 je bil 65,2 % in 62,9 % (vir: [...]). Koeficient gospodarnosti banke BNG znaša tretjino navedene stopnje, kar pomeni zelo nizko stroškovno osnovo. To deloma pojasnjuje dejstvo, da banka BNG nima velike mreže poslovalnic.

11

koeficientom gospodarnosti

(12)  Finančno stanje konec leta 2000.

12

(13)  Izračun, ki so ga predložili nizozemski organi, je bil optimističen z vidika občin med drugim zato, ker v njem niso odšteti stroški postopka plačilne nesposobnosti. Pokazalo se je že, da je banka BNG, ki ima kot finančna ustanova več strokovnega znanja in izkušenj pri takšnih izračunih, bolj preudarna v zvezi s tem, kako lahko likvidirana sredstva krijejo terjatev upnikov.

13

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/67

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. septembra 2006

o ukrepu pomoči št. C 49/2005 (prej N 233/2005) za družbo Chemobudowa Kraków S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4214)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/950/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila z dopisom z dne 29. aprila 2005, evidentiranim 2. maja 2005, obveščena o načrtovani pomoči družbi Chemobudowa Kraków S.A. („Chemobudowa Kraków“ ali „prejemnik“), gradbenemu podjetju v državni lasti. Dne 20. junija 2005 je Komisija zaprosila Poljsko, naj predloži določene manjkajoče dokumente. Ti so bili predloženi z dopisom z dne 9. avgusta 2005, evidentiranim 11. avgusta 2005. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 15. septembra 2005, na katerega je Poljska odgovorila z dopisom z dne 26. oktobra, ki je bil evidentiran 27. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila z dopisom z dne 29. aprila 2005, evidentiranim 2. maja 2005, obveščena o načrtovani pomoči družbi Chemobudowa Kraków S.A. („Chemobudowa Kraków“ ali „prejemnik“), gradbenemu podjetju v državni lasti. Dne 20. junija 2005 je Komisija zaprosila Poljsko, naj predloži določene manjkajoče dokumente. Ti so bili predloženi z dopisom z dne 9. avgusta 2005, evidentiranim 11. avgusta 2005. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 15. septembra 2005, na katerega je Poljska odgovorila z dopisom z dne 26. oktobra, ki je bil evidentiran 27. oktobra 2005.

| (2) | Dne 21. decembra 2005 se je Komisija odločila, da sproži postopek v skladu s členom 88(2) glede dveh priglašenih in dveh nepriglašenih ukrepov, odobrenih po pristopu Poljske k EU, zaradi dvomov o njihovi združljivosti s skupnim trgom. Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti dne 28. junija 2006 (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih pomoči. Predložena ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(2)

Dne 21. decembra 2005 se je Komisija odločila, da sproži postopek v skladu s členom 88(2) glede dveh priglašenih in dveh nepriglašenih ukrepov, odobrenih po pristopu Poljske k EU, zaradi dvomov o njihovi združljivosti s skupnim trgom. Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti dne 28. junija 2006 (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih pomoči. Predložena ni bila nobena pripomba.

| (3) | Z dopisom dne 25. januarja 2006, evidentiranim naslednjega dne, je Poljska obvestila Komisijo, da je umaknila priglasitev. Z dopisom z dne 7. februarja 2005 je Komisija pozvala Poljsko, da izrazi svoje mnenje o dveh ukrepih državne pomoči, odobrenih po pristopu brez predhodne priglasitve Komisiji. Z dopisom z dne 7. marca 2006, evidentiranim 9. marca 2006, je Poljska predložila pripombe glede teh dveh ukrepov in prosila za popravek nekaterih napačnih podatkov glede odločitve o sprožitvi postopka v skladu s členom 88(2). Z dopisom z dne 12. septembra 2006, evidentiranim naslednjega dne, so poljski organi podali nadaljnje razjasnitve glede dveh zgoraj omenjenih ukrepih pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom dne 25. januarja 2006, evidentiranim naslednjega dne, je Poljska obvestila Komisijo, da je umaknila priglasitev. Z dopisom z dne 7. februarja 2005 je Komisija pozvala Poljsko, da izrazi svoje mnenje o dveh ukrepih državne pomoči, odobrenih po pristopu brez predhodne priglasitve Komisiji. Z dopisom z dne 7. marca 2006, evidentiranim 9. marca 2006, je Poljska predložila pripombe glede teh dveh ukrepov in prosila za popravek nekaterih napačnih podatkov glede odločitve o sprožitvi postopka v skladu s členom 88(2). Z dopisom z dne 12. septembra 2006, evidentiranim naslednjega dne, so poljski organi podali nadaljnje razjasnitve glede dveh zgoraj omenjenih ukrepih pomoči.

II   PODROBEN OPIS

1   Prejemnik pomoči

| (4) | ChK je veliko podjetje, ustanovljeno leta 1949, ki je leta 2004 zaposlovalo 919 delavcev, od tega 343 v podružnicah podjetja, lociranih v tujini (v Češki republiki in Nemčiji). |
| --- | --- |

(4)

ChK je veliko podjetje, ustanovljeno leta 1949, ki je leta 2004 zaposlovalo 919 delavcev, od tega 343 v podružnicah podjetja, lociranih v tujini (v Češki republiki in Nemčiji).

| (5) | ChK je matično podjetje družbe Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), v kateri ima v lasti 78 % delnic. Njene dejavnosti zajemajo gradnjo in oddajanje stanovanjskih blokov. Po navedbah poljskih organov je promet družbe nepomemben. |
| --- | --- |

(5)

ChK je matično podjetje družbe Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. („TBS“), v kateri ima v lasti 78 % delnic. Njene dejavnosti zajemajo gradnjo in oddajanje stanovanjskih blokov. Po navedbah poljskih organov je promet družbe nepomemben.

| (6) | Prejemnik ima tržni delež 0,13 % poljskega gradbenega trga. Družba ima podružnici v Nemčiji in Češki republiki ter 42 % prometa družbe realizirata ti dve podružnici. |
| --- | --- |

(6)

Prejemnik ima tržni delež 0,13 % poljskega gradbenega trga. Družba ima podružnici v Nemčiji in Češki republiki ter 42 % prometa družbe realizirata ti dve podružnici.

2   Ukrepi pomoči

| (7) | Poljski organi so sporočili, da nameravajo odobriti dva ukrepa za prestrukturiranje družbe Chemobudowa Kraków. Prvič, prejemnik naj bi prejel posojilo v višini okoli 10 milijonov PLN (2,57 milijona EUR). Posojilo naj bi bilo zavarovano s hipoteko na nepremičnino, ocenjeno na 17,35 milijona PLN (približno 4,46 milijona EUR). Drugič, družba Chemobudowa Kraków naj bi imela koristi od odložitve plačila v „Državni sklad za rehabilitacijo invalidnih oseb“ („PFRON“) in ta plačila naj bi bila izvedena v obrokih. Odloženi znesek naj bi bil enak 693 000 PLN (okoli 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

Poljski organi so sporočili, da nameravajo odobriti dva ukrepa za prestrukturiranje družbe Chemobudowa Kraków. Prvič, prejemnik naj bi prejel posojilo v višini okoli 10 milijonov PLN (2,57 milijona EUR). Posojilo naj bi bilo zavarovano s hipoteko na nepremičnino, ocenjeno na 17,35 milijona PLN (približno 4,46 milijona EUR). Drugič, družba Chemobudowa Kraków naj bi imela koristi od odložitve plačila v „Državni sklad za rehabilitacijo invalidnih oseb“ („PFRON“) in ta plačila naj bi bila izvedena v obrokih. Odloženi znesek naj bi bil enak 693 000 PLN (okoli 178 000 EUR).

| (8) | Poleg zgoraj omenjenih priglašenih ukrepov so poljski organi obvestili Komisijo o 18 ukrepih v korist družbe Chemobudowa Kraków, odobrenih med decembrom 2001 in majem 2004. Po navedbah poljskih organov nominalna vrednost teh ukrepov znaša 8,511 milijona PLN (2,19 milijona EUR). Poljska je zahtevala, naj se ti ukrepi ne štejejo kot državna pomoč, in trdila, da so nekateri izmed njih de minimis pomoč, drugi pa so prestali preskus zasebnih upnikov. Komisija je ugotovila, da sta bila dva od teh osemnajstih ukrepov odobrena po pristopu brez odobritve Komisije in zato ju je treba obravnavati kot potencialno novo nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(8)

Poleg zgoraj omenjenih priglašenih ukrepov so poljski organi obvestili Komisijo o 18 ukrepih v korist družbe Chemobudowa Kraków, odobrenih med decembrom 2001 in majem 2004. Po navedbah poljskih organov nominalna vrednost teh ukrepov znaša 8,511 milijona PLN (2,19 milijona EUR). Poljska je zahtevala, naj se ti ukrepi ne štejejo kot državna pomoč, in trdila, da so nekateri izmed njih de minimis pomoč, drugi pa so prestali preskus zasebnih upnikov. Komisija je ugotovila, da sta bila dva od teh osemnajstih ukrepov odobrena po pristopu brez odobritve Komisije in zato ju je treba obravnavati kot potencialno novo nezakonito pomoč.

| (9) | Prvi ukrep, odobren po pristopu Poljske, tj. 12. maja 2004, je sporazum o plačilu dolgov v višini 3,164 milijona PLN (0,81 milijona EUR) Skladu za socialno zavarovanje (v nadaljevanju „ZUS“), ki naj se izvede v obrokih. Po navedbah poljskih organov znaša pomoč 147 322 PLN (37 874 EUR). Še pred odločitvijo o sprožitvi postopka v skladu s členom 88(2) so poljski organi obvestili Komisijo, da je bil sporazum razveljavljen, ker družba Chemobudowa Kraków ni izpolnjevala ustreznih pogojev. Komisija je izrazila dvome o tem, ali je prejemnik plačal zgoraj omenjene dolgove in ali morda nezmožnost izterjave dolgov pomeni dodatno državno pomoč. |
| --- | --- |

(9)

Prvi ukrep, odobren po pristopu Poljske, tj. 12. maja 2004, je sporazum o plačilu dolgov v višini 3,164 milijona PLN (0,81 milijona EUR) Skladu za socialno zavarovanje (v nadaljevanju „ZUS“), ki naj se izvede v obrokih. Po navedbah poljskih organov znaša pomoč 147 322 PLN (37 874 EUR). Še pred odločitvijo o sprožitvi postopka v skladu s členom 88(2) so poljski organi obvestili Komisijo, da je bil sporazum razveljavljen, ker družba Chemobudowa Kraków ni izpolnjevala ustreznih pogojev. Komisija je izrazila dvome o tem, ali je prejemnik plačal zgoraj omenjene dolgove in ali morda nezmožnost izterjave dolgov pomeni dodatno državno pomoč.

| (10) | Drugi ukrep, odobren po pristopu dne 20. maja 2004, je odobril vodja Urada za zakladništvo Małopolska in je zajemal sporazum o dolgovih v višini 280 000 PLN (71 979 EUR), ki naj bi bili plačani v obrokih. |
| --- | --- |

(10)

Drugi ukrep, odobren po pristopu dne 20. maja 2004, je odobril vodja Urada za zakladništvo Małopolska in je zajemal sporazum o dolgovih v višini 280 000 PLN (71 979 EUR), ki naj bi bili plačani v obrokih.

3   Razlogi za sprožitev postopka

| (11) | Komisija je želela razjasniti, ali osemnajst zgoraj omenjenih ukrepov predstavlja državno pomoč, saj je morala, da bi ocenila združljivost ukrepov, odobrenih po pristopu, upoštevati vse ukrepe pomoči, dodeljene v okviru prestrukturiranja, zlasti z namenom, da bi ugotovila, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Poleg tega sta bila dva od osemnajstih ukrepov odobrena po pristopu. Komisija je analizirala to pomoč z vidika Smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je želela razjasniti, ali osemnajst zgoraj omenjenih ukrepov predstavlja državno pomoč, saj je morala, da bi ocenila združljivost ukrepov, odobrenih po pristopu, upoštevati vse ukrepe pomoči, dodeljene v okviru prestrukturiranja, zlasti z namenom, da bi ugotovila, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno raven. Poleg tega sta bila dva od osemnajstih ukrepov odobrena po pristopu. Komisija je analizirala to pomoč z vidika Smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004.

| (12) | Komisija se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2), ker je podvomila, da so bili vsi pogoji za odobritev pomoči za prestrukturiranje izpolnjeni in zlasti da:






  — | bi načrt za prestrukturiranje ponovno vzpostavil prejemnikovo dolgoročno sposobnost preživetja, glede na to, da je bil glavni cilj prejemnika finančno prestrukturiranje; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisija se je odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2), ker je podvomila, da so bili vsi pogoji za odobritev pomoči za prestrukturiranje izpolnjeni in zlasti da:

—

bi načrt za prestrukturiranje ponovno vzpostavil prejemnikovo dolgoročno sposobnost preživetja, glede na to, da je bil glavni cilj prejemnika finančno prestrukturiranje;

| — | je bil prejemnikov prispevek k stroškom prestrukturiranja znaten, ker Komisija ni imela zadostnih informacij o prejemnikovem viru; |
| --- | --- |

—

je bil prejemnikov prispevek k stroškom prestrukturiranja znaten, ker Komisija ni imela zadostnih informacij o prejemnikovem viru;

| — | je bila družba upravičena do pomoči za prestrukturiranje, ker je prejemniku uspelo zbrati dobiček iz poslovanja v višini 5,4 milijona PLN (1,388 milijona EUR) v letu 2004. |
| --- | --- |

—

je bila družba upravičena do pomoči za prestrukturiranje, ker je prejemniku uspelo zbrati dobiček iz poslovanja v višini 5,4 milijona PLN (1,388 milijona EUR) v letu 2004.

III   PRIPOMBE POLJSKIH ORGANOV

| (13) | V svojem dopisu z dne 25. januarja 2006 so poljski organi obvestili Komisijo, da so umaknili obvestilo o ukrepih iz odstavka 7 zgoraj. |
| --- | --- |

(13)

V svojem dopisu z dne 25. januarja 2006 so poljski organi obvestili Komisijo, da so umaknili obvestilo o ukrepih iz odstavka 7 zgoraj.

| (14) | V zvezi z dvema ukrepoma, odobrenima po pristopu brez predhodne priglasitve Komisiji, je Poljska izjavila naslednje: |
| --- | --- |

(14)

V zvezi z dvema ukrepoma, odobrenima po pristopu brez predhodne priglasitve Komisiji, je Poljska izjavila naslednje:

| (15) | V zvezi s prvim ukrepom, odobrenim po pristopu, tj. 12. maja 2004, opisanim v odstavku 9 zgoraj, je Poljska navedla, da je bil sporazum razveljavljen, ker družba Chemobudowa Kraków ni izpolnjevala ustreznih pogojev. Poleg tega je družba odplačala vse svoje dolgove skupaj z obrestmi. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi s prvim ukrepom, odobrenim po pristopu, tj. 12. maja 2004, opisanim v odstavku 9 zgoraj, je Poljska navedla, da je bil sporazum razveljavljen, ker družba Chemobudowa Kraków ni izpolnjevala ustreznih pogojev. Poleg tega je družba odplačala vse svoje dolgove skupaj z obrestmi.

| (16) | V zvezi z drugim ukrepom, odobrenim po pristopu, tj. 20. maja 2004, opisanim v odstavku 10 zgoraj, je Poljska navedla, da je ukrep prestal preskus zasebnih upnikov, in dodala, da če se Komisija ne strinja s tisto oceno, ukrep predstavlja pomoč de minimis. Poljski organi so navedli, da je bila večina pomoči, ki jo je prejemnik prejel v zadevnem triletnem obdobju, vključno z ukrepom pomoči iz odstavka 10, pod mejo 100 000 EUR in je kot taka predstavljala pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(16)

V zvezi z drugim ukrepom, odobrenim po pristopu, tj. 20. maja 2004, opisanim v odstavku 10 zgoraj, je Poljska navedla, da je ukrep prestal preskus zasebnih upnikov, in dodala, da če se Komisija ne strinja s tisto oceno, ukrep predstavlja pomoč de minimis. Poljski organi so navedli, da je bila večina pomoči, ki jo je prejemnik prejel v zadevnem triletnem obdobju, vključno z ukrepom pomoči iz odstavka 10, pod mejo 100 000 EUR in je kot taka predstavljala pomoč de minimis.

IV   OCENA UKREPOV

| (17) | Poljska je umaknila obvestilo o ukrepih dveh državnih pomoči iz odstavka 7 zgoraj. Vendar pa mora Komisija, da bi zaključila postopek v skladu s členom 88(2), oceniti dva nepriglašena ukrepa, opisana v odstavkih 9 in 10. |
| --- | --- |

(17)

Poljska je umaknila obvestilo o ukrepih dveh državnih pomoči iz odstavka 7 zgoraj. Vendar pa mora Komisija, da bi zaključila postopek v skladu s členom 88(2), oceniti dva nepriglašena ukrepa, opisana v odstavkih 9 in 10.

| (18) | Glede na ukrep, opisan v odstavku 9, je Poljska potrdila, da od pristopa ZUS ni odobril nobene državne pomoči. Komisija meni, da ukrep ne predstavlja državne pomoči, ker so bili ti ukrepi razveljavljeni in niso nikoli začeli veljati, ker so bili vsi dolgovi do ZUS-a povrnjeni skupaj z obrestmi. |
| --- | --- |

(18)

Glede na ukrep, opisan v odstavku 9, je Poljska potrdila, da od pristopa ZUS ni odobril nobene državne pomoči. Komisija meni, da ukrep ne predstavlja državne pomoči, ker so bili ti ukrepi razveljavljeni in niso nikoli začeli veljati, ker so bili vsi dolgovi do ZUS-a povrnjeni skupaj z obrestmi.

| (19) | Komisija v zvezi z ukrepom, opisanim v odstavku 10 zgoraj, na podlagi dostopnih informacij ugotavlja, da ukrep ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker so poljski organi potrdili, da meja de minimis pomoči ni bila presežena. |
| --- | --- |

(19)

Komisija v zvezi z ukrepom, opisanim v odstavku 10 zgoraj, na podlagi dostopnih informacij ugotavlja, da ukrep ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker so poljski organi potrdili, da meja de minimis pomoči ni bila presežena.

V   SKLEP

| (20) | Komisija ugotavlja, da glede na člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zadevna država članica lahko pravočasno umakne uradno priglasitev, preden Komisija sprejme odločbo o pomoči. V primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, bo Komisija ta postopek zaključila. |
| --- | --- |

(20)

Komisija ugotavlja, da glede na člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) zadevna država članica lahko pravočasno umakne uradno priglasitev, preden Komisija sprejme odločbo o pomoči. V primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, bo Komisija ta postopek zaključila.

| (21) | Posledično se je Komisija odločila, da bo zaključila formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenimi ukrepi pomoči, z zaznamkom, da je Poljska umaknila uradno priglasitev. |
| --- | --- |

(21)

Posledično se je Komisija odločila, da bo zaključila formalni postopek preiskave iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenimi ukrepi pomoči, z zaznamkom, da je Poljska umaknila uradno priglasitev.

| (22) | V zvezi z dvema nepriglašenima ukrepoma Komisija ugotavlja, da ne predstavljata državne pomoči – |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z dvema nepriglašenima ukrepoma Komisija ugotavlja, da ne predstavljata državne pomoči –

JE SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, je Poljska umaknila ukrepe, ki jih je nameravala izvesti v korist družbe Chemobudowa Kraków, in sicer v višini 10 693 000 PLN. Formalni postopek preiskave tako za te ukrepe ne velja več.

Člen 2

Ukrep, odobren 12. maja 2004, je pozneje organ dodeljevanja pomoči razveljavil. Tako formalni postopek preiskave za ta ukrep ne velja več. V zvezi z ukrepom, odobrenim 20. maja 2004, Komisija ugotavlja, da ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Poljsko.

V Bruslju, 26 september 2006.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 150, 28.6.2006, str. 51.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 383/70

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. oktobra 2006

o davku na nestanovanjsko lastnino, ki ga Združeno kraljestvo odmerja za telekomunikacijsko infrastrukturo v Združenem kraljestvu (C 4/2005 (prej NN 57/2004, prej CP 26/2004))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4378)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/951/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 17. februarja 2004 evidentirala pritožbo Vtesse Networks Ltd („Vtesse“), telekomunikacijskega operaterja iz Združenega kraljestva, glede domnevno preferencialne davčne obravnave v korist BT plc („BT“), telekomunikacijskega operaterja s precejšnjim tržnim deležem v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. februarja 2004 evidentirala pritožbo Vtesse Networks Ltd („Vtesse“), telekomunikacijskega operaterja iz Združenega kraljestva, glede domnevno preferencialne davčne obravnave v korist BT plc („BT“), telekomunikacijskega operaterja s precejšnjim tržnim deležem v Združenem kraljestvu.

| (2) | V dopisu z dne 19. januarja 2005 je Komisija organe Združenega kraljestva obvestila, da se je v zvezi z zadevnim ukrepom odločila sprožiti formalni postopek preiskave, določen v členu 88(2) Pogodbe ES („odločitev o sprožitvi postopka“). Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila 12. marca 2005 objavljena v Uradnem listu Evropske unije. (2) Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 19. januarja 2005 je Komisija organe Združenega kraljestva obvestila, da se je v zvezi z zadevnim ukrepom odločila sprožiti formalni postopek preiskave, določen v členu 88(2) Pogodbe ES („odločitev o sprožitvi postopka“). Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila 12. marca 2005 objavljena v Uradnem listu Evropske unije. (2) Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu.

| (3) | Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva v dopisu z dne 4. aprila 2005 odgovorili na zahtevo po predložitvi pripomb iz odločitve o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(3)

Po podaljšanju roka so organi Združenega kraljestva v dopisu z dne 4. aprila 2005 odgovorili na zahtevo po predložitvi pripomb iz odločitve o sprožitvi postopka.

| (4) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strank:






  — | AboveNet Communications UK Ltd. („Above Net“), prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005 |
| --- | --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strank:

—

AboveNet Communications UK Ltd. („Above Net“), prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005

| — | Altnet Task Force („Altnet“), prejete v dopisu z dne 2. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force („Altnet“), prejete v dopisu z dne 2. maja 2005

| — | Broadband Stakeholders Group, prejete v dopisu z dne 13. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, prejete v dopisu z dne 13. maja 2005

| — | BT, prejete v dopisu z dne 18. maja 2005 |
| --- | --- |

—

BT, prejete v dopisu z dne 18. maja 2005

| — | Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), prejete v dopisu z dne 29. junija 2005 |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless“), prejete v dopisu z dne 29. junija 2005

| — | Communications Management Association, prejete v dopisu z dne 30. marca 2005 |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, prejete v dopisu z dne 30. marca 2005

| — | Easynet Group Plc. („Easynet“), prejete v dopisu z dne 3. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc. („Easynet“), prejete v dopisu z dne 3. maja 2005

| — | Gamma Telecom Ltd., prejete v dopisu z dne 1. decembra 2005 |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd., prejete v dopisu z dne 1. decembra 2005

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), prejete v dopisu z dne 6. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo“), prejete v dopisu z dne 6. maja 2005

| — | Global Crossing Ltd., prejete v dopisu z dne 6. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd., prejete v dopisu z dne 6. maja 2005

| — | GVA Grimley, prejete v dopisu z dne 27. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, prejete v dopisu z dne 27. aprila 2005

| — | Kingston Communications Plc, prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc, prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005

| — | NTL Group Ltd., prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd., prejete v dopisu z dne 29. aprila 2005

| — | Telewest Broadband Ltd., prejete v dopisu z dne 28. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd., prejete v dopisu z dne 28. aprila 2005

| — | Thus Plc., prejete v dopisu z dne 4. maja 2005 |
| --- | --- |

—

Thus Plc., prejete v dopisu z dne 4. maja 2005

| — | UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), prejete v dopisu z dne 25. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA“), prejete v dopisu z dne 25. aprila 2005

| — | Vanco Ltd., prejete v dopisu z dne 19. aprila 2005 |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd., prejete v dopisu z dne 19. aprila 2005

| — | Viatel (UK) Ltd., prejete v dopisu z dne 6. julija 2005 |
| --- | --- |

—

Viatel (UK) Ltd., prejete v dopisu z dne 6. julija 2005

| — | Vtesse, ki je pripombe in dodatne informacije poslal v dopisih ali elektronskih sporočilih z dne 28. januarja 2005, 4. februarja 2005, 16. februarja 2005, 22. februarja 2005, 15. marca 2005, 29. marca 2005, 28. aprila 2005, 28. julija 2005, 17. avgusta 2005, 2. septembra 2005, 4. novembra 2005, 23. novembra 2005, 30. novembra, 1 decembra 2005, 11. januarja 2006, 19. januarja 2006, 16. marca, 20. marca 2006 in 8. julija 2006 |
| --- | --- |

—

Vtesse, ki je pripombe in dodatne informacije poslal v dopisih ali elektronskih sporočilih z dne 28. januarja 2005, 4. februarja 2005, 16. februarja 2005, 22. februarja 2005, 15. marca 2005, 29. marca 2005, 28. aprila 2005, 28. julija 2005, 17. avgusta 2005, 2. septembra 2005, 4. novembra 2005, 23. novembra 2005, 30. novembra, 1 decembra 2005, 11. januarja 2006, 19. januarja 2006, 16. marca, 20. marca 2006 in 8. julija 2006

| — | anonimne, prejete v dopisu z dne 1. februarja 2005. |
| --- | --- |

—

anonimne, prejete v dopisu z dne 1. februarja 2005.

| (5) | Komisija je v dopisih z dne 20. junija 2005, 4. avgusta 2005 in 9. avgusta 2005 te pripombe posredovala organom Združenega kraljestva, da bi se nanje lahko odzvali. Ti so svoje pripombe posredovali z dopisi z dne 10. oktobra 2005 in 22. novembra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v dopisih z dne 20. junija 2005, 4. avgusta 2005 in 9. avgusta 2005 te pripombe posredovala organom Združenega kraljestva, da bi se nanje lahko odzvali. Ti so svoje pripombe posredovali z dopisi z dne 10. oktobra 2005 in 22. novembra 2005.

| (6) | V dopisu z dne 26. julija 2005 je Komisija zaprosila OFCOM, neodvisni organ iz Združenega kraljestva, ki zakonsko ureja sektor telekomunikacij, naj predloži svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi postopka. OFCOM je odgovoril z dopisom z dne 21. septembra 2005. Dodatne informacije je predložil 7. decembra 2005, 6. januarja 2006 in 21. marca 2006. |
| --- | --- |

(6)

V dopisu z dne 26. julija 2005 je Komisija zaprosila OFCOM, neodvisni organ iz Združenega kraljestva, ki zakonsko ureja sektor telekomunikacij, naj predloži svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi postopka. OFCOM je odgovoril z dopisom z dne 21. septembra 2005. Dodatne informacije je predložil 7. decembra 2005, 6. januarja 2006 in 21. marca 2006.

| (7) | 14. julija 2005 in 4. oktobra 2005 sta potekala sestanka s predstavniki BT, ki je dodatne informacije predložil 23. novembra 2005 in 23. marca 2006. |
| --- | --- |

(7)

14. julija 2005 in 4. oktobra 2005 sta potekala sestanka s predstavniki BT, ki je dodatne informacije predložil 23. novembra 2005 in 23. marca 2006.

| (8) | 16. marca 2005, 9. septembra 2005 in 4. julija 2006 so potekali trije sestanki z organi Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(8)

16. marca 2005, 9. septembra 2005 in 4. julija 2006 so potekali trije sestanki z organi Združenega kraljestva.

| (9) | V dopisu z dne 26. septembra 2005 je Komisija od organov Združenega kraljestva zahtevala dodatne informacije, nanj pa so odgovorili z dopisom z dne 18. novembra 2005. Dodatne informacije so predložili 23. novembra 2005, 23. januarja 2006, 21. februarja 2006, 13. marca 2006, 21. marca 2006, 27. marca 2006, 20. aprila 2006, 2. maja 2006, 4. julija 2006 in 20. julija 2006. |
| --- | --- |

(9)

V dopisu z dne 26. septembra 2005 je Komisija od organov Združenega kraljestva zahtevala dodatne informacije, nanj pa so odgovorili z dopisom z dne 18. novembra 2005. Dodatne informacije so predložili 23. novembra 2005, 23. januarja 2006, 21. februarja 2006, 13. marca 2006, 21. marca 2006, 27. marca 2006, 20. aprila 2006, 2. maja 2006, 4. julija 2006 in 20. julija 2006.

| (10) | 23. novembra 2005 je potekal sestanek z Vtesse, pritožnikom. |
| --- | --- |

(10)

23. novembra 2005 je potekal sestanek z Vtesse, pritožnikom.

II   PODROBEN OPIS UKREPA

A   Opis ukrepa

| (11) | Poslovni davek je v Združenem kraljestvu davek od premoženja, s katerim se obdavči nestanovanjska lastnina. Njegov namen je prevzeti del stroškov storitev, ki jih zagotavljajo lokalni organi. Primarna zakonodaja o odmeri davka na nestanovanjsko lastnino v Angliji in Walesu je Local Governement Finance Act iz leta 1988 („LGFA 1988“). Izvajanje sistema urejajo tudi podzakonski akti in sodna praksa. |
| --- | --- |

(11)

Poslovni davek je v Združenem kraljestvu davek od premoženja, s katerim se obdavči nestanovanjska lastnina. Njegov namen je prevzeti del stroškov storitev, ki jih zagotavljajo lokalni organi. Primarna zakonodaja o odmeri davka na nestanovanjsko lastnino v Angliji in Walesu je Local Governement Finance Act iz leta 1988 („LGFA 1988“). Izvajanje sistema urejajo tudi podzakonski akti in sodna praksa.

| (12) | Enota premoženja, ki se ovrednoti zaradi odmere davka, se imenuje „obdavčljiva nepremičnina“ in vključuje zemljišča, stavbe ter obdavčljive stroje in opremo. Obveznost plačila poslovnega davka nosi oseba, ki uporablja obdavčljivo nepremičnino, tj. oseba z „glavnim nadzorom“ nad premoženjem, to pa je s sodno prakso opredeljeno kot dejanska, izključna in neprenosljiva uporaba nepremičnine, kar pomeni, da ima gospodarske koristi njen uporabnik. |
| --- | --- |

(12)

Enota premoženja, ki se ovrednoti zaradi odmere davka, se imenuje „obdavčljiva nepremičnina“ in vključuje zemljišča, stavbe ter obdavčljive stroje in opremo. Obveznost plačila poslovnega davka nosi oseba, ki uporablja obdavčljivo nepremičnino, tj. oseba z „glavnim nadzorom“ nad premoženjem, to pa je s sodno prakso opredeljeno kot dejanska, izključna in neprenosljiva uporaba nepremičnine, kar pomeni, da ima gospodarske koristi njen uporabnik.

| (13) | Davčno stopnjo, ki je enaka za vso poslovno lastnino, vsako leto določi minister, in je enaka za vse nosilce dejavnosti. V proračunskem letu 2004/5 je bila v Angliji določena na 45,6 % in v Walesu na 45,2 %. Osnova za ta davek, tako imenovana obdavčljiva vrednost, je hipotetična letna najemnina, po kateri se lahko upravičeno pričakuje, da se bo nepremičnina iz leta v leto oddajala v najem s transakcijo na odprtem trgu na določen datum vrednotenja. Celotno zakonsko opredelitev vsebuje Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA 1988. (3) |
| --- | --- |

(13)

Davčno stopnjo, ki je enaka za vso poslovno lastnino, vsako leto določi minister, in je enaka za vse nosilce dejavnosti. V proračunskem letu 2004/5 je bila v Angliji določena na 45,6 % in v Walesu na 45,2 %. Osnova za ta davek, tako imenovana obdavčljiva vrednost, je hipotetična letna najemnina, po kateri se lahko upravičeno pričakuje, da se bo nepremičnina iz leta v leto oddajala v najem s transakcijo na odprtem trgu na določen datum vrednotenja. Celotno zakonsko opredelitev vsebuje Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA 1988. (3)

| (14) | Vrednotenje te hipotetične letne najemnine izvaja Valuation Office Agency („VOA“), izvajalska agencija Inland Revenue, dela centralne vlade. Ponovna vrednotenja se izvajajo vsakih pet let. Obdavčljiva vrednost za obdobje 1995–2000 je hipotetična letna najemnina za lastnino, če je bila na trgu na voljo 1. aprila 1993, ki je tako imenovani „datum predhodnega vrednotenja“. Datum predhodnega vrednotenja za obdobje 2000–2005 je bil 1. april 1998, za tekoče obdobje 2005–2010 pa je bil to 1. april 2003. V času, ki preteče med datumom predhodnega vrednotenja in datumom začetka veljavnosti vrednotenja, lahko VOA izvede vrednotenje na podlagi dejanskih dokazil na datum predhodnega vrednotenja. |
| --- | --- |

(14)

Vrednotenje te hipotetične letne najemnine izvaja Valuation Office Agency („VOA“), izvajalska agencija Inland Revenue, dela centralne vlade. Ponovna vrednotenja se izvajajo vsakih pet let. Obdavčljiva vrednost za obdobje 1995–2000 je hipotetična letna najemnina za lastnino, če je bila na trgu na voljo 1. aprila 1993, ki je tako imenovani „datum predhodnega vrednotenja“. Datum predhodnega vrednotenja za obdobje 2000–2005 je bil 1. april 1998, za tekoče obdobje 2005–2010 pa je bil to 1. april 2003. V času, ki preteče med datumom predhodnega vrednotenja in datumom začetka veljavnosti vrednotenja, lahko VOA izvede vrednotenje na podlagi dejanskih dokazil na datum predhodnega vrednotenja.

| (15) | VOA lahko izbira med štirimi metodami za izračun „obdavčljive vrednosti“ nepremičnine, tj. njene hipotetične letne najemnine, in sicer s hierarhijo med različnimi metodami v skladu z odločitvijo o sprožitvi postopka:






  (a) | Če obstajajo neposredna in dejanska dokazila o najemu lastnine, je treba uporabiti metodo najemnine. |
| --- | --- | --- |

(15)

VOA lahko izbira med štirimi metodami za izračun „obdavčljive vrednosti“ nepremičnine, tj. njene hipotetične letne najemnine, in sicer s hierarhijo med različnimi metodami v skladu z odločitvijo o sprožitvi postopka:

(a)

Če obstajajo neposredna in dejanska dokazila o najemu lastnine, je treba uporabiti metodo najemnine.

| (b) | Če neposrednih dokazil o najemnini ni na voljo, se lahko izvede primerjava z dokazili o najemnini za drugo primerljivo lastnino. To je metoda po seznamu. Zaradi praktičnosti se bosta obe, metoda najemnine in metoda po seznamu, ki se obe opirata na dokazila o najemnini na trgu, v tej odločbi navajali kot „metoda najemnine“. |
| --- | --- |

(b)

Če neposrednih dokazil o najemnini ni na voljo, se lahko izvede primerjava z dokazili o najemnini za drugo primerljivo lastnino. To je metoda po seznamu. Zaradi praktičnosti se bosta obe, metoda najemnine in metoda po seznamu, ki se obe opirata na dokazila o najemnini na trgu, v tej odločbi navajali kot „metoda najemnine“.

| (c) | Metoda prejemkov in izdatkov se mora uporabiti za lastnino, ki se redko oddaja v najem ali jo je težko podvajati, kar je značilno za javne gospodarske službe. Njen namen je posnemati miselni proces domnevnega najemnika, ki ga ta lahko uporabi med ocenjevanjem donosnosti gospodarskega posla, ki vključuje najem lastnine. Ocenil bi svoje prihodnje prejemke in odštel svoje prihodnje stroške. Od tega bi odštel zahtevani donos, ostanek pa bi pomenil najvišjo najemnino, ki bi jo bil pripravljen plačati. |
| --- | --- |

(c)

Metoda prejemkov in izdatkov se mora uporabiti za lastnino, ki se redko oddaja v najem ali jo je težko podvajati, kar je značilno za javne gospodarske službe. Njen namen je posnemati miselni proces domnevnega najemnika, ki ga ta lahko uporabi med ocenjevanjem donosnosti gospodarskega posla, ki vključuje najem lastnine. Ocenil bi svoje prihodnje prejemke in odštel svoje prihodnje stroške. Od tega bi odštel zahtevani donos, ostanek pa bi pomenil najvišjo najemnino, ki bi jo bil pripravljen plačati.

| (d) | Metoda pogodbenikove osnove temelji na nadomestitvenih stroških poslovne lastnine: domnevni najemnik bi bil kot letno najemnino za nepremičnino pripravljen plačati največ toliko, kot bi znašale njegove letne obresti na kapitalski znesek, potreben za izgradnjo podobne nepremičnine. Ta metoda se ponavadi uporablja za nepremičnine, ki se ne oddajajo v najem ali ne ustvarjajo dobička (npr. bolnišnice). |
| --- | --- |

(d)

Metoda pogodbenikove osnove temelji na nadomestitvenih stroških poslovne lastnine: domnevni najemnik bi bil kot letno najemnino za nepremičnino pripravljen plačati največ toliko, kot bi znašale njegove letne obresti na kapitalski znesek, potreben za izgradnjo podobne nepremičnine. Ta metoda se ponavadi uporablja za nepremičnine, ki se ne oddajajo v najem ali ne ustvarjajo dobička (npr. bolnišnice).

| (16) | Telekomunikacijska infrastruktura se obdavči s poslovnim davkom kot katera koli druga nestanovanjska lastnina. Predpisi o vrednotenju za odmero davka (Stroji in oprema) (Anglija) iz leta 2000 (4) določajo, da so stroji in oprema, obdavčljivi pri telekomunikacijski infrastrukturi, „kabli, optična vlakna, žice, prevodniki ali kateri koli sistem iz teh delov ..., ki se uporabljajo ali so namenjeni uporabi v povezavi s prenosom komunikacijskih signalov“. |
| --- | --- |

(16)

Telekomunikacijska infrastruktura se obdavči s poslovnim davkom kot katera koli druga nestanovanjska lastnina. Predpisi o vrednotenju za odmero davka (Stroji in oprema) (Anglija) iz leta 2000 (4) določajo, da so stroji in oprema, obdavčljivi pri telekomunikacijski infrastrukturi, „kabli, optična vlakna, žice, prevodniki ali kateri koli sistem iz teh delov ..., ki se uporabljajo ali so namenjeni uporabi v povezavi s prenosom komunikacijskih signalov“.

| (17) | Telekomunikacijska lastnina je s poslovnim davkom obdavčena že od leta 1855. Po privatizaciji BT v letu 1984 se je ta davek uvedel tudi na njegovo infrastrukturo, pa tudi na infrastrukturo Mercury Communications, edinega konkurenta BT med duopolnim položajem v 80. letih 20. stoletja. Na začetku, za obdobje 1990–1995, se je znesek davka določil na podlagi predpisane „standardne formule“. Ko se je industrija telekomunikacij postopoma odprla za konkurenco, kar se je začelo leta 1992, se je davek uvedel na vso telekomunikacijsko infrastrukturo. |
| --- | --- |

(17)

