# Az Európai Unió L 383/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 383 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 28. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 383

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 28.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. szeptember 21.) az autonóm Bolzano tartomány (Olaszország) által 192/1997 sz. jogosulatlanul alkalmazott állami támogatási rendszerről
  (az értesítés a C(2005) 2723. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. szeptember 6.) állami támogatásról Portugália – az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített két vegyianyag-szállító tartályhajó szállítási határidejének meghosszabbítása
  (az értesítés a C(2005) 3268. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. december 7 d.) a Belgium által az ABX Logistics érdekében nyújtott állami támogatásról (C 53/2003 [ex NN 62/2003])
  (az értesítés a C(2005) 4447. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 4.) az Olaszország által a Cantieri Navali Termoli S.p.A számára biztosítani kívánt állami támogatásról (n. C 48/2004 [ex N 595/2003])
  (az értesítés a C(2006) 2972. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 53 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 19.) Hollandiának a VAOP javára hozott intézkedéséről
  (az értesítés a C(2006) 3224. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 61 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Chemobudowy Kraków S.A. számára nyújtott C 49/2005 (ex N 233/2005) számú támogatási intézkedésről
  (az értesítés a C(2006) 4214. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 67 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. október 12.) az üzleti vagyonra kivetett adónak az Egyesült Királyság által az egyesült királyságbeli távközlési infrastruktúrára történő alkalmazásáról (C 4/2005 [ex NN 57/2004, ex CP 26/2004])
  (az értesítés a C(2006) 4378. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 70 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. szeptember 21.) az autonóm Bolzano tartomány (Olaszország) által 192/1997 sz. jogosulatlanul alkalmazott állami támogatási rendszerről
  (az értesítés a C(2005) 2723. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 2723. számú dokumentummal történt)

(
  1

1

*

A Bizottság határozata (2005. szeptember 6.) állami támogatásról Portugália – az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített két vegyianyag-szállító tartályhajó szállítási határidejének meghosszabbítása
  (az értesítés a C(2005) 3268. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 3268. számú dokumentummal történt)

(
  1

16

*

A Bizottság határozata (2005. december 7 d.) a Belgium által az ABX Logistics érdekében nyújtott állami támogatásról (C 53/2003 [ex NN 62/2003])
  (az értesítés a C(2005) 4447. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 4447. számú dokumentummal történt)

(
  1

21

*

A Bizottság határozata (2006. július 4.) az Olaszország által a Cantieri Navali Termoli S.p.A számára biztosítani kívánt állami támogatásról (n. C 48/2004 [ex N 595/2003])
  (az értesítés a C(2006) 2972. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2972. számú dokumentummal történt)

(
  1

53

*

A Bizottság határozata (2006. július 19.) Hollandiának a VAOP javára hozott intézkedéséről
  (az értesítés a C(2006) 3224. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 3224. számú dokumentummal történt)

(
  1

61

*

A Bizottság határozata (2006. szeptember 26.) a Chemobudowy Kraków S.A. számára nyújtott C 49/2005 (ex N 233/2005) számú támogatási intézkedésről
  (az értesítés a C(2006) 4214. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 4214. számú dokumentummal történt)

(
  1

67

*

A Bizottság határozata (2006. október 12.) az üzleti vagyonra kivetett adónak az Egyesült Királyság által az egyesült királyságbeli távközlési infrastruktúrára történő alkalmazásáról (C 4/2005 [ex NN 57/2004, ex CP 26/2004])
  (az értesítés a C(2006) 4378. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 4378. számú dokumentummal történt)

(
  1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. szeptember 21.)

az autonóm Bolzano tartomány (Olaszország) által 192/1997 sz. jogosulatlanul alkalmazott állami támogatási rendszerről

(az értesítés a C(2005) 2723. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/945/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a C(2003)517 sz. végleges (1) határozatra, amellyel a Bizottság a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében döntött az eljárás elindításáról a C18/2003 (korábbi NN01/2003) sz. állami támogatás ügyében,

miután a közvetlenül érdekelteket felszólították, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fenti rendelkezés értelmében,

figyelembe véve a következő tényeket:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2002.2.11-én kelt (CAB(02)A/410) iktatási számú levelében Bolzano autonóm tartomány két törvényére, mégpedig az 1997.2.13-i 4. számú törvény II. és III. fejezetére, valamint az 1991.4.15-i 9. számú törvényre vonatkozó bejelentés érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

2002.2.11-én kelt (CAB(02)A/410) iktatási számú levelében Bolzano autonóm tartomány két törvényére, mégpedig az 1997.2.13-i 4. számú törvény II. és III. fejezetére, valamint az 1991.4.15-i 9. számú törvényre vonatkozó bejelentés érkezett a Bizottsághoz.

| (2) | A Bizottság 2002.2.25-én kelt D/50813 számú, illetve a 2002.6.18-án kelt D/53149 számú levélben kiegészítő tájékoztatást kért. Az olasz hatóságok a 2002.4.22-én kelt A/32982 és a 2002.9.18-án kelt A/36773 levelekben válaszoltak. A második levél mellékleteként elküldték a tartományi közgyűlés 2000.12.11-i 4732. sz. és 2001.12.17-i 4607. sz. határozatát, amely a 4/97. törvény új alkalmazási követelményeit tartalmazta. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2002.2.25-én kelt D/50813 számú, illetve a 2002.6.18-án kelt D/53149 számú levélben kiegészítő tájékoztatást kért. Az olasz hatóságok a 2002.4.22-én kelt A/32982 és a 2002.9.18-án kelt A/36773 levelekben válaszoltak. A második levél mellékleteként elküldték a tartományi közgyűlés 2000.12.11-i 4732. sz. és 2001.12.17-i 4607. sz. határozatát, amely a 4/97. törvény új alkalmazási követelményeit tartalmazta.

| (3) | A Bizottság 2003.2.21-én kelt SG(2003)D/228597 levelében közölte az olasz hatóságokkal az EK Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról hozott határozatát a nevezett állami támogatásról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2003.2.21-én kelt SG(2003)D/228597 levelében közölte az olasz hatóságokkal az EK Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról hozott határozatát a nevezett állami támogatásról.

| (4) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról hozott határozatát az EU Hivatalos Lapjában (2) tették közzé. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy a nevezett intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról hozott határozatát az EU Hivatalos Lapjában (2) tették közzé. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy a nevezett intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket.

| (5) | A Bizottsághoz érdekelt harmadik féltől észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz érdekelt harmadik féltől észrevétel nem érkezett.

| (6) | Az olasz hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor Brüsszelben, 2003. április 9-én, majd augusztus 5-én. |
| --- | --- |

(6)

Az olasz hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor Brüsszelben, 2003. április 9-én, majd augusztus 5-én.

| (7) | Az olasz hatóságok több alkalommal, nem hivatalos keretek között bemutattak a Bizottságnak néhány választervezetet, amelyhez a szabályrendszer alkalmazásának új kritériumait bemutató dokumentumokat mellékeltek. Ezeket több, elektronikus postai úton továbbított üzenet követte. 2003. október 22-én és 2004. február 27-én Olaszország felszólítást kapott, hogy észrevételeit hivatalos formában nyújtsa be. |
| --- | --- |

(7)

Az olasz hatóságok több alkalommal, nem hivatalos keretek között bemutattak a Bizottságnak néhány választervezetet, amelyhez a szabályrendszer alkalmazásának új kritériumait bemutató dokumentumokat mellékeltek. Ezeket több, elektronikus postai úton továbbított üzenet követte. 2003. október 22-én és 2004. február 27-én Olaszország felszólítást kapott, hogy észrevételeit hivatalos formában nyújtsa be.

| (8) | A 2004.6.22-én kelt 8.000 számú, valamint 2004.6.25-én A/34747 számon iktatott levelében Olaszország elküldte hozzászólásait. |
| --- | --- |

(8)

A 2004.6.22-én kelt 8.000 számú, valamint 2004.6.25-én A/34747 számon iktatott levelében Olaszország elküldte hozzászólásait.

| (9) | A 2005. március 3-án lezajlott találkozót követően a Bizottság 2005.3.18-i D/52114 sz. levelében további tájékoztatást és kötelezettségvállalást kért az olasz hatóságoktól, amelyeket a 2005.6.2-án kelt A/34426 sz. levélben kapott meg. |
| --- | --- |

(9)

A 2005. március 3-án lezajlott találkozót követően a Bizottság 2005.3.18-i D/52114 sz. levelében további tájékoztatást és kötelezettségvállalást kért az olasz hatóságoktól, amelyeket a 2005.6.2-án kelt A/34426 sz. levélben kapott meg.

II.   A 4607/2001 SZ. HATÁROZAT ÉLETBE LÉPTETÉSÉBŐL KÖVETKEZŐ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (10) | A panaszos szerint az említett olasz törvények alapján Bolzano tartomány gazdasági vállalkozásainak állami tőkejuttatás vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában olyan beruházási támogatást biztosítottak, amely támogatástartalmának maximális értéke 40 % volt, noha ez a terület nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjai alóli kivételek közé. |
| --- | --- |

(10)

A panaszos szerint az említett olasz törvények alapján Bolzano tartomány gazdasági vállalkozásainak állami tőkejuttatás vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában olyan beruházási támogatást biztosítottak, amely támogatástartalmának maximális értéke 40 % volt, noha ez a terület nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjai alóli kivételek közé.

| (11) | A Bizottság a panasz tárgyát képező, Bolzano tartományban hatályos, következő törvényeket hagyta jóvá:






  (a) | Az 1997.2.13-i 4. számú tartományi törvény N192/97 sz. állami támogatásként lett beiktatva, amit a Bizottság 1997.12.19-én kelt (3) SG (97) D/10781 számú levelével hagyott jóvá. A nevezett törvény számos alintézkedést tartalmaz, különösen a vállalati beruházások támogatására (II. fejezet); az ökológiai-környezetvédelmi beruházások javára (III. fejezet); tanácsadási szolgáltatások és képzés támogatására (V. fejezet); munkahelyteremtésre (VI. fejezet); valamint gazdasági társaságok külföldi piaci versenyképességének javítására (VIII. fejezet) vonatkozóan.
  Az N192/97 számú állami támogás említett jóváhagyását követően bármely, nagyvállalatoknak nyújtott, a „de minimis” küszöböt meghaladó állami támogatás egyéni bejelentés tárgyát kell képezze. A beruházási támogatásokat illetően az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak a 15 %-os és a 7,5 %-os maximális mérték betartására a kis- és középvállalkozások esetében, figyelembe véve azt a tényt, hogy Bolzano tartomány nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alól kivételt képező területek közé. A Bizottság ugyanakkor a tagállamok közötti kereskedelmet nem folytató mikrovállalkozások részére a támogatásintenzitás felső határát 40 %-ban állapította meg; |
| --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság a panasz tárgyát képező, Bolzano tartományban hatályos, következő törvényeket hagyta jóvá:

(a)

Az 1997.2.13-i 4. számú tartományi törvény N192/97 sz. állami támogatásként lett beiktatva, amit a Bizottság 1997.12.19-én kelt (3) SG (97) D/10781 számú levelével hagyott jóvá. A nevezett törvény számos alintézkedést tartalmaz, különösen a vállalati beruházások támogatására (II. fejezet); az ökológiai-környezetvédelmi beruházások javára (III. fejezet); tanácsadási szolgáltatások és képzés támogatására (V. fejezet); munkahelyteremtésre (VI. fejezet); valamint gazdasági társaságok külföldi piaci versenyképességének javítására (VIII. fejezet) vonatkozóan.

Az N192/97 számú állami támogás említett jóváhagyását követően bármely, nagyvállalatoknak nyújtott, a „de minimis” küszöböt meghaladó állami támogatás egyéni bejelentés tárgyát kell képezze. A beruházási támogatásokat illetően az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak a 15 %-os és a 7,5 %-os maximális mérték betartására a kis- és középvállalkozások esetében, figyelembe véve azt a tényt, hogy Bolzano tartomány nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alól kivételt képező területek közé. A Bizottság ugyanakkor a tagállamok közötti kereskedelmet nem folytató mikrovállalkozások részére a támogatásintenzitás felső határát 40 %-ban állapította meg;

| (b) | az 1996.5.22-én (4) kelt SG(96) D/4842 levéllel NN69/95 számon jóváhagyott 1991.4.15-i 9. sz. törvény a gazdasági tevékenységek támogatására irányuló alap létrehozását irányozza elő. A nevezett intézkedés kizárólag a támogatás formáját határozza meg (amely az adott esetben kedvezményes kamatozású kölcsön) és kimondja, hogy a támogatást más támogatásokkal együtt a későbbiekben kell szabályozni, ami a 4/97. törvénnyel történt meg. Az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a támogatást kizárólag a kis- és középvállalkozásoknak nyújtják, és az állami támogatások tárgyában hatályos európai uniós közösségi jogszabályokban előírt valamennyi feltételt betartják. |
| --- | --- |

(b)

az 1996.5.22-én (4) kelt SG(96) D/4842 levéllel NN69/95 számon jóváhagyott 1991.4.15-i 9. sz. törvény a gazdasági tevékenységek támogatására irányuló alap létrehozását irányozza elő. A nevezett intézkedés kizárólag a támogatás formáját határozza meg (amely az adott esetben kedvezményes kamatozású kölcsön) és kimondja, hogy a támogatást más támogatásokkal együtt a későbbiekben kell szabályozni, ami a 4/97. törvénnyel történt meg. Az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a támogatást kizárólag a kis- és középvállalkozásoknak nyújtják, és az állami támogatások tárgyában hatályos európai uniós közösségi jogszabályokban előírt valamennyi feltételt betartják.

| (12) | Ezzel szemben a tartományi tanács végrehajtó bizottságának 2001.12.17-i 4607. számú határozatával, előzetes bizottsági bejelentési eljárás nélkül, új kritériumokat fogadtak el a 4/97. sz. törvényben meghatározott állami támogatás biztosításával kapcsolatosan a kézművesipari, a kereskedelmi, a turisztikai és a szolgáltatási ágazatokban. A határozatot nem nyújtották be előzetes jóváhagyásra a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(12)

Ezzel szemben a tartományi tanács végrehajtó bizottságának 2001.12.17-i 4607. számú határozatával, előzetes bizottsági bejelentési eljárás nélkül, új kritériumokat fogadtak el a 4/97. sz. törvényben meghatározott állami támogatás biztosításával kapcsolatosan a kézművesipari, a kereskedelmi, a turisztikai és a szolgáltatási ágazatokban. A határozatot nem nyújtották be előzetes jóváhagyásra a Bizottságnak.

| (13) | A beruházási támogatásokat illetően az említett határozat által a kisvállalkozásoknak és a középvállalkozásoknak a kézművesipari, a turisztikai és a kereskedelmi (kis- és nagykereskedelem egyaránt) ágazatokban biztosított 13 %-os és 6 %-os felső határt emelésekkel rendszeresen túllépték. |
| --- | --- |

(13)

A beruházási támogatásokat illetően az említett határozat által a kisvállalkozásoknak és a középvállalkozásoknak a kézművesipari, a turisztikai és a kereskedelmi (kis- és nagykereskedelem egyaránt) ágazatokban biztosított 13 %-os és 6 %-os felső határt emelésekkel rendszeresen túllépték.

| (14) | A végrehajtott emelések:






  (a) | a mikrovállalkozásokra vonatkozóan 40 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a beruházási összeget 2 millió euróban korlátozva, 3 évre elosztva); |
| --- | --- | --- |

(14)

A végrehajtott emelések:

(a)

a mikrovállalkozásokra vonatkozóan 40 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a beruházási összeget 2 millió euróban korlátozva, 3 évre elosztva);

| (b) | a kisvállalkozásokra vonatkozóan 25 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a kézműves ágazatban a beruházási összeget 3,5 millió euróban limitálva, a turizmus és kereskedelem ágazatokban pedig 2 millió euróban limitálva, mindkét esetben 3 évre elosztva); |
| --- | --- |

(b)

a kisvállalkozásokra vonatkozóan 25 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a kézműves ágazatban a beruházási összeget 3,5 millió euróban limitálva, a turizmus és kereskedelem ágazatokban pedig 2 millió euróban limitálva, mindkét esetben 3 évre elosztva);

| (c) | végül pedig a középvállalkozásokra vonatkozóan 22,5 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a kereskedelmi szektorban 20 %-ot) (a beruházási összeget 4 millió euróban limitálva a kézműves ágazatban, a többi ágazatban pedig 3 millió euróban limitálva, mindkét esetben 3 évre elosztva). |
| --- | --- |

(c)

végül pedig a középvállalkozásokra vonatkozóan 22,5 %-os támogatásintenzitást fogadtak el (a kereskedelmi szektorban 20 %-ot) (a beruházási összeget 4 millió euróban limitálva a kézműves ágazatban, a többi ágazatban pedig 3 millió euróban limitálva, mindkét esetben 3 évre elosztva).

Az olasz hatóságok szerint az eredeti támogatásintenzitáshoz képest végrehajtott emelések „de minimis” jogcímen kerültek elfogadásra.

| (15) | A kézművesipari mikrovállalkozások a vállalkozás méretétől és tevékenységi körétől függetlenül 40 %-os támogatásintenzitásban részesülhetnek. Azok a maximum két fő személyi állománnyal rendelkező mikrovállalkozások, amelyeknek fennmaradása bizonytalan, és amelyek tevékenységi köre említésre került a nevezett határozatban, a mikrovállalkozások számára előírt feltételek hiányában is részesülhetnek a támogatásban. |
| --- | --- |

(15)

A kézművesipari mikrovállalkozások a vállalkozás méretétől és tevékenységi körétől függetlenül 40 %-os támogatásintenzitásban részesülhetnek. Azok a maximum két fő személyi állománnyal rendelkező mikrovállalkozások, amelyeknek fennmaradása bizonytalan, és amelyek tevékenységi köre említésre került a nevezett határozatban, a mikrovállalkozások számára előírt feltételek hiányában is részesülhetnek a támogatásban.

| (16) | Az említett határozat értelmében a turizmus ágazatban működő nagyvállalatok is igénybe vehetik a 6 %-os mértékű beruházási támogatást, látszólag bármiféle előzetes egyéni bejelentési kötelezettség nélkül.
  A nagyvállalatok számára a „de minimis” szabály alapján 22,5 %-os támogatásintenzitás folyósítható. A beruházási összeg felső határa 3 millió euro, 3 évre elosztva. |
| --- | --- |

(16)

Az említett határozat értelmében a turizmus ágazatban működő nagyvállalatok is igénybe vehetik a 6 %-os mértékű beruházási támogatást, látszólag bármiféle előzetes egyéni bejelentési kötelezettség nélkül.

A nagyvállalatok számára a „de minimis” szabály alapján 22,5 %-os támogatásintenzitás folyósítható. A beruházási összeg felső határa 3 millió euro, 3 évre elosztva.

| (17) | A nevezett határozat a környezetvédelemre irányulóan is nyújt állami támogatást. Ezt három alintézkedésben szabályozza.
  Először is, valamennyi ágazatban működő kkv számára, valamint a turizmusban működő nagyvállalatok számára 25 % mértékű állami támogatás folyósítását engedélyezi az új jogszabályoknak való megfelelőség biztosításának céljából.
  Továbbá a támogatásintenzitás felső határát 40 %-ban határozták meg a hatályos jogszabályokhoz való megfelelőség biztosítása céljából.
  Szintén 40 %-ban határozták meg a támogatásintenzitás felső határát a környezetvédelmi ellenőrzési projektekre vonatkozóan.
  A „de minimis” szabály alapján az intézkedés ezen három alintézkedésére a támogatásintenzitás felső határának 30, 40 e 75 %-os növelését engedélyezték. Az elszámolható beruházási költségek legnagyobb összege, különös tekintettel az új közösségi szabályozás betartására adott támogatásokat, a gazdasági társaság méretétől függően 1 és 4 millió euro között van. |
| --- | --- |

(17)

A nevezett határozat a környezetvédelemre irányulóan is nyújt állami támogatást. Ezt három alintézkedésben szabályozza.

Először is, valamennyi ágazatban működő kkv számára, valamint a turizmusban működő nagyvállalatok számára 25 % mértékű állami támogatás folyósítását engedélyezi az új jogszabályoknak való megfelelőség biztosításának céljából.

Továbbá a támogatásintenzitás felső határát 40 %-ban határozták meg a hatályos jogszabályokhoz való megfelelőség biztosítása céljából.

Szintén 40 %-ban határozták meg a támogatásintenzitás felső határát a környezetvédelmi ellenőrzési projektekre vonatkozóan.

A „de minimis” szabály alapján az intézkedés ezen három alintézkedésére a támogatásintenzitás felső határának 30, 40 e 75 %-os növelését engedélyezték. Az elszámolható beruházási költségek legnagyobb összege, különös tekintettel az új közösségi szabályozás betartására adott támogatásokat, a gazdasági társaság méretétől függően 1 és 4 millió euro között van.

| (18) | A 4607/2001 határozat alapján a foglalkoztatás keretében állami támogatást lehet kapni a jogi és adóügyi tanácsadással, a gazdasági társaságok létrehozásával vagy a már működő társaságok áthelyezésével, valamint az újonnan létrehozott társaságok védelmével kapcsolatos költségekre, a megalapítástól számított első két év folyamán.
  Elfogadhatóak továbbá a védjegy- és szabadalom felkutatásának, valamint a védjegyoltalom költségei. A támogatás mértéke 50 % lehet. E támogatást elvben a turizmusban működő nagyvállalatok is igénybe vehetik. |
| --- | --- |

(18)

A 4607/2001 határozat alapján a foglalkoztatás keretében állami támogatást lehet kapni a jogi és adóügyi tanácsadással, a gazdasági társaságok létrehozásával vagy a már működő társaságok áthelyezésével, valamint az újonnan létrehozott társaságok védelmével kapcsolatos költségekre, a megalapítástól számított első két év folyamán.

Elfogadhatóak továbbá a védjegy- és szabadalom felkutatásának, valamint a védjegyoltalom költségei. A támogatás mértéke 50 % lehet. E támogatást elvben a turizmusban működő nagyvállalatok is igénybe vehetik.

| (19) | A gazdasági társaságok külföldi piacon való versenyképességének javítása érdekében állami támogatás folyósítható a KKV-k vásárokon és kiállításokon való részvételéhez (az Eu-n belül maximum 25 %-os mértékben, azon kívül 40 %-os mértékben); tanulmányok készítéséhez, kutatási tevékenységhez, tanácsadáshoz (maximum 50 %-os támogatásintenzitás), valamint egyéb kezdeményezéshez az Eu-n belül és kívül (a társaságok internetes honlapján keresztül megvalósuló reklámozáshoz), maximum 50 %-os mértékben.
  Szintén elfogadhatóak a kkv-k esetén az exporthitel biztosítási költségei, valamint az árfolyamkockázati biztosítás költségei maximum 50 %-ban. A nagyvállalatok számára az EU-n kívüli országokba irányuló exporthitelre a „de minimis” szabály alapján folyósítható támogatásintenzitás felső határa 50 %. |
| --- | --- |

(19)

A gazdasági társaságok külföldi piacon való versenyképességének javítása érdekében állami támogatás folyósítható a KKV-k vásárokon és kiállításokon való részvételéhez (az Eu-n belül maximum 25 %-os mértékben, azon kívül 40 %-os mértékben); tanulmányok készítéséhez, kutatási tevékenységhez, tanácsadáshoz (maximum 50 %-os támogatásintenzitás), valamint egyéb kezdeményezéshez az Eu-n belül és kívül (a társaságok internetes honlapján keresztül megvalósuló reklámozáshoz), maximum 50 %-os mértékben.

Szintén elfogadhatóak a kkv-k esetén az exporthitel biztosítási költségei, valamint az árfolyamkockázati biztosítás költségei maximum 50 %-ban. A nagyvállalatok számára az EU-n kívüli országokba irányuló exporthitelre a „de minimis” szabály alapján folyósítható támogatásintenzitás felső határa 50 %.

| (20) | Az elszámolható beruházási költségek 50 %-ának mértékében állami támogatás nyújtható képzésekre és tanácsadási szolgáltatásokra. A kereskedelmi kamarák vagy a „Business Innovation Centers” (BIC) által közvetített vagy végzett tanácsadási tevékenység első négy napjára a „de minimis” szabály alapján 30 %-os emelés irányzottak elő. A turizmusban működő nagyvállalatok is érdekeltek; a vizsgált esetben internetes honlap létrehozására ezek maximum 35 %-os támogatásban részesülhetnek. Szükség esetén a „de minimis” szabályra hivatkozva kizárólag a 35 %-ot meghaladó képzési támogatás és az 50 %-ot meghaladó tanácsadási támogatás folyósíthatóak. |
| --- | --- |

(20)

Az elszámolható beruházási költségek 50 %-ának mértékében állami támogatás nyújtható képzésekre és tanácsadási szolgáltatásokra. A kereskedelmi kamarák vagy a „Business Innovation Centers” (BIC) által közvetített vagy végzett tanácsadási tevékenység első négy napjára a „de minimis” szabály alapján 30 %-os emelés irányzottak elő. A turizmusban működő nagyvállalatok is érdekeltek; a vizsgált esetben internetes honlap létrehozására ezek maximum 35 %-os támogatásban részesülhetnek. Szükség esetén a „de minimis” szabályra hivatkozva kizárólag a 35 %-ot meghaladó képzési támogatás és az 50 %-ot meghaladó tanácsadási támogatás folyósíthatóak.

| (21) | A közösségi programok, közöttük a LEADER és az INTERREG keretében a közösségi projektek végrehajtására maximum 80 %-os támogatás biztosítható (az egyes gazdasági társaságoknak nyújtott egyedi hozzájárulások kivételével). |
| --- | --- |

(21)

A közösségi programok, közöttük a LEADER és az INTERREG keretében a közösségi projektek végrehajtására maximum 80 %-os támogatás biztosítható (az egyes gazdasági társaságoknak nyújtott egyedi hozzájárulások kivételével).

III.   AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSÁT SZÜKSÉGESSÉ TÉVŐ OKOK

| (22) | A Bizottság jóváhagyta az N192/97 és az NN65/95 sz. állami támogatási rendszert, amelyek jogi alapját megegyező sorrendben a 4/97 és a 9/91 számú olasz tartományi törvények képezik (lásd a 11. pont a) és b) pontjait). |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság jóváhagyta az N192/97 és az NN65/95 sz. állami támogatási rendszert, amelyek jogi alapját megegyező sorrendben a 4/97 és a 9/91 számú olasz tartományi törvények képezik (lásd a 11. pont a) és b) pontjait).

| (23) | A 4607/2001 sz. határozat vizsgálatából nyilvánvaló, hogy a határozat által a kézművesipari, a kereskedelmi, a turisztikai és a szolgáltatási ágazat számára a 4/97. számú törvény által előirányozott állami támogatások nem voltak összeegyeztethetőek (a 9/91 törvény által előirányzott kedvezményes kölcsön formájában sem) a Bizottság jóváhagyásával, és úgy tűnt, az új rendeleteknek és a tárgyban érvényes új szabályoknak sem felelnek meg az alább következő okokból. |
| --- | --- |

(23)

A 4607/2001 sz. határozat vizsgálatából nyilvánvaló, hogy a határozat által a kézművesipari, a kereskedelmi, a turisztikai és a szolgáltatási ágazat számára a 4/97. számú törvény által előirányozott állami támogatások nem voltak összeegyeztethetőek (a 9/91 törvény által előirányzott kedvezményes kölcsön formájában sem) a Bizottság jóváhagyásával, és úgy tűnt, az új rendeleteknek és a tárgyban érvényes új szabályoknak sem felelnek meg az alább következő okokból.

| (24) | A jelen eljárás kezdeti időszakában A/32982 számú levelükben az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 4607/2001 számú határozat alapján a kereskedelmi és a turisztikai ágazatban működő középvállalkozások és nagyvállalatok 1-től 3 millió euróig terjedő mértékben, kedvezményes kamatozású kölcsön formájában beruházási támogatásban részesülhettek. |
| --- | --- |

(24)

A jelen eljárás kezdeti időszakában A/32982 számú levelükben az olasz hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 4607/2001 számú határozat alapján a kereskedelmi és a turisztikai ágazatban működő középvállalkozások és nagyvállalatok 1-től 3 millió euróig terjedő mértékben, kedvezményes kamatozású kölcsön formájában beruházási támogatásban részesülhettek.

| (25) | A 4607/2001 számú határozat táblázataiból látható, hogy a turizmus ágazatban működő nagyvállatoknak 6 %-os intenzitású támogatás nyújtható, amely szükség esetén 22,5 %-ig növelhető (a megállapodás szerint a támogatásnövelés „de minimis” jogcímen történik), a kereskedelmi ágazatban működő nagyvállalatoknak pedig 6 % és 20 % közötti intenzitású támogatás folyósítható.
  A fent nevezett határozatban kizárólag a kereskedelmi ágazat esetén kerül pontosításra, hogy „a Bizottság előzetes értesítésének esetét kivéve »a jóváhagyott esetekben« a nagyvállalatoknak csak a »de minimis« szabály alkalmazásával adható a kedvezmény”. Nyilvánvaló azonban, hogy a turizmusban semmiféle korlátozás nem vonatkozik a nagyvállalatokra. |
| --- | --- |

(25)

A 4607/2001 számú határozat táblázataiból látható, hogy a turizmus ágazatban működő nagyvállatoknak 6 %-os intenzitású támogatás nyújtható, amely szükség esetén 22,5 %-ig növelhető (a megállapodás szerint a támogatásnövelés „de minimis” jogcímen történik), a kereskedelmi ágazatban működő nagyvállalatoknak pedig 6 % és 20 % közötti intenzitású támogatás folyósítható.

A fent nevezett határozatban kizárólag a kereskedelmi ágazat esetén kerül pontosításra, hogy „a Bizottság előzetes értesítésének esetét kivéve »a jóváhagyott esetekben« a nagyvállalatoknak csak a »de minimis« szabály alkalmazásával adható a kedvezmény”. Nyilvánvaló azonban, hogy a turizmusban semmiféle korlátozás nem vonatkozik a nagyvállalatokra.

| (26) | A Szerződés 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjai értelmében a különösen kiemelt területek kivételével a nagyvállalatoknak nem lenne szabad beruházási támogatásban részesülniük. Bolzano tartomány az N192/97 és az NN69/95 szabályok jóváhagyásakor nem volt jogosult regionális támogatásra, és jelenleg sem jogosult rá.
  Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az N192/97 ügyre vonatkozó európai uniós bizottsági döntés a „de minimis” jogcím kivételével hangsúlyozottan kizárta a nagyvállalatokat a támogatásból. |
| --- | --- |

(26)

A Szerződés 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjai értelmében a különösen kiemelt területek kivételével a nagyvállalatoknak nem lenne szabad beruházási támogatásban részesülniük. Bolzano tartomány az N192/97 és az NN69/95 szabályok jóváhagyásakor nem volt jogosult regionális támogatásra, és jelenleg sem jogosult rá.

Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az N192/97 ügyre vonatkozó európai uniós bizottsági döntés a „de minimis” jogcím kivételével hangsúlyozottan kizárta a nagyvállalatokat a támogatásból.

| (27) | Ami a 9/91 törvény alapján kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatásokat illeti, ezek az NN69/95 számú, a támogatás formájával kapcsolatos szabályozás hatálya alá is tartoznak. A Bizottság ez utóbbi szabályozást azzal a feltétellel hagyta jóvá, hogy a kedvezményezettek csak kkv-k lehetnek; és hogy az olasz hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a kkv-kre vonatkozó akkoriban hatályos szabályok valamennyi rendelkezését betartják, valamint, hogy ezen rendelkezéseket a megfelelő alkalmazás biztosítása érdekében körlevélben megküldik a tartományi közigazgatás részlegeihez. |
| --- | --- |

(27)

Ami a 9/91 törvény alapján kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatásokat illeti, ezek az NN69/95 számú, a támogatás formájával kapcsolatos szabályozás hatálya alá is tartoznak. A Bizottság ez utóbbi szabályozást azzal a feltétellel hagyta jóvá, hogy a kedvezményezettek csak kkv-k lehetnek; és hogy az olasz hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a kkv-kre vonatkozó akkoriban hatályos szabályok valamennyi rendelkezését betartják, valamint, hogy ezen rendelkezéseket a megfelelő alkalmazás biztosítása érdekében körlevélben megküldik a tartományi közigazgatás részlegeihez.

| (28) | Fentiekkel ellentétben az N192/97 támogatási rendszer (és az NN69/95 támogatási rendszer, amennyiben a támogatást kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtják a 9/91 törvény alapján) alkalmazási kritériumait megállapító 4607/2001 határozat a beruházási támogatást nagyvállalatok számára is biztosítja. |
| --- | --- |

(28)

Fentiekkel ellentétben az N192/97 támogatási rendszer (és az NN69/95 támogatási rendszer, amennyiben a támogatást kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtják a 9/91 törvény alapján) alkalmazási kritériumait megállapító 4607/2001 határozat a beruházási támogatást nagyvállalatok számára is biztosítja.

| (29) | Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 4607/2001 sz. határozat a 659/99/EK tanácsi rendelet (5) 16. cikke értelmében az N192/97 és NN69/95 sz. állami támogatások jogosulatlan felhasználását jelenti, és kétségbe vonta, hogy a nevezett határozat alapján nyújtott és a „de minimis” esetekre nem korlátozott esetekben a nagyvállalatoknak folyósított támogatások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tilalom alóli kivételek hatálya alá esnének. |
| --- | --- |

(29)

Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 4607/2001 sz. határozat a 659/99/EK tanácsi rendelet (5) 16. cikke értelmében az N192/97 és NN69/95 sz. állami támogatások jogosulatlan felhasználását jelenti, és kétségbe vonta, hogy a nevezett határozat alapján nyújtott és a „de minimis” esetekre nem korlátozott esetekben a nagyvállalatoknak folyósított támogatások a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tilalom alóli kivételek hatálya alá esnének.

| (30) | Az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, különösképpen az NN65/95 ügyirat Bizottság általi értékelésekor, hogy a kkv számra nyújtott állami támogatások kérdésében hatályos közösségi jogszabályokat betartják. Az N192/97 támogatás bejelentésekor arra is ígéretet tettek, hogy semmilyen működési támogatást nem engedélyeznek a kkv-k számára. |
| --- | --- |

(30)

Az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, különösképpen az NN65/95 ügyirat Bizottság általi értékelésekor, hogy a kkv számra nyújtott állami támogatások kérdésében hatályos közösségi jogszabályokat betartják. Az N192/97 támogatás bejelentésekor arra is ígéretet tettek, hogy semmilyen működési támogatást nem engedélyeznek a kkv-k számára.

| (31) | Nyomatékosan ki kell jelenteni azonban, hogy a 4607/2001 határozat által említett, támogatható beruházások köre nem áll összhangban a 70/2001/EK (6) rendeletben meghatározott ún. kezdeti beruházás meghatározásával, mivel a pusztán helyettesítés jellegű beruházások látszólag nem lettek kizárva. |
| --- | --- |

(31)

Nyomatékosan ki kell jelenteni azonban, hogy a 4607/2001 határozat által említett, támogatható beruházások köre nem áll összhangban a 70/2001/EK (6) rendeletben meghatározott ún. kezdeti beruházás meghatározásával, mivel a pusztán helyettesítés jellegű beruházások látszólag nem lettek kizárva.

| (32) | Az a tény továbbá, hogy a támogatás kedvezményezettjei kizárólag a Bolzano tartomány területén székhellyel rendelkező kkv-k, a gazdasági társaságok Európai Unión belüli szabad letelepedési jogát sérti. |
| --- | --- |

(32)

Az a tény továbbá, hogy a támogatás kedvezményezettjei kizárólag a Bolzano tartomány területén székhellyel rendelkező kkv-k, a gazdasági társaságok Európai Unión belüli szabad letelepedési jogát sérti.

| (33) | Végül pedig a támogatás szükségességének alapelvét is megsértették, mivel a jogszabály értelmében a támogatási kérelmet a munkálatok elkezdésétől vagy az első számla dátumától számított hat hónapon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

(33)

Végül pedig a támogatás szükségességének alapelvét is megsértették, mivel a jogszabály értelmében a támogatási kérelmet a munkálatok elkezdésétől vagy az első számla dátumától számított hat hónapon belül kell benyújtani.

| (34) | A Bizottság tehát kételkedett a nevezett állami támogatás összeegyeztethető voltában. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság tehát kételkedett a nevezett állami támogatás összeegyeztethető voltában.

| (35) | Az olasz hatóságok azt állították, hogy a 40 %-os támogatásintenzitást csak olyan, maximum két főt foglalkoztató kézművesipari és kereskedelmi mikrovállalkozásoknak nyújtottak, amelyek fennmaradása bizonytalan volt, és a 2002.9.18-i A/36773 levélben közölt, pontosan meghatározott tevékenységi körrel (7) rendelkeztek. |
| --- | --- |

(35)

Az olasz hatóságok azt állították, hogy a 40 %-os támogatásintenzitást csak olyan, maximum két főt foglalkoztató kézművesipari és kereskedelmi mikrovállalkozásoknak nyújtottak, amelyek fennmaradása bizonytalan volt, és a 2002.9.18-i A/36773 levélben közölt, pontosan meghatározott tevékenységi körrel (7) rendelkeztek.

| (36) | A 4607/2001 határozat vizsgálatából az derült ki, hogy a fenti kézművesipari mikrovállalkozások az említett támogatásintenzitásban egyes, az egyéb mikrovállalkozásokra vonatkozóan egyéb esetekben megállapított feltételek hiányában is részesülhetnek, valamint, hogy a támogatásintenzitást a kézművesipari mikrovállalkozások teljes körére kiterjesztették méretüktől és gazdasági helyzetüktől függetlenül. Mivel a támogatható beruházási összeg felső határa 2 millió euro 3 évre elosztva (1 millió euro a csak két főt foglalkoztató mikrovállalkozások esetében), úgy tűnt, hogy a támogatási szint elérheti akár a 800 000 eurót (400 000 eurót a két főt foglalkoztató mikrovállalkozások esetén). |
| --- | --- |

(36)

A 4607/2001 határozat vizsgálatából az derült ki, hogy a fenti kézművesipari mikrovállalkozások az említett támogatásintenzitásban egyes, az egyéb mikrovállalkozásokra vonatkozóan egyéb esetekben megállapított feltételek hiányában is részesülhetnek, valamint, hogy a támogatásintenzitást a kézművesipari mikrovállalkozások teljes körére kiterjesztették méretüktől és gazdasági helyzetüktől függetlenül. Mivel a támogatható beruházási összeg felső határa 2 millió euro 3 évre elosztva (1 millió euro a csak két főt foglalkoztató mikrovállalkozások esetében), úgy tűnt, hogy a támogatási szint elérheti akár a 800 000 eurót (400 000 eurót a két főt foglalkoztató mikrovállalkozások esetén).

| (37) | Ezen túlmenően a mikrovállalkozásoknak azon, a 4607/2001 (8) határozatban szereplő meghatározása, mely szerint feltételezhető, hogy ezek nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, ezért részesülhetnek a 40 %-os támogatásban, úgy tűnik, helytelenül arra a tényre alapul, hogy a támogatás egyéni kedvezményezettjei tevékenységük során nem tudnak kialakítani gazdasági kapcsolatokat más tagállamok vállalkozásaival, és nem arra, hogy az érdekelt vállalkozások tevékenységi területén a tagállamok között nem folyik kereskedelem. |
| --- | --- |

(37)

Ezen túlmenően a mikrovállalkozásoknak azon, a 4607/2001 (8) határozatban szereplő meghatározása, mely szerint feltételezhető, hogy ezek nem befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, ezért részesülhetnek a 40 %-os támogatásban, úgy tűnik, helytelenül arra a tényre alapul, hogy a támogatás egyéni kedvezményezettjei tevékenységük során nem tudnak kialakítani gazdasági kapcsolatokat más tagállamok vállalkozásaival, és nem arra, hogy az érdekelt vállalkozások tevékenységi területén a tagállamok között nem folyik kereskedelem.

| (38) | Az elmondottak fényében és annak figyelembe vételével, hogy a mikrovállalkozások körét, amennyiben azok a 96/280/CE (9) <1 ajánlás értelmében KKV-nek számít, nem lehet típusára való hivatkozással kivonni a Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alól, a Bizottság kifejezte abbéli kétségeit, hogy a nevezett intézkedés értelmében a mikrovállalkozásoknak nyújtott támogatások összességét ki lehetne vonni az állami támogatás meghatározása alól. |
| --- | --- |

(38)

Az elmondottak fényében és annak figyelembe vételével, hogy a mikrovállalkozások körét, amennyiben azok a 96/280/CE (9) <1 ajánlás értelmében KKV-nek számít, nem lehet típusára való hivatkozással kivonni a Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alól, a Bizottság kifejezte abbéli kétségeit, hogy a nevezett intézkedés értelmében a mikrovállalkozásoknak nyújtott támogatások összességét ki lehetne vonni az állami támogatás meghatározása alól.

| (39) | A Bizottság a 4/97. számú tartományi törvény által előirányzott környezetvédelmi állami támogatásokat a környezet megóvására (10) biztosított állami támogatásokról szóló előző szabály alapján hagyta jóvá, amely helyébe a 2001. február 3-án kihirdetett (EU Hivatalos Lapja C37. szám 3. oldal) új szabályozás lépett.
  Amikor az új szabályozás hatályossá vált, a tagállamoknak javasolták a megfelelő intézkedések életbe léptetését. Mivel Olaszország nem emelt kifogást, köteles volt a szabályozást saját jogrendszerébe átültetni. Ezért a Bizottság a nevezett olasz intézkedés vizsgálatakor a környezet megóvására vonatkozó hatályos állami támogatás új szabályozását vette figyelembe. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság a 4/97. számú tartományi törvény által előirányzott környezetvédelmi állami támogatásokat a környezet megóvására (10) biztosított állami támogatásokról szóló előző szabály alapján hagyta jóvá, amely helyébe a 2001. február 3-án kihirdetett (EU Hivatalos Lapja C37. szám 3. oldal) új szabályozás lépett.