Telekomunikacijska lastnina je s poslovnim davkom obdavčena že od leta 1855. Po privatizaciji BT v letu 1984 se je ta davek uvedel tudi na njegovo infrastrukturo, pa tudi na infrastrukturo Mercury Communications, edinega konkurenta BT med duopolnim položajem v 80. letih 20. stoletja. Na začetku, za obdobje 1990–1995, se je znesek davka določil na podlagi predpisane „standardne formule“. Ko se je industrija telekomunikacij postopoma odprla za konkurenco, kar se je začelo leta 1992, se je davek uvedel na vso telekomunikacijsko infrastrukturo.

| (18) | Za obdobje 1995–2000 je VOA pri BT uporabila metodo prejemkov in izdatkov. To vrednotenje je bilo prilagojeno po s pogajanji doseženi poravnavi z BT, ki je izvedel lastno vrednotenje po metodi pogodbenikove osnove in se zoper prvotno vrednotenje pritožil na Central London Valuation Tribunal, nato pa še na Lands Tribunal. Leta 2000 sta BT in VOA dosegla poravnavo. Rezultat tega je bil sporazum o določitvi obdavčljive vrednosti omrežnega premoženja BT na 445 milijonov GBP v Angliji in na 25 milijonov GBP v Walesu za proračunsko leto 1995/1996. Z multiplikatorjem 43,2 % je davčna obveznost BT za navedeno proračunsko leto znašala 203 milijone GBP, kar je pomenilo 2 % ustreznih letnih prihodkov BT. |
| --- | --- |

(18)

Za obdobje 1995–2000 je VOA pri BT uporabila metodo prejemkov in izdatkov. To vrednotenje je bilo prilagojeno po s pogajanji doseženi poravnavi z BT, ki je izvedel lastno vrednotenje po metodi pogodbenikove osnove in se zoper prvotno vrednotenje pritožil na Central London Valuation Tribunal, nato pa še na Lands Tribunal. Leta 2000 sta BT in VOA dosegla poravnavo. Rezultat tega je bil sporazum o določitvi obdavčljive vrednosti omrežnega premoženja BT na 445 milijonov GBP v Angliji in na 25 milijonov GBP v Walesu za proračunsko leto 1995/1996. Z multiplikatorjem 43,2 % je davčna obveznost BT za navedeno proračunsko leto znašala 203 milijone GBP, kar je pomenilo 2 % ustreznih letnih prihodkov BT.

| (19) | Za obdobje 2000–2005 je VOA vrednotenje premoženja BT uskladila na 467 milijonov GBP v Angliji in 26 milijonov GBP v Walesu. Vrednotenje je bilo izvedeno na podlagi metode prejemkov in izdatkov, temeljilo pa je na načelih in vrednostih, dogovorjenih hkrati z uskladitvijo seznama za leto 1995. Tudi za obdobje 2005–2010 je VOA pri omrežju BT uporabila metodo prejemkov in izdatkov. |
| --- | --- |

(19)

Za obdobje 2000–2005 je VOA vrednotenje premoženja BT uskladila na 467 milijonov GBP v Angliji in 26 milijonov GBP v Walesu. Vrednotenje je bilo izvedeno na podlagi metode prejemkov in izdatkov, temeljilo pa je na načelih in vrednostih, dogovorjenih hkrati z uskladitvijo seznama za leto 1995. Tudi za obdobje 2005–2010 je VOA pri omrežju BT uporabila metodo prejemkov in izdatkov.

| (20) | Pregled vrednotenja načeloma poteka vsakih pet let. Vendar je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da so bili naknadni popravki navzdol izvedeni, da bi odražali izgubo tržnega deleža družbe na trgu fiksnih telekomunikacij Združenega kraljestva, ki je bila posledica fizičnega razvijanja konkurenčnih telekomunikacijskih omrežij. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da očitno ni bilo podobne prilagoditve navzgor, ki bi odražala morebitne razširitve ali nadgradnje omrežja. |
| --- | --- |

(20)

Pregled vrednotenja načeloma poteka vsakih pet let. Vendar je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da so bili naknadni popravki navzdol izvedeni, da bi odražali izgubo tržnega deleža družbe na trgu fiksnih telekomunikacij Združenega kraljestva, ki je bila posledica fizičnega razvijanja konkurenčnih telekomunikacijskih omrežij. V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da očitno ni bilo podobne prilagoditve navzgor, ki bi odražala morebitne razširitve ali nadgradnje omrežja.

| (21) | Kingston Communications plc („Kingston“) je telekomunikacijski operater s precejšnjim tržnim deležem in lastnik edinega omrežja za lokalni dostop v regiji Hull. Med privatizacijo večine telekomunikacijskih omrežij v javni lasti, ki je v Združenem kraljestvu potekala v poznih 80. letih 20. stoletja, je družba ostala v lasti občine, dokler delniški kapital leta 1999 ni bil na razpolago javnosti. Bistveni edini delničar je še naprej samo mestni svet Hull. Kingston je bil edini drugi telekomunikacijski operater, ki je bil ovrednoten na podlagi metode prejemkov in izdatkov. |
| --- | --- |

(21)

Kingston Communications plc („Kingston“) je telekomunikacijski operater s precejšnjim tržnim deležem in lastnik edinega omrežja za lokalni dostop v regiji Hull. Med privatizacijo večine telekomunikacijskih omrežij v javni lasti, ki je v Združenem kraljestvu potekala v poznih 80. letih 20. stoletja, je družba ostala v lasti občine, dokler delniški kapital leta 1999 ni bil na razpolago javnosti. Bistveni edini delničar je še naprej samo mestni svet Hull. Kingston je bil edini drugi telekomunikacijski operater, ki je bil ovrednoten na podlagi metode prejemkov in izdatkov.

| (22) | Vendar ima Kingston v lasti tudi odvisno družbo, Torch Communications Ltd, ki je zunaj območja Kingstonovega omrežja za lokalni dostop (tj. somestja Hull) zgradila hrbtenično omrežje iz optičnih vlaken, ki ga upravlja kot ločeno odvisno družbo. Zato se hrbtenično omrežje Torch lahko ločeno ovrednoti na podlagi metode najemnine. |
| --- | --- |

(22)

Vendar ima Kingston v lasti tudi odvisno družbo, Torch Communications Ltd, ki je zunaj območja Kingstonovega omrežja za lokalni dostop (tj. somestja Hull) zgradila hrbtenično omrežje iz optičnih vlaken, ki ga upravlja kot ločeno odvisno družbo. Zato se hrbtenično omrežje Torch lahko ločeno ovrednoti na podlagi metode najemnine.

| (23) | Vtesse je pritožnik. Gre za ponudnika storitve „optično vlakno do podjetja“, ki ponuja visoko zmogljive maloprodajne zakupljene vode, ki jih večinoma dobavlja velikim podjetjem. Neposredno konkurira ponudbam zakupljenih vodov BT. Za priključitev svojih uporabnikov Vtesse od drugih operaterjev hrbteničnih omrežij najame „temna“ optična vlakna in to dopolnjuje z lastno zgrajeno infrastrukturo. Lastnina, najeta od drugih strank, je vključena v obdavčljivo premoženje Vtesse. VOA se je odločila, da bo Vtesse obdavčila na podlagi metode „po seznamu“, ki se nato uporabi vsakič, ko se najame in priključi novo optično vlakno. |
| --- | --- |

(23)

Vtesse je pritožnik. Gre za ponudnika storitve „optično vlakno do podjetja“, ki ponuja visoko zmogljive maloprodajne zakupljene vode, ki jih večinoma dobavlja velikim podjetjem. Neposredno konkurira ponudbam zakupljenih vodov BT. Za priključitev svojih uporabnikov Vtesse od drugih operaterjev hrbteničnih omrežij najame „temna“ optična vlakna in to dopolnjuje z lastno zgrajeno infrastrukturo. Lastnina, najeta od drugih strank, je vključena v obdavčljivo premoženje Vtesse. VOA se je odločila, da bo Vtesse obdavčila na podlagi metode „po seznamu“, ki se nato uporabi vsakič, ko se najame in priključi novo optično vlakno.

| (24) | Na podlagi meril uspešnosti dejansko plačanih najemnin je VOA po metodi najemnine letno stopnjo za obdobje 2000–2005 določila na 1 200 GBP na km za par optičnih vlaken v metropolitanskem območju Londona in na 1 000 GBP na km v drugih delih Združenega kraljestva. Poleg tega je VOA ponudnikom optičnih vlaken, ki so bili ocenjeni na podlagi metode najemnine, leta 2001 dodelila tako imenovano „olajšavo za preveliko ponudbo“, ki je ustrezala 15-odstotnemu znižanju obdavčljive vrednosti po 1. aprilu 2001 in 25-odstotnemu znižanju po 1. aprilu 2002. Ta olajšava naj bi odražala preveliko vlaganje v optična vlakna med telekomunikacijskim razcvetom v poznih 90. letih 20. stoletja in poznejše drastično zmanjšanje vrednosti tega premoženja zaradi fizično prevelike ponudbe. Za omrežja prek 3 000 km velja še dodatno 10-odstotno znižanje. Na podlagi teh znižanj je najemna vrednost para optičnih vlaken v letih 2002–2004 na območju Londona padla na 900 GBP na km in v drugih delih države na 750 GBP na km. Za obdobje 2005–2010 je bila najemna vrednost para optičnih vlaken za območje Londona določena na 600 GBP na km in na 500 GBP na km drugje v Združenem kraljestvu. (5) Po navedbah Vtesse je njena davčna obveznost v obdobju 2003/04 znašala približno 7 % njenih tekočih prihodkov. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi meril uspešnosti dejansko plačanih najemnin je VOA po metodi najemnine letno stopnjo za obdobje 2000–2005 določila na 1 200 GBP na km za par optičnih vlaken v metropolitanskem območju Londona in na 1 000 GBP na km v drugih delih Združenega kraljestva. Poleg tega je VOA ponudnikom optičnih vlaken, ki so bili ocenjeni na podlagi metode najemnine, leta 2001 dodelila tako imenovano „olajšavo za preveliko ponudbo“, ki je ustrezala 15-odstotnemu znižanju obdavčljive vrednosti po 1. aprilu 2001 in 25-odstotnemu znižanju po 1. aprilu 2002. Ta olajšava naj bi odražala preveliko vlaganje v optična vlakna med telekomunikacijskim razcvetom v poznih 90. letih 20. stoletja in poznejše drastično zmanjšanje vrednosti tega premoženja zaradi fizično prevelike ponudbe. Za omrežja prek 3 000 km velja še dodatno 10-odstotno znižanje. Na podlagi teh znižanj je najemna vrednost para optičnih vlaken v letih 2002–2004 na območju Londona padla na 900 GBP na km in v drugih delih države na 750 GBP na km. Za obdobje 2005–2010 je bila najemna vrednost para optičnih vlaken za območje Londona določena na 600 GBP na km in na 500 GBP na km drugje v Združenem kraljestvu. (5) Po navedbah Vtesse je njena davčna obveznost v obdobju 2003/04 znašala približno 7 % njenih tekočih prihodkov.

| (25) | Kar zadeva popravke, se stopnja po seznamu uporabi za vsako najeto in priključeno optično vlakno. Vtesse mora agencijo VOA redno obveščati o razširitvah svojega omrežja, da se vrednotenje njene nepremičnine lahko prilagodi. Vtesse je trdila, da je zato ob vsakem nakupu optičnih vlaken za zagotovitev storitev svojim uporabnikom dolžna plačati davek, ki lahko znese do 20-30 % prihodkov nove pogodbe. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva popravke, se stopnja po seznamu uporabi za vsako najeto in priključeno optično vlakno. Vtesse mora agencijo VOA redno obveščati o razširitvah svojega omrežja, da se vrednotenje njene nepremičnine lahko prilagodi. Vtesse je trdila, da je zato ob vsakem nakupu optičnih vlaken za zagotovitev storitev svojim uporabnikom dolžna plačati davek, ki lahko znese do 20-30 % prihodkov nove pogodbe.

| (26) | Drugi telekomunikacijski operaterji na trgu so ovrednoteni po metodi najemnine, z izjemo operaterjev kabelske televizije, ki so ovrednoteni na podlagi metode, izpeljane iz metode pogodbenikove osnove. (6) |
| --- | --- |

(26)

Drugi telekomunikacijski operaterji na trgu so ovrednoteni po metodi najemnine, z izjemo operaterjev kabelske televizije, ki so ovrednoteni na podlagi metode, izpeljane iz metode pogodbenikove osnove. (6)

B   Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

| (27) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija menila, da bi odmera davka na premoženje za BT in Kingston tema dvema podjetjema lahko prinesla ugodnost. Zdi se, da sta v primerjavi z drugimi konkurenti deležni znižanja svojih davčnih osnov. To se je odražalo z dejstvom, da je BT plačeval davek, ki je obsegal približno 2 % zadevnih prihodkov, medtem ko je mogoče, da ga bodo Vtesse in drugi konkurenti morali plačevati v obsegu okrog 7 % in postopoma do 20–30 %. |
| --- | --- |

(27)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija menila, da bi odmera davka na premoženje za BT in Kingston tema dvema podjetjema lahko prinesla ugodnost. Zdi se, da sta v primerjavi z drugimi konkurenti deležni znižanja svojih davčnih osnov. To se je odražalo z dejstvom, da je BT plačeval davek, ki je obsegal približno 2 % zadevnih prihodkov, medtem ko je mogoče, da ga bodo Vtesse in drugi konkurenti morali plačevati v obsegu okrog 7 % in postopoma do 20–30 %.

| (28) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bili izraženo mnenje, da bi bila ta očitno diskriminatorna obdavčitev lahko posledica tega, da se pri vrednotenju premoženja BT in Kingstona uporablja posebna metoda, medtem ko so drugi telekomunikacijski operaterji ovrednoteni po metodi najemnine, spet z izjemo operaterjev kabelske televizije, ki so ovrednoteni na podlagi metode, izpeljane iz metode pogodbenikove osnove. Neenotnost sistema in diskrecijske pravice, na podlagi katerih lahko VOA splošne določbe uporabi za točno določene operaterje in ki jih je uporabila v okviru poravnave, s pogajanji dosežene z BT, so lahko pripeljale do posebne ugodnosti za BT in Kingston. |
| --- | --- |

(28)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bili izraženo mnenje, da bi bila ta očitno diskriminatorna obdavčitev lahko posledica tega, da se pri vrednotenju premoženja BT in Kingstona uporablja posebna metoda, medtem ko so drugi telekomunikacijski operaterji ovrednoteni po metodi najemnine, spet z izjemo operaterjev kabelske televizije, ki so ovrednoteni na podlagi metode, izpeljane iz metode pogodbenikove osnove. Neenotnost sistema in diskrecijske pravice, na podlagi katerih lahko VOA splošne določbe uporabi za točno določene operaterje in ki jih je uporabila v okviru poravnave, s pogajanji dosežene z BT, so lahko pripeljale do posebne ugodnosti za BT in Kingston.

| (29) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen dvom v zvezi s stališčem, da se metoda najemnine ne more uporabiti za nepremičnine BT in Kingstona. Predlagano je bilo, da bi se najemnina, ki jo BT prejme ob oddaji svoje infrastrukture v najem, lahko uporabila kot opora za določitev vrednosti omrežja. Poleg tega maloprodajne poslovne enote BT infrastrukturo dejansko oddajajo in omrežne storitve kupujejo od BT Wholesale Ltd. („BT Wholesale“), poslovne enote, ki upravlja infrastrukturo BT: cene notranjega prenosa med maloprodajno enoto BT in BT Wholesale bi bile lahko podlaga za oceno najemne vrednosti. Poleg tega sta liberalizacija in razvezava omrežnega elementa privedli do različnih medoperaterskih storitev, ki bi se lahko uporabile kot merila uspešnosti za določitev najemne vrednosti različnih infrastrukturnih elementov omrežij BT in Kingstona. V zvezi s trditvijo, da ni omrežja, ki bi bilo vsaj tako veliko ali raznoliko, kot je omrežje BT, in katerega najemna vrednost bi se lahko uporabila kot merilo uspešnosti, je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka predlagano, da bi se kot merilo uspešnosti lahko uporabljala obdavčitev podjetij za kabelsko televizijo, ki so prav tako dejavna na trgu telekomunikacij. |
| --- | --- |

(29)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen dvom v zvezi s stališčem, da se metoda najemnine ne more uporabiti za nepremičnine BT in Kingstona. Predlagano je bilo, da bi se najemnina, ki jo BT prejme ob oddaji svoje infrastrukture v najem, lahko uporabila kot opora za določitev vrednosti omrežja. Poleg tega maloprodajne poslovne enote BT infrastrukturo dejansko oddajajo in omrežne storitve kupujejo od BT Wholesale Ltd. („BT Wholesale“), poslovne enote, ki upravlja infrastrukturo BT: cene notranjega prenosa med maloprodajno enoto BT in BT Wholesale bi bile lahko podlaga za oceno najemne vrednosti. Poleg tega sta liberalizacija in razvezava omrežnega elementa privedli do različnih medoperaterskih storitev, ki bi se lahko uporabile kot merila uspešnosti za določitev najemne vrednosti različnih infrastrukturnih elementov omrežij BT in Kingstona. V zvezi s trditvijo, da ni omrežja, ki bi bilo vsaj tako veliko ali raznoliko, kot je omrežje BT, in katerega najemna vrednost bi se lahko uporabila kot merilo uspešnosti, je bilo v odločitvi o sprožitvi postopka predlagano, da bi se kot merilo uspešnosti lahko uporabljala obdavčitev podjetij za kabelsko televizijo, ki so prav tako dejavna na trgu telekomunikacij.

| (30) | V zvezi s samo uporabo metode prejemkov in izdatkov je Komisija navedla, da se najemna vrednost zadevnega premoženja po tej metodi oceni na podlagi prihodkov, ki izhajajo iz uporabe navedenega premoženja. Rezultat bi bil torej odvisen od ravni donosnosti, s katero se to premoženje uporablja, kar bi lahko pripeljalo do rezultatov, ki kaznujejo operaterje, katerih premoženje je ovrednoteno po drugačni metodi. Komisija je podvomila, da so bile ob uporabi metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu izvedene potrebne prilagoditve, na podlagi katerih bi lahko domnevali, da se njuno premoženje uporablja pri polni zmogljivosti in dobičkonosno. Komisijo je tudi zanimalo, kako se pri vrednotenju BT upoštevajo obveznosti univerzalnih storitev. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s samo uporabo metode prejemkov in izdatkov je Komisija navedla, da se najemna vrednost zadevnega premoženja po tej metodi oceni na podlagi prihodkov, ki izhajajo iz uporabe navedenega premoženja. Rezultat bi bil torej odvisen od ravni donosnosti, s katero se to premoženje uporablja, kar bi lahko pripeljalo do rezultatov, ki kaznujejo operaterje, katerih premoženje je ovrednoteno po drugačni metodi. Komisija je podvomila, da so bile ob uporabi metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu izvedene potrebne prilagoditve, na podlagi katerih bi lahko domnevali, da se njuno premoženje uporablja pri polni zmogljivosti in dobičkonosno. Komisijo je tudi zanimalo, kako se pri vrednotenju BT upoštevajo obveznosti univerzalnih storitev.

| (31) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen tudi dvom o metodi, ki se uporablja pri popravkih obdavčljive vrednosti. Komisija je pripomnila, da se zdi, da za BT velja mehanizem popravkov navzdol, medtem ko naj ne bi bilo podobnega sistematičnega pregleda tržnih pogojev, ki veljajo za konkurente. Zdi se, da očitno neupoštevanje povečanja vrednosti infrastrukture BT med dvema petletnima obdobjema pregleda, medtem ko se finančna obveznost konkurentov povečuje skladno z večanjem vrednosti njihovega omrežja, prinaša ugodnost za BT. |
| --- | --- |

(31)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bil izražen tudi dvom o metodi, ki se uporablja pri popravkih obdavčljive vrednosti. Komisija je pripomnila, da se zdi, da za BT velja mehanizem popravkov navzdol, medtem ko naj ne bi bilo podobnega sistematičnega pregleda tržnih pogojev, ki veljajo za konkurente. Zdi se, da očitno neupoštevanje povečanja vrednosti infrastrukture BT med dvema petletnima obdobjema pregleda, medtem ko se finančna obveznost konkurentov povečuje skladno z večanjem vrednosti njihovega omrežja, prinaša ugodnost za BT.

| (32) | In končno, v odločitvi o sprožitvi postopka je bilo poudarjeno dejstvo, da je VOA očitno imela široke diskrecijske pravice, ki so ji omogočile, da je s pogajanji dosegla poravnave. Poudarjeno je bilo, da je treba pri poravnavi, doseženi z BT, spoštovati načelo nediskriminacije, zato se ne sme neupravičeno razlikovati med operaterji. |
| --- | --- |

(32)

In končno, v odločitvi o sprožitvi postopka je bilo poudarjeno dejstvo, da je VOA očitno imela široke diskrecijske pravice, ki so ji omogočile, da je s pogajanji dosegla poravnave. Poudarjeno je bilo, da je treba pri poravnavi, doseženi z BT, spoštovati načelo nediskriminacije, zato se ne sme neupravičeno razlikovati med operaterji.

III   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

A   Pripombe zainteresiranih strank, ki niso BT ali Kingston

| (33) | Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, ki niso BT in Kingston, na splošno podpirajo stališče, da odmera davka od premoženja pri BT in Kingstonu zanju lahko pomeni ugodnost. |
| --- | --- |

(33)

Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, ki niso BT in Kingston, na splošno podpirajo stališče, da odmera davka od premoženja pri BT in Kingstonu zanju lahko pomeni ugodnost.

| (34) | Vtesse je najprej poudaril, da se je po sklepu marca 1998, ki ga je sprejelo Valuation Tribunal in s katerim je bilo potrjeno, da se je pri omrežju BT morala uporabiti metoda prejemkov in izdatkov ter da je njegova obdavčljiva vrednost za Anglijo in Wales znašala 553 000 000 GBP, BT zoper sklep pritožil pred Lands Tribunal. Pred obravnavo pritožbe sta BT in VOA vrednost določila na 470 000 000 GBP, kar pomeni 15-odstotno zmanjšanje v primerjavi z začetnim vrednotenjem. Vtesse namiguje, da sta se BT in VOA o končnem znesku dogovorila in da je VOA številke prilagodila tako, da so se ujemale z dogovorjenim rezultatom. |
| --- | --- |

(34)

Vtesse je najprej poudaril, da se je po sklepu marca 1998, ki ga je sprejelo Valuation Tribunal in s katerim je bilo potrjeno, da se je pri omrežju BT morala uporabiti metoda prejemkov in izdatkov ter da je njegova obdavčljiva vrednost za Anglijo in Wales znašala 553 000 000 GBP, BT zoper sklep pritožil pred Lands Tribunal. Pred obravnavo pritožbe sta BT in VOA vrednost določila na 470 000 000 GBP, kar pomeni 15-odstotno zmanjšanje v primerjavi z začetnim vrednotenjem. Vtesse namiguje, da sta se BT in VOA o končnem znesku dogovorila in da je VOA številke prilagodila tako, da so se ujemale z dogovorjenim rezultatom.

| (35) | Vtesse je predložil nove elemente, iz katerih je razvidno, da so nepremičnine BT po metodi prejemkov in izdatkov ovrednotene prenizko. Če predpostavljamo, da se je obdavčljiva vrednost celotnega omrežja (7) BT nanašala na njegovo omrežje iz optičnih vlaken (7 300 000 km v letu 2005), bi letna obdavčljiva vrednost na km optičnih vlaken tako znašala 74 GBP. Po navedbah Vtesse je treba ta znesek primerjati z letnima obdavčljivima vrednostma v višini 1 000 GBP in 1 200 GBP na km para optičnih vlaken, ki veljata za telekomunikacijske operaterje, ocenjene po metodi najemnine. Če bi vrednost optičnih vlaken BT določili na nič in bi upoštevali, da ima BT 29 milijonov priključenih končnih uporabnikov, bi letna najemnina na vod podobno znašala 18,57 GBP. To številko je treba primerjati z letnimi 122 GBP, ki jih telekomunikacijski operaterji plačujejo za dostop do razvezanih krajevnih zank (8) BT. |
| --- | --- |

(35)

Vtesse je predložil nove elemente, iz katerih je razvidno, da so nepremičnine BT po metodi prejemkov in izdatkov ovrednotene prenizko. Če predpostavljamo, da se je obdavčljiva vrednost celotnega omrežja (7) BT nanašala na njegovo omrežje iz optičnih vlaken (7 300 000 km v letu 2005), bi letna obdavčljiva vrednost na km optičnih vlaken tako znašala 74 GBP. Po navedbah Vtesse je treba ta znesek primerjati z letnima obdavčljivima vrednostma v višini 1 000 GBP in 1 200 GBP na km para optičnih vlaken, ki veljata za telekomunikacijske operaterje, ocenjene po metodi najemnine. Če bi vrednost optičnih vlaken BT določili na nič in bi upoštevali, da ima BT 29 milijonov priključenih končnih uporabnikov, bi letna najemnina na vod podobno znašala 18,57 GBP. To številko je treba primerjati z letnimi 122 GBP, ki jih telekomunikacijski operaterji plačujejo za dostop do razvezanih krajevnih zank (8) BT.

| (36) | Vtesse tudi ugotavlja, da je BT leta 2001 zakupljeno premoženje ter premoženje v trajni in popolni lasti večine svojega premoženjskega portfelja za 2,4 milijarde GBP prenesel na „Telereal“, skupno podjetje Land Securities in Williams Pears Group. Posel je skupaj obsegal 5,5 milijonov kvadratnih metrov. Po sklenitvi posla je BT leta 2001 plačal 190 milijonov GBP letne najemnine za premoženje v trajni in popolni lasti ter 90 milijonov GBP za zakupljeno premoženje. Na podlagi tega posla Vtesse ugotavlja, da BT za svoje zgradbe plačuje 35 GBP najemnine na kvadratni meter, medtem ko je poslovna lastnina drugih operaterjev po navedbah Vtesse obdavčena s 115 GBP na kvadratni meter. Vtesse trdi, da je dejanska najemnina, ki jo je leta 2001 BT za svoje zgradbe plačal podjetju Telereal, tj. 280 milijonov GBP, pomenila več kot 50 % njegove obdavčljive vrednosti za tisto leto, čeprav se mora njegova obdavčljiva vrednost v glavnem nanašati na njegovo omrežje in ne na njegove zgradbe. Zdi se, da Vtesse namiguje, da je to dokaz, da je bilo omrežje BT po metodi prejemkov in izdatkov ovrednoteno prenizko. |
| --- | --- |

(36)

Vtesse tudi ugotavlja, da je BT leta 2001 zakupljeno premoženje ter premoženje v trajni in popolni lasti večine svojega premoženjskega portfelja za 2,4 milijarde GBP prenesel na „Telereal“, skupno podjetje Land Securities in Williams Pears Group. Posel je skupaj obsegal 5,5 milijonov kvadratnih metrov. Po sklenitvi posla je BT leta 2001 plačal 190 milijonov GBP letne najemnine za premoženje v trajni in popolni lasti ter 90 milijonov GBP za zakupljeno premoženje. Na podlagi tega posla Vtesse ugotavlja, da BT za svoje zgradbe plačuje 35 GBP najemnine na kvadratni meter, medtem ko je poslovna lastnina drugih operaterjev po navedbah Vtesse obdavčena s 115 GBP na kvadratni meter. Vtesse trdi, da je dejanska najemnina, ki jo je leta 2001 BT za svoje zgradbe plačal podjetju Telereal, tj. 280 milijonov GBP, pomenila več kot 50 % njegove obdavčljive vrednosti za tisto leto, čeprav se mora njegova obdavčljiva vrednost v glavnem nanašati na njegovo omrežje in ne na njegove zgradbe. Zdi se, da Vtesse namiguje, da je to dokaz, da je bilo omrežje BT po metodi prejemkov in izdatkov ovrednoteno prenizko.

| (37) | Po mnenju Vtesse razlika med obdavčljivo vrednostjo različnih elementov omrežja BT in elementov omrežij drugih telekomunikacijskih operaterjev dokazuje, da je metoda prejemkov in izdatkov povzročila nižje vrednotenje nepremičnin BT, kot bi ga dosegli po metodi najemnine. |
| --- | --- |

(37)

Po mnenju Vtesse razlika med obdavčljivo vrednostjo različnih elementov omrežja BT in elementov omrežij drugih telekomunikacijskih operaterjev dokazuje, da je metoda prejemkov in izdatkov povzročila nižje vrednotenje nepremičnin BT, kot bi ga dosegli po metodi najemnine.

| (38) | Vtesse navaja dodatne elemente za primerjavo zadevnega bremena poslovnega davka za BT in za druge telekomunikacijske operaterje. Vtesse zagovarja razmerje med davkom in prejemki, ki je v njegovem primeru leta 2004 domnevno znašalo 13,46 %. Trdi, da je treba to razmerje prilagoditi, da se omogoči neposredna primerjava z BT. Ker večina operaterjev plačuje visoke pristojbine za prenos in zaključevanje prometa in ker se navedene priključnine ne nanašajo na njihovo obdavčljivo premoženje, je pristojbine po navedbah tega operaterja pri izračunu njihovega razmerja med davkom in prejemki treba odšteti od njihovih prejemkov. Enako meni Gamma Telecom, ki zaradi enakih razlogov trdi, da bi moralo biti najprimernejše razmerje pri primerjavi posameznega bremena poslovnega davka razmerje med davkom in dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(38)

Vtesse navaja dodatne elemente za primerjavo zadevnega bremena poslovnega davka za BT in za druge telekomunikacijske operaterje. Vtesse zagovarja razmerje med davkom in prejemki, ki je v njegovem primeru leta 2004 domnevno znašalo 13,46 %. Trdi, da je treba to razmerje prilagoditi, da se omogoči neposredna primerjava z BT. Ker večina operaterjev plačuje visoke pristojbine za prenos in zaključevanje prometa in ker se navedene priključnine ne nanašajo na njihovo obdavčljivo premoženje, je pristojbine po navedbah tega operaterja pri izračunu njihovega razmerja med davkom in prejemki treba odšteti od njihovih prejemkov. Enako meni Gamma Telecom, ki zaradi enakih razlogov trdi, da bi moralo biti najprimernejše razmerje pri primerjavi posameznega bremena poslovnega davka razmerje med davkom in dodano vrednostjo.

| (39) | Poleg tega je Vtesse primerjal cene medoperaterskih storitev razširitve (Wholesale Extension Services) BT z davkom, ki bi ga moral plačati operater, ovrednoten po metodi najemnine, če bi zaradi zagotavljanja enake storitve priključil optična vlakna. Vtesse trdi, da je mogoče, da bi odvisno od zmogljivosti in oddaljenosti storitev razširitve na medoperaterski ravni takšen operater moral plačati davek v vrednosti do 87 % cene, ki jo zaračunava BT. Vtesse meni, da je to še en dokaz dejstva, da je omrežje iz optičnih vlaken BT ovrednoteno prenizko: če bi bilo omrežje BT ovrednoteno enako, bi moral za svoje medoperaterske storitve razširitve zaračunati več, da bi lahko pokril dejanske stroške poslovnega davka. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega je Vtesse primerjal cene medoperaterskih storitev razširitve (Wholesale Extension Services) BT z davkom, ki bi ga moral plačati operater, ovrednoten po metodi najemnine, če bi zaradi zagotavljanja enake storitve priključil optična vlakna. Vtesse trdi, da je mogoče, da bi odvisno od zmogljivosti in oddaljenosti storitev razširitve na medoperaterski ravni takšen operater moral plačati davek v vrednosti do 87 % cene, ki jo zaračunava BT. Vtesse meni, da je to še en dokaz dejstva, da je omrežje iz optičnih vlaken BT ovrednoteno prenizko: če bi bilo omrežje BT ovrednoteno enako, bi moral za svoje medoperaterske storitve razširitve zaračunati več, da bi lahko pokril dejanske stroške poslovnega davka.

| (40) | Vtesse tudi trdi, da je razmerje med davkom in prejemki še posebej visoko za nove ponudnike, kakršen je Vtesse. Bolj uveljavljena podjetja lahko optična vlakna maksimalno obremenijo s prometom, da stroške najema in davka porazdelijo na čimveč uporabnikov. Za BT takšen pritisk ne velja, ker domnevno ni obdavčen po zgornji meji. To pomeni, da se bo razmerje med davkom in prejemki za uveljavljena podjetja dolgoročno znižalo. |
| --- | --- |

(40)

Vtesse tudi trdi, da je razmerje med davkom in prejemki še posebej visoko za nove ponudnike, kakršen je Vtesse. Bolj uveljavljena podjetja lahko optična vlakna maksimalno obremenijo s prometom, da stroške najema in davka porazdelijo na čimveč uporabnikov. Za BT takšen pritisk ne velja, ker domnevno ni obdavčen po zgornji meji. To pomeni, da se bo razmerje med davkom in prejemki za uveljavljena podjetja dolgoročno znižalo.

| (41) | Glede vprašanja najvišje davčne stopnje Vtesse poudarja, da je v slabšem položaju zato, ker je BT obdavčen kot nedeljivo omrežje, medtem ko je Vtesse obdavčen na vsak posamezni meter kabla optičnih vlaken, ki ga priključi. Meni, da mora biti enota za analizo posamezna pogodba na trgu, na katerem si konkurirata Vtesse in BT. Vtesse navaja natančnejše številke v zvezi z učinkom takšnih razlik pri mejni obdavčitvi pogodb: če vzamemo za primer razpis za oddajo ponudb družbe Kent MAN za zagotavljanje hrbteničnih in telekomunikacijskih povezav dostopa, Vtesse trdi, da je njegova davčna obveznost pri tej ponudbi pomenila 16 % njegovih prihodkov. Vtesse trdi, da pri istem razpisu BT ni bil obdavčen po zgornji meji, ali pa je bil obdavčen z največ povprečnima 2 % prihodkov, ki ju BT domnevno plača z davkom. Navedena razlika naj bi pojasnila, zakaj Vtesse ni bil izbran na razpisu, na katerem je zmagal konzorcij, v katerega je vključen BT. |
| --- | --- |

(41)

Glede vprašanja najvišje davčne stopnje Vtesse poudarja, da je v slabšem položaju zato, ker je BT obdavčen kot nedeljivo omrežje, medtem ko je Vtesse obdavčen na vsak posamezni meter kabla optičnih vlaken, ki ga priključi. Meni, da mora biti enota za analizo posamezna pogodba na trgu, na katerem si konkurirata Vtesse in BT. Vtesse navaja natančnejše številke v zvezi z učinkom takšnih razlik pri mejni obdavčitvi pogodb: če vzamemo za primer razpis za oddajo ponudb družbe Kent MAN za zagotavljanje hrbteničnih in telekomunikacijskih povezav dostopa, Vtesse trdi, da je njegova davčna obveznost pri tej ponudbi pomenila 16 % njegovih prihodkov. Vtesse trdi, da pri istem razpisu BT ni bil obdavčen po zgornji meji, ali pa je bil obdavčen z največ povprečnima 2 % prihodkov, ki ju BT domnevno plača z davkom. Navedena razlika naj bi pojasnila, zakaj Vtesse ni bil izbran na razpisu, na katerem je zmagal konzorcij, v katerega je vključen BT.

| (42) | Vtesse tudi navaja, da je BT na omrežju operaterja Geo, enega od dobaviteljev Vtesse, nedavno najel kakih 2 000 km optičnih vlaken za usmerjanje, verjetno pod enakimi pogoji poslovanja kot Vtesse. Po mnenju Vtesse je treba BT obravnavati kot uporabnika teh optičnih vlaken. Vtesse dvomi, da se je takšna razširitev omrežja BT upoštevala pri njegovem vrednotenju, in meni, da bi se moral BT oceniti pod podobnimi pogoji kot Vtesse, kadar najame optična vlakna od istega operaterja. |
| --- | --- |

(42)

Vtesse tudi navaja, da je BT na omrežju operaterja Geo, enega od dobaviteljev Vtesse, nedavno najel kakih 2 000 km optičnih vlaken za usmerjanje, verjetno pod enakimi pogoji poslovanja kot Vtesse. Po mnenju Vtesse je treba BT obravnavati kot uporabnika teh optičnih vlaken. Vtesse dvomi, da se je takšna razširitev omrežja BT upoštevala pri njegovem vrednotenju, in meni, da bi se moral BT oceniti pod podobnimi pogoji kot Vtesse, kadar najame optična vlakna od istega operaterja.

| (43) | Altnet Task Force, ki zastopa več alternativnih telekomunikacijskih operaterjev fiksnih linij, meni, da se mora metoda prejemkov in izdatkov uporabljati samo za nadzorovane monopole z malo primerljivimi dokazili o najemnini. Po njegovem mnenju je imela VOA obsežna dokazila o najemni vrednosti, da bi BT lahko ocenila po metodi najemnine, na primer medoperaterske tarife BT za najem vodov ali objavljene cene storitev razvezave lokalne zanke (Local Loop Unbundling), ki se lahko uporabijo za oceno najemne vrednosti njegovih bakrenih kablov. Meni tudi, da metoda najemnine dodatno vpliva na davčne obveznosti operaterjev. Metoda prejemkov in izdatkov nima takšnih učinkov, saj se vrednost infrastrukture določi vnaprej, zato odločitev BT, da priključi temna vlakna, ni obdavčena. Po navedbah Altneta je učinke takšnega izkrivljanja še poslabšalo dejstvo, da je poravnava, ki sta jo dosegla BT in VOA, obveljala za še dve obdobji vrednotenja, kar je z vidika večje gotovosti pomenilo precejšnjo ugodnost za operaterje s precejšnjim tržnim deležem, medtem ko se podjetja Altneta spopadajo z dragimi in obsežnimi pritožbami ter pogajanji. Altnet trdi, da BT v zvezi s telekomunikacijskimi omrežji nosi 74 % skupne davčne obremenitve, medtem ko je njegov tržni delež vsaj 80-odstoten. |
| --- | --- |

(43)

Altnet Task Force, ki zastopa več alternativnih telekomunikacijskih operaterjev fiksnih linij, meni, da se mora metoda prejemkov in izdatkov uporabljati samo za nadzorovane monopole z malo primerljivimi dokazili o najemnini. Po njegovem mnenju je imela VOA obsežna dokazila o najemni vrednosti, da bi BT lahko ocenila po metodi najemnine, na primer medoperaterske tarife BT za najem vodov ali objavljene cene storitev razvezave lokalne zanke (Local Loop Unbundling), ki se lahko uporabijo za oceno najemne vrednosti njegovih bakrenih kablov. Meni tudi, da metoda najemnine dodatno vpliva na davčne obveznosti operaterjev. Metoda prejemkov in izdatkov nima takšnih učinkov, saj se vrednost infrastrukture določi vnaprej, zato odločitev BT, da priključi temna vlakna, ni obdavčena. Po navedbah Altneta je učinke takšnega izkrivljanja še poslabšalo dejstvo, da je poravnava, ki sta jo dosegla BT in VOA, obveljala za še dve obdobji vrednotenja, kar je z vidika večje gotovosti pomenilo precejšnjo ugodnost za operaterje s precejšnjim tržnim deležem, medtem ko se podjetja Altneta spopadajo z dragimi in obsežnimi pritožbami ter pogajanji. Altnet trdi, da BT v zvezi s telekomunikacijskimi omrežji nosi 74 % skupne davčne obremenitve, medtem ko je njegov tržni delež vsaj 80-odstoten.