Amikor az új szabályozás hatályossá vált, a tagállamoknak javasolták a megfelelő intézkedések életbe léptetését. Mivel Olaszország nem emelt kifogást, köteles volt a szabályozást saját jogrendszerébe átültetni. Ezért a Bizottság a nevezett olasz intézkedés vizsgálatakor a környezet megóvására vonatkozó hatályos állami támogatás új szabályozását vette figyelembe.

| (40) | A környezetvédelemre vonatkozó állami támogatások közösségi szabályozásának 28. pontja (11) (a továbbiakban: „a szabályozás”), a KKV-k számára az új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti beruházási támogatások biztosítását az elszámolható költségek bruttó 15 %-a mértékéig engedélyezte a kötelező érvényű új közösségi normák átvételétől számított három éven keresztül. |
| --- | --- |

(40)

A környezetvédelemre vonatkozó állami támogatások közösségi szabályozásának 28. pontja (11) (a továbbiakban: „a szabályozás”), a KKV-k számára az új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti beruházási támogatások biztosítását az elszámolható költségek bruttó 15 %-a mértékéig engedélyezte a kötelező érvényű új közösségi normák átvételétől számított három éven keresztül.

| (41) | Ebből következően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a KKV-k számára a 4/97. számú törvény által előirányzott és a 4607/2001 sz. határozattal elfogadott, az új közösségi szabványokra történő átálláshoz nyújtott 25 %-os támogatásintenzitás nem felel meg a közösségi szabályozásnak és hogy a kötelező, új környezetvédelmi normák betartásához a nagyvállalatoknak szánt támogatások alóli kivételek nem elfogadhatóak. |
| --- | --- |

(41)

Ebből következően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a KKV-k számára a 4/97. számú törvény által előirányzott és a 4607/2001 sz. határozattal elfogadott, az új közösségi szabványokra történő átálláshoz nyújtott 25 %-os támogatásintenzitás nem felel meg a közösségi szabályozásnak és hogy a kötelező, új környezetvédelmi normák betartásához a nagyvállalatoknak szánt támogatások alóli kivételek nem elfogadhatóak.

| (42) | Továbbá, a szabályozás 29. pontja alapján, 30 %-os támogatásintenzitás ítélhető meg a közösségi normák alkalmazásához, valamint a kötelező közösségi normák hiányában megvalósított beruházástámogatáshoz. |
| --- | --- |

(42)

Továbbá, a szabályozás 29. pontja alapján, 30 %-os támogatásintenzitás ítélhető meg a közösségi normák alkalmazásához, valamint a kötelező közösségi normák hiányában megvalósított beruházástámogatáshoz.

| (43) | Ez okból a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közösségi normák betartását megvalósító beruházások 40 % mértékű, főképpen a turizmus ágazat nagyvállalatainak szánt odaítélések nem felelnek meg a szabályzat 29. pontjának. |
| --- | --- |

(43)

Ez okból a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a közösségi normák betartását megvalósító beruházások 40 % mértékű, főképpen a turizmus ágazat nagyvállalatainak szánt odaítélések nem felelnek meg a szabályzat 29. pontjának.

| (44) | Végül pedig a szabályozás 41. pontja értelmében a környezetvédelmi ágazat kis- és középvállalkozásai a segítségnyújtás-tanácsadás címén nyújtott támogatás kedvezményezettjei lehetnek a 70/2001/EK (12) rendelet előírásainak megfelelően. |
| --- | --- |

(44)

Végül pedig a szabályozás 41. pontja értelmében a környezetvédelmi ágazat kis- és középvállalkozásai a segítségnyújtás-tanácsadás címén nyújtott támogatás kedvezményezettjei lehetnek a 70/2001/EK (12) rendelet előírásainak megfelelően.

| (45) | A nevezett határozat által előirányzott környezetvédelmi audit projektekre, a 70/2001/EK rendelet előírásainak értelmében akkor nyújtható támogatás, ha abban kizárólag a kis- és középvállalkozások részesülnek, és teljesülnek a rendelet 5. cikke a) pontjának feltételei. |
| --- | --- |

(45)

A nevezett határozat által előirányzott környezetvédelmi audit projektekre, a 70/2001/EK rendelet előírásainak értelmében akkor nyújtható támogatás, ha abban kizárólag a kis- és középvállalkozások részesülnek, és teljesülnek a rendelet 5. cikke a) pontjának feltételei.

| (46) | Továbbá a Bizottság kételkedett abban, hogy – a szabályzat lehetséges beruházásokra vonatkozó 36. számú, valamint a környezetvédelmi beruházások elszámolható költségeinek kalkulációs technikájára vonatkozó 37. számú pontjaival kapcsolatban -, betartják-e a jelen indoklás 41. és 43. pontjaiban megjelölt környezetvédelmi célú intézkedés első két elemét. |
| --- | --- |

(46)

Továbbá a Bizottság kételkedett abban, hogy – a szabályzat lehetséges beruházásokra vonatkozó 36. számú, valamint a környezetvédelmi beruházások elszámolható költségeinek kalkulációs technikájára vonatkozó 37. számú pontjaival kapcsolatban -, betartják-e a jelen indoklás 41. és 43. pontjaiban megjelölt környezetvédelmi célú intézkedés első két elemét.

| (47) | A Bizottság az N192/97. számú támogatás keretében a kis- és középvállalkozások számára a munkabérhez kapcsolódó járulékok maximum 25 %-os intenzitású támogatását hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság az N192/97. számú támogatás keretében a kis- és középvállalkozások számára a munkabérhez kapcsolódó járulékok maximum 25 %-os intenzitású támogatását hagyta jóvá.

| (48) | Figyelembe véve azt a tényt, hogy a 4607 sz. határozat által nevezett jogcímen előirányzott támogatás sem munkahelyteremtéshez, sem munkahelyek fenntartásához nem kapcsolódott, a Bizottság megjegyezte, hogy ez a támogatás nem sorolható a foglalkoztatási támogatások közé; ezen megállapítás alól néhány tevékenység (tanácsadási támogatások) kivételt képezhetnek, mivel esetükben teljesülnek a 70/2001/EK rendelet 5. cikkében meghatározott feltételek, és a kedvezményezettek kizárólag kis- és középvállalkozások. |
| --- | --- |

(48)

Figyelembe véve azt a tényt, hogy a 4607 sz. határozat által nevezett jogcímen előirányzott támogatás sem munkahelyteremtéshez, sem munkahelyek fenntartásához nem kapcsolódott, a Bizottság megjegyezte, hogy ez a támogatás nem sorolható a foglalkoztatási támogatások közé; ezen megállapítás alól néhány tevékenység (tanácsadási támogatások) kivételt képezhetnek, mivel esetükben teljesülnek a 70/2001/EK rendelet 5. cikkében meghatározott feltételek, és a kedvezményezettek kizárólag kis- és középvállalkozások.

| (49) | A Bizottság kijelentette továbbá, hogy a létező védjegyek és szabadalmak kutatására, valamint védjegyek és termékek szabadalmaztatására odaítélt – a foglalkoztatási támogatásra vonatkozó specifikus intézkedés keretében előirányzott – támogatásokban a nagyvállalatok nem részesülhetnek, amennyiben vonatkozó kérelmük semmiféle kutatási és fejlesztési tevékenységhez nem kapcsolható. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság kijelentette továbbá, hogy a létező védjegyek és szabadalmak kutatására, valamint védjegyek és termékek szabadalmaztatására odaítélt – a foglalkoztatási támogatásra vonatkozó specifikus intézkedés keretében előirányzott – támogatásokban a nagyvállalatok nem részesülhetnek, amennyiben vonatkozó kérelmük semmiféle kutatási és fejlesztési tevékenységhez nem kapcsolható.

| (50) | Az eljárás megindításakor emlékeztettek arra, hogy a vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez nyújtott támogatások a 2001/70. sz. rendelet 5. cikkének b) pontja értelmében csak abban az esetben elfogadhatóak, amennyiben a maximum 50 %-os intenzitású támogatást a stand elhelyezésének, berendezésének és működtetésének költségeire fordítják. A támogatás kizárólag a gazdasági vállalkozás vásáron vagy kiállításon való első részvételéhez nyújtható.
  A külső konzulens által nyújtott tanácsadás nem lehet állandó vagy ismétlődő jellegű, és nem lehet a társaság olyan szokásos működési költségeivel sem kapcsolatos, mint például a reklámköltség.
  Végül pedig, az exporttevékenységekre (13) nyújtott támogatások nem tartoznak sem a 70/2001 számú rendelet, sem a 69/2001 (14) számú rendelet, sem az 1996. évi „de minimis” támogatásokra vonatkozó bizottsági közlemény (15) hatálya alá. |
| --- | --- |

(50)

Az eljárás megindításakor emlékeztettek arra, hogy a vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez nyújtott támogatások a 2001/70. sz. rendelet 5. cikkének b) pontja értelmében csak abban az esetben elfogadhatóak, amennyiben a maximum 50 %-os intenzitású támogatást a stand elhelyezésének, berendezésének és működtetésének költségeire fordítják. A támogatás kizárólag a gazdasági vállalkozás vásáron vagy kiállításon való első részvételéhez nyújtható.

A külső konzulens által nyújtott tanácsadás nem lehet állandó vagy ismétlődő jellegű, és nem lehet a társaság olyan szokásos működési költségeivel sem kapcsolatos, mint például a reklámköltség.

Végül pedig, az exporttevékenységekre (13) nyújtott támogatások nem tartoznak sem a 70/2001 számú rendelet, sem a 69/2001 (14) számú rendelet, sem az 1996. évi „de minimis” támogatásokra vonatkozó bizottsági közlemény (15) hatálya alá.

| (51) | Ebből következően a Bizottság állásfoglalása szerint a 4607/2001. határozat által szabályozott, a gazdasági társaságok külföldi piacon való versenyképességének növelését elősegítő támogatások akkor sem tekinthetőek elfogadhatónak, ha kedvezményezettjei kizárólag kis- és középvállalkozások, kivéve, ha vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez kapcsolódnak, feltéve, hogy nem szegik meg a 70/2001. számú rendelet 5. cikkének feltételeit. |
| --- | --- |

(51)

Ebből következően a Bizottság állásfoglalása szerint a 4607/2001. határozat által szabályozott, a gazdasági társaságok külföldi piacon való versenyképességének növelését elősegítő támogatások akkor sem tekinthetőek elfogadhatónak, ha kedvezményezettjei kizárólag kis- és középvállalkozások, kivéve, ha vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez kapcsolódnak, feltéve, hogy nem szegik meg a 70/2001. számú rendelet 5. cikkének feltételeit.

| (52) | A Bizottság kimondja továbbá, hogy az exporthitelre, és különösképpen a 4/97. sz. törvény nyilvánosságra hozatala alkalmával kifejezetten megtiltott nagyvállalati exporthitelre vonatkozóan semmiféle kivétel sem fogadható el, még a 69/2001. sz. rendelet értelmében sem. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság kimondja továbbá, hogy az exporthitelre, és különösképpen a 4/97. sz. törvény nyilvánosságra hozatala alkalmával kifejezetten megtiltott nagyvállalati exporthitelre vonatkozóan semmiféle kivétel sem fogadható el, még a 69/2001. sz. rendelet értelmében sem.

| (53) | Az N192/97. sz. szabályozás által elő nem irányzott összegek a 4607 sz. határozat értelmében nem tekinthetők állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(53)

Az N192/97. sz. szabályozás által elő nem irányzott összegek a 4607 sz. határozat értelmében nem tekinthetők állami támogatásnak.

| (54) | Ugyanakkor a Bizottság kétségeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy vajon a gazdasági társaságok számára nem származik-e versenyelőny a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekben való részvételből, amelyekre 80 %-os támogatásintenzitást irányoztak elő. |
| --- | --- |

(54)

Ugyanakkor a Bizottság kétségeit fejezte ki abban a tekintetben, hogy vajon a gazdasági társaságok számára nem származik-e versenyelőny a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekben való részvételből, amelyekre 80 %-os támogatásintenzitást irányoztak elő.

| (55) | Szükséges lehet a tanácsadás fogalmának meghatározása. A jelenleg elfogadott értelmezés alapján ugyanis a Bizottság úgy véli, hogy a nagyvállalatokra semmiféle olyan felmentés sem alkalmazható, ami lehetővé tenné, hogy tanácsadási tevékenység címén támogatásban részesüljenek, kivéve azon eseteket, amikor a Bizottság 2001. január 12-i a képzési támogatásokra vonatkozó 68/2001. számú rendelet 4. cikke (7) bekezdésének e) pontja szerint a tanácsadás a képzési projekt támogatható költsége lehet. |
| --- | --- |

(55)

Szükséges lehet a tanácsadás fogalmának meghatározása. A jelenleg elfogadott értelmezés alapján ugyanis a Bizottság úgy véli, hogy a nagyvállalatokra semmiféle olyan felmentés sem alkalmazható, ami lehetővé tenné, hogy tanácsadási tevékenység címén támogatásban részesüljenek, kivéve azon eseteket, amikor a Bizottság 2001. január 12-i a képzési támogatásokra vonatkozó 68/2001. számú rendelet 4. cikke (7) bekezdésének e) pontja szerint a tanácsadás a képzési projekt támogatható költsége lehet.

| (56) | Az olasz hatóságok szerint a a kis- és középvállalkozások számára előirányzott 13 és 6 %-os beruházási támogatás intenzitásának bármilyen szintű növelése „de minimis” jogcímen történt. |
| --- | --- |

(56)

Az olasz hatóságok szerint a a kis- és középvállalkozások számára előirányzott 13 és 6 %-os beruházási támogatás intenzitásának bármilyen szintű növelése „de minimis” jogcímen történt.

| (57) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy sem a 4/1997. sz. törvény, sem a 2001. december 17-én, tehát a 69/2001 rendelet hatályba lépését követően életbe léptetett 4607 számú határozat szövege nem tartalmaz bármiféle utalást a „de minimis” (16) rendeletben, vagy az ebben a tárgykörben (17) elfogadott 1996. évi régi közleményben meghatározott küszöbérték, illetve egyéb feltételek ellenőrzési lehetőségeiről. |
| --- | --- |

(57)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy sem a 4/1997. sz. törvény, sem a 2001. december 17-én, tehát a 69/2001 rendelet hatályba lépését követően életbe léptetett 4607 számú határozat szövege nem tartalmaz bármiféle utalást a „de minimis” (16) rendeletben, vagy az ebben a tárgykörben (17) elfogadott 1996. évi régi közleményben meghatározott küszöbérték, illetve egyéb feltételek ellenőrzési lehetőségeiről.

| (58) | Az elfogadható beruházások összegének (3,5 és 4 millió euro három évre elosztva a kis- és középvállalkozások számára) és a 4607 sz. határozat által előirányzott maximális intenzitás (25 % és 22,5 %, amelyből 12 és 16,5 % „de minimis” jogcímen jár a kis- és középvállalkozások számára) figyelembe vételével a Bizottság kétségeinek adott hangot a „de minimis” rendelet által 100 000 euróban megállapított, három évre elosztott küszöbérték tényleges betartásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(58)

Az elfogadható beruházások összegének (3,5 és 4 millió euro három évre elosztva a kis- és középvállalkozások számára) és a 4607 sz. határozat által előirányzott maximális intenzitás (25 % és 22,5 %, amelyből 12 és 16,5 % „de minimis” jogcímen jár a kis- és középvállalkozások számára) figyelembe vételével a Bizottság kétségeinek adott hangot a „de minimis” rendelet által 100 000 euróban megállapított, három évre elosztott küszöbérték tényleges betartásával kapcsolatban.

| (59) | Nagyobb általánosságban a Bizottság kétségeit fejezte ki a „de minimis” szabálynak a 4607/2001. sz. határozat által előirányozott, rendkívül széles körű alkalmazásával kapcsolatban, melynek keretében a kis- és középvállalkozásokat célzó támogatásintenzitások felső értékét rendszeres túllépik, valamint azzal kapcsolatban, hogy olyan nagyvállalatok részére is engedélyezett a maximum 22,5 % mértékű támogatás, amelyek nem különösen kiemelt területen találhatóak, különésképpen ha figyelembe vesszük a támogatható beruházások magas értékét. |
| --- | --- |

(59)

Nagyobb általánosságban a Bizottság kétségeit fejezte ki a „de minimis” szabálynak a 4607/2001. sz. határozat által előirányozott, rendkívül széles körű alkalmazásával kapcsolatban, melynek keretében a kis- és középvállalkozásokat célzó támogatásintenzitások felső értékét rendszeres túllépik, valamint azzal kapcsolatban, hogy olyan nagyvállalatok részére is engedélyezett a maximum 22,5 % mértékű támogatás, amelyek nem különösen kiemelt területen találhatóak, különésképpen ha figyelembe vesszük a támogatható beruházások magas értékét.

IV.   HARMADIK ÉRDEKELT FÉL ÉSZREVÉTELEI

| (60) | A panaszost a 2003.3.24-i D/51908 sz. levélben értesítették az eljárás megindításáról, és azon lehetőségről, hogy az eredeti panaszához további észrevételeket fűzzön. Sem harmadik érdekelt féltől, sem a panaszos részéről semmilyen észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(60)

A panaszost a 2003.3.24-i D/51908 sz. levélben értesítették az eljárás megindításáról, és azon lehetőségről, hogy az eredeti panaszához további észrevételeket fűzzön. Sem harmadik érdekelt féltől, sem a panaszos részéről semmilyen észrevétel nem érkezett.

V.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (61) | Bolzano tartomány képviselői és az Európai Unió Versenypolitikai Főihgazgatóságának szolgálatai közötti találkozót követően Olaszország saját észrevételeit a 2004.6.25-i levélben nyújtotta be.
  Az olasz hatóságok levelükben a következőkről tájékoztatnak: |
| --- | --- |

(61)

Bolzano tartomány képviselői és az Európai Unió Versenypolitikai Főihgazgatóságának szolgálatai közötti találkozót követően Olaszország saját észrevételeit a 2004.6.25-i levélben nyújtotta be.

Az olasz hatóságok levelükben a következőkről tájékoztatnak:

V.1.   A NAGYVÁLLALATOKNAK NYÚJTOTT BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁSOK ÜGYÉBEN

| (62) | Tárgyi tévedés miatt a 4607/2001. számú határozat nem írta le egyértelműen az idegenforgalomban működő nagyvállalatok beruházási támogatásból történő kizárását, megtette azonban a kereskedelmi nagyvállalatok esetében. |
| --- | --- |

(62)

Tárgyi tévedés miatt a 4607/2001. számú határozat nem írta le egyértelműen az idegenforgalomban működő nagyvállalatok beruházási támogatásból történő kizárását, megtette azonban a kereskedelmi nagyvállalatok esetében.

| (63) | Ennek ellenére egyetlen idegenforgalmi nagyvállalat sem részesült támogatásban sem az N192/1997 számú (4/97.sz. tartományi törvény), sem az NN 69/1995 számú szabályozás (9/91. sz. tartományi törvény) értelmében. A kereskedelmi ágazat tekintetében a nagyvállalatokat eleve kizárták a támogatásból, kivéve a 4607/01 határozat értelmében „de minimis” jogcímen folyósított támogatásokat. |
| --- | --- |

(63)

Ennek ellenére egyetlen idegenforgalmi nagyvállalat sem részesült támogatásban sem az N192/1997 számú (4/97.sz. tartományi törvény), sem az NN 69/1995 számú szabályozás (9/91. sz. tartományi törvény) értelmében. A kereskedelmi ágazat tekintetében a nagyvállalatokat eleve kizárták a támogatásból, kivéve a 4607/01 határozat értelmében „de minimis” jogcímen folyósított támogatásokat.

| (64) | Az NN69/95. számú szabályozás alapján kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában nyújtott támogatásokat illetően az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a kedvezményezettek köréből kifejezetten kizárják a nagyvállalatokat, bár eddig is csak „de minimis” jogcímen folyósítottak számukra támogatást. |
| --- | --- |

(64)

Az NN69/95. számú szabályozás alapján kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában nyújtott támogatásokat illetően az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a kedvezményezettek köréből kifejezetten kizárják a nagyvállalatokat, bár eddig is csak „de minimis” jogcímen folyósítottak számukra támogatást.

| (65) | A Bizottság adott témára irányuló pontos kérdését követően a 2005.6.2-án kelt levélben utólagosan tisztázták, hogy egyetlen ágazathoz tartozó egyetlen nagyvállalat sem részesült támogatásban, és azok a társaságok, amelyek fő tevékenységi köre a szállítás, ki lettek zárva a lehetséges kedvezményezettek köréből. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság adott témára irányuló pontos kérdését követően a 2005.6.2-án kelt levélben utólagosan tisztázták, hogy egyetlen ágazathoz tartozó egyetlen nagyvállalat sem részesült támogatásban, és azok a társaságok, amelyek fő tevékenységi köre a szállítás, ki lettek zárva a lehetséges kedvezményezettek köréből.

| (66) | Ezenkívül a 69/2001sz. rendelet feltételeinek betartásával az alkalmazási kritériumok új megfogalmazása leszögezi a nagyvállalatok kizárását, a „de minimis” jogcímen nyújtott támogatások kivételével. |
| --- | --- |

(66)

Ezenkívül a 69/2001sz. rendelet feltételeinek betartásával az alkalmazási kritériumok új megfogalmazása leszögezi a nagyvállalatok kizárását, a „de minimis” jogcímen nyújtott támogatások kivételével.

V.2.   A kis- és középvállalkozások számára nyújtott támogatások

V.2.1.   A felújítási beruházások kizárásának hiánya a támogatható költségek köréből

| (67) | Noha az alkalmazási kritériumok nem zárták ki kifejezetten a felújítási beruházások támogatásának lehetőségét, az olasz hatóságok szerint ilyen címen nem folyósítottak támogatást. |
| --- | --- |

(67)

Noha az alkalmazási kritériumok nem zárták ki kifejezetten a felújítási beruházások támogatásának lehetőségét, az olasz hatóságok szerint ilyen címen nem folyósítottak támogatást.

| (68) | A 70/2001. rendelet 2 cikkének c) pontja értelmében támogathatónak ítélték meg a tárgyi eszköz célú beruházásokat, különös tekintettel új üzemhelyek létesítésére, valamint az olyan modernizációs és diverzifikációs beruházásokra, amelyek egy üzem termékeinek vagy termelési folyamatainak alapvető módosítását eredményezik. Erre a célra az érdekelt gazdasági társaságok átlagos méretéhez képest viszonylag magas értékű minimum beruházási küszöböket határoztak meg. |
| --- | --- |

(68)

A 70/2001. rendelet 2 cikkének c) pontja értelmében támogathatónak ítélték meg a tárgyi eszköz célú beruházásokat, különös tekintettel új üzemhelyek létesítésére, valamint az olyan modernizációs és diverzifikációs beruházásokra, amelyek egy üzem termékeinek vagy termelési folyamatainak alapvető módosítását eredményezik. Erre a célra az érdekelt gazdasági társaságok átlagos méretéhez képest viszonylag magas értékű minimum beruházási küszöböket határoztak meg.

| (69) | Az új kritériumokról benyújtott leírásban egyértelműen kizárták mind a felújítási beruházásokat, mind a fenntartási költségeket, és a támogatható beruházások leírása teljességgel megfelel a 70/2001. sz. rendeletben foglaltaknak. |
| --- | --- |

(69)

Az új kritériumokról benyújtott leírásban egyértelműen kizárták mind a felújítási beruházásokat, mind a fenntartási költségeket, és a támogatható beruházások leírása teljességgel megfelel a 70/2001. sz. rendeletben foglaltaknak.

V.2.2.   A szabad letelepedési jog

| (70) | Azt a feltételt, miszerint a támogatható társaságnak székhellyel kell rendelkeznie Bolzano tartomány területén, a korábbi kritériumrendszer írta elő, amit akkor sem alkalmaztak szigorúan. Igazuk alátámasztására az olasz hatóságok egy 16 kedvezményezettet tartalmazó listát küldtek azokról, akik a nevezett szabályozás értelmében támogatásban részesültek, noha székhelyük nem Bolzano tartományban volt (egy közülük még csak nem is Olaszország területén). A támogatások közül több (16-ból 6) még 1998-ban, tehát jóval a bizottsági vizsgálat előtt lett megitélve. Ezenkívül jelenleg már azok a társaságok is részesülhetnek a nevezett támogatásban, amelyek Bolzano tartományban csak operatív egységgel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(70)

Azt a feltételt, miszerint a támogatható társaságnak székhellyel kell rendelkeznie Bolzano tartomány területén, a korábbi kritériumrendszer írta elő, amit akkor sem alkalmaztak szigorúan. Igazuk alátámasztására az olasz hatóságok egy 16 kedvezményezettet tartalmazó listát küldtek azokról, akik a nevezett szabályozás értelmében támogatásban részesültek, noha székhelyük nem Bolzano tartományban volt (egy közülük még csak nem is Olaszország területén). A támogatások közül több (16-ból 6) még 1998-ban, tehát jóval a bizottsági vizsgálat előtt lett megitélve. Ezenkívül jelenleg már azok a társaságok is részesülhetnek a nevezett támogatásban, amelyek Bolzano tartományban csak operatív egységgel rendelkeznek.

V.2.3.   A támogatás szükségessége alapelvének betartása

| (71) | Ezt az alapelvet a 70/2001/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően betartották, mivel a támogatás odaítéléséhez előírt feltételek annyira tárgyilagosak voltak, hogy teljességgel kizárták annak lehetőségét, hogy a tartomány tetszése szerinti intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

(71)

Ezt az alapelvet a 70/2001/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően betartották, mivel a támogatás odaítéléséhez előírt feltételek annyira tárgyilagosak voltak, hogy teljességgel kizárták annak lehetőségét, hogy a tartomány tetszése szerinti intézkedéseket hozzon.

| (72) | Ugyanakkor az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak azon feltétel kikötésére, hogy a támogatási kérelmet a projekt kezdete előtt kötelezően be kell nyújtani. |
| --- | --- |

(72)

Ugyanakkor az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak azon feltétel kikötésére, hogy a támogatási kérelmet a projekt kezdete előtt kötelezően be kell nyújtani.

V.2.4.   A mikrovállalkozásoknak nyújtott támogatások

| (73) | A mikrovállalkozásoknak általánosságban nyújtott beruházási támogatás intenzitásának a 15 %-os mértéken felüli bármekkora növelése mostantól kizárólag „de minimis” jogcímen lehetséges. |
| --- | --- |

(73)

A mikrovállalkozásoknak általánosságban nyújtott beruházási támogatás intenzitásának a 15 %-os mértéken felüli bármekkora növelése mostantól kizárólag „de minimis” jogcímen lehetséges.

| (74) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazási körébe nem tartozó 40 % intenzitású támogatások, amelyek „de minimis” támogatásnak sem tekinthetőek, mostantól kizárólag az új kritériumokban kimerítően részletezett, a lakosságot kiszolgáló kisebb vállalkozásoknak ítélhetőek oda, főképpen a kézműves ágazat kihalással veszélyeztetett hagyományos mesterségeinek, valamint a lakosságnak közvetlen, személyes szolgáltatásokat nyújtó kisebb vállalkozásoknak és kiskereskedőknek. |
| --- | --- |

(74)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazási körébe nem tartozó 40 % intenzitású támogatások, amelyek „de minimis” támogatásnak sem tekinthetőek, mostantól kizárólag az új kritériumokban kimerítően részletezett, a lakosságot kiszolgáló kisebb vállalkozásoknak ítélhetőek oda, főképpen a kézműves ágazat kihalással veszélyeztetett hagyományos mesterségeinek, valamint a lakosságnak közvetlen, személyes szolgáltatásokat nyújtó kisebb vállalkozásoknak és kiskereskedőknek.

| (75) | Az olasz hatóságok által végrehajtott vizsgálat ugyanakkor kiderítette, hogy eddig az időpontig egyetlen olyan támogatást sem nyújtottak, amely egyszerre meghaladná a 15 %-os támogatásintenzitást és a „de minimis” küszöböt. |
| --- | --- |

(75)

Az olasz hatóságok által végrehajtott vizsgálat ugyanakkor kiderítette, hogy eddig az időpontig egyetlen olyan támogatást sem nyújtottak, amely egyszerre meghaladná a 15 %-os támogatásintenzitást és a „de minimis” küszöböt.

V.2.5.   Környezetvédelmi támogatások

| (76) | Környezetvédelmi támogatás jogcímén immár csak 15 % és 30 % intenzitású támogatás ítélhető meg; az első a kis- és középvállalkozások számára új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti beruházási támogatás, míg a második a közösségi normák alkalmazására irányuló, vagy kötelező közösségi jogszabályok hiányában megvalósuló beruházástámogatás. |
| --- | --- |

(76)

Környezetvédelmi támogatás jogcímén immár csak 15 % és 30 % intenzitású támogatás ítélhető meg; az első a kis- és középvállalkozások számára új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti beruházási támogatás, míg a második a közösségi normák alkalmazására irányuló, vagy kötelező közösségi jogszabályok hiányában megvalósuló beruházástámogatás.

| (77) | A környezetvédelmi auditra megítélhető támogatást a 70/2001 rendelet 5. cikkének a) pontja értelmében jelenleg a kis- és középvállalkozásokra korlátozzák, a nagyvállalatok csak „de minimis” jogcímen részesülhetnek belőle. A 4/97 sz. törvény 12. cikkének (4) albekezdésére alapuló jogszabályt, amelynek értelmében korábban a nagyvállalatok is az intézkedés hatálya alá estek, lehetőség szerint minél hamarabb érvényen kívül helyezik; ugyanakkor az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy időközben már nem alkalmazzák. |
| --- | --- |

(77)

A környezetvédelmi auditra megítélhető támogatást a 70/2001 rendelet 5. cikkének a) pontja értelmében jelenleg a kis- és középvállalkozásokra korlátozzák, a nagyvállalatok csak „de minimis” jogcímen részesülhetnek belőle. A 4/97 sz. törvény 12. cikkének (4) albekezdésére alapuló jogszabályt, amelynek értelmében korábban a nagyvállalatok is az intézkedés hatálya alá estek, lehetőség szerint minél hamarabb érvényen kívül helyezik; ugyanakkor az olasz hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy időközben már nem alkalmazzák.

| (78) | Az olasz hatóságok végül kötelezettséget vállaltak arra, hogy betartják a beruházásokról szóló szabály 36. és 37. pontjaiban meghatározott feltételeket, valamint a támogatható költségek kiszámítási módszerét. |
| --- | --- |

(78)

Az olasz hatóságok végül kötelezettséget vállaltak arra, hogy betartják a beruházásokról szóló szabály 36. és 37. pontjaiban meghatározott feltételeket, valamint a támogatható költségek kiszámítási módszerét.

| (79) | A szóban forgó intézkedés alapján a korábban hatályos kritériumok értelmében mindössze egyetlen támogatási kérelmet fogadtak el a kézművesipari ágazatban, amelynek értéke az elfogadható 7 359,51 euro értékű támogatás helyett 14 719,02 euro volt. Ezért ez a támogatás „de minimis” jogcímen került elszámolásra. |
| --- | --- |

(79)

A szóban forgó intézkedés alapján a korábban hatályos kritériumok értelmében mindössze egyetlen támogatási kérelmet fogadtak el a kézművesipari ágazatban, amelynek értéke az elfogadható 7 359,51 euro értékű támogatás helyett 14 719,02 euro volt. Ezért ez a támogatás „de minimis” jogcímen került elszámolásra.

V.2.6.   A „foglalkoztatási támogatás” címén nyújtott hozzájárulásokkal kapcsolatban

| (80) | Mivel ezen támogatások az új gazdasági társaságok tevékenységének beindításához kapcsolódnak (az alapítástól számított első 24 hónapban ítélhetők meg), noha tanácsadáshoz, kutatáshoz és/vagy védjegyek és termékek szabadalmaztatására szolgálnak, az olasz hatóságok véleménye szerint végeredményben a munkahelyteremtést szolgálják, tehát összeegyeztethetőek a közös piaccal. A támogatásban egyébiránt egyetlen nagyvállalat sem részesült. |
| --- | --- |

(80)

Mivel ezen támogatások az új gazdasági társaságok tevékenységének beindításához kapcsolódnak (az alapítástól számított első 24 hónapban ítélhetők meg), noha tanácsadáshoz, kutatáshoz és/vagy védjegyek és termékek szabadalmaztatására szolgálnak, az olasz hatóságok véleménye szerint végeredményben a munkahelyteremtést szolgálják, tehát összeegyeztethetőek a közös piaccal. A támogatásban egyébiránt egyetlen nagyvállalat sem részesült.

| (81) | Jelenleg a hozzájárulások a 4/97. számú törvény V. fejezétenek megfelelően kizárólag kedvezményes kamatozású kölcsön formájában ítélhetőek meg, a nevezett törvény VI. fejezete értelmében a készpénztartalékok növelése céljából, a „de minimis” kritériumok alapján és azok keretein belül. |
| --- | --- |

(81)

Jelenleg a hozzájárulások a 4/97. számú törvény V. fejezétenek megfelelően kizárólag kedvezményes kamatozású kölcsön formájában ítélhetőek meg, a nevezett törvény VI. fejezete értelmében a készpénztartalékok növelése céljából, a „de minimis” kritériumok alapján és azok keretein belül.

V.2.7.   A külföldi piacon való versenyképesség növelését elősegítő támogatásokkal kapcsolatban

| (82) | Ezen a jogcímen idáig csak néhány, elhanyagolható összegű támogatást ítéltek meg. A vásárokon és kiállításokon való részvételre néhány kis- és középvállalkozásnak 25 %-os intenzitású támogatást ítéltek meg a maximálisan elfogadható 50 % helyett, viszont nem bizonyosodtak meg arról, hogy egy adott eseményen való első részvételről van-e szó. Két esetben ítéltek meg 50 %-os intenzitású támogatást exporthitel-biztosításhoz való hozzájárulásként unión kívüli országokat érintő relációban, 3 500 euro és 7 000 000 olasz líra értékben. |
| --- | --- |

(82)

Ezen a jogcímen idáig csak néhány, elhanyagolható összegű támogatást ítéltek meg. A vásárokon és kiállításokon való részvételre néhány kis- és középvállalkozásnak 25 %-os intenzitású támogatást ítéltek meg a maximálisan elfogadható 50 % helyett, viszont nem bizonyosodtak meg arról, hogy egy adott eseményen való első részvételről van-e szó. Két esetben ítéltek meg 50 %-os intenzitású támogatást exporthitel-biztosításhoz való hozzájárulásként unión kívüli országokat érintő relációban, 3 500 euro és 7 000 000 olasz líra értékben.

| (83) | Az új alkalmazási kritériumok 50 % intenzitású támogatást irányoznak elő külső tanácsadó által nyújtott tanácsadásra, valamint kizárólag a kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan vásáron vagy kiállításon való első részvételhez, akár az unión belül, akár azon kívül szervezik |
| --- | --- |

(83)

Az új alkalmazási kritériumok 50 % intenzitású támogatást irányoznak elő külső tanácsadó által nyújtott tanácsadásra, valamint kizárólag a kis- és középvállalkozásokra vonatkozóan vásáron vagy kiállításon való első részvételhez, akár az unión belül, akár azon kívül szervezik

| (84) | Az exporthitel-biztosítás formájában nyújtott támogatást ezután már csak a piacon nem biztosítható kockázatokra vonatkozó biztosítási díj tekintetében lehet igényelni harmadik országgal kapcsolatban, azon Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó országok kivételével, amelyek kockázatai a piacon biztosíthatóak (ezek az ún. „marketable countries”, jelenleg Ausztrália, Kanada, Izland, Japán, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok). |
| --- | --- |

(84)

Az exporthitel-biztosítás formájában nyújtott támogatást ezután már csak a piacon nem biztosítható kockázatokra vonatkozó biztosítási díj tekintetében lehet igényelni harmadik országgal kapcsolatban, azon Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó országok kivételével, amelyek kockázatai a piacon biztosíthatóak (ezek az ún. „marketable countries”, jelenleg Ausztrália, Kanada, Izland, Japán, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok).

V.2.8.   A közösségi programok keretében előirányzott támogatásokkal kapcsolatban

| (85) | A továbbiakban nem ítélhető oda a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekkel kapcsolatos korábbi 80 %-os intenzitású támogatás, amelyben a gazdasági vállalkozások is részesültek. |
| --- | --- |

(85)

A továbbiakban nem ítélhető oda a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekkel kapcsolatos korábbi 80 %-os intenzitású támogatás, amelyben a gazdasági vállalkozások is részesültek.

V.2.9.   A csekély összegű „de minimis” szabály alkalmazásával kapcsolatban

| (86) | Az olasz hatóságok véleménye szerint a „de minimis” előírásról rendelkező szabályok betartása biztosított. Ennek érdekében először is Bolzano tartomány illetékes osztályait Intranet rendszer segítségével összekapcsolták. A továbbiakban, mielőtt a kérelmező támogatáshoz juthatna, a fenti előírás alapján nyilatkozatot kell benyújtania az előző három év folyamán kapcsolódó jogcímen számára megítélt támogatásokról. |
| --- | --- |

(86)

Az olasz hatóságok véleménye szerint a „de minimis” előírásról rendelkező szabályok betartása biztosított. Ennek érdekében először is Bolzano tartomány illetékes osztályait Intranet rendszer segítségével összekapcsolták. A továbbiakban, mielőtt a kérelmező támogatáshoz juthatna, a fenti előírás alapján nyilatkozatot kell benyújtania az előző három év folyamán kapcsolódó jogcímen számára megítélt támogatásokról.

| (87) | Végül pedig, a támogatások ellenőrzése érdekében egy másik automatikus adatkezelési rendszer létesítése is folyamatban van, amely a szintén megvalósítási fázisban lévő nemzeti adatkezelő hálózathoz lesz csatlakoztatva. |
| --- | --- |

(87)

Végül pedig, a támogatások ellenőrzése érdekében egy másik automatikus adatkezelési rendszer létesítése is folyamatban van, amely a szintén megvalósítási fázisban lévő nemzeti adatkezelő hálózathoz lesz csatlakoztatva.

VI.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

VI.1.   A nevezett intézkedés támogatás jellegének vizsgálata

| (88) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében valamely intézkedés akkor számít állami támogatásnak, ha egyszerre kielégíti a következő négy feltételt: állami forrásból folyósított, szelektív, fennáll a piaci verseny torzításának kockázata, és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(88)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében valamely intézkedés akkor számít állami támogatásnak, ha egyszerre kielégíti a következő négy feltételt: állami forrásból folyósított, szelektív, fennáll a piaci verseny torzításának kockázata, és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (89) | A vizsgált ügyben az első feltétel teljesül, mivel az intézkedést Bolzano autonóm tartomány költségvetéséből – tehát állami forrásból – finanszírozták. A második is teljesül, mivel az intézkedés csak a Bolzano tartomány területén aktívan működő gazdasági társaságokat érinti; a harmadik azért, mert általa a kedvezményezettek pénzügyi helyzete megerősödött; a negyedik pedig azért, mert valóban fennáll a lehetősége, hogy az érdekelt gazdasági társaságok nemzetközi kereskedelmi tevékenységet folytathassanak, hiszen egy olyan határmenti régióban találhatóak, amely ráadásul fejlett idegenforgalmi ágazattal rendelkezik. Így a nevezett intézkedésekről feltételezhető, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolják, anélkül, hogy mindez az e határozat (116) pontjában meghatározott bizonyos mikrovállalkozások érdekében hozott, az új kritériumok alkalmazásából adódó intézkedés értékelésén rontana. |
| --- | --- |

(89)

A vizsgált ügyben az első feltétel teljesül, mivel az intézkedést Bolzano autonóm tartomány költségvetéséből – tehát állami forrásból – finanszírozták. A második is teljesül, mivel az intézkedés csak a Bolzano tartomány területén aktívan működő gazdasági társaságokat érinti; a harmadik azért, mert általa a kedvezményezettek pénzügyi helyzete megerősödött; a negyedik pedig azért, mert valóban fennáll a lehetősége, hogy az érdekelt gazdasági társaságok nemzetközi kereskedelmi tevékenységet folytathassanak, hiszen egy olyan határmenti régióban találhatóak, amely ráadásul fejlett idegenforgalmi ágazattal rendelkezik. Így a nevezett intézkedésekről feltételezhető, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolják, anélkül, hogy mindez az e határozat (116) pontjában meghatározott bizonyos mikrovállalkozások érdekében hozott, az új kritériumok alkalmazásából adódó intézkedés értékelésén rontana.

| (90) | Továbbá, a jelen eljárás nevezett intézkedéseit a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében már állami támogatásként vették figyelembe a Bizottság által az N192/97. és az NN69/95. számú állami támogatásokra vonatkozó ügyirat keretében lefolytatott vizsgálat során. |
| --- | --- |

(90)

Továbbá, a jelen eljárás nevezett intézkedéseit a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében már állami támogatásként vették figyelembe a Bizottság által az N192/97. és az NN69/95. számú állami támogatásokra vonatkozó ügyirat keretében lefolytatott vizsgálat során.

VI.2.   Az intézkedés törvényessége

| (91) | Mivel a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének előírásai ellenére az intézkedéseket nem jelentették be előzetesen a Bizottságnak, azok a bejelentés hiánya miatt jogtalan intézkedéseknek tekintendők. Mivel a nevezett tárgyban az intézkedések megfelelnek az N192/97 (és közvetetten az NN69/95) szabályzat alkalmazási kritériumainak, az intézkedések ezen szabályzatok jogosulatlan alkalmazását tették lehetővé. |
| --- | --- |

(91)

Mivel a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének előírásai ellenére az intézkedéseket nem jelentették be előzetesen a Bizottságnak, azok a bejelentés hiánya miatt jogtalan intézkedéseknek tekintendők. Mivel a nevezett tárgyban az intézkedések megfelelnek az N192/97 (és közvetetten az NN69/95) szabályzat alkalmazási kritériumainak, az intézkedések ezen szabályzatok jogosulatlan alkalmazását tették lehetővé.

VI.3.   A 4607/2001. határozat alkalmazásából eredő támogatási intézkedések megfelelősége

VI.3.1.   A nagyvállalatoknak nyújtott állami támogatások

| (92) | Mivel Bolzano tartomány nem részesülhetett regionális támogatásban azon időszak alatt, amíg a nevezett intézkedések érvényben voltak, nincs olyan kivétel, amelyre hivatkozással a területén működő nagyvállalatoknak beruházási támogatást lehetne nyújtani. |
| --- | --- |

(92)

Mivel Bolzano tartomány nem részesülhetett regionális támogatásban azon időszak alatt, amíg a nevezett intézkedések érvényben voltak, nincs olyan kivétel, amelyre hivatkozással a területén működő nagyvállalatoknak beruházási támogatást lehetne nyújtani.

| (93) | Másrészről, a Bizottság N192/97. ügyben hozott határozata már kifejezetten kizárta a nagyvállalatokat a lehetséges kedvezményezettek köréből a „de minimis” jogcím kivételével. |
| --- | --- |

(93)

Másrészről, a Bizottság N192/97. ügyben hozott határozata már kifejezetten kizárta a nagyvállalatokat a lehetséges kedvezményezettek köréből a „de minimis” jogcím kivételével.

| (94) | Továbbá, ami a 9/91 számú törvény alapján kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatásokat illeti, ezek az NN69/95. szabályzat hatálya alá is tartoznak. A Bizottság ezen utóbbi szabályzatot azzal a megkötéssel hagyta jóvá, hogy kizárólag a kis- és középvállalkozások részesülhetnek belőle, másrészt az olasz hatóságoknak kötelezettséget kellett vállalniuk a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó valamennyi rendelkezés betartására, valamint azoknak a tartományi közigazgatási szervezetek felé történő továbbítására, a szabályzat helyes alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

(94)

Továbbá, ami a 9/91 számú törvény alapján kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtott támogatásokat illeti, ezek az NN69/95. szabályzat hatálya alá is tartoznak. A Bizottság ezen utóbbi szabályzatot azzal a megkötéssel hagyta jóvá, hogy kizárólag a kis- és középvállalkozások részesülhetnek belőle, másrészt az olasz hatóságoknak kötelezettséget kellett vállalniuk a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó valamennyi rendelkezés betartására, valamint azoknak a tartományi közigazgatási szervezetek felé történő továbbítására, a szabályzat helyes alkalmazása érdekében.

| (95) | Az 4607/2001. számú határozat az N192/97. és az NN69/95. szabályzatok alkalmazási kritériumait tartalmazza (az NN69/95. szabályzat alkalmazási kritériumait csak az esetben, ha a 9/91. számú törvény értelmében a támogatást kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtják). A 4607/2001. számú határozat rendelkezései a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel nagyvállalatok számára is engedélyezik a beruházási támogatás odaítélését. |
| --- | --- |

(95)

Az 4607/2001. számú határozat az N192/97. és az NN69/95. szabályzatok alkalmazási kritériumait tartalmazza (az NN69/95. szabályzat alkalmazási kritériumait csak az esetben, ha a 9/91. számú törvény értelmében a támogatást kedvezményes kamatozású kölcsön formájában nyújtják). A 4607/2001. számú határozat rendelkezései a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel nagyvállalatok számára is engedélyezik a beruházási támogatás odaítélését.

| (96) | Végül a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által közölt adatok alapján ténylegesen egyetlen nagyvállalat sem részesült támogatásban ezen intézkedés alapján. |
| --- | --- |

(96)

Végül a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által közölt adatok alapján ténylegesen egyetlen nagyvállalat sem részesült támogatásban ezen intézkedés alapján.

VI.3.2.   A kis- és középvállalkozások számára nyújtott beruházási támogatások

| (97) | Mindenekelőtt a Bizottság megerősíti, hogy bármiféle, felújítási beruházással összefüggésben nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Ugyanakkor tekintetbe veszi, hogy az olasz hatóságok közlése szerint a vizsgált szabályozás keretében egyetlen ilyen típusú beruházási támogatást sem nyújtottak. |
| --- | --- |

(97)

Mindenekelőtt a Bizottság megerősíti, hogy bármiféle, felújítási beruházással összefüggésben nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal. Ugyanakkor tekintetbe veszi, hogy az olasz hatóságok közlése szerint a vizsgált szabályozás keretében egyetlen ilyen típusú beruházási támogatást sem nyújtottak.

| (98) | Összeegyeztethetetlenek továbbá a kisvállalkozások számára előirányzott 15 %-os küszöböt meghaladó, valamint a középvállalkozások számára előirányzott 7,5 %-os küszöböt meghaladó beruházási támogatások. |
| --- | --- |

(98)

Összeegyeztethetetlenek továbbá a kisvállalkozások számára előirányzott 15 %-os küszöböt meghaladó, valamint a középvállalkozások számára előirányzott 7,5 %-os küszöböt meghaladó beruházási támogatások.

VI.3.3.   A mikrovállalkozásoknak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban

| (99) | A bizottság megerősíti, hogy a mikrovállalkozások – mivel úgy a 96/280/CE (18) számú ajánlás, mint a 2005. január 1. óta hatályos új meghatározás (19) alapján a kis-és középvállalkozások közé sorolhatóak – nincsenek besorolásukból következően kizárva a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazásából. Ebből következően a 15 %-os intenzitást meghaladó, és „de minimis” támogatásnak nem tekinthető mikrovállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatások nem összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(99)

A bizottság megerősíti, hogy a mikrovállalkozások – mivel úgy a 96/280/CE (18) számú ajánlás, mint a 2005. január 1. óta hatályos új meghatározás (19) alapján a kis-és középvállalkozások közé sorolhatóak – nincsenek besorolásukból következően kizárva a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alkalmazásából. Ebből következően a 15 %-os intenzitást meghaladó, és „de minimis” támogatásnak nem tekinthető mikrovállalkozásoknak nyújtott beruházási támogatások nem összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (100) | A Bizottság figyelembe veszi az olasz hatóságok által a tárgyban nyújtott pontosítást, amely szerint egyetlen mikrovállalkozás sem kapott olyan támogatást, amely egyszerre meghaladná a 15 %-os intenzitást és a „de minimis” küszöböt. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság figyelembe veszi az olasz hatóságok által a tárgyban nyújtott pontosítást, amely szerint egyetlen mikrovállalkozás sem kapott olyan támogatást, amely egyszerre meghaladná a 15 %-os intenzitást és a „de minimis” küszöböt.

VI.3.4.   A környezetvédelmi támogatásokkal kapcsolatban

| (101) | A Bizottság úgy véli, hogy a tárgyalt intézkedés első két aspektusára (új, korlátozó szabványok bevezetésére és a közösségi normák alkalmazására) előirányzott 25 % és 40 %-os támogatási intenzitás, valamint a nagyvállalatok bevonása a környezetvédelmi audit projektekre nyújtott támogatási körbe nem összeegyeztethető a közös piaccal . |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság úgy véli, hogy a tárgyalt intézkedés első két aspektusára (új, korlátozó szabványok bevezetésére és a közösségi normák alkalmazására) előirányzott 25 % és 40 %-os támogatási intenzitás, valamint a nagyvállalatok bevonása a környezetvédelmi audit projektekre nyújtott támogatási körbe nem összeegyeztethető a közös piaccal .

| (102) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az Olaszország által adott tájékoztatás szerint mindeddig csak egyetlen olyan támogatást nyújtottak, amely meghaladta a megengedett szintet, de a „de minimis” küszöbnél ez is jóval alacsonyabb szintű volt. Megjegyzi továbbá, hogy a fent nevezett harmadik alintézkedés (környezetvédelmi audit támogatása) jogi alapját már nem alkalmazzák, és lehetőség szerint minél hamarabb hatályon kívül helyezik. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy az Olaszország által adott tájékoztatás szerint mindeddig csak egyetlen olyan támogatást nyújtottak, amely meghaladta a megengedett szintet, de a „de minimis” küszöbnél ez is jóval alacsonyabb szintű volt. Megjegyzi továbbá, hogy a fent nevezett harmadik alintézkedés (környezetvédelmi audit támogatása) jogi alapját már nem alkalmazzák, és lehetőség szerint minél hamarabb hatályon kívül helyezik.

VI.3.5.   A „foglalkoztatási támogatás” címszó alatt nyújtott támogatásokkal kapcsolatban

| (103) | A Bizottság újra leszögezi, hogy a 4607. számú határozat által ilyen címszó alatt előirányzott támogatások semmilyen szempontból sem felelnek meg a Bizottság határozatával jóváhagyott N192/97 támogatásoknak. Továbbá nem munkahelyteremtéshez vagy munkahelyek fenntartásához, hanem tanácsadási szolgáltatásokhoz, védjegyekhez és szabadalmakhoz kapcsolódnak, ezért nem sorolhatók a foglalkoztatási támogatások közé. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság újra leszögezi, hogy a 4607. számú határozat által ilyen címszó alatt előirányzott támogatások semmilyen szempontból sem felelnek meg a Bizottság határozatával jóváhagyott N192/97 támogatásoknak. Továbbá nem munkahelyteremtéshez vagy munkahelyek fenntartásához, hanem tanácsadási szolgáltatásokhoz, védjegyekhez és szabadalmakhoz kapcsolódnak, ezért nem sorolhatók a foglalkoztatási támogatások közé.

| (104) | Ugyanakkor – mivel úgy ítélik meg, hogy a nevezett specifikus intézkedés értelmében a támogatások nagy részét a közelmúltban létesített kis- és középvállalkozásokra, vagy védjegyek és termékek szabadalmaztatására fordították, amely tevékenységek a 70/2001. számú rendelet 5. és 5 quater cikkei értelmében engedélyezhetőek – ezek a támogatások csak abban a mértékben elfogadhatatlanok, amennyiben nem elégítik ki a 70/2001. és a 364/2004. (20) számú rendeletekben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(104)

Ugyanakkor – mivel úgy ítélik meg, hogy a nevezett specifikus intézkedés értelmében a támogatások nagy részét a közelmúltban létesített kis- és középvállalkozásokra, vagy védjegyek és termékek szabadalmaztatására fordították, amely tevékenységek a 70/2001. számú rendelet 5. és 5 quater cikkei értelmében engedélyezhetőek – ezek a támogatások csak abban a mértékben elfogadhatatlanok, amennyiben nem elégítik ki a 70/2001. és a 364/2004. (20) számú rendeletekben meghatározott feltételeket.

| (105) | Amennyiben a kedvezményezettek nagyvállalkozások, a nevezett támogatások nem összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(105)

Amennyiben a kedvezményezettek nagyvállalkozások, a nevezett támogatások nem összeegyeztethetőek a közös piaccal.

VI.3.6.   A külföldi piacon való versenyképesség növelését elősegítő támogatásokkal kapcsolatban

| (106) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy az eljárás megindításának alapjául szolgáló alkalmazási kritériumok értelmében a tárgyban csak néhány, elhanyagolható összegű támogatást ítéltek oda. Továbbá, a vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez nyújtott támogatás intenzitása az előirányzott 50 % helyett csak 25 %-os volt, bár nem ellenőrizték, hogy az adott rendezvényen való első részvételről volt-e szó. Összességében 5 esetben nyújtottak támogatást, 1 250 és 8 875 euro közötti összegekben. Két esetben ítéltek meg 50 %-os intenzitású exporthitel-biztosítási támogatást, kizárólag a biztositási díjat figyelembe véve, unión kívüli relációban. Összege 3 500 euro és 7 000 000 líra volt (ez utóbbi szintén 3 500 euróval egyenértékű). E két utóbbi támogatás csak azzal a kikötéssel elfogadható, hogy a rövid távú exporthitel-biztosításra (21) vonatkozó bizottsági közlemény feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy az eljárás megindításának alapjául szolgáló alkalmazási kritériumok értelmében a tárgyban csak néhány, elhanyagolható összegű támogatást ítéltek oda. Továbbá, a vásárokon vagy kiállításokon való részvételhez nyújtott támogatás intenzitása az előirányzott 50 % helyett csak 25 %-os volt, bár nem ellenőrizték, hogy az adott rendezvényen való első részvételről volt-e szó. Összességében 5 esetben nyújtottak támogatást, 1 250 és 8 875 euro közötti összegekben. Két esetben ítéltek meg 50 %-os intenzitású exporthitel-biztosítási támogatást, kizárólag a biztositási díjat figyelembe véve, unión kívüli relációban. Összege 3 500 euro és 7 000 000 líra volt (ez utóbbi szintén 3 500 euróval egyenértékű). E két utóbbi támogatás csak azzal a kikötéssel elfogadható, hogy a rövid távú exporthitel-biztosításra (21) vonatkozó bizottsági közlemény feltételei teljesülnek.

| (107) | Összeegyeztethetetlen ugyanakkor a közös piaccal a nagyvállalatoknak biztosított vagy exporttevékenységekhez kapcsolódó tanácsadás (ez utóbbi akkor is, ha kis- és középvállalkozásokról van szó). Összeegyeztethetetlen továbbá az állandó vagy ismétlődő jellegű tanácsadás (az ezt igénybevevő gazdasági társaság méretétől függetlenül), valamint az olyan, szokásos működési költségekkel kapcsolatos támogatások, mint a reklámköltség. |
| --- | --- |

(107)

Összeegyeztethetetlen ugyanakkor a közös piaccal a nagyvállalatoknak biztosított vagy exporttevékenységekhez kapcsolódó tanácsadás (ez utóbbi akkor is, ha kis- és középvállalkozásokról van szó). Összeegyeztethetetlen továbbá az állandó vagy ismétlődő jellegű tanácsadás (az ezt igénybevevő gazdasági társaság méretétől függetlenül), valamint az olyan, szokásos működési költségekkel kapcsolatos támogatások, mint a reklámköltség.

VI.3.7.   A közösségi programok keretében előirányzott támogatásokkal kapcsolatban

| (108) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 4607 sz. határozat által előirányzott 80 %-os támogatást az N192/97. számú ügyről hozott bizottsági döntés nem hagyta jóvá. Mivel az intenzitás igen magas, azon túlmenően, hogy látszólag semmiféle támogatható célt nem vettek figyelembe, ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben rájuk a 87. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, különösképpen, ha a nevezett specifikus intézkedés által finanszírozott közösségi projektek keretében gazdasági tevékenységet folytató alanyok is részesülhetnek belőle. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 4607 sz. határozat által előirányzott 80 %-os támogatást az N192/97. számú ügyről hozott bizottsági döntés nem hagyta jóvá. Mivel az intenzitás igen magas, azon túlmenően, hogy látszólag semmiféle támogatható célt nem vettek figyelembe, ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, amennyiben rájuk a 87. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, különösképpen, ha a nevezett specifikus intézkedés által finanszírozott közösségi projektek keretében gazdasági tevékenységet folytató alanyok is részesülhetnek belőle.

| (109) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az ezen a címen figyelembe vett adott projekteknek folyósított összegek az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás alapján igen korlátozottak, a „de minimis” küszöbnél jóval alacsonyabbak voltak, így a tagországok közötti kereskedelmet nem befolyásolták. A Bizottság úgy tekinti, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 87. cikke értelmében nem tekintendők állami támogatásnak, ha az olasz hatóságok bebizonyítják a Bizottságnak a 69/2001. számú rendelet valamennyi alkalmazási kritériumának betartását. Végül pedig a Bizottság figyelembe veszi azt a körülményt, hogy a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekre nyújtott támogatást, amelynek a gazdasági társaságok is kedvezményezettjei voltak, a nevezett szabályzat alkalmazási kritériumai már nem irányozzák elő. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az ezen a címen figyelembe vett adott projekteknek folyósított összegek az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás alapján igen korlátozottak, a „de minimis” küszöbnél jóval alacsonyabbak voltak, így a tagországok közötti kereskedelmet nem befolyásolták. A Bizottság úgy tekinti, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 87. cikke értelmében nem tekintendők állami támogatásnak, ha az olasz hatóságok bebizonyítják a Bizottságnak a 69/2001. számú rendelet valamennyi alkalmazási kritériumának betartását. Végül pedig a Bizottság figyelembe veszi azt a körülményt, hogy a Leader és Interreg közösségi programok keretében megvalósuló közösségi projektekre nyújtott támogatást, amelynek a gazdasági társaságok is kedvezményezettjei voltak, a nevezett szabályzat alkalmazási kritériumai már nem irányozzák elő.

VI.3.8.   A tanácsadással kapcsolatban

| (110) | A Bizottság megerősíti azon véleményét, miszerint a nagyvállalatok által igénybevett tanácsadási szolgáltatásokra semmiféle támogatás sem nyújtható, a 68/2001/EK rendelet (22) 7. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a képzési támogatás kivételével. Ezen kivételtől eltekintve tehát a támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megerősíti azon véleményét, miszerint a nagyvállalatok által igénybevett tanácsadási szolgáltatásokra semmiféle támogatás sem nyújtható, a 68/2001/EK rendelet (22) 7. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a képzési támogatás kivételével. Ezen kivételtől eltekintve tehát a támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

VI.3.9.   A csekély összegű „de minimis” szabály alkalmazásával kapcsolatban

| (111) | A Bizottság figyelembe veszi az olasz hatóságok által a tárgyban szolgáltatott biztosítékokat, amelyek szerint a „de minimis” szabály által előirányzott valamennyi feltételt, vagyis jelenleg a 69/2001/EK (23) sz. rendelet által alkalmazottakat, szigorúan betartják, ami főképpen az „ASTAT controlling” által biztosított ellenőrző rendszernek köszönhető. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság figyelembe veszi az olasz hatóságok által a tárgyban szolgáltatott biztosítékokat, amelyek szerint a „de minimis” szabály által előirányzott valamennyi feltételt, vagyis jelenleg a 69/2001/EK (23) sz. rendelet által alkalmazottakat, szigorúan betartják, ami főképpen az „ASTAT controlling” által biztosított ellenőrző rendszernek köszönhető.

VI.4.   Az intézkedések összeegyeztethetősége a 2004.6.25-én kelt A/34/747. sz. levélben közölt – a 2005.6.2-án kelt A/34426 sz. levéllel módosított és kiegészített – új kritériumok fényében

| (112) | A Bizottság megjegyzi, hogy az új alkalmazási kritériumok kifejezetten kizárják a nagyvállalatokat a beruházási támogatások kedvezményezettjei közül, kivéve a „de minimis” jogcímen megítélt összeget. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megjegyzi, hogy az új alkalmazási kritériumok kifejezetten kizárják a nagyvállalatokat a beruházási támogatások kedvezményezettjei közül, kivéve a „de minimis” jogcímen megítélt összeget.

| (113) | A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatást illetően szükséges megemlíteni, hogy az új kritériumok által nyújtható beruházási támogatások definíciója teljesíti a 70/2001 rendeletben (24) leszögezett feltételeket, valamint azt, hogy a felújítási beruházások és a fenntartási költségek a támogatási körből kifejezetten ki vannak zárva. |
| --- | --- |

(113)

A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatást illetően szükséges megemlíteni, hogy az új kritériumok által nyújtható beruházási támogatások definíciója teljesíti a 70/2001 rendeletben (24) leszögezett feltételeket, valamint azt, hogy a felújítási beruházások és a fenntartási költségek a támogatási körből kifejezetten ki vannak zárva.

| (114) | A Bizottság megjegyzi, hogy míg a szabad letelepedési jog biztosítása korábban nem törvényesített, de bevett gyakorlat volt, a jogot immár formálisan is biztosítják, – ahogyan azt az eljárás folyamán átadott lista is bizonyítja (lásd a jelen határozat (70) pontját). Ahhoz, hogy valaki részesüljön a nevezett támogatásban, az is elegendő, ha egyetlen operatív egységgel rendelkezik Bolzano tartomány területén. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megjegyzi, hogy míg a szabad letelepedési jog biztosítása korábban nem törvényesített, de bevett gyakorlat volt, a jogot immár formálisan is biztosítják, – ahogyan azt az eljárás folyamán átadott lista is bizonyítja (lásd a jelen határozat (70) pontját). Ahhoz, hogy valaki részesüljön a nevezett támogatásban, az is elegendő, ha egyetlen operatív egységgel rendelkezik Bolzano tartomány területén.

| (115) | Az olasz hatóságok immár a támogatás szükségességének alapelvet is betartják, mivel előírták a támogatási kérelemnek a támogatandó projekt munkáinak kezdete előtti benyújtási kötelezettségét. |
| --- | --- |

(115)

Az olasz hatóságok immár a támogatás szükségességének alapelvet is betartják, mivel előírták a támogatási kérelemnek a támogatandó projekt munkáinak kezdete előtti benyújtási kötelezettségét.

| (116) | A mikrovállalkozásokra a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó, amennyiben csak a lakosságot közvetlenül kiszolgáló kisebb tevékenységet folytató vállalkozások érintettek. Ezen vállalkozások jellemzőik, méretük és elhelyezkedésük okán a tagállamok közötti cserére semmiféle befolyást sem tudnak gyakorolni, valamint a többi tagállam gazdasági vállalkozásainak sem áll érdekében, hogy piacaikra belépjenek. Jól definiálható tevékenységeket végző, maximum két főt foglalkoztató, kézművesipari (olyan, jellemzően kihalófélben lévő, tipikusan hagyományos mesterségek, mint például a köszörűs, a bognár, a kártoló és fonalkészítő, a viasz- és gyertyakészítő, a kosárfonó, a lópatkoló és így tovább) és kereskedelmi (olyan jellemzően napi cikkeket – főleg élelmiszert – árusító kisboltok, melyek nem bevásárlóközpontokban, hanem ezer főnél kevesebb lakosú, és a turizmus szempontjából kevéssé fejlett területeken találhatóak) ágazatban működő gazdasági társaságokról van szó, amelyeket a szabályok új alkalmazási kritériumai pontosan felsorolnak úgy a kézművesipar, mint a kereskedelem tekintetében. |
| --- | --- |

(116)

A mikrovállalkozásokra a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó, amennyiben csak a lakosságot közvetlenül kiszolgáló kisebb tevékenységet folytató vállalkozások érintettek. Ezen vállalkozások jellemzőik, méretük és elhelyezkedésük okán a tagállamok közötti cserére semmiféle befolyást sem tudnak gyakorolni, valamint a többi tagállam gazdasági vállalkozásainak sem áll érdekében, hogy piacaikra belépjenek. Jól definiálható tevékenységeket végző, maximum két főt foglalkoztató, kézművesipari (olyan, jellemzően kihalófélben lévő, tipikusan hagyományos mesterségek, mint például a köszörűs, a bognár, a kártoló és fonalkészítő, a viasz- és gyertyakészítő, a kosárfonó, a lópatkoló és így tovább) és kereskedelmi (olyan jellemzően napi cikkeket – főleg élelmiszert – árusító kisboltok, melyek nem bevásárlóközpontokban, hanem ezer főnél kevesebb lakosú, és a turizmus szempontjából kevéssé fejlett területeken találhatóak) ágazatban működő gazdasági társaságokról van szó, amelyeket a szabályok új alkalmazási kritériumai pontosan felsorolnak úgy a kézművesipar, mint a kereskedelem tekintetében.

| (117) | A környezetvédelmi támogatások tekintetében a kizárólag a kis- és középvállalkozások számára az új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti támogatások, a bevezetéstől számított három éven belül, 15 %-os intenzitással, megfelelnek a környezetvédelmi állami támogatásokról rendelkező közösségi szabályozás (25) (továbbiakban: a „szabályozás”) 28. pontjának. |
| --- | --- |

(117)

A környezetvédelmi támogatások tekintetében a kizárólag a kis- és középvállalkozások számára az új közösségi szabványok bevezetésére nyújtott átmeneti támogatások, a bevezetéstől számított három éven belül, 15 %-os intenzitással, megfelelnek a környezetvédelmi állami támogatásokról rendelkező közösségi szabályozás (25) (továbbiakban: a „szabályozás”) 28. pontjának.

| (118) | A különféle méretű gazdasági társaságokat a kötelező közösségi környezetvédelmi normák betartására ösztönző 30 %-os intenzitású támogatások, valamint a kötelező közösségi normák hiányában megvalósított ugyanilyen mértékű beruházástámogatás jelenleg megfelelnek a szabályzat 29. pontjában foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(118)

A különféle méretű gazdasági társaságokat a kötelező közösségi környezetvédelmi normák betartására ösztönző 30 %-os intenzitású támogatások, valamint a kötelező közösségi normák hiányában megvalósított ugyanilyen mértékű beruházástámogatás jelenleg megfelelnek a szabályzat 29. pontjában foglalt feltételeknek.

| (119) | A kis- és középvállalkozásokra korlátozott környezetvédelmi szakmai szolgáltatásokra és tanácsadói tevékenységekre nyújtott támogatások megfelelnek a 70/2001/EK rendelet (26) 5. cikkének a) pontjában foglaltaknak, tehát a közös piaccal összeegyeztethetőek. |
| --- | --- |

(119)

A kis- és középvállalkozásokra korlátozott környezetvédelmi szakmai szolgáltatásokra és tanácsadói tevékenységekre nyújtott támogatások megfelelnek a 70/2001/EK rendelet (26) 5. cikkének a) pontjában foglaltaknak, tehát a közös piaccal összeegyeztethetőek.

| (120) | E határozat ugyanakkor nem vonja kétségbe annak a 2002.11.4-i 4007. számú határozatnak a megfelelőségét, amelynek segítségével Bolzano tartomány környezetvédelmi támogatásainak összességét átalakították volna a Bizottság új iránymutatásai alapján, mivel a nevezett határozat nem képezi jelen eljárás tárgyát. |
| --- | --- |

(120)

E határozat ugyanakkor nem vonja kétségbe annak a 2002.11.4-i 4007. számú határozatnak a megfelelőségét, amelynek segítségével Bolzano tartomány környezetvédelmi támogatásainak összességét átalakították volna a Bizottság új iránymutatásai alapján, mivel a nevezett határozat nem képezi jelen eljárás tárgyát.

| (121) | A feltételezett foglalkoztatási támogatásokat illetően a Bizottság figyelembe veszi, hogy a „de minimis” támogatásokról szóló 69/2001 rendelet (27) betartásával a nevezett támogatások fizetőképesség biztosítására nyújtott kölcsönökre korlátozódtak. |
| --- | --- |

(121)

A feltételezett foglalkoztatási támogatásokat illetően a Bizottság figyelembe veszi, hogy a „de minimis” támogatásokról szóló 69/2001 rendelet (27) betartásával a nevezett támogatások fizetőképesség biztosítására nyújtott kölcsönökre korlátozódtak.

| (122) | A külföldi piacon való versenyképesség növelését elősegítő támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által benyújtott új alkalmazási kritériumok szerint már csak a külső tanácsadók által végzett tanácsadás költségeire, valamint a kis- és középvállalkozások számára, meghatározott vásáron vagy kiállításon való első megjelenésre nyújtható 50 %-os intenzitású támogatás maradt. Ez megfelel a 70/2001 rendelet (28) 5. cikkében foglaltaknak. |
| --- | --- |

(122)

A külföldi piacon való versenyképesség növelését elősegítő támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által benyújtott új alkalmazási kritériumok szerint már csak a külső tanácsadók által végzett tanácsadás költségeire, valamint a kis- és középvállalkozások számára, meghatározott vásáron vagy kiállításon való első megjelenésre nyújtható 50 %-os intenzitású támogatás maradt. Ez megfelel a 70/2001 rendelet (28) 5. cikkében foglaltaknak.

| (123) | A Bizottság megjegyzi, hogy most már csak a piacon nem biztosítható exporthitel biztosítás díja támogatható harmadik országgal fennálló viszonylatban, azon Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó országok kivételével, amelyek kockázatai a piacon biztosíthatóak (vagyis az ún. „marketable countries” jelenleg Ausztrália, Kanada, Izland, Japán, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok). Ez megfelel a rövid távú exporthitel-biztosításra vonatkozó közleményben (29) foglaltaknak. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság megjegyzi, hogy most már csak a piacon nem biztosítható exporthitel biztosítás díja támogatható harmadik országgal fennálló viszonylatban, azon Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó országok kivételével, amelyek kockázatai a piacon biztosíthatóak (vagyis az ún. „marketable countries” jelenleg Ausztrália, Kanada, Izland, Japán, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok). Ez megfelel a rövid távú exporthitel-biztosításra vonatkozó közleményben (29) foglaltaknak.

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (124) | A Bizottság sajnálkozását fejezi ki, amiért a 4/97. számú tartományi törvény 2001.12.17-i 4607. számú határozattal életbe léptetett alkalmazási kritériumait nem nyújtották be előzetesen a Bizottsághoz. Olaszország Bolzano autonóm tartománya életbe léptette a kritériumokat, ezzel megsértette a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését, ezért a fenti kritériumok törvénytelenek. Ebből következett az N192/97. számú (és közvetetten az NN69/95. számú) támogatási rendszerek jogosulatlan alkalmazása, a 659/99. sz. rendelet 16. cikke értelmében (30). |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság sajnálkozását fejezi ki, amiért a 4/97. számú tartományi törvény 2001.12.17-i 4607. számú határozattal életbe léptetett alkalmazási kritériumait nem nyújtották be előzetesen a Bizottsághoz. Olaszország Bolzano autonóm tartománya életbe léptette a kritériumokat, ezzel megsértette a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését, ezért a fenti kritériumok törvénytelenek. Ebből következett az N192/97. számú (és közvetetten az NN69/95. számú) támogatási rendszerek jogosulatlan alkalmazása, a 659/99. sz. rendelet 16. cikke értelmében (30).

| (125) | Ezért a Bizottság a nevezett állami támogatások hivatalos vizsgálatát lefolytató jelen eljárás megindításáról döntött. |
| --- | --- |

(125)

Ezért a Bizottság a nevezett állami támogatások hivatalos vizsgálatát lefolytató jelen eljárás megindításáról döntött.

| (126) | Az eljárás során ugyanakkor az olasz hatóságok tisztázták, hogy az esetek nagyobb részében a 4607/2001. számú határozat rendelkezései alapján – amelyek a Bizottság által végzett vizsgálat fényében nemcsak törvénytelenek, de összeegyeztethetetlenek is – a támogatásokat vagy egyáltalán nem, vagy pedig igen kevés alkalommal folyósították, és ezek kis értékűek, a „de minimis” küszöbnél jóval alacsonyabbak voltak. Mindez igaz a kis- és középvállalkozások vonatkozásában is. |
| --- | --- |

(126)

Az eljárás során ugyanakkor az olasz hatóságok tisztázták, hogy az esetek nagyobb részében a 4607/2001. számú határozat rendelkezései alapján – amelyek a Bizottság által végzett vizsgálat fényében nemcsak törvénytelenek, de összeegyeztethetetlenek is – a támogatásokat vagy egyáltalán nem, vagy pedig igen kevés alkalommal folyósították, és ezek kis értékűek, a „de minimis” küszöbnél jóval alacsonyabbak voltak. Mindez igaz a kis- és középvállalkozások vonatkozásában is.

| (127) | Az eljárás során az olasz hatóságok számos adatot benyújtottak a Bizottságnak, különösképpen a szabályzat különféle specifikus intézkedéseinek leginkább ellentmondó támogatások számának és folyósított összegeinek ügyében. Az adatokból kiderül, hogy egyetlen nagyvállalat sem részesült az említett beruházási támogatásban. Ezeket a kis- és középvállakozásoknak nyújtották, ahogy azt az N192/97. számú és az NN69/95. számú szabályozásokat jóváhagyó bizottsági határozat előírta. |
| --- | --- |

(127)

Az eljárás során az olasz hatóságok számos adatot benyújtottak a Bizottságnak, különösképpen a szabályzat különféle specifikus intézkedéseinek leginkább ellentmondó támogatások számának és folyósított összegeinek ügyében. Az adatokból kiderül, hogy egyetlen nagyvállalat sem részesült az említett beruházási támogatásban. Ezeket a kis- és középvállakozásoknak nyújtották, ahogy azt az N192/97. számú és az NN69/95. számú szabályozásokat jóváhagyó bizottsági határozat előírta.

| (128) | Az olasz hatóságok ugyanakkor aktívan együttműködtek a Bizottsággal, felfüggesztették a nem megfelelő szabályok alkalmazását, ezeket lehetőség szerint minél hamarabb hatályon kívül fogják helyezni (különösképpen a nagyvállalatoknak nyújtott tanácsadási támogatások ügyében), és javaslatot tettek a jelen eljárás keretében tárgyalt támogatások alkalmazási kritériumainak módosítására. |
| --- | --- |

(128)

Az olasz hatóságok ugyanakkor aktívan együttműködtek a Bizottsággal, felfüggesztették a nem megfelelő szabályok alkalmazását, ezeket lehetőség szerint minél hamarabb hatályon kívül fogják helyezni (különösképpen a nagyvállalatoknak nyújtott tanácsadási támogatások ügyében), és javaslatot tettek a jelen eljárás keretében tárgyalt támogatások alkalmazási kritériumainak módosítására.

| (129) | Végül pedig a Bizottság tudomásul veszi az Olaszország által nyújtott garanciákat és biztosítékokat a „de minimis” szabály feltételeinek és küszöbértékének betartására, amelynek igen elterjedt alkalmazásával kapcsolatban az eljárás megindítása alkalmával a Bizottság kétségeit fejezte ki. |
| --- | --- |

(129)

Végül pedig a Bizottság tudomásul veszi az Olaszország által nyújtott garanciákat és biztosítékokat a „de minimis” szabály feltételeinek és küszöbértékének betartására, amelynek igen elterjedt alkalmazásával kapcsolatban az eljárás megindítása alkalmával a Bizottság kétségeit fejezte ki.

| (130) | A nevezett támogatások esetében – mivel nem részesültek belőlük sem kizárt ágazatok, sem exporthoz kapcsolódó tevékenységek, és a nemzeti termékeket az importált termékekhez képest preferenciális helyzetbe hozásához kötött támogatásokat sem irányoztak elő – a 69/2001. számú rendelet értelmében alkalmazni lehet a „de minimis” szabályt, amennyiben az egyes gazdasági társaságok tekintetében a támogatás három évre elosztva nem lépi át a 100.000 eurós küszöböt. Ezért tehát ezen támogatások nem tartoznak a Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(130)

A nevezett támogatások esetében – mivel nem részesültek belőlük sem kizárt ágazatok, sem exporthoz kapcsolódó tevékenységek, és a nemzeti termékeket az importált termékekhez képest preferenciális helyzetbe hozásához kötött támogatásokat sem irányoztak elő – a 69/2001. számú rendelet értelmében alkalmazni lehet a „de minimis” szabályt, amennyiben az egyes gazdasági társaságok tekintetében a támogatás három évre elosztva nem lépi át a 100.000 eurós küszöböt. Ezért tehát ezen támogatások nem tartoznak a Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá.

| (131) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy valamely támogatási rendszerre vonatkozó határozat esetén fennáll annak a lehetősége, hogy az egyedi intézkedések nem tekintendők állami támogatásnak (például amennyiben az egyéni támogatás megfelel a „de minimis” szabálynak, ahogyan az előző pontban is látható volt), és teljes egészében vagy részben, saját jellemzőik alapján, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek (különösképpen valamely mentességi szabály alapján). |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy valamely támogatási rendszerre vonatkozó határozat esetén fennáll annak a lehetősége, hogy az egyedi intézkedések nem tekintendők állami támogatásnak (például amennyiben az egyéni támogatás megfelel a „de minimis” szabálynak, ahogyan az előző pontban is látható volt), és teljes egészében vagy részben, saját jellemzőik alapján, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek (különösképpen valamely mentességi szabály alapján).

| (132) | Noha az adott esetben az előző 124-131. pontok és a VI.3. részben feltárt, a 4607/2001. sz. határozat alkalmazásából adódó intézkedések megfelelőségével kapcsolatos észrevételek fényében az is lehetséges, hogy semmilyen, vagy csak minimális mértékű visszafizetésről van szó, a Bizottság elfogadott gyakorlata az, hogy a Szerződés 88. cikke alapján a törvénytelennek és összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatások kedvezményezettjeit felszólítja a támogatás visszafizetésére. Ezt a gyakorlatot a 659/99 rendelet (31) sz. 14. cikke támasztja alá. |
| --- | --- |

(132)

Noha az adott esetben az előző 124-131. pontok és a VI.3. részben feltárt, a 4607/2001. sz. határozat alkalmazásából adódó intézkedések megfelelőségével kapcsolatos észrevételek fényében az is lehetséges, hogy semmilyen, vagy csak minimális mértékű visszafizetésről van szó, a Bizottság elfogadott gyakorlata az, hogy a Szerződés 88. cikke alapján a törvénytelennek és összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatások kedvezményezettjeit felszólítja a támogatás visszafizetésére. Ezt a gyakorlatot a 659/99 rendelet (31) sz. 14. cikke támasztja alá.

| (133) | A Bizottság elrendeli, hogy Olaszország tegye meg valamennyi szükséges intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszafizetésére a kedvezményezettekkel szemben, azon egyedi esetek kivételével, amelyek minden szükséges feltételt kielégítenek, és így a vonatkozó szabványok alapján azokat összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Ezért a Bizottság elrendeli, hogy az olasz hatóságok a jelen határozat dátumától számított két hónapon belül szólítsák fel a támogatási rendszer kedvezményezettjeit a támogatás kamattal növelt összegének visszafizetésére. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság elrendeli, hogy Olaszország tegye meg valamennyi szükséges intézkedést a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszafizetésére a kedvezményezettekkel szemben, azon egyedi esetek kivételével, amelyek minden szükséges feltételt kielégítenek, és így a vonatkozó szabványok alapján azokat összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Ezért a Bizottság elrendeli, hogy az olasz hatóságok a jelen határozat dátumától számított két hónapon belül szólítsák fel a támogatási rendszer kedvezményezettjeit a támogatás kamattal növelt összegének visszafizetésére.

| (134) | A 659/99. sz. rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a visszafizetendő támogatással együtt kamatot is kell fizetni, amelynek kiszámítási módját a Bizottság 794/2004/EK rendeletének (32) V. fejezete írja le. A kamatot a visszafizetés napjáig kell számítani, attól a naptól kezdve, amikor a támogatás a kedvezményezett rendelkezésére állt. |
| --- | --- |

(134)

A 659/99. sz. rendelet 14. cikkének (2) bekezdése értelmében a visszafizetendő támogatással együtt kamatot is kell fizetni, amelynek kiszámítási módját a Bizottság 794/2004/EK rendeletének (32) V. fejezete írja le. A kamatot a visszafizetés napjáig kell számítani, attól a naptól kezdve, amikor a támogatás a kedvezményezett rendelkezésére állt.

| (135) | A Bizottság felszólítja Olaszországot, hogy nyújtsa be kitöltve a visszakövetelési eljárás aktuális állapotát bemutató mellékelt űrlapot, hogy készítse el a visszafizetésre kötelezett kedvezményezettek listáját, és számoljon be a támogatás azonnali és tényleges visszafizetése érdekében alkalmazott konkrét intézkedésekről. Továbbá, a határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül nyújtson be egy olyan, e határozatban említett valamennyi támogatási intézkedést tartalmazó listát, amely minden egyes intézkedésre vonatkozóan részletezi a folyósított támogatás összegét, az említett mentességek értelmében elfogadható támogatásokat, valamint a visszafizetendő támogatások összegét. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság felszólítja Olaszországot, hogy nyújtsa be kitöltve a visszakövetelési eljárás aktuális állapotát bemutató mellékelt űrlapot, hogy készítse el a visszafizetésre kötelezett kedvezményezettek listáját, és számoljon be a támogatás azonnali és tényleges visszafizetése érdekében alkalmazott konkrét intézkedésekről. Továbbá, a határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül nyújtson be egy olyan, e határozatban említett valamennyi támogatási intézkedést tartalmazó listát, amely minden egyes intézkedésre vonatkozóan részletezi a folyósított támogatás összegét, az említett mentességek értelmében elfogadható támogatásokat, valamint a visszafizetendő támogatások összegét.

| (136) | A Bizottság felszólítja továbbá Olaszországot, hogy a jelen határozat dátumától számított két hónapon belül nyújtsa be azokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteknek törvénytelen és összeegyeztethetetlen módon nyújtott támogatásokra vonatkozóan megkezdték a behajtást (például közlemények, visszafizetési felszólítások, stb). |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság felszólítja továbbá Olaszországot, hogy a jelen határozat dátumától számított két hónapon belül nyújtsa be azokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteknek törvénytelen és összeegyeztethetetlen módon nyújtott támogatásokra vonatkozóan megkezdték a behajtást (például közlemények, visszafizetési felszólítások, stb).

| (137) | Végül pedig a 2004.6.25-i A/34747 levélben közölt, majd a 2005.6.2-i A/34426 levélben módosított és kiegészített új alkalmazási kritériumok teljesítik a szükséges feltételeket, hogy ezeket a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni, ahogy az esetről esetre a VI.4 (112-123) pontban történt. |
| --- | --- |

(137)

Végül pedig a 2004.6.25-i A/34747 levélben közölt, majd a 2005.6.2-i A/34426 levélben módosított és kiegészített új alkalmazási kritériumok teljesítik a szükséges feltételeket, hogy ezeket a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni, ahogy az esetről esetre a VI.4 (112-123) pontban történt.