| (44) | Global Crossing potrjuje, da dodatna obdavčitev (tj. na novo priključena vlakna) daje neupravičeno prednost BT, ker obveznost dodatne obdavčitve za Global Crossing, ko ta priključi novo optično vlakno, velja na celotni dolžini voda od lokacije njegovega uporabnika do njegovih glavnih omrežnih vozlišč. Global Crossing trdi, da je zaradi neugodne davčne obravnave izgubil posel proti BT. |
| --- | --- |

(44)

Global Crossing potrjuje, da dodatna obdavčitev (tj. na novo priključena vlakna) daje neupravičeno prednost BT, ker obveznost dodatne obdavčitve za Global Crossing, ko ta priključi novo optično vlakno, velja na celotni dolžini voda od lokacije njegovega uporabnika do njegovih glavnih omrežnih vozlišč. Global Crossing trdi, da je zaradi neugodne davčne obravnave izgubil posel proti BT.

| (45) | Tudi Thus plc. in Viatel (UK) Ltd. trdita, da imata zaradi priključitve lokacij novih uporabnikov na svoji omrežji dodatno davčno obveznost, medtem ko za BT, njunega glavnega konkurenta, takšna dodatna davčna obveznost ne velja. Above Net trdi enako in navaja, da je izgubil posel proti BT, verjetno zaradi domnevno nižje obdavčitve BT. |
| --- | --- |

(45)

Tudi Thus plc. in Viatel (UK) Ltd. trdita, da imata zaradi priključitve lokacij novih uporabnikov na svoji omrežji dodatno davčno obveznost, medtem ko za BT, njunega glavnega konkurenta, takšna dodatna davčna obveznost ne velja. Above Net trdi enako in navaja, da je izgubil posel proti BT, verjetno zaradi domnevno nižje obdavčitve BT.

| (46) | UKCTA, panožno združenje in zastopnik interesov komunikacijskih operaterjev fiksnih linij, ki BT konkurirajo pri glasovnih in podatkovnih storitvah, je izrazil mnenje, da je sistem obdavčitve premoženja veliko premalo pregleden, saj so zanj značilne zaupne dvostranske kupčije, o katerih se dogovorijo omrežni operaterji in davčni organi. UKCTA meni, da je poravnava, dosežena z BT, slednjemu zagotovila deset let gotovosti in stabilnosti, medtem ko drugi operaterji niso bili deležni podobne ravni predvidljivosti. Kot ugotavlja, je sistem obdavčitve premoženja še utrdil vodilni položaj BT, ker je bila obdavčitev sprejemljivejša za BT in je zato oslabila možnosti novih ponudnikov za pošteno konkuriranje, pa tudi ker se BT v nasprotju z drugimi konkurenti neposredno ne povečujejo obveznosti plačila poslovnega davka zaradi priključitve dodatnih vlaken. Vendar je UKCTA na podlagi zahteve Komisije navedel, da ni mogoče ugotoviti, kateri operaterji Altneta bi morali plačati davek, če bi bili ocenjeni na enaki podlagi kot BT. |
| --- | --- |

(46)

UKCTA, panožno združenje in zastopnik interesov komunikacijskih operaterjev fiksnih linij, ki BT konkurirajo pri glasovnih in podatkovnih storitvah, je izrazil mnenje, da je sistem obdavčitve premoženja veliko premalo pregleden, saj so zanj značilne zaupne dvostranske kupčije, o katerih se dogovorijo omrežni operaterji in davčni organi. UKCTA meni, da je poravnava, dosežena z BT, slednjemu zagotovila deset let gotovosti in stabilnosti, medtem ko drugi operaterji niso bili deležni podobne ravni predvidljivosti. Kot ugotavlja, je sistem obdavčitve premoženja še utrdil vodilni položaj BT, ker je bila obdavčitev sprejemljivejša za BT in je zato oslabila možnosti novih ponudnikov za pošteno konkuriranje, pa tudi ker se BT v nasprotju z drugimi konkurenti neposredno ne povečujejo obveznosti plačila poslovnega davka zaradi priključitve dodatnih vlaken. Vendar je UKCTA na podlagi zahteve Komisije navedel, da ni mogoče ugotoviti, kateri operaterji Altneta bi morali plačati davek, če bi bili ocenjeni na enaki podlagi kot BT.

| (47) | GVA Grimley, svetovalci na področju poslovnega davka za telekomunikacijske družbe, izražajo nezadovoljstvo, ker se pri BT uporablja prilagoditveni mehanizem, ki odraža spremembo v njegovem tržnem deležu in katerega uporaba je nejasna. GVA Grimley trdi, da za vse druge nepremičnine, ovrednotene po metodi prejemkov in izdatkov, običajno velja petletno ponovno vrednotenje brez mehanizma tržnega deleža. Poleg tega dvomijo o načinu, s katerim se ta prilagoditveni mehanizem tržnega deleža uporablja za BT, in navajajo, da je težko razumeti, zakaj naj bi se obdavčljiva vrednost BT od leta 1995 do 1999 zniževala v okviru povečevanja prometa in dobička. Po njihovih trditvah je VOA tudi izjavila, da obdavčljiva vrednost nerazvezane bakrene parice znaša približno 50 GBP, medtem ko se krajevne zanke BT ocenjujejo na približno 16 GBP (skupna obdavčljiva vrednost BT deljena s številom krajevnih zank). Razlika naj bi pomenila, da je omrežje BT ovrednoteno prenizko. |
| --- | --- |

(47)

GVA Grimley, svetovalci na področju poslovnega davka za telekomunikacijske družbe, izražajo nezadovoljstvo, ker se pri BT uporablja prilagoditveni mehanizem, ki odraža spremembo v njegovem tržnem deležu in katerega uporaba je nejasna. GVA Grimley trdi, da za vse druge nepremičnine, ovrednotene po metodi prejemkov in izdatkov, običajno velja petletno ponovno vrednotenje brez mehanizma tržnega deleža. Poleg tega dvomijo o načinu, s katerim se ta prilagoditveni mehanizem tržnega deleža uporablja za BT, in navajajo, da je težko razumeti, zakaj naj bi se obdavčljiva vrednost BT od leta 1995 do 1999 zniževala v okviru povečevanja prometa in dobička. Po njihovih trditvah je VOA tudi izjavila, da obdavčljiva vrednost nerazvezane bakrene parice znaša približno 50 GBP, medtem ko se krajevne zanke BT ocenjujejo na približno 16 GBP (skupna obdavčljiva vrednost BT deljena s številom krajevnih zank). Razlika naj bi pomenila, da je omrežje BT ovrednoteno prenizko.

| (48) | Nekatere od že navedenih strank v postopku in druge, na primer Telewest Broadband, Cable and Wireless ali Easynet, sprožajo druga vprašanja v zvezi s poslovnim davkom, vendar se ta ne zdijo neposredno povezana z dejstvi, opisanimi v odločitvi o sprožitvi postopka. Nekatera izmed navedenih podjetij so na primer zaskrbljena zaradi morebitne uporabe obravnave davka na premoženje v okviru razvezave krajevne zanke. Pritožujejo se tudi nad dejstvom, da je poslovni davek previsok (9), kar ovira naložbe, ter trdijo, da je petletno obdobje nezdružljivo s strukturo in hitrostjo tehnoloških sprememb v industriji telekomunikacij. (10) Eno od podjetij tudi trdi, da nekateri konkurenti niso obdavčeni. (11) |
| --- | --- |

(48)

Nekatere od že navedenih strank v postopku in druge, na primer Telewest Broadband, Cable and Wireless ali Easynet, sprožajo druga vprašanja v zvezi s poslovnim davkom, vendar se ta ne zdijo neposredno povezana z dejstvi, opisanimi v odločitvi o sprožitvi postopka. Nekatera izmed navedenih podjetij so na primer zaskrbljena zaradi morebitne uporabe obravnave davka na premoženje v okviru razvezave krajevne zanke. Pritožujejo se tudi nad dejstvom, da je poslovni davek previsok (9), kar ovira naložbe, ter trdijo, da je petletno obdobje nezdružljivo s strukturo in hitrostjo tehnoloških sprememb v industriji telekomunikacij. (10) Eno od podjetij tudi trdi, da nekateri konkurenti niso obdavčeni. (11)

B   Pripombe BT in Kingstona

| (49) | BT je najprej pojasnil, da v nasprotju s trditvami iz odločitve o sprožitvi postopka ni sprejete hierarhije med metodami vrednotenja in ni načela, po katerem bi bila v primeru razpoložljivih dokazil o najemnini metoda najemnine najustreznejša. Metodo, ki jo uporabi VOA, narekujejo vrsta ocenjenega premoženja in razpoložljiva dokazila. Zato VOA nima proste presoje pri izbiri metode. |
| --- | --- |

(49)

BT je najprej pojasnil, da v nasprotju s trditvami iz odločitve o sprožitvi postopka ni sprejete hierarhije med metodami vrednotenja in ni načela, po katerem bi bila v primeru razpoložljivih dokazil o najemnini metoda najemnine najustreznejša. Metodo, ki jo uporabi VOA, narekujejo vrsta ocenjenega premoženja in razpoložljiva dokazila. Zato VOA nima proste presoje pri izbiri metode.

| (50) | Čeprav je BT ovrednoten po drugi metodi, ne gre za diskriminatorno obravnavo med BT in drugimi davčnimi zavezanci: predpisani preskus je enak in cilj vseh metod je oceniti hipotetično najemnino, po kateri se po ocenah lahko upravičeno pričakuje, da se bo zadevna poslovna lastnina iz leta v leto oddajala v najem. |
| --- | --- |

(50)

Čeprav je BT ovrednoten po drugi metodi, ne gre za diskriminatorno obravnavo med BT in drugimi davčnimi zavezanci: predpisani preskus je enak in cilj vseh metod je oceniti hipotetično najemnino, po kateri se po ocenah lahko upravičeno pričakuje, da se bo zadevna poslovna lastnina iz leta v leto oddajala v najem.

| (51) | Po trditvah BT ni dokazov, da je ocenjena obdavčljiva vrednost nepremičnin BT za BT v primerjavi s konkurenti pomenila ugodnost v obliki nižje davčne stopnje. Edini dokaz, ki ga je Komisija predložila v podporo tej obtožbi, je primerjava obdavčljivih vrednosti glede na promet. |
| --- | --- |

(51)

Po trditvah BT ni dokazov, da je ocenjena obdavčljiva vrednost nepremičnin BT za BT v primerjavi s konkurenti pomenila ugodnost v obliki nižje davčne stopnje. Edini dokaz, ki ga je Komisija predložila v podporo tej obtožbi, je primerjava obdavčljivih vrednosti glede na promet.

| (52) | Poleg tega BT meni, da je VOA pravilno sklepala, da je metoda prejemkov in izdatkov edina ustrezna metoda za vrednotenje omrežja BT, v glavnem zaradi pomanjkanja dokazil o najemnini za oceno obdavčljive vrednosti nepremičnin BT kot celote. V obdobju vrednotenj za leti 1995 in 2000 ni bilo na voljo niti dokazil o najemnini za krajevno zanko (12) niti dokazil o najemnini na medoperaterski ravni (13). |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega BT meni, da je VOA pravilno sklepala, da je metoda prejemkov in izdatkov edina ustrezna metoda za vrednotenje omrežja BT, v glavnem zaradi pomanjkanja dokazil o najemnini za oceno obdavčljive vrednosti nepremičnin BT kot celote. V obdobju vrednotenj za leti 1995 in 2000 ni bilo na voljo niti dokazil o najemnini za krajevno zanko (12) niti dokazil o najemnini na medoperaterski ravni (13).

| (53) | BT zanika kakršno koli pristranskost v pritožbenem sistemu ali njegovi uporabi pri BT. Vsakdo ima pravico do pritožbe in možnost poravnave. Vrednotenje omrežja BT je bilo leta 1995 predmet pritožbe. Njena poravnava pred Valuation Court ni bila neobičajna in ne kaže na to, da ima VOA prosto presojo: možnost dosege poravnave agencije VOA ne odvezuje njene zakonske obveznosti določanja letne najemne vrednosti nepremičnin na podlagi hipotetičnega najema. Po navedbah BT tudi ni res, da se je vrednotenje iz leta 1995 uporabilo tudi kot podlaga za določitev vrednosti za leto 2000 in za BT pomenilo desetletno gotovost: poravnava, ki je zadevala vrednotenje za leto 1995, se je zgodila šele leta 2000 zaradi zamud pri pravnih postopkih. Zato je za BT veljala petletna negotovost v zvezi z vrednotenjem za leto 1995. Hkrati je bil usklajen seznam za leto 2000. |
| --- | --- |

(53)

BT zanika kakršno koli pristranskost v pritožbenem sistemu ali njegovi uporabi pri BT. Vsakdo ima pravico do pritožbe in možnost poravnave. Vrednotenje omrežja BT je bilo leta 1995 predmet pritožbe. Njena poravnava pred Valuation Court ni bila neobičajna in ne kaže na to, da ima VOA prosto presojo: možnost dosege poravnave agencije VOA ne odvezuje njene zakonske obveznosti določanja letne najemne vrednosti nepremičnin na podlagi hipotetičnega najema. Po navedbah BT tudi ni res, da se je vrednotenje iz leta 1995 uporabilo tudi kot podlaga za določitev vrednosti za leto 2000 in za BT pomenilo desetletno gotovost: poravnava, ki je zadevala vrednotenje za leto 1995, se je zgodila šele leta 2000 zaradi zamud pri pravnih postopkih. Zato je za BT veljala petletna negotovost v zvezi z vrednotenjem za leto 1995. Hkrati je bil usklajen seznam za leto 2000.

| (54) | BT je pojasnil, da se med petletnim obdobjem vrednotenje lahko popravi v primeru „bistvenih sprememb okoliščin“. Mehanizem prilagoditve tržnega deleža se je zdel učinkovito sredstvo, s katerim se je vsako leto odražal čisti učinek takšnih bistvenih sprememb okoliščin. (14) |
| --- | --- |

(54)

BT je pojasnil, da se med petletnim obdobjem vrednotenje lahko popravi v primeru „bistvenih sprememb okoliščin“. Mehanizem prilagoditve tržnega deleža se je zdel učinkovito sredstvo, s katerim se je vsako leto odražal čisti učinek takšnih bistvenih sprememb okoliščin. (14)

| (55) | Zato je BT razložil, da se je v odločitvi Komisije o sprožitvi postopka zmotno trdilo, da se ne upošteva morebitno povečanje vrednosti infrastrukture BT: dejansko so za BT veljali tako popravki navzgor kot popravki navzdol, odvisno od tega, ali so dejavniki povečanja vrednosti BT prevladali nad dejavniki zmanjšanja. (15) |
| --- | --- |

(55)

Zato je BT razložil, da se je v odločitvi Komisije o sprožitvi postopka zmotno trdilo, da se ne upošteva morebitno povečanje vrednosti infrastrukture BT: dejansko so za BT veljali tako popravki navzgor kot popravki navzdol, odvisno od tega, ali so dejavniki povečanja vrednosti BT prevladali nad dejavniki zmanjšanja. (15)

| (56) | Po navedbah BT se zdi, da sistem popravkov, ki se uporablja za Vtesse, temelji na enakih načelih, čeprav na drugačen način: novo zasedena vlakna postanejo dodatni del njegovih nepremičnin in se ovrednotijo kot njihov del. V primeru Vtesse tržni delež ni primerno sredstvo za ocenjevanje sprememb obdavčljive vrednosti, ker bi bile vsakršne spremembe verjetno nezaznavne zaradi majhnih tržnih deležev Vtesse. |
| --- | --- |

(56)

Po navedbah BT se zdi, da sistem popravkov, ki se uporablja za Vtesse, temelji na enakih načelih, čeprav na drugačen način: novo zasedena vlakna postanejo dodatni del njegovih nepremičnin in se ovrednotijo kot njihov del. V primeru Vtesse tržni delež ni primerno sredstvo za ocenjevanje sprememb obdavčljive vrednosti, ker bi bile vsakršne spremembe verjetno nezaznavne zaradi majhnih tržnih deležev Vtesse.

| (57) | In končno, če bi Komisija odločila, da je BT vendarle prejel državno pomoč, Komisija po mnenju BT ne more odrediti vračila, in sicer zaradi legitimnega pričakovanja BT, da je bila vsaka takšna pomoč zakonita oziroma bi pomenila veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(57)

In končno, če bi Komisija odločila, da je BT vendarle prejel državno pomoč, Komisija po mnenju BT ne more odrediti vračila, in sicer zaradi legitimnega pričakovanja BT, da je bila vsaka takšna pomoč zakonita oziroma bi pomenila veljavno pomoč.

| (58) | Kingston trdi, da Komisija ni dokazala obstoja ugodnosti, saj ni pokazala, da sta bila BT in Kingston deležna selektivnega zmanjšanja davčne obremenitve, niti ni pokazala, da se drugi operaterji srečujejo z izjemnim povečanjem. Kot navaja, Komisija v primeru Kingstona nima pojma o tem, kako je bil obdavčen. |
| --- | --- |

(58)

Kingston trdi, da Komisija ni dokazala obstoja ugodnosti, saj ni pokazala, da sta bila BT in Kingston deležna selektivnega zmanjšanja davčne obremenitve, niti ni pokazala, da se drugi operaterji srečujejo z izjemnim povečanjem. Kot navaja, Komisija v primeru Kingstona nima pojma o tem, kako je bil obdavčen.

| (59) | Kingston meni, da je edini dokaz o tem, da bi bil BT lahko deležen ugodnosti, razlika v razmerju med davkom in prihodki med BT in Vtesse. Vendar to razmerje pri davku na premoženje ni pomembno, saj ne gre za davek na prihodke. Da bi bilo takšno razmerje pomembno, bi morala biti Vtesse in Kingston neposredno primerljivi podjetji, kar v tem primeru ni res glede na razlike v velikosti, prometu in gospodarskih dejavnostih. In končno, razmerje Vtesse ocenjuje na 0,39 %, medtem ko naj bi njegovo razmerje med davkom in prihodki domnevno znašalo 4,5 % (16). |
| --- | --- |

(59)

Kingston meni, da je edini dokaz o tem, da bi bil BT lahko deležen ugodnosti, razlika v razmerju med davkom in prihodki med BT in Vtesse. Vendar to razmerje pri davku na premoženje ni pomembno, saj ne gre za davek na prihodke. Da bi bilo takšno razmerje pomembno, bi morala biti Vtesse in Kingston neposredno primerljivi podjetji, kar v tem primeru ni res glede na razlike v velikosti, prometu in gospodarskih dejavnostih. In končno, razmerje Vtesse ocenjuje na 0,39 %, medtem ko naj bi njegovo razmerje med davkom in prihodki domnevno znašalo 4,5 % (16).

| (60) | Zanika, da bi obstoj več metod prinašal selektivno ugodnost za Kingston. Po njegovem mnenju je VOA v postopku vrednotenja imela določeno možnost proste presoje, vendar ne gre za neomejeno možnost proste presoje: njeno izbiro narekujeta vrsta nepremičnine in vrsta dokazil, še dodatno pa jo omejuje obsežna zbirka sodne prakse. Ni mogoče dokazati, da je metoda prejemkov in izdatkov ugodnejša za Kingston ali BT, saj metode najemnine zanju ni mogoče uporabiti, medtem ko metode prejemkov in izdatkov ni mogoče uporabiti za Vtesse, saj ni saj ne ustvarja dobička. |
| --- | --- |

(60)

Zanika, da bi obstoj več metod prinašal selektivno ugodnost za Kingston. Po njegovem mnenju je VOA v postopku vrednotenja imela določeno možnost proste presoje, vendar ne gre za neomejeno možnost proste presoje: njeno izbiro narekujeta vrsta nepremičnine in vrsta dokazil, še dodatno pa jo omejuje obsežna zbirka sodne prakse. Ni mogoče dokazati, da je metoda prejemkov in izdatkov ugodnejša za Kingston ali BT, saj metode najemnine zanju ni mogoče uporabiti, medtem ko metode prejemkov in izdatkov ni mogoče uporabiti za Vtesse, saj ni saj ne ustvarja dobička.

| (61) | Nadalje meni, da ni dokazov o izkrivljanju konkurence, pri tem pa ne navaja drugih operaterjev, ki konkurirajo Kingstonu. Njegovo dodatno pravno mnenje je tudi, da bi vsakršna morebitna pomoč, ki je bila dodeljena na podlagi sistema odmere davka Združenega kraljestva, pomenila veljavno pomoč. |
| --- | --- |

(61)

Nadalje meni, da ni dokazov o izkrivljanju konkurence, pri tem pa ne navaja drugih operaterjev, ki konkurirajo Kingstonu. Njegovo dodatno pravno mnenje je tudi, da bi vsakršna morebitna pomoč, ki je bila dodeljena na podlagi sistema odmere davka Združenega kraljestva, pomenila veljavno pomoč.

IV   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

| (62) | Organi Združenega kraljestva navajajo, da je davčni sistem enotna zakonska ureditev, ki se uporablja za vse nestanovanjske nepremičnine v Angliji in Walesu in katere namen je določiti skupno merilo za oceno vrednosti objektov. Merilo je najemnina, po kateri se po ocenah lahko pričakuje, da se bo nepremičnina oddajala v najem iz leta v leto, in sicer na podlagi nekaterih zakonskih predpostavk v zvezi s tehničnim stanjem nepremičnine in pogoji hipotetičnega najema. |
| --- | --- |

(62)

Organi Združenega kraljestva navajajo, da je davčni sistem enotna zakonska ureditev, ki se uporablja za vse nestanovanjske nepremičnine v Angliji in Walesu in katere namen je določiti skupno merilo za oceno vrednosti objektov. Merilo je najemnina, po kateri se po ocenah lahko pričakuje, da se bo nepremičnina oddajala v najem iz leta v leto, in sicer na podlagi nekaterih zakonskih predpostavk v zvezi s tehničnim stanjem nepremičnine in pogoji hipotetičnega najema.

| (63) | To vrednost določi VOA, ki zaposluje strokovno usposobljene pooblaščene ocenjevalce in ki mora svojo oceno po zakonu izvajati neodvisno. Njene odločitve so predmet neodvisnih preverjanj, ki jih izvede Valuation Tribunal, in na višji ravni Lands Tribunal in Court of Appeal. |
| --- | --- |

(63)

To vrednost določi VOA, ki zaposluje strokovno usposobljene pooblaščene ocenjevalce in ki mora svojo oceno po zakonu izvajati neodvisno. Njene odločitve so predmet neodvisnih preverjanj, ki jih izvede Valuation Tribunal, in na višji ravni Lands Tribunal in Court of Appeal.

| (64) | Poleg tega organi Združenega kraljestva pojasnijo, da lahko VOA pri določanju vrednosti hipotetične najemnine uporabi več metod. Cilj teh metod vrednotenja je enak, in sicer določitev hipotetične najemnine, in na podlagi pravilne uporabe morajo vse dati enak rezultat. Več metod je na voljo za to, da se upošteva širok razpon okoliščin, v katerih se uporablja davek. Izbira ustrezne metode vrednotenja ni odločitev na podlagi proste presoje: odvisna je od vrste nepremičnine in vrste razpoložljivih dokazil. Če torej na primer ni pridobitnega razloga (bolnišnice, šole) za posest, se metoda prejemkov in izdatkov ne uporabi in VOA lahko presodi, da je najprimernejša metoda pogodbenikove osnove. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega organi Združenega kraljestva pojasnijo, da lahko VOA pri določanju vrednosti hipotetične najemnine uporabi več metod. Cilj teh metod vrednotenja je enak, in sicer določitev hipotetične najemnine, in na podlagi pravilne uporabe morajo vse dati enak rezultat. Več metod je na voljo za to, da se upošteva širok razpon okoliščin, v katerih se uporablja davek. Izbira ustrezne metode vrednotenja ni odločitev na podlagi proste presoje: odvisna je od vrste nepremičnine in vrste razpoložljivih dokazil. Če torej na primer ni pridobitnega razloga (bolnišnice, šole) za posest, se metoda prejemkov in izdatkov ne uporabi in VOA lahko presodi, da je najprimernejša metoda pogodbenikove osnove.

4.1   Izbira metode, ki se je uporabila pri BT in Kingstonu

| (65) | Organi Združenega kraljestva pojasnijo, da je bila metoda prejemkov in izdatkov edina razpoložljiva metoda za oceno nepremičnin BT in Kingstona. Po njihovih trditvah je skupina neodvisnih strokovnjakov iz agencije VOA (17), ki je ocenjevala njune nepremičnine, za vsa obdobja vrednotenja, vključno z obdobjem 2005–2010, ugotovila, da ni dovolj dokazil, da bi obdavčljivo vrednost omrežij BT in Kingstona ocenili na podlagi metode najemnine. To ugotovitev je Valuation Tribunal v obravnavanem primeru sprejel. (18) Trdijo tudi, da se samo z metodo prejemkov in izdatkov lahko odraža edinstvena prednost splošne razširjenosti, ki jo uživa BT. |
| --- | --- |

(65)

Organi Združenega kraljestva pojasnijo, da je bila metoda prejemkov in izdatkov edina razpoložljiva metoda za oceno nepremičnin BT in Kingstona. Po njihovih trditvah je skupina neodvisnih strokovnjakov iz agencije VOA (17), ki je ocenjevala njune nepremičnine, za vsa obdobja vrednotenja, vključno z obdobjem 2005–2010, ugotovila, da ni dovolj dokazil, da bi obdavčljivo vrednost omrežij BT in Kingstona ocenili na podlagi metode najemnine. To ugotovitev je Valuation Tribunal v obravnavanem primeru sprejel. (18) Trdijo tudi, da se samo z metodo prejemkov in izdatkov lahko odraža edinstvena prednost splošne razširjenosti, ki jo uživa BT.

| (66) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da pri BT in Kingstonu ni bilo mogoče uporabiti metode najemnine. V zvezi s tem najprej poudarijo, da je o vprašanju razpoložljivosti dokazil o najemnini treba presoditi ob izvedbi vrednotenja. Tako se na primer o možnosti uporabe metode najemnine za obdobje 1995–2000 lahko presoja samo na podlagi podatkov, ki so bili na voljo na „datum predhodnega vrednotenja“, tj. 1. aprila 1993. Zato organi Združenega kraljestva trdijo, da tretje stranke in Komisija napak domnevajo, da so sedaj razpoložljivi tržni dokazi pomembni za vprašanje, ali bi se sezame za leti 1995 in 2000 lahko sestavili na podlagi metode najemnine. |
| --- | --- |

(66)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da pri BT in Kingstonu ni bilo mogoče uporabiti metode najemnine. V zvezi s tem najprej poudarijo, da je o vprašanju razpoložljivosti dokazil o najemnini treba presoditi ob izvedbi vrednotenja. Tako se na primer o možnosti uporabe metode najemnine za obdobje 1995–2000 lahko presoja samo na podlagi podatkov, ki so bili na voljo na „datum predhodnega vrednotenja“, tj. 1. aprila 1993. Zato organi Združenega kraljestva trdijo, da tretje stranke in Komisija napak domnevajo, da so sedaj razpoložljivi tržni dokazi pomembni za vprašanje, ali bi se sezame za leti 1995 in 2000 lahko sestavili na podlagi metode najemnine.

| (67) | Zato bi se v zvezi s seznami za leto 1995 lahko upoštevale samo informacije, ki so bile na voljo leta 1993. Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka predlagala dva možna vira dokazil o najemnini: najemnino, ki jo je BT prejel, ko je lastno infrastrukturo oddal v najem, ali cene prenosa med maloprodajno in veleprodajno enoto BT. Organi Združenega kraljestva trdijo, da VOA leta 1993 ni imela na voljo nobene od navedenih metod. BT leta 1993 ni oddal v najem nobenega bistvenega dela svoje infrastrukture in ni bil strukturiran tako, da bi bili njegova maloprodajna in veleprodajna enota ločeni. |
| --- | --- |

(67)

Zato bi se v zvezi s seznami za leto 1995 lahko upoštevale samo informacije, ki so bile na voljo leta 1993. Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka predlagala dva možna vira dokazil o najemnini: najemnino, ki jo je BT prejel, ko je lastno infrastrukturo oddal v najem, ali cene prenosa med maloprodajno in veleprodajno enoto BT. Organi Združenega kraljestva trdijo, da VOA leta 1993 ni imela na voljo nobene od navedenih metod. BT leta 1993 ni oddal v najem nobenega bistvenega dela svoje infrastrukture in ni bil strukturiran tako, da bi bili njegova maloprodajna in veleprodajna enota ločeni.

| (68) | V zvezi s seznamom za leto 2000, ki temelji na razpoložljivih informacijah iz leta 1998, organi Združenega kraljestva priznavajo, da so do navedenega datuma obstajala omejena dokazila o najemnini omrežij iz optičnih vlaken, ki so se operaterjem začela zagotavljati v okviru tako imenovanih pogodb o neodvzemljivih pravicah do uporabe (Indefeasible Rights of Use (IRU)). Vendar so bila navedena dokazila omejena in so veljala samo za omrežja iz optičnih vlaken, ki so se uporabljala za prenos obsežnih storitev, zato so bila pomembna samo za zelo omejen delež nepremičnin BT. Priznavajo tudi, da sta leta 1998 obstajali ločeni maloprodajna in veleprodajna enota, vendar se je dejavnost dostopa, ki je bistven del dejavnosti BT, izvajala na podlagi „od začetka do konca“ brez prenosov na druge enote. Zato transferjev ni bilo mogoče uporabiti pri vrednotenju celotnega omrežja BT. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi s seznamom za leto 2000, ki temelji na razpoložljivih informacijah iz leta 1998, organi Združenega kraljestva priznavajo, da so do navedenega datuma obstajala omejena dokazila o najemnini omrežij iz optičnih vlaken, ki so se operaterjem začela zagotavljati v okviru tako imenovanih pogodb o neodvzemljivih pravicah do uporabe (Indefeasible Rights of Use (IRU)). Vendar so bila navedena dokazila omejena in so veljala samo za omrežja iz optičnih vlaken, ki so se uporabljala za prenos obsežnih storitev, zato so bila pomembna samo za zelo omejen delež nepremičnin BT. Priznavajo tudi, da sta leta 1998 obstajali ločeni maloprodajna in veleprodajna enota, vendar se je dejavnost dostopa, ki je bistven del dejavnosti BT, izvajala na podlagi „od začetka do konca“ brez prenosov na druge enote. Zato transferjev ni bilo mogoče uporabiti pri vrednotenju celotnega omrežja BT.

| (69) | V zvezi s seznamom za leto 2005 veljajo enake opombe kot zgoraj. Organi Združenega kraljestva tudi zanikajo, in sicer v nasprotju z domnevo Altneta, da bi bile lahko tarife za razvezavo krajevne zanke kakršno koli dokazilo o najemnini, na podlagi katerega bi se lahko ocenile nepremičnine BT. Tarifa za medoperaterski najem vodov (Wholesale Line Rental) je bila na primer na voljo od avgusta 2002. Gre za storitev, ki jo mora BT obvezno zagotavljati drugim telekomunikacijskim operaterjem in ki slednjim omogoči, da uporabnikom ponudijo najem vodov in klice prek lokalnega omrežja BT. Vendar plačilo, ki ga telekomunikacijski ponudnik izvrši BT, ni enakovredno najemnini za lokalno omrežje. Gre za plačilo storitve, saj mora BT med drugim zagotoviti vzdrževanje voda, namestitev telefonske centrale, zaračunavanje ter raziskave in razvoj, popravilo okvar, opremo za nadparni sistem in električno energijo. Zato organi Združenega kraljestva trdijo, da ga v nasprotju z domnevo Vtesse in Altneta ne moremo enačiti z najemnino posameznega voda za krajevne zanke. Enako sklepajo v zvezi s tarifo za klice in dostop, predhodnico storitve medoperaterskega zakupa vodov, ki je bila na voljo od leta 1998 in je zajemala enake storitve kot medoperaterski zakup vodov. Poleg tega tarifo za medoperaterski zakup vodov BT in pristojbino za razvezavo krajevne zanke zakonsko ureja OFCOM. Ker ne gre za najemnine na odprtem trgu, imajo navedene tarife kot takšne lahko le majhno težo kot dokazila o najemni vrednosti. (19) Zato VOA trdi, da nima dokazil o najemnini za bistvena dela omrežij BT in Kingstona, tj. njuni omrežji za lokalni dostop. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s seznamom za leto 2005 veljajo enake opombe kot zgoraj. Organi Združenega kraljestva tudi zanikajo, in sicer v nasprotju z domnevo Altneta, da bi bile lahko tarife za razvezavo krajevne zanke kakršno koli dokazilo o najemnini, na podlagi katerega bi se lahko ocenile nepremičnine BT. Tarifa za medoperaterski najem vodov (Wholesale Line Rental) je bila na primer na voljo od avgusta 2002. Gre za storitev, ki jo mora BT obvezno zagotavljati drugim telekomunikacijskim operaterjem in ki slednjim omogoči, da uporabnikom ponudijo najem vodov in klice prek lokalnega omrežja BT. Vendar plačilo, ki ga telekomunikacijski ponudnik izvrši BT, ni enakovredno najemnini za lokalno omrežje. Gre za plačilo storitve, saj mora BT med drugim zagotoviti vzdrževanje voda, namestitev telefonske centrale, zaračunavanje ter raziskave in razvoj, popravilo okvar, opremo za nadparni sistem in električno energijo. Zato organi Združenega kraljestva trdijo, da ga v nasprotju z domnevo Vtesse in Altneta ne moremo enačiti z najemnino posameznega voda za krajevne zanke. Enako sklepajo v zvezi s tarifo za klice in dostop, predhodnico storitve medoperaterskega zakupa vodov, ki je bila na voljo od leta 1998 in je zajemala enake storitve kot medoperaterski zakup vodov. Poleg tega tarifo za medoperaterski zakup vodov BT in pristojbino za razvezavo krajevne zanke zakonsko ureja OFCOM. Ker ne gre za najemnine na odprtem trgu, imajo navedene tarife kot takšne lahko le majhno težo kot dokazila o najemni vrednosti. (19) Zato VOA trdi, da nima dokazil o najemnini za bistvena dela omrežij BT in Kingstona, tj. njuni omrežji za lokalni dostop.

| (70) | Poleg tega so organi Združenega kraljestva pojasnili, da se dokazila o najemnini, uporabljena ob uporabi metode najemnine pri telekomunikacijskih operaterjih, ki niso bili BT in Kingston, ne morejo uporabiti za določitev vrednosti nepremičnin teh dveh podjetij. BT in Kingston na eni strani ter drugi komunikacijski operaterji na drugi še zdaleč niso primerljivi. Omrežji BT in Kingstona sta predvsem omrežji za lokalni dostop, ki ju v primeru BT uporabljajo milijoni posameznikov, medtem ko so omrežja večine drugih telekomunikacijskih operaterjev zlasti osrednja omrežja, ki jih uporablja majhno število velikih zelo pomembnih uporabnikov. Na vrednost nepremičnine vplivajo številni dejavniki, na primer njena namembnost, fizična podoba, obseg in zakonodajno okolje, v okviru katerega deluje. Zato se glede na razlike med nepremičninami in pomanjkanje primerljivosti dokazil o najemnini telekomunikacijskih operaterjev, na primer za njihovo omrežje iz optičnih vlaken, ne more neposredno uporabiti pri BT/Kingstonu. Zaradi enakih razlogov organi Združenega kraljestva trdijo, da se v nasprotju z domnevo, ki jo je Komisija izrazila v svoji odločitvi o sprožitvi postopka, dokazila o najemnini podjetij za kabelsko televizijo ne morejo uporabiti pri BT ali Kingstonu. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega so organi Združenega kraljestva pojasnili, da se dokazila o najemnini, uporabljena ob uporabi metode najemnine pri telekomunikacijskih operaterjih, ki niso bili BT in Kingston, ne morejo uporabiti za določitev vrednosti nepremičnin teh dveh podjetij. BT in Kingston na eni strani ter drugi komunikacijski operaterji na drugi še zdaleč niso primerljivi. Omrežji BT in Kingstona sta predvsem omrežji za lokalni dostop, ki ju v primeru BT uporabljajo milijoni posameznikov, medtem ko so omrežja večine drugih telekomunikacijskih operaterjev zlasti osrednja omrežja, ki jih uporablja majhno število velikih zelo pomembnih uporabnikov. Na vrednost nepremičnine vplivajo številni dejavniki, na primer njena namembnost, fizična podoba, obseg in zakonodajno okolje, v okviru katerega deluje. Zato se glede na razlike med nepremičninami in pomanjkanje primerljivosti dokazil o najemnini telekomunikacijskih operaterjev, na primer za njihovo omrežje iz optičnih vlaken, ne more neposredno uporabiti pri BT/Kingstonu. Zaradi enakih razlogov organi Združenega kraljestva trdijo, da se v nasprotju z domnevo, ki jo je Komisija izrazila v svoji odločitvi o sprožitvi postopka, dokazila o najemnini podjetij za kabelsko televizijo ne morejo uporabiti pri BT ali Kingstonu.

| (71) | V zvezi z domnevo, da bi se vrednost delov nepremičnin BT lahko določila z upoštevanjem dokazil o najemnini, ki izhajajo iz drugih omrežij, preostanek pa nato po metodi prejemkov in izdatkov, organi Združenega kraljestva trdijo, da takšen pristop ni bil izvedljiv. Takšen pristop bi predvideval, da ima omrežje BT različne fizične dele za vsako od različnih dejavnosti, s katerimi se ukvarja BT. Vendar organi Združenega kraljestva navajajo, da se mora v skladu z britansko sodno prakso o odmeri poslovnega davka (20) sosednje premoženje v isti posesti, kakršen je primer omrežij BT in Kingstona, ovrednotiti kot ena nepremičnina. Razdruževanje premoženja v isti uporabi bi povzročilo izkrivljanje pri vrednotenjih, saj je vsota vrednosti delov premoženja redko enaka vrednosti celote. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z domnevo, da bi se vrednost delov nepremičnin BT lahko določila z upoštevanjem dokazil o najemnini, ki izhajajo iz drugih omrežij, preostanek pa nato po metodi prejemkov in izdatkov, organi Združenega kraljestva trdijo, da takšen pristop ni bil izvedljiv. Takšen pristop bi predvideval, da ima omrežje BT različne fizične dele za vsako od različnih dejavnosti, s katerimi se ukvarja BT. Vendar organi Združenega kraljestva navajajo, da se mora v skladu z britansko sodno prakso o odmeri poslovnega davka (20) sosednje premoženje v isti posesti, kakršen je primer omrežij BT in Kingstona, ovrednotiti kot ena nepremičnina. Razdruževanje premoženja v isti uporabi bi povzročilo izkrivljanje pri vrednotenjih, saj je vsota vrednosti delov premoženja redko enaka vrednosti celote.

| (72) | Natančneje, ni si mogoče prizadevati za razdružitev osrednje glavne prometnice BT, omrežja iz optičnih vlaken velikega obsega, ki konkurira dejavnosti Vtesse, in oceniti njegovo obdavčljivo vrednost ob upoštevanju najemnin, ki so jih plačali konkurenčni ponudniki telekomunikacijskih storitev. To pa zato, ker ista infrastruktura uporablja tudi za telefonske storitve majhnega obsega, ki se zagotavljajo 29 milijonom uporabnikov BT iz gospodinjstev. Omrežji BT ali Kingstona je zaradi njune fizične in funkcionalne povezanosti fizično nemogoče razdeliti v neodvisni enoti, ki bi se ju lahko ločeno oddalo v najem ali uporabljalo. |
| --- | --- |

(72)

Natančneje, ni si mogoče prizadevati za razdružitev osrednje glavne prometnice BT, omrežja iz optičnih vlaken velikega obsega, ki konkurira dejavnosti Vtesse, in oceniti njegovo obdavčljivo vrednost ob upoštevanju najemnin, ki so jih plačali konkurenčni ponudniki telekomunikacijskih storitev. To pa zato, ker ista infrastruktura uporablja tudi za telefonske storitve majhnega obsega, ki se zagotavljajo 29 milijonom uporabnikov BT iz gospodinjstev. Omrežji BT ali Kingstona je zaradi njune fizične in funkcionalne povezanosti fizično nemogoče razdeliti v neodvisni enoti, ki bi se ju lahko ločeno oddalo v najem ali uporabljalo.

| (73) | Kakor koli že, tudi če bi bilo mogoče ovrednotiti ločene dele nepremičnin BT in Kingstona ter njihovo vrednost določiti z metodo, ki ni metoda prejemkov in izdatkov, bi se še naprej zastavljalo vprašanje, kako ovrednotiti preostanek, saj se metoda prejemkov in izdatkov lahko uporablja samo v zvezi s celotnima omrežjema navedenih podjetij. |
| --- | --- |

(73)

Kakor koli že, tudi če bi bilo mogoče ovrednotiti ločene dele nepremičnin BT in Kingstona ter njihovo vrednost določiti z metodo, ki ni metoda prejemkov in izdatkov, bi se še naprej zastavljalo vprašanje, kako ovrednotiti preostanek, saj se metoda prejemkov in izdatkov lahko uporablja samo v zvezi s celotnima omrežjema navedenih podjetij.

4.2   Uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu

| (74) | Organi Združenega kraljestva so podali podrobna pojasnila, kako se je metoda prejemkov in izdatkov uporabila pri BT in Kingstonu. |
| --- | --- |

(74)

Organi Združenega kraljestva so podali podrobna pojasnila, kako se je metoda prejemkov in izdatkov uporabila pri BT in Kingstonu.

| (75) | Vrednotenja izvajajo neodvisni strokovnjaki, in sicer v skladu s splošnimi pravili o uporabi metode prejemkov in izdatkov (21). Čeprav so modeliranje in iz tega izhajajoči izračuni zapleteni, je v naslednjih odstavkih kratek pregled, kako je bilo vrednotenje izvedeno za obdobje 1995–2000. |
| --- | --- |

(75)

Vrednotenja izvajajo neodvisni strokovnjaki, in sicer v skladu s splošnimi pravili o uporabi metode prejemkov in izdatkov (21). Čeprav so modeliranje in iz tega izhajajoči izračuni zapleteni, je v naslednjih odstavkih kratek pregled, kako je bilo vrednotenje izvedeno za obdobje 1995–2000.

| (76) | Vrednotenje prejemkov in izdatkov upošteva pričakovane prejemke, ki so pomembni za obdavčljivo posest nepremičnin BT, od katerih se odštejejo zadevni izdatki. Strokovnim svetovalcem (National Economic Research Associates – NERA) je VOA naročila pripravo modela, s katerim bi dobili oceno prihodnjih prihodkov in stroškov poslovanja v petletnem obdobju, ki izhajajo iz posesti nepremičnin BT z osrednjega seznama v Angliji in Walesu, skupaj s preostalim delom omrežja na Škotskem in v Severni Irski. Organi Združenega kraljestva so predložili povzetek opisa modela, ki ga je pripravila NERA, in razpredelnice, ki so bile podlaga za vrednotenja v letih 1995, 2000 in 2005. |
| --- | --- |

(76)

Vrednotenje prejemkov in izdatkov upošteva pričakovane prejemke, ki so pomembni za obdavčljivo posest nepremičnin BT, od katerih se odštejejo zadevni izdatki. Strokovnim svetovalcem (National Economic Research Associates – NERA) je VOA naročila pripravo modela, s katerim bi dobili oceno prihodnjih prihodkov in stroškov poslovanja v petletnem obdobju, ki izhajajo iz posesti nepremičnin BT z osrednjega seznama v Angliji in Walesu, skupaj s preostalim delom omrežja na Škotskem in v Severni Irski. Organi Združenega kraljestva so predložili povzetek opisa modela, ki ga je pripravila NERA, in razpredelnice, ki so bile podlaga za vrednotenja v letih 1995, 2000 in 2005.

| (77) | Cilj modela, ki ga je pripravila NERA, je bil predvideti prihodke in stroške poslovanja, ki bi lahko izhajali iz omrežja BT po vsem Združenem kraljestvu, in sicer v okviru predpostavke o odmeri davka v petletnem obdobju. Navedena predpostavka predvideva oddajo v najem obdavčljivega dela omrežja BT na dan 1. aprila 1993, vendar upošteva njegovo fizično stanje in stanje konkurenčnih omrežij ter preostali del fizičnega okolja na dan 1. aprila 1995. Model, ki ga je pripravila NERA, izhaja iz dejanskih prihodkov in stroškov poslovanja, nastalih v letu pred datumom predhodnega vrednotenja, saj bi bili ti poznani ponudnikom za hipotetični najem. S spremljanjem dolge vrste predhodnih statističnih podatkov so bile dobljene elastičnosti, ki so se uporabile za napovedovanje gibanj na celotnem trgu telekomunikacij in deleža BT na njem v petletnem obdobju. |
| --- | --- |

(77)

Cilj modela, ki ga je pripravila NERA, je bil predvideti prihodke in stroške poslovanja, ki bi lahko izhajali iz omrežja BT po vsem Združenem kraljestvu, in sicer v okviru predpostavke o odmeri davka v petletnem obdobju. Navedena predpostavka predvideva oddajo v najem obdavčljivega dela omrežja BT na dan 1. aprila 1993, vendar upošteva njegovo fizično stanje in stanje konkurenčnih omrežij ter preostali del fizičnega okolja na dan 1. aprila 1995. Model, ki ga je pripravila NERA, izhaja iz dejanskih prihodkov in stroškov poslovanja, nastalih v letu pred datumom predhodnega vrednotenja, saj bi bili ti poznani ponudnikom za hipotetični najem. S spremljanjem dolge vrste predhodnih statističnih podatkov so bile dobljene elastičnosti, ki so se uporabile za napovedovanje gibanj na celotnem trgu telekomunikacij in deleža BT na njem v petletnem obdobju.

| (78) | V primeru BT se je VOA odločila, da bo namesto predvidenih stroškov in prihodkov v običajnem enoletnem obdobju uporabila predvidene stroške in prihodke v petletnem obdobju. Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da uporaba metode prejemkov in izdatkov v nekaterih okoliščinah lahko vključuje znatne stopnje donosnosti v več prihodnjih letih, če delovanje v enem samem letu najverjetneje ne bi bilo značilno za v prihodnje. V primeru BT je VOA pričakovala, da bodo z vidika datuma predhodnega vrednotenja na prihodnji vzorec donosnosti vplivali pričakovana povečana konkurenca, predpisani nadzor cen, precejšnja rast konkurenčnih omrežij in spremembe vrst ponujenih storitev. Zaradi teh razlogov je bil pristop, ki je temeljil na pričakovani donosnosti v petletnem obdobju, nujno potreben za določitev vrednosti najemnine, ki bi jo bil hipotetični najemnik na podlagi datuma predhodnega vrednotenja pripravljen plačati za omrežje BT v navedenem obdobju. (22) |
| --- | --- |

(78)

V primeru BT se je VOA odločila, da bo namesto predvidenih stroškov in prihodkov v običajnem enoletnem obdobju uporabila predvidene stroške in prihodke v petletnem obdobju. Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da uporaba metode prejemkov in izdatkov v nekaterih okoliščinah lahko vključuje znatne stopnje donosnosti v več prihodnjih letih, če delovanje v enem samem letu najverjetneje ne bi bilo značilno za v prihodnje. V primeru BT je VOA pričakovala, da bodo z vidika datuma predhodnega vrednotenja na prihodnji vzorec donosnosti vplivali pričakovana povečana konkurenca, predpisani nadzor cen, precejšnja rast konkurenčnih omrežij in spremembe vrst ponujenih storitev. Zaradi teh razlogov je bil pristop, ki je temeljil na pričakovani donosnosti v petletnem obdobju, nujno potreben za določitev vrednosti najemnine, ki bi jo bil hipotetični najemnik na podlagi datuma predhodnega vrednotenja pripravljen plačati za omrežje BT v navedenem obdobju. (22)

| (79) | Na podlagi pričakovanih prejemkov in stroškov poslovanja v petih letih je naslednja faza pri vrednotenju prejemkov in izdatkov odštetje ocenjenih naložb v osnovna sredstva, ki za hipotetičnega najemnika veljajo v predvidenem petletnem obdobju, in sicer za predmete, ki niso del nepremičnin, vendar so potrebni za dosego napovedanih prejemkov. Ti predmeti so razvrščeni v dve kategoriji: (a) neobdavčljivi stroji in oprema, katerih nakup je potreben v petletnem obdobju, in sicer kot nadomestilo za obstoječo opremo ali kako drugače, in (b) dodatki k omrežju, ki jih na dan 1. april 1995 še ni bilo, vendar je predvideno, da bodo izvedeni v petletnem obdobju. |
| --- | --- |

(79)

Na podlagi pričakovanih prejemkov in stroškov poslovanja v petih letih je naslednja faza pri vrednotenju prejemkov in izdatkov odštetje ocenjenih naložb v osnovna sredstva, ki za hipotetičnega najemnika veljajo v predvidenem petletnem obdobju, in sicer za predmete, ki niso del nepremičnin, vendar so potrebni za dosego napovedanih prejemkov. Ti predmeti so razvrščeni v dve kategoriji: (a) neobdavčljivi stroji in oprema, katerih nakup je potreben v petletnem obdobju, in sicer kot nadomestilo za obstoječo opremo ali kako drugače, in (b) dodatki k omrežju, ki jih na dan 1. april 1995 še ni bilo, vendar je predvideno, da bodo izvedeni v petletnem obdobju.

| (80) | Naslednji korak je predvidena sprememba gibljivih sredstev v vsakem posameznem letu napovedanega petletnega obdobja. Letna sprememba se odšteje od prejemkov brez izdatkov in zgoraj opisane naložbe v osnovna sredstva. To povzroči deljivi saldo, ki pomeni najemnino in najemnikov zahtevani denarni tok skupaj. Naslednji korak je ocena najemnikovega zahtevanega denarnega toka. |
| --- | --- |

(80)

Naslednji korak je predvidena sprememba gibljivih sredstev v vsakem posameznem letu napovedanega petletnega obdobja. Letna sprememba se odšteje od prejemkov brez izdatkov in zgoraj opisane naložbe v osnovna sredstva. To povzroči deljivi saldo, ki pomeni najemnino in najemnikov zahtevani denarni tok skupaj. Naslednji korak je ocena najemnikovega zahtevanega denarnega toka.

| (81) | To je najemnikov zahtevani donos njegovega kapitala na začetku leta, prilagojen glede na spremembo navedenega kapitala med letom. Najemnikov kapital ob začetku hipotetičnega najema sestavljajo gibljiva in opredmetena sredstva, in sicer neobdavčljivi stroji in oprema. Sprememba najemnikovega skupnega kapitala se oceni za vsako leto. Vrednosti opredmetenih sredstev se bodo vsako leto spremenile zaradi spreminjanja stroškov nadomestitvenega premoženja, amortizacije obstoječega premoženja in pridobitve novega ali nadomestitvenega premoženja, takšne spremembe pa so bile predvidene v petletnem obdobju. |
| --- | --- |

(81)

To je najemnikov zahtevani donos njegovega kapitala na začetku leta, prilagojen glede na spremembo navedenega kapitala med letom. Najemnikov kapital ob začetku hipotetičnega najema sestavljajo gibljiva in opredmetena sredstva, in sicer neobdavčljivi stroji in oprema. Sprememba najemnikovega skupnega kapitala se oceni za vsako leto. Vrednosti opredmetenih sredstev se bodo vsako leto spremenile zaradi spreminjanja stroškov nadomestitvenega premoženja, amortizacije obstoječega premoženja in pridobitve novega ali nadomestitvenega premoženja, takšne spremembe pa so bile predvidene v petletnem obdobju.

| (82) | Upoštevalo se je, da je najemnikov zahtevani donos 16,2 % nominalno. (23) Gre za oceno tehtanega stroška kapitala BT nominalno pred obdavčitvijo na dan 1. aprila 1993 – ustreznega datuma predhodnega vrednotenja. Tako se izračuna najemnikov zahtevani denarni tok ob koncu leta. Ker so prejemki, izdatki in naložbe v osnovna sredstva značilni skozi vse leto, tako kot se najemnina plačuje med letom, je zahtevani denarni tok ob koncu leta izražen kot vrednost v sredini leta z uporabo 16,2-odstotnega faktorja sedanje vrednosti za 6 mesecev. |
| --- | --- |

(82)

Upoštevalo se je, da je najemnikov zahtevani donos 16,2 % nominalno. (23) Gre za oceno tehtanega stroška kapitala BT nominalno pred obdavčitvijo na dan 1. aprila 1993 – ustreznega datuma predhodnega vrednotenja. Tako se izračuna najemnikov zahtevani denarni tok ob koncu leta. Ker so prejemki, izdatki in naložbe v osnovna sredstva značilni skozi vse leto, tako kot se najemnina plačuje med letom, je zahtevani denarni tok ob koncu leta izražen kot vrednost v sredini leta z uporabo 16,2-odstotnega faktorja sedanje vrednosti za 6 mesecev.

| (83) | Najemnikov zahtevani denarni tok se odšteje od deljivega salda, razlika pa pomeni preostali denarni tok za posamezno leto, saj navedeni denarni tok izhaja iz transakcij, izvedenih med letom. Sedanja vrednost denarnega toka v posameznem letu (16,2 %) se nato sešteje in deli z vsoto faktorjev sedanje vrednosti (ki so enaki 5-letni nabavi v višini 16,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Najemnikov zahtevani denarni tok se odšteje od deljivega salda, razlika pa pomeni preostali denarni tok za posamezno leto, saj navedeni denarni tok izhaja iz transakcij, izvedenih med letom. Sedanja vrednost denarnega toka v posameznem letu (16,2 %) se nato sešteje in deli z vsoto faktorjev sedanje vrednosti (ki so enaki 5-letni nabavi v višini 16,2 %).

| (84) | Rezultat, 700 636 855 GBP, pomeni ocenjeno ponudbo za najemnino, ki bi jo hipotetični najemnik še lahko podal, da bi ohranil 16,2-odstotni donos kapitalske naložbe, ki bi jo moral nujno izvesti, da bi ustvaril prejemke, na katerih bi temeljila njegova ponudba. Predzadnja faza vrednotenja vključuje porazdelitev „nakopičene“ vrednosti za Združeno kraljestvo v višini prek 700 milijonov GBP med Anglijo in Wales. Ker ni bilo nobenega neposrednega dokaza o telekomunikacijskem prometu v vsaki od držav Združenega kraljestva, se je domnevalo, da bi najverjetnejša pravilna porazdelitev morala upoštevati porazdeljenost gospodarske dejavnosti med sestavnimi deli Združenega kraljestva. Na podlagi tega dokaza se je 84,8 % „nakopičene“ vrednosti za Združeno kraljestvo dodelilo Angliji in 4,2 % Walesu. |
| --- | --- |

(84)

Rezultat, 700 636 855 GBP, pomeni ocenjeno ponudbo za najemnino, ki bi jo hipotetični najemnik še lahko podal, da bi ohranil 16,2-odstotni donos kapitalske naložbe, ki bi jo moral nujno izvesti, da bi ustvaril prejemke, na katerih bi temeljila njegova ponudba. Predzadnja faza vrednotenja vključuje porazdelitev „nakopičene“ vrednosti za Združeno kraljestvo v višini prek 700 milijonov GBP med Anglijo in Wales. Ker ni bilo nobenega neposrednega dokaza o telekomunikacijskem prometu v vsaki od držav Združenega kraljestva, se je domnevalo, da bi najverjetnejša pravilna porazdelitev morala upoštevati porazdeljenost gospodarske dejavnosti med sestavnimi deli Združenega kraljestva. Na podlagi tega dokaza se je 84,8 % „nakopičene“ vrednosti za Združeno kraljestvo dodelilo Angliji in 4,2 % Walesu.

| (85) | Dobljeni številki vključujeta več zemljišč ali stavb, katerih lastnik in uporabnik je BT, vendar niso vključeni med nepremičnine z osrednjega seznama. Navedena lastnina se je lahko ovrednotila neposredno na podlagi metode najemnine in ločeno je bila ocenjena na 149 167 870 GBP v Angliji in 3 822 485 GBP v Walesu. Zadnja faza vrednotenja vključuje odštetje teh ločeno ocenjenih obdavčljivih vrednosti, s čimer se dobi končna obdavčljiva vrednost nepremičnin z osrednjega seznama, ki je znašala 445 milijonov GBP v Angliji in 25 milijonov GBP v Walesu. |
| --- | --- |

(85)

Dobljeni številki vključujeta več zemljišč ali stavb, katerih lastnik in uporabnik je BT, vendar niso vključeni med nepremičnine z osrednjega seznama. Navedena lastnina se je lahko ovrednotila neposredno na podlagi metode najemnine in ločeno je bila ocenjena na 149 167 870 GBP v Angliji in 3 822 485 GBP v Walesu. Zadnja faza vrednotenja vključuje odštetje teh ločeno ocenjenih obdavčljivih vrednosti, s čimer se dobi končna obdavčljiva vrednost nepremičnin z osrednjega seznama, ki je znašala 445 milijonov GBP v Angliji in 25 milijonov GBP v Walesu.

| (86) | Enaka metoda se je uporabila za naslednji dve obdobji vrednotenja, pri čemer so se kot podlaga za obdobje 2000–2005 uporabili dejanski računovodski izkazi za leto 1997/98, za obdobje 2005–2010 pa izkazi za leto 2002/03. VOA je za obdobje 2000–2005 uporabila najemnikov 14,25-odstotni zahtevani donos kapitalske naložbe in 12,25-odstotni zahtevani donos za obdobje 2005–2010, pri čemer takšno znižanje odraža gibanje inflacije. |
| --- | --- |

(86)

Enaka metoda se je uporabila za naslednji dve obdobji vrednotenja, pri čemer so se kot podlaga za obdobje 2000–2005 uporabili dejanski računovodski izkazi za leto 1997/98, za obdobje 2005–2010 pa izkazi za leto 2002/03. VOA je za obdobje 2000–2005 uporabila najemnikov 14,25-odstotni zahtevani donos kapitalske naložbe in 12,25-odstotni zahtevani donos za obdobje 2005–2010, pri čemer takšno znižanje odraža gibanje inflacije.

| (87) | Uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT je povzročila naslednje obdavčljive vrednosti po letu 1995:







  Seznam | Anglija | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995-2000 | 445 milijonov GBP | 25 milijonov GBP |
| 2000-2005 | 467 milijonov GBP | 26 milijonov GBP |
| 2005-2010 | 530 milijonov GBP | 24 milijonov GBP |

(87)

Uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT je povzročila naslednje obdavčljive vrednosti po letu 1995:

Seznam

Anglija

Wales

1995-2000

445 milijonov GBP

25 milijonov GBP

2000-2005

467 milijonov GBP

26 milijonov GBP

2005-2010

530 milijonov GBP

24 milijonov GBP

| (88) | Glede posebnega vprašanja vrednotenja za obdobje 1995–2000 organi Združenega kraljestva priznavajo, da je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT za to obdobje predmet poravnave, ki je sledila več kot pet let trajajočim sodnim postopkom in poznejšim pogajanjem. VOA ima pravico do poravnave, ki je običajna praksa pri odmeri davka od premoženja. (24) Poravnave ne more doseči v zvezi z osnovo, ki ni pravilna obdavčljiva vrednost zadevne nepremičnine. Organi Združenega kraljestva poudarjajo, da je poravnava z BT potrdila, da je bilo treba njegovo nepremičnino ovrednotiti na podlagi metode prejemkov in izdatkov, ne pa na podlagi metode pogodbenikove osnove, ki ji je bil naklonjen BT, ter da je to povzročilo obdavčljivo vrednost, ki je bila mnogo višja od vrednosti, s katero se je strinjal BT. |
| --- | --- |

(88)

Glede posebnega vprašanja vrednotenja za obdobje 1995–2000 organi Združenega kraljestva priznavajo, da je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT za to obdobje predmet poravnave, ki je sledila več kot pet let trajajočim sodnim postopkom in poznejšim pogajanjem. VOA ima pravico do poravnave, ki je običajna praksa pri odmeri davka od premoženja. (24) Poravnave ne more doseči v zvezi z osnovo, ki ni pravilna obdavčljiva vrednost zadevne nepremičnine. Organi Združenega kraljestva poudarjajo, da je poravnava z BT potrdila, da je bilo treba njegovo nepremičnino ovrednotiti na podlagi metode prejemkov in izdatkov, ne pa na podlagi metode pogodbenikove osnove, ki ji je bil naklonjen BT, ter da je to povzročilo obdavčljivo vrednost, ki je bila mnogo višja od vrednosti, s katero se je strinjal BT.

| (89) | V zvezi z obtožbo Vtesse, da sta se VOA in BT po sklepu Valuation Tribunal (25) dogovorila o obdavčljivi vrednosti omrežja BT, ki je bila za 15 % nižja od začetnega vrednotenja agencije VOA, so organi Združenega kraljestva pojasnili, da je razliko mogoče razložiti z dejstvom, da je vrednotenje, izvedeno po sklepu Valuation Tribunal, temeljilo na podrobnejši analizi. Med pripravo prvega vrednotenja, ki je bilo predloženo pred Valuation Tribunal, VOA in njen gospodarski svetovalec NERA nista mogla pridobiti vseh podrobnosti o prihodkih, cenah, obsegih in stroških BT v prejšnjih obdobjih, ker zlasti nista imela orodja, s katerim bi BT prisilila, da te podatke razkrije. BT se je zoper sklep pritožil pred Lands Tribunal. Zaslišanje pred Lands Tribunal je de novo zaslišanje. (26) Poleg tega bi v tej fazi postopka VOA lahko izdala odredbo o predložitvi podatkov in zagotovila razkritje ustreznih podatkov s strani BT. Zlasti pri vrednotenju za leto 2000 sta VOA in NERA lahko pridobili bistvene podatke, ki jih leta 1997 nista imeli na voljo, na primer popolno razčlenitev prihodkov in stroškov BT v letu 1992/3, petletni načrt BT, izdelan pred datumom predhodnega vrednotenja, ter pretekle podatke o obsegih in cenah vodov in klicev ter obsegih in cenah zakupljenih vodov. Ti novi podatki so vplivali na vse glavne dele vrednotenja, vključno z napovedjo prihodkov in stroškov poslovanja, prihodnjo naložbo v osnovna sredstva in zahtevanim donosom hipotetičnega najemnika. |
| --- | --- |

(89)

V zvezi z obtožbo Vtesse, da sta se VOA in BT po sklepu Valuation Tribunal (25) dogovorila o obdavčljivi vrednosti omrežja BT, ki je bila za 15 % nižja od začetnega vrednotenja agencije VOA, so organi Združenega kraljestva pojasnili, da je razliko mogoče razložiti z dejstvom, da je vrednotenje, izvedeno po sklepu Valuation Tribunal, temeljilo na podrobnejši analizi. Med pripravo prvega vrednotenja, ki je bilo predloženo pred Valuation Tribunal, VOA in njen gospodarski svetovalec NERA nista mogla pridobiti vseh podrobnosti o prihodkih, cenah, obsegih in stroških BT v prejšnjih obdobjih, ker zlasti nista imela orodja, s katerim bi BT prisilila, da te podatke razkrije. BT se je zoper sklep pritožil pred Lands Tribunal. Zaslišanje pred Lands Tribunal je de novo zaslišanje. (26) Poleg tega bi v tej fazi postopka VOA lahko izdala odredbo o predložitvi podatkov in zagotovila razkritje ustreznih podatkov s strani BT. Zlasti pri vrednotenju za leto 2000 sta VOA in NERA lahko pridobili bistvene podatke, ki jih leta 1997 nista imeli na voljo, na primer popolno razčlenitev prihodkov in stroškov BT v letu 1992/3, petletni načrt BT, izdelan pred datumom predhodnega vrednotenja, ter pretekle podatke o obsegih in cenah vodov in klicev ter obsegih in cenah zakupljenih vodov. Ti novi podatki so vplivali na vse glavne dele vrednotenja, vključno z napovedjo prihodkov in stroškov poslovanja, prihodnjo naložbo v osnovna sredstva in zahtevanim donosom hipotetičnega najemnika.

| (90) | Nekatere izmed sprememb so lahko zvišale obdavčljivo vrednost. Tako je bilo pri naslednjih dejavnikih:






  — | VOA je na koncu uporabila najemnikov zahtevani 12,27-odstotni donos po realni vrednosti, namesto 12,5-odstotnega, ki je ga je na začetku sprejel Valuation Tribunal. |
| --- | --- | --- |

(90)

Nekatere izmed sprememb so lahko zvišale obdavčljivo vrednost. Tako je bilo pri naslednjih dejavnikih:

—

VOA je na koncu uporabila najemnikov zahtevani 12,27-odstotni donos po realni vrednosti, namesto 12,5-odstotnega, ki je ga je na začetku sprejel Valuation Tribunal.

| — | Naložbe v osnovna sredstva v okviru najemnikovega neobdavčljivega prmeoženja so bile deležne precejšnjih popravkov navzdol, in sicer zlasti na podlagi podatkov iz delovnega načrta BT za leto 1993, ki leta 1997 ni bil na voljo. |
| --- | --- |

—

Naložbe v osnovna sredstva v okviru najemnikovega neobdavčljivega prmeoženja so bile deležne precejšnjih popravkov navzdol, in sicer zlasti na podlagi podatkov iz delovnega načrta BT za leto 1993, ki leta 1997 ni bil na voljo.

| — | Strošek na presežnega delavca se je v letu 1992/93 s 50 000 GBP zmanjšal na 33 900 GBP. |
| --- | --- |

—

Strošek na presežnega delavca se je v letu 1992/93 s 50 000 GBP zmanjšal na 33 900 GBP.

| (91) | Dejavnik, ki je najbolj vplival na znižanje obdavčljive vrednosti, je bila sprememba napovedi prihodnjih prejemkov in stroškov. Popravljena različica je v primerjavi z napovedmi, uporabljenimi pri vrednotenju iz leta 1997, v prvem letu predvidela večje dobičke, v poznejših letih pa manjše. Natančneje, te spremembe je mogoče pripisati naslednjim elementom:






  — | Faktor X pri zamejitvi cen (27) v letu 1997/8 se je z -4,5 % spremenil na -7,5 %, ker prehoda na -4,5 %, ki se je zgodil leta 1997 in se je uporabil pri vrednotenju iz leta 1997, ni bilo mogoče upravičeno pričakovati na datum predhodnega vrednotenja. |
| --- | --- | --- |

(91)

Dejavnik, ki je najbolj vplival na znižanje obdavčljive vrednosti, je bila sprememba napovedi prihodnjih prejemkov in stroškov. Popravljena različica je v primerjavi z napovedmi, uporabljenimi pri vrednotenju iz leta 1997, v prvem letu predvidela večje dobičke, v poznejših letih pa manjše. Natančneje, te spremembe je mogoče pripisati naslednjim elementom:

—

Faktor X pri zamejitvi cen (27) v letu 1997/8 se je z -4,5 % spremenil na -7,5 %, ker prehoda na -4,5 %, ki se je zgodil leta 1997 in se je uporabil pri vrednotenju iz leta 1997, ni bilo mogoče upravičeno pričakovati na datum predhodnega vrednotenja.

| — | Napoved letnega zmanjšanja prispevka k primanjkljaju dostopa na minuto (28) se je z - 3 % povečal na - 12 %, ker napoved iz leta 1997 ni dovolj upoštevala zmanjšanja velikosti primanjkljaja dostopa, saj so se cene naročniških priključkov povečevale hitreje kot stroški. |
| --- | --- |

—

Napoved letnega zmanjšanja prispevka k primanjkljaju dostopa na minuto (28) se je z - 3 % povečal na - 12 %, ker napoved iz leta 1997 ni dovolj upoštevala zmanjšanja velikosti primanjkljaja dostopa, saj so se cene naročniških priključkov povečevale hitreje kot stroški.

| — | Pri vrednotenju iz leta 1997 sta VOA in NERA domnevali, da se bodo cene notranjih zakupljenih vodov dvigale skupaj z inflacijo. Te predpostavke niso podprli podatki o preteklih cenah notranjih zakupljenih vodov, ki jih je pozneje objavil BT, in za te cene se je domnevalo, da bodo ostale nespremenljive v okviru vrednotenja iz leta 2000. |
| --- | --- |

—

Pri vrednotenju iz leta 1997 sta VOA in NERA domnevali, da se bodo cene notranjih zakupljenih vodov dvigale skupaj z inflacijo. Te predpostavke niso podprli podatki o preteklih cenah notranjih zakupljenih vodov, ki jih je pozneje objavil BT, in za te cene se je domnevalo, da bodo ostale nespremenljive v okviru vrednotenja iz leta 2000.

| — | Pri vrednotenju iz leta 2000 je obveljala olajšava na dodatne stroške zunanjega izvajanja. |
| --- | --- |

—

Pri vrednotenju iz leta 2000 je obveljala olajšava na dodatne stroške zunanjega izvajanja.

| (92) | Skupni učinek teh dejavnikov je bil, da je bilo končno vrednotenje nižje od tistega, ki ga leta 1997 prvotno izračunala VOA. |
| --- | --- |

(92)

Skupni učinek teh dejavnikov je bil, da je bilo končno vrednotenje nižje od tistega, ki ga leta 1997 prvotno izračunala VOA.

| (93) | In končno, v zvezi z vprašanjem, ki ga je Komisija odprla v svoji odločitvi o sprožitvi postopka, ali metoda prejemkov in izdatkov pravilno upošteva možno neučinkovitost in nižjo dobičkonosnost podjetij, pri katerih se uporabi metoda prejemkov in izdatkov, organi Združenega kraljestva odgovarjajo, da vrednotenje temelji na predvidevanju povprečne ravni učinkovitosti. Če obstajajo dokazi o podpovprečni učinkovitosti, mora ocenjevalec, ki uporabi metodo prejemkov in izdatkov, prilagoditi ocenjene primerne prejemke in izdatke. Organi Združenega kraljestva trdijo, da obstajajo dokazi, da ima BT povprečno stopnjo učinkovitosti (29), zato se prilagoditve zaradi pravilnega vrednotenja njegove nepremičnine niso zdele potrebne. Glede vprašanja obveznosti univerzalnih storitev in načina, kako se upoštevajo pri vrednotenju BT, so organi Združenega kraljestva pojasnili, da na takšno obveznost univerzalnih storitev ni posebne olajšave. Stroški obveznosti univerzalnih storitev so vključeni v skupno predvideno naložbo v osnovna sredstva za razširitev omrežja in v skupne operativne stroške. Povečani prihodki, ki izhajajo iz storitev za uporabnike v okviru obveznosti univerzalnih storitev in iz morebitne okrepitve blagovne znamke, ki je posledica obveznosti univerzalnih storitev, so vključeni med pričakovane prejemke. |
| --- | --- |

(93)

In končno, v zvezi z vprašanjem, ki ga je Komisija odprla v svoji odločitvi o sprožitvi postopka, ali metoda prejemkov in izdatkov pravilno upošteva možno neučinkovitost in nižjo dobičkonosnost podjetij, pri katerih se uporabi metoda prejemkov in izdatkov, organi Združenega kraljestva odgovarjajo, da vrednotenje temelji na predvidevanju povprečne ravni učinkovitosti. Če obstajajo dokazi o podpovprečni učinkovitosti, mora ocenjevalec, ki uporabi metodo prejemkov in izdatkov, prilagoditi ocenjene primerne prejemke in izdatke. Organi Združenega kraljestva trdijo, da obstajajo dokazi, da ima BT povprečno stopnjo učinkovitosti (29), zato se prilagoditve zaradi pravilnega vrednotenja njegove nepremičnine niso zdele potrebne. Glede vprašanja obveznosti univerzalnih storitev in načina, kako se upoštevajo pri vrednotenju BT, so organi Združenega kraljestva pojasnili, da na takšno obveznost univerzalnih storitev ni posebne olajšave. Stroški obveznosti univerzalnih storitev so vključeni v skupno predvideno naložbo v osnovna sredstva za razširitev omrežja in v skupne operativne stroške. Povečani prihodki, ki izhajajo iz storitev za uporabnike v okviru obveznosti univerzalnih storitev in iz morebitne okrepitve blagovne znamke, ki je posledica obveznosti univerzalnih storitev, so vključeni med pričakovane prejemke.

| (94) | Pri Kingstonu se je uporabil podoben, vendar mnogo preprostejši večfazni pristop k metodi prejemkov in izdatkov. Model za napovedovanje prometa, ki bi lahko izšel iz posesti nepremičnine med petletnim obdobjem, ni bil pripravljen. Razlog za to je dejstvo, da v somestju Hull ni omrežij, ki bi jih uporabljali uporabniki iz gospodinjstev in bi konkurirala Kingstonu, ni kabelske televizije, konkurence za komercialne vode pa je malo. Zaradi stabilnega položaja Kingstona na trgu Hulla je bilo odločeno, da petletna napoved ni potrebna. |
| --- | --- |

(94)

Pri Kingstonu se je uporabil podoben, vendar mnogo preprostejši večfazni pristop k metodi prejemkov in izdatkov. Model za napovedovanje prometa, ki bi lahko izšel iz posesti nepremičnine med petletnim obdobjem, ni bil pripravljen. Razlog za to je dejstvo, da v somestju Hull ni omrežij, ki bi jih uporabljali uporabniki iz gospodinjstev in bi konkurirala Kingstonu, ni kabelske televizije, konkurence za komercialne vode pa je malo. Zaradi stabilnega položaja Kingstona na trgu Hulla je bilo odločeno, da petletna napoved ni potrebna.

| (95) | Namesto tega so se za obdobje 1995–2000 upoštevali dejanski promet in stroški poslovanja v treh letih pred datumom predhodnega vrednotenja in na podlagi tega se je domnevalo, da hipotetični najemnik lahko upravičeno pričakuje čisti dobiček v višini približno 9,5 milijona GBP na leto pred najemnino. Upoštevalo se je, da najemnikov zahtevani donos na vrednost neobdavčljivega premoženja (ki domnevno znaša 64 milijonov GBP) znaša 12,5 %, kar pomeni donos v višini 8 milijonov GBP, ki se odšteje od čistega dobička. Preostanek v višini 1,5 milijona GBP je na voljo za najemnino in je bil določen kot obdavčljiva vrednost Kingstona za navedeno obdobje. Po enaki metodi in z uporabo številk, ki so bile na voljo leta 1998 in leta 2003, je obdavčljiva vrednost znašala 5,1 milijona GBP za obdobje 2000–2005 in 7 milijonov GBP za obdobje 2005–2010. |
| --- | --- |

(95)

Namesto tega so se za obdobje 1995–2000 upoštevali dejanski promet in stroški poslovanja v treh letih pred datumom predhodnega vrednotenja in na podlagi tega se je domnevalo, da hipotetični najemnik lahko upravičeno pričakuje čisti dobiček v višini približno 9,5 milijona GBP na leto pred najemnino. Upoštevalo se je, da najemnikov zahtevani donos na vrednost neobdavčljivega premoženja (ki domnevno znaša 64 milijonov GBP) znaša 12,5 %, kar pomeni donos v višini 8 milijonov GBP, ki se odšteje od čistega dobička. Preostanek v višini 1,5 milijona GBP je na voljo za najemnino in je bil določen kot obdavčljiva vrednost Kingstona za navedeno obdobje. Po enaki metodi in z uporabo številk, ki so bile na voljo leta 1998 in leta 2003, je obdavčljiva vrednost znašala 5,1 milijona GBP za obdobje 2000–2005 in 7 milijonov GBP za obdobje 2005–2010.