A BIZOTTSÁG A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A 4/97. számú tartományi törvény 2001.12.17-i 4607. számú határozattal életbe léptetett alkalmazási kritériumai törvénytelenek, mert azt a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében szereplő előírások ellenére nem nyújtották be előzetesen a Bizottsághoz. Ebből az N192/97. számú (és közvetetten az NN69/95. számú) támogatási rendszerek jogosulatlan alkalmazása következett.

2. cikk

A 4607/2001. számú határozat által előirányzott alábbi állami támogatások nem összeegyeztethetőek a közös piaccal:

| a) | a nagyvállalatok számára nyújtott beruházási támogatások; |
| --- | --- |

a)

a nagyvállalatok számára nyújtott beruházási támogatások;

| b) | a kis- és középvállalkozások számára felújítási beruházásként nyújtott támogatások, valamint bármely beruházási támogatásnak a bruttó támogatásintenzitás 15 %-os küszöbét meghaladó része a kisvállalkozások esetén, és a 7,5 %-os küszöböt meghaladó rész a középvállalkozások esetén; |
| --- | --- |

b)

a kis- és középvállalkozások számára felújítási beruházásként nyújtott támogatások, valamint bármely beruházási támogatásnak a bruttó támogatásintenzitás 15 %-os küszöbét meghaladó része a kisvállalkozások esetén, és a 7,5 %-os küszöböt meghaladó rész a középvállalkozások esetén;

| c) | a mikrovállalkozások számára nyújtott – a 3. cikkben elő nem irányzott – beruházási támogatásoknak a bruttó támogatás 15 %-os intenzitási küszöbét meghaladó része; |
| --- | --- |

c)

a mikrovállalkozások számára nyújtott – a 3. cikkben elő nem irányzott – beruházási támogatásoknak a bruttó támogatás 15 %-os intenzitási küszöbét meghaladó része;

| d) | a környezetvédelmi állami támogatásokatra vonatkozó új közösségi rendelkezésék (33) hatályba lépését, valamint az előzetesen jóváhagyott szabályozások átvételéhez szükséges intézkedési javaslatok adott tagállam részéről történő elfogadását követően (34), a fent nevezett rendelkezések 77. pontjának értelmében, vagyis 2002. január 1-től:






  i. | a környezetvédelmi támogatások és a közelmúltban hatályba lépett kötelező érvényű új közösségi normák átvételére nyújtott támogatások 15 %-os bruttó támogatásintenzitást meghaladó része, amennyiben a kedvezményezettek a kis- és középvállakozások, és minden esetben, ha a kedvezményezett nagyvállalat, |
| --- | --- | --- |

d)

a környezetvédelmi állami támogatásokatra vonatkozó új közösségi rendelkezésék (33) hatályba lépését, valamint az előzetesen jóváhagyott szabályozások átvételéhez szükséges intézkedési javaslatok adott tagállam részéről történő elfogadását követően (34), a fent nevezett rendelkezések 77. pontjának értelmében, vagyis 2002. január 1-től:

i.

a környezetvédelmi támogatások és a közelmúltban hatályba lépett kötelező érvényű új közösségi normák átvételére nyújtott támogatások 15 %-os bruttó támogatásintenzitást meghaladó része, amennyiben a kedvezményezettek a kis- és középvállakozások, és minden esetben, ha a kedvezményezett nagyvállalat,

| ii. | a környezetvédelmi támogatások és a kötelező közösségi szabványokra történő átállásra folyósított, illetve a kötelező normák hiányában megvalósított támogatás 30 %-os bruttó támogatásintenzitást meghaladó része a nagyvállalatok esetében (és 40 %-on felül a kis- és középvállalkozások esetében), |
| --- | --- |

ii.

a környezetvédelmi támogatások és a kötelező közösségi szabványokra történő átállásra folyósított, illetve a kötelező normák hiányában megvalósított támogatás 30 %-os bruttó támogatásintenzitást meghaladó része a nagyvállalatok esetében (és 40 %-on felül a kis- és középvállalkozások esetében),

| iii. | a nagyvállalatoknak előirányzott, bármilyen szakmai szolgáltatásra és tanácsadói tevékenységre nyújtott környezetvédelmi támogatás; |
| --- | --- |

iii.

a nagyvállalatoknak előirányzott, bármilyen szakmai szolgáltatásra és tanácsadói tevékenységre nyújtott környezetvédelmi támogatás;

| e) | a gazdasági vállalatok külföldi piacon való versenyképességének növelését elősegítő támogatások, kivéve a kis- és középvállalkozások valamely kiállításon vagy vásáron történő első részvételére folyósított, valamint a rövid távú exporthitel-biztosításra (35) vonatkozó Bizottsági Közleményben meghatározott kritériumokat teljesítő támogatások; |
| --- | --- |

e)

a gazdasági vállalatok külföldi piacon való versenyképességének növelését elősegítő támogatások, kivéve a kis- és középvállalkozások valamely kiállításon vagy vásáron történő első részvételére folyósított, valamint a rövid távú exporthitel-biztosításra (35) vonatkozó Bizottsági Közleményben meghatározott kritériumokat teljesítő támogatások;

| f) | a nagyvállalatoknak „foglalkoztatási támogatás” címén nyújtott valamennyi támogatás (amelyeket valójában szakmai szolgáltatásra és tanácsadói tevékenységre, valamint védjegyek szabadalmaztatási költségeire vettek igénybe); |
| --- | --- |

f)

a nagyvállalatoknak „foglalkoztatási támogatás” címén nyújtott valamennyi támogatás (amelyeket valójában szakmai szolgáltatásra és tanácsadói tevékenységre, valamint védjegyek szabadalmaztatási költségeire vettek igénybe);

| g) | minden olyan tanácsadási tevékenység, amelynek kedvezményezettjei a nagyvállalatok; |
| --- | --- |

g)

minden olyan tanácsadási tevékenység, amelynek kedvezményezettjei a nagyvállalatok;

| h) | a közösségi programok keretében közös programokra nyújtott olyan, 80 % intenzitású támogatások, amelyeknek kedvezményezettjei között gazdasági társaságok is találhatóak. |
| --- | --- |

h)

a közösségi programok keretében közös programokra nyújtott olyan, 80 % intenzitású támogatások, amelyeknek kedvezményezettjei között gazdasági társaságok is találhatóak.

3. cikk

A maximum két főt foglalkoztató, jellemzően kihalófélben lévő, tipikusan hagyományos mesterségeket végző mikrovállalkozásokra, valamint az alkalmazási kritériumok említett szövegében részletesen felsorolt, a lakosságot közvetlenül kiszolgáló kis hatókörű kereskedelmi tevékenységekre – a 2004.6.25-én kelt A/34/747. sz. levélben közölt, majd a 2005.6.2-án kelt A/34426 sz. levéllel módosított és kiegészített – N192/97. sz. szabályzat új alkalmazási kritériumai által előirányzott intézkedések vonatkoznak, és a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek nem tekintendők állami támogatásnak.

4. cikk

Az N192/97 sz. szabályzat új alkalmazási kritériumai által előirányozott, a 3. cikkben foglaltaktól eltérő – a 2004.6.25-én kelt A/34/747. sz. levélben közölt, majd a 2005.6.2-án kelt A/34426 sz. levéllel módosított és kiegészített – intézkedések összeegyeztethetőek a közös piaccal.

5. cikk

1.   Olaszország alkalmazza valamennyi szükséges intézkedést a 2. cikk értelmében a kedvezményezetteknek törvénytelen és nem összeegyeztethető módon nyújtott támogatás visszafizettetése érdekében.

2.   Olaszország e határozat hatályba lépésének napjától függessze fel a nem összeegyeztethető támogatások folyósítását.

3.   Amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi e határozat azonnali és tényleges érvénybe léptetését, a behajtási eljárás késedelem nélkül kezdődjön meg.

4.   A visszafizetendő támogatást kamat terheli. A kamatot attól a naptól kell számítani, amikortól a támogatás a kedvezményezett rendelkezésére állt, a visszafizetés napjáig.

5.   A visszafizetendő kamat összegének kiszámítási módját a Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete V. fejezetének rendelkezései tartalmazzák, amely a Tanács 659/1999/EK rendeletének végrehajtási előírásait tartalmazza, amely viszont az EK szerződés 93 cikke (újabban 88. cikk) alkalmazási feltételeit tartalmazza.

6.   Olaszország e határozat kézhezvételétől számított 2 hónapon belül szólítsa fel a 2. cikkben meghatározott támogatások kedvezményezettjeit a törvénytelen támogatások és az előző pont alapján kiszámított kamatok visszafizetésére.

6. cikk

E határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül Olaszország e határozathoz csatolt űrlap kitöltésével tájékoztassa a Bizottságot az előirányzott és már életbe léptetett intézkedésekről.

Ugyanezen határidőn belül, Olaszország nyújtson be az e határozatban említett valamennyi támogatási intézkedést tartalmazó listát, amely tartalmazza minden egyes intézkedés keretében a folyósított támogatás összegét, az említett mentességek értelmében elfogadható támogatásokat, valamint a visszafizetendő támogatások összegét. Végül szintén ugyanezen határidőn belül, Olaszország nyújtsa be azokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteknek törvénytelen és össszeegyeztethetetlen módon nyújtott támogatásokra vonatkozóan megkezdték a behajtást.

7. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 21.

A Bizottság nevében

Neelie KROES

Biztos

---

(1)  HL C 120., 2003.5.22., 2. o.

1

(2)  ld. 1. lábjegyzet.

2

(3)  HL C 47, 1998. 4. oldalon nyomtatvány formájában

3

(4)  HL C 188, 1996, 1-2 oldalon nyomtatvány formájában.

4

(5)  Az EK-Szerződés 93 (88). cikke alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 83., 1999.3.27. 1. o.

5

(6)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról, szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet, HL L , 10., 2001.1.13., 33. o.

6

(7)  A felsorolás a 4607 sz. határozat a „Kézművesipari ágazat” című, 1. Melléklet „A” táblázata 3. oldalának alján található megjegyzésben olvasható.

7

(8)  Lásd a 4607 sz. határozat a „Kézművesipari ágazat” című, 1. Mellékletének 3.1. pontját

8

(9)  A Bizottság 1996. április 3-i 96/280/EK ajánlás a kis- és középvállalkozások meghatározásával kapcsolatban, HL L 107., 1996.4.30., 4. o.

9

(10)  HL C 72, 1994.3.10, 3. o.

10

(11)  HL C 37, 2001.2.3, 3. o..

11

(12)  Az EK Szerződés 87 és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet, HL L 10., 2001.1.13.., 33. o.

12

(13)  Az exportált mennyiséggel, elosztóhálózat létrehozásával és működtetésével, az exporttevékenységgel kapcsolatos folyó költségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatások.

13

(14)  Az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokról szóló alkalmazására vonatkozó 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet, HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

14

de minimis

(15)  HL C 68, 1996.3.6., 9. o.

15

(16)  Lásd: 14. sz. lábjegyzet

16

(17)  A „de minimis” támogatásokra vonatkozó Bizottsági Közlemény, HL C 68. 1996.3.6., 9. o

17

de minimis

(18)  A Bizottság 1996. április 3-i 96/280/EK ajánlása a kis- és középvállalkozások meghatározásával kapcsolatban, HL L 107, 1996.4.30., 4. o.

18

(19)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról, HL L 124, 2003.5.20., 136. o.

19

(20)  A Bizottság 2004. február 25-i 364/2004/EK rendelete, a 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási és fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról, HL L 63., 2004.2.28, 22. o.

20

(21)  HL C 281, 1997.9.17, 4. o., Módosítva a 2001/C 217/02 közlemény által, HL C 217, 2001.8.2., 2. o.

21

(22)  HL L 10, 2001.1.13.,20. o..

22

(23)  Lásd 14. lábjegyzet.

23

(24)  Lásd 14. lábjegyzet

24

(25)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

25

(26)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról, szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet, HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

26

(27)  Lásd 14. sz. lábjegyzet

27

(28)  Lásd 26. sz. lábjegyzet

28

(29)  A Bizottság Tagállamokhoz intézett Közleménye az EK szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében, a rövid távú exporthitel-biztosításra vonatkozóan a Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról, HL C 217., 2001.8.1., 2. o.

29

(30)  Lásd: 5. sz. lábjegyzet

30

(31)  Lásd: 5. sz. lábjegyzet.

31

(32)  A Bizottság 2004.4.21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. (újabban 88.) cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról,. HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

32

(33)  A környezetvédelmi támogatásokat szabályozó közösségi rendelkezések, HL C 37, 2001.2.3., 3. o.

33

(34)  A 2001.4.5-i 4592. számú levéllel, amelyet 2001.4.6-án (A/32899. számon) iktattak.

34

(35)  HL, 1997.9.17., 4. o., majd módosítva a 2001/C 217/02 sz. közleménnyel, HL C 201., 2001.8.2., 2. o.

35

---

MELLÉKLET

A Bizottság C(2005) 2723 határozatának életbe léptetésével kapcsolatos információk

1.   A visszafizetendő állami támogatások teljes összege és a kedvezményezettek száma

| 1.1. | Mutassa be részletesen, hogyan számítja ki az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő állami támogatás összegét, külön-külön






  — | a tőke |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mutassa be részletesen, hogyan számítja ki az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő állami támogatás összegét, külön-külön

—

a tőke

| — | és a kamatok pontosításával. |
| --- | --- |

—

és a kamatok pontosításával.

| 1.2. | Mutassa ki részletesen a nevezett szabályozás alapján jogtalanul nyújtott támogatás behajtandó teljes összegét (bruttó támogatás összege, érvényességi dátum ...) |
| --- | --- |

1.2.

Mutassa ki részletesen a nevezett szabályozás alapján jogtalanul nyújtott támogatás behajtandó teljes összegét (bruttó támogatás összege, érvényességi dátum ...)

| 1.3. | Mutassa be, összesen hány kedvezményezettől kell behajtani a nevezett szabályozás alapján jogtalanul nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

1.3.

Mutassa be, összesen hány kedvezményezettől kell behajtani a nevezett szabályozás alapján jogtalanul nyújtott támogatást.

2.   Az állami támogatás visszafizettetésére előirányzott és már életbe léptetett intézkedések

| 2.1. | Kérjük, sorolja fel részletesen azokat az intézkedéseket, amelyek már életbe léptek, valamint azokat, amelyeket még csak terveznek az állami támogatás azonnali és tényleges visszafizettetése érdekében. Határozza meg a nevezett intézkedések jogi alapját. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, sorolja fel részletesen azokat az intézkedéseket, amelyek már életbe léptek, valamint azokat, amelyeket még csak terveznek az állami támogatás azonnali és tényleges visszafizettetése érdekében. Határozza meg a nevezett intézkedések jogi alapját.

| 2.2. | Mikorra várható a támogatások végső visszafizetése? |
| --- | --- |

2.2.

Mikorra várható a támogatások végső visszafizetése?

3.   Az egyes kedvezményezettekre vonatkozó információk

| 3.1. | Kérjük, hogy az alábbi táblázatban adja meg azoknak a kedvezményezetteknek az adatait, akiknek a törvénytelenül biztosított támogatást kell visszafizetniük:







  A kedvezményezett megnevezése | A törvénytelenül nyújtott állami támogatás összege (1)

  Valutanem:...... | A visszafizetett támogatás összege (2)

  Valutanem:...... |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Kérjük, hogy az alábbi táblázatban adja meg azoknak a kedvezményezetteknek az adatait, akiknek a törvénytelenül biztosított támogatást kell visszafizetniük:

A kedvezményezett megnevezése

A törvénytelenül nyújtott állami támogatás összege (1)

Valutanem:......

A visszafizetett támogatás összege (2)

Valutanem:......

---

(1)  a kedvezményezettnek nyújtott összeg (a támogatás bruttó összege)

(2)  visszafizetett bruttó összegek (kamatokkal együtt)

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. szeptember 6.)

állami támogatásról

Portugália – az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.által épített két vegyianyag-szállító tartályhajó szállítási határidejének meghosszabbítása

(az értesítés a C(2005) 3268. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/946/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

Tekintettel a hajógyártáshoz nyújtott támogatások új szabályainak megállapításáról szóló 1540/98/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: hajógyártási rendelet) és különösen annak 3. cikkének (2) bekezdésére,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2004. január 21-én kelt, a Bizottságnál kézhezvételkor január 29-én iktatott levelében Portugália kérelmezte a Bizottságtól az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó hároméves szállítási határidejének meghosszabbítását. A Bizottságnak további információt nyújtott be 2004. április 1-én kelt (kézhezvételkor április 2-án iktatott), 2004. június 11-én kelt (kézhezvételkor június 15-én iktatott) és 2004. augusztus 24-én kelt (kézhezvételkor augusztus 31-én iktatott) leveleiben. |
| --- | --- |

(1)

2004. január 21-én kelt, a Bizottságnál kézhezvételkor január 29-én iktatott levelében Portugália kérelmezte a Bizottságtól az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó hároméves szállítási határidejének meghosszabbítását. A Bizottságnak további információt nyújtott be 2004. április 1-én kelt (kézhezvételkor április 2-án iktatott), 2004. június 11-én kelt (kézhezvételkor június 15-én iktatott) és 2004. augusztus 24-én kelt (kézhezvételkor augusztus 31-én iktatott) leveleiben.

| (2) | 2004. október 20-án kelt levelében a Bizottság értesítette Portugáliát, hogy a támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítása mellett határozott. |
| --- | --- |

(2)

2004. október 20-án kelt levelében a Bizottság értesítette Portugáliát, hogy a támogatás tekintetében az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítása mellett határozott.

| (3) | 2004. november 23-án kelt (kézhezvételkor december 1-én iktatott) levelükben a portugál hatóságok benyújtották észrevételeiket a fent említett eljárással kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(3)

2004. november 23-án kelt (kézhezvételkor december 1-én iktatott) levelükben a portugál hatóságok benyújtották észrevételeiket a fent említett eljárással kapcsolatosan.

| (4) | A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére.

| (5) | A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit. A Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Portugáliának, melynek lehetőséget biztosítottak észrevételei megtételére; az utóbbiak levél útján 2005. március 3-án érkeztek meg (kézhezvételkor március 7-én iktatott levél). 2005. április 22-én került sor a Bizottság szervezeti egységei és a portugál hatóságok közötti találkozóra. 2005. május 23-án kelt (kézhezvételkor május 27-én iktatott) levelében Portugália további észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit. A Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Portugáliának, melynek lehetőséget biztosítottak észrevételei megtételére; az utóbbiak levél útján 2005. március 3-án érkeztek meg (kézhezvételkor március 7-én iktatott levél). 2005. április 22-én került sor a Bizottság szervezeti egységei és a portugál hatóságok közötti találkozóra. 2005. május 23-án kelt (kézhezvételkor május 27-én iktatott) levelében Portugália további észrevételeket nyújtott be.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (6) | A bejelentett intézkedés az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. javára a C 224 és C 225 elnevezésű két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó építéséhez nyújtott, szerződéssel összefüggő működési támogatásból áll. A támogatás összege hajónként 2 675 275 eurót tesz ki. |
| --- | --- |

(6)

A bejelentett intézkedés az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. javára a C 224 és C 225 elnevezésű két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó építéséhez nyújtott, szerződéssel összefüggő működési támogatásból áll. A támogatás összege hajónként 2 675 275 eurót tesz ki.

| (7) | Portugália a hajógyártási rendeletnek megfelelően bejelentette a támogatást (4). A rendelet 3. cikke engedélyezi működési támogatás nyújtását a 2000. december 31-e előtt megkötött szerződések, és a szerződés aláírásától számított három éven belül szállított hajók esetében. Emiatt nem nyújtható szerződéssel összefüggő működési támogatás a három év után szállított hajókra egészen addig, amíg a Bizottság a hajógyártási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a határidő meghosszabbítását nem engedélyezi. |
| --- | --- |

(7)

Portugália a hajógyártási rendeletnek megfelelően bejelentette a támogatást (4). A rendelet 3. cikke engedélyezi működési támogatás nyújtását a 2000. december 31-e előtt megkötött szerződések, és a szerződés aláírásától számított három éven belül szállított hajók esetében. Emiatt nem nyújtható szerződéssel összefüggő működési támogatás a három év után szállított hajókra egészen addig, amíg a Bizottság a hajógyártási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a határidő meghosszabbítását nem engedélyezi.

| (8) | Portugália kérelmezte az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó hároméves szállítási határidejének meghosszabbítását. Érvelése szerint a kérelmet indokolja a projekt műszaki összetettsége és a következőkben bemutatott előre nem látható események. |
| --- | --- |

(8)

Portugália kérelmezte az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó hároméves szállítási határidejének meghosszabbítását. Érvelése szerint a kérelmet indokolja a projekt műszaki összetettsége és a következőkben bemutatott előre nem látható események.

| (9) | Portugália e tekintetben kijelentette, hogy mindkét hajó esetében a hajóépítési szerződések 2000. december 22-én kerültek megkötésre az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A és az Alpha Navigation Ltd. Között (a továbbiakban: eredeti szerződések). 2001. május 14-én az Alpha Navigation vásárlói pozícióját átadta egy finnországi székhelyű vállalatnak, az ABB Credit OY-nak „átruházási megállapodások” keretében, melyet mindhárom érintett fél aláírt: az Alpha Navigation, az ABB Credit OY és az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Az új tulajdonos új követelményeket határozott meg, nevezetesen a hajók „Class I-A Super” kategóriára, vagyis jégi navigációra való alkalmassá tételét, ennek érdekében a hajókra „módosított és újraszövegezett” szerződéseket kötött az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A-val ugyancsak 2001. május 14-én. |
| --- | --- |

(9)

Portugália e tekintetben kijelentette, hogy mindkét hajó esetében a hajóépítési szerződések 2000. december 22-én kerültek megkötésre az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A és az Alpha Navigation Ltd. Között (a továbbiakban: eredeti szerződések). 2001. május 14-én az Alpha Navigation vásárlói pozícióját átadta egy finnországi székhelyű vállalatnak, az ABB Credit OY-nak „átruházási megállapodások” keretében, melyet mindhárom érintett fél aláírt: az Alpha Navigation, az ABB Credit OY és az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Az új tulajdonos új követelményeket határozott meg, nevezetesen a hajók „Class I-A Super” kategóriára, vagyis jégi navigációra való alkalmassá tételét, ennek érdekében a hajókra „módosított és újraszövegezett” szerződéseket kötött az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A-val ugyancsak 2001. május 14-én.

| (10) | A portugál hatóságok szerint az új hajótulajdonos által meghatározott új követelmények hatással voltak a hajók több jellemzőjére és a felhasznált anyagokra, és a hajógyártól új technikák alkalmazását követelték meg, ami késleltette a gyártást. Portugália külön is hangsúlyozta a projekt összetettségével járó főbb nehézségeket, melyek a következők:






  — | Az eredeti projekt átalakítása a „Class IA Super” kategóriának megfelelően, mely a jégben történő hajózás feltételeihez kapcsolódik. |
| --- | --- | --- |

(10)

A portugál hatóságok szerint az új hajótulajdonos által meghatározott új követelmények hatással voltak a hajók több jellemzőjére és a felhasznált anyagokra, és a hajógyártól új technikák alkalmazását követelték meg, ami késleltette a gyártást. Portugália külön is hangsúlyozta a projekt összetettségével járó főbb nehézségeket, melyek a következők:

—

Az eredeti projekt átalakítása a „Class IA Super” kategóriának megfelelően, mely a jégben történő hajózás feltételeihez kapcsolódik.

| — | Új szabvány (ISO 8501-3) alkalmazása, ami az acélfelület festésre történő előkészítésének fokához kapcsolódik. A szerződések aláírásakor a szabvány még elfogadás alatt állt (5). Portugália álláspontja szerint ez szükségessé tette a hajógyári dolgozók képzését. |
| --- | --- |

—

Új szabvány (ISO 8501-3) alkalmazása, ami az acélfelület festésre történő előkészítésének fokához kapcsolódik. A szerződések aláírásakor a szabvány még elfogadás alatt állt (5). Portugália álláspontja szerint ez szükségessé tette a hajógyári dolgozók képzését.

| — | „Marineline 784” elnevezésű speciális festék alkalmazása, melynek felhordása több időt vesz igénybe a hagyományos festékhez képest. |
| --- | --- |

—

„Marineline 784” elnevezésű speciális festék alkalmazása, melynek felhordása több időt vesz igénybe a hagyományos festékhez képest.

| — | A hajótulajdonos a gyártás folyamán több alkalommal is változtatásokat kért. |
| --- | --- |

—

A hajótulajdonos a gyártás folyamán több alkalommal is változtatásokat kért.

| — | Hibás acéllemezek szállítása, melyek javításra szorultak. |
| --- | --- |

—

Hibás acéllemezek szállítása, melyek javításra szorultak.

| (11) | Portugália álláspontja szerint nem voltak előreláthatóak azok a nehézségek, melyek különösen az új szabvány végrehajtásával és a hibás acéllemezek szállításából adódtak. |
| --- | --- |

(11)

Portugália álláspontja szerint nem voltak előreláthatóak azok a nehézségek, melyek különösen az új szabvány végrehajtásával és a hibás acéllemezek szállításából adódtak.

| (12) | Az ABB Credit OY társasággal közösen megállapított feltételek szerint a hajógyár a C 225 számú hajó szállítását 2003. október 30-ára, a C 225 számú hajó szállítását 2003. november 15-ére tervezte, vagyis a három éves teljesítési határidőn belül. A fent említett tényezők miatt azonban a hajókat 2004. október 29-én, illetve 2005. február 4-én szállították (6). |
| --- | --- |

(12)

Az ABB Credit OY társasággal közösen megállapított feltételek szerint a hajógyár a C 225 számú hajó szállítását 2003. október 30-ára, a C 225 számú hajó szállítását 2003. november 15-ére tervezte, vagyis a három éves teljesítési határidőn belül. A fent említett tényezők miatt azonban a hajókat 2004. október 29-én, illetve 2005. február 4-én szállították (6).

| (13) | A Bizottság a következő fő okok miatt indította meg az eljárást: |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság a következő fő okok miatt indította meg az eljárást:

| (14) | A Bizottság eleinte kétségbe vonta, hogy az ABB Credit OY társasággal 2001. május 21-én aláírt módosított és újraszövegezett megállapodások azonosnak tekinthetők az Alpha Navigation társasággal megkötött eredeti szerződésekkel. Az előbbi megváltoztatta a hajók számos jellemzőjét, a rakománytartályokhoz használt festék típusát, a tulajdonos személyét és a hajók árát. Emiatt megkérdőjelezhető volt, hogy az új szerződések tárgya továbbra is azonos az eredeti szerződésekben foglalttal, valamint az, hogy az ABB Credit OY társasággal aláírt szerződések támogathatók-e. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság eleinte kétségbe vonta, hogy az ABB Credit OY társasággal 2001. május 21-én aláírt módosított és újraszövegezett megállapodások azonosnak tekinthetők az Alpha Navigation társasággal megkötött eredeti szerződésekkel. Az előbbi megváltoztatta a hajók számos jellemzőjét, a rakománytartályokhoz használt festék típusát, a tulajdonos személyét és a hajók árát. Emiatt megkérdőjelezhető volt, hogy az új szerződések tárgya továbbra is azonos az eredeti szerződésekben foglalttal, valamint az, hogy az ABB Credit OY társasággal aláírt szerződések támogathatók-e.

| (15) | Továbbá, Portugália azon álláspontja tekintetében, miszerint a határidő meghosszabbítását indokolja a projekt műszaki összetettsége, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajók esetében a határidő az említett okokból meghosszabbítható. A műszaki összetettségre vonatkozó érvet korlátozottan és tárgyilagosan (7) kezeli, mivel a Portugália által megküldött bizonyíték következtetés levonásához nem volt elégséges. |
| --- | --- |

(15)

Továbbá, Portugália azon álláspontja tekintetében, miszerint a határidő meghosszabbítását indokolja a projekt műszaki összetettsége, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. által épített termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajók esetében a határidő az említett okokból meghosszabbítható. A műszaki összetettségre vonatkozó érvet korlátozottan és tárgyilagosan (7) kezeli, mivel a Portugália által megküldött bizonyíték következtetés levonásához nem volt elégséges.

| (16) | A Bizottság kétségbe vonta továbbá, hogy a Portugália által hivatkozott tényezők a hajógyártási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének értelmében „a hajógyár tekintetében különleges, nem előrelátható és külső körülményeknek” tekinthetők. E tekintetben megjegyezte, hogy azoknak a nehézségeknek a többsége, melyekkel a hajógyár szembetalálta magát, az új tulajdonos által kért változtatásokból származott és amennyiben a hajógyár elfogadta ezeket, kétségbe vonható azok „külső és nem előrelátható” mivolta. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kétségbe vonta továbbá, hogy a Portugália által hivatkozott tényezők a hajógyártási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének értelmében „a hajógyár tekintetében különleges, nem előrelátható és külső körülményeknek” tekinthetők. E tekintetben megjegyezte, hogy azoknak a nehézségeknek a többsége, melyekkel a hajógyár szembetalálta magát, az új tulajdonos által kért változtatásokból származott és amennyiben a hajógyár elfogadta ezeket, kétségbe vonható azok „külső és nem előrelátható” mivolta.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (17) | Az Európai Hajógyárak Egyesülete (CESA) szerint a hajógyártásban néhányszor előfordul építési szerződés tulajdonosok közötti átruházása, az érintett hajógyár pedig csak korlátozottan tud fellépni az átruházással szemben. Európára különösen igaz, hogy a hajógyáraknak gyakran kell alkalmazkodniuk a vásárlók által támasztott követelmények változásaihoz. A CESA szerint ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a módosított szerződéseket új szerződéseknek kellene tekinteni, mivel a termék típusa – termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó – és a teljes befogadóképesség vagy a hajók súlya nem változik. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Hajógyárak Egyesülete (CESA) szerint a hajógyártásban néhányszor előfordul építési szerződés tulajdonosok közötti átruházása, az érintett hajógyár pedig csak korlátozottan tud fellépni az átruházással szemben. Európára különösen igaz, hogy a hajógyáraknak gyakran kell alkalmazkodniuk a vásárlók által támasztott követelmények változásaihoz. A CESA szerint ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a módosított szerződéseket új szerződéseknek kellene tekinteni, mivel a termék típusa – termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó – és a teljes befogadóképesség vagy a hajók súlya nem változik.

| (18) | Az egyik fél kérte a Bizottságtól a hajók helyes besorolásának ellenőrzését (termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó), ellentétben az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kizárólag vegyianyag-szállító tartályhajó megjelöléssel). |
| --- | --- |

(18)

Az egyik fél kérte a Bizottságtól a hajók helyes besorolásának ellenőrzését (termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó), ellentétben az eljárás megindításáról szóló határozatban említett kizárólag vegyianyag-szállító tartályhajó megjelöléssel).