4.3   Mehanizem popravkov

| (96) | Organi Združenega kraljestva so zagotovili tudi pojasnila glede mehanizma popravkov, ki se je uporabljal za BT. Pojasnili so, da je BT na podlagi Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA iz leta 1988 kot kateri koli drug davčni zavezanec upravičen do spremembe svoje obdavčljive vrednosti, če se med njegovim petletnim obdobjem vrednotenja bistveno spremenijo okoliščine. Bistvena sprememba okoliščin se upošteva, kot da se je zgodila na datum predhodnega vrednotenja. V primeru BT se bistvene spremembe okoliščin dogajajo vsak dan, in sicer zaradi razširitve omrežja BT (zvišanje) ali zaradi razvijanja konkurenčnih omrežij (padec). (30) Teoretično bi bilo treba vrednotenje z uporabo metode prejemkov in izdatkov izvesti vsako leto, pri čemer se upošteva, kako so te bistvene spremembe okoliščin na datum predhodnega vrednotenja lahko spremenile petletni načrt BT. Raje kot s takšno zapleteno metodo so organi Združenega kraljestva in BT soglašali z nadomestno metodo prilagoditve, ki temelji na gibanju tržnega deleža BT v primerjavi z njegovim tržnim deležem v letu pred začetkom seznama za odmero davka in uporablja podatke, ki jih objavi OFCOM. |
| --- | --- |

(96)

Organi Združenega kraljestva so zagotovili tudi pojasnila glede mehanizma popravkov, ki se je uporabljal za BT. Pojasnili so, da je BT na podlagi Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA iz leta 1988 kot kateri koli drug davčni zavezanec upravičen do spremembe svoje obdavčljive vrednosti, če se med njegovim petletnim obdobjem vrednotenja bistveno spremenijo okoliščine. Bistvena sprememba okoliščin se upošteva, kot da se je zgodila na datum predhodnega vrednotenja. V primeru BT se bistvene spremembe okoliščin dogajajo vsak dan, in sicer zaradi razširitve omrežja BT (zvišanje) ali zaradi razvijanja konkurenčnih omrežij (padec). (30) Teoretično bi bilo treba vrednotenje z uporabo metode prejemkov in izdatkov izvesti vsako leto, pri čemer se upošteva, kako so te bistvene spremembe okoliščin na datum predhodnega vrednotenja lahko spremenile petletni načrt BT. Raje kot s takšno zapleteno metodo so organi Združenega kraljestva in BT soglašali z nadomestno metodo prilagoditve, ki temelji na gibanju tržnega deleža BT v primerjavi z njegovim tržnim deležem v letu pred začetkom seznama za odmero davka in uporablja podatke, ki jih objavi OFCOM.

| (97) | Ta tržni delež je bil izračunan tako, da se je seštevek vseh kategorij ustreznih prihodkov BT delil s seštevkom vseh zadevnih kategorij prihodkov trga Združenega kraljestva za fiksno telefonijo. Zadevne kategorije so: (a) lokalni klici, (b) nacionalni klici, (c) mednarodni klici, (d) klici v mobilna omrežja, (e) drugi klici, (f) naročniški priključki, (g) najemi naročniških linij, (h) notranji zasebni zakupljeni najemi (ta kategorija vključuje trg, na katerem si konkurirata BT in Vtesse), (i) notranji zasebni zakupljeni priključki, (j) mednarodni zasebni zakupljeni vodi, (k) medomrežno povezovanje in (l) teleks (samo na seznamu za leto 1995). |
| --- | --- |

(97)

Ta tržni delež je bil izračunan tako, da se je seštevek vseh kategorij ustreznih prihodkov BT delil s seštevkom vseh zadevnih kategorij prihodkov trga Združenega kraljestva za fiksno telefonijo. Zadevne kategorije so: (a) lokalni klici, (b) nacionalni klici, (c) mednarodni klici, (d) klici v mobilna omrežja, (e) drugi klici, (f) naročniški priključki, (g) najemi naročniških linij, (h) notranji zasebni zakupljeni najemi (ta kategorija vključuje trg, na katerem si konkurirata BT in Vtesse), (i) notranji zasebni zakupljeni priključki, (j) mednarodni zasebni zakupljeni vodi, (k) medomrežno povezovanje in (l) teleks (samo na seznamu za leto 1995).

| (98) | Če vzamemo primer seznama za obdobje 2000–2005, je tako izračunani tržni delež BT leta 2000 znašal 68,47 %. Obdavčljiva vrednost njegovih nepremičnin je leta 2000 znašala 467 milijonov GBP v Angliji in 26 milijonov GBP v Walesu. V naslednjem letu je tržni delež BT padel na 65,03 %. Obdavčljiva vrednost za leto 2001 je bila torej določena na 467 milijonov GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 milijonov GBP za Anglijo in 26 milijonov GBP x 65,03 %/68,47 %= 24,7 milijona GBP za Wales. V naslednjem letu so podatki urada OFCOM pokazali manjše znižanje njegovega tržnega deleža, vendar to ni povzročilo znižanja obdavčljive vrednosti BT. V letih 2003/4 in 2004/5 se je tržni delež BT povečal na 67,6 % oziroma 68,0 %. V primerjavi z merilom uspešnosti tržnega deleža v letu 2000 (31) je povzročil obdavčljivi vrednosti v višini 447,5 milijona GBP oziroma 450,6 milijona GBP. (32) |
| --- | --- |

(98)

Če vzamemo primer seznama za obdobje 2000–2005, je tako izračunani tržni delež BT leta 2000 znašal 68,47 %. Obdavčljiva vrednost njegovih nepremičnin je leta 2000 znašala 467 milijonov GBP v Angliji in 26 milijonov GBP v Walesu. V naslednjem letu je tržni delež BT padel na 65,03 %. Obdavčljiva vrednost za leto 2001 je bila torej določena na 467 milijonov GBP x 65,03 %/68,47 % = 443 milijonov GBP za Anglijo in 26 milijonov GBP x 65,03 %/68,47 %= 24,7 milijona GBP za Wales. V naslednjem letu so podatki urada OFCOM pokazali manjše znižanje njegovega tržnega deleža, vendar to ni povzročilo znižanja obdavčljive vrednosti BT. V letih 2003/4 in 2004/5 se je tržni delež BT povečal na 67,6 % oziroma 68,0 %. V primerjavi z merilom uspešnosti tržnega deleža v letu 2000 (31) je povzročil obdavčljivi vrednosti v višini 447,5 milijona GBP oziroma 450,6 milijona GBP. (32)

| (99) | Na podlagi te metode so bili za obdobji 1995–2000 in 2000–2005 dobljeni naslednji rezultati:








  BT | Seznam | Anglija | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.04.1995 | 1995 | 445 milijonov GBP | 25 milijonov GBP |
| 01.04.1996 | 1995 | 412 milijonov GBP | 23 milijonov GBP |
| 01.04.1997 | 1995 | 392 milijonov GBP | 22 milijonov GBP |
| 01.04.1998 | 1995 | 366 milijonov GBP | 20 milijonov GBP |
| 01.04.1999 | 1995 | 347 milijonov GBP | 19 milijonov GBP |
| 01.04.2000 | 2000 | 467 milijonov GBP | 26 milijonov GBP |
| 01.04.2001 | 2000 | 443,5 milijona GBP | 24,7 milijona GBP |
| 01.04.2002 | 2000 | 443,5 milijona GBP | 24,7 milijona GBP |
| 01.04.2003 | 2000 | 447,5 milijona GBP | 24,9 milijona GBP |
| 01.04.2004 | 2000 | 450,6 milijona GBP | 25,1 milijona GBP |

(99)

Na podlagi te metode so bili za obdobji 1995–2000 in 2000–2005 dobljeni naslednji rezultati:

BT

Seznam

Anglija

Wales

01.04.1995

1995

445 milijonov GBP

25 milijonov GBP

01.04.1996

1995

412 milijonov GBP

23 milijonov GBP

01.04.1997

1995

392 milijonov GBP

22 milijonov GBP

01.04.1998

1995

366 milijonov GBP

20 milijonov GBP

01.04.1999

1995

347 milijonov GBP

19 milijonov GBP

01.04.2000

2000

467 milijonov GBP

26 milijonov GBP

01.04.2001

2000

443,5 milijona GBP

24,7 milijona GBP

01.04.2002

2000

443,5 milijona GBP

24,7 milijona GBP

01.04.2003

2000

447,5 milijona GBP

24,9 milijona GBP

01.04.2004

2000

450,6 milijona GBP

25,1 milijona GBP

| (100) | Za obdobje 2005–2010 so organi Združenega kraljestva navedli, da bo mehanizem popravkov, ki se je uporabljal za prvi dve obdobji, zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov urada OFCOM ukinjen. (33) Namesto nekdanjega sistema nameravajo organi Združenega kraljestva vsako leto uporabiti popolno metodo prejemkov in izdatkov, kar bo odražalo vse fizične spremembe, vključno z novo priključenimi optičnimi vlakni, vendar v okviru gospodarskih razmer, ki so obstajale na datum predhodnega vrednotenja. (34) Sistem se še dokončno oblikuje. |
| --- | --- |

(100)

Za obdobje 2005–2010 so organi Združenega kraljestva navedli, da bo mehanizem popravkov, ki se je uporabljal za prvi dve obdobji, zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov urada OFCOM ukinjen. (33) Namesto nekdanjega sistema nameravajo organi Združenega kraljestva vsako leto uporabiti popolno metodo prejemkov in izdatkov, kar bo odražalo vse fizične spremembe, vključno z novo priključenimi optičnimi vlakni, vendar v okviru gospodarskih razmer, ki so obstajale na datum predhodnega vrednotenja. (34) Sistem se še dokončno oblikuje.

| (101) | V primeru Kingstona se mehanizem popravkov ni uporabljal. Po navedbah organov Združenega kraljestva pri seznamih za odmero davka za leti 1995 in 2000 ni bilo prilagoditev, in sicer na podlagi dejstva, da nobeden od konkurentov ni zgradil omrežij v somestju Kingston upon Hull in je imel Kingston na tem območju že skoraj 100-odstotno omrežno pokritost, zato svojega omrežja ni razširil. |
| --- | --- |

(101)

V primeru Kingstona se mehanizem popravkov ni uporabljal. Po navedbah organov Združenega kraljestva pri seznamih za odmero davka za leti 1995 in 2000 ni bilo prilagoditev, in sicer na podlagi dejstva, da nobeden od konkurentov ni zgradil omrežij v somestju Kingston upon Hull in je imel Kingston na tem območju že skoraj 100-odstotno omrežno pokritost, zato svojega omrežja ni razširil.

4.4   Obstoj ugodnosti

| (102) | Organi Združenega kraljestva najprej poudarjajo, da morajo vse metode vrednotenja dati enak rezultat: hipotetično najemnino, ki bi se plačala za nepremičnino. Potemtakem dejstvo, da se je pri BT in Kingstonu uporabila drugačna metoda kot pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, ne pomeni, da bi bila prva dva lahko deležna ugodnosti. |
| --- | --- |

(102)

Organi Združenega kraljestva najprej poudarjajo, da morajo vse metode vrednotenja dati enak rezultat: hipotetično najemnino, ki bi se plačala za nepremičnino. Potemtakem dejstvo, da se je pri BT in Kingstonu uporabila drugačna metoda kot pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, ne pomeni, da bi bila prva dva lahko deležna ugodnosti.

| (103) | Po njihovem mnenju je obstoj selektivne ugodnosti mogoče dokazati na dva načina:






  a) | s ponazoritvijo, da bi z vrednotenjem prejemkov in izdatkov telekomunikacijskih operaterjev, ki niso BT in Kingston, dosegli nižjo obdavčljivo vrednost, kot bi izhajala iz metode najemnine, torej tako, da se dokaže, da je metoda prejemkov in izdatkov napačna ali da sistematično daje prenizko vrednost; |
| --- | --- | --- |

(103)

Po njihovem mnenju je obstoj selektivne ugodnosti mogoče dokazati na dva načina:

a)

s ponazoritvijo, da bi z vrednotenjem prejemkov in izdatkov telekomunikacijskih operaterjev, ki niso BT in Kingston, dosegli nižjo obdavčljivo vrednost, kot bi izhajala iz metode najemnine, torej tako, da se dokaže, da je metoda prejemkov in izdatkov napačna ali da sistematično daje prenizko vrednost;

| b) | ali s ponazoritvijo, pri kateri se uporabijo natančne in ustrezne primerjave, da so imeli drugi telekomunikacijski operaterji nesorazmerno visoko obdavčljivo vrednost v primerjavi z BT in Kingstonom. |
| --- | --- |

b)

ali s ponazoritvijo, pri kateri se uporabijo natančne in ustrezne primerjave, da so imeli drugi telekomunikacijski operaterji nesorazmerno visoko obdavčljivo vrednost v primerjavi z BT in Kingstonom.

| (104) | Da bi dokazali točko (a), bi bilo nujno treba izvesti vrednotenje prejemkov in izdatkov drugih telekomunikacijskih operaterjev, da bi videli, ali so bili po metodi prejemkov in izdatkov ter po metodi najemnine doseženi primerljivi rezultati. Nobeden od telekomunikacijskih operaterjev se tega ni lotil in organi Združenega kraljestva domnevajo, da bi člani Altneta in Vtesse na to opozorili, če bi bilo vrednotenje njihovega omrežja po metodi prejemkov in izdatkov res nižje. (35) VOA nima poslovnih načrtov teh telekomunikacijskih operaterjev. Zato ne more oceniti njihovih pričakovanih prejemkov in izdatkov, ki izhajajo iz posesti njihovega omrežja, in določiti najemnine, ki bi jo bili zanjo pripravljeni plačati po metodi prejemkov in izdatkov. |
| --- | --- |

(104)

Da bi dokazali točko (a), bi bilo nujno treba izvesti vrednotenje prejemkov in izdatkov drugih telekomunikacijskih operaterjev, da bi videli, ali so bili po metodi prejemkov in izdatkov ter po metodi najemnine doseženi primerljivi rezultati. Nobeden od telekomunikacijskih operaterjev se tega ni lotil in organi Združenega kraljestva domnevajo, da bi člani Altneta in Vtesse na to opozorili, če bi bilo vrednotenje njihovega omrežja po metodi prejemkov in izdatkov res nižje. (35) VOA nima poslovnih načrtov teh telekomunikacijskih operaterjev. Zato ne more oceniti njihovih pričakovanih prejemkov in izdatkov, ki izhajajo iz posesti njihovega omrežja, in določiti najemnine, ki bi jo bili zanjo pripravljeni plačati po metodi prejemkov in izdatkov.

| (105) | V zvezi s točko (b) organi Združenega kraljestva opozarjajo, da sta Vtesse in Komisija predlagala primerjavo deleža prejemkov, ki ga je Vtesse plačal z davkom, z deležem prejemkov, ki sta jih plačala BT in Kingston. Organi Združenega kraljestva najprej navajajo, da to razmerje ni pomembno. Po njihovih trditvah poslovni davek pomeni davek na vrednost premoženja, ne davek na prejemke, dobičke ali kapitalske dobičke. Vrednost premoženja ni odvisna od prometa posameznega uporabnika: dve podjetji imata lahko v posesti povsem enako premoženje, vendar imata glede na vrsto in uspešnost svojega poslovanja lahko zelo različen promet. Celo najemniki na istem poslovnem področju imajo lahko zelo različen promet, odvisno od njihove učinkovitosti. Zato prihodek ni znak za to, kakšna najemnina bi bila dosežena ob „barantanju na trgu“, in pripisovanje kakršnega koli pomena domnevni neenakosti med deleži prejemkov, porabljenih za davek, je zmotno. |
| --- | --- |

(105)

V zvezi s točko (b) organi Združenega kraljestva opozarjajo, da sta Vtesse in Komisija predlagala primerjavo deleža prejemkov, ki ga je Vtesse plačal z davkom, z deležem prejemkov, ki sta jih plačala BT in Kingston. Organi Združenega kraljestva najprej navajajo, da to razmerje ni pomembno. Po njihovih trditvah poslovni davek pomeni davek na vrednost premoženja, ne davek na prejemke, dobičke ali kapitalske dobičke. Vrednost premoženja ni odvisna od prometa posameznega uporabnika: dve podjetji imata lahko v posesti povsem enako premoženje, vendar imata glede na vrsto in uspešnost svojega poslovanja lahko zelo različen promet. Celo najemniki na istem poslovnem področju imajo lahko zelo različen promet, odvisno od njihove učinkovitosti. Zato prihodek ni znak za to, kakšna najemnina bi bila dosežena ob „barantanju na trgu“, in pripisovanje kakršnega koli pomena domnevni neenakosti med deleži prejemkov, porabljenih za davek, je zmotno.

| (106) | Kakor koli že, organi Združenega kraljestva menijo, da je bilo pravilno razmerje med davkom in prejemki (36) za BT in Kingston v Združenem kraljestvu naslednje: | 1995/1996 | 2000/2001 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

Kakor koli že, organi Združenega kraljestva menijo, da je bilo pravilno razmerje med davkom in prejemki (36) za BT in Kingston v Združenem kraljestvu naslednje:

1995/1996

2000/2001

2005/2006

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da je razliko med razmerjem, ki ga dobijo za BT, in razmerjem, ki ga je za BT izračunal Vtesse, (2 %), mogoče razložiti z dejstvom, da je Vtesse primerjal prejemke BT v Združenem kraljestvu z njegovo obdavčljivo vrednostjo v Angliji in Walesu. Vtesse ni upošteval ločeno ocenjenega premoženja ter obdavčljive vrednosti nepremičnin BT na Škotskem in v Severni Irski. Razliko v razmerjih, ki so ju navedli Vtesse in organi Združenega kraljestva, je nadalje mogoče razložiti z dejstvom, da so organi Združenega kraljestva pri izračunu razmerja med davkom in prejemki za BT in Kingston uporabili popravljene prihodke, ki so bili prilagojeni, da bi se upoštevali nepomembni prihodki, in normalizirani, da bi se odražalo načrtovano prihodnje gibanje. |
| --- | --- |

(107)

Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da je razliko med razmerjem, ki ga dobijo za BT, in razmerjem, ki ga je za BT izračunal Vtesse, (2 %), mogoče razložiti z dejstvom, da je Vtesse primerjal prejemke BT v Združenem kraljestvu z njegovo obdavčljivo vrednostjo v Angliji in Walesu. Vtesse ni upošteval ločeno ocenjenega premoženja ter obdavčljive vrednosti nepremičnin BT na Škotskem in v Severni Irski. Razliko v razmerjih, ki so ju navedli Vtesse in organi Združenega kraljestva, je nadalje mogoče razložiti z dejstvom, da so organi Združenega kraljestva pri izračunu razmerja med davkom in prejemki za BT in Kingston uporabili popravljene prihodke, ki so bili prilagojeni, da bi se upoštevali nepomembni prihodki, in normalizirani, da bi se odražalo načrtovano prihodnje gibanje.

| (108) | Kakor koli že, tudi če bi pristop na podlagi deleža prejemkov imel kakršno koli veljavo, organi Združenega kraljestva trdijo, da številke, ki jih je predložil Vtesse in jih je Komisija uporabila v odločitvi o sprožitvi postopka, ne dokazujejo obstoja ugodnosti za BT. Nasprotno, opozarjajo, da delež prejemkov, če vse telekomunikacijske operaterje Altneta kot celoto primerjamo z BT, pokaže, da BT ne plačuje manj kot operaterji Altneta. V zadnjem letu seznama iz leta 2000 je BT imel približno 70 % skupnega zneska obdavčljive vrednosti fiksnih telekomunikacijskih operaterjev, približno 71,6 % prihodkov od klicev in dostopa ter manjši delež drugih prihodkov trga fiksne telefonije. Po navedbah organov Združenega kraljestva te številke dokazujejo, da z vrednotenjem na seznamih iz leta 1995 in 2000 ni sistemskih težav. |
| --- | --- |

(108)

Kakor koli že, tudi če bi pristop na podlagi deleža prejemkov imel kakršno koli veljavo, organi Združenega kraljestva trdijo, da številke, ki jih je predložil Vtesse in jih je Komisija uporabila v odločitvi o sprožitvi postopka, ne dokazujejo obstoja ugodnosti za BT. Nasprotno, opozarjajo, da delež prejemkov, če vse telekomunikacijske operaterje Altneta kot celoto primerjamo z BT, pokaže, da BT ne plačuje manj kot operaterji Altneta. V zadnjem letu seznama iz leta 2000 je BT imel približno 70 % skupnega zneska obdavčljive vrednosti fiksnih telekomunikacijskih operaterjev, približno 71,6 % prihodkov od klicev in dostopa ter manjši delež drugih prihodkov trga fiksne telefonije. Po navedbah organov Združenega kraljestva te številke dokazujejo, da z vrednotenjem na seznamih iz leta 1995 in 2000 ni sistemskih težav.

| (109) | V zvezi z vprašanjem mejne obdavčitve organi Združenega kraljestva zanikajo, da bi drugačen način odmere davka na dodatna optična vlakna pomenil kakršno koli ugodnost za BT ali Kingston. Povod za obdavčljivost optičnih vlaken telekomunikacijskih operaterjev po metodi najemnine je priključitev optičnih vlaken. Takšna obravnava novih optičnih vlaken pa ne velja v primeru BT/Kingstona, ko se ovrednotijo po metodi prejemkov in izdatkov. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi z vprašanjem mejne obdavčitve organi Združenega kraljestva zanikajo, da bi drugačen način odmere davka na dodatna optična vlakna pomenil kakršno koli ugodnost za BT ali Kingston. Povod za obdavčljivost optičnih vlaken telekomunikacijskih operaterjev po metodi najemnine je priključitev optičnih vlaken. Takšna obravnava novih optičnih vlaken pa ne velja v primeru BT/Kingstona, ko se ovrednotijo po metodi prejemkov in izdatkov.

| (110) | Metoda prejemkov in izdatkov predvideva prejemke in izdatke v naslednjih petih letih. Optična vlakna, ki jih BT potrebuje pri poslovanju skozi celotno petletno obdobje trajanja seznama, se upoštevajo pri oceni obdavčljive vrednosti, ker so prihodki od teh optičnih vlaken vključeni v vrednotenje prejemkov in izdatkov. Poslovni davek je za optična vlakna torej plačljiv od datuma začetka seznama za odmero davka in ne samo od dneva, ko se priključijo. Fizični dodatki k nepremičnini BT se nadalje upoštevajo z mehanizmom letnih popravkov, ki temelji na gibanju tržnih deležev BT, opisanem v uvodnih izjavah 96 do 100. |
| --- | --- |

(110)

Metoda prejemkov in izdatkov predvideva prejemke in izdatke v naslednjih petih letih. Optična vlakna, ki jih BT potrebuje pri poslovanju skozi celotno petletno obdobje trajanja seznama, se upoštevajo pri oceni obdavčljive vrednosti, ker so prihodki od teh optičnih vlaken vključeni v vrednotenje prejemkov in izdatkov. Poslovni davek je za optična vlakna torej plačljiv od datuma začetka seznama za odmero davka in ne samo od dneva, ko se priključijo. Fizični dodatki k nepremičnini BT se nadalje upoštevajo z mehanizmom letnih popravkov, ki temelji na gibanju tržnih deležev BT, opisanem v uvodnih izjavah 96 do 100.

| (111) | Organi Združenega kraljestva priznavajo, da metode vrednotenja nujno zahtevajo drugačen pristop do obravnave priključitve dodatnih optičnih vlaken, vendar poudarjajo, da je končni rezultat izvedbe vrednotenja v obeh primerih ta, da se vrednost optičnih vlaken do uporabnika odraža v obdavčljivi vrednosti. |
| --- | --- |

(111)

Organi Združenega kraljestva priznavajo, da metode vrednotenja nujno zahtevajo drugačen pristop do obravnave priključitve dodatnih optičnih vlaken, vendar poudarjajo, da je končni rezultat izvedbe vrednotenja v obeh primerih ta, da se vrednost optičnih vlaken do uporabnika odraža v obdavčljivi vrednosti.

V.   PRIPOMBE URADA OFCOM

| (112) | OFCOM je neodvisni regulativni organ in organ, pristojen za konkurenco, ki ureja komunikacijsko industrijo v Združenem kraljestvu. Pripombe organov Združenega kraljestva je predložila centralna vlada Združenega kraljestva in ne pomenijo stališč urada OFCOM. Zato je Komisija v dopisu z dne 26. julija 2005 OFCOM zaprosila, da predloži svoje pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka. OFCOM jih je posredoval v dopisu z dne 21. septembra 2005. |
| --- | --- |

(112)

OFCOM je neodvisni regulativni organ in organ, pristojen za konkurenco, ki ureja komunikacijsko industrijo v Združenem kraljestvu. Pripombe organov Združenega kraljestva je predložila centralna vlada Združenega kraljestva in ne pomenijo stališč urada OFCOM. Zato je Komisija v dopisu z dne 26. julija 2005 OFCOM zaprosila, da predloži svoje pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka. OFCOM jih je posredoval v dopisu z dne 21. septembra 2005.

| (113) | OFCOM je preučil, v kakšnem obsegu lahko razlike v metodologiji in praksi vplivajo na konkurenčne pogoje. Njegova splošna ugotovitev je bila, da sistem za odmero davka na nestanovanjsko lastnino trenutno ne škoduje konkurenčnim pogojem na trgu telekomunikacij. |
| --- | --- |

(113)

OFCOM je preučil, v kakšnem obsegu lahko razlike v metodologiji in praksi vplivajo na konkurenčne pogoje. Njegova splošna ugotovitev je bila, da sistem za odmero davka na nestanovanjsko lastnino trenutno ne škoduje konkurenčnim pogojem na trgu telekomunikacij.

| (114) | V zvezi z razmerjem med davkom in prihodki OFCOM meni, da to razmerje ni ustrezno za oceno pravičnosti sistema davka na nestanovanjsko lastnino. Poudarja, da je davek povezan s pričakovanimi najemninami na trgu, ki bi verjetno odražale učinkovito uporabo premoženja. Če kako podjetje premoženje uporabi neučinkovito, davek lahko pomeni precejšen delež njegovih prihodkov. Razmerje med davkom in prihodki za omrežje iz optičnih vlaken je lahko na primer odvisno od količine podatkov, za katere se uporablja. Razlike v razmerjih med davkom in prihodki različnih podjetij torej lahko preprosto odražajo razlike v vrednosti storitev, ki se uporabnikom zagotavljajo s podobnim obdavčljivim premoženjem. |
| --- | --- |

(114)

V zvezi z razmerjem med davkom in prihodki OFCOM meni, da to razmerje ni ustrezno za oceno pravičnosti sistema davka na nestanovanjsko lastnino. Poudarja, da je davek povezan s pričakovanimi najemninami na trgu, ki bi verjetno odražale učinkovito uporabo premoženja. Če kako podjetje premoženje uporabi neučinkovito, davek lahko pomeni precejšen delež njegovih prihodkov. Razmerje med davkom in prihodki za omrežje iz optičnih vlaken je lahko na primer odvisno od količine podatkov, za katere se uporablja. Razlike v razmerjih med davkom in prihodki različnih podjetij torej lahko preprosto odražajo razlike v vrednosti storitev, ki se uporabnikom zagotavljajo s podobnim obdavčljivim premoženjem.

| (115) | Poleg tega je OFCOM izračunal razmerje med davkom in prihodki za več telekomunikacijskih operaterjev v Združenem kraljestvu: | davčna obveznost v letu 2005 (v milijonih GBP) | prihodki v letu 2005
  (v milijonih GBP) | Davek/prihodki
  (v odstotkih) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

Poleg tega je OFCOM izračunal razmerje med davkom in prihodki za več telekomunikacijskih operaterjev v Združenem kraljestvu:

davčna obveznost v letu 2005 (v milijonih GBP)

prihodki v letu 2005

(v milijonih GBP)

Davek/prihodki

(v odstotkih)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | OFCOM je izračunal tudi razmerje Vtesse za leto 2003, edino leto, za katero je imel razpoložljive podatke. To razmerje je znašalo 2,1 %. Te številke dokazujejo, da je razmerje med davkom in prihodki zelo različno in brez jasnega vzorca, kar zadeva obseg prihodkov. OFCOM je ugotovil, da to razmerje ni samo napačna metodologija za ocenjevanje pravičnosti sistema za odmero davka na nestanovanjsko lastnino, ampak se zdi zmotna tudi trditev, da BT na splošno plačuje manjši znesek davka glede na svoje prihodke kot njegovi konkurenti. |
| --- | --- |

(116)

OFCOM je izračunal tudi razmerje Vtesse za leto 2003, edino leto, za katero je imel razpoložljive podatke. To razmerje je znašalo 2,1 %. Te številke dokazujejo, da je razmerje med davkom in prihodki zelo različno in brez jasnega vzorca, kar zadeva obseg prihodkov. OFCOM je ugotovil, da to razmerje ni samo napačna metodologija za ocenjevanje pravičnosti sistema za odmero davka na nestanovanjsko lastnino, ampak se zdi zmotna tudi trditev, da BT na splošno plačuje manjši znesek davka glede na svoje prihodke kot njegovi konkurenti.

| (117) | OFCOM poudarja, kako težko je ustrezno primerjati zelo različne telekomunikacijske operaterje (npr. povprečna obdavčljiva vrednost kilometra povezav za usmerjanje v omrežju iz optičnih vlaken je lahko zelo različna glede na značilnosti omrežja, ki mu pripada, in število priključenih optičnih vlaken na tej povezavi za usmerjanje). Kljub temu je predlagal nekatere alternativne načine za primerjavo obdavčitve BT z obdavčitvijo njegovih konkurentov. Izračunal je na primer razmerje med obdavčljivo vrednostjo in priključkom za BT ter tri družbe, ki so mu najbolj podobne glede na omrežje za lokalni dostop, tj. Kingston, NTL in Telewest. Vsi štirje so predvsem ponudniki lokalnega dostopa. BT in Kingston sta ovrednotena na podlagi prejemkov in izdatkov, NTL in Telewest pa sta ovrednotena po metodi, ki je izpeljana iz metode pogodbenikove osnove. Rezultati izračunov urada OFCOM so prikazani v spodnji razpredelnici. Po mnenju urada OFCOM se te obdavčljive vrednosti na priključke bistveno ne razlikujejo od enega operaterja do drugega. | Obdavčljiva vrednost/priključek |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

OFCOM poudarja, kako težko je ustrezno primerjati zelo različne telekomunikacijske operaterje (npr. povprečna obdavčljiva vrednost kilometra povezav za usmerjanje v omrežju iz optičnih vlaken je lahko zelo različna glede na značilnosti omrežja, ki mu pripada, in število priključenih optičnih vlaken na tej povezavi za usmerjanje). Kljub temu je predlagal nekatere alternativne načine za primerjavo obdavčitve BT z obdavčitvijo njegovih konkurentov. Izračunal je na primer razmerje med obdavčljivo vrednostjo in priključkom za BT ter tri družbe, ki so mu najbolj podobne glede na omrežje za lokalni dostop, tj. Kingston, NTL in Telewest. Vsi štirje so predvsem ponudniki lokalnega dostopa. BT in Kingston sta ovrednotena na podlagi prejemkov in izdatkov, NTL in Telewest pa sta ovrednotena po metodi, ki je izpeljana iz metode pogodbenikove osnove. Rezultati izračunov urada OFCOM so prikazani v spodnji razpredelnici. Po mnenju urada OFCOM se te obdavčljive vrednosti na priključke bistveno ne razlikujejo od enega operaterja do drugega.

Obdavčljiva vrednost/priključek

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | Zato OFCOM na splošno ugotavlja, da je na voljo malo dokazov v podporo trditvi, da BT za kateri koli ukrep plačuje precej manj kot operaterji hrbtenice iz optičnih vlaken. |
| --- | --- |

(118)

Zato OFCOM na splošno ugotavlja, da je na voljo malo dokazov v podporo trditvi, da BT za kateri koli ukrep plačuje precej manj kot operaterji hrbtenice iz optičnih vlaken.

| (119) | OFCOM je tudi preučil, ali sistem za odmero davka uvaja neupravičeno nesorazmerje, kar zadeva mejno obveznost plačila davka. V zvezi s tem OFCOM navaja, da se pri metodi prejemkov in izdatkov uporabljajo predvidene številke za prihodke in stroške, zato pojmovno vključuje vsakršno dograditev omrežja, potrebno za izpolnitev teh poslovnih načrtov. Podlaga za izračun prejemkov in izdatkov ni omejena na stanje omrežja BT na začetku petletnega obdobja, ampak odraža potrebne spremembe omrežja v naslednjih petih letih, z letnimi ponovnimi ocenami, da se upoštevajo in obdavčijo bistvene spremembe nepremičnin BT. OFCOM meni, da čeprav je dodatna obremenitev bolj očitna pri manjših operaterjih, ker vsako priključeno optično vlakno povzroči posebno obremenitev dodatnega davka, to še ne pomeni, da obdavčljiva vrednost BT ne vključuje zneskov za podobne spremembe. OFCOM je ugotovil, da nima dokazov v prid domnevi, da BT v nasprotju s telekomunikacijskimi operaterji, ocenjenimi po metodi najemnine, ne plača dodatnega davka za priključitev optičnega vlakna. Zdi se, da bi sistem v vsakem primeru dolgoročno zagotovil bistveno simetričen rezultat, čeprav po različnih poteh in z nizkimi ravnmi preglednosti. |
| --- | --- |

(119)

OFCOM je tudi preučil, ali sistem za odmero davka uvaja neupravičeno nesorazmerje, kar zadeva mejno obveznost plačila davka. V zvezi s tem OFCOM navaja, da se pri metodi prejemkov in izdatkov uporabljajo predvidene številke za prihodke in stroške, zato pojmovno vključuje vsakršno dograditev omrežja, potrebno za izpolnitev teh poslovnih načrtov. Podlaga za izračun prejemkov in izdatkov ni omejena na stanje omrežja BT na začetku petletnega obdobja, ampak odraža potrebne spremembe omrežja v naslednjih petih letih, z letnimi ponovnimi ocenami, da se upoštevajo in obdavčijo bistvene spremembe nepremičnin BT. OFCOM meni, da čeprav je dodatna obremenitev bolj očitna pri manjših operaterjih, ker vsako priključeno optično vlakno povzroči posebno obremenitev dodatnega davka, to še ne pomeni, da obdavčljiva vrednost BT ne vključuje zneskov za podobne spremembe. OFCOM je ugotovil, da nima dokazov v prid domnevi, da BT v nasprotju s telekomunikacijskimi operaterji, ocenjenimi po metodi najemnine, ne plača dodatnega davka za priključitev optičnega vlakna. Zdi se, da bi sistem v vsakem primeru dolgoročno zagotovil bistveno simetričen rezultat, čeprav po različnih poteh in z nizkimi ravnmi preglednosti.

VI.   PRAVNA OCENA

| (120) | V skladu s členom 87(1) ES „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Zato ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) ES, če izpolnjuje naslednja štiri merila:






  — | pomeni selektivno ugodnost za prejemnika(-e) |
| --- | --- | --- |

(120)

V skladu s členom 87(1) ES „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Zato ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) ES, če izpolnjuje naslednja štiri merila:

—

pomeni selektivno ugodnost za prejemnika(-e)

| — | ga država odobri iz državnih sredstev |
| --- | --- |

—

ga država odobri iz državnih sredstev

| — | izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco |
| --- | --- |

—

izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco

| — | lahko prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

—

lahko prizadene trgovino med državami članicami.

| (121) | Da bi ugotovili, ali je odmera davka od premoženja pri BT in Kingstonu povzročila gospodarsko ugodnost za ti dve podjetji, mora biti analiza Komisije dvojna:






  — | najprej mora ugotoviti, ali so bili predpisi v zvezi z davkom od premoženja pri BT in Kingstonu ustrezno uporabljeni in še zlasti, ali je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov upravičena in ustrezna. |
| --- | --- | --- |

(121)

Da bi ugotovili, ali je odmera davka od premoženja pri BT in Kingstonu povzročila gospodarsko ugodnost za ti dve podjetji, mora biti analiza Komisije dvojna:

—

najprej mora ugotoviti, ali so bili predpisi v zvezi z davkom od premoženja pri BT in Kingstonu ustrezno uporabljeni in še zlasti, ali je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov upravičena in ustrezna.

| — | Presoditi mora tudi, ali uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu pomeni ugodnost za navedeni podjetji v primerjavi z njunimi konkurenti, ki so ovrednoteni po metodi najemnine. |
| --- | --- |

—

Presoditi mora tudi, ali uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu pomeni ugodnost za navedeni podjetji v primerjavi z njunimi konkurenti, ki so ovrednoteni po metodi najemnine.

6.1   Pravilna uporaba predpisov v zvezi z davkom od premoženja pri BT in Kingstonu

6.1.1   Izbira metode, ki se je uporabila pri BT in Kingstonu

| (122) | Prvo obravnavano vprašanje je, ali je bilo primerno, da so organi Združenega kraljestva pri BT in Kingstonu uporabili metodo prejemkov in izdatkov in ne metode najemnine, ki naj bi se običajno uporabljala v sektorju telekomunikacij. Vprašanje je, ali je bilo na voljo dovolj dokazil o najemnini, da sta bili omrežji BT in Kingstona lahko ocenjeni ob upoštevanju dokazil o najemnini za obdobja 1995–2000, 2000–2005 in 2005–2010. |
| --- | --- |

(122)

Prvo obravnavano vprašanje je, ali je bilo primerno, da so organi Združenega kraljestva pri BT in Kingstonu uporabili metodo prejemkov in izdatkov in ne metode najemnine, ki naj bi se običajno uporabljala v sektorju telekomunikacij. Vprašanje je, ali je bilo na voljo dovolj dokazil o najemnini, da sta bili omrežji BT in Kingstona lahko ocenjeni ob upoštevanju dokazil o najemnini za obdobja 1995–2000, 2000–2005 in 2005–2010.

| (123) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka menila, da so cene notranjega prenosa med maloprodajno in veleprodajno enoto BT ter najemnina, ki jo je BT prejel ob oddaji lastne infrastrukture v najem, lahko podlaga za uporabo metode najemnine. Altnet Task Force, ena od tretjih strank, ki so podale pripombe k sklepu, je predlagal posebne vire dokazil o najemnini, na primer tarife BT za medoperaterski najem vodov ali njegove objavljene cene za razvezane krajevne zanke, ki bi se lahko uporabili pri določitvi najemne vrednosti njegovih bakrenih kablov. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka menila, da so cene notranjega prenosa med maloprodajno in veleprodajno enoto BT ter najemnina, ki jo je BT prejel ob oddaji lastne infrastrukture v najem, lahko podlaga za uporabo metode najemnine. Altnet Task Force, ena od tretjih strank, ki so podale pripombe k sklepu, je predlagal posebne vire dokazil o najemnini, na primer tarife BT za medoperaterski najem vodov ali njegove objavljene cene za razvezane krajevne zanke, ki bi se lahko uporabili pri določitvi najemne vrednosti njegovih bakrenih kablov.

| (124) | V zvezi s tem so BT in organi Združenega kraljestva pojasnili, da se metoda najemnine ne more uporabiti za oceno nepremičnin BT in Kingstona. Prvič, dokazila, katerih uporabo sta predlagala Komisija in Altnet, za prvi dve obdobji vrednotenja (tj. 1995–2000 in 2000–2005) niso bila na voljo. Takšen je primer najemnih tarif razvezavo krajevne zanke, ki so se uporabljale od 31. maja 2001, ali regulativnih računov, ki so odražali stroške prenosa za storitve dostopa BT. Poleg tega ti podatki, tudi ko so bili na voljo, na primer za zadnje obdobje vrednotenja 2005–2010, niso bili pomembni in jih ni bilo mogoče uporabiti pri vrednotenju zelo specifičnih omrežij BT in Kingstona. Organi Združenega kraljestva so na primer pojasnili, da tarifa za medoperaterski najem vodov in tarifa za razvezavo krajevne zanke pomenita plačilo za storitev in se na podlagi obstoječe sodne prakse v zvezi z davkom od premoženja ne moreta šteti za dokazilo o najemnini za določitev vrednosti zadevnega dela omrežja BT. Poleg tega tarifi določa OFCOM in kot takšni nista „najemnini na odprtem trgu“. Zato imata navedeni pristojbini lahko le majhno težo kot dokazili o obdavčljivi vrednosti. Zaradi teh razlogov ni dejanskih tržnih dokazil v zvezi z dostopovnim delom omrežij BT ali Kingstona, ki je edinstvena značilnost njunih omrežij. |
| --- | --- |

(124)

V zvezi s tem so BT in organi Združenega kraljestva pojasnili, da se metoda najemnine ne more uporabiti za oceno nepremičnin BT in Kingstona. Prvič, dokazila, katerih uporabo sta predlagala Komisija in Altnet, za prvi dve obdobji vrednotenja (tj. 1995–2000 in 2000–2005) niso bila na voljo. Takšen je primer najemnih tarif razvezavo krajevne zanke, ki so se uporabljale od 31. maja 2001, ali regulativnih računov, ki so odražali stroške prenosa za storitve dostopa BT. Poleg tega ti podatki, tudi ko so bili na voljo, na primer za zadnje obdobje vrednotenja 2005–2010, niso bili pomembni in jih ni bilo mogoče uporabiti pri vrednotenju zelo specifičnih omrežij BT in Kingstona. Organi Združenega kraljestva so na primer pojasnili, da tarifa za medoperaterski najem vodov in tarifa za razvezavo krajevne zanke pomenita plačilo za storitev in se na podlagi obstoječe sodne prakse v zvezi z davkom od premoženja ne moreta šteti za dokazilo o najemnini za določitev vrednosti zadevnega dela omrežja BT. Poleg tega tarifi določa OFCOM in kot takšni nista „najemnini na odprtem trgu“. Zato imata navedeni pristojbini lahko le majhno težo kot dokazili o obdavčljivi vrednosti. Zaradi teh razlogov ni dejanskih tržnih dokazil v zvezi z dostopovnim delom omrežij BT ali Kingstona, ki je edinstvena značilnost njunih omrežij.

| (125) | Zdi se tudi, da čeprav obstajajo dokazila o najemnini, pridobljena od drugih telekomunikacijskih operaterjev, na primer v zvezi z optičnimi vlakni, pa ta dokazila o najemnini zaradi razlik v uporabi teh optičnih vlaken s strani navedenih operaterjev ter BT in Kingstona niso v celoti pomembna za določitev vrednosti nepremičnin zadnjih dveh navedenih podjetij. Najemnina za optično vlakno, ki jo je navedel Vtesse, temelji na tržnih dokazilih za glavna omrežja iz optičnih vlaken, ki jih uporablja malo zelo pomembnih in velikih uporabnikov. Omrežji BT in Kingstona sta predvsem omrežji za lokalni dostop, ki ju v primeru BT uporabljajo milijoni posameznikov. Njuno omrežje iz optičnih vlaken ima predvsem vlogo hrbtenice, ki medsebojno povezuje njune krajevne zanke. Zaradi tega sta njuni omrežji edinstveni in ju ni mogoče primerjati z nobenim drugim omrežjem v Združenem kraljestvu, vključno z velikimi omrežji, kakršno je omrežje Cable & Wireless. Že res, da lahko BT dele svojega omrežja uporabi za zagotavljanje storitev, ki konkurirajo Vtesse, vendar jih je s fizičnega in uporabniškega vidika še vedno nemogoče ločiti od celotnega omrežja BT. Zato ti dve vrsti omrežja na splošno ne izpolnjujeta enake funkcije in tako verjetno nimata enake najemne vrednosti. Tako meni zlasti OFCOM, ki je poudaril, da je povprečna vrednost kilometra povezav za usmerjanje v omrežju iz optičnih vlaken lahko zelo različna glede na značilnosti omrežja, ki mu pripada, in da se topologija osrednjega omrežja BT verjetno zelo razlikuje od topologije hrbteničnega operaterja, ki oskrbuje trg podjetij. |
| --- | --- |

(125)

Zdi se tudi, da čeprav obstajajo dokazila o najemnini, pridobljena od drugih telekomunikacijskih operaterjev, na primer v zvezi z optičnimi vlakni, pa ta dokazila o najemnini zaradi razlik v uporabi teh optičnih vlaken s strani navedenih operaterjev ter BT in Kingstona niso v celoti pomembna za določitev vrednosti nepremičnin zadnjih dveh navedenih podjetij. Najemnina za optično vlakno, ki jo je navedel Vtesse, temelji na tržnih dokazilih za glavna omrežja iz optičnih vlaken, ki jih uporablja malo zelo pomembnih in velikih uporabnikov. Omrežji BT in Kingstona sta predvsem omrežji za lokalni dostop, ki ju v primeru BT uporabljajo milijoni posameznikov. Njuno omrežje iz optičnih vlaken ima predvsem vlogo hrbtenice, ki medsebojno povezuje njune krajevne zanke. Zaradi tega sta njuni omrežji edinstveni in ju ni mogoče primerjati z nobenim drugim omrežjem v Združenem kraljestvu, vključno z velikimi omrežji, kakršno je omrežje Cable & Wireless. Že res, da lahko BT dele svojega omrežja uporabi za zagotavljanje storitev, ki konkurirajo Vtesse, vendar jih je s fizičnega in uporabniškega vidika še vedno nemogoče ločiti od celotnega omrežja BT. Zato ti dve vrsti omrežja na splošno ne izpolnjujeta enake funkcije in tako verjetno nimata enake najemne vrednosti. Tako meni zlasti OFCOM, ki je poudaril, da je povprečna vrednost kilometra povezav za usmerjanje v omrežju iz optičnih vlaken lahko zelo različna glede na značilnosti omrežja, ki mu pripada, in da se topologija osrednjega omrežja BT verjetno zelo razlikuje od topologije hrbteničnega operaterja, ki oskrbuje trg podjetij.

| (126) | VOA je izključila tudi možnost, da bi se metoda najemnine uporabila za dele nepremičnin BT in Kingstona, za katere so lahko na voljo dokazila o najemnini, metoda prejemkov in izdatkov pa za ostalo. To pa zato, ker se metoda prejemkov in izdatkov lahko uporabi samo za celotno nepremičnino, nepremičnin teh dveh podjetij, na primer njunih omrežij iz optičnih vlaken, pa ni mogoče ločiti, ker se mora nepremičnina v skladu z britansko sodno prakso oceniti kot celota, saj so ti deli v celoti povezani s preostalim omrežjem. (37) |
| --- | --- |

(126)

VOA je izključila tudi možnost, da bi se metoda najemnine uporabila za dele nepremičnin BT in Kingstona, za katere so lahko na voljo dokazila o najemnini, metoda prejemkov in izdatkov pa za ostalo. To pa zato, ker se metoda prejemkov in izdatkov lahko uporabi samo za celotno nepremičnino, nepremičnin teh dveh podjetij, na primer njunih omrežij iz optičnih vlaken, pa ni mogoče ločiti, ker se mora nepremičnina v skladu z britansko sodno prakso oceniti kot celota, saj so ti deli v celoti povezani s preostalim omrežjem. (37)

| (127) | Zato so neodvisni strokovnjaki agencije VOA sklenili, da se metoda najemnine ne more uporabiti pri BT in Kingstonu. Ugotovitev, da je bila metoda prejemkov in izdatkov ustrezna, je potrdil Valuation Tribunal. (38) Komisija meni, da ni dokazov o nasprotnem. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da ni bilo dovolj dokazil o najemnini za oceno omrežij BT in Kingstona v zadevnih obdobjih ter da je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov za oceno obdavčljive vrednosti njunih omrežij torej upravičena. |
| --- | --- |

(127)

Zato so neodvisni strokovnjaki agencije VOA sklenili, da se metoda najemnine ne more uporabiti pri BT in Kingstonu. Ugotovitev, da je bila metoda prejemkov in izdatkov ustrezna, je potrdil Valuation Tribunal. (38) Komisija meni, da ni dokazov o nasprotnem. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da ni bilo dovolj dokazil o najemnini za oceno omrežij BT in Kingstona v zadevnih obdobjih ter da je bila uporaba metode prejemkov in izdatkov za oceno obdavčljive vrednosti njunih omrežij torej upravičena.