IV.   PORTUGÁLIA ÉSZREVÉTELEI

| (19) | Portugália megjegyezte, hogy a hajógyár a hajók hajógyártási rendeletben megszabott hároméves határidőn belüli szállítását tervezte. A szerződések ABB részére történő átruházásakor a hajógyár elméletileg nem tudott új rendeléseket felvenni, ami csökkentette a rugalmasságot a hajótulajdonos új követelményeivel szemben. Portugália úgy véli továbbá, hogy a hajógyár által észlelt műszaki nehézségek nem voltak előreláthatóak a szerződések aláírásakor. A felhasznált speciális festékanyag tekintetében a hajótulajdonos a projekt előrehaladott szakaszában kérte, hogy ezt a festékanyagot használják több tartály esetében is, ami tovább késleltette a gyártást. |
| --- | --- |

(19)

Portugália megjegyezte, hogy a hajógyár a hajók hajógyártási rendeletben megszabott hároméves határidőn belüli szállítását tervezte. A szerződések ABB részére történő átruházásakor a hajógyár elméletileg nem tudott új rendeléseket felvenni, ami csökkentette a rugalmasságot a hajótulajdonos új követelményeivel szemben. Portugália úgy véli továbbá, hogy a hajógyár által észlelt műszaki nehézségek nem voltak előreláthatóak a szerződések aláírásakor. A felhasznált speciális festékanyag tekintetében a hajótulajdonos a projekt előrehaladott szakaszában kérte, hogy ezt a festékanyagot használják több tartály esetében is, ami tovább késleltette a gyártást.

| (20) | Érvei alátámasztására Portugália megküldte a hajótulajdonos és a szóban forgó hajók besorolását végző társaság, a Det Norske Veritas nyilatkozatát, mely szerint a szóban forgó új hajók „szegmensükben műszakilag magas fokon összetettnek” tekintendők. A besorolást végző társaság külön is megjegyezte, hogy az új tartályok megfelelnek a jéggel szembeni ellenállóképességre vonatkozó legszigorúbb követelményeknek, hogy azokat a legkorszerűbb tengerbiztonsági elektronikával szerelték fel, és hogy megfelelnek a szerződésben meghatározott, az acél előkészítésére és kikészítésére, valamint a bevonásra vonatkozó szigorú követelményeknek. |
| --- | --- |

(20)

Érvei alátámasztására Portugália megküldte a hajótulajdonos és a szóban forgó hajók besorolását végző társaság, a Det Norske Veritas nyilatkozatát, mely szerint a szóban forgó új hajók „szegmensükben műszakilag magas fokon összetettnek” tekintendők. A besorolást végző társaság külön is megjegyezte, hogy az új tartályok megfelelnek a jéggel szembeni ellenállóképességre vonatkozó legszigorúbb követelményeknek, hogy azokat a legkorszerűbb tengerbiztonsági elektronikával szerelték fel, és hogy megfelelnek a szerződésben meghatározott, az acél előkészítésére és kikészítésére, valamint a bevonásra vonatkozó szigorú követelményeknek.

| (21) | A portugál hatóságok megjegyezték továbbá, hogy tudomásuk szerint az EU-ban működő hajógyárak nem szálltak versenybe az említett szerződésekért, és az EU-hajógyárak vonatkozásában nem mutatkoztak a támogatás korlátozó vagy torzító hatásai. |
| --- | --- |

(21)

A portugál hatóságok megjegyezték továbbá, hogy tudomásuk szerint az EU-ban működő hajógyárak nem szálltak versenybe az említett szerződésekért, és az EU-hajógyárak vonatkozásában nem mutatkoztak a támogatás korlátozó vagy torzító hatásai.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (22) | A 87. cikk (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(22)

A 87. cikk (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (23) | A szóban forgó működési támogatás a hajógyár hajógyártással járó költségei egy részének állami forrásokból történő finanszírozását jelenti, amivel a hajógyárat támogatják. A hajógyártás továbbá olyan gazdasági tevékenység, amely kiterjed a tagállamok közötti kereskedelemre. A szóban forgó támogatás emiatt az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(23)

A szóban forgó működési támogatás a hajógyár hajógyártással járó költségei egy részének állami forrásokból történő finanszírozását jelenti, amivel a hajógyárat támogatják. A hajógyártás továbbá olyan gazdasági tevékenység, amely kiterjed a tagállamok közötti kereskedelemre. A szóban forgó támogatás emiatt az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

| (24) | A hajógyártási rendelet (8) szerint a „hajógyártás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártását jelenti. Az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. ilyen hajókat gyárt és az ennek a hajógyárnak nyújtott támogatás a rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(24)

A hajógyártási rendelet (8) szerint a „hajógyártás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártását jelenti. Az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. ilyen hajókat gyárt és az ennek a hajógyárnak nyújtott támogatás a rendelet hatálya alá tartozik.

| (25) | A hajógyártási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint 2000. december 31-ig engedélyezett a szerződéssel összefüggő, maximum 9 %-os működési támogatás nyújtása (a 10 millió eurót meghaladó szerződési érték esetében). A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint a támogatás szerződésre alkalmazandó felső értéke a végleges szerződés aláírásakor érvényes felső érték. Ugyanakkor ez nem érvényes a szerződések aláírását követő hároméves időszakon kívül szállított hajókra. Ilyen esetekben a szerződésre alkalmazandó felső határ a hajó szállításának dátumától számított három évvel korábban érvényes felső érték. Ennek következtében a működési támogatásra jogosult hajó végleges szállítási határideje 2003. december 31. |
| --- | --- |

(25)

A hajógyártási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint 2000. december 31-ig engedélyezett a szerződéssel összefüggő, maximum 9 %-os működési támogatás nyújtása (a 10 millió eurót meghaladó szerződési érték esetében). A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint a támogatás szerződésre alkalmazandó felső értéke a végleges szerződés aláírásakor érvényes felső érték. Ugyanakkor ez nem érvényes a szerződések aláírását követő hároméves időszakon kívül szállított hajókra. Ilyen esetekben a szerződésre alkalmazandó felső határ a hajó szállításának dátumától számított három évvel korábban érvényes felső érték. Ennek következtében a működési támogatásra jogosult hajó végleges szállítási határideje 2003. december 31.

| (26) | A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Bizottság „e hároméves szállítási határidő meghosszabbítását engedélyezheti, ha az érintett egyedi hajógyártási projekt műszaki összetettsége, illetve a rendkívüli, előre nem látható és a társaságtól független körülmények következtében a hajógyár munkaprogramjában bekövetkező váratlan, súlyos és igazolható zavarból származó késedelem ezt igazolja”. |
| --- | --- |

(26)

A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Bizottság „e hároméves szállítási határidő meghosszabbítását engedélyezheti, ha az érintett egyedi hajógyártási projekt műszaki összetettsége, illetve a rendkívüli, előre nem látható és a társaságtól független körülmények következtében a hajógyár munkaprogramjában bekövetkező váratlan, súlyos és igazolható zavarból származó késedelem ezt igazolja”.

| (27) | Megjegyzendő, hogy Portugália kérelmét a projekt műszaki összetettségére és az ehhez kapcsolódó előre nem látható körülményekre alapozta, ami a kivétel mindkét feltétele. |
| --- | --- |

(27)

Megjegyzendő, hogy Portugália kérelmét a projekt műszaki összetettségére és az ehhez kapcsolódó előre nem látható körülményekre alapozta, ami a kivétel mindkét feltétele.

| (28) | A projekt műszaki összetettsége tekintetében a Bizottság szervezeti egységei kikérték egy külső szakértő véleményét. A szakértő által, valamint Portugália és az érdekelt felek által megküldött észrevételek alapján a Bizottság az alábbi következtetésekre jutott. |
| --- | --- |

(28)

A projekt műszaki összetettsége tekintetében a Bizottság szervezeti egységei kikérték egy külső szakértő véleményét. A szakértő által, valamint Portugália és az érdekelt felek által megküldött észrevételek alapján a Bizottság az alábbi következtetésekre jutott.

| (29) | Megjegyzendő, hogy a tulajdonjog Alpha Navigation társaságról az ABB Credit OY társaságra történő átruházásán túl a szerződésekben foglalt terméktípus – termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó – változatlan. A hajók súlya nem különbözik jelentősen az ezen terméktípus különböző változataitól (9). Továbbá, a Portugália által megküldött információ szerint az ABB Credit OY átvette az Alpha Navigation eredeti szerződésben foglalt valamennyi jogát és kötelezettségét, és utóbbinak visszafizette az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. részére tett kifizetéseket. Ennek megfelelően levonható a következtetés, miszerint a tulajdonjog átadása önmagában véve nem érintette a szerződések természetét és emiatt azok támogatásra való jogosultságát. |
| --- | --- |

(29)

Megjegyzendő, hogy a tulajdonjog Alpha Navigation társaságról az ABB Credit OY társaságra történő átruházásán túl a szerződésekben foglalt terméktípus – termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó – változatlan. A hajók súlya nem különbözik jelentősen az ezen terméktípus különböző változataitól (9). Továbbá, a Portugália által megküldött információ szerint az ABB Credit OY átvette az Alpha Navigation eredeti szerződésben foglalt valamennyi jogát és kötelezettségét, és utóbbinak visszafizette az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. részére tett kifizetéseket. Ennek megfelelően levonható a következtetés, miszerint a tulajdonjog átadása önmagában véve nem érintette a szerződések természetét és emiatt azok támogatásra való jogosultságát.

| (30) | Az eljárás megindítását követően megküldött észrevételek megerősítik, hogy a projekt összetettségének vannak olyan elemei, melyek igazolhatják a szállítási határidő Portugália által kérelmezett meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindítását követően megküldött észrevételek megerősítik, hogy a projekt összetettségének vannak olyan elemei, melyek igazolhatják a szállítási határidő Portugália által kérelmezett meghosszabbítását.

| (31) | A hajók „Class I-A Super” kategóriára való átalakítása négyszer szigorúbb követelményeket támaszt, tekintettel a jég vastagságára, melyben hajózni kell. Ennek keretében a hajókat alkalmassá teszik 1 méter vastagságú jégben történő hajózásra, a szerkezet tekintetében pedig specifikus követelményeket kell teljesíteni. Az ilyen követelmények jelentős hatással vannak a projekt tervezésére (hajótest, hajtómű, hálózatok), melyet ennek megfelelően át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(31)

A hajók „Class I-A Super” kategóriára való átalakítása négyszer szigorúbb követelményeket támaszt, tekintettel a jég vastagságára, melyben hajózni kell. Ennek keretében a hajókat alkalmassá teszik 1 méter vastagságú jégben történő hajózásra, a szerkezet tekintetében pedig specifikus követelményeket kell teljesíteni. Az ilyen követelmények jelentős hatással vannak a projekt tervezésére (hajótest, hajtómű, hálózatok), melyet ennek megfelelően át kell dolgozni.

| (32) | Az acélfelület előkészítésére és a festék felhordására különösen szigorú követelmények vonatkoznak a termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajók esetében az általuk szállított terméktípusokhoz kapcsolódó kockázatok tekintetében. A „Class I-A Super” kategóriájú hajók esetében úgy tűnik, hogy különleges minőségű acélra van szükség a szerkezeti épség alacsony hőmérséklet melletti biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(32)

Az acélfelület előkészítésére és a festék felhordására különösen szigorú követelmények vonatkoznak a termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajók esetében az általuk szállított terméktípusokhoz kapcsolódó kockázatok tekintetében. A „Class I-A Super” kategóriájú hajók esetében úgy tűnik, hogy különleges minőségű acélra van szükség a szerkezeti épség alacsony hőmérséklet melletti biztosítása érdekében.

| (33) | Ebben az esetben a hajógyár már a kezdetektől fogva olyan nehézségekkel szembesült, melyek a szállított acél minőségéhez kapcsolódtak: az acéllemezek hibásak voltak és azokat ki kellett javítani. Emellett úgy tűnik, hogy az acél előkészítésével járó nehézségeket súlyosbították a hajótulajdonos által támasztott követelmények. A portugál hatóságok rámutattak arra, hogy az acél felületét az új szabványban (10) meghatározottak szerint készítették elő, melyek szerint az acél felületét „valamennyi látható meghibásodástól mentessé kel tenni”, és a hajógyár csak nehezen tudott eleget tenni a szabvány hajótulajdonos általi értelmezésének. Ez a gyártásban elakadásokhoz vezetett, a munkálatok elvégzése nagyfokú tökéletességet és pontosságot követelt meg. |
| --- | --- |

(33)

Ebben az esetben a hajógyár már a kezdetektől fogva olyan nehézségekkel szembesült, melyek a szállított acél minőségéhez kapcsolódtak: az acéllemezek hibásak voltak és azokat ki kellett javítani. Emellett úgy tűnik, hogy az acél előkészítésével járó nehézségeket súlyosbították a hajótulajdonos által támasztott követelmények. A portugál hatóságok rámutattak arra, hogy az acél felületét az új szabványban (10) meghatározottak szerint készítették elő, melyek szerint az acél felületét „valamennyi látható meghibásodástól mentessé kel tenni”, és a hajógyár csak nehezen tudott eleget tenni a szabvány hajótulajdonos általi értelmezésének. Ez a gyártásban elakadásokhoz vezetett, a munkálatok elvégzése nagyfokú tökéletességet és pontosságot követelt meg.

| (34) | A felhasznált Marineline 784 elnevezésű festék különleges festék, melyet magas fokú rozsdaellenállás jellemez. A festék felhordásához a sarkakat le kell gömbölyíteni és a felületeket alaposan meg kell tisztítani. A festéket nagyon magas hőfokon hordják fel (80–122 o C), ami miatt azok a szomszédos felületek, melyek nem tudnak ellenállni az ilyen magas hőmérsékleteknek, festetlenek maradnak. Ez maga után vonja a meghibásodás és a leválás magas kockázatát, valamint az ezzel járó javítási munkákat, mindezzel jelentősen befolyásolva a munkálatok ütemezését. |
| --- | --- |

(34)

A felhasznált Marineline 784 elnevezésű festék különleges festék, melyet magas fokú rozsdaellenállás jellemez. A festék felhordásához a sarkakat le kell gömbölyíteni és a felületeket alaposan meg kell tisztítani. A festéket nagyon magas hőfokon hordják fel (80–122 o C), ami miatt azok a szomszédos felületek, melyek nem tudnak ellenállni az ilyen magas hőmérsékleteknek, festetlenek maradnak. Ez maga után vonja a meghibásodás és a leválás magas kockázatát, valamint az ezzel járó javítási munkákat, mindezzel jelentősen befolyásolva a munkálatok ütemezését.

| (35) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában elfogadta, hogy a leszállított hibás acéllemezeket a hajógyárnak kellett kijavítani, ami a projekt kb. két hónapos további késedelmét eredményezte. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában elfogadta, hogy a leszállított hibás acéllemezeket a hajógyárnak kellett kijavítani, ami a projekt kb. két hónapos további késedelmét eredményezte.

| (36) | Az eljárás megindítását követően beérkezett észrevételek alapján úgy tűnik, hogy a fent említett tényezők jelentősen befolyásolták a projekt ütemezését. Az acélfelület kifogástalansága ebben a projektben döntő jelentőségű, mivel ettől függ a különleges festék felhordása. Ugyancsak megjegyzendő, hogy az összetettség ilyen elemei a hajógyár számára nem voltak előreláthatóak, mivel azok harmadik felektől függő elemek voltak (hibás acéllemezek, a hajótulajdonos által támasztott minőségi követelmények), emellett a hajógyárnak nem voltak tapasztalatai a felhasznált különleges festékkel. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindítását követően beérkezett észrevételek alapján úgy tűnik, hogy a fent említett tényezők jelentősen befolyásolták a projekt ütemezését. Az acélfelület kifogástalansága ebben a projektben döntő jelentőségű, mivel ettől függ a különleges festék felhordása. Ugyancsak megjegyzendő, hogy az összetettség ilyen elemei a hajógyár számára nem voltak előreláthatóak, mivel azok harmadik felektől függő elemek voltak (hibás acéllemezek, a hajótulajdonos által támasztott minőségi követelmények), emellett a hajógyárnak nem voltak tapasztalatai a felhasznált különleges festékkel.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (37) | Az előbbiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy összhangban a rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével engedélyezhető a három éves szállítási határidő meghosszabbítása az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó tekintetében a projekt műszaki összetettsége miatt. A Bizottság e következtetés alapján megállapítja továbbá, hogy nem tartja szükségesnek annak megvizsgálását, hogy a Portugália által hivatkozott indokok rendkívüliek, előre nem láthatók és a társaságtól függetlenek voltak-e a fenti cikk értelmében. |
| --- | --- |

(37)

Az előbbiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy összhangban a rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével engedélyezhető a három éves szállítási határidő meghosszabbítása az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó tekintetében a projekt műszaki összetettsége miatt. A Bizottság e következtetés alapján megállapítja továbbá, hogy nem tartja szükségesnek annak megvizsgálását, hogy a Portugália által hivatkozott indokok rendkívüliek, előre nem láthatók és a társaságtól függetlenek voltak-e a fenti cikk értelmében.

| (38) | A szállítási határidő meghosszabbítását a hajók tényleges szállítási időpontjáig engedélyezik (2004. október 29. és 2005. február 5.), |
| --- | --- |

(38)

A szállítási határidő meghosszabbítását a hajók tényleges szállítási időpontjáig engedélyezik (2004. október 29. és 2005. február 5.),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1.cikk

Az 1540/98/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt három éves szállítási határidőt az Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A által épített két termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajó tekintetében meghosszabbítják, a C 224 számú hajó esetében 2004. október 29-ig, a C 225 számú hajó esetében 2005. február 5-ig.

2. cikk

E határozat címzettje Portugália.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 6-án.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 202., 1998.7.18., 1. o.

1

(2)  HL C 308., 2004.12.14., 6. o.

2

(3)  Lásd 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Lásd 1. lábjegyzetet.

4

(5)  Az ISO 8501-3 szabvány csak 2001. december 22-én lépett hatályba.

5

(6)  Portugália eredetileg a C 224 számú hajó esetében 2004 júliusáig, a C 225 számú hajó esetében

6

2004 novemberéig kérte a határidő meghosszabbítását. A későbbiekben ezt a kérelmet a tényleges szállítási dátum tekintetében 2004 októberére és 2005 februárjára módosította.

(7)  Lásd N 731/01 sz. eset, melyben a Bizottság megállapította, hogy a folyékonygáz-szállító tartályhajó különösen összetett hajó (HL C 238., 2002.10.3., 1. o.).

7

(8)  Lásd 1. lábjegyzetet. A hajógyártási rendelet 2003. december 31-én veszítette hatályát. Ennek ellenére alkalmazni kell a szállítási határidő meghosszabbítására irányuló kérelmek értékelésekor, mivel a kérdés az e rendelet szerint nyújtott támogatásokhoz kapcsolódik és a 2004. január 1-től hatályos Hajógyártási Támogatási Keret nem tartalmaz iránymutatásokat az ilyen kérelmekre vonatkozóan.

8

(9)  Az eredeti szerződések 15 000 tonnányi bruttó hordképességű (tdw) termékszállító/vegyianyag-szállító tartályhajóra vonatkoztak. A módosított szerződésekben ezt 14 000 tonna bruttó hordképességre módosították. A rendelkezésre álló információ alapján a termékszállító/vegyianyag-szállító hajók jellemzően 4 000 tdw alattiak, vagy 40 000 tdw felettiek.

9

(10)  ISO 8501-3, mely meghatározza az acélfelület előkészítési fokát a festés előtt.

10

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2005. december 7 d.

a Belgium által az ABX Logistics érdekében nyújtott állami támogatásról (C 53/2003 [ex NN 62/2003])

(az értesítés a C(2005)4447. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/947/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy felhívták az érdekelteket az említett cikkeknek (1) megfelelően az észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2002. november 28-án kelt levéllel, amelyet 2002. november 29-én iktattak a Bizottságnál (DG Tren/A 71122. sz.), a belga hatóságok megmentési célú támogatást jelentettek be az ABX Logistics (F, D, NL leányvállalatok és csoport) érdekében. E támogatást (N 769/2002 ügyirat) a 2003. február 21-i bizottsági határozattal hagyták jóvá. |
| --- | --- |

(1)

A 2002. november 28-án kelt levéllel, amelyet 2002. november 29-én iktattak a Bizottságnál (DG Tren/A 71122. sz.), a belga hatóságok megmentési célú támogatást jelentettek be az ABX Logistics (F, D, NL leányvállalatok és csoport) érdekében. E támogatást (N 769/2002 ügyirat) a 2003. február 21-i bizottsági határozattal hagyták jóvá.

| (2) | 2003. február 17-én kelt levelében Belgium szerkezetátalakítási tervet jelentett be az ABX Logistics érdekében, amelyet 2003. február 17-én Tren A/13396. számon iktattak. E bejelentéssel, valamint a rendelkezésére álló egyéb információkkal tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy Belgium a bejelentett szerkezetátalakítási terven túlmenően bizonyos közpénzeket használt fel az ABX Logistics javára. Belgium különösen a 2003. május 7-én kelt levelekkel kiegészítő információkat küldött a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

2003. február 17-én kelt levelében Belgium szerkezetátalakítási tervet jelentett be az ABX Logistics érdekében, amelyet 2003. február 17-én Tren A/13396. számon iktattak. E bejelentéssel, valamint a rendelkezésére álló egyéb információkkal tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy Belgium a bejelentett szerkezetátalakítási terven túlmenően bizonyos közpénzeket használt fel az ABX Logistics javára. Belgium különösen a 2003. május 7-én kelt levelekkel kiegészítő információkat küldött a Bizottságnak.

| (3) | A 2003. július 24-én kelt levelében (SG (2003) D/231003. sz.) a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy ezen intézkedések tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (C 53/03). |
| --- | --- |

(3)

A 2003. július 24-én kelt levelében (SG (2003) D/231003. sz.) a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy ezen intézkedések tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (C 53/03).

| (4) | A bizalmas adatok mellőzésére vonatkozó beleegyezést követően az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A bizalmas adatok mellőzésére vonatkozó beleegyezést követően az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (5) | A 2003. augusztus 29-én kelt levélben (GAB. Loyola de Palacio entrada no 2805. sz.) a belga hatóságok benyújtották az eljárás megindítására vonatkozó megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(5)

A 2003. augusztus 29-én kelt levélben (GAB. Loyola de Palacio entrada no 2805. sz.) a belga hatóságok benyújtották az eljárás megindítására vonatkozó megjegyzéseiket.

| (6) | A Bizottság e tárgyra vonatkozó észrevételeket kapott érdekelt harmadik személyektől. Azokat a 2004 február 18-án kelt levélben (D (2004) 2823. sz.) eljuttatta Belgiumnak, megadva számára azt a lehetőséget, hogy megjegyzéseket fűzzön hozzájuk, majd a 2004 március 18-án kelt levélben (A/15992. sz.) megkapta e megjegyzéseket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság e tárgyra vonatkozó észrevételeket kapott érdekelt harmadik személyektől. Azokat a 2004 február 18-án kelt levélben (D (2004) 2823. sz.) eljuttatta Belgiumnak, megadva számára azt a lehetőséget, hogy megjegyzéseket fűzzön hozzájuk, majd a 2004 március 18-án kelt levélben (A/15992. sz.) megkapta e megjegyzéseket.

| (7) | Időközben a belga hatóságok kiegészítő információkat szolgáltattak a 2003 december 12-én (A/37839. sz.), a 2003 december 19-én (A/38582. sz.) és a 2004 november 12-én (A/35928. sz.) kelt levélben, és naprakésszé tették az ABX szerkezetátalakítási tervét, különösen a 2005 január 14-én (A/2010. sz.), a 2005 február 24-én (A/4889. sz.) és a 2005 március 14-én (A/6690. sz.) kelt levélben. A kiegészítő információk különösen a 2005 augusztus 18-án, a 2005 augusztus 31-én, a 2005 szeptember 2-án és a 2005 szeptember 26-án kelt levélben érkeztek meg. |
| --- | --- |

(7)

Időközben a belga hatóságok kiegészítő információkat szolgáltattak a 2003 december 12-én (A/37839. sz.), a 2003 december 19-én (A/38582. sz.) és a 2004 november 12-én (A/35928. sz.) kelt levélben, és naprakésszé tették az ABX szerkezetátalakítási tervét, különösen a 2005 január 14-én (A/2010. sz.), a 2005 február 24-én (A/4889. sz.) és a 2005 március 14-én (A/6690. sz.) kelt levélben. A kiegészítő információk különösen a 2005 augusztus 18-án, a 2005 augusztus 31-én, a 2005 szeptember 2-án és a 2005 szeptember 26-án kelt levélben érkeztek meg.

| (8) | A 2005 május 4-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy a C 53/03 eljárást kiterjeszti a bejelentett új információkra. A belga hatóságok által adott, a bizalmas adatok mellőzésére vonatkozó hozzájárulás után a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt harmadik személyeket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

A 2005 május 4-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy a C 53/03 eljárást kiterjeszti a bejelentett új információkra. A belga hatóságok által adott, a bizalmas adatok mellőzésére vonatkozó hozzájárulás után a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt harmadik személyeket, hogy nyújtsák be a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (9) | A Bizottság e tárgyra vonatkozó észrevételeket kapott a belga hatóságoktól és érdekelt harmadik felektől. A harmadik felek megjegyzéseit a 2005 július 18-án kelt levélben eljuttatta Belgiumnak, megadva számára azt a lehetőséget, hogy megjegyzéseket fűzzön hozzájuk, majd a 2005 augusztus 18-án kelt levélben megkapta e megjegyzéseket. Ezt a postát a 2005 szeptember 2-án és a 2005 szeptember 29-én kelt tájékoztató levelek követték. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság e tárgyra vonatkozó észrevételeket kapott a belga hatóságoktól és érdekelt harmadik felektől. A harmadik felek megjegyzéseit a 2005 július 18-án kelt levélben eljuttatta Belgiumnak, megadva számára azt a lehetőséget, hogy megjegyzéseket fűzzön hozzájuk, majd a 2005 augusztus 18-án kelt levélben megkapta e megjegyzéseket. Ezt a postát a 2005 szeptember 2-án és a 2005 szeptember 29-én kelt tájékoztató levelek követték.

| (10) | A 2005 augusztus 3-án kelt levélben – a fent említett eljárás kiterjesztésére vonatkozó megjegyzések benyújtására megadott határidő leteltét követően – az olasz hatóságok panaszlevelet juttattak el a Bizottsághoz az ABX Logistics Worldwide eladásával kapcsolatban. A 2005 augusztus 19-én kelt levelében a Bizottság arra kérte a belga hatóságokat, hogy juttassák el hozzá a véleményüket az olasz hatóságok levelében bemutatott tényekről. A belga hatóságok a 2005 szeptember 15-én kelt levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(10)

A 2005 augusztus 3-án kelt levélben – a fent említett eljárás kiterjesztésére vonatkozó megjegyzések benyújtására megadott határidő leteltét követően – az olasz hatóságok panaszlevelet juttattak el a Bizottsághoz az ABX Logistics Worldwide eladásával kapcsolatban. A 2005 augusztus 19-én kelt levelében a Bizottság arra kérte a belga hatóságokat, hogy juttassák el hozzá a véleményüket az olasz hatóságok levelében bemutatott tényekről. A belga hatóságok a 2005 szeptember 15-én kelt levélben válaszoltak.

| (11) | Végül a belga hatóságok 2005 novembere folyamán – többek között a 2005. december 1-jén kelt (A/30862. sz.) levéllel – különböző kiegészítő információkat szolgáltattak. |
| --- | --- |

(11)

Végül a belga hatóságok 2005 novembere folyamán – többek között a 2005. december 1-jén kelt (A/30862. sz.) levéllel – különböző kiegészítő információkat szolgáltattak.

2.   AZ ABX SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS HÁTTERE

2.1.   Az eljárás fő szakaszai

| (12) | Az eljárás megindítása folyamán adott részletesebb tájékoztatás kiegészítéseként a Bizottság röviden emlékeztet arra, hogy a Belga Államvasutak Társaság (SNCB) 1998 és 2001 között egy csoport különálló vállalkozást vásárolt fel. Ez a csoport jogilag akkor még nem tömörült holdingba, de mindamellett az ABX LOGISTICS gazdasági hálózatát alkotta, amely világszerte mintegy 107 konszolidált leányvállalattal rendelkezik, és eladásainak 89 %-át Európában, 6 %-át Ázsiában, 5 %-át pedig Amerikában valósítja meg. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindítása folyamán adott részletesebb tájékoztatás kiegészítéseként a Bizottság röviden emlékeztet arra, hogy a Belga Államvasutak Társaság (SNCB) 1998 és 2001 között egy csoport különálló vállalkozást vásárolt fel. Ez a csoport jogilag akkor még nem tömörült holdingba, de mindamellett az ABX LOGISTICS gazdasági hálózatát alkotta, amely világszerte mintegy 107 konszolidált leányvállalattal rendelkezik, és eladásainak 89 %-át Európában, 6 %-át Ázsiában, 5 %-át pedig Amerikában valósítja meg.

| (13) | Ez az ügy e hálózatnak a belga hatóságok által 2003 február 17-én bejelentett szerkezetátalakításáról szól. |
| --- | --- |

(13)

Ez az ügy e hálózatnak a belga hatóságok által 2003 február 17-én bejelentett szerkezetátalakításáról szól.

| (14) | Az alábbiak emlékeztetnek a bejelentett fő elemekre, valamint az eljárás megindítása során a Bizottság által kifejezett kétségekre. |
| --- | --- |

(14)

Az alábbiak emlékeztetnek a bejelentett fő elemekre, valamint az eljárás megindítása során a Bizottság által kifejezett kétségekre.

2.1.1.   A 2003 február 17-i bejelentés

| (15) | Az eredeti szerkezetátalakítási terv egyrészről meghatározta, hogy az SNCB 107 ABX-leányvállalatát – amelyeket különböző ABX-holdingok birtokoltak – egy általános holdingba kell tömöríteni. Másrészről, mivel az ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (a továbbiakban: ABX-D), az ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (a továbbiakban: ABX-NL) és az ABX LOGISTICS (France) (a továbbiakban: ABX-F) leányvállalatok nehéz helyzetben vannak, azoknak szerkezetátalakításon kell átmenniük ahhoz, hogy újra életképessé váljanak. |
| --- | --- |

(15)

Az eredeti szerkezetátalakítási terv egyrészről meghatározta, hogy az SNCB 107 ABX-leányvállalatát – amelyeket különböző ABX-holdingok birtokoltak – egy általános holdingba kell tömöríteni. Másrészről, mivel az ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (a továbbiakban: ABX-D), az ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (a továbbiakban: ABX-NL) és az ABX LOGISTICS (France) (a továbbiakban: ABX-F) leányvállalatok nehéz helyzetben vannak, azoknak szerkezetátalakításon kell átmenniük ahhoz, hogy újra életképessé váljanak.

| (16) | A működési szerkezetátalakítási intézkedések lényegében a jogi struktúrák újjászervezésében álltak úgy, hogy i (4). a csoport jogalanyait egy vezető társaság alá integrálják, valamint magukban foglalták az ii (5). eszközök eladását és bezárását, és iii (6). más működési intézkedéseket Németországban, Hollandiában és Franciaországban annak érdekében, hogy az üzemi eredmény további javulását érjék el. |
| --- | --- |

(16)

A működési szerkezetátalakítási intézkedések lényegében a jogi struktúrák újjászervezésében álltak úgy, hogy i (4). a csoport jogalanyait egy vezető társaság alá integrálják, valamint magukban foglalták az ii (5). eszközök eladását és bezárását, és iii (6). más működési intézkedéseket Németországban, Hollandiában és Franciaországban annak érdekében, hogy az üzemi eredmény további javulását érjék el.

| (17) | Ennek elérésére, a belga hatóságok bejelentették a Bizottságnak, hogy az SNCB adja az e szerkezetátalakításhoz szükséges finanszírozás legnagyobb részét. A kezdetben bejelentett összegek elérték a 91,6 millió eurót, az ABX-D, -NL és -F tartozásainak az SNCB által történő tőkévé alakításával (hosszú távú finanszírozás), és az SNCB által ugyanezen jogalanyoknak megadott 140 millió eurót visszafizetendő hitel (rövid távú finanszírozás) formájában. |
| --- | --- |

(17)

Ennek elérésére, a belga hatóságok bejelentették a Bizottságnak, hogy az SNCB adja az e szerkezetátalakításhoz szükséges finanszírozás legnagyobb részét. A kezdetben bejelentett összegek elérték a 91,6 millió eurót, az ABX-D, -NL és -F tartozásainak az SNCB által történő tőkévé alakításával (hosszú távú finanszírozás), és az SNCB által ugyanezen jogalanyoknak megadott 140 millió eurót visszafizetendő hitel (rövid távú finanszírozás) formájában.

2.1.2.   A Bizottság 2003.7.23-i kétségei

| (18) | A vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság ideiglenesen kétségeit fejezte ki meghatározott szempontok tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság ideiglenesen kétségeit fejezte ki meghatározott szempontok tekintetében.

| (19) | A támogatás megléte: A Bizottság mindenekelőtt kifejezte kétségeit a belga hatóságok azon kijelentésére vonatkozóan, amely szerint a pénzösszegeknek az SNCB által az ABX szerkezetátalakításának keretében történő folyósítása (akár visszafizetendő hitelek, akár a követelések saját tőkévé alakítása formájában) szokásos tranzakciónak minősül egy csoporton belül, és nem a Szerződés 87. cikkének értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(19)

A támogatás megléte: A Bizottság mindenekelőtt kifejezte kétségeit a belga hatóságok azon kijelentésére vonatkozóan, amely szerint a pénzösszegeknek az SNCB által az ABX szerkezetátalakításának keretében történő folyósítása (akár visszafizetendő hitelek, akár a követelések saját tőkévé alakítása formájában) szokásos tranzakciónak minősül egy csoporton belül, és nem a Szerződés 87. cikkének értelmében vett állami támogatásnak.

| (20) | Szerkezetátalakítás – támogathatóság: A Bizottság ugyancsak kifejezte kétségeit az ABX-D, -NL és -F szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illetően, mivel nem világos, hogy az ABX-csoport többi tagja milyen mértékben tud gondoskodni a szerkezetátalakításra szoruló jogalanyok pénzügyi igényeiről. |
| --- | --- |

(20)

Szerkezetátalakítás – támogathatóság: A Bizottság ugyancsak kifejezte kétségeit az ABX-D, -NL és -F szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illetően, mivel nem világos, hogy az ABX-csoport többi tagja milyen mértékben tud gondoskodni a szerkezetátalakításra szoruló jogalanyok pénzügyi igényeiről.

| (21) | Szerkezetátalakítás – életképesség, a támogatás aránytalansága és korlátozása: A Bizottság kétségeit fejezte ki a „szerkezetátalakítási” terv pénzügyi részével kapcsolatban is, amely leplezte az ABX-nek a főként rövid távú finanszírozással (140 millió eurós visszafizetendő hitel) érintett jogalanyainak hosszú távú pénzügyi szükségleteit (sajáttőke-szükséglet). Ennélfogva a Bizottság kifejezte a kétségeit azzal kapcsolatban is, hogy egy ilyen finanszírozás lehetővé tenné-e az érintett jogalanyok tartós életképességét, hogy a javasolt ellentételezések (különösen a kapacitáscsökkentés) elegendőek lennének-e a piac közös érdekkel ellentétes torzulása létrejöttének megakadályozására, és hogy egy ilyen feltételezett támogatás nem tenné-e lehetővé az ABX számára, hogy potenciálisan túlzott készpénzvagyonnal rendelkezzen. |
| --- | --- |

(21)

Szerkezetátalakítás – életképesség, a támogatás aránytalansága és korlátozása: A Bizottság kétségeit fejezte ki a „szerkezetátalakítási” terv pénzügyi részével kapcsolatban is, amely leplezte az ABX-nek a főként rövid távú finanszírozással (140 millió eurós visszafizetendő hitel) érintett jogalanyainak hosszú távú pénzügyi szükségleteit (sajáttőke-szükséglet). Ennélfogva a Bizottság kifejezte a kétségeit azzal kapcsolatban is, hogy egy ilyen finanszírozás lehetővé tenné-e az érintett jogalanyok tartós életképességét, hogy a javasolt ellentételezések (különösen a kapacitáscsökkentés) elegendőek lennének-e a piac közös érdekkel ellentétes torzulása létrejöttének megakadályozására, és hogy egy ilyen feltételezett támogatás nem tenné-e lehetővé az ABX számára, hogy potenciálisan túlzott készpénzvagyonnal rendelkezzen.

| (22) | A Bizottság ezen kívül kétségeit fejezte ki a feltételezett állami támogatás hiányával kapcsolatban, és az SNCB által az ABX-ben végrehajtott újrabefektetések, valamint az ezek finanszírozásához alkalmazott eszközök (esetleges garanciák, kereszttámogatások, közvetlen finanszírozások, a hatályos irányelvek betartása) összeegyeztethetőségét érintően. Különösen a következő intézkedések tekintetében:






  (a) | „Az ABX SNCB általi felvásárlása”: Az SNCB 1998 és 2001 közötti, az ABX hálózatának „felvásárlására” fordított 672,4 millió eurós befektetéseiről van szó (amelyet időközben 433,8 millió euróra csökkentettek (7), valamint meghatározott rendelkezésekről az akár az SNCB, akár az állam által az ABX-be történő (újra)befektetések finanszírozására adott garanciák odaítélését illetően, amelyek tartalmát ellenőrizni kell. |
| --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság ezen kívül kétségeit fejezte ki a feltételezett állami támogatás hiányával kapcsolatban, és az SNCB által az ABX-ben végrehajtott újrabefektetések, valamint az ezek finanszírozásához alkalmazott eszközök (esetleges garanciák, kereszttámogatások, közvetlen finanszírozások, a hatályos irányelvek betartása) összeegyeztethetőségét érintően. Különösen a következő intézkedések tekintetében:

(a)

„Az ABX SNCB általi felvásárlása”: Az SNCB 1998 és 2001 közötti, az ABX hálózatának „felvásárlására” fordított 672,4 millió eurós befektetéseiről van szó (amelyet időközben 433,8 millió euróra csökkentettek (7), valamint meghatározott rendelkezésekről az akár az SNCB, akár az állam által az ABX-be történő (újra)befektetések finanszírozására adott garanciák odaítélését illetően, amelyek tartalmát ellenőrizni kell.

| (b) | „Más összegek”: A Bizottság kétségei kiterjedtek az SNCB által az ABX-D, -NL és -F számára 2001-ben adott, 150 millió eurós (időközben 114,6 millió euróra csökkentett (8)„egyéb támogatások” jogszerűségére/összeegyeztethetőségére, amelyet a Bizottságnak tett előzetes bejelentés nélkül folyósítottak. A Bizottság kétségei e tekintetben a támogatások meglétének feltételezett hiányára és az ilyen lehetséges támogatások összeegyeztethetőségére vonatkoztak. |
| --- | --- |

(b)

„Más összegek”: A Bizottság kétségei kiterjedtek az SNCB által az ABX-D, -NL és -F számára 2001-ben adott, 150 millió eurós (időközben 114,6 millió euróra csökkentett (8)„egyéb támogatások” jogszerűségére/összeegyeztethetőségére, amelyet a Bizottságnak tett előzetes bejelentés nélkül folyósítottak. A Bizottság kétségei e tekintetben a támogatások meglétének feltételezett hiányára és az ilyen lehetséges támogatások összeegyeztethetőségére vonatkoztak.

| (c) | „Párhuzamos összegek”: A Bizottság kétségeit fejezte ki a belga hatóságok azon kijelentésével kapcsolatban is, amely szerint az SNCB által az ABX-nek adott, mintegy 21 millió euróra rúgó (időközben 12,1 millió euróra csökkentett (9) kölcsönök tőkévé alakítása – a továbbiakban: „párhuzamos összegek” az ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 millió euró), az ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 millió euró), az ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 millió euró) és az ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 millió euró), (a továbbiakban „ABX-Irl”, „ABX-P”, „ABX-Sing” és „ABX-B”) érdekében – szokásos tranzakciót jelent az SNCB-csoporton belül. A belga hatóságok úgy vélték, hogy ezt az összeget „a bejelentett szerkezetátalakítás körén kívül” folyósítják, és következésképpen a Szerződés 87. cikke értelmében nem jelentenek állami támogatást. A Bizottság e tekintetben fennálló kétségei ennél fogva az ilyen lehetséges támogatások összeegyeztethetőségének kérdésére is vonatkoztak. |
| --- | --- |

(c)

„Párhuzamos összegek”: A Bizottság kétségeit fejezte ki a belga hatóságok azon kijelentésével kapcsolatban is, amely szerint az SNCB által az ABX-nek adott, mintegy 21 millió euróra rúgó (időközben 12,1 millió euróra csökkentett (9) kölcsönök tőkévé alakítása – a továbbiakban: „párhuzamos összegek” az ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. (3,2 millió euró), az ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. (2 millió euró), az ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. (3,8 millió euró) és az ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA (12 millió euró), (a továbbiakban „ABX-Irl”, „ABX-P”, „ABX-Sing” és „ABX-B”) érdekében – szokásos tranzakciót jelent az SNCB-csoporton belül. A belga hatóságok úgy vélték, hogy ezt az összeget „a bejelentett szerkezetátalakítás körén kívül” folyósítják, és következésképpen a Szerződés 87. cikke értelmében nem jelentenek állami támogatást. A Bizottság e tekintetben fennálló kétségei ennél fogva az ilyen lehetséges támogatások összeegyeztethetőségének kérdésére is vonatkoztak.

2.1.3.   A bejelentés kiegészítései

| (23) | Különösen a 2005 január 14-én és a 2005 február 24-én kelt levelekben a belga hatóságok az ABX szerkezetátalakítási tervét lényegesen megváltoztató információkkal egészítették ki az eredeti bejelentést. E módosítások különösen a szerkezetátalakításnak az SNCB és az ABX-csoport által történő finanszírozásának növelését, az ABX-Franciaország alkalmazottak általi megvásárlás (Rachat de l'Entreprise par les Salariés „RES”) formájában, negatív piaci áron történő eladását, a további kapacitások csökkentését, a lényeges belső szerkezetátalakítási intézkedéseket, és a teljes ABX-csoport piaci áron történő előrelátható eladását érintették. |
| --- | --- |

(23)

Különösen a 2005 január 14-én és a 2005 február 24-én kelt levelekben a belga hatóságok az ABX szerkezetátalakítási tervét lényegesen megváltoztató információkkal egészítették ki az eredeti bejelentést. E módosítások különösen a szerkezetátalakításnak az SNCB és az ABX-csoport által történő finanszírozásának növelését, az ABX-Franciaország alkalmazottak általi megvásárlás (Rachat de l'Entreprise par les Salariés „RES”) formájában, negatív piaci áron történő eladását, a további kapacitások csökkentését, a lényeges belső szerkezetátalakítási intézkedéseket, és a teljes ABX-csoport piaci áron történő előrelátható eladását érintették.

2.1.4.   A 2005.5.3-i eljárás kiterjesztése

| (24) | A Bizottság kiterjesztette a vizsgálati eljárást, de ez a kiterjesztés nem helyettesíti az eredeti eljárás megindítását, hanem ahhoz kapcsolódik, e további információk két fő pontja tekintetében: az ABX szerkezetátalakítására szánt költségvetés módosítása és az eladás lefolytatása, különösen az ABX-Franciaország, de az ABX-WW (ABX Worldwide) tekintetében is, valamint a szerkezetátalakítás során létrehozott új ABX-holding. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság kiterjesztette a vizsgálati eljárást, de ez a kiterjesztés nem helyettesíti az eredeti eljárás megindítását, hanem ahhoz kapcsolódik, e további információk két fő pontja tekintetében: az ABX szerkezetátalakítására szánt költségvetés módosítása és az eladás lefolytatása, különösen az ABX-Franciaország, de az ABX-WW (ABX Worldwide) tekintetében is, valamint a szerkezetátalakítás során létrehozott új ABX-holding.

| (25) | Az új helyzet alapján tehát a következőket kell apportálni:






  (a) | 50 millió euró helyett 157,4 millió euró sajáttőke az ABX németországi szerkezetátalakítására, az ABX-D-nek a sajáttőke tekintetében 14,4 millió eurós (2004 december 31.) szintre hozatala érdekében, egy 234 millió eurós (2003 december 31.) mérlegfőösszeghez képest; |
| --- | --- | --- |

(25)

Az új helyzet alapján tehát a következőket kell apportálni:

(a)

50 millió euró helyett 157,4 millió euró sajáttőke az ABX németországi szerkezetátalakítására, az ABX-D-nek a sajáttőke tekintetében 14,4 millió eurós (2004 december 31.) szintre hozatala érdekében, egy 234 millió eurós (2003 december 31.) mérlegfőösszeghez képest;

| (b) | 12,6 millió euró helyett 10,6 millió euró sajáttőke az ABX hollandiai szerkezetálatakítására, az ABX-NL-nek a sajáttőke tekintetében 9,3 millió eurós (2004 december 31.) szintre hozatala érdekében, egy 35,7 millió eurós (2003 december 31.) mérlegfőösszeghez képest.
  Az ABX-D és –NL esetében ezek az összegek tőkeemelés formájában jelennek meg, akár a meglévő adósságok átalakításával, akár új sajáttőke bevitelével; |
| --- | --- |

(b)

12,6 millió euró helyett 10,6 millió euró sajáttőke az ABX hollandiai szerkezetálatakítására, az ABX-NL-nek a sajáttőke tekintetében 9,3 millió eurós (2004 december 31.) szintre hozatala érdekében, egy 35,7 millió eurós (2003 december 31.) mérlegfőösszeghez képest.

Az ABX-D és –NL esetében ezek az összegek tőkeemelés formájában jelennek meg, akár a meglévő adósságok átalakításával, akár új sajáttőke bevitelével;

| (c) | 223 millió euró a franciaországi ABX egy része tekintetében az alkalmazottak által történő megvásárlás lehetővé tételére. Ez az összeg az SNCB végleges kiadásainak felel meg, és különösen a követelések elengedése, valamint a jövőbeni veszteségek fedezetének formáját ölti. |
| --- | --- |

(c)

223 millió euró a franciaországi ABX egy része tekintetében az alkalmazottak által történő megvásárlás lehetővé tételére. Ez az összeg az SNCB végleges kiadásainak felel meg, és különösen a követelések elengedése, valamint a jövőbeni veszteségek fedezetének formáját ölti.

| (26) | Ami az ABX-F negatív áron való eladását (RES) illeti, a Bizottság kétségeinek adott hangot az SNCB által a felvásárló társaságba bevitt pénzeszközökben megjelenő állami támogatások tekintetében. Az ABX-WW előrelátható eladása esetében a Bizottság emlékeztetett annak szükségességére, hogy minden lényeges információt meg kell adni annak ellenőrzéséhez, hogy egy ilyen eladás ténylegesen piaci áron történik-e meg. |
| --- | --- |

(26)

Ami az ABX-F negatív áron való eladását (RES) illeti, a Bizottság kétségeinek adott hangot az SNCB által a felvásárló társaságba bevitt pénzeszközökben megjelenő állami támogatások tekintetében. Az ABX-WW előrelátható eladása esetében a Bizottság emlékeztetett annak szükségességére, hogy minden lényeges információt meg kell adni annak ellenőrzéséhez, hogy egy ilyen eladás ténylegesen piaci áron történik-e meg.

2.1.5.   További kiegészítő információk

| (27) | Különösen a 2005 június 9-én kelt levelében Belgium az eljárás kiterjesztésére vonatkozóan információk összességét nyújtotta be a Bizottsághoz, egyes információk felidézésével, és azokkal kiegészítve az ügyirat egészét. |
| --- | --- |

(27)

Különösen a 2005 június 9-én kelt levelében Belgium az eljárás kiterjesztésére vonatkozóan információk összességét nyújtotta be a Bizottsághoz, egyes információk felidézésével, és azokkal kiegészítve az ügyirat egészét.

| (28) | A 2005. december 1-jén kelt levelével Belgium lényegében a korábban átadott információk tekintetében pontosításokat tartalmazó, bizonyos kiegészítő információkat nyújtott be a Bizottsághoz, és különösen az ABX németországi jelenlétével kapcsolatos új kötelezettségvállalást jelentett be. |
| --- | --- |

(28)

A 2005. december 1-jén kelt levelével Belgium lényegében a korábban átadott információk tekintetében pontosításokat tartalmazó, bizonyos kiegészítő információkat nyújtott be a Bizottsághoz, és különösen az ABX németországi jelenlétével kapcsolatos új kötelezettségvállalást jelentett be.

2.2.   Az ABX tevékenységei

| (29) | Az ABX fentebb összefoglalt, és az eljárás megindításában bemutatott tevékenységein kívül a belga hatóságok pontosítják, hogy az ABX LOGISTICS Worldwide stratégiai és kereskedelmi helyzete nyilvánvalóan „szervező” vagy „szállítmányozó”. |
| --- | --- |

(29)

Az ABX fentebb összefoglalt, és az eljárás megindításában bemutatott tevékenységein kívül a belga hatóságok pontosítják, hogy az ABX LOGISTICS Worldwide stratégiai és kereskedelmi helyzete nyilvánvalóan „szervező” vagy „szállítmányozó”.

| (30) | Mint ilyen, az ABX logisztikai és szállítási műveleteket végez. A Bizottság által megrendelt szakértői tanulmány (a továbbiakban: Jacobs) (10) szerint általánosan a logisztika „annak irányítása, hogy hogyan és mikor kell forrásokat szállítani arra a helyre, ahol azokra igény van”. E tanulmány szerint az ABX esetében pontosabban arról van szó, hogy egy összekapcsolt szállítási hálózaton és raktározási csomópontokon keresztül optimalizálni kell az anyagok folyamatos áramlását. |
| --- | --- |

(30)

Mint ilyen, az ABX logisztikai és szállítási műveleteket végez. A Bizottság által megrendelt szakértői tanulmány (a továbbiakban: Jacobs) (10) szerint általánosan a logisztika „annak irányítása, hogy hogyan és mikor kell forrásokat szállítani arra a helyre, ahol azokra igény van”. E tanulmány szerint az ABX esetében pontosabban arról van szó, hogy egy összekapcsolt szállítási hálózaton és raktározási csomópontokon keresztül optimalizálni kell az anyagok folyamatos áramlását.

| (31) | A belga hatóságok hozzáfűzik, hogy a „szállítók” általában nem rendelkeznek fuvareszközökkel (tehergépkocsikkal, hajókkal, repülőkkel és egyebekkel), hanem fuvarozási vállalkozásokhoz fordulnak, amelyet Jacobs is alátámasztott. |
| --- | --- |

(31)

A belga hatóságok hozzáfűzik, hogy a „szállítók” általában nem rendelkeznek fuvareszközökkel (tehergépkocsikkal, hajókkal, repülőkkel és egyebekkel), hanem fuvarozási vállalkozásokhoz fordulnak, amelyet Jacobs is alátámasztott.

| (32) | Ebben az ügyben – néhány kivételtől eltekintve, főként Hollandiában – az ABX-csoport szállítási kapacitása majdnem teljesen alvállalkozásban működik. A Hollandiában egyébként a tulajdonban lévő tehergépkocsik száma 2001 óta folyamatosan csökken, és a cél az, hogy a nulla felé közelítsen. 2001-ben a hollandiai ABX LOGISTICS 240 tehergépkocsival rendelkezett, ez a szám 2002-ben 166-ra csökkent, 2003-ban 138-ra, és 2004-ben 110-re. |
| --- | --- |

(32)

Ebben az ügyben – néhány kivételtől eltekintve, főként Hollandiában – az ABX-csoport szállítási kapacitása majdnem teljesen alvállalkozásban működik. A Hollandiában egyébként a tulajdonban lévő tehergépkocsik száma 2001 óta folyamatosan csökken, és a cél az, hogy a nulla felé közelítsen. 2001-ben a hollandiai ABX LOGISTICS 240 tehergépkocsival rendelkezett, ez a szám 2002-ben 166-ra csökkent, 2003-ban 138-ra, és 2004-ben 110-re.

| (33) | A belföldi vagy nemzetközi közúti szállítás esetében az ABX LOGISTICS a tulajdonképpeni szállítási tevékenységet független közúti fuvarozóknak alvállalkozásba adta. A légi és tengeri szállítás esetében az ABX LOGISTICS „közvetítőként” tevékenykedik úgy, hogy tengeri („shipping lines”) vagy légi fuvarozási („airlines”) vállalkozásoktól vásárolja meg a szükséges szállítási kapacitást az ügyfelei nevében. |
| --- | --- |

(33)

A belföldi vagy nemzetközi közúti szállítás esetében az ABX LOGISTICS a tulajdonképpeni szállítási tevékenységet független közúti fuvarozóknak alvállalkozásba adta. A légi és tengeri szállítás esetében az ABX LOGISTICS „közvetítőként” tevékenykedik úgy, hogy tengeri („shipping lines”) vagy légi fuvarozási („airlines”) vállalkozásoktól vásárolja meg a szükséges szállítási kapacitást az ügyfelei nevében.

| (34) | Az alábbi táblázat egyértelműen alátámasztja e stratégiai helyzetet: a csoport társaságai az ABX LOGISTICS által használt tehergépkocsik csak 3 %-ának tulajdonosai vagy lízingbe vevői. (11) |
| --- | --- |

(34)

Az alábbi táblázat egyértelműen alátámasztja e stratégiai helyzetet: a csoport társaságai az ABX LOGISTICS által használt tehergépkocsik csak 3 %-ának tulajdonosai vagy lízingbe vevői. (11)

| (35) | Az ABX LOGISTICS „szállítási kapacitása” | Tulajdonban (vagy lízingel- ve) | Alvállalkozók |
| --- | --- | --- | --- |
| Szállítási kapacitás tehergépkocsinként | 3 % | 97 |
| Szállítási kapacitás repülőnként | 0 | 100 % |
| Szállítási kapacitás hajónként | 0 | 100 % |

(35)

Az ABX LOGISTICS „szállítási kapacitása”

Tulajdonban (vagy lízingel- ve)

Alvállalkozók

Szállítási kapacitás tehergépkocsinként

3 %

97

Szállítási kapacitás repülőnként

0

100 %

Szállítási kapacitás hajónként

0

100 %

| (36) | Az ABX helye a piac különböző szegmenseiben: A belga hatóságok szerint 2003-ban az ABX tevékenységei a közúti szállítás piacának 49 %-át, az Air&Sea piacok 42 %-át, és a az áruk raktározásával foglalkozó szerződéses logisztika piacának 8 %-át foglalták el. |
| --- | --- |

(36)

Az ABX helye a piac különböző szegmenseiben: A belga hatóságok szerint 2003-ban az ABX tevékenységei a közúti szállítás piacának 49 %-át, az Air&Sea piacok 42 %-át, és a az áruk raktározásával foglalkozó szerződéses logisztika piacának 8 %-át foglalták el.

| (37) | Figyelembe véve a németországi, hollandiai és franciaországi tevékenységének szintjét, az ABX nemzeti szinten nincs az egyedi piacok (route, air, sea, contract logistics) 5 legfontosabb vállalkozása között, amelyet a Jacobs igazolni látszik. |
| --- | --- |

(37)

Figyelembe véve a németországi, hollandiai és franciaországi tevékenységének szintjét, az ABX nemzeti szinten nincs az egyedi piacok (route, air, sea, contract logistics) 5 legfontosabb vállalkozása között, amelyet a Jacobs igazolni látszik.

| (38) | Az érintett piacok növekedési potenciálja – általános szempont: mind a belga hatóságok, mind pedig a Jacobs szerint a különösen a 2001. szeptember 11-i események miatt bekövetkező közelmúltbeli nehézségek ellenére a logisztikai szolgáltatások iránti kereslet növekedése folytatódik. Jacobs szerint ez köszönhető az európai népesség növekedésének, a termékek változatos választékával kapcsolatos, növekvő vásárlói preferenciának, a fogyasztók vásárlóereje növekedésének, és annak, hogy a termelők egyre inkább logisztikai szakértőkhöz szervezik ki a logisztikai szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett piacok növekedési potenciálja – általános szempont: mind a belga hatóságok, mind pedig a Jacobs szerint a különösen a 2001. szeptember 11-i események miatt bekövetkező közelmúltbeli nehézségek ellenére a logisztikai szolgáltatások iránti kereslet növekedése folytatódik. Jacobs szerint ez köszönhető az európai népesség növekedésének, a termékek változatos választékával kapcsolatos, növekvő vásárlói preferenciának, a fogyasztók vásárlóereje növekedésének, és annak, hogy a termelők egyre inkább logisztikai szakértőkhöz szervezik ki a logisztikai szolgáltatásokat.

| (39) | A növekedési potenciál Németországban: Jacobs szerint a logisztika német piacán nagy növekedési potenciál tapasztalható. A német piacon az elmúlt nyolc évben a logisztikai szolgáltatások alvállalkozásba adásának növekedése jelzi, hogy mind a kínálat, mind pedig a kereslet a következő években évente 15-ről 20 %-ra emelkedhet. |
| --- | --- |

(39)

A növekedési potenciál Németországban: Jacobs szerint a logisztika német piacán nagy növekedési potenciál tapasztalható. A német piacon az elmúlt nyolc évben a logisztikai szolgáltatások alvállalkozásba adásának növekedése jelzi, hogy mind a kínálat, mind pedig a kereslet a következő években évente 15-ről 20 %-ra emelkedhet.

| (40) | A növekedési potenciál légi területen: Mind az Airbus, mind pedig a Boeing az elkövetkezendő 15-20 évben a teherszállító repülőgépek számának megduplázását tervezi, mivel a légi árufuvarozás megnövekedett, és meghaladja az utasszállítást. Az Airbus a légi árufuvarozás megháromszorozását tervezi évi 5,7 %-os, a Boeing tekintetében 6,4 %-os, átlagos növekedéssel 2021-ig. Ezen erős növekedési lehetőségeknek a fuvarozók és a logisztikai szereplők számára is növekedési lehetőséget kellene biztosítaniuk. |
| --- | --- |

(40)

A növekedési potenciál légi területen: Mind az Airbus, mind pedig a Boeing az elkövetkezendő 15-20 évben a teherszállító repülőgépek számának megduplázását tervezi, mivel a légi árufuvarozás megnövekedett, és meghaladja az utasszállítást. Az Airbus a légi árufuvarozás megháromszorozását tervezi évi 5,7 %-os, a Boeing tekintetében 6,4 %-os, átlagos növekedéssel 2021-ig. Ezen erős növekedési lehetőségeknek a fuvarozók és a logisztikai szereplők számára is növekedési lehetőséget kellene biztosítaniuk.

| (41) | Növekedési potenciál közúton: A szakértő jelzi, hogy Európa egésze tekintetében a közúti szállítás olyan ágazat, amelynél kevés belépési korlát van, és amely ennél fogva állandó szerkezeti kapacitástöbblettel (12) küzd, amely az elmúlt 5-7 évben az árak esésével bebizonyosodott. Mindamellett ez a kapacitástöbblet a szóban forgó szállításokat végző vállalkozásokat érinti, ami nem vonatkozik az ABX-re, amely „megszervezi” a szállítást, anélkül, hogy végezné. Jacobs szerint a közúti árufuvarozás piaca erős növekedési tendenciát mutat. Ebből következik, hogy egy ilyen piacfejlődésnek a fuvarozók és a logisztikai szereplők számára is növekedési lehetőséget kellene biztosítania. |
| --- | --- |

(41)

Növekedési potenciál közúton: A szakértő jelzi, hogy Európa egésze tekintetében a közúti szállítás olyan ágazat, amelynél kevés belépési korlát van, és amely ennél fogva állandó szerkezeti kapacitástöbblettel (12) küzd, amely az elmúlt 5-7 évben az árak esésével bebizonyosodott. Mindamellett ez a kapacitástöbblet a szóban forgó szállításokat végző vállalkozásokat érinti, ami nem vonatkozik az ABX-re, amely „megszervezi” a szállítást, anélkül, hogy végezné. Jacobs szerint a közúti árufuvarozás piaca erős növekedési tendenciát mutat. Ebből következik, hogy egy ilyen piacfejlődésnek a fuvarozók és a logisztikai szereplők számára is növekedési lehetőséget kellene biztosítania.

| (42) | Növekedési potenciál a tengeri közlekedésben: Jacobs szerint a tengeri freight forwarding (szállítmányozás) ágazatának növekedése 1998 és 2000 között átlagosan 7 % volt. Az áruk tengeri úton történő szállítása növekedésének jövőbeni fejlődése világviszonylatban az általánosabb fejlődéstől fog függeni. |
| --- | --- |

(42)

Növekedési potenciál a tengeri közlekedésben: Jacobs szerint a tengeri freight forwarding (szállítmányozás) ágazatának növekedése 1998 és 2000 között átlagosan 7 % volt. Az áruk tengeri úton történő szállítása növekedésének jövőbeni fejlődése világviszonylatban az általánosabb fejlődéstől fog függeni.

2.3.   Az ABX-hálózat felépítése

2.3.1.   Az ABX-hálózat társaságainak az SNCB által történő felvásárlása

| (43) | Bár az ABX-hálózat SNCB által történő felvásárlásának műveletei – amelyek jellegüknél fogva nem jelenthetnek előnyt az ABX számára – nem képezik e határozat tárgyát, a Bizottság az alábbiakban az általános háttér miatt emlékeztet a fő szakaszokra, ahogyan azokat a belga hatóságok bemutatták. |
| --- | --- |

(43)

Bár az ABX-hálózat SNCB által történő felvásárlásának műveletei – amelyek jellegüknél fogva nem jelenthetnek előnyt az ABX számára – nem képezik e határozat tárgyát, a Bizottság az alábbiakban az általános háttér miatt emlékeztet a fő szakaszokra, ahogyan azokat a belga hatóságok bemutatták.

| (44) | A belga hatóságok azt állították, hogy az ABX LOGISTICS csoport különböző társaságainak felvásárlásáról az SNCB határozott az üzleti tervek alapján, amelyek a befektetéskor a jövedelmezőség gyors visszatérését ígérték. A Thyssen Haniel Logistik („THL”)/Bahntrans, Dubois és a Saima Avandero (amelyek később ABX-szé váltak Németországban, Franciaországban és Olaszországban) felvásárlása körülményeinek rövid összefoglalását az alábbiak tartalmazzák. |
| --- | --- |

(44)

A belga hatóságok azt állították, hogy az ABX LOGISTICS csoport különböző társaságainak felvásárlásáról az SNCB határozott az üzleti tervek alapján, amelyek a befektetéskor a jövedelmezőség gyors visszatérését ígérték. A Thyssen Haniel Logistik („THL”)/Bahntrans, Dubois és a Saima Avandero (amelyek később ABX-szé váltak Németországban, Franciaországban és Olaszországban) felvásárlása körülményeinek rövid összefoglalását az alábbiak tartalmazzák.

| (45) | A THL/Bahntrans (későbbi ABX-Németország) felvásárlása: A belga hatóságoknak különösen a 2000. októberi tájékoztatása szerint a THL csoport egészének vételára [...] (13) német márka (DEM) (Thyssen-csoport) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). E csoport tevékenységeinek értékét a Coopers & Lybrand [a fent említett vételárnál magasabb érték (14))] millió DEM-re értékelte (ebből [...] millió DEM a fuvaregyesítési tevékenységek tekintetében), és [...] millió DEM-re, figyelembe véve e holding költségeit. E felvásárlás során az SNCB átvette a korábbi részvényesek kötelezettségvállalásait, különösen egy müncheni épületre már korábban meglévő biztosítékra vonatkozóan. A Bahntrans felvásárlásáért a [...] millió eurós ([...] millió DEM) negatív árat a Bahntrans, a Thyssen Handelsunion AG és a Deutsche Bahn AG korábbi részvényesei fizették 1998. október 1-jén. |
| --- | --- |

(45)

A THL/Bahntrans (későbbi ABX-Németország) felvásárlása: A belga hatóságoknak különösen a 2000. októberi tájékoztatása szerint a THL csoport egészének vételára [...] (13) német márka (DEM) (Thyssen-csoport) + [...] DM (Deutsche Bahn AG). E csoport tevékenységeinek értékét a Coopers & Lybrand [a fent említett vételárnál magasabb érték (14))] millió DEM-re értékelte (ebből [...] millió DEM a fuvaregyesítési tevékenységek tekintetében), és [...] millió DEM-re, figyelembe véve e holding költségeit. E felvásárlás során az SNCB átvette a korábbi részvényesek kötelezettségvállalásait, különösen egy müncheni épületre már korábban meglévő biztosítékra vonatkozóan. A Bahntrans felvásárlásáért a [...] millió eurós ([...] millió DEM) negatív árat a Bahntrans, a Thyssen Handelsunion AG és a Deutsche Bahn AG korábbi részvényesei fizették 1998. október 1-jén.

| (46) | Az ABX-D a felvásárlás óta veszteséges volt. E veszteségek erősen rontották a vállalkozás pénzügyi szerkezetét, amely vállalkozás sajáttőkéje az 1999-es üzleti évtől negatívba fordult. Ez a helyzet, amely 2005-ig folytatódott, anyavállalatként arra indította az SNCB-t, hogy a negatív sajáttőkéből adódó helyzetből eredő kockázathoz kapcsolódóan komfort levelet bocsásson ki. |
| --- | --- |

(46)

Az ABX-D a felvásárlás óta veszteséges volt. E veszteségek erősen rontották a vállalkozás pénzügyi szerkezetét, amely vállalkozás sajáttőkéje az 1999-es üzleti évtől negatívba fordult. Ez a helyzet, amely 2005-ig folytatódott, anyavállalatként arra indította az SNCB-t, hogy a negatív sajáttőkéből adódó helyzetből eredő kockázathoz kapcsolódóan komfort levelet bocsásson ki.

| (47) | A Dubois (amely az ABX-Franciaország fontos részévé vált) felvásárlása: a belga hatóságok jelzik, hogy az 1998–2002 közötti időszakra az SNCB rendelkezésére álló számítás 12,7 %-os IRR-t („Internal Rate of Return”, belső megtérülési ráta) mutatott 9,5 %-os WACC-re („Weighted Average Cost of Capital” tőke súlyozott átlagköltsége) és 9,7 millió eurós NPV-t („Net Present Value” nettó jelenérték), amely miatt a befektetések ésszerű megtérülésére lehetett számítani. |
| --- | --- |

(47)

A Dubois (amely az ABX-Franciaország fontos részévé vált) felvásárlása: a belga hatóságok jelzik, hogy az 1998–2002 közötti időszakra az SNCB rendelkezésére álló számítás 12,7 %-os IRR-t („Internal Rate of Return”, belső megtérülési ráta) mutatott 9,5 %-os WACC-re („Weighted Average Cost of Capital” tőke súlyozott átlagköltsége) és 9,7 millió eurós NPV-t („Net Present Value” nettó jelenérték), amely miatt a befektetések ésszerű megtérülésére lehetett számítani.

| (48) | A Gruppo Saima Avandero (későbbi ABX-Olaszország) felvásárlása: a belga hatóságok azt állítják, hogy az 1998–2008 közötti időszakra az SNCB rendelkezésére álló számítások 13,0 %-os IRR-t mutattak 9,0 %-os WACC-re, és 51,8 millió eurós nettó jelenértéket, amely miatt a befektetések ésszerű megtérülésére lehetett számítani. |
| --- | --- |

(48)

A Gruppo Saima Avandero (későbbi ABX-Olaszország) felvásárlása: a belga hatóságok azt állítják, hogy az 1998–2008 közötti időszakra az SNCB rendelkezésére álló számítások 13,0 %-os IRR-t mutattak 9,0 %-os WACC-re, és 51,8 millió eurós nettó jelenértéket, amely miatt a befektetések ésszerű megtérülésére lehetett számítani.

| (49) | Egyébként mivel a Bizottság felvetette az SNCB által esetlegesen alkalmazott kereszttámogatások lehetőségét az ABX-be történő befektetések finanszírozására, a belga hatóságok a következő magyarázatot adták:






  (a) | A belga hatóságok kijelentik, hogy „az 1998–2002 közötti időszak egészére az állami támogatások nem elégségesek [az SNCB] közfeladatai költségeinek fedezésére” (15). Emlékeztetnek arra, hogy 2001-ben a Számvevőszék már jelezte, hogy „a befektetési és üzemeltetési feladatokat illetően az időszak egészére – az 1997-es üzleti év kivételével – a felhasználások halmozottan meghaladják a két feladatra rendelkezésre álló forrásokat úgy, hogy nincs semmilyen átcsoportosítási utasítás a fennmaradó összegből a két közfeladat és az [SNCB] többi tevékenységei között” (16). |
| --- | --- | --- |

(49)

Egyébként mivel a Bizottság felvetette az SNCB által esetlegesen alkalmazott kereszttámogatások lehetőségét az ABX-be történő befektetések finanszírozására, a belga hatóságok a következő magyarázatot adták:

(a)

A belga hatóságok kijelentik, hogy „az 1998–2002 közötti időszak egészére az állami támogatások nem elégségesek [az SNCB] közfeladatai költségeinek fedezésére” (15). Emlékeztetnek arra, hogy 2001-ben a Számvevőszék már jelezte, hogy „a befektetési és üzemeltetési feladatokat illetően az időszak egészére – az 1997-es üzleti év kivételével – a felhasználások halmozottan meghaladják a két feladatra rendelkezésre álló forrásokat úgy, hogy nincs semmilyen átcsoportosítási utasítás a fennmaradó összegből a két közfeladat és az [SNCB] többi tevékenységei között” (16).

| (b) | Rámutatnak továbbá arra, hogy „mivel az SNCB-nek a közfeladatait érintő üzemeltetési és befektetési terheit nem fedezték az állami támogatások, az SNCB kölcsönhöz folyamodott a saját szükségletei fennmaradó összege tekintetében” (17). Ez szintén érvényes tehát az SNCB azon forrásaira, amelyeket az ABX-be történő befektetésekre fordítottak, és amelyeket egyébként „nem egyedi kölcsönök útján finanszíroztak, (...) hanem az általános pénzforrásaik segítségével” (18). |
| --- | --- |

(b)

Rámutatnak továbbá arra, hogy „mivel az SNCB-nek a közfeladatait érintő üzemeltetési és befektetési terheit nem fedezték az állami támogatások, az SNCB kölcsönhöz folyamodott a saját szükségletei fennmaradó összege tekintetében” (17). Ez szintén érvényes tehát az SNCB azon forrásaira, amelyeket az ABX-be történő befektetésekre fordítottak, és amelyeket egyébként „nem egyedi kölcsönök útján finanszíroztak, (...) hanem az általános pénzforrásaik segítségével” (18).

| (50) | Végül a belga hatóságok kijelentik, hogy e felvásárlásokat követően az SNCB meghatározott számú komfort levelet adott az ABX több leányvállalata hitelezőinek, és különösen az ABX-D és az ABX-Spanyolország hitelezői javára. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ezek a komfort levelek részei az anyavállalat és annak a magángazdaságban tevékenykedő leányvállalatai közötti szokásos kapcsolatnak. |
| --- | --- |

(50)

Végül a belga hatóságok kijelentik, hogy e felvásárlásokat követően az SNCB meghatározott számú komfort levelet adott az ABX több leányvállalata hitelezőinek, és különösen az ABX-D és az ABX-Spanyolország hitelezői javára. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ezek a komfort levelek részei az anyavállalat és annak a magángazdaságban tevékenykedő leányvállalatai közötti szokásos kapcsolatnak.

2.3.2.   Az SNCB újrabefektetései 2001-ben

| (51) | Tőkeemelés Németországban: az SNCB 2000 végén és 2001-ben tőkeemelést hajtott végre a német leányvállalatánál (korábbi Bahntrans) 17,5 millió eurós készpénz bevitellel, és 55 millió eurós összeg erejéig az SNCB rövid távú előlegeinek tőkévé alakításával. Ezt a határozatot a Boston Consulting Group („BCG”) segítségével megvalósított ajánlások és elemzések alapján hozták meg. |
| --- | --- |

(51)

Tőkeemelés Németországban: az SNCB 2000 végén és 2001-ben tőkeemelést hajtott végre a német leányvállalatánál (korábbi Bahntrans) 17,5 millió eurós készpénz bevitellel, és 55 millió eurós összeg erejéig az SNCB rövid távú előlegeinek tőkévé alakításával. Ezt a határozatot a Boston Consulting Group („BCG”) segítségével megvalósított ajánlások és elemzések alapján hozták meg.

| (52) | A BCG e dokumentumai a következő érveket és ajánlásokat tartalmazták:






  (a) | Az ABX-csoport egy lehetőség arra, hogy jelentős értéket és stratégiai érdeket teremtsen az SNCB számára. |
| --- | --- | --- |

(52)

A BCG e dokumentumai a következő érveket és ajánlásokat tartalmazták:

(a)

Az ABX-csoport egy lehetőség arra, hogy jelentős értéket és stratégiai érdeket teremtsen az SNCB számára.

| (b) | Egy pénzügyi befektetés és a vezetés megerősítése szükséges e teljesítőképesség megszerzéséhez. |
| --- | --- |

(b)

Egy pénzügyi befektetés és a vezetés megerősítése szükséges e teljesítőképesség megszerzéséhez.

| (c) | E pénzügyi befektetésnek az SNCB általi saját finanszírozását akkoriban a legjobb lehetőségnek tekintették. |
| --- | --- |

(c)

E pénzügyi befektetésnek az SNCB általi saját finanszírozását akkoriban a legjobb lehetőségnek tekintették.

| (d) | Az értékteremtés stratégiájának az ABX LOGISTICS közvetítésével történő végrehajtásában a Bahntrans helyreállítása elsődleges volt az SNCB számára. |
| --- | --- |

(d)

Az értékteremtés stratégiájának az ABX LOGISTICS közvetítésével történő végrehajtásában a Bahntrans helyreállítása elsődleges volt az SNCB számára.

| (e) | Következésképpen a BCG szakértői azon a véleményen voltak, hogy a fizetőképesség helyreállítását célzó tervet három okból kell végrehajtani:






  — | Siker esetén a helyreállítás lehetővé teszi az ABX LOGISTICS stratégiának követését „amely több, mint 300 millió eurós értékteremtési potenciállal rendelkezik”. |
| --- | --- | --- |

(e)

Következésképpen a BCG szakértői azon a véleményen voltak, hogy a fizetőképesség helyreállítását célzó tervet három okból kell végrehajtani:

—

Siker esetén a helyreállítás lehetővé teszi az ABX LOGISTICS stratégiának követését „amely több, mint 300 millió eurós értékteremtési potenciállal rendelkezik”.

| — | Még részleges siker esetén is a helyreállítás lehetővé tenné a Bahntrans újraeladásának értékénél magasabb ár generálását. |
| --- | --- |

—

Még részleges siker esetén is a helyreállítás lehetővé tenné a Bahntrans újraeladásának értékénél magasabb ár generálását.

| (53) | A belga hatóságok rámutatnak arra, hogy a 72,5 millió eurós teljes befektetés IRR-je – amelyre a befektetés pillanatától lehetett számítani – 8–10 %-os nagyságrendű, az elfogadott eredmény-előrejelzésektől függően. Ez a belső megtérülési ráta hasonló az SNCB jelenlegi tőkeköltségeihez.
  A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX Németországba 2001-ben [...] millió euróért tett újrabefektetései esetében












  Az EBIT éves | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| növekedési rátája | [...] | | | | | | Végső érték |
| Év | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diszkont-tényező | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Végső érték |
| Üzleti forgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Adózás előtti üzemi eredmény | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] millió euró felhasználása, felvásárlási ár többlete | [...] | | | | | | |
| [...] millió euró befektetése 2001-ben | [...] | | | | | | |
| Szabad pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A tőke súlyozott átlagköltsége | 9 % | | | | | | |
| Az összes diszkontált pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 10,04 % | | | | | | |

(53)

A belga hatóságok rámutatnak arra, hogy a 72,5 millió eurós teljes befektetés IRR-je – amelyre a befektetés pillanatától lehetett számítani – 8–10 %-os nagyságrendű, az elfogadott eredmény-előrejelzésektől függően. Ez a belső megtérülési ráta hasonló az SNCB jelenlegi tőkeköltségeihez.

A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX Németországba 2001-ben [...] millió euróért tett újrabefektetései esetében

Az EBIT éves

[...]

növekedési rátája

[...]

Végső érték

Év

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diszkont-tényező

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Végső érték

Üzleti forgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Adózás előtti üzemi eredmény

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] millió euró felhasználása, felvásárlási ár többlete

[...]

[...] millió euró befektetése 2001-ben

[...]

Szabad pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A tőke súlyozott átlagköltsége

9 %

Az összes diszkontált pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

10,04 %

| (54) | 12,2 millió eurós tőkeemelés Hollandiában: a „holland szakaszra” (az 1999 februárjában felvásárolt, és Írországban szintén részesedést szerzett korábbi Kersten Hunik csoportra) vonatkozó stratégiai terv a következőkből állt:






  (a) | A belföldi tevékenységek megerősítése a holland nemzeti elosztás területén aktív társaság felvásárlásával; a társaság tevékenységének volumene napi 2 000 küldemény volt, és az SNCB vezetősége úgy vélte, hogy mintegy 6 000 küldeményes nagyságrendre volna szükség a nemzeti elosztásban való jövedelmező működéshez. |
| --- | --- | --- |

(54)

12,2 millió eurós tőkeemelés Hollandiában: a „holland szakaszra” (az 1999 februárjában felvásárolt, és Írországban szintén részesedést szerzett korábbi Kersten Hunik csoportra) vonatkozó stratégiai terv a következőkből állt:

(a)

A belföldi tevékenységek megerősítése a holland nemzeti elosztás területén aktív társaság felvásárlásával; a társaság tevékenységének volumene napi 2 000 küldemény volt, és az SNCB vezetősége úgy vélte, hogy mintegy 6 000 küldeményes nagyságrendre volna szükség a nemzeti elosztásban való jövedelmező működéshez.

| (b) | Az 1999-ben felvásárolt Kersten Hunik Holding vállalkozás (új nevén ABX LOGISTICS Holding BV) szerkezetátalakításának folytatása. |
| --- | --- |

(b)

Az 1999-ben felvásárolt Kersten Hunik Holding vállalkozás (új nevén ABX LOGISTICS Holding BV) szerkezetátalakításának folytatása.

| (c) | A Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV és a Link Line Europa BV tengeri szállítási tevékenységének („rederijen”) újraeladása, ezzel 1 millió eurós készpénz generálása. |
| --- | --- |

(c)

A Kersten Hunik Scheepvaartmaatschappij BV és a Link Line Europa BV tengeri szállítási tevékenységének („rederijen”) újraeladása, ezzel 1 millió eurós készpénz generálása.

| (d) | A gyakorlatban a finanszírozási szükségleteket a következőképpen fedezték:






  — | Az SNCB 9,2 millió eurónyi rövid távú követelését 2001 márciusában tőkévé alakították. |
| --- | --- | --- |

(d)

A gyakorlatban a finanszírozási szükségleteket a következőképpen fedezték:

—

Az SNCB 9,2 millió eurónyi rövid távú követelését 2001 márciusában tőkévé alakították.

| — | 2001 szeptemberében az SNCB az ABX LOGISTICS Holding BV tőkéjét 10 millió eurós összeggel növelte. E 10 millió euró célja a Wegtransport BV-nek az ABX LOGISTICS Holding BV által történő felvásárlásának finanszírozása volt. A részvényekért fizetett ár [...] millió euró volt, a pótlólagos [...] millió euró fennmaradó összeg továbbra is rendelkezésre állt a kellő gondosságból (due diligence) eredő esetleges árkorrekciók fedezésére. |
| --- | --- |

—

2001 szeptemberében az SNCB az ABX LOGISTICS Holding BV tőkéjét 10 millió eurós összeggel növelte. E 10 millió euró célja a Wegtransport BV-nek az ABX LOGISTICS Holding BV által történő felvásárlásának finanszírozása volt. A részvényekért fizetett ár [...] millió euró volt, a pótlólagos [...] millió euró fennmaradó összeg továbbra is rendelkezésre állt a kellő gondosságból (due diligence) eredő esetleges árkorrekciók fedezésére.

| — | Végeredményben a belga hatóságok úgy vélik, hogy az SNCB által a holland leányvállalatnak adott finanszírozás összege (nem számítva a Wegtransport [...] millió eurós felvásárlási árát) tehát 2001 márciusában elérte a 9,2 millió eurót + 3 millió eurót 2001 szeptemberében, azaz összesen 12,2 millió eurót. |
| --- | --- |

—

Végeredményben a belga hatóságok úgy vélik, hogy az SNCB által a holland leányvállalatnak adott finanszírozás összege (nem számítva a Wegtransport [...] millió eurós felvásárlási árát) tehát 2001 márciusában elérte a 9,2 millió eurót + 3 millió eurót 2001 szeptemberében, azaz összesen 12,2 millió eurót.

| — | A belga hatóságok szerint ezt az újratőkésítést a holland tevékenységek jövedelmezőségének visszatérésére vonatkozó 2002-es kilátások alapján lehetett igazolni, amelyeket az eredmények pozitív alakulása tükröz, ahogyan az 2000 végén látható volt: | 2000A | 2001. évi költségvetés (2000 végén elkészítve) | 2002. évi költségvetés (2001 végén elkészítve) (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Üzleti forgalom | 54,1 | 60,9 | 86,4 |
| Üzemi eredmény (EBIT) | -2,59 | -2,73 | 0,68 |

—

A belga hatóságok szerint ezt az újratőkésítést a holland tevékenységek jövedelmezőségének visszatérésére vonatkozó 2002-es kilátások alapján lehetett igazolni, amelyeket az eredmények pozitív alakulása tükröz, ahogyan az 2000 végén látható volt:

2000A

2001. évi költségvetés (2000 végén elkészítve)

2002. évi költségvetés (2001 végén elkészítve) (19)

Üzleti forgalom

54,1

60,9

86,4

Üzemi eredmény (EBIT)

-2,59

-2,73

0,68

| (55) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy e befektetés belső megtérülési rátája az akkor rendelkezésre álló eredmény-előrejelzések alapján 11 %-os nagyságrendű, e 12,2 millió eurós befektetés esetében.
  A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX-Hollandiába 2001-ben tett 12,2 millió eurós újrabefektetése esetében (millió euróban)












  Az EBIT éves növekedési rátája | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leszámítolási kamatláb | [...] | | | | | | Végső érték |
| Év | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diszkont-tényező | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000A | 2001. évi költségvetés, elkészítve 2000 végén | 2002. évi költségvetés, elkészítve 2001 végén (20) | Terv 2003 (21) | Terv 2004 (21) | Terv 2005 (21) | Végső érték |
| Üzleti forgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Adózás előtti üzemi eredmény | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| 12,2 millió euró újratőkésítése 2001-ben | [...] | | | | | | |
| Szabad pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A tőke súlyozott átlagköltsége | 9 % | | | | | | |
| Az összes diszkontált pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 11,3 % | | | | | | |

(55)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy e befektetés belső megtérülési rátája az akkor rendelkezésre álló eredmény-előrejelzések alapján 11 %-os nagyságrendű, e 12,2 millió eurós befektetés esetében.

A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX-Hollandiába 2001-ben tett 12,2 millió eurós újrabefektetése esetében (millió euróban)

Az EBIT éves növekedési rátája

[...]

Leszámítolási kamatláb

[...]

Végső érték

Év

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diszkont-tényező

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000A

2001. évi költségvetés, elkészítve 2000 végén

2002. évi költségvetés, elkészítve 2001 végén (20)

Terv 2003 (21)

Terv 2004 (21)

Terv 2005 (21)

Végső érték

Üzleti forgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Adózás előtti üzemi eredmény

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

12,2 millió euró újratőkésítése 2001-ben

[...]