6.1.2   Pravilna uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu

| (128) | Naslednje je na vrsti vprašanje, ali se je metoda prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu uporabila pravilno. Na podlagi obširnih razlag, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva in so opisane v uvodnih izjavah 74 do 93, Komisija meni, da je bila metoda prejemkov in izdatkov uporabljena v skladu s splošnimi pravili o metodi prejemkov in izdatkov, določenimi v navodilih RICS (Kraljevega inštituta pooblaščenih ocenjevalcev) o metodi vrednotenja prejemkov in izdatkov za nestanovanjsko lastnino (39). Uporaba pričakovanih prihodkov in stroškov v petletnem obdobju v primeru BT ni izrecno predvidena v navodilih RICS. Vendar se ta navodila v resnici sklicujejo na ocenjeno prihodnjo donosnost, ko ponudbo hipotetičnega najemnika obravnavajo z vidika cikličnih gospodarskih sprememb, ki jih je mogoče predvideti na datum predhodnega vrednotenja. Poleg tega se je metoda, ki temelji na pričakovanih prejemkih in stroških v določenih letih, uporabila tudi za oceno obdavčljivih vrednosti nepremičnin podjetij za plin in električno energijo, zato ni značilna samo za BT. V primeru BT je glede na pričakovanje povečanja konkurence in precejšnje rasti omrežij konkurentov, ki sta značilna za sektor telekomunikacij, uporaba napovedanih prihodkov in stroškov v petih letih sprejemljiva metodologija za oceno hipotetične najemnine, ki bi jo bil najemnik z razumnim pričakovanjem neprekinjene uporabe pripravljen plačati za omrežje BT. Nasprotno pa je bila stabilnost trga, na katerem je prisoten Kingston in za katerega je značilna omejena konkurenca, upravičen razlog, da se petletna napoved ni štela za nujno potrebno. |
| --- | --- |

(128)

Naslednje je na vrsti vprašanje, ali se je metoda prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu uporabila pravilno. Na podlagi obširnih razlag, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva in so opisane v uvodnih izjavah 74 do 93, Komisija meni, da je bila metoda prejemkov in izdatkov uporabljena v skladu s splošnimi pravili o metodi prejemkov in izdatkov, določenimi v navodilih RICS (Kraljevega inštituta pooblaščenih ocenjevalcev) o metodi vrednotenja prejemkov in izdatkov za nestanovanjsko lastnino (39). Uporaba pričakovanih prihodkov in stroškov v petletnem obdobju v primeru BT ni izrecno predvidena v navodilih RICS. Vendar se ta navodila v resnici sklicujejo na ocenjeno prihodnjo donosnost, ko ponudbo hipotetičnega najemnika obravnavajo z vidika cikličnih gospodarskih sprememb, ki jih je mogoče predvideti na datum predhodnega vrednotenja. Poleg tega se je metoda, ki temelji na pričakovanih prejemkih in stroških v določenih letih, uporabila tudi za oceno obdavčljivih vrednosti nepremičnin podjetij za plin in električno energijo, zato ni značilna samo za BT. V primeru BT je glede na pričakovanje povečanja konkurence in precejšnje rasti omrežij konkurentov, ki sta značilna za sektor telekomunikacij, uporaba napovedanih prihodkov in stroškov v petih letih sprejemljiva metodologija za oceno hipotetične najemnine, ki bi jo bil najemnik z razumnim pričakovanjem neprekinjene uporabe pripravljen plačati za omrežje BT. Nasprotno pa je bila stabilnost trga, na katerem je prisoten Kingston in za katerega je značilna omejena konkurenca, upravičen razlog, da se petletna napoved ni štela za nujno potrebno.

| (129) | V zvezi s posebnim vprašanjem o poravnavi, ki se je nanašala na obdobje 1995–2000, so organi Združenega kraljestva predložili podrobna pojasnila o tem, zakaj je bila končna obdavčljiva vrednost (445 milijonov GBP v Angliji, 25 milijonov GBP v Walesu) nižja od obdavčljive vrednosti, ki jo je Valuation Tribunal na začetku določil v svojem sklepu z dne 19. marca 1998 (523 milijonov GBP za Anglijo in 30 milijonov GBP za Wales). Iz teh pojasnil, ki so povzeta v uvodnih izjavah 88 do 92, izhaja, da končne nižje obdavčljive vrednosti omrežja BT nista s pogajanji dosegla VOA in BT, kot to trdi Vtesse, ampak je bila določena z uporabo popravljenih in natančnejših podatkov, ki jih je BT razkril na podlagi sklepa Valuation Tribunal in jih ob vrednotenju iz leta 1997 ni bilo na voljo, ter natančnejšimi metodami vrednotenja, ki so se uporabljale po sklepu Valuation Tribunal. |
| --- | --- |

(129)

V zvezi s posebnim vprašanjem o poravnavi, ki se je nanašala na obdobje 1995–2000, so organi Združenega kraljestva predložili podrobna pojasnila o tem, zakaj je bila končna obdavčljiva vrednost (445 milijonov GBP v Angliji, 25 milijonov GBP v Walesu) nižja od obdavčljive vrednosti, ki jo je Valuation Tribunal na začetku določil v svojem sklepu z dne 19. marca 1998 (523 milijonov GBP za Anglijo in 30 milijonov GBP za Wales). Iz teh pojasnil, ki so povzeta v uvodnih izjavah 88 do 92, izhaja, da končne nižje obdavčljive vrednosti omrežja BT nista s pogajanji dosegla VOA in BT, kot to trdi Vtesse, ampak je bila določena z uporabo popravljenih in natančnejših podatkov, ki jih je BT razkril na podlagi sklepa Valuation Tribunal in jih ob vrednotenju iz leta 1997 ni bilo na voljo, ter natančnejšimi metodami vrednotenja, ki so se uporabljale po sklepu Valuation Tribunal.

| (130) | V zvezi z vprašanjem iz odločitve o sprožitvi postopka je treba tudi navesti, da organi Združenega kraljestva ob uporabi metode prejemkov in izdatkov upoštevajo stopnjo donosnosti BT. Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 93, mora vrednotenje po metodi prejemkov in izdatkov temeljiti na predvideni povprečni ravni učinkovitosti, in organi Združenega kraljestva so dokazali, da BT izpolnjuje to merilo. Komisija tudi navaja, da se obveznosti univerzalnih storitev ustrezno upoštevajo, saj so v celotno vrednotenje vključeni tako stroški kot prihodki, ki izhajajo iz takšnih obveznosti. |
| --- | --- |

(130)

V zvezi z vprašanjem iz odločitve o sprožitvi postopka je treba tudi navesti, da organi Združenega kraljestva ob uporabi metode prejemkov in izdatkov upoštevajo stopnjo donosnosti BT. Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 93, mora vrednotenje po metodi prejemkov in izdatkov temeljiti na predvideni povprečni ravni učinkovitosti, in organi Združenega kraljestva so dokazali, da BT izpolnjuje to merilo. Komisija tudi navaja, da se obveznosti univerzalnih storitev ustrezno upoštevajo, saj so v celotno vrednotenje vključeni tako stroški kot prihodki, ki izhajajo iz takšnih obveznosti.

| (131) | Kar zadeva uporabo mehanizma pregledov, ki temelji na gibanju tržnih deležev in je opisan v uvodnih izjavah 96 do 99 in se po letu 2005 več ne uporablja, iz prejetih podatkov izhaja, da je šlo za ad hoc prilagoditveni mehanizem. Komisija razume, da ima VOA na podlagi Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA zakonsko obveznost, da ob bistvenih spremembah okoliščin spremeni obdavčljivo vrednost podjetja in takšno spremembo okoliščin upošteva, kot da se je zgodila na datum predhodnega vrednotenja. Glede na velikost omrežja BT in razmere na trgu telekomunikacij, kjer se konkurenčna omrežja vedno bolj razvijajo, je razumljivo, da se bistvene spremembe okoliščin dogajajo vsak dan in jih je zato težko upoštevati, še posebej v okviru uporabe metode prejemkov in izdatkov. Ta mehanizem, ki temelji na tržnem deležu, naj bi odražal fizične razširitve omrežja BT (kar bi moralo povzročiti povečanje njegovih tržnih deležev) in razvijanje omrežij njegovih konkurentov (kar bi moralo povzročiti zmanjšanje tržnih deležev BT). Zato se ta mehanizem popravkov zdi smiseln način za upoštevanje bistvenih sprememb okoliščin in se lahko upraviči na podlagi značilnosti omrežja BT in trgov telekomunikacij. |
| --- | --- |

(131)

Kar zadeva uporabo mehanizma pregledov, ki temelji na gibanju tržnih deležev in je opisan v uvodnih izjavah 96 do 99 in se po letu 2005 več ne uporablja, iz prejetih podatkov izhaja, da je šlo za ad hoc prilagoditveni mehanizem. Komisija razume, da ima VOA na podlagi Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6 k LGFA zakonsko obveznost, da ob bistvenih spremembah okoliščin spremeni obdavčljivo vrednost podjetja in takšno spremembo okoliščin upošteva, kot da se je zgodila na datum predhodnega vrednotenja. Glede na velikost omrežja BT in razmere na trgu telekomunikacij, kjer se konkurenčna omrežja vedno bolj razvijajo, je razumljivo, da se bistvene spremembe okoliščin dogajajo vsak dan in jih je zato težko upoštevati, še posebej v okviru uporabe metode prejemkov in izdatkov. Ta mehanizem, ki temelji na tržnem deležu, naj bi odražal fizične razširitve omrežja BT (kar bi moralo povzročiti povečanje njegovih tržnih deležev) in razvijanje omrežij njegovih konkurentov (kar bi moralo povzročiti zmanjšanje tržnih deležev BT). Zato se ta mehanizem popravkov zdi smiseln način za upoštevanje bistvenih sprememb okoliščin in se lahko upraviči na podlagi značilnosti omrežja BT in trgov telekomunikacij.

| (132) | Posledica uporabe tega mehanizma popravkov so bila nihanja pri gibanju obdavčljivih vrednosti BT. Na primer v letu 1999, zadnjem letu obdobja 1995–2000, je bila obdavčljiva vrednost BT v Angliji in Walesu 366 milijonov GBP. Leta 2000, v prvem letu obdobja 2000–2005, je bila njegova obdavčljiva vrednost določena na 493 milijonov GBP. Takšna nihanja je mogoče razložiti z značilnostmi davka od premoženja in gospodarskim položajem sektorja telekomunikacij v Združenem kraljestvu. (40) |
| --- | --- |

(132)

Posledica uporabe tega mehanizma popravkov so bila nihanja pri gibanju obdavčljivih vrednosti BT. Na primer v letu 1999, zadnjem letu obdobja 1995–2000, je bila obdavčljiva vrednost BT v Angliji in Walesu 366 milijonov GBP. Leta 2000, v prvem letu obdobja 2000–2005, je bila njegova obdavčljiva vrednost določena na 493 milijonov GBP. Takšna nihanja je mogoče razložiti z značilnostmi davka od premoženja in gospodarskim položajem sektorja telekomunikacij v Združenem kraljestvu. (40)

| (133) | Najprej je treba opozoriti, da je bilo omrežje BT pri vrednotenju iz leta 1995 na podlagi zakonskih zahtev ovrednoteno, kot je fizično obstajalo 1. aprila 1995, vendar s predpostavko, da je v tem stanju obstajalo v gospodarskih razmerah 1. aprila 1993. Tudi za bistvene spremembe okoliščin je veljalo, da so se zgodile 1. aprila 1993. Vrednotenje iz leta 2000 je bilo izvedeno enako, vendar ob upoštevanju predpostavke, da je bila nepremičnina oddana v najem v gospodarskem okviru na dan 1. aprila 1998. To velja tudi za Kingston. |
| --- | --- |

(133)

Najprej je treba opozoriti, da je bilo omrežje BT pri vrednotenju iz leta 1995 na podlagi zakonskih zahtev ovrednoteno, kot je fizično obstajalo 1. aprila 1995, vendar s predpostavko, da je v tem stanju obstajalo v gospodarskih razmerah 1. aprila 1993. Tudi za bistvene spremembe okoliščin je veljalo, da so se zgodile 1. aprila 1993. Vrednotenje iz leta 2000 je bilo izvedeno enako, vendar ob upoštevanju predpostavke, da je bila nepremičnina oddana v najem v gospodarskem okviru na dan 1. aprila 1998. To velja tudi za Kingston.

| (134) | To pomeni, da je obdavčljiva vrednost za leto 1999 vrednost nepremičnine, kot je fizično obstajala leta 1999, vendar v gospodarskem okviru iz leta 1993, tj. po ravneh cen iz leta 1993 in na trgu telekomunikacij v obsegu iz leta 1993. Vendar se je obdavčljiva vrednost v naslednjem letu, tj. leta 2000, izračunala z upoštevanjem gospodarskih razmer, ravni cen in obsega trga telekomunikacij iz leta 1998. Podobno je obdavčljiva vrednost za leto 2004 določena z upoštevanjem gospodarskih razmer trga iz leta 1998, medtem ko je vrednotenje za leto 2005 določeno z upoštevanjem tržnih razmer iz leta 2003. (41) |
| --- | --- |

(134)

To pomeni, da je obdavčljiva vrednost za leto 1999 vrednost nepremičnine, kot je fizično obstajala leta 1999, vendar v gospodarskem okviru iz leta 1993, tj. po ravneh cen iz leta 1993 in na trgu telekomunikacij v obsegu iz leta 1993. Vendar se je obdavčljiva vrednost v naslednjem letu, tj. leta 2000, izračunala z upoštevanjem gospodarskih razmer, ravni cen in obsega trga telekomunikacij iz leta 1998. Podobno je obdavčljiva vrednost za leto 2004 določena z upoštevanjem gospodarskih razmer trga iz leta 1998, medtem ko je vrednotenje za leto 2005 določeno z upoštevanjem tržnih razmer iz leta 2003. (41)

| (135) | Organi Združenega kraljestva so poudarili, da so bile gospodarske razmere v sektorju telekomunikacij v letih 1993, 1998 in 2003 zelo različne. Prvič, trg telekomunikacij se je bistveno povečal med letoma 1993 in 1998 ter med letoma 1998 in 2003. Tako se je fizično omrežje BT leta 2000 upoštevalo na trgu, ki je bilo večje od trga, na katerem se je fizično omrežje BT upoštevalo leta 1999. To je nujno pomenilo, da bo njegova obdavčljiva vrednost za leto 2000 verjetno višja kot za leto 1999. Poleg tega je bil sektor telekomunikacij leta 1993 v procesu odpiranja konkurenci, kot je dotlej še ni bilo, in lahko se je pričakovalo, da bo vpliv na položaj pri poslovanju BT zelo velik. To potrjuje dejstvo, da so tržni deleži BT v tem obdobju s 87 % padli pod 70 %. Zaradi takšnega pričakovanja se je znižala obdavčljiva vrednost BT za posamezno leto v navedenem obdobju. Nasprotno je bilo v letu 1998 mogoče pričakovati manjšo konkurenco, kar spet potrjujejo dokaj stabilni tržni deleži BT, ki so v obdobju 2000–2005 znašali okrog 70 %. Takšno pričakovanje je lahko pomenilo, da se bo vrednotenje BT v navedenem obdobju verjetno povečevalo. |
| --- | --- |

(135)

Organi Združenega kraljestva so poudarili, da so bile gospodarske razmere v sektorju telekomunikacij v letih 1993, 1998 in 2003 zelo različne. Prvič, trg telekomunikacij se je bistveno povečal med letoma 1993 in 1998 ter med letoma 1998 in 2003. Tako se je fizično omrežje BT leta 2000 upoštevalo na trgu, ki je bilo večje od trga, na katerem se je fizično omrežje BT upoštevalo leta 1999. To je nujno pomenilo, da bo njegova obdavčljiva vrednost za leto 2000 verjetno višja kot za leto 1999. Poleg tega je bil sektor telekomunikacij leta 1993 v procesu odpiranja konkurenci, kot je dotlej še ni bilo, in lahko se je pričakovalo, da bo vpliv na položaj pri poslovanju BT zelo velik. To potrjuje dejstvo, da so tržni deleži BT v tem obdobju s 87 % padli pod 70 %. Zaradi takšnega pričakovanja se je znižala obdavčljiva vrednost BT za posamezno leto v navedenem obdobju. Nasprotno je bilo v letu 1998 mogoče pričakovati manjšo konkurenco, kar spet potrjujejo dokaj stabilni tržni deleži BT, ki so v obdobju 2000–2005 znašali okrog 70 %. Takšno pričakovanje je lahko pomenilo, da se bo vrednotenje BT v navedenem obdobju verjetno povečevalo.

| (136) | Poleg tega najdragocenejše dele omrežij BT in Kingstona sestavljata njuni omrežji za lokalni dostop, vrednost katerih se je bistveno povečala z uporabo širokopasovne tehnologije DSL. Ta razvoj, ki ga leta 1993 ni bilo mogoče v celoti pričakovati, je povzročil višje vrednotenje omrežij BT in Kingstona ter lahko pojasni, zakaj sta se njuni vrednotenji bistveno povečali v letih 2000 in 2005. |
| --- | --- |

(136)

Poleg tega najdragocenejše dele omrežij BT in Kingstona sestavljata njuni omrežji za lokalni dostop, vrednost katerih se je bistveno povečala z uporabo širokopasovne tehnologije DSL. Ta razvoj, ki ga leta 1993 ni bilo mogoče v celoti pričakovati, je povzročil višje vrednotenje omrežij BT in Kingstona ter lahko pojasni, zakaj sta se njuni vrednotenji bistveno povečali v letih 2000 in 2005.

| (137) | Komisija tudi ugotavlja, da dejstvo, da se v gospodarskem okviru datuma predhodnega vrednotenja lahko upoštevajo samo fizične spremembe, lahko razloži, zakaj se je obdavčljiva vrednost BT med trajanjem seznamov za odmero davka v obdobjih 1995–2000 in 2000–2005 znižala, čeprav so bili njegovi prejemki ali dobički stabilni ali so se povečevali. VOA ob letnih popravkih seznama za odmero dejansko ne more upoštevati elementov, kot so rast trga, povečanje ravni cen, tehnološke spremembe ali spremembe vzorcev povpraševanja, torej dejavnikov, ki lahko pozitivno vplivajo na rezultate BT. |
| --- | --- |

(137)

Komisija tudi ugotavlja, da dejstvo, da se v gospodarskem okviru datuma predhodnega vrednotenja lahko upoštevajo samo fizične spremembe, lahko razloži, zakaj se je obdavčljiva vrednost BT med trajanjem seznamov za odmero davka v obdobjih 1995–2000 in 2000–2005 znižala, čeprav so bili njegovi prejemki ali dobički stabilni ali so se povečevali. VOA ob letnih popravkih seznama za odmero dejansko ne more upoštevati elementov, kot so rast trga, povečanje ravni cen, tehnološke spremembe ali spremembe vzorcev povpraševanja, torej dejavnikov, ki lahko pozitivno vplivajo na rezultate BT.

| (138) | Komisija je na koncu pozorna na to, da novi sistem letnih popravkov, ki se bo uporabljal za obdobje 2005–2010, ne temelji več na gibanju tržnih deležev, ampak bo obsegal uporabo popolnega vrednotenja letnih prejemkov in izdatkov. Organi Združenega kraljestva so navedli, da bo ta sistem v celoti odražal vse fizične spremembe, vključno z novo priključenimi vlakni. Ker pa ta sistem popravkov še ni bil dokončno oblikovan, ga Komisija še ni imela priložnosti preučiti, zato bo njena dokončna ugotovitev v členih te odločbe omejena na obdobje 1995–2005. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je na koncu pozorna na to, da novi sistem letnih popravkov, ki se bo uporabljal za obdobje 2005–2010, ne temelji več na gibanju tržnih deležev, ampak bo obsegal uporabo popolnega vrednotenja letnih prejemkov in izdatkov. Organi Združenega kraljestva so navedli, da bo ta sistem v celoti odražal vse fizične spremembe, vključno z novo priključenimi vlakni. Ker pa ta sistem popravkov še ni bil dokončno oblikovan, ga Komisija še ni imela priložnosti preučiti, zato bo njena dokončna ugotovitev v členih te odločbe omejena na obdobje 1995–2005.

| (139) | Komisija ugotavlja, da so organi Združenega kraljestva pri BT in Kingstonu uporabili ustrezno metodo vrednotenja ter da so spoštovali splošna načela o uporabi metode prejemkov in izdatkov, ko so navedeno metodo uporabili pri BT in Kingstonu. |
| --- | --- |

(139)

Komisija ugotavlja, da so organi Združenega kraljestva pri BT in Kingstonu uporabili ustrezno metodo vrednotenja ter da so spoštovali splošna načela o uporabi metode prejemkov in izdatkov, ko so navedeno metodo uporabili pri BT in Kingstonu.

6.2   Ali metoda prejemkov in izdatkov prinaša ugodnost v primerjavi z metodo najemnine?

6.2.1   Ali metoda prejemkov in izdatkov povzroči skupno podvrednotenje omrežij BT in Kingstona?

| (140) | Naslednje vprašanje, o katerem je treba razmisliti, je, ali uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu pomeni ugodnost za navedeni podjetji v primerjavi z njunimi konkurenti, ki so ovrednoteni po metodi najemnine. Vprašanje je, ali takšna različna obravnava lahko povzroči drugačen rezultat, kot če bi se vrednotenje navedenih podjetij izvedlo z enako metodologijo. V skladu s pripombami organov Združenega kraljestva Komisija meni, da je obstoj ugodnosti za BT in Kingston mogoče dokazati tako, da se pokaže:






  (a) | da bi bilo pri BT in Kingstonu mogoče uporabiti metodo najemnine, ki bi povzročila višjo obdavčljivo vrednost kot metoda prejemkov in izdatkov, ali |
| --- | --- | --- |

(140)

Naslednje vprašanje, o katerem je treba razmisliti, je, ali uporaba metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu pomeni ugodnost za navedeni podjetji v primerjavi z njunimi konkurenti, ki so ovrednoteni po metodi najemnine. Vprašanje je, ali takšna različna obravnava lahko povzroči drugačen rezultat, kot če bi se vrednotenje navedenih podjetij izvedlo z enako metodologijo. V skladu s pripombami organov Združenega kraljestva Komisija meni, da je obstoj ugodnosti za BT in Kingston mogoče dokazati tako, da se pokaže:

(a)

da bi bilo pri BT in Kingstonu mogoče uporabiti metodo najemnine, ki bi povzročila višjo obdavčljivo vrednost kot metoda prejemkov in izdatkov, ali

| (b) | da bi bilo pri drugih telekomunikacijskih operaterjih mogoče uporabiti metodo prejemkov in izdatkov, ki bi sistematično povzročila nižjo obdavčljivo vrednost kot metoda, izpeljana iz metode najemnine, ali |
| --- | --- |

(b)

da bi bilo pri drugih telekomunikacijskih operaterjih mogoče uporabiti metodo prejemkov in izdatkov, ki bi sistematično povzročila nižjo obdavčljivo vrednost kot metoda, izpeljana iz metode najemnine, ali

| (c) | s pravilnimi in ustreznimi primerjavami, da za telekomunikacijske operaterje, ki so ovrednoteni po metodi najemnine, v primerjavi z BT in Kingstonom velja višja obdavčitev. |
| --- | --- |

(c)

s pravilnimi in ustreznimi primerjavami, da za telekomunikacijske operaterje, ki so ovrednoteni po metodi najemnine, v primerjavi z BT in Kingstonom velja višja obdavčitev.

| (141) | Pri dokazovanju obstoja morebitne ugodnosti za BT in Kingston na podlagi argumentov iz točke (a) se šteje, da se metoda najemnine lahko uporabi za BT in Kingston. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 124 do 127, ni dovolj dokazil o najemnini za oceno obdavčljive vrednosti njunih nepremičnin. Zato Komisija ugotavlja, da ni mogoče dokazati, da bi bili obdavčljivi vrednosti BT in Kingstona višji, če bi pri njiju uporabili metodo najemnine. |
| --- | --- |

(141)

Pri dokazovanju obstoja morebitne ugodnosti za BT in Kingston na podlagi argumentov iz točke (a) se šteje, da se metoda najemnine lahko uporabi za BT in Kingston. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 124 do 127, ni dovolj dokazil o najemnini za oceno obdavčljive vrednosti njunih nepremičnin. Zato Komisija ugotavlja, da ni mogoče dokazati, da bi bili obdavčljivi vrednosti BT in Kingstona višji, če bi pri njiju uporabili metodo najemnine.

| (142) | Dokazovanje obstoja ugodnosti za BT in Kingston na podlagi argumentov iz točke (b) bi vključevalo uporabo metode prejemkov in izdatkov na reprezentativnem vzorcu telekomunikacijskih operaterjev, ki so bili ovrednoteni po metodi najemnine. Komisija ne more sama izvesti teh vrednotenj. VOA je tudi pojasnila, da brez poslovnih načrtov teh podjetij teh vrednotenj ne more izvesti po metodi prejemkov in izdatkov. Navedeno je tudi, da nobena od tretjih strank ni predložila dokazov, da bi uporaba metode prejemkov in izdatkov povzročila nižji vrednotenji njunih nepremičnin: UKCTA je v svoji utemeljitvi navedel, da ne more izračunati, kolikšen davek bi njegova člana plačala po metodi prejemkov in izdatkov. |
| --- | --- |

(142)

Dokazovanje obstoja ugodnosti za BT in Kingston na podlagi argumentov iz točke (b) bi vključevalo uporabo metode prejemkov in izdatkov na reprezentativnem vzorcu telekomunikacijskih operaterjev, ki so bili ovrednoteni po metodi najemnine. Komisija ne more sama izvesti teh vrednotenj. VOA je tudi pojasnila, da brez poslovnih načrtov teh podjetij teh vrednotenj ne more izvesti po metodi prejemkov in izdatkov. Navedeno je tudi, da nobena od tretjih strank ni predložila dokazov, da bi uporaba metode prejemkov in izdatkov povzročila nižji vrednotenji njunih nepremičnin: UKCTA je v svoji utemeljitvi navedel, da ne more izračunati, kolikšen davek bi njegova člana plačala po metodi prejemkov in izdatkov.

| (143) | Na podlagi navedenih ugotovitev mora Komisija torej sklepati, da metode iz točke (b) ni mogoče uporabiti pri dokazovanju obstoja morebitne ugodnosti za BT in Kingston. |
| --- | --- |

(143)

Na podlagi navedenih ugotovitev mora Komisija torej sklepati, da metode iz točke (b) ni mogoče uporabiti pri dokazovanju obstoja morebitne ugodnosti za BT in Kingston.

| (144) | Metoda, predlagana v točki (c), bi pomenila uporabo ustreznih primerjav, s katerimi se dokaže, da sta BT in Kingston po metodi prejemkov in izdatkov obdavčena prenizko. To metodo je Komisija predlagala v odločitvi o sprožitvi postopka: na podlagi tedaj razpoložljivih podatkov je BT 2 % svojih prejemkov plačeval v obliki davka od premoženja, medtem ko je Vtesse plačeval dvakrat ali trikrat več. |
| --- | --- |

(144)

Metoda, predlagana v točki (c), bi pomenila uporabo ustreznih primerjav, s katerimi se dokaže, da sta BT in Kingston po metodi prejemkov in izdatkov obdavčena prenizko. To metodo je Komisija predlagala v odločitvi o sprožitvi postopka: na podlagi tedaj razpoložljivih podatkov je BT 2 % svojih prejemkov plačeval v obliki davka od premoženja, medtem ko je Vtesse plačeval dvakrat ali trikrat več.

| (145) | Komisija kot uvodno pripombo v zvezi z rabo in uporabo razmerja med davkom in prejemki navaja, da je po pripombah Vtesse treba prihodek telekomunikacijskih operaterjev prilagoditi tako, da se omogoči neposredna primerjava razmerja med davkom in prejemki BT z razmerjem drugih telekomunikacijskih operaterjev. Vtesse trdi, da večina operaterjev BT plačuje visoke pristojbine za prenos in zaključevanje prometa ter da se te pristojbine ne nanašajo na obdavčljivo premoženje teh operaterjev in se zato ne smejo uporabiti pri primerjavi davčne obremenitve. |
| --- | --- |

(145)

Komisija kot uvodno pripombo v zvezi z rabo in uporabo razmerja med davkom in prejemki navaja, da je po pripombah Vtesse treba prihodek telekomunikacijskih operaterjev prilagoditi tako, da se omogoči neposredna primerjava razmerja med davkom in prejemki BT z razmerjem drugih telekomunikacijskih operaterjev. Vtesse trdi, da večina operaterjev BT plačuje visoke pristojbine za prenos in zaključevanje prometa ter da se te pristojbine ne nanašajo na obdavčljivo premoženje teh operaterjev in se zato ne smejo uporabiti pri primerjavi davčne obremenitve.

| (146) | Navedene trditve ni mogoče sprejeti. Razmerja, ki jih je treba primerjati, morajo davek povezovati z bruto prejemki ali neto prejemki. Pristop „na pol poti“, ki ga predlaga Vtesse in po katerem se nekateri posebni stroški, na primer pristojbine za medsebojno povezovanje, odštejejo, drugi pa ne, se ne zdi pravi. Prvič, ni res, kar trdi Vtesse, da se pristojbine za prenos in zaključevanje prometa ne nanašajo na obdavčljivo premoženje obravnavanega operaterja: nasprotno, navedene pristojbine so nujne za izvor in zaključevanje določenega prometa, ki se prenaša prek njihovih omrežij, zato se neposredno nanašajo na delovanje navedenih omrežij. Drugič, navedene pristojbine neposredno vplivajo na hipotetično najemnino, ki bi jo bil domnevni najemnik pripravljen plačati za obravnavano omrežje, saj so del stroškov, ki se krijejo za uporabo navedenega omrežja. In končno, navedene pristojbine za medsebojno povezovanje pomenijo tudi precejšen delež prihodkov BT zato jasno zvišujejo obdavčljivo vrednost BT. Ker navedene pristojbine vplivajo na hipotetično najemnino in obdavčljivo vrednost vseh zadevnih telekomunikacijskih operaterjev, ni razloga, da bi jih pri ustrezni primerjavi razmerij med davkom in prihodki telekomunikacijskih operaterjev odšteli od prihodkov, ki so jih ti ustvarili. |
| --- | --- |

(146)

Navedene trditve ni mogoče sprejeti. Razmerja, ki jih je treba primerjati, morajo davek povezovati z bruto prejemki ali neto prejemki. Pristop „na pol poti“, ki ga predlaga Vtesse in po katerem se nekateri posebni stroški, na primer pristojbine za medsebojno povezovanje, odštejejo, drugi pa ne, se ne zdi pravi. Prvič, ni res, kar trdi Vtesse, da se pristojbine za prenos in zaključevanje prometa ne nanašajo na obdavčljivo premoženje obravnavanega operaterja: nasprotno, navedene pristojbine so nujne za izvor in zaključevanje določenega prometa, ki se prenaša prek njihovih omrežij, zato se neposredno nanašajo na delovanje navedenih omrežij. Drugič, navedene pristojbine neposredno vplivajo na hipotetično najemnino, ki bi jo bil domnevni najemnik pripravljen plačati za obravnavano omrežje, saj so del stroškov, ki se krijejo za uporabo navedenega omrežja. In končno, navedene pristojbine za medsebojno povezovanje pomenijo tudi precejšen delež prihodkov BT zato jasno zvišujejo obdavčljivo vrednost BT. Ker navedene pristojbine vplivajo na hipotetično najemnino in obdavčljivo vrednost vseh zadevnih telekomunikacijskih operaterjev, ni razloga, da bi jih pri ustrezni primerjavi razmerij med davkom in prihodki telekomunikacijskih operaterjev odšteli od prihodkov, ki so jih ti ustvarili.

| (147) | V zvezi z vprašanjem pomembnosti razmerja med davkom in prejemki Komisija navaja, da razmerje med davkom in prejemki po mnenju agencije VOA in urada OFCOM ni primerno za oceno bremena davka na različne operaterje. Ob upoštevanju njihovih pripomb in ugovorov se Komisija lahko strinja, da to razmerje ni ustrezno orodje za oceno pravičnosti sistema davka, ki je davek na vrednost premoženja in ne davek na prejemke ali dodano vrednost (42). Kot je trdil zlasti OFCOM, se zdi, da se bo to razmerje spreminjalo glede na vrednost storitev, ki jih operaterji uporabnikom zagotavljajo s podobnimi obdavčljivim premoženjem, in glede na to, kako učinkovito uporabljajo svoje premoženje. Komisija lahko torej ugotovi, da je to razmerje v najboljšem primeru okvirno in da iz njega ni mogoče izpeljati nobenega trdnega sklepa. |
| --- | --- |

(147)

V zvezi z vprašanjem pomembnosti razmerja med davkom in prejemki Komisija navaja, da razmerje med davkom in prejemki po mnenju agencije VOA in urada OFCOM ni primerno za oceno bremena davka na različne operaterje. Ob upoštevanju njihovih pripomb in ugovorov se Komisija lahko strinja, da to razmerje ni ustrezno orodje za oceno pravičnosti sistema davka, ki je davek na vrednost premoženja in ne davek na prejemke ali dodano vrednost (42). Kot je trdil zlasti OFCOM, se zdi, da se bo to razmerje spreminjalo glede na vrednost storitev, ki jih operaterji uporabnikom zagotavljajo s podobnimi obdavčljivim premoženjem, in glede na to, kako učinkovito uporabljajo svoje premoženje. Komisija lahko torej ugotovi, da je to razmerje v najboljšem primeru okvirno in da iz njega ni mogoče izpeljati nobenega trdnega sklepa.