Szabad pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A tőke súlyozott átlagköltsége

9 %

Az összes diszkontált pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

11,3 %

| (56) | 30 millió eurós tőkeemelés Franciaországban: 2001 decemberében az SNCB tőkeemelést hajtott végre az 1999–2000-ben felvásárolt francia társaságban, hogy azon követelések értékpapírosítási programját indíthassa el, amelyek lehetővé teszik egy 70 millió eurós bankhitel-keret elnyerését. Ezt a tőkeemelést a Société Générale, az ABX LOGISTICS (France) SA hitelnyújtója írta elő az ABX LOGISTICS (France) SA kereskedelmi követeléseinek portfoliója értékpapírosításához szükséges előzetes, kötelező feltételként. |
| --- | --- |

(56)

30 millió eurós tőkeemelés Franciaországban: 2001 decemberében az SNCB tőkeemelést hajtott végre az 1999–2000-ben felvásárolt francia társaságban, hogy azon követelések értékpapírosítási programját indíthassa el, amelyek lehetővé teszik egy 70 millió eurós bankhitel-keret elnyerését. Ezt a tőkeemelést a Société Générale, az ABX LOGISTICS (France) SA hitelnyújtója írta elő az ABX LOGISTICS (France) SA kereskedelmi követeléseinek portfoliója értékpapírosításához szükséges előzetes, kötelező feltételként.

| (57) | A belga hatóságok szerint az ABX LOGISTICS (France) SA jelenleg rendelkezésre álló pénzügyi előrejelzései a jövedelmezőség visszatérésének kilátását mutatják egy helyreállítási terv keretében. E terv – egy sor, a működés javítására irányuló intézkedést követően (informatika, az elosztási eljárás felülvizsgálata, bezárások és a tevékenységek átruházása, a munkafeltételek összehangolása, a tevékenységek integrációja) – az üzemi eredmény (EBIT) javulását irányozta elő a 2001-es -19,6 millió euróról 4,6 millió euróra 2003-ban.
  Az ABX Logistics France eredményeinek előrelátható alakulása (2001 szeptemberében) | 2000 tényleges | 2001 költségvetés | 2002 előirányzat | 2003 előirányzat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üzleti forgalom | 516,0 | 631,0 | 626,0 | 664,0 |
| „Üzemi eredmény” (EBT) | -6,1 | -19,6 | -8,2 | 4,6 |
| Nettó eredmény | -2,1 | -28,4 | -11,6 | 4,0 |
| Forrás: Helyreállítási terv, 43. oldal; átváltás: 1 EUR = 6,55957 FRF |

(57)

A belga hatóságok szerint az ABX LOGISTICS (France) SA jelenleg rendelkezésre álló pénzügyi előrejelzései a jövedelmezőség visszatérésének kilátását mutatják egy helyreállítási terv keretében. E terv – egy sor, a működés javítására irányuló intézkedést követően (informatika, az elosztási eljárás felülvizsgálata, bezárások és a tevékenységek átruházása, a munkafeltételek összehangolása, a tevékenységek integrációja) – az üzemi eredmény (EBIT) javulását irányozta elő a 2001-es -19,6 millió euróról 4,6 millió euróra 2003-ban.

Az ABX Logistics France eredményeinek előrelátható alakulása (2001 szeptemberében)

2000 tényleges

2001 költségvetés

2002 előirányzat

2003 előirányzat

Üzleti forgalom

516,0

631,0

626,0

664,0

„Üzemi eredmény” (EBT)

-6,1

-19,6

-8,2

4,6

Nettó eredmény

-2,1

-28,4

-11,6

4,0

Forrás: Helyreállítási terv, 43. oldal; átváltás: 1 EUR = 6,55957 FRF

| (58) | Az SNCB úgy vélte, hogy ez az értékpapírosítási művelet lehetővé tenné a külső finanszírozás felváltását az SNCB által nyújtott rövid távú finanszírozással. Rövid távon az értékpapírosítással felszabadított készpénztöbblet egy jelentős részét injektálni lehetne az ABX cash pooljába (összevont készpénzkezelés), amely így lehetővé teszi a társaságok számára, akik a tagjai voltak, hogy részben visszatérítsék a saját, SNCB-vel szemben fennálló hitelállományukat. |
| --- | --- |

(58)

Az SNCB úgy vélte, hogy ez az értékpapírosítási művelet lehetővé tenné a külső finanszírozás felváltását az SNCB által nyújtott rövid távú finanszírozással. Rövid távon az értékpapírosítással felszabadított készpénztöbblet egy jelentős részét injektálni lehetne az ABX cash pooljába (összevont készpénzkezelés), amely így lehetővé teszi a társaságok számára, akik a tagjai voltak, hogy részben visszatérítsék a saját, SNCB-vel szemben fennálló hitelállományukat.

| (59) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy az akkoriban rendelkezésre álló eredmény-előrejelzések e 30 millió eurós befektetés esetében 14 %-os IRR-hez vezetnek.
  A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX-Franciaországba 2001-ben tett 30 millió eurós újrabefektetése esetében (millió euróban)












  Az EBIT éves növekedési rátája | [...] | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leszámítolási kamatláb | [...] | | | | | | Végső érték |
| Év | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diszkont-tényező | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | 2000 tényleges | 2001 költségvetés | 2002 előirányzat | 2003 előirányzat | Terv 2004 (22) | Terv 2005 (23) | Végső érték |
| Üzleti forgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Nettó eredmény | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30 millió euró újratőkésítése 2001-ben | [...] | | | | | | |
| Szabad pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A tőke súlyozott átlagköltsége | 9 % | | | | | | |
| Az összes diszkontált pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IRR | 14,0 % | | | | | | |

(59)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy az akkoriban rendelkezésre álló eredmény-előrejelzések e 30 millió eurós befektetés esetében 14 %-os IRR-hez vezetnek.

A belső megtérülési ráta (IRR) számítása az SNCB-nek az ABX-Franciaországba 2001-ben tett 30 millió eurós újrabefektetése esetében (millió euróban)

Az EBIT éves növekedési rátája

[...]

Leszámítolási kamatláb

[...]

Végső érték

Év

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diszkont-tényező

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2000 tényleges

2001 költségvetés

2002 előirányzat

2003 előirányzat

Terv 2004 (22)

Terv 2005 (23)

Végső érték

Üzleti forgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó eredmény

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30 millió euró újratőkésítése 2001-ben

[...]

Szabad pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A tőke súlyozott átlagköltsége

9 %

Az összes diszkontált pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IRR

14,0 %

2.3.3.   Az SNCB „párhuzamos hozzájárulásai” az ABX-hez

| (60) | A belga hatóságok kifejtették, hogy az írországi, portugáliai társaságok, és a belgiumi Air&Sea tevékenységek SNCB által történő felvásárlása során az SNCB részben vagy egészben átvette e társaságok tartozásait, majd azokat tőkévé alakította. A hatóságok szerint e tőkévé alakítások – amelyeket ők „párhuzamos hozzájárulásoknak” tekintenek – célja:






  (a) | akár bizonyos társaságok egyesülésének lehetővé tétele és a csoport jogi szempontból való egyszerűbbé tétele (Írország, Portugália) céljának megvalósítása, |
| --- | --- | --- |

(60)

A belga hatóságok kifejtették, hogy az írországi, portugáliai társaságok, és a belgiumi Air&Sea tevékenységek SNCB által történő felvásárlása során az SNCB részben vagy egészben átvette e társaságok tartozásait, majd azokat tőkévé alakította. A hatóságok szerint e tőkévé alakítások – amelyeket ők „párhuzamos hozzájárulásoknak” tekintenek – célja:

(a)

akár bizonyos társaságok egyesülésének lehetővé tétele és a csoport jogi szempontból való egyszerűbbé tétele (Írország, Portugália) céljának megvalósítása,

| (b) | akár a szállítási engedélyek fenntartásának lehetővé tétele (Írország), |
| --- | --- |

(b)

akár a szállítási engedélyek fenntartásának lehetővé tétele (Írország),

| (c) | akár annak lehetővé tétele a társaságok számára, hogy minimális sajáttőkével folytassák az Air&Sea tevékenységeiket, hogy külső finanszírozási eszközökhöz jussanak (Air&Sea Belgium). |
| --- | --- |

(c)

akár annak lehetővé tétele a társaságok számára, hogy minimális sajáttőkével folytassák az Air&Sea tevékenységeiket, hogy külső finanszírozási eszközökhöz jussanak (Air&Sea Belgium).

| (61) | Belgium szerint a sajáttőke újbóli felépítése és a jövedelmezőség gyors visszatérése a következők miatt biztosított volt: 1) a veszteségeik és az üzleti forgalmuk közötti arány, 2) az átváltások abszolút összege, 3) a vezetőség által 2002 végén felállított pénzügyi vetület (2003. évi költségvetés), amely 2003 végére az egyensúly visszatérését vette tervbe. E leányvállalatokat nem úgy kellett tekinteni, mint „nehéz helyzetben lévő” vállalkozásokat, és a helyzetük ezért nem összehasonlítható az eredeti szerkezetátalakítási tervben meghatározott három, nehéz helyzetben lévő jogalannyal. A belga hatóságok szerint az SNCB e leányvállalatok tekintetében történő célzott és egyszeri beavatkozása, bizonyos leányvállalatok szokásos finanszírozási műveletét jelenti az anyavállalat részéről az ügyletek sorában, és ennél fogva teljesen összeegyeztethető a piacgazdaságban a magánbefektető elvével. |
| --- | --- |

(61)

Belgium szerint a sajáttőke újbóli felépítése és a jövedelmezőség gyors visszatérése a következők miatt biztosított volt: 1) a veszteségeik és az üzleti forgalmuk közötti arány, 2) az átváltások abszolút összege, 3) a vezetőség által 2002 végén felállított pénzügyi vetület (2003. évi költségvetés), amely 2003 végére az egyensúly visszatérését vette tervbe. E leányvállalatokat nem úgy kellett tekinteni, mint „nehéz helyzetben lévő” vállalkozásokat, és a helyzetük ezért nem összehasonlítható az eredeti szerkezetátalakítási tervben meghatározott három, nehéz helyzetben lévő jogalannyal. A belga hatóságok szerint az SNCB e leányvállalatok tekintetében történő célzott és egyszeri beavatkozása, bizonyos leányvállalatok szokásos finanszírozási műveletét jelenti az anyavállalat részéről az ügyletek sorában, és ennél fogva teljesen összeegyeztethető a piacgazdaságban a magánbefektető elvével.

| (62) | A három érintett társaság esetében a 2002 végén elkészített 2003. évi költségvetés egyébként kilátásba helyezte az egyensúlyhoz, vagy csaknem egyensúlyhoz (1 millió eurónál alacsonyabb veszteségek) való visszatérést a terv benyújtását követő 12 hónapon belül. | 2002. évi nettó eredmény | A költségvetésbe felvett nettó eredmény 2003-ra (24) |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | -0,3 | 0,0 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda | -3,5 | -0,3 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | -2,0 | -0,8 |

(62)

A három érintett társaság esetében a 2002 végén elkészített 2003. évi költségvetés egyébként kilátásba helyezte az egyensúlyhoz, vagy csaknem egyensúlyhoz (1 millió eurónál alacsonyabb veszteségek) való visszatérést a terv benyújtását követő 12 hónapon belül.

2002. évi nettó eredmény

A költségvetésbe felvett nettó eredmény 2003-ra (24)

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

-0,3

0,0

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda

-3,5

-0,3

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

-2,0

-0,8

Az írországi, a portugáliai, és az Air&Sea Belgium társaságok 2002-es pénzügyi kulcsadatai (Millió euró)

| | | | | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2002-es üzleti forgalom (tényleges) | Üzemi eredmény (EBIT) 2002 (tényleges) | Nettó eredmény 2002 (tényleges) | 2002-es nettó veszteségek az üzleti forgalom %-ában | Az átváltások abszolút összege |
| Az eredeti terv szerint (25) | Ténylegesen megvalósított |
| ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. | 31,4 | 0,2 | -0,3 | -1 % | 3,2 | 4,3 |
| ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. | 13,7 | -1,3 | -3,5 | -25 % | 2,0 | 2,0 |
| ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV | 39,0 | -0,5 | -2,0 | -5 % | 12,0 | 2,0 |
| | | | | | 17,2 | 8,3 |

(1)

(2)

2002-es üzleti forgalom (tényleges)

Üzemi eredmény (EBIT) 2002 (tényleges)

Nettó eredmény 2002 (tényleges)

2002-es nettó veszteségek az üzleti forgalom %-ában

Az átváltások abszolút összege

Az eredeti terv szerint (25)

Ténylegesen megvalósított

ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd.

31,4

0,2

-0,3

-1 %

3,2

4,3

ABX LOGISTICS (Portugal) Lda.

13,7

-1,3

-3,5

-25 %

2,0

2,0

ABX LOGISTICS Int. (Belgium) SA/NV

39,0

-0,5

-2,0

-5 %

12,0

2,0

17,2

8,3

| (63) | A belga hatóságok megadták a belső megtérülési ráta (IRR) számítását minden művelet esetében. E számítások – amelyek itt nem kerülnek bemutatásra a maguk teljességében – a 2001. évi újrabefektetések esetében bemutatott számításokhoz hasonló módszert alkalmaznak. Azok minden alkalommal 9,6 és 12,7 % közötti IRR-t mutatnak. |
| --- | --- |

(63)

A belga hatóságok megadták a belső megtérülési ráta (IRR) számítását minden művelet esetében. E számítások – amelyek itt nem kerülnek bemutatásra a maguk teljességében – a 2001. évi újrabefektetések esetében bemutatott számításokhoz hasonló módszert alkalmaznak. Azok minden alkalommal 9,6 és 12,7 % közötti IRR-t mutatnak.

| (64) | Az SNCB egy 3,8 millió eurós befektetést is végrehajtott az ABX-Szingapúrba. A belga hatóságok szerint az ABX-Szingapúrt érintő beavatkozások semmiképpen nem tartoznak a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe. Azonban a hatóságok a Bizottság kérésére mégis benyújtottak egy belső jövedelmezőségi becslést, amely 10,9 %-os IRR-t tüntetett fel e befektetés esetében. |
| --- | --- |

(64)

Az SNCB egy 3,8 millió eurós befektetést is végrehajtott az ABX-Szingapúrba. A belga hatóságok szerint az ABX-Szingapúrt érintő beavatkozások semmiképpen nem tartoznak a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe. Azonban a hatóságok a Bizottság kérésére mégis benyújtottak egy belső jövedelmezőségi becslést, amely 10,9 %-os IRR-t tüntetett fel e befektetés esetében.

| (65) | Az SNCB 2000-ben 3 millió eurós összegű garanciát is adott egy szingapúri épület felépítéséhez. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a művelet sem tartozik a Szerződés alkalmazási körébe. Ezt követően kifejtették, hogy a garantált követelés fedezete elsősorban az épület volt, amelyet úgy tekintettek, mint kedvező fekvésű épületet egy növekedésben lévő, dinamikus piacon. Ezt az épületet 2005-ben eladták. |
| --- | --- |

(65)

Az SNCB 2000-ben 3 millió eurós összegű garanciát is adott egy szingapúri épület felépítéséhez. A belga hatóságok úgy vélik, hogy ez a művelet sem tartozik a Szerződés alkalmazási körébe. Ezt követően kifejtették, hogy a garantált követelés fedezete elsősorban az épület volt, amelyet úgy tekintettek, mint kedvező fekvésű épületet egy növekedésben lévő, dinamikus piacon. Ezt az épületet 2005-ben eladták.

2.4.   Az állam szerepe az SNCB ABX-szel kapcsolatos döntéseiben

| (66) | Az eljárás megindításában az arra szánt adatok kiegészítéseként a Bizottság itt összefoglalja az SNCB-re, és az annak döntéseiben szerepet játszó lehetséges állami befolyásra vonatkozó egyes szempontokat. |
| --- | --- |

(66)

Az eljárás megindításában az arra szánt adatok kiegészítéseként a Bizottság itt összefoglalja az SNCB-re, és az annak döntéseiben szerepet játszó lehetséges állami befolyásra vonatkozó egyes szempontokat.

2.4.1.   Az igazgatási tanács és az SNCB tevékenységei

| (67) | Az SNCB egy önálló közvállalkozás. Önálló közvállalkozásként az SNCB az egyes gazdasági közvállalkozások reformjáról szóló 1991. március 21-i törvény (26) értelmében nem tartozik a csődtörvény hatálya alá. A társaság célja az utasok és az áruk szállítása, de kifejthet minden olyan kereskedelmi tevékenységet, amely közvetve vagy közvetlenül kapcsolódik e társasági célhoz. Szervei az Igazgatási Tanács (IT), az Igazgatási Bizottság (IB) és az ügyvezető igazgató. Az IT-nek tíz tagja van, beleértve az ügyvezető igazgatót is. Az igazgatási tanács tagjait (27) a király nevezi ki, és azokat úgy választják ki, hogy a szakértelmük egymást kiegészítse (28). |
| --- | --- |

(67)

Az SNCB egy önálló közvállalkozás. Önálló közvállalkozásként az SNCB az egyes gazdasági közvállalkozások reformjáról szóló 1991. március 21-i törvény (26) értelmében nem tartozik a csődtörvény hatálya alá. A társaság célja az utasok és az áruk szállítása, de kifejthet minden olyan kereskedelmi tevékenységet, amely közvetve vagy közvetlenül kapcsolódik e társasági célhoz. Szervei az Igazgatási Tanács (IT), az Igazgatási Bizottság (IB) és az ügyvezető igazgató. Az IT-nek tíz tagja van, beleértve az ügyvezető igazgatót is. Az igazgatási tanács tagjait (27) a király nevezi ki, és azokat úgy választják ki, hogy a szakértelmük egymást kiegészítse (28).

| (68) | Bár az SNCB szabadon fejhet ki a társaság céljával összeegyeztethető minden tevékenységet, a belga jogalkotó megalkotott néhány korlátozott mechanizmust annak ellenőrzésére, hogy a közvállalkozás megsérti-e a törvényt, a saját létesítő okiratát, illetve a kezelési szerződést. A fő mechanizmus egy kormánybiztos jelenléte az igazgatási szervekben – nevezetesen az Igazgatási Tanácsban, és az Igazgatási Bizottságban —, aki ügyel a törvény, az SNCB létesítő okirata, illetve a kezelési szerződés betartására. |
| --- | --- |

(68)

Bár az SNCB szabadon fejhet ki a társaság céljával összeegyeztethető minden tevékenységet, a belga jogalkotó megalkotott néhány korlátozott mechanizmust annak ellenőrzésére, hogy a közvállalkozás megsérti-e a törvényt, a saját létesítő okiratát, illetve a kezelési szerződést. A fő mechanizmus egy kormánybiztos jelenléte az igazgatási szervekben – nevezetesen az Igazgatási Tanácsban, és az Igazgatási Bizottságban —, aki ügyel a törvény, az SNCB létesítő okirata, illetve a kezelési szerződés betartására.

2.4.2.   A számvevőszék következtetései

| (69) | A belga számvevőszék 2001 májusában jelentést (29) készített az SNCB-ről, amely több jelentős információval járult hozzá az SNCB által hozott, a kereskedelmi tevékenységeivel kapcsolatos döntésekre gyakorolt állami befolyás kérdésének tisztázásához. E jelentés egyrészről kijelenti, hogy „az S.N.C.B. társasági céljának meghatározása a következő: »A társaság célja utasok, és áruk vasúton történő szállítása. A társaság saját maga, illetve meglévő vagy létrehozandó, belga, külföldi vagy nemzetközi szervezetekben való részvétel útján bármilyen kereskedelmi, ipari vagy pénzügyi műveletet végezhet, amely közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben kapcsolatos a társasági céljával, vagy amely alkalmas arra, hogy annak megvalósítását vagy kifejtését megkönnyítse, illetve elősegítse (...)«.

  Az S.N.C.B.-t létrehozó 1926. július 23-i törvény nem határozta meg a társaság célját. Az 1960. augusztus 1-jei törvény (amely a korábban említett törvényt módosítja) beemelte a törvény szövegébe a társasági célt, a következő megfontolások alapján: »Az Önöknek bemutatott törvénytervezet meghatározza tehát az S.N.C.B. társasági célját annak kikötésével, hogy ez utóbbi jogosan folytathat minden olyan tevékenységet, amely a hálózat üzemeltetésével kapcsolatos, különösen büfék és italárusító helyek üzemeltetése, stb. ..., a használatára szánt anyagok megépítése, minden közúti szállítás megszervezése az áruk szállításának megkönnyítése érdekében (...)«.
  Az SNCB társasági célja tehát szándékosan nagyon széleskörű. E meghatározás ezen kívül nem tartalmaz semmilyen földrajzi jellegű megszorítást (...). E társasági cél értelmezhető úgy, hogy igazol minden kereskedelmi vagy akár pénzügyi tevékenységet.” |
| --- | --- |

(69)

A belga számvevőszék 2001 májusában jelentést (29) készített az SNCB-ről, amely több jelentős információval járult hozzá az SNCB által hozott, a kereskedelmi tevékenységeivel kapcsolatos döntésekre gyakorolt állami befolyás kérdésének tisztázásához. E jelentés egyrészről kijelenti, hogy „az S.N.C.B. társasági céljának meghatározása a következő: »A társaság célja utasok, és áruk vasúton történő szállítása. A társaság saját maga, illetve meglévő vagy létrehozandó, belga, külföldi vagy nemzetközi szervezetekben való részvétel útján bármilyen kereskedelmi, ipari vagy pénzügyi műveletet végezhet, amely közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben kapcsolatos a társasági céljával, vagy amely alkalmas arra, hogy annak megvalósítását vagy kifejtését megkönnyítse, illetve elősegítse (...)«.

Az S.N.C.B.-t létrehozó 1926. július 23-i törvény nem határozta meg a társaság célját. Az 1960. augusztus 1-jei törvény (amely a korábban említett törvényt módosítja) beemelte a törvény szövegébe a társasági célt, a következő megfontolások alapján: »Az Önöknek bemutatott törvénytervezet meghatározza tehát az S.N.C.B. társasági célját annak kikötésével, hogy ez utóbbi jogosan folytathat minden olyan tevékenységet, amely a hálózat üzemeltetésével kapcsolatos, különösen büfék és italárusító helyek üzemeltetése, stb. ..., a használatára szánt anyagok megépítése, minden közúti szállítás megszervezése az áruk szállításának megkönnyítése érdekében (...)«.

Az SNCB társasági célja tehát szándékosan nagyon széleskörű. E meghatározás ezen kívül nem tartalmaz semmilyen földrajzi jellegű megszorítást (...). E társasági cél értelmezhető úgy, hogy igazol minden kereskedelmi vagy akár pénzügyi tevékenységet.”

| (70) | Másrészről az SNCB által az ABX érdekében tett kiadások tekintetében a számvevőszék jelzi azt a szempontot, amelynek figyelembe vételével e jelentés egyes részeit összeállították: „Szem előtt tartva az S.N.C.B. önállóságát, a megelőzendő kockázat szintjét és a téteket, különleges figyelmet fordítottunk az ABX-hálózat fejlesztésének keretén belül hozott felvásárlási döntésekre. Ezen elemzés célja lényegében azon körülmények tisztázása, amelyek között e döntéseket meghozták és követték, hogy különösen szemléltessük azon jogszabályok végrehajtásának nehézségeit, amelyek lehetővé teszik az állam számára annak elkerülését, hogy veszélybe kerüljön a vállalkozás közfeladatokból eredő kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képessége”
   (30) . |
| --- | --- |

(70)

Másrészről az SNCB által az ABX érdekében tett kiadások tekintetében a számvevőszék jelzi azt a szempontot, amelynek figyelembe vételével e jelentés egyes részeit összeállították: „Szem előtt tartva az S.N.C.B. önállóságát, a megelőzendő kockázat szintjét és a téteket, különleges figyelmet fordítottunk az ABX-hálózat fejlesztésének keretén belül hozott felvásárlási döntésekre. Ezen elemzés célja lényegében azon körülmények tisztázása, amelyek között e döntéseket meghozták és követték, hogy különösen szemléltessük azon jogszabályok végrehajtásának nehézségeit, amelyek lehetővé teszik az állam számára annak elkerülését, hogy veszélybe kerüljön a vállalkozás közfeladatokból eredő kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képessége”
   (30) .

| (71) | Ebben az összefüggésben a számvevőszék az alábbi következtetésekre jutott:






  (a) | „az ABX-hálózat fejlesztése stratégiájának fejlődését nyilvánvalóan [az SNCB] vezetősége kezdeményezte” (31). |
| --- | --- | --- |

(71)

Ebben az összefüggésben a számvevőszék az alábbi következtetésekre jutott:

(a)

„az ABX-hálózat fejlesztése stratégiájának fejlődését nyilvánvalóan [az SNCB] vezetősége kezdeményezte” (31).

| (b) | „a közvállalkozás [SNCB] széleskörű önállósággal rendelkezik a nem vasúti jellegű befektetései, valamint a kereskedelmi tevékenységekben való részesedésszerzései tekintetében”
   (32). |
| --- | --- |

(b)

„a közvállalkozás [SNCB] széleskörű önállósággal rendelkezik a nem vasúti jellegű befektetései, valamint a kereskedelmi tevékenységekben való részesedésszerzései tekintetében”
   (32).

| (c) | „az SNCB által e [kereskedelmi] tevékenységek esetében hozott döntéseit csak a társaság célja, és az 1991. március 21-i törvény rendelkezései korlátozzák, amelyek megelőzik a közfeladatok végrehajtása károsodásának kockázatát” (33) . |
| --- | --- |

(c)

„az SNCB által e [kereskedelmi] tevékenységek esetében hozott döntéseit csak a társaság célja, és az 1991. március 21-i törvény rendelkezései korlátozzák, amelyek megelőzik a közfeladatok végrehajtása károsodásának kockázatát” (33) .

| (d) | „a nem vasúti jellegű, kereskedelmi tevékenységekbe történő befektetések nem képezik (...) előzetes jóváhagyás tárgyát, ily módon az állami ellenőrzés teljes mértékben a kormánybiztos feladata”
   (34). |
| --- | --- |

(d)

„a nem vasúti jellegű, kereskedelmi tevékenységekbe történő befektetések nem képezik (...) előzetes jóváhagyás tárgyát, ily módon az állami ellenőrzés teljes mértékben a kormánybiztos feladata”
   (34).

| (e) | „A jelenlegi jogszabály, amely jogorvoslati jogot biztosít a kormánybiztosnak, és megsemmisítési jogot a miniszternek az olyan döntésekkel kapcsolatban, amelyek veszélyeztetik az [SNCB] közfeladatainak végrehajtását, nem ad megfelelő biztosítékot arra, hogy e feladatok folyamatosságával kapcsolatos célkitűzés teljesüljön”
   (35) . |
| --- | --- |

(e)

„A jelenlegi jogszabály, amely jogorvoslati jogot biztosít a kormánybiztosnak, és megsemmisítési jogot a miniszternek az olyan döntésekkel kapcsolatban, amelyek veszélyeztetik az [SNCB] közfeladatainak végrehajtását, nem ad megfelelő biztosítékot arra, hogy e feladatok folyamatosságával kapcsolatos célkitűzés teljesüljön”
   (35) .

| (72) | Az SNCB e közszolgáltatási tevékenységeit veszélyeztető kockázat, és az államnak e kockázatok korlátozása tekintetében rendelkezésére álló ellenőrzési eszközei elégtelenségének tudomásul vétele az a keret, amelybe a kormánybiztos és a felügyeletet ellátó miniszter számvevőszék által jelentett beavatkozásai illeszkednek. Így a kormánybiztos 2000. március 2-i beavatkozása (36) annak ellenőrzésére fordított gondot, hogy az ABX olaszországi ágába való befektetés „...nem károsítja-e [az SNCB] közfeladatainak végrehajtását...”. 2000. április 28-án (37) a mobilitási és közlekedési miniszter felszólal azon kívánság kifejezésére, hogy „a vállalkozás stratégiai műveletei hosszú távúak legyenek, és tegyék lehetővé a folyamatosságának és az életképességének a biztosítását”. 2000. május 31-én (38) a mobilitási és közlekedési miniszter pontosította „...az állami felügyelet gyakorlásának feltételeit felvásárlás vagy részesedésszerzés esetén...”, amely felszólalás a kormánybiztos 2000. május 26-i (39) felszólalását követte, amelyben az emlékeztetett „...a kereskedelmi tevékenységeknek az SNCB társasági céljával, valamint a törvény által ráruházott feladattal való összeegyeztethetőségének követelményére...”. |
| --- | --- |

(72)

Az SNCB e közszolgáltatási tevékenységeit veszélyeztető kockázat, és az államnak e kockázatok korlátozása tekintetében rendelkezésére álló ellenőrzési eszközei elégtelenségének tudomásul vétele az a keret, amelybe a kormánybiztos és a felügyeletet ellátó miniszter számvevőszék által jelentett beavatkozásai illeszkednek. Így a kormánybiztos 2000. március 2-i beavatkozása (36) annak ellenőrzésére fordított gondot, hogy az ABX olaszországi ágába való befektetés „...nem károsítja-e [az SNCB] közfeladatainak végrehajtását...”. 2000. április 28-án (37) a mobilitási és közlekedési miniszter felszólal azon kívánság kifejezésére, hogy „a vállalkozás stratégiai műveletei hosszú távúak legyenek, és tegyék lehetővé a folyamatosságának és az életképességének a biztosítását”. 2000. május 31-én (38) a mobilitási és közlekedési miniszter pontosította „...az állami felügyelet gyakorlásának feltételeit felvásárlás vagy részesedésszerzés esetén...”, amely felszólalás a kormánybiztos 2000. május 26-i (39) felszólalását követte, amelyben az emlékeztetett „...a kereskedelmi tevékenységeknek az SNCB társasági céljával, valamint a törvény által ráruházott feladattal való összeegyeztethetőségének követelményére...”.

2.4.3.   A Miniszterek Tanácsa beavatkozik az ABX szerkezetátalakításába

| (73) | A Bizottság egyébként a vizsgálati eljárás megindításakor megemlítette a [belga kormányhoz tartozó] Miniszterek Tanácsa 2002. február 22-i ülésének beszámolóját és az arra vonatkozó sajtóközleményt (40), amelyek világosan mutatják ebben az időpontban a kormány részvételét az ABX szerkezetátalakítására vonatkozó határozat meghozatalában: „A miniszterelnök javaslatára a Miniszterek Tanácsa egy sor, az ABX tevékenységére vonatkozó intézkedést hagyott jóvá. A következő határozatokat az SNCB által átadott információk és stratégiai megfontolások alapján hozták meg: az ABX tevékenységeinek egészét összefogó holding létrehozása az SNCB által (...).” |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság egyébként a vizsgálati eljárás megindításakor megemlítette a [belga kormányhoz tartozó] Miniszterek Tanácsa 2002. február 22-i ülésének beszámolóját és az arra vonatkozó sajtóközleményt (40), amelyek világosan mutatják ebben az időpontban a kormány részvételét az ABX szerkezetátalakítására vonatkozó határozat meghozatalában: „A miniszterelnök javaslatára a Miniszterek Tanácsa egy sor, az ABX tevékenységére vonatkozó intézkedést hagyott jóvá. A következő határozatokat az SNCB által átadott információk és stratégiai megfontolások alapján hozták meg: az ABX tevékenységeinek egészét összefogó holding létrehozása az SNCB által (...).”

2.4.4.   Az SNCB finanszírozási kapacitása 1998 és 2001 között

| (74) | A Bizottság megállapította, hogy 1998 és 2001 között az SNCB önmaga által olyan megfelelően jó pénzügyi helyzetben volt, amely lehetővé tette számára, hogy kölcsönökhöz jusson a piacon. Ez különösen a következőkből ered:






  (a) | az a tény, hogy 1998-ban az SNCB mérlegének struktúrája rendezett volt, 51 %-os pénzügyi adósság/sajáttőke aránnyal 1998-ban, 54 %-ossal 1999-ben, 62 %-ossal 2000-ben, és 90 %-ossal 2001-ben, valamint pozitív konszolidált eredménnyel (41). |
| --- | --- | --- |

(74)

A Bizottság megállapította, hogy 1998 és 2001 között az SNCB önmaga által olyan megfelelően jó pénzügyi helyzetben volt, amely lehetővé tette számára, hogy kölcsönökhöz jusson a piacon. Ez különösen a következőkből ered:

(a)

az a tény, hogy 1998-ban az SNCB mérlegének struktúrája rendezett volt, 51 %-os pénzügyi adósság/sajáttőke aránnyal 1998-ban, 54 %-ossal 1999-ben, 62 %-ossal 2000-ben, és 90 %-ossal 2001-ben, valamint pozitív konszolidált eredménnyel (41).

| (b) | a „NERA” független szakértő tanulmánya, amely jelzi, hogy az SNCB eladósodottsága ebben az időszakban az ugyanezen ágazatban tevékenykedő hasonló vállalkozásokhoz képest teljesen elfogadható átlagot képviselt. A NERA szerint egy ilyen elfogadható szint 0,8/1 – 1,25/1 adósság/sajáttőke aránynak (42) felel meg. Márpedig ugyanebben a tanulmányban a NERA megállapítja, hogy az SNCB aránya 1997 és 2001 között nem haladta meg ezt az értéket (43). |
| --- | --- |

(b)

a „NERA” független szakértő tanulmánya, amely jelzi, hogy az SNCB eladósodottsága ebben az időszakban az ugyanezen ágazatban tevékenykedő hasonló vállalkozásokhoz képest teljesen elfogadható átlagot képviselt. A NERA szerint egy ilyen elfogadható szint 0,8/1 – 1,25/1 adósság/sajáttőke aránynak (42) felel meg. Márpedig ugyanebben a tanulmányban a NERA megállapítja, hogy az SNCB aránya 1997 és 2001 között nem haladta meg ezt az értéket (43).

| (75) | Mindemellett az SNCB pénzügyi helyzete 2002-től romlik. Valójában a konszolidált beszámolójában megjelenő pénzügyi adósságai a 2001-es 3,9 milliárd euróról 5 milliárdra emelkedtek 2002-ben, és 6,2 milliárdra 2003-ban, az összes konszolidált adósságok a 2001-es 8,6 milliárd euróról 9,6 milliárdra nőttek 2002-ben, és 10,7 milliárd euróra 2003-ban, míg az SNCB sajáttőkéje a 2001-es 4,9 milliárd euróról 4,4, milliárdra csökkent 2002-ben, és 4,2 milliárd euróra 2003-ban. Legalább a pénzügyi adósságok kizárólagos, és egy évnél hosszabb időre történő figyelembe vétele esetén (44), ez az arány a 2001-es 80 %-ról 114 %-ra emelkedik 2002-ben, 150 %-ra 2003-ban, miközben az SNCB konszolidált veszteséget mutatott ki ezekre az évekre. |
| --- | --- |

(75)

Mindemellett az SNCB pénzügyi helyzete 2002-től romlik. Valójában a konszolidált beszámolójában megjelenő pénzügyi adósságai a 2001-es 3,9 milliárd euróról 5 milliárdra emelkedtek 2002-ben, és 6,2 milliárdra 2003-ban, az összes konszolidált adósságok a 2001-es 8,6 milliárd euróról 9,6 milliárdra nőttek 2002-ben, és 10,7 milliárd euróra 2003-ban, míg az SNCB sajáttőkéje a 2001-es 4,9 milliárd euróról 4,4, milliárdra csökkent 2002-ben, és 4,2 milliárd euróra 2003-ban. Legalább a pénzügyi adósságok kizárólagos, és egy évnél hosszabb időre történő figyelembe vétele esetén (44), ez az arány a 2001-es 80 %-ról 114 %-ra emelkedik 2002-ben, 150 %-ra 2003-ban, miközben az SNCB konszolidált veszteséget mutatott ki ezekre az évekre.

3.   AZ ABX SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI ÉS PRIVATIZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEINEK RÉSZLETES BEMUTATÁSA

| (76) | Az ABX-csoport tevékenységeit az ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (a továbbiakban: ABX-WW (45) holdingon belül fogták össze. Sőt, az addig az ABX különböző nemzeti jogalanyainak keretében egyesített Air&Sea tevékenységeket már nagy részben az ABX-WW alcsoportja, az újonnan létrehozott ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV – a továbbiakban: ABX-Air&Sea (46) – fogja össze.
  Ez a csoportosítás a csoport tevékenységei összességének 2002-ben megkezdett mélyreható szerkezetátalakításának keretébe illeszkedik. E szerkezetátalakítás ugyanúgy tartalmaz működési intézkedéseket (a különböző jogalanyok integrációja, központi szolgálat létrehozása, profitközpontokba szervezés, kapacitáscsökkentés és termelékenységi erőfeszítések...), mint olyan pénzügyi intézkedéseket, amelyek célja a csoport pénzügyi szerkezetének és életképességének helyreállítása. Figyelembe véve e szerkezetátalakítási intézkedéseket, az SNCB eladási megállapodást írt alá egy befektetővel az ABX-Worldwide csoportra, a Bizottságnak a szerkezetátalakításra vonatkozó értékelésére is figyelemmel.
  E szerkezetátalakítás fő összetevői az alábbiakban szerepelnek. |
| --- | --- |

(76)

Az ABX-csoport tevékenységeit az ABX LOGISTICS Worldwide NV/SA (a továbbiakban: ABX-WW (45) holdingon belül fogták össze. Sőt, az addig az ABX különböző nemzeti jogalanyainak keretében egyesített Air&Sea tevékenységeket már nagy részben az ABX-WW alcsoportja, az újonnan létrehozott ABX LOGISTICS Air&Sea Worldwide SA/NV – a továbbiakban: ABX-Air&Sea (46) – fogja össze.

Ez a csoportosítás a csoport tevékenységei összességének 2002-ben megkezdett mélyreható szerkezetátalakításának keretébe illeszkedik. E szerkezetátalakítás ugyanúgy tartalmaz működési intézkedéseket (a különböző jogalanyok integrációja, központi szolgálat létrehozása, profitközpontokba szervezés, kapacitáscsökkentés és termelékenységi erőfeszítések...), mint olyan pénzügyi intézkedéseket, amelyek célja a csoport pénzügyi szerkezetének és életképességének helyreállítása. Figyelembe véve e szerkezetátalakítási intézkedéseket, az SNCB eladási megállapodást írt alá egy befektetővel az ABX-Worldwide csoportra, a Bizottságnak a szerkezetátalakításra vonatkozó értékelésére is figyelemmel.

E szerkezetátalakítás fő összetevői az alábbiakban szerepelnek.

| (77) | A belga hatóságok jelzik, hogy e szerkezetátalakításnak köszönhetően az ABX-WW 2004-től visszaszerezte az üzemi jövedelmezőségét (11,6 millió eurós EBIT), és 2006-tól visszaszerzi a nettó jövedelmezőségét (10,7 millió eurós nettó eredmény) (47). |
| --- | --- |

(77)

A belga hatóságok jelzik, hogy e szerkezetátalakításnak köszönhetően az ABX-WW 2004-től visszaszerezte az üzemi jövedelmezőségét (11,6 millió eurós EBIT), és 2006-tól visszaszerzi a nettó jövedelmezőségét (10,7 millió eurós nettó eredmény) (47).

3.1.   Az ABX-csoport integrációja és újjászervezése

| (78) | Az ABX-csoport társaságaira vonatkozóan különböző integrációs intézkedéseket hajtottak végre: a csoport igazgatási szerkezetének (Phoenix program), az informatikai rendszereknek, a pénzügyi igazgatásnak, és a humánerőforrás-gazdálkodásnak az integrációját. |
| --- | --- |

(78)

Az ABX-csoport társaságaira vonatkozóan különböző integrációs intézkedéseket hajtottak végre: a csoport igazgatási szerkezetének (Phoenix program), az informatikai rendszereknek, a pénzügyi igazgatásnak, és a humánerőforrás-gazdálkodásnak az integrációját.

| (79) | Phoenix : a belga hatóságok jelzik, hogy e program célja a csoport különböző tevékenységei nemzetközi igazgatásának integrációja, az üzemi együttműködések kézben tartása, a vásárlási volumenek kevesebb szállító alá vonása, a „Vállalati Központ (Corporate Centre)” megerősítése a hatásköreinek gyakorlásához szükséges folyamatok, hatáskörök és informatikai eszközök biztosításával, az országok közötti kereskedelmi és működési tevékenységek, valamint a vevőszolgálati tevékenység minőségének összehangolása a „Termék” sejteken keresztül, a helyi vezetőség felelősségteljességének és motivációjának megerősítése a csoport többi jogalanyaival együttműködésben végzett munkával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(79)

Phoenix : a belga hatóságok jelzik, hogy e program célja a csoport különböző tevékenységei nemzetközi igazgatásának integrációja, az üzemi együttműködések kézben tartása, a vásárlási volumenek kevesebb szállító alá vonása, a „Vállalati Központ (Corporate Centre)” megerősítése a hatásköreinek gyakorlásához szükséges folyamatok, hatáskörök és informatikai eszközök biztosításával, az országok közötti kereskedelmi és működési tevékenységek, valamint a vevőszolgálati tevékenység minőségének összehangolása a „Termék” sejteken keresztül, a helyi vezetőség felelősségteljességének és motivációjának megerősítése a csoport többi jogalanyaival együttműködésben végzett munkával kapcsolatban.

| (80) | Informatika: a belga hatóságok azt állítják, hogy az informatikai rendszerek integrációjának célja a meglévő rendszerek integrációja, az alkalmazások ésszerűsítése, és átfogó megoldások létrehozása a csoport számára. |
| --- | --- |

(80)

Informatika: a belga hatóságok azt állítják, hogy az informatikai rendszerek integrációjának célja a meglévő rendszerek integrációja, az alkalmazások ésszerűsítése, és átfogó megoldások létrehozása a csoport számára.

| (81) | Pénzügyi központosítás: a csoport székhelyének pénzügyi igazgatási csoportját megerősítették azért, hogy a csoporton belül központosítsák e feladatot. Így a pénzügyi kontrollinggal és a készpénzvagyonnal foglalkozó munkacsoportot megerősítették, és új munkacsoportokat hoztak létre az eredmények konszolidálására és vevőkövetelések kezelésére. A pénzügyi tájékoztatás minőségét javították a fent említett informatikai integrációs terveken, és az országok által a csoport székhelyére eljuttatott pénzügyi információk szabványosításán keresztül. |
| --- | --- |

(81)

Pénzügyi központosítás: a csoport székhelyének pénzügyi igazgatási csoportját megerősítették azért, hogy a csoporton belül központosítsák e feladatot. Így a pénzügyi kontrollinggal és a készpénzvagyonnal foglalkozó munkacsoportot megerősítették, és új munkacsoportokat hoztak létre az eredmények konszolidálására és vevőkövetelések kezelésére. A pénzügyi tájékoztatás minőségét javították a fent említett informatikai integrációs terveken, és az országok által a csoport székhelyére eljuttatott pénzügyi információk szabványosításán keresztül.

| (82) | A pénzügyi finanszírozás e központosításának keretében az ABX a csoport minden társaságára vonatkozóan összevont készpénzkezelési mechanizmust valósított meg. Ez a „cash pooling” arra vezette az ABX-csoportot, hogy 2001-ben az SNCB garanciájával egyedi készpénz- hitelkeretet nyisson egy pénzügyi intézménynél [...] millió euró maximális összeggel.
  A belga hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy ez a [...] millió eurós keret a kölcsönt adó bank részéről kereskedelmi díjazásra ad lehetőséget, és hogy a 2001 januárjában az SNCB által e hitelkeretre adott garancia [...] bázispont értékű díjazás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(82)

A pénzügyi finanszírozás e központosításának keretében az ABX a csoport minden társaságára vonatkozóan összevont készpénzkezelési mechanizmust valósított meg. Ez a „cash pooling” arra vezette az ABX-csoportot, hogy 2001-ben az SNCB garanciájával egyedi készpénz- hitelkeretet nyisson egy pénzügyi intézménynél [...] millió euró maximális összeggel.

A belga hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy ez a [...] millió eurós keret a kölcsönt adó bank részéről kereskedelmi díjazásra ad lehetőséget, és hogy a 2001 januárjában az SNCB által e hitelkeretre adott garancia [...] bázispont értékű díjazás tárgyát képezi.

| (83) | Humán erőforrások: a csoport élére humánerőforrás-igazgatót vettek fel 2003 novemberében azzal a feladattal, hogy hozza létre a leányvállalatok humán erőforrásai összehangolásának és gazdálkodásának struktúráit és eljárásait, valamint a felvétel közös eljárásait, a csoport felső vezetői és „kiemelkedő teljesítőképességű” munkavállalóinak „(high potentials)” értékelését és javadalmazását. 2005-ben Európai Üzemi Tanácsot hoznak létre. |
| --- | --- |

(83)

Humán erőforrások: a csoport élére humánerőforrás-igazgatót vettek fel 2003 novemberében azzal a feladattal, hogy hozza létre a leányvállalatok humán erőforrásai összehangolásának és gazdálkodásának struktúráit és eljárásait, valamint a felvétel közös eljárásait, a csoport felső vezetői és „kiemelkedő teljesítőképességű” munkavállalóinak „(high potentials)” értékelését és javadalmazását. 2005-ben Európai Üzemi Tanácsot hoznak létre.

| (84) | A belga hatóságok azt állítják, hogy az összehangolási feladatok központosítása a központi szolgálatok nagyobb hatékonyságához vezet. A központi szolgálat költsége, amely a nemzetközi ügyfelekre és/vagy több termékre vonatkozó „Global accounts” (gyűjtőszámlák) költségeiből, a központi informatikai költségekből és a szerkezeti (pénzügyi, jogi, humánerőforrás, kommunikációs) költségekből áll, az ABX-WW leányvállalataihoz a „license et service fees”-en (licencdíjakon és szolgáltatási díjakon) keresztül kerülnek kiszámlázásra. Ez a kiszámlázás eléri az ABX-WW leányvállalatai üzleti forgalmának mintegy [...] %-át, és fedezi a védjegy oltalmához és használatához kapcsolódó költségeket, valamint miden olyan szolgáltatást, amelyet a székhely a leányvállalatok számára nyújt. |
| --- | --- |

(84)

A belga hatóságok azt állítják, hogy az összehangolási feladatok központosítása a központi szolgálatok nagyobb hatékonyságához vezet. A központi szolgálat költsége, amely a nemzetközi ügyfelekre és/vagy több termékre vonatkozó „Global accounts” (gyűjtőszámlák) költségeiből, a központi informatikai költségekből és a szerkezeti (pénzügyi, jogi, humánerőforrás, kommunikációs) költségekből áll, az ABX-WW leányvállalataihoz a „license et service fees”-en (licencdíjakon és szolgáltatási díjakon) keresztül kerülnek kiszámlázásra. Ez a kiszámlázás eléri az ABX-WW leányvállalatai üzleti forgalmának mintegy [...] %-át, és fedezi a védjegy oltalmához és használatához kapcsolódó költségeket, valamint miden olyan szolgáltatást, amelyet a székhely a leányvállalatok számára nyújt.

| (85) | Sőt, különösen egy közelmúltbeli tanulmányt (48) idézve, a belga hatóságok jelzik, hogy az ABX-WW strukturális költségei mérsékeltebbek, mint a hasonló méretű csoportok átlaga – valamennyi ágazatot tekintve. Valójában, a „Headquarters” (székhely) méretét a csoport méretéhez viszonyítva, e mutatókból kiderül, hogy a tanulmányozott csoportok mértani átlaga szerint összességében 10 000 alkalmazottra a Headquarters 168 alkalmazottja jut. Ez az átlag magasabb, mint az ABX-é, amelynél a központi szolgálat 60 alkalmazottjára 10 000 alkalmazott jut összességében. |
| --- | --- |

(85)

Sőt, különösen egy közelmúltbeli tanulmányt (48) idézve, a belga hatóságok jelzik, hogy az ABX-WW strukturális költségei mérsékeltebbek, mint a hasonló méretű csoportok átlaga – valamennyi ágazatot tekintve. Valójában, a „Headquarters” (székhely) méretét a csoport méretéhez viszonyítva, e mutatókból kiderül, hogy a tanulmányozott csoportok mértani átlaga szerint összességében 10 000 alkalmazottra a Headquarters 168 alkalmazottja jut. Ez az átlag magasabb, mint az ABX-é, amelynél a központi szolgálat 60 alkalmazottjára 10 000 alkalmazott jut összességében.

| (86) | Az ABX műveletei meghatározott számú „profitközpontokba” tömörülnek, amelyek ugyanennyi, 2006-ig egyenként életképesnek szánt tevékenységnek felelnek meg (beleértve a németországi Road Domestic tevékenységeket, amelyek a legtöbb nehézséget jelentik). |
| --- | --- |

(86)

Az ABX műveletei meghatározott számú „profitközpontokba” tömörülnek, amelyek ugyanennyi, 2006-ig egyenként életképesnek szánt tevékenységnek felelnek meg (beleértve a németországi Road Domestic tevékenységeket, amelyek a legtöbb nehézséget jelentik).

3.2.   Az ABX-Németországra vonatkozó egyedi intézkedések

| (87) | Működési intézkedések: az eljárás megindításánál bemutatott működési szerkezetátalakítási intézkedéseken kívül a leányvállalatok és tevékenységek átruházására, a kirendeltségek és tevékenységek megszüntetésére, valamint a termelékenységi nyereségekre vonatkozó további intézkedések következménye 64 telephely (69 %) teljes leépítése, az üzleti forgalom 184 millió eurós (-30 %) csökkenése, a teljes munkaidőben foglalkoztatottak 1 589 (-43 %) fővel, míg az üzemi felület 405 062 m2-rel történő csökkenése (-56 %) (49) a szerkezetátalakítási terv elvileg 2005 végére szóló lejártáig, és a csoport jövedelmezőségének 2006–2007-re tervezett visszatérése mellett. |
| --- | --- |

(87)

Működési intézkedések: az eljárás megindításánál bemutatott működési szerkezetátalakítási intézkedéseken kívül a leányvállalatok és tevékenységek átruházására, a kirendeltségek és tevékenységek megszüntetésére, valamint a termelékenységi nyereségekre vonatkozó további intézkedések következménye 64 telephely (69 %) teljes leépítése, az üzleti forgalom 184 millió eurós (-30 %) csökkenése, a teljes munkaidőben foglalkoztatottak 1 589 (-43 %) fővel, míg az üzemi felület 405 062 m2-rel történő csökkenése (-56 %) (49) a szerkezetátalakítási terv elvileg 2005 végére szóló lejártáig, és a csoport jövedelmezőségének 2006–2007-re tervezett visszatérése mellett.

| (88) | A 2005. december 1-jén kelt levelükben a belga hatóságok ezen kívül jelezték, hogy „a németországi piac kedvezőtlen alakulása miatt, és figyelembe véve az Európai Bizottság iránymutatásainak követelményét, az ABX olyan terven dolgozik, amely lehetővé teszi számára, hogy csökkentse [...] a nemzeti közúti szállítási tevékenységeinek körét Németországban. (...)
  Ez a terv még nem véglegesített. Az ABX LOGISTICS azonban kötelezettséget vállalhat az Európai Bizottságnál arra, hogy [...] előtt bezárások, átruházások vagy partnerség(ek) útján csökkenti a nemzeti közúti fuvarozási hálózatát Németországban azzal a céllal, hogy az ABX által ellenőrzött kirendeltségek száma – jelenleg 30 – [...] kirendeltséggel csökkenjen. Az ABX ezen felül mintegy [...] telephely [...] részvényese maradhatna [...].” |
| --- | --- |

(88)

A 2005. december 1-jén kelt levelükben a belga hatóságok ezen kívül jelezték, hogy „a németországi piac kedvezőtlen alakulása miatt, és figyelembe véve az Európai Bizottság iránymutatásainak követelményét, az ABX olyan terven dolgozik, amely lehetővé teszi számára, hogy csökkentse [...] a nemzeti közúti szállítási tevékenységeinek körét Németországban. (...)

Ez a terv még nem véglegesített. Az ABX LOGISTICS azonban kötelezettséget vállalhat az Európai Bizottságnál arra, hogy [...] előtt bezárások, átruházások vagy partnerség(ek) útján csökkenti a nemzeti közúti fuvarozási hálózatát Németországban azzal a céllal, hogy az ABX által ellenőrzött kirendeltségek száma – jelenleg 30 – [...] kirendeltséggel csökkenjen. Az ABX ezen felül mintegy [...] telephely [...] részvényese maradhatna [...].”

| (89) | Termelékenységi nyereségek: A belga hatóságok által közölt információk szerint a németországi működési szerkezetátalakítási intézkedések az üzemi haszonkulcs 14,6 millió eurós nagyságrendű javulását hozzák (elméleti, állandó üzleti forgalom mellett) az ABX-Németország számára. |
| --- | --- |

(89)

Termelékenységi nyereségek: A belga hatóságok által közölt információk szerint a németországi működési szerkezetátalakítási intézkedések az üzemi haszonkulcs 14,6 millió eurós nagyságrendű javulását hozzák (elméleti, állandó üzleti forgalom mellett) az ABX-Németország számára.

| (90) | Pénzügyi szerkezetátalakítás: Az SNCB azt tervezi, hogy 50 millió eurós követelést alakít tőkévé, 100 millió eurós további sajáttőkét bocsát rendelkezésre, és 7,4 millió eurós kamatot alakít tőkévé. Az intézkedéseket a Bizottság jóváhagyása után valósítják meg. E tőkeapportnak lehetővé kell tennie az ABX-D számára, hogy a sajáttőkéjét a 2004 december 31-i szintre, - 143 millió euróról (időközben - 141,2 millió euróra pontosítva) 14,4 millió euróra állítsa vissza. A belga hatóságok szerint egy ilyen eredmény kívánatos az ABX-D esetében az ABX-WW tervezett privatizációjának megvalósításához (50). |
| --- | --- |

(90)

Pénzügyi szerkezetátalakítás: Az SNCB azt tervezi, hogy 50 millió eurós követelést alakít tőkévé, 100 millió eurós további sajáttőkét bocsát rendelkezésre, és 7,4 millió eurós kamatot alakít tőkévé. Az intézkedéseket a Bizottság jóváhagyása után valósítják meg. E tőkeapportnak lehetővé kell tennie az ABX-D számára, hogy a sajáttőkéjét a 2004 december 31-i szintre, - 143 millió euróról (időközben - 141,2 millió euróra pontosítva) 14,4 millió euróra állítsa vissza. A belga hatóságok szerint egy ilyen eredmény kívánatos az ABX-D esetében az ABX-WW tervezett privatizációjának megvalósításához (50).

| (91) | Előrelátható eredmények: Ezen intézkedések összessége alkalmazásának a business plan (üzleti terv) szerint az ABX-D működési életképességének visszatéréséhez kell vezetnie 2006-ban ([...] millió eurós EBIT), valamint a nettó életképesség visszatéréséhez 2007-ben ([...] millió eurós nettó eredmény). |
| --- | --- |

(91)

Előrelátható eredmények: Ezen intézkedések összessége alkalmazásának a business plan (üzleti terv) szerint az ABX-D működési életképességének visszatéréséhez kell vezetnie 2006-ban ([...] millió eurós EBIT), valamint a nettó életképesség visszatéréséhez 2007-ben ([...] millió eurós nettó eredmény).

3.3.   Az ABX-Hollandiára vonatkozó egyedi intézkedések

| (92) | Működési intézkedések: az eljárás megindításánál leírt működési szerkezetátalakítási intézkedéseken kívül a leányvállalatok és tevékenységek átruházására, a kirendeltségek és tevékenységek megszüntetésére, valamint a termelékenységi nyereségekre vonatkozó további intézkedések következménye 4 telephely (-44 %) teljes leépítése, az üzleti forgalom 14 millió eurós (-21 %) csökkenése, a teljes munkaidőben foglalkoztatottak 93 (-22 %) fővel, míg az üzemi felület 18 400 m2-rel (-28 %) történő csökkenése. |
| --- | --- |

(92)

Működési intézkedések: az eljárás megindításánál leírt működési szerkezetátalakítási intézkedéseken kívül a leányvállalatok és tevékenységek átruházására, a kirendeltségek és tevékenységek megszüntetésére, valamint a termelékenységi nyereségekre vonatkozó további intézkedések következménye 4 telephely (-44 %) teljes leépítése, az üzleti forgalom 14 millió eurós (-21 %) csökkenése, a teljes munkaidőben foglalkoztatottak 93 (-22 %) fővel, míg az üzemi felület 18 400 m2-rel (-28 %) történő csökkenése.

| (93) | Termelékenységi nyereségek: A belga hatóságok által közölt információk szerint a hollandiai működési szerkezetátalakítási intézkedések az üzemi haszonkulcs 5,7 millió eurós nagyságrendű javulását hozzák (elméleti, állandó üzleti forgalom mellett) a hollandiai ABX számára, legkésőbb a csoport életképességének 2006–2007-re várt visszatéréséig. |
| --- | --- |

(93)

Termelékenységi nyereségek: A belga hatóságok által közölt információk szerint a hollandiai működési szerkezetátalakítási intézkedések az üzemi haszonkulcs 5,7 millió eurós nagyságrendű javulását hozzák (elméleti, állandó üzleti forgalom mellett) a hollandiai ABX számára, legkésőbb a csoport életképességének 2006–2007-re várt visszatéréséig.

| (94) | Pénzügyi szerkezetátalakítás: Az SNCB azt tervezi, hogy 10 millió eurós követelést és 0,6 millió eurós kamatot alakít tőkévé, mihelyt a Bizottság jóváhagyta az intézkedéseket. E tőkeapportnak lehetővé kell tennie az ABX-NL számára, hogy a sajáttőkéjét a 2004 december 31-i szintre, -1,3 millió euróról (időközben -1,5 millió euróra pontosítva) 9,3 millió euróra állítsa vissza. A belga hatóságok szerint egy ilyen eredmény kívánatos az ABX-NL esetében az ABX-WW tervezett privatizációjának megvalósításához (51). |
| --- | --- |

(94)

Pénzügyi szerkezetátalakítás: Az SNCB azt tervezi, hogy 10 millió eurós követelést és 0,6 millió eurós kamatot alakít tőkévé, mihelyt a Bizottság jóváhagyta az intézkedéseket. E tőkeapportnak lehetővé kell tennie az ABX-NL számára, hogy a sajáttőkéjét a 2004 december 31-i szintre, -1,3 millió euróról (időközben -1,5 millió euróra pontosítva) 9,3 millió euróra állítsa vissza. A belga hatóságok szerint egy ilyen eredmény kívánatos az ABX-NL esetében az ABX-WW tervezett privatizációjának megvalósításához (51).

| (95) | Előrelátható eredmények: Ezen intézkedések összessége alkalmazásának a business plan (üzleti terv) szerint az ABX-NL működési életképessége visszatéréséhez kell vezetnie 2005-ben ([...] millió eurós EBIT), valamint a nettó életképesség visszatéréséhez 2006-ban ([...] millió eurós nettó eredmény). |
| --- | --- |

(95)

Előrelátható eredmények: Ezen intézkedések összessége alkalmazásának a business plan (üzleti terv) szerint az ABX-NL működési életképessége visszatéréséhez kell vezetnie 2005-ben ([...] millió eurós EBIT), valamint a nettó életképesség visszatéréséhez 2006-ban ([...] millió eurós nettó eredmény).

3.4.   A road domestic tevékenység átruházása Franciaországban

| (96) | Az ABX-F-et érintő nehézségekkel szemben, amelyeket az ABX-csoport egészének életképességére nézve kritikusnak tartanak, a belga hatóságok megjegyezték, hogy az SNCB az ABX-Franciaország belföldi közúti tevékenységeit RES útján megszünteti. Mivel a RES-t részletesen bemutatták az eljárás kiterjesztésében, csak röviden kerül megemlítésre itt, hogy az ABX-F belföldi tevékenységeit RES útján, [...] millió eurós negatív piaci áron eladták. Az ABX-F többi tevékenységét átruházták az ABX-WW-re. |
| --- | --- |

(96)

Az ABX-F-et érintő nehézségekkel szemben, amelyeket az ABX-csoport egészének életképességére nézve kritikusnak tartanak, a belga hatóságok megjegyezték, hogy az SNCB az ABX-Franciaország belföldi közúti tevékenységeit RES útján megszünteti. Mivel a RES-t részletesen bemutatták az eljárás kiterjesztésében, csak röviden kerül megemlítésre itt, hogy az ABX-F belföldi tevékenységeit RES útján, [...] millió eurós negatív piaci áron eladták. Az ABX-F többi tevékenységét átruházták az ABX-WW-re.

| (97) | Két szakértő, a Deloitte és az Ernst & Young Transaction Advisory Services arra a következtetésre jutott, hogy az ABX-F belföldi részlegének [...] millió eurós negatív eladási ára megfelelő, és megfelel a piaci értéknek. |
| --- | --- |

(97)

Két szakértő, a Deloitte és az Ernst & Young Transaction Advisory Services arra a következtetésre jutott, hogy az ABX-F belföldi részlegének [...] millió eurós negatív eladási ára megfelelő, és megfelel a piaci értéknek.

| (98) | A belga hatóságok szerint, „az SNCB lemondott az ABX-Franciaországba való befektetésének folytatásáról: a többek között 2003 februárjában bejelentett újratőkésítési intézkedéseket nem fogják végrehajtani. A Franciaországra vonatkozó intézkedések – beleértve a RES-t – nem illeszkednek a folyamatosság logikájába, de szociális téren ellenőrzöttek és felelősségteljesek, amely lehetővé teszi több, mint 2300 munkahely megóvását. Az SNCB kivonul Franciaországból: a RES végrehajtása után az ABX-Franciaország egyetlen tevékenysége azon három, jövedelmező logisztikai szerződés végrehajtása, amelyet [...] végéig folytatnak, és amely csak 29 millió eurós üzleti forgalmat realizál. Ekkor az ABX-Franciaországnak nem lesz többé működési tevékenysége, és kétségtelenül felszámolásra kerül.” (52). „Ennél fogva, ha úgy lehet tekinteni, hogy a tevékenység megszüntetése Franciaországban – tág értelemben – része az ABX Logistics csoport szerkezetátalakításának, akkor az ABX LOGISTICS franciaországi tevékenységeinek nem a Németország vagy Hollandia tekintetében bejelentett intézkedések értelmében vett szerkezetátalakításáról van szó.” (53) |
| --- | --- |

(98)

A belga hatóságok szerint, „az SNCB lemondott az ABX-Franciaországba való befektetésének folytatásáról: a többek között 2003 februárjában bejelentett újratőkésítési intézkedéseket nem fogják végrehajtani. A Franciaországra vonatkozó intézkedések – beleértve a RES-t – nem illeszkednek a folyamatosság logikájába, de szociális téren ellenőrzöttek és felelősségteljesek, amely lehetővé teszi több, mint 2300 munkahely megóvását. Az SNCB kivonul Franciaországból: a RES végrehajtása után az ABX-Franciaország egyetlen tevékenysége azon három, jövedelmező logisztikai szerződés végrehajtása, amelyet [...] végéig folytatnak, és amely csak 29 millió eurós üzleti forgalmat realizál. Ekkor az ABX-Franciaországnak nem lesz többé működési tevékenysége, és kétségtelenül felszámolásra kerül.” (52). „Ennél fogva, ha úgy lehet tekinteni, hogy a tevékenység megszüntetése Franciaországban – tág értelemben – része az ABX Logistics csoport szerkezetátalakításának, akkor az ABX LOGISTICS franciaországi tevékenységeinek nem a Németország vagy Hollandia tekintetében bejelentett intézkedések értelmében vett szerkezetátalakításáról van szó.” (53)

3.4.1.   A RES választása

| (99) | Emlékeztetőül, a belga hatóságok összehasonlították a „RES” (a vállalkozás alkalmazottak által történő megvásárlása) forgatókönyvét az ABX tevékenységeinek belföldi része tekintetében egy egyezségen alapuló felszámolási forgatókönyvvel, és megállapították, hogy a RES a kevésbé költséges megoldás. Az eljárás kiterjesztésében a Bizottság megkérdőjelezte ezt az érvelést, jelezve, hogy a vonatkozó összehasonlítást meg kell tenni a RES és a kényszerfelszámolás forgatókönyve között is, mivel egy hasonló helyzetben lévő magánbefektető a számára legkevesebb kiadással járó megoldást keresné anélkül, hogy kizárná a bírósági felszámolás lehetőségét, ha az gazdasági szempontból előnyösebbnek bizonyulna. |
| --- | --- |

(99)

Emlékeztetőül, a belga hatóságok összehasonlították a „RES” (a vállalkozás alkalmazottak által történő megvásárlása) forgatókönyvét az ABX tevékenységeinek belföldi része tekintetében egy egyezségen alapuló felszámolási forgatókönyvvel, és megállapították, hogy a RES a kevésbé költséges megoldás. Az eljárás kiterjesztésében a Bizottság megkérdőjelezte ezt az érvelést, jelezve, hogy a vonatkozó összehasonlítást meg kell tenni a RES és a kényszerfelszámolás forgatókönyve között is, mivel egy hasonló helyzetben lévő magánbefektető a számára legkevesebb kiadással járó megoldást keresné anélkül, hogy kizárná a bírósági felszámolás lehetőségét, ha az gazdasági szempontból előnyösebbnek bizonyulna.

| (100) | A belga hatóságok fenntartják, hogy a bírósági felszámolás mindenképpen költségesebb lenne, mint a RES, és azt is, hogy a Bizottság kétségei ellenére az egyezségen alapuló felszámolás nem csak szociális szempontból felelősségteljesebb, hanem mindenekelőtt továbbra is a megfelelő összehasonlítás marad, az alábbiakban összefoglalt okokból. |
| --- | --- |

(100)

A belga hatóságok fenntartják, hogy a bírósági felszámolás mindenképpen költségesebb lenne, mint a RES, és azt is, hogy a Bizottság kétségei ellenére az egyezségen alapuló felszámolás nem csak szociális szempontból felelősségteljesebb, hanem mindenekelőtt továbbra is a megfelelő összehasonlítás marad, az alábbiakban összefoglalt okokból.

3.4.2.   A különböző forgatókönyvek költsége

| (101) | A belga hatóságok összehasonlították a három lehetőséget, a RES-t, az egyezségen alapuló felszámolást és a bírósági felszámolást, ahogyan az az alábbi táblázatban szerepel (54): | R.E.S. | Önkéntes, vagy egyezségen alapuló felszámolás | Bírósági, vagy kényszerfelszámolás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Negatív sajáttőke 2004/09/30-án | [...] | [...] | [...] |
| 2004 utolsó harmadára várt veszteségek | [...] | [...] | [...] |
| Becsült negatív sajáttőke 2004/12/31-ig | [...] | [...] | [...] |
| Amiből adósság az SNCB felé | [...] | [...] | [...] |
| Immateriális javak értékcsökkenése | [...] | [...] | [...] |
| A Contract Logistics MGF számára történő eladásának még el nem könyvelt értéktöbblete | [...] | [...] | [...] |
| Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile és Lacombe átadásának értéktöbblete | [...] | [...] | [...] |
| A folyamatban lévő szociális terv véglegesítése (PSE4) – kiadások 2004 | [...] | [...] | [...] |
| A 2005-ös veszteségek fedezete az R.E.S.-be nem tartozó tevékenységek tekintetében | [...] | [...] | [...] |
| Impact cash az SNCB számára a tevékenység-megszüntetési forgatókönyv kiválasztása előtt | [...] | [...] | [...] |
| Átruházási ár (negatív) – maximum | [...] | | |
| A szociális terv tárgyalásának időszakában felmerült veszteségek fedezete – 2005 | | [...] | |
| A 4 további hónapban felmerült veszteségek fedezete – 2006 (kockázat) | | -15 | |
| Új szociális terv a megmaradó személyzetről | | [...] | |
| A bérleti szerződések felmondása | | -8 | |
| Más szerződések felmondása | | -6 | |
| Az SNCB [...] kockázata [...] | | | |
| Kereskedelmi adósságok a szállítók felé 2004.12.31-ig | | | |
| Szociális adósságok a személyezt felé | | | |
| Szociális terv az ABX-Franciaország személyzete számára | | | [...] |
| A hitelezők kárának megtérítése – Bérletek | | | -8 |
| A hitelezők kárának megtérítése – Más szerződések | | | -6 |
| Az SNCB garanciájának a Soc. Gen/Natexis felé fennálló adósságok tekintetében történő igénybevételével kapcsolatos kockázat | | | |
| Az ABX LOGISTICS csoport értékének csökkenése | | | -112 |
| A volumencsökkenést követően végrehajtásra kerülő további elbocsátások költségei | | | [...] |
| A működőtőke-szükségletre gyakorolt hatás | | | -45 |
| Az SNCB banki adósságának finanszírozási költségére gyakorolt hatás | | | -14 |
| Az ABX LOGISTICS banki adósságának finanszírozási költségére gyakorolt hatás | | | -7 |
| Az SNCB összes költsége | - 137,5 | -183 | -346 |

(101)

A belga hatóságok összehasonlították a három lehetőséget, a RES-t, az egyezségen alapuló felszámolást és a bírósági felszámolást, ahogyan az az alábbi táblázatban szerepel (54):

R.E.S.

Önkéntes, vagy egyezségen alapuló felszámolás

Bírósági, vagy kényszerfelszámolás

Negatív sajáttőke 2004/09/30-án

[...]

[...]

[...]

2004 utolsó harmadára várt veszteségek

[...]

[...]

[...]

Becsült negatív sajáttőke 2004/12/31-ig

[...]

[...]

[...]

Amiből adósság az SNCB felé

[...]

[...]

[...]

Immateriális javak értékcsökkenése

[...]

[...]

[...]

A Contract Logistics MGF számára történő eladásának még el nem könyvelt értéktöbblete

[...]

[...]

[...]

Eurocargo, Air&Sea, Mitjavile és Lacombe átadásának értéktöbblete

[...]

[...]

[...]

A folyamatban lévő szociális terv véglegesítése (PSE4) – kiadások 2004

[...]

[...]

[...]

A 2005-ös veszteségek fedezete az R.E.S.-be nem tartozó tevékenységek tekintetében

[...]

[...]

[...]

Impact cash az SNCB számára a tevékenység-megszüntetési forgatókönyv kiválasztása előtt

[...]

[...]

[...]

Átruházási ár (negatív) – maximum

[...]

A szociális terv tárgyalásának időszakában felmerült veszteségek fedezete – 2005

[...]

A 4 további hónapban felmerült veszteségek fedezete – 2006 (kockázat)

-15

Új szociális terv a megmaradó személyzetről

[...]

A bérleti szerződések felmondása

-8

Más szerződések felmondása

-6

Az SNCB [...] kockázata [...]

Kereskedelmi adósságok a szállítók felé 2004.12.31-ig

Szociális adósságok a személyezt felé

Szociális terv az ABX-Franciaország személyzete számára

[...]

A hitelezők kárának megtérítése – Bérletek

-8

A hitelezők kárának megtérítése – Más szerződések

-6

Az SNCB garanciájának a Soc. Gen/Natexis felé fennálló adósságok tekintetében történő igénybevételével kapcsolatos kockázat

Az ABX LOGISTICS csoport értékének csökkenése

-112

A volumencsökkenést követően végrehajtásra kerülő további elbocsátások költségei

[...]

A működőtőke-szükségletre gyakorolt hatás

-45

Az SNCB banki adósságának finanszírozási költségére gyakorolt hatás

-14

Az ABX LOGISTICS banki adósságának finanszírozási költségére gyakorolt hatás

-7

Az SNCB összes költsége

- 137,5

-183

-346

| (102) | A RES és az egyezségen alapuló felszámolás költsége közötti különbség (lényegében a megmaradó személyzetre vonatkozó szociális terv költsége, és e terv tárgyalásának időszakában felmerült veszteségek fedezete) tekintetében a belga hatóságok megjegyzik, hogy a tervet az Ernst & Young társaság már megvizsgálta és megerősítette. Ezek a szakértők a következőket állapították meg: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable” („Megállapítjuk, hogy átfogó szempontból a vállalkozás vezetői kivásárlásának és a belföldi közúti szállítás felszámolásának forgatókönyve közötti árkülönbség, amely 45,5 millió euró, tisztességes és ésszerű”). |
| --- | --- |

(102)

A RES és az egyezségen alapuló felszámolás költsége közötti különbség (lényegében a megmaradó személyzetre vonatkozó szociális terv költsége, és e terv tárgyalásának időszakában felmerült veszteségek fedezete) tekintetében a belga hatóságok megjegyzik, hogy a tervet az Ernst & Young társaság már megvizsgálta és megerősítette. Ezek a szakértők a következőket állapították meg: „... we conclude that on an overall level the price differential between the scenario of the Management Buy-Out and the scenario of the Liquidation of Domestic Road Transport Activities amounting to € 45,5 million to be fair and reasonable” („Megállapítjuk, hogy átfogó szempontból a vállalkozás vezetői kivásárlásának és a belföldi közúti szállítás felszámolásának forgatókönyve közötti árkülönbség, amely 45,5 millió euró, tisztességes és ésszerű”).

| (103) | A belga hatóságok szerint a bírósági felszámolás költsége sokkal magasabb lenne, mint az ABX Franciaország nettó eszközeinek értéke a művelet végrehajtásakor (ami –[...] millió euró), a következő okokból:






  (a) | az SNCB számára fennálló kockázat [...] |
| --- | --- | --- |

(103)

A belga hatóságok szerint a bírósági felszámolás költsége sokkal magasabb lenne, mint az ABX Franciaország nettó eszközeinek értéke a művelet végrehajtásakor (ami –[...] millió euró), a következő okokból:

(a)

az SNCB számára fennálló kockázat [...]

| (b) | az ügyfelek elvesztésének hatása, amely az ABX-ről alkotott kép leértékelődéséből ered, és e veszteségnek az ABX LOGISTICS Worldwide csoport értékére gyakorolt hatása, |
| --- | --- |

(b)

az ügyfelek elvesztésének hatása, amely az ABX-ről alkotott kép leértékelődéséből ered, és e veszteségnek az ABX LOGISTICS Worldwide csoport értékére gyakorolt hatása,

| (c) | az ügyfelek elvesztése miatt feleslegessé vált személyzet elbocsátásának költségei, |
| --- | --- |

(c)

az ügyfelek elvesztése miatt feleslegessé vált személyzet elbocsátásának költségei,

| (d) | a csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatás, és |
| --- | --- |

(d)

a csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatás, és

| (e) | az ABX LOGISTICS-csoport és maga az SNCB finanszírozási költségeire gyakorolt hatás az egyik leányvállalatuk nem fizetése következtében. |
| --- | --- |

(e)

az ABX LOGISTICS-csoport és maga az SNCB finanszírozási költségeire gyakorolt hatás az egyik leányvállalatuk nem fizetése következtében.

| (104) | A [...] kockázata ([...] millió euró): A belga hatóságok szerint (55)
  „a bírósági felszámolás forgatókönyve az SNCB-t a [...] kockázatának tenné ki, amely felvetné a felelősségét. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)” (59). |
| --- | --- |

(104)

A [...] kockázata ([...] millió euró): A belga hatóságok szerint (55)
  „a bírósági felszámolás forgatókönyve az SNCB-t a [...] kockázatának tenné ki, amely felvetné a felelősségét. [...]
   (56)
  , [...]
   (57)
  , [...]
   (58)” (59).

| (105) | A belga hatóságok egy közelmúltbeli határozatot is példaként idéznek [...] (60). |
| --- | --- |

(105)

A belga hatóságok egy közelmúltbeli határozatot is példaként idéznek [...] (60).

| (106) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy „a Bizottságnak a kockázat megléte és elfogadható jellege megállapítására kell szorítkoznia, és annak meghatározására, hogy e kockázattal szemben egy magánszereplő ugyanilyen helyzetben valószínűleg kereste volna a bírósági felszámolás elkerülésének lehetőségét, és az egyezségen alapuló felszámolást választotta volna [...]” (61). |
| --- | --- |

(106)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy „a Bizottságnak a kockázat megléte és elfogadható jellege megállapítására kell szorítkoznia, és annak meghatározására, hogy e kockázattal szemben egy magánszereplő ugyanilyen helyzetben valószínűleg kereste volna a bírósági felszámolás elkerülésének lehetőségét, és az egyezségen alapuló felszámolást választotta volna [...]” (61).

| (107) | A Grand, Auzas és társai francia ügyvédi iroda 2004 végén hívta fel az SNCB figyelmét erre a kockázatra, és írásban megerősítette az e kockázatra vonatkozó elemzését. |
| --- | --- |

(107)

A Grand, Auzas és társai francia ügyvédi iroda 2004 végén hívta fel az SNCB figyelmét erre a kockázatra, és írásban megerősítette az e kockázatra vonatkozó elemzését.

| (108) | Ugyanígy a Linklaters iroda jelezte a belga hatóságoknak, hogy ha „[...] (62) [...]” (63). |
| --- | --- |

(108)

Ugyanígy a Linklaters iroda jelezte a belga hatóságoknak, hogy ha „[...] (62) [...]” (63).

| (109) | Ha az SNCB [...], a belga hatóságok úgy értékelik, hogy a megmaradó 1300 munkavállalóra vonatkozóan legalább egy [...] millió eurós szociális tervet kellett volna finanszíroznia, és kártérítést adni az ABX-Franciaország hitelezőinek (8 millió eurót az ingatlanhitelezők és 6 millió eurót más hitelezők esetében). |
| --- | --- |

(109)

Ha az SNCB [...], a belga hatóságok úgy értékelik, hogy a megmaradó 1300 munkavállalóra vonatkozóan legalább egy [...] millió eurós szociális tervet kellett volna finanszíroznia, és kártérítést adni az ABX-Franciaország hitelezőinek (8 millió eurót az ingatlanhitelezők és 6 millió eurót más hitelezők esetében).

| (110) | Az ABX csoport értékének csökkenése az ügyfelek elvesztése következtében (112 millió euró): A belga hatóságok becslése szerint a franciaországi road domestic tevékenység bírósági felszámolása súlyosan és tartósan rontaná a csoport hírnevét és a róla alkotott képet, és a csoport egészére nézve hátrányos ügyfél-veszteséget jelentene. Az ABX-csoport értéke csökkenésének becslését az alább található táblázat tartalmazza.
  A belga hatóságok úgy vélik, hogy az üzleti forgalom veszteségét a közvetlen szállítási költségek eltűnése részben kiegyenlítené. De a közvetett költségeket (szerkezeti költségeket) csak fokozatosan lehetne csökkenteni (a személyzetnek a kiesett tevékenységi volumennel arányos elbocsátásával) egy 3 éves időszakban, a bírósági felszámolást megelőző helyzethez való visszatérés céljából. Az ügyfelek elvesztésének az üzemi eredményre (EBIT) gyakorolt hatása így az első évben maximális lenne, és a következő két évben csökkenne, a bírósági felszámolást megelőző helyzethez való visszatérésig.
  A csoport értékének csökkenése az ABX LOGISTICS France S.A. bírósági felszámolását követő volumencsökkenés következtében











  Millió euró a 2004 végén rendelkezésre álló előirányzatok alapján | 2005 | 2006 | 2007 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Franciaországban |
| Road International Franciaország |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 8,8 |
| Air&Sea Franciaország |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 10 % | 6 % | 2 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Franciaországon kívül |
| Road Németország | |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 46,7 |
| Air&Sea Németország | |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 3,1 |
| Road Domestic Hollandia | |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 3,3 |
| Road Domestic Belgium | |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 30 % | 15 % | 7,5 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 16,5 |
| Más országok és terméksorozatok | |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | [...] | [...] | [...] | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban | 5 % | 3 % | 1 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | [...] | [...] | [...] | 25,2 |
| Összesen |
| | A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs | 455,6 | 489,7 | 519,7 | |