| (148) | Še več, čeprav je to razmerje treba upoštevati, ne omogoča izpeljave nobenega uporabnega sklepa. Po podatkih, ki jih je OFCOM predložil za dvanajst telekomunikacijskih operaterjev, razmerje med davkom in prihodki sega od 0,59 % za Your Communication do 2,32 % za Fibernet, pri čemer za BT znaša 1,28 % in za Kingston 0,92 %. Zdi se, da niti BT niti Kingston ne plačuje bistveno manjšega deleža svojih prihodkov v obliki poslovnega davka kot večina drugih telekomunikacijskih operaterjev. V zvezi s tem vprašanjem je treba tudi navesti, da obstaja določeno nesoglasje v zvezi z izračunom razmerja med davkom in prejemki za Vtesse. Vtesse trdi, da je za leto 2004 to razmerje znašalo 13,46 %. Ta številka je temeljila na obdavčljivi vrednosti v višini 429 000 GBP (kar je pomenilo davek v višini 195 624 GBP) in „tekočih prihodkih“ v višini 1 453 146 GBP. Vendar se je obdavčljiva vrednost Vtesse za leto 2004 po navedbah organov Združenega kraljestva pozneje znižala na 145 000 GBP (kar je pomenilo davek v višini 66 120 GBP), ker se je izkazalo, da dejansko nima v posesti nepremičnine v Hounslowu, ovrednotene na 284 000 GBP. Iz poročila Vtesse in iz izkazov stanja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2004, tudi izhaja, da je njegov skupni promet v letu 2004 znašal 4 744 228 GBP. Na podlagi njegovega skupnega prometa, številke, ki jo je OFCOM uporabil za primerjavo pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, se razmerje med davkom in prometom Vtesse v letu 2004 zmanjša na 1,4 % ali na 2,2 %, če vključimo davek, ki ga je Vtesse plačal za svoje urade, ki se vrednotijo ločeno. Te številke so bolj v skladu s sklepi urada OFCOM, ki je ugotovil, da je Vtesse leta 2003 2,1 % svojih prihodkov plačal z davkom. Na podlagi teh številk ni jasne razlike med davčno obremenitvijo za BT in Vtesse. |
| --- | --- |

(148)

Še več, čeprav je to razmerje treba upoštevati, ne omogoča izpeljave nobenega uporabnega sklepa. Po podatkih, ki jih je OFCOM predložil za dvanajst telekomunikacijskih operaterjev, razmerje med davkom in prihodki sega od 0,59 % za Your Communication do 2,32 % za Fibernet, pri čemer za BT znaša 1,28 % in za Kingston 0,92 %. Zdi se, da niti BT niti Kingston ne plačuje bistveno manjšega deleža svojih prihodkov v obliki poslovnega davka kot večina drugih telekomunikacijskih operaterjev. V zvezi s tem vprašanjem je treba tudi navesti, da obstaja določeno nesoglasje v zvezi z izračunom razmerja med davkom in prejemki za Vtesse. Vtesse trdi, da je za leto 2004 to razmerje znašalo 13,46 %. Ta številka je temeljila na obdavčljivi vrednosti v višini 429 000 GBP (kar je pomenilo davek v višini 195 624 GBP) in „tekočih prihodkih“ v višini 1 453 146 GBP. Vendar se je obdavčljiva vrednost Vtesse za leto 2004 po navedbah organov Združenega kraljestva pozneje znižala na 145 000 GBP (kar je pomenilo davek v višini 66 120 GBP), ker se je izkazalo, da dejansko nima v posesti nepremičnine v Hounslowu, ovrednotene na 284 000 GBP. Iz poročila Vtesse in iz izkazov stanja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2004, tudi izhaja, da je njegov skupni promet v letu 2004 znašal 4 744 228 GBP. Na podlagi njegovega skupnega prometa, številke, ki jo je OFCOM uporabil za primerjavo pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, se razmerje med davkom in prometom Vtesse v letu 2004 zmanjša na 1,4 % ali na 2,2 %, če vključimo davek, ki ga je Vtesse plačal za svoje urade, ki se vrednotijo ločeno. Te številke so bolj v skladu s sklepi urada OFCOM, ki je ugotovil, da je Vtesse leta 2003 2,1 % svojih prihodkov plačal z davkom. Na podlagi teh številk ni jasne razlike med davčno obremenitvijo za BT in Vtesse.

| (149) | OFCOM in organi Združenega kraljestva so predlagali druge načine za primerjavo davčnih obremenitev za različne telekomunikacijske operaterje. OFCOM je predlagal, da je treba primerjati razmerje med obdavčljivo vrednostjo in priključkom za BT, Kingston, NTL in Telewest. Razmerja teh štirih družb so si zelo podobna. V resnici je Kingston ovrednoten po rahlo višji stopnji kot drugi operaterji, kar je mogoče razložiti z dejstvom, da ne more imeti enakih ekonomij obsega, ker je bistveno manjši od drugih. Primerjava, ki jo je predlagal OFCOM, je še toliko ustreznejša glede na podobnosti med temi štirimi družbami, saj je lokalno zagotavljanje storitev omrežja za dostop pomemben del njihovega celotnega poslovanja. Kljub temu je res, da sta NTL in Telewest ovrednotena na podlagi metode, ki je izpeljana iz metode pogodbenikove osnove. Zato takšno razmerje ni neposredno primerno za oceno domnevne razlike med vrednotenji, izvedenimi po metodi najemnine, in vrednotenji po metodi prejemkov in izdatkov. Vseeno pa to dokazuje, da uporaba različnih metodologij ter primerjava BT in Kingstona s podjetji, ki so bolj neposredno primerljiva kot Vtesse, pripeljeta do podobnih rezultatov, kar je lahko v podporo trditvi agencije VOA, da morajo vse metode načeloma pripeljati do enakega rezultata. |
| --- | --- |

(149)

OFCOM in organi Združenega kraljestva so predlagali druge načine za primerjavo davčnih obremenitev za različne telekomunikacijske operaterje. OFCOM je predlagal, da je treba primerjati razmerje med obdavčljivo vrednostjo in priključkom za BT, Kingston, NTL in Telewest. Razmerja teh štirih družb so si zelo podobna. V resnici je Kingston ovrednoten po rahlo višji stopnji kot drugi operaterji, kar je mogoče razložiti z dejstvom, da ne more imeti enakih ekonomij obsega, ker je bistveno manjši od drugih. Primerjava, ki jo je predlagal OFCOM, je še toliko ustreznejša glede na podobnosti med temi štirimi družbami, saj je lokalno zagotavljanje storitev omrežja za dostop pomemben del njihovega celotnega poslovanja. Kljub temu je res, da sta NTL in Telewest ovrednotena na podlagi metode, ki je izpeljana iz metode pogodbenikove osnove. Zato takšno razmerje ni neposredno primerno za oceno domnevne razlike med vrednotenji, izvedenimi po metodi najemnine, in vrednotenji po metodi prejemkov in izdatkov. Vseeno pa to dokazuje, da uporaba različnih metodologij ter primerjava BT in Kingstona s podjetji, ki so bolj neposredno primerljiva kot Vtesse, pripeljeta do podobnih rezultatov, kar je lahko v podporo trditvi agencije VOA, da morajo vse metode načeloma pripeljati do enakega rezultata.

| (150) | Organi Združenega kraljestva so navedli, da je BT po podatkih urada OFCOM v zadnjem letu seznama za leto 2000 pomenil približno 70 % skupne fiksne obdavčljive vrednosti telekomunikacijskega sektorja fiksnih linij in približno 71,6 % prihodkov od klicev in dostopa s fiksnih linij. (43) Komisija se lahko strinja, da primerjava BT z vsemi operaterji Altneta skupaj lahko zagotovi primernejše sklepe kot posamična primerjava BT z majhnimi operaterji, kakršen je Vtesse. Na podlagi tega se zdi, da BT v sektorju fiksnih telekomunikacij plačuje sorazmeren del skupne obdavčljive vrednosti, ki je zelo podoben njegovemu deležu na trgu fiksnih telekomunikacij. Kljub temu je treba opozoriti, da gre tudi tukaj za primerjavo med davkom in prihodki, katere pomembnost je omejena in v najboljšem primeru samo okvirna. |
| --- | --- |

(150)

Organi Združenega kraljestva so navedli, da je BT po podatkih urada OFCOM v zadnjem letu seznama za leto 2000 pomenil približno 70 % skupne fiksne obdavčljive vrednosti telekomunikacijskega sektorja fiksnih linij in približno 71,6 % prihodkov od klicev in dostopa s fiksnih linij. (43) Komisija se lahko strinja, da primerjava BT z vsemi operaterji Altneta skupaj lahko zagotovi primernejše sklepe kot posamična primerjava BT z majhnimi operaterji, kakršen je Vtesse. Na podlagi tega se zdi, da BT v sektorju fiksnih telekomunikacij plačuje sorazmeren del skupne obdavčljive vrednosti, ki je zelo podoben njegovemu deležu na trgu fiksnih telekomunikacij. Kljub temu je treba opozoriti, da gre tudi tukaj za primerjavo med davkom in prihodki, katere pomembnost je omejena in v najboljšem primeru samo okvirna.

| (151) | Treba je navesti, da Vtesse priporoča, da se namesto tržnega deleža BT pri vseh prihodkih od klicev in dostopa upošteva tržni delež BT pri dohodkih od dostopa. Na navedenem trgu BT nadzoruje več kot 80-odstotni delež. Po mnenju Vtesse je to dodaten dokaz, da so nepremičnine BT ovrednotene prenizko, saj BT v sektorju fiksnih telekomunikacij pomeni samo 70 % celotne obdavčljive vrednosti. Komisija se s to trditvijo ne more strinjati. Prvič, delež BT v celotnih prihodkih od klicev in dostopa se zdi ustreznejše merilo uspešnosti za ocenjevanje bremena poslovnega davka: prihodki od klicev pomenijo večji delež celotnih prihodkov BT kot prihodki od dostopa. (44) Prihodki od klicev torej bistveno vplivajo na hipotetično najemnino in obdavčljivo vrednost omrežja BT, zato jih je treba upoštevati pri vsakršni primerjavi med prihodki in obdavčljivimi vrednostmi. Drugič, tudi če je treba uporabiti samo delež prihodkov od dostopa BT, razlika med tem deležem (80 %) in deležem BT v celotni obdavčljivi vrednosti v sektorju fiksnih telekomunikacij (70 %) v določenem trenutku ni takšna, da bi lahko odprla vprašanja o stopnji obdavčljive vrednosti BT, zlasti glede na omejeno vrednost vsakršne primerjave med davkom in prihodki. |
| --- | --- |

(151)

Treba je navesti, da Vtesse priporoča, da se namesto tržnega deleža BT pri vseh prihodkih od klicev in dostopa upošteva tržni delež BT pri dohodkih od dostopa. Na navedenem trgu BT nadzoruje več kot 80-odstotni delež. Po mnenju Vtesse je to dodaten dokaz, da so nepremičnine BT ovrednotene prenizko, saj BT v sektorju fiksnih telekomunikacij pomeni samo 70 % celotne obdavčljive vrednosti. Komisija se s to trditvijo ne more strinjati. Prvič, delež BT v celotnih prihodkih od klicev in dostopa se zdi ustreznejše merilo uspešnosti za ocenjevanje bremena poslovnega davka: prihodki od klicev pomenijo večji delež celotnih prihodkov BT kot prihodki od dostopa. (44) Prihodki od klicev torej bistveno vplivajo na hipotetično najemnino in obdavčljivo vrednost omrežja BT, zato jih je treba upoštevati pri vsakršni primerjavi med prihodki in obdavčljivimi vrednostmi. Drugič, tudi če je treba uporabiti samo delež prihodkov od dostopa BT, razlika med tem deležem (80 %) in deležem BT v celotni obdavčljivi vrednosti v sektorju fiksnih telekomunikacij (70 %) v določenem trenutku ni takšna, da bi lahko odprla vprašanja o stopnji obdavčljive vrednosti BT, zlasti glede na omejeno vrednost vsakršne primerjave med davkom in prihodki.

| (152) | Vtesse predlaga še eno metodo za dokaz obstoja ugodnosti za BT. Ta obsega opozarjanje na domnevno razliko med obdavčljivimi vrednostmi na enoto različnih sestavnih delov (npr. optičnih vlaken, priključkov, zgradb) omrežja BT in tistih, ki veljajo za druge telekomunikacijske operaterje. Na podlagi tega Vtesse ugotavlja, da je metoda prejemkov in izdatkov povzročila nižje vrednotenje nepremičnin BT, kot bi bilo doseženo po metodi najemnine. Vtesse na primer poudarja, da je BT obdavčen s 34 GBP na kvadratni meter za zgradbe v primerjavi s 115 GBP na kvadratni meter pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, s 74 GBP na kilometer optičnih vlaken v primerjavi s 1 000/1 200 GBP na par optičnih vlaken pri drugih operaterjih, in z 19 GBP na priključek na leto v primerjavi z letno pristojbino v višini 122 GBP, ki jih operaterji dejansko plačujejo za razvezane krajevne zanke. |
| --- | --- |

(152)

Vtesse predlaga še eno metodo za dokaz obstoja ugodnosti za BT. Ta obsega opozarjanje na domnevno razliko med obdavčljivimi vrednostmi na enoto različnih sestavnih delov (npr. optičnih vlaken, priključkov, zgradb) omrežja BT in tistih, ki veljajo za druge telekomunikacijske operaterje. Na podlagi tega Vtesse ugotavlja, da je metoda prejemkov in izdatkov povzročila nižje vrednotenje nepremičnin BT, kot bi bilo doseženo po metodi najemnine. Vtesse na primer poudarja, da je BT obdavčen s 34 GBP na kvadratni meter za zgradbe v primerjavi s 115 GBP na kvadratni meter pri drugih telekomunikacijskih operaterjih, s 74 GBP na kilometer optičnih vlaken v primerjavi s 1 000/1 200 GBP na par optičnih vlaken pri drugih operaterjih, in z 19 GBP na priključek na leto v primerjavi z letno pristojbino v višini 122 GBP, ki jih operaterji dejansko plačujejo za razvezane krajevne zanke.

| (153) | Zaradi več razlogov ta pristop ni zadovoljiv. Prvič, organi Združenega kraljestva so prepričljivo trdili, da navedene številke, če so pravilne, niso neposredno primerljive. Zaradi razlogov, navedenih že v uvodni izjavi 125, sta omrežji iz optičnih vlaken BT in Kingstona drugačne vrste kot omrežja drugih operaterjev in z njimi nista primerljivi. Zato pri BT in Kingstonu ni mogoče uporabiti dokazov o najemnini, ki izhajajo iz omrežij iz optičnih vlaken drugih operaterjev. Izračuni in primerjave, ki jih je opravil Vtesse, so v vsakem primeru napačni. |
| --- | --- |

(153)

Zaradi več razlogov ta pristop ni zadovoljiv. Prvič, organi Združenega kraljestva so prepričljivo trdili, da navedene številke, če so pravilne, niso neposredno primerljive. Zaradi razlogov, navedenih že v uvodni izjavi 125, sta omrežji iz optičnih vlaken BT in Kingstona drugačne vrste kot omrežja drugih operaterjev in z njimi nista primerljivi. Zato pri BT in Kingstonu ni mogoče uporabiti dokazov o najemnini, ki izhajajo iz omrežij iz optičnih vlaken drugih operaterjev. Izračuni in primerjave, ki jih je opravil Vtesse, so v vsakem primeru napačni.

| (154) | Prvič, za ustrezno primerjavo bi bilo nujno treba upoštevati samo priključena optična vlakna BT, saj so obdavčena samo priključena optična vlakna. Kar je še pomembneje, Vtesse je povprečno obdavčljivo vrednost kilometra optičnih vlaken BT primerjal z najemno vrednostjo para optičnih vlaken pri posameznem usmerjanju. Dejansko se bo najemna vrednost optičnega vlakna, ki jo je uporabila VOA, spreminjala glede na število optičnih vlaken pri posameznem usmerjanju. Več ko bo vlaken pri posameznem usmerjanju, nižja bo njihova najemna vrednost. (45) Tako se ob upoštevanju najemnine za priključeno vlakno, ki se uporablja po letu 2005, zdi, da bo najemna vrednost dveh optičnih vlaken (tj. enega para vlaken) na km usmerjanja v omrežju nad 3 000 km (46) znašala 450 GBP. (47) Najemna vrednost treh optičnih vlaken na km usmerjanja bo znašala 540 GBP, tj. 180 GBP na optično vlakno (48). Na spodnjem delu razpredelnice bo najemna vrednost 48 optičnih vlaken na km usmerjanja znašala 1 728 GBP, tj. 36 GBP na optično vlakno. (49) VOA trdi, da so te vrednosti tržne. (50) |
| --- | --- |

(154)

Prvič, za ustrezno primerjavo bi bilo nujno treba upoštevati samo priključena optična vlakna BT, saj so obdavčena samo priključena optična vlakna. Kar je še pomembneje, Vtesse je povprečno obdavčljivo vrednost kilometra optičnih vlaken BT primerjal z najemno vrednostjo para optičnih vlaken pri posameznem usmerjanju. Dejansko se bo najemna vrednost optičnega vlakna, ki jo je uporabila VOA, spreminjala glede na število optičnih vlaken pri posameznem usmerjanju. Več ko bo vlaken pri posameznem usmerjanju, nižja bo njihova najemna vrednost. (45) Tako se ob upoštevanju najemnine za priključeno vlakno, ki se uporablja po letu 2005, zdi, da bo najemna vrednost dveh optičnih vlaken (tj. enega para vlaken) na km usmerjanja v omrežju nad 3 000 km (46) znašala 450 GBP. (47) Najemna vrednost treh optičnih vlaken na km usmerjanja bo znašala 540 GBP, tj. 180 GBP na optično vlakno (48). Na spodnjem delu razpredelnice bo najemna vrednost 48 optičnih vlaken na km usmerjanja znašala 1 728 GBP, tj. 36 GBP na optično vlakno. (49) VOA trdi, da so te vrednosti tržne. (50)

| (155) | Očitno je, da ima osrednje omrežje BT na posameznem usmerjanju v povprečju priključenih na ducate optičnih vlaken. To pomeni, da je treba obdavčljivo vrednost BT na km optičnih vlaken primerjati s spodnjim delom seznama za odmero davka, ki ga uporablja VOA. Na podlagi tega se zdi, da v nasprotju trditvami Vtesse primerjava obdavčljive vrednosti na km optičnih vlaken z najemnimi vrednostmi, ki jih uporablja VOA, ne pokaže bistvene razlike, niti ne kaže na prenizko vrednotenje omrežja BT. |
| --- | --- |

(155)

Očitno je, da ima osrednje omrežje BT na posameznem usmerjanju v povprečju priključenih na ducate optičnih vlaken. To pomeni, da je treba obdavčljivo vrednost BT na km optičnih vlaken primerjati s spodnjim delom seznama za odmero davka, ki ga uporablja VOA. Na podlagi tega se zdi, da v nasprotju trditvami Vtesse primerjava obdavčljive vrednosti na km optičnih vlaken z najemnimi vrednostmi, ki jih uporablja VOA, ne pokaže bistvene razlike, niti ne kaže na prenizko vrednotenje omrežja BT.

| (156) | Kar zadeva primerjavo tarife za razvezavo krajevne zanke in obdavčljive vrednosti na priključek, je najprej navedeno, da po navedbah organov Združenega kraljestva tarifa za razvezavo krajevne zanke ni enaka tarifi za obdavčljivo premoženje, ker se precejšen delež tarife nanaša na stroške sistema in vzdrževanja, zaračunavanje ter stroške za uporabo neobdavčljivih strojev in opreme BT. Zato ni neposredno primerljiva s pravno opredelitvijo obdavčljive vrednosti. Drugič, organi Združenega kraljestva so navedli, da bodo nekatere krajevne zanke v resnici imele visoko in nekatere nizko vrednost, vrednost nekaterih pa bo lahko celo negativna. Po drugi strani je zagotavljanje storitev razvezave krajevne zanke po navedbah urada OFCOM namenjeno spodbujanju konkurence pri širokopasovnih storitvah. (51) Na razvezavo krajevne zanke torej vpliva tudi povpraševanje po širokopasovnih storitvah, na zelo velikem številu lokalnih zank BT pa ni povpraševanja po širokopasovnih storitvah, ki so potrebne samo za telefonijo. Tarifa za razvezavo krajevne zanke torej ne odraža povprečne vrednosti vseh priključkov BT, zato iz primerjave obdavčljive vrednosti na priključek BT in tarife za razvezavo krajevne zanke ni mogoče izpeljati nobenega sklepa. Kot je OFCOM pokazal v svojih pripombah k odločitvi o sprožitvi postopka, je razmerje za BT, NTL in Telewest skoraj enako, in sicer kljub dejstvu, da se je pri zadnjih dveh družbah uporabila drugačna metoda vrednotenja. Zaradi zgoraj pojasnjenih razlogov se zdi, da je razmerje NTL in Telewesta primernejše merilo uspešnosti kot tarife za razvezavo krajevne zanke, na katere se sklicuje Vtesse, primerjava razmerij pa ne pokaže nikakršnih razlik med različnimi operaterji. Poleg tega je treba navesti, da VOA v okviru svoje ocene upošteva uporabo obdavčljive vrednosti v razponu od 15 GBP do 20 GBP na razvezano krajevno zanko (52), kar je spet v skladu z vrednotenjem obdavčljive vrednosti BT na priključek. |
| --- | --- |

(156)

Kar zadeva primerjavo tarife za razvezavo krajevne zanke in obdavčljive vrednosti na priključek, je najprej navedeno, da po navedbah organov Združenega kraljestva tarifa za razvezavo krajevne zanke ni enaka tarifi za obdavčljivo premoženje, ker se precejšen delež tarife nanaša na stroške sistema in vzdrževanja, zaračunavanje ter stroške za uporabo neobdavčljivih strojev in opreme BT. Zato ni neposredno primerljiva s pravno opredelitvijo obdavčljive vrednosti. Drugič, organi Združenega kraljestva so navedli, da bodo nekatere krajevne zanke v resnici imele visoko in nekatere nizko vrednost, vrednost nekaterih pa bo lahko celo negativna. Po drugi strani je zagotavljanje storitev razvezave krajevne zanke po navedbah urada OFCOM namenjeno spodbujanju konkurence pri širokopasovnih storitvah. (51) Na razvezavo krajevne zanke torej vpliva tudi povpraševanje po širokopasovnih storitvah, na zelo velikem številu lokalnih zank BT pa ni povpraševanja po širokopasovnih storitvah, ki so potrebne samo za telefonijo. Tarifa za razvezavo krajevne zanke torej ne odraža povprečne vrednosti vseh priključkov BT, zato iz primerjave obdavčljive vrednosti na priključek BT in tarife za razvezavo krajevne zanke ni mogoče izpeljati nobenega sklepa. Kot je OFCOM pokazal v svojih pripombah k odločitvi o sprožitvi postopka, je razmerje za BT, NTL in Telewest skoraj enako, in sicer kljub dejstvu, da se je pri zadnjih dveh družbah uporabila drugačna metoda vrednotenja. Zaradi zgoraj pojasnjenih razlogov se zdi, da je razmerje NTL in Telewesta primernejše merilo uspešnosti kot tarife za razvezavo krajevne zanke, na katere se sklicuje Vtesse, primerjava razmerij pa ne pokaže nikakršnih razlik med različnimi operaterji. Poleg tega je treba navesti, da VOA v okviru svoje ocene upošteva uporabo obdavčljive vrednosti v razponu od 15 GBP do 20 GBP na razvezano krajevno zanko (52), kar je spet v skladu z vrednotenjem obdavčljive vrednosti BT na priključek.

| (157) | Glede domnevne razlike v obdavčljivi vrednosti na kvadratni meter za zgradbe Komisija najprej navaja, da pravilni znesek, ki izhaja iz posla s Telerealom (53), ni 35 GBP na kvadratni meter, kot to navaja Vtesse, ampak na podlagi izračuna, podobnega izračunu Vtesse, znaša 51 GBP na kvadratni meter. Poleg tega Vtesse to številko primerja z domnevnimi 115 GBP na kvadratni meter za druge telekomunikacijske operaterje. Podlaga in primerljivost te številke nista jasni ter ne odražata verjetnih razlik, še zlasti na podlagi zadevnih geografskih lokacij telekomunikacijskih operaterjev. Organi Združenega kraljestva so poudarili, da premoženjski portfelj BT pokriva celotno Združeno kraljestvo, vključno z njegovimi socialno najbolj ogroženimi in najodročnejšimi območji, kar znižuje povprečno najemno vrednost njegovega premoženja. |
| --- | --- |

(157)

Glede domnevne razlike v obdavčljivi vrednosti na kvadratni meter za zgradbe Komisija najprej navaja, da pravilni znesek, ki izhaja iz posla s Telerealom (53), ni 35 GBP na kvadratni meter, kot to navaja Vtesse, ampak na podlagi izračuna, podobnega izračunu Vtesse, znaša 51 GBP na kvadratni meter. Poleg tega Vtesse to številko primerja z domnevnimi 115 GBP na kvadratni meter za druge telekomunikacijske operaterje. Podlaga in primerljivost te številke nista jasni ter ne odražata verjetnih razlik, še zlasti na podlagi zadevnih geografskih lokacij telekomunikacijskih operaterjev. Organi Združenega kraljestva so poudarili, da premoženjski portfelj BT pokriva celotno Združeno kraljestvo, vključno z njegovimi socialno najbolj ogroženimi in najodročnejšimi območji, kar znižuje povprečno najemno vrednost njegovega premoženja.

| (158) | Kar je še pomembnejše, treba je opozoriti, da so zgradbe BT za splošno uporabo, na primer pisarne ali skladišča, ki nimajo zveze ali povezave z omrežjem, ovrednotene lokalno in ločeno, in sicer na podlagi metode najemnine. Leta 2000 je njihova obdavčljiva vrednost znašala 180 milijonov GBP. Za poslovne in specializirane zgradbe, kot so telefonske centrale, se šteje, da so del omrežja BT, in VOA jih ovrednoti centralno, pri čemer uporabi metodo prejemkov in izdatkov. Najemnina, ki jo je BT plačal Telerealu po sklenjenem poslu, je znašala 280 milijonov GBP. Skupna obdavčljiva vrednost zgradb BT vključuje obe, obdavčljivo vrednost ločeno ocenjenih zgradb BT, ki je leta 2000 znašala približno 180 milijonov GBP, in obdavčljivo vrednost zgradb, vključenih v skupno vrednotenje njegovega omrežja, ki je ni mogoče posebej opredeliti, vendar pomeni precejšen delež v 560 milijonih GBP obdavčljive vrednosti omrežja BT v Združenem kraljestvu. Te številke ne kažejo na bistveno razliko med dejansko tržno vrednostjo zgradb BT, odraženo v poslu s Telerealom (54), in njihovo obdavčljivo vrednostjo, ki jo je izračunala VOA. (55) Zato te številke niso dokaz, da je ta obdavčljiva vrednost prenizka. |
| --- | --- |

(158)

Kar je še pomembnejše, treba je opozoriti, da so zgradbe BT za splošno uporabo, na primer pisarne ali skladišča, ki nimajo zveze ali povezave z omrežjem, ovrednotene lokalno in ločeno, in sicer na podlagi metode najemnine. Leta 2000 je njihova obdavčljiva vrednost znašala 180 milijonov GBP. Za poslovne in specializirane zgradbe, kot so telefonske centrale, se šteje, da so del omrežja BT, in VOA jih ovrednoti centralno, pri čemer uporabi metodo prejemkov in izdatkov. Najemnina, ki jo je BT plačal Telerealu po sklenjenem poslu, je znašala 280 milijonov GBP. Skupna obdavčljiva vrednost zgradb BT vključuje obe, obdavčljivo vrednost ločeno ocenjenih zgradb BT, ki je leta 2000 znašala približno 180 milijonov GBP, in obdavčljivo vrednost zgradb, vključenih v skupno vrednotenje njegovega omrežja, ki je ni mogoče posebej opredeliti, vendar pomeni precejšen delež v 560 milijonih GBP obdavčljive vrednosti omrežja BT v Združenem kraljestvu. Te številke ne kažejo na bistveno razliko med dejansko tržno vrednostjo zgradb BT, odraženo v poslu s Telerealom (54), in njihovo obdavčljivo vrednostjo, ki jo je izračunala VOA. (55) Zato te številke niso dokaz, da je ta obdavčljiva vrednost prenizka.

| (159) | Vtesse je na podlagi trditve v zvezi s Telerealom navedla še eno dodatno trditev. Vtesse meni, da najemnina, ki jo je BT za svoje zgradbe plačal Telerealu, pomeni približno 50 % njegove obdavčljive vrednosti v letu 2001, kljub dejstvu, da se mora obdavčljiva vrednost v glavnem nanašati na njegovo omrežje in ne na njegove zgradbe. Zdi se, da Vtesse na podlagi tega sklepa, da je omrežje BT ovrednoteno očitno prenizko. Vendar ta trditev temelji na neustreznih objektih, saj je bil del premoženja, ki je bil vključen v posel s Telerealom, ločeno ovrednoten na 180 milijonov GBP. Skupna obdavčljiva vrednost BT za celotno Združeno kraljestvo je ob sklenitvi posla torej znašala 560 milijonov GBP za omrežje in z njim povezano premoženje ter 180 milijonov GBP za ločeno ovrednotene zgradbe, kar skupaj znese 740 milijonov GBP. Najemnina v višini 280 milijonov GBP, ki jo je BT plačal Telerealu, znaša 38 % njegove skupne obdavčljive vrednosti. Iz tega zneska ni mogoče izpeljati nobenega uporabnega sklepa. |
| --- | --- |

(159)

Vtesse je na podlagi trditve v zvezi s Telerealom navedla še eno dodatno trditev. Vtesse meni, da najemnina, ki jo je BT za svoje zgradbe plačal Telerealu, pomeni približno 50 % njegove obdavčljive vrednosti v letu 2001, kljub dejstvu, da se mora obdavčljiva vrednost v glavnem nanašati na njegovo omrežje in ne na njegove zgradbe. Zdi se, da Vtesse na podlagi tega sklepa, da je omrežje BT ovrednoteno očitno prenizko. Vendar ta trditev temelji na neustreznih objektih, saj je bil del premoženja, ki je bil vključen v posel s Telerealom, ločeno ovrednoten na 180 milijonov GBP. Skupna obdavčljiva vrednost BT za celotno Združeno kraljestvo je ob sklenitvi posla torej znašala 560 milijonov GBP za omrežje in z njim povezano premoženje ter 180 milijonov GBP za ločeno ovrednotene zgradbe, kar skupaj znese 740 milijonov GBP. Najemnina v višini 280 milijonov GBP, ki jo je BT plačal Telerealu, znaša 38 % njegove skupne obdavčljive vrednosti. Iz tega zneska ni mogoče izpeljati nobenega uporabnega sklepa.

| (160) | Metodologija, ki obsega ločevanje delov nepremičnin BT in njihovo ločeno vrednotenje, se v vsakem primeru zdi vprašljiva. Kot potrjuje britanska sodna praksa, mora VOA nepremičnine telekomunikacijskih operaterjev ovrednotiti kot celoto. To pravilo se brez razlik nanaša na vse operaterje. Značilnost, ki je neločljivo povezana z vrednotenjem katere koli vrste premoženja, je, da se tržna vrednost celotnega premoženja razlikuje od vsote tržnih najemnin za dele tega premoženja: pogosto je nižja, (56) v nekaterih okoliščinah pa je lahko tudi višja. Zato se bo tržna najemnina ločenega premoženjskega portfelja BT po vsej verjetnosti razlikovala od njene vrednosti, če se vključi med nepremičnine BT. |
| --- | --- |

(160)

Metodologija, ki obsega ločevanje delov nepremičnin BT in njihovo ločeno vrednotenje, se v vsakem primeru zdi vprašljiva. Kot potrjuje britanska sodna praksa, mora VOA nepremičnine telekomunikacijskih operaterjev ovrednotiti kot celoto. To pravilo se brez razlik nanaša na vse operaterje. Značilnost, ki je neločljivo povezana z vrednotenjem katere koli vrste premoženja, je, da se tržna vrednost celotnega premoženja razlikuje od vsote tržnih najemnin za dele tega premoženja: pogosto je nižja, (56) v nekaterih okoliščinah pa je lahko tudi višja. Zato se bo tržna najemnina ločenega premoženjskega portfelja BT po vsej verjetnosti razlikovala od njene vrednosti, če se vključi med nepremičnine BT.

| (161) | Zato ni jasnih dokazov, da bi po metodi prejemkov in izdatkov na splošno dobili nižjo obdavčljivo vrednost kot po metodi najemnine ali da je VOA z uporabo metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu naredila napako ter prenizko ovrednotila obdavčljivo vrednost njunih nepremičnin. |
| --- | --- |

(161)

Zato ni jasnih dokazov, da bi po metodi prejemkov in izdatkov na splošno dobili nižjo obdavčljivo vrednost kot po metodi najemnine ali da je VOA z uporabo metode prejemkov in izdatkov pri BT in Kingstonu naredila napako ter prenizko ovrednotila obdavčljivo vrednost njunih nepremičnin.

5.2.2   Ali metoda prejemkov in izdatkov prinaša mejno ugodnost?

| (162) | Uvodoma je treba poudariti, da je vprašanje mejne obdavčitve, tj. obdavčitve novo priključenih vlaken, pomembno samo, kar zadeva oceno davčne osnove BT, ne pa tudi, kar zadeva Kingston. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je Kingston lastnik hčerinske družbe, Torch Communications Ltd., ki upravlja hrbtenično omrežje iz optičnih vlaken zunaj Kingstonovega omrežja za lokalni dostop in je ovrednotena na podlagi metode najemnine. Posledično je družba Torch Communications Ltd v celoti obdavčena na novo priključena optična vlakna. Metoda prejemkov in izdatkov se uporablja samo za tisti del omrežja Kingstona, ki je v glavnem omrežje za lokalni dostop. Kot je bilo že razloženo, (57) njegove nepremičnine niso predmet mehanizma popravkov. To odraža dejstvo, da po navedbah organov Združenega kraljestva nobeden od konkurentov ni zgradil omrežij v somestju Kingston upon Hull, in Kingston je imel na tem območju že skoraj 100-odstotno omrežno pokritost, zato svojega omrežja ni razširil. Zato ni bilo nobene trditve o bistvenih spremembah okoliščin, ki bi lahko znatno spremenile obdavčljivo vrednost Kingstonovega omrežja. Komisija to utemeljitev sprejema in navaja, da nobena od tretjih strank ni trdila, da je imel Kingston korist od kakršne koli ugodnosti na mejni ravni. |
| --- | --- |

(162)

Uvodoma je treba poudariti, da je vprašanje mejne obdavčitve, tj. obdavčitve novo priključenih vlaken, pomembno samo, kar zadeva oceno davčne osnove BT, ne pa tudi, kar zadeva Kingston. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je Kingston lastnik hčerinske družbe, Torch Communications Ltd., ki upravlja hrbtenično omrežje iz optičnih vlaken zunaj Kingstonovega omrežja za lokalni dostop in je ovrednotena na podlagi metode najemnine. Posledično je družba Torch Communications Ltd v celoti obdavčena na novo priključena optična vlakna. Metoda prejemkov in izdatkov se uporablja samo za tisti del omrežja Kingstona, ki je v glavnem omrežje za lokalni dostop. Kot je bilo že razloženo, (57) njegove nepremičnine niso predmet mehanizma popravkov. To odraža dejstvo, da po navedbah organov Združenega kraljestva nobeden od konkurentov ni zgradil omrežij v somestju Kingston upon Hull, in Kingston je imel na tem območju že skoraj 100-odstotno omrežno pokritost, zato svojega omrežja ni razširil. Zato ni bilo nobene trditve o bistvenih spremembah okoliščin, ki bi lahko znatno spremenile obdavčljivo vrednost Kingstonovega omrežja. Komisija to utemeljitev sprejema in navaja, da nobena od tretjih strank ni trdila, da je imel Kingston korist od kakršne koli ugodnosti na mejni ravni.

| (163) | Vendar pa v primeru BT dejstvo, da ni nikakršnih dokazov o obstoju ugodnosti na ravni skupnega vrednotenja njegovih nepremičnin, nujno ne izključuje možnosti, da mejna obdavčitev, tj. na novo priključena vlakna, temu podjetju vendarle prinaša ugodnost. Iz pripomb, ki jih je podalo več tretjih strank, dejansko izhaja, da lahko različen način odmere davka za BT in druge telekomunikacijske operaterje, ko priključijo novo optično vlakno, povzroči izkrivljanje konkurence, če se ta podjetja potegujejo za isto pogodbo. Na podlagi te težave se zastavlja splošnejše vprašanje glede popravkov obdavčljivih vrednosti, ki jih vsako leto izvaja VOA. |
| --- | --- |

(163)

Vendar pa v primeru BT dejstvo, da ni nikakršnih dokazov o obstoju ugodnosti na ravni skupnega vrednotenja njegovih nepremičnin, nujno ne izključuje možnosti, da mejna obdavčitev, tj. na novo priključena vlakna, temu podjetju vendarle prinaša ugodnost. Iz pripomb, ki jih je podalo več tretjih strank, dejansko izhaja, da lahko različen način odmere davka za BT in druge telekomunikacijske operaterje, ko priključijo novo optično vlakno, povzroči izkrivljanje konkurence, če se ta podjetja potegujejo za isto pogodbo. Na podlagi te težave se zastavlja splošnejše vprašanje glede popravkov obdavčljivih vrednosti, ki jih vsako leto izvaja VOA.

| (164) | Kot je razloženo zgoraj, se obdavčljiva vrednost telekomunikacijskega operaterja, pri katerem se uporabi metoda najemnine, poveča za obdavčljivo vrednost novega vlakna, ki ga ta poveže in priključi. Nasprotno se zgodi, če vlakno prekine ali ga izključi: takrat se obdavčljiva vrednost optičnih vlaken odšteje. Za telekomunikacijske operaterje, ki so ocenjeni po metodi prejemkov in izdatkov, se tovrstna natančna prilagoditev ne uporablja. Letni popravki v primeru BT temeljijo na mehanizmu tržne prilagoditve: spremembe tržnih deležev BT naj bi odražale spremembe vrednosti njegovega omrežja. Gre torej za vprašanje, ali drugačen način upoštevanja sprememb v omrežjih, na primer priključitve novih optičnih vlaken, lahko pomeni ugodnost za BT. |
| --- | --- |

(164)

Kot je razloženo zgoraj, se obdavčljiva vrednost telekomunikacijskega operaterja, pri katerem se uporabi metoda najemnine, poveča za obdavčljivo vrednost novega vlakna, ki ga ta poveže in priključi. Nasprotno se zgodi, če vlakno prekine ali ga izključi: takrat se obdavčljiva vrednost optičnih vlaken odšteje. Za telekomunikacijske operaterje, ki so ocenjeni po metodi prejemkov in izdatkov, se tovrstna natančna prilagoditev ne uporablja. Letni popravki v primeru BT temeljijo na mehanizmu tržne prilagoditve: spremembe tržnih deležev BT naj bi odražale spremembe vrednosti njegovega omrežja. Gre torej za vprašanje, ali drugačen način upoštevanja sprememb v omrežjih, na primer priključitve novih optičnih vlaken, lahko pomeni ugodnost za BT.

| (165) | Komisija to razume, kot da VOA na podlagi poslovnih načrtov, ki jih predloži BT, oceni hipotetično najemnino, ki se lahko pričakuje za nepremičnino BT, in sicer na podlagi pričakovanih prejemkov in izdatkov, ki izhajajo iz uporabe te nepremičnine. Vrednotenje bo torej vključevalo vsakršno razširitev omrežja, vključno s priključitvijo novih optičnih vlaken, ki bodo potrebna za izpolnitev pričakovanega povpraševanja. Priključitev novih optičnih vlaken, bodisi zakupljenih ali dejansko v lasti BT, (58) je torej pričakovana in jo VOA upošteva. Pravzaprav je BT zaradi takšne metode vrednotenja in v nasprotju s telekomunikacijskimi operaterji, ki so ocenjeni po metodi najemnine, obdavčen tudi na temna vlakna, in sicer ob domnevi, da se bodo nekatera od teh temnih vlaken priključila med naslednjim petletnim obdobjem. In končno, letna ponovna ocenitev, ki temelji na oceni tržnih deležev BT, naj bi zajela bistvene spremembe omrežja BT. (59) |
| --- | --- |

(165)

Komisija to razume, kot da VOA na podlagi poslovnih načrtov, ki jih predloži BT, oceni hipotetično najemnino, ki se lahko pričakuje za nepremičnino BT, in sicer na podlagi pričakovanih prejemkov in izdatkov, ki izhajajo iz uporabe te nepremičnine. Vrednotenje bo torej vključevalo vsakršno razširitev omrežja, vključno s priključitvijo novih optičnih vlaken, ki bodo potrebna za izpolnitev pričakovanega povpraševanja. Priključitev novih optičnih vlaken, bodisi zakupljenih ali dejansko v lasti BT, (58) je torej pričakovana in jo VOA upošteva. Pravzaprav je BT zaradi takšne metode vrednotenja in v nasprotju s telekomunikacijskimi operaterji, ki so ocenjeni po metodi najemnine, obdavčen tudi na temna vlakna, in sicer ob domnevi, da se bodo nekatera od teh temnih vlaken priključila med naslednjim petletnim obdobjem. In končno, letna ponovna ocenitev, ki temelji na oceni tržnih deležev BT, naj bi zajela bistvene spremembe omrežja BT. (59)

| (166) | Potemtakem je napak reči, da za BT ne velja nobena dodatna davčna obveznost, kot namigujejo pritožnik in tretje stranke, na primer Altnet. Vsekakor je pri BT z omrežno nepremičnino v Angliji, katere trenutna obdavčljiva vrednost znaša 530 000 000 GBP in je ovrednotena kot celota, manj verjeten opazen vpliv majhne postopne spremembe, kakršna je dodatna priključitev optičnega vlakna, kot pri majhnem operaterju, kakršen je Vtesse. Poleg tega se povečanja vrednosti omrežja BT izravnajo z dejavniki, ki povzročijo zmanjšanje navedene vrednosti, na primer razvitje konkurenčne zmogljivosti. Zaradi tega je vpliv priključitve novih optičnih vlaken, ki jo izvede BT, še manj opazen. Kljub temu pa to ne pomeni, da ta novo priključena optična vlakna niso obdavčena. |
| --- | --- |

(166)

Potemtakem je napak reči, da za BT ne velja nobena dodatna davčna obveznost, kot namigujejo pritožnik in tretje stranke, na primer Altnet. Vsekakor je pri BT z omrežno nepremičnino v Angliji, katere trenutna obdavčljiva vrednost znaša 530 000 000 GBP in je ovrednotena kot celota, manj verjeten opazen vpliv majhne postopne spremembe, kakršna je dodatna priključitev optičnega vlakna, kot pri majhnem operaterju, kakršen je Vtesse. Poleg tega se povečanja vrednosti omrežja BT izravnajo z dejavniki, ki povzročijo zmanjšanje navedene vrednosti, na primer razvitje konkurenčne zmogljivosti. Zaradi tega je vpliv priključitve novih optičnih vlaken, ki jo izvede BT, še manj opazen. Kljub temu pa to ne pomeni, da ta novo priključena optična vlakna niso obdavčena.

| (167) | Vtesse tudi trdi, da je pri značilni ponudbi, kakršna je ponudba za zagotavljanje hrbteničnih in telekomunikacijskih povezav dostopa za Kent MAN, (60) njegova davčna obveznost pomenila 16 % pričakovanih tekočih prihodkov. V zvezi z isto ponudbo trdi, da je bil BT obdavčen z največ 2 %, kar je domnevno povprečno razmerje med davkom in prejemki BT. Vtesse ugotavlja, da je BT mnogo manj obdavčen za primerljiv in v tem primeru identičen posel ter da je zato deležen očitne ugodnosti. |
| --- | --- |

(167)

Vtesse tudi trdi, da je pri značilni ponudbi, kakršna je ponudba za zagotavljanje hrbteničnih in telekomunikacijskih povezav dostopa za Kent MAN, (60) njegova davčna obveznost pomenila 16 % pričakovanih tekočih prihodkov. V zvezi z isto ponudbo trdi, da je bil BT obdavčen z največ 2 %, kar je domnevno povprečno razmerje med davkom in prejemki BT. Vtesse ugotavlja, da je BT mnogo manj obdavčen za primerljiv in v tem primeru identičen posel ter da je zato deležen očitne ugodnosti.

| (168) | Navedenega pristopa ni mogoče ohraniti. Prvič, napak je domnevati, da je BT na to ponudbo plačal 2-odstotni davek (61), ker njegovo povprečno razmerje med davkom in prejemki znaša 2 %. Navedeno razmerje je izračunano na podlagi skupne obdavčljive vrednosti BT, ki ji je bila dodana vrednost optičnih vlaken, ki jih je BT priključil po pogodbi Kent MAN, in sicer vnaprej ali na podlagi mehanizma popravkov, ki temelji na tržnem deležu. Za ustrezno in natančno primerjavo z obveznostjo plačila davka, ki jo ima Vtesse v zvezi s to ponudbo, bi bilo treba ugotoviti, za koliko je zadevna pogodba povečala obdavčljivo vrednost omrežja BT, in sicer vnaprej ali na podlagi letnega mehanizma popravkov. Z vnaprejšnjim vrednotenjem se izvede skupna ocena, iz katere ni mogoče opredeliti posameznih pogodb. Tako ni mogoče ugotoviti, za koliko je pogodba Kent Man povečala obdavčljivo vrednost omrežja BT. Vsekakor pa to ne bi pripeljalo do dokončnih ugotovitev v zvezi z morebitnim obstojem ugodnosti, torej v zvezi z obstojem državne pomoči. Davčna obveznost Vtesse v zvezi s to ponudbo se ne more šteti za merilo uspešnosti, na podlagi katerega bi se lahko ocenil obstoj ugodnosti za BT v smislu člena 87(1) ES. Davčna obveznost se bo dejansko verjetno spremenila, odvisno od izbrane tehnične rešitve, stroškovne strukture podjetij, ki so predložila ponudbo, dolžine omrežja iz optičnih vlaken, ki ga bodo operaterji uporabljali za zagotavljanje storitev, in kar je najpomembneje, odvisna bo od obsega, v katerem bodo morali priključiti nova optična vlakna. (62) Potemtakem za telekomunikacijske operaterje, ki bi storitev zagotavljali z uporabo že priključenega optičnega vlakna, po najemni metodi ne bi veljalo nikakršno zvišanje davka. (63) |
| --- | --- |

(168)

Navedenega pristopa ni mogoče ohraniti. Prvič, napak je domnevati, da je BT na to ponudbo plačal 2-odstotni davek (61), ker njegovo povprečno razmerje med davkom in prejemki znaša 2 %. Navedeno razmerje je izračunano na podlagi skupne obdavčljive vrednosti BT, ki ji je bila dodana vrednost optičnih vlaken, ki jih je BT priključil po pogodbi Kent MAN, in sicer vnaprej ali na podlagi mehanizma popravkov, ki temelji na tržnem deležu. Za ustrezno in natančno primerjavo z obveznostjo plačila davka, ki jo ima Vtesse v zvezi s to ponudbo, bi bilo treba ugotoviti, za koliko je zadevna pogodba povečala obdavčljivo vrednost omrežja BT, in sicer vnaprej ali na podlagi letnega mehanizma popravkov. Z vnaprejšnjim vrednotenjem se izvede skupna ocena, iz katere ni mogoče opredeliti posameznih pogodb. Tako ni mogoče ugotoviti, za koliko je pogodba Kent Man povečala obdavčljivo vrednost omrežja BT. Vsekakor pa to ne bi pripeljalo do dokončnih ugotovitev v zvezi z morebitnim obstojem ugodnosti, torej v zvezi z obstojem državne pomoči. Davčna obveznost Vtesse v zvezi s to ponudbo se ne more šteti za merilo uspešnosti, na podlagi katerega bi se lahko ocenil obstoj ugodnosti za BT v smislu člena 87(1) ES. Davčna obveznost se bo dejansko verjetno spremenila, odvisno od izbrane tehnične rešitve, stroškovne strukture podjetij, ki so predložila ponudbo, dolžine omrežja iz optičnih vlaken, ki ga bodo operaterji uporabljali za zagotavljanje storitev, in kar je najpomembneje, odvisna bo od obsega, v katerem bodo morali priključiti nova optična vlakna. (62) Potemtakem za telekomunikacijske operaterje, ki bi storitev zagotavljali z uporabo že priključenega optičnega vlakna, po najemni metodi ne bi veljalo nikakršno zvišanje davka. (63)

| (169) | Enako sklepanje lahko uporabimo pri trditvi, ki jo je Vtesse utemeljil na primerjavi cen medoperaterskih storitev razširitve (Wholesale Extension Services) BT z davkom, ki bi ga moral plačati operater, ovrednoten po metodi najemnine, če bi zaradi zagotavljanja enake storitve priključil optična vlakna. Vtesse trdi, da je mogoče, da bi glede na zmogljivost in oddaljenost medoperaterskih storitev razširitve takšen operater moral plačati davek, vreden do 87 % cene, ki jo zaračunava BT, in to šteje za dodaten dokaz dejstva, da je omrežje iz optičnih vlaken BT ovrednoteno prenizko in ni ustrezno obdavčeno po najvišji stopnji. Vendar trditev temelji na domnevi, da bi hipotetični operater na istem usmerjanju, kot ga je izbral BT, imel priključen samo en par optičnih vlaken. Če ta operater za zagotavljanje svojih medoperaterskih storitev razširitve uporabi že priključeno optično vlakno, pa po najemni metodi ne bo dodatnih stroškov v obliki davka. Še več, če priključi nova optična vlakna na usmerjanju, na katerem ima priključenih že več optičnih vlaken, potem bodo spremenljivi stroški poslovanja mnogo nižji, kajti več ko je optičnih vlaken na posameznem usmerjanju, manjši je davek na optično vlakno. Tudi iz te trditve ni mogoče izpeljati nikakršnega sklepa. |
| --- | --- |

(169)

Enako sklepanje lahko uporabimo pri trditvi, ki jo je Vtesse utemeljil na primerjavi cen medoperaterskih storitev razširitve (Wholesale Extension Services) BT z davkom, ki bi ga moral plačati operater, ovrednoten po metodi najemnine, če bi zaradi zagotavljanja enake storitve priključil optična vlakna. Vtesse trdi, da je mogoče, da bi glede na zmogljivost in oddaljenost medoperaterskih storitev razširitve takšen operater moral plačati davek, vreden do 87 % cene, ki jo zaračunava BT, in to šteje za dodaten dokaz dejstva, da je omrežje iz optičnih vlaken BT ovrednoteno prenizko in ni ustrezno obdavčeno po najvišji stopnji. Vendar trditev temelji na domnevi, da bi hipotetični operater na istem usmerjanju, kot ga je izbral BT, imel priključen samo en par optičnih vlaken. Če ta operater za zagotavljanje svojih medoperaterskih storitev razširitve uporabi že priključeno optično vlakno, pa po najemni metodi ne bo dodatnih stroškov v obliki davka. Še več, če priključi nova optična vlakna na usmerjanju, na katerem ima priključenih že več optičnih vlaken, potem bodo spremenljivi stroški poslovanja mnogo nižji, kajti več ko je optičnih vlaken na posameznem usmerjanju, manjši je davek na optično vlakno. Tudi iz te trditve ni mogoče izpeljati nikakršnega sklepa.

| (170) | Z vidika teh dejstev trditev, da BT ni obdavčen po najvišji stopnji, ni pravilna. Tudi če je, kot to domneva Vtesse, enota za analizo obdavčitev pogodb, pri katerih si Vtesse in BT konkurirata, se zdi, da pri tem ni nikakršne očitne ugodnosti za BT: obdavčen je na novo priključena vlakna, čeprav drugače in manj pregledno. Komisija tudi ugotavlja, da je zato, ker metoda prejemkov in izdatkov temelji na pričakovanih prihodkih, BT obdavčen na temna vlakna ob domnevi, da se bodo ta optična vlakna morala priključiti za izpolnitev pričakovanega povpraševanja. Potemtakem je BT v nasprotju z drugimi telekomunikacijskimi operaterji, ki so obdavčeni šele, ko optično vlakno priključijo, obdavčen tudi na temna vlakna. |
| --- | --- |

(170)

Z vidika teh dejstev trditev, da BT ni obdavčen po najvišji stopnji, ni pravilna. Tudi če je, kot to domneva Vtesse, enota za analizo obdavčitev pogodb, pri katerih si Vtesse in BT konkurirata, se zdi, da pri tem ni nikakršne očitne ugodnosti za BT: obdavčen je na novo priključena vlakna, čeprav drugače in manj pregledno. Komisija tudi ugotavlja, da je zato, ker metoda prejemkov in izdatkov temelji na pričakovanih prihodkih, BT obdavčen na temna vlakna ob domnevi, da se bodo ta optična vlakna morala priključiti za izpolnitev pričakovanega povpraševanja. Potemtakem je BT v nasprotju z drugimi telekomunikacijskimi operaterji, ki so obdavčeni šele, ko optično vlakno priključijo, obdavčen tudi na temna vlakna.

| (171) | Komisija torej lahko soglaša z uradom OFCOM, ko pravi, da „se zdi, da bi sistem [popravkov] v vsakem primeru dolgoročno zagotovil bistveno simetričen rezultat, čeprav po različnih poteh in z nizkimi ravnmi preglednosti“. |
| --- | --- |

(171)

Komisija torej lahko soglaša z uradom OFCOM, ko pravi, da „se zdi, da bi sistem [popravkov] v vsakem primeru dolgoročno zagotovil bistveno simetričen rezultat, čeprav po različnih poteh in z nizkimi ravnmi preglednosti“.

| (172) | Pomanjkanje vsakršnega očitnega vprašanja glede konkurence se nadalje potrjuje, če upoštevamo tržne deleže na trgu za zagotavljanje širokopasovnih storitev podjetjem, na katerem BT neposredno konkurira Vtesse. (64) Po podatkih, ki jih je zagotovil BT, ima na navedenem trgu 12-odstotni delež in je šele četrti največji udeleženec. Po podatkih, ki jih je zagotovil OFCOM, ima BT [10-15] (65) % trga pri zagotavljanju tradicionalnih zakupljenih vodov prek vmesnika s 622 Mbit/s in več. (66) Kljub temu da gre za operaterja s precejšnjim tržnim deležem v sektorju telekomunikacij, se torej zdi, da ima BT na tem specifičnem trgu dokaj nizek tržni delež. Če bi bil BT v resnici deležen tako velike ugodnosti v obliki izvzetja od mejne obdavčitve na nova vlakna, bi lahko domnevali, da bo njegov tržni delež precej višji. Podatki, ki jih ima na razpolago Komisija, torej ne potrjujejo trditve, da je BT deležen konkurenčne ugodnosti, zaradi katere naj bi mu drugi telekomunikacijski operaterji zelo težko konkurirali na tem specifičnem trgu. (67) |
| --- | --- |

(172)

Pomanjkanje vsakršnega očitnega vprašanja glede konkurence se nadalje potrjuje, če upoštevamo tržne deleže na trgu za zagotavljanje širokopasovnih storitev podjetjem, na katerem BT neposredno konkurira Vtesse. (64) Po podatkih, ki jih je zagotovil BT, ima na navedenem trgu 12-odstotni delež in je šele četrti največji udeleženec. Po podatkih, ki jih je zagotovil OFCOM, ima BT [10-15] (65) % trga pri zagotavljanju tradicionalnih zakupljenih vodov prek vmesnika s 622 Mbit/s in več. (66) Kljub temu da gre za operaterja s precejšnjim tržnim deležem v sektorju telekomunikacij, se torej zdi, da ima BT na tem specifičnem trgu dokaj nizek tržni delež. Če bi bil BT v resnici deležen tako velike ugodnosti v obliki izvzetja od mejne obdavčitve na nova vlakna, bi lahko domnevali, da bo njegov tržni delež precej višji. Podatki, ki jih ima na razpolago Komisija, torej ne potrjujejo trditve, da je BT deležen konkurenčne ugodnosti, zaradi katere naj bi mu drugi telekomunikacijski operaterji zelo težko konkurirali na tem specifičnem trgu. (67)

| (173) | Kot zadnjo točko v zvezi z vprašanjem popravkov je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka izrazila tudi pomislek, da „za BT v resnici velja mehanizem popravkov navzdol, medtem ko se zdi, da ni podobnega sistematičnega pregleda tržnih pogojev, ki veljajo za konkurente“. Ob upoštevanju pojasnil, ki so jih zagotovili organi Združenega kraljestva in BT, je Komisija zadovoljna, da je ta pomislek neutemeljen. Za BT ne velja samo mehanizem popravkov navzdol: kot je bilo že pojasnjeno, mehanizem popravkov, ki se uporablja za BT, temelji na gibanju njegovih tržnih deležev. Res je, da so se njegovi tržni deleži in s tem tudi njegova obdavčljiva vrednost nekaj let zmanjševali, kar je odražalo izgubo vrednosti zaradi povečane konkurence. Vendar se je njegova obdavčljiva vrednost v letu 2003 povečala za 4 milijone GBP, leta 2004 pa za 7,1 milijona GBP. Tudi za konkurente so se lahko in so se tudi dejansko uporabljali popravki navzdol: na primer, po 1. aprilu 2001 so bili deležni 15-odstotnega in po 1. aprilu 2002 25-odstotnega znižanja obdavčljive vrednosti svojih omrežij iz optičnih vlaken, da bi se odražala prevelika ponudba v navedenem sektorju. Na podlagi tega je se obdavčljiva vrednost para optičnih vlaken s 1 000 GBP na km zunaj območja Londona v letu 2000 znižala na 850 GBP na km v letu 2001 in na 750 GBP med letoma 2002 in 2004. Na podlagi seznama za obdobje 2005–2010 se je obdavčljiva vrednost kilometra para optičnih vlaken nadalje znižala še na 500 GBP. To pomeni, da naj bi bil operater, katerega omrežje iz optičnih vlaken je bilo v navedenem obdobju ves čas stabilno, deležen 50-odstotnega znižanja svoje obdavčljive vrednosti. |
| --- | --- |

(173)

Kot zadnjo točko v zvezi z vprašanjem popravkov je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka izrazila tudi pomislek, da „za BT v resnici velja mehanizem popravkov navzdol, medtem ko se zdi, da ni podobnega sistematičnega pregleda tržnih pogojev, ki veljajo za konkurente“. Ob upoštevanju pojasnil, ki so jih zagotovili organi Združenega kraljestva in BT, je Komisija zadovoljna, da je ta pomislek neutemeljen. Za BT ne velja samo mehanizem popravkov navzdol: kot je bilo že pojasnjeno, mehanizem popravkov, ki se uporablja za BT, temelji na gibanju njegovih tržnih deležev. Res je, da so se njegovi tržni deleži in s tem tudi njegova obdavčljiva vrednost nekaj let zmanjševali, kar je odražalo izgubo vrednosti zaradi povečane konkurence. Vendar se je njegova obdavčljiva vrednost v letu 2003 povečala za 4 milijone GBP, leta 2004 pa za 7,1 milijona GBP. Tudi za konkurente so se lahko in so se tudi dejansko uporabljali popravki navzdol: na primer, po 1. aprilu 2001 so bili deležni 15-odstotnega in po 1. aprilu 2002 25-odstotnega znižanja obdavčljive vrednosti svojih omrežij iz optičnih vlaken, da bi se odražala prevelika ponudba v navedenem sektorju. Na podlagi tega je se obdavčljiva vrednost para optičnih vlaken s 1 000 GBP na km zunaj območja Londona v letu 2000 znižala na 850 GBP na km v letu 2001 in na 750 GBP med letoma 2002 in 2004. Na podlagi seznama za obdobje 2005–2010 se je obdavčljiva vrednost kilometra para optičnih vlaken nadalje znižala še na 500 GBP. To pomeni, da naj bi bil operater, katerega omrežje iz optičnih vlaken je bilo v navedenem obdobju ves čas stabilno, deležen 50-odstotnega znižanja svoje obdavčljive vrednosti.

| (174) | Na koncu je treba opozoriti, da poslovni davek pomeni davek na vrednost zadevnega premoženja. Ne gre za davek na dobiček ali prihodek. Običajno se odmeri na vso nestanovanjsko lastnino in posledično tudi na vsa telekomunikacijska omrežja. V skladu z britansko sodno prakso so vsa telekomunikacijska omrežja ovrednotena kot celota. Za določitev vrednosti takšnega premoženja obstaja več metod. Kadar se lahko uporabijo vse metode, morajo vse dati enako vrednotenje. Uporaba posebne metode vrednotenja je odvisna od okoliščin primera. |
| --- | --- |

(174)

Na koncu je treba opozoriti, da poslovni davek pomeni davek na vrednost zadevnega premoženja. Ne gre za davek na dobiček ali prihodek. Običajno se odmeri na vso nestanovanjsko lastnino in posledično tudi na vsa telekomunikacijska omrežja. V skladu z britansko sodno prakso so vsa telekomunikacijska omrežja ovrednotena kot celota. Za določitev vrednosti takšnega premoženja obstaja več metod. Kadar se lahko uporabijo vse metode, morajo vse dati enako vrednotenje. Uporaba posebne metode vrednotenja je odvisna od okoliščin primera.

| (175) | Zdaj kaže, da je VOA za BT in Kingston uporabila splošna pravila o poslovnem davku, določena z zakonodajo in sodno prakso. Jasno je, da se vrednotenje nepremičnin BT in Kingstona ter popravki teh obdavčljivih vrednosti izvajajo na podlagi drugačne metode kot pri drugih konkurentih. Vendar Komisija lahko ugotovi, da ni nikakršnih dokazov, da uporaba takšne drugačne metode ni upravičena zaradi objektivnih razlik med navedenima podjetjema in njunimi konkurenti ter obsega dokazov, ki jih ima na razpolago VOA. |
| --- | --- |

(175)

Zdaj kaže, da je VOA za BT in Kingston uporabila splošna pravila o poslovnem davku, določena z zakonodajo in sodno prakso. Jasno je, da se vrednotenje nepremičnin BT in Kingstona ter popravki teh obdavčljivih vrednosti izvajajo na podlagi drugačne metode kot pri drugih konkurentih. Vendar Komisija lahko ugotovi, da ni nikakršnih dokazov, da uporaba takšne drugačne metode ni upravičena zaradi objektivnih razlik med navedenima podjetjema in njunimi konkurenti ter obsega dokazov, ki jih ima na razpolago VOA.

| (176) | Nobenega dokaza ni, da je uporaba drugačne metode vrednotenja pri BT in Kingstonu tema podjetjema prinesla ugodnost v primerjavi z drugimi konkurenti. Ker ni dokazov o ugodnosti, Komisija lahko ugotovi, da sistem za odmero davka na nestanovanjsko lastnino v obdobju, ki ga obravnava Komisija, tj. 1995–2005, BT in/ali Kingstonu ni zagotavljal državne pomoči v smislu člena 87(1) ES – |
| --- | --- |

(176)

Nobenega dokaza ni, da je uporaba drugačne metode vrednotenja pri BT in Kingstonu tema podjetjema prinesla ugodnost v primerjavi z drugimi konkurenti. Ker ni dokazov o ugodnosti, Komisija lahko ugotovi, da sistem za odmero davka na nestanovanjsko lastnino v obdobju, ki ga obravnava Komisija, tj. 1995–2005, BT in/ali Kingstonu ni zagotavljal državne pomoči v smislu člena 87(1) ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Davek na nestanovanjsko lastnino, ki ga je Združeno kraljestvo odmerilo za BT plc in Kingston Communications plc od leta 1995 do konca leta 2005, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 12. oktober 2006.

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 62, 12.3.2005, str. 10.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Na voljo na spletni strani http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  Najemna vrednost optičnega vlakna za obdobje 2005–2010, ki jo je določila VOA, je predmet pritožbe in se lahko zniža, če bo pritožba uspešna.

5

(6)  Dejansko so ovrednoteni po obdavčljivi vrednosti posameznega priključka v gospodinjstvu. Ta metoda temelji na pogodbenikovem vrednotenju, ki vključuje dekapitalizirane stroške s končnimi olajšavami, da se izrazi število priključkov.

6

(7)  554 100 000 GBP v letu 2005 za Anglijo in Wales.

7

(8)  Krajevna zanka je zadnji kilometer in pol priključka, prek katerega je končni uporabnik povezan s krajevno telefonsko centralo. BT mora svojih konkurentom zagotoviti dostop do takšnih krajevnih zank, in sicer po predpisanih pogojih.

8

(9)  Pripombe Cable and Wireless, Telewesta in Viatela.

9

(10)  Pripombe Telewesta.

10

(11)  Pripombe Easyneta.

11

(12)  Prva najemna tarifa za razvezavo krajevne zanke je veljala od 31. maja 2001, precej po zadevnih datumih predhodnega vrednotenja, tj. po 1. aprilu 1993 in 1. aprilu 1998.

12

(13)  Prvi komplet regulativnih računov, ki so izražali stroške prenosa za storitve dostopa BT, je bil predložen za leto 2001/02.

13

(14)  Podrobnosti o tem mehanizmu, ki temelji na tržnem deležu, so razložene v opisu pripomb organov Združenega kraljestva.

14

(15)  Tako se je v letu 2003 obdavčljiva vrednost BT v Angliji s 443,5 milijona GBP povečala na 447,5 milijona GBP. V letu 2004 se je v Angliji povečala na 450,6 milijona GBP.

15

(16)  Nepremičnina Kingstona v somestju Hull, ki je bila ocenjena po metodi prejemkov in izdatkov, je bila na seznamu za leto 2000 ovrednotena na 5,1 milijona GBP. Kingston trdi, da je promet, ki je izhajal iz navedenega območja, znašal približno 50 milijonov GBP. Ob uporabi ustreznega 44-odstotnega multiplikatorja bi to pomenilo približno 4,5-odstotno razmerje med prihodki in davkom.

16

(17)  Med njimi so bili strokovni svetovalci iz National Economic Research Associates (NERA), ki jim je VOA naročila pripravo modela za zagotovitev ocene prihodnjih prihodkov in stroškov poslovanja BT.

17

(18)  British Telecommunications plc proti Central Valuation Officer, 19. marec 1998.

18

British Telecommunications plc proti Central Valuation Officer

(19)  Organi Združenega kraljestva navajajo Poplar Union Assessment Committee proti Robertsu [1922] 2 AC 93

19

Poplar Union Assessment Committee proti Robertsu

(20)  Glej na primer Brewin (VO) proti Railway Executive (1952) 45 R&IT 553

20

Brewin (VO) proti Railway Executive

(21)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note (Metoda vrednotenja prejemkov in izdatkov za odmero davka na nestanovanjsko lastnino, Navodila) – julij 1997. Izdal Kraljevi inštitut pooblaščenih ocenjevalcev (Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS)).

21

(22)  Treba je upoštevati, da čeprav mora biti hipotetični najem obravnavan iz leta v leto, se ne sme domnevati, da bo trajal samo eno leto. Nasprotno, treba je domnevati, da se upravičeno pričakuje nadaljevanje. Glej R proti South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD 359 na 370.

22

R proti South Staffordshire Waterworks Co

(23)  12,27 % po realni vrednosti.

23

(24)  Na primer, na vrednotenja, povezana s seznami za odmero davka za obdobje 2000–2005, je bilo 1,17 milijona pritožb, od katerih jih je bilo približno 845 000 umaknjenih ali poravnanih.

24

(25)  Glej opombo 18.

25

(26)  Pritožba na Lands Tribunal vključuje povsem de novo zaslišanje v obdobju 13 tednov, in sicer pred poroto, ki jo sestavljata dva člana ocenjevalca in Queen's Counsel (QC). Nasprotno je Valuation Tribunal imel laično poroto, postopek pa je trajal samo štiri tedne.

26

(27)  Osrednje maloprodajne telekomunikacijske storitve BT so bile predmet predpisanega nadzora cen. V danem letu sprememba cen za regulirane maloprodajne storitve BT ni smela preseči ICD-X, pri čemer je ICD sprememba letnega odstotka indeksa cen na drobno za celotno gospodarstvo. Faktor X je določil OFCOM. Leta 1992 je OFCOM določil, da bo vrednost faktorja X v posameznem letu od leta 1993/4 do 1996/7 znašala 7,5 %.

27

(28)  Primanjkljaj dostopa BT pomeni izgubo, ki jo je imel pri zagotavljanju naročniških vodov.

28

(29)  Organi Združenega kraljestva so upoštevali dokaze iz študij, ki so navajale, da je BT učinkovit. Če ga na primer primerjamo z operaterji krajevnih telefonskih central iz ZDA, ki se običajno štejejo za zmerno učinkovite in v zvezi s katerimi so na voljo podrobni podatki o stroških in obsegu, je BT z vidika učinkovitosti na ali blizu zgornjemu decilu.

29

(30)  Zadeve, ki se lahko štejejo za bistvene spremembe okoliščin, so opisane v odstavku 2(7) Schedule (specifikacija dohodkov pri davčni napovedi) 6. Med njimi so zlasti „zadeve, ki vplivajo na fizično stanje ali fizično uporabo nepremičnine“, in „zadeve, ki vplivajo na fizično stanje lokacije, na kateri stoji nepremičnina“.

30

(31)  Z uporabo popravljenega tržnega deleža BT v letu 2000 na podlagi novih podatkov, ki jih je zagotovil OFCOM. Ta tržni delež je znašal 70,5 %.

31

(32)  [...]. VOA trdi, da izguba prometa pri mobilni telefoniji ni bistvena sprememba v okviru seznama za odmero davka za leto 2000.

32

(33)  Ker se je položaj BT na trgu spremenil, OFCOM nima več enake pristojnosti za zbiranje zadevnih tržnih podatkov kot prej.

33

(34)  To pomeni, da bo napoved enaka tisti, ki bi jo pričakovali po 1. aprilu 2003, vendar ob domnevi, da je bilo fizično okolje (vključno s fizičnim obsegom omrežja BT in tudi drugih operaterjev) v enakem stanju, kot je dejansko bilo v začetku leta, v katerem se izvede popravek.

34

(35)  Organi Združenega kraljestva navajajo, da je po njihovem mnenju Altnet domneval, da bi vrednotenje njihovih omrežij po prejemkih in izdatkih za seznam za leto 2000 znašalo nič. Organi Združenega kraljestva so odgovorili, da je to v neskladju z dejansko plačanimi najemninami in poslovnimi načrti, na podlagi katerih so se te dejanske najemnine morale utemeljiti.

35

(36)  Raven prejemkov, uporabljenih pri teh vrednotenjih, je številka, prilagojena za Združeno kraljestvo, pri kateri so izvzeti nezadevni prihodki.

36

(37)  Glej pojasnila, opisana v uvodnih izjavah 70 do 72, ki so jih zagotovili organi Združenega kraljestva.

37

(38)  British Telecommunications plc proti Central Valuation Officer, 19. marec 1998.

38

British Telecommunications plc

Central Valuation Officer

(39)  Glej opombo 21.

39

(40)  Obdavčljive vrednosti telekomunikacijskih operaterjev, ovrednotenih po metodi najemnine, ne kažejo enakih nihanj. Kljub temu je treba navesti, da je kakršna koli primerjava lahko zavajajoča, saj se njihova omrežja hitro razširjajo, medtem ko sta omrežji BT in Kingstona dokaj nespremenljivi. Kakor koli že, tudi navedeni telekomunikacijski operaterji so bili deležni precejšnjih znižanj svojih obdavčljivih vrednosti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 173.

40

(41)  To pojasnjuje, zakaj se VOA v nasprotju s trditvijo, ki jo je navedel BT, ne strinja s tem, da bi morala na obdavčljivo vrednost BT v letih 2003 in 2004 vplivati vedno večja priljubljenost mobilne telefonije. VOA meni, da gre za gospodarsko spremembo, ki se je zgodila med trajanjem seznama za obdobje 2000–2005 in je ni mogoče obravnavati kot bistveno spremembo okoliščine, pri kateri bi se upoštevalo, da se je zgodila v gospodarskem okolju iz leta 1998. Podobno VOA meni, da ne bi bilo pravilno, če bi upoštevali nasprotno, zvišanje poznejšega dodatnega povpraševanja po internetnem dostopu, ki leta 1998 ni bilo predvideno. Oba gospodarska pojava bi se lahko upoštevala samo v okviru priprave podrobnega seznama za obdobje 2005–2010.

41

(42)  Na podlagi tega je mogoče ovreči domnevo, ki jo je v svojih pripombah podal Gamma Telecom, da je zadevno breme poslovnega davka treba oceniti na podlagi primerjave razmerja med davkom in dodano vrednostjo BT in njegovih konkurentov.

42

(43)  Na voljo na spletni strani http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  V letu 2004 so prihodki od klicev za BT pomenili 59,5 % prihodkov od klicev in dostopa.

44

(45)  To odraža splošno načelo, da bo najemnina za kvadratni meter velike zgradbe, oddane v najem v celoti, nižja kot pri majhni zgradbi. OFCOM je v svojih pripombah potrdil, da so po razpoložljivih podatkih cene najema optičnih vlaken nižje, če se najame več vlaken.

45

(46)  Kot je razloženo zgoraj, se pri omrežjih nad 3 000 km uporablja 10-odstotno znižanje, ki temelji na tržnih dokazih. To je ustrezno merilo uspešnosti za primerjavo z omrežjem BT glede na njegovo velikost.

46

(47)  500 GBP na območju Londona.

47

(48)  720 GBP oziroma 240 GBP na območju Londona.

48

(49)  2 256 GBP oziroma 47 GBP na območju Londona.

49

(50)  Kot to razume Komisija, VOA nima neposrednih dokazil nad 12 optičnimi vlakni in več, zato vrh lestvice temelji na dekapitaliziranih stroških, tj. na domnevi, da bi operater svojo najvišjo ponudbo za najemnino omrežja s 13 optičnimi vlakni in več določil na znesek, ki ne bi presegal dekapitaliziranih stroškov, ki bi jih imel, če bi omrežje zgradil sam.

50

(51)  Posvetovalni dokument urada OFCOM, „Razvezava krajevne zanke: določitev zgornje meje dajatve za v celoti razvezan najem in manjša sprememba pogojev v zvezi s pomembno tržno močjo“, 7. september 2005.

51

(52)  GVA Grimley je v svojih utemeljitvah navedel, da je bila razvezana bakrena parica po mnenju agencije VOA vredna približno 50 GBP obdavčljive vrednosti. Dejansko je takrat in v izrazito predhodni fazi analize VOA predlagala, da je ta obdavčljiva vrednost lahko v razponu med 12 GBP in 50 GBP.

52

(53)  Glej uvodno izjavo 36.

53

(54)  Posel s Telerealom je zajel skoraj celoten portfelj BT: BT je obdržal lastništvo samo nad 220 od 6 700 nepremičnin.

54

(55)  Upoštevati je treba tudi dejstvo, da dejanske najemne vrednosti premoženja ne gre nujno enačiti z njegovo hipotetično obdavčljivo vrednostjo.

55

(56)  Tržni dokazi običajno odražajo dejstvo, da večje ko je premoženje, manjša je cena na enoto. VOA to načelo upošteva, saj na podlagi tržnih dokazov prizna 10-odstotno znižanje za omrežja, daljša od 3 000 kilometrov optičnih vlaken.

56

(57)  Glej uvodno izjavo 98.

57

(58)  Vtesse je opozoril, da je BT od GEO, enega od dobaviteljev Vtesse, domnevno najel približno 2 000 km optičnih vlaken, in zanimalo ga je, ali je bila takšna razširitev omrežja ustrezno ocenjena. VOA je od GEO dobila potrditev, da je podjetju BT oddal v najem 1 717 km optičnih vlaken za usmerjanje. Na tej stopnji ni jasno, ali so bila optična vlakna, ki jih je najel BT, že priključena, ali gre za optična vlakna, ki nadomeščajo izrabljena optična vlakna BT, ali pa pomenijo novo usmerjanje. V zvezi s tem, kako se bodo navedena optična vlakna upoštevala pri pregledu obdavčljive vrednosti BT, je VOA razložila, da obstoječe vrednotenje prejemkov in izdatkov temelji na modelu, ki predvideva prihodnje vire dohodkov, in v okviru svojega pregleda bo upoštevala pričakovani vir dohodkov od optičnih vlaken, ki jih je BT zakupil od GEO. Ta pregled bo izveden na podlagi novega mehanizma popravkov, ki se dokončno še oblikuje.

58

(59)  Organi Združenega kraljestva so potrdili, da so se prihodki od širokopasovnih storitev upoštevali pri metodi letnih popravkov, ki se je uporabila pri BT in je temeljila na tržnih deležih.

59

(60)  Glej uvodno izjavo 41.

60

(61)  Kot je bilo že pojasnjeno, se natančno razmerje za BT spreminja glede na ocene in se razlikuje od 1,28 % (OFCOM), 2 % (Vtesse) in 3 % (organi Združenega kraljestva). Razlika med številkami, ki so jih podali Vtesse in organi Združenega kraljestva, je bila pojasnjena v uvodni izjavi 107. Nižjo številko, ki jo je dobil OFCOM, je mogoče pojasniti z dejstvom, da je uporabil skupni promet skupine BT, vključno s prometom njenih dejavnosti zunaj Združenega kraljestva.

61

(62)  Tehnično je izvedljivo, da se že priključena optična vlakna uporabijo za zagotavljanje širokopasovnih storitev podjetjem. V takšnem primeru pri vrednotenju po metodi najemnine ne bo povečanja obdavčljive vrednosti omrežja telekomunikacijskega operaterja.

62

(63)  Operater bi lahko plačal samo davek na vmesnike, ki optično vlakno povezujejo z uporabnikovimi objekti.

63

(64)  Vtesse sebe opiše kot ponudnika inovativnih izrazito zmogljivih storitev (do 66 gigabitov na sekundo).

64

(65)  Zaupne informacije.

65

(66)  Za segment majhnih pasovnih širin je koristno tudi poudariti, da OFCOM meni, da BT nima znatne tržne moči na maloprodajnem trgu zakupljenih vodov z 8 Mbit/s in več. Glej http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  Vtesse je leta 2004 dejansko pridobil velik posel, za katerega se je potegoval tudi BT, in sicer za zagotavljanje storitev velikih pasovnih širin za Lloyds TSB.

67

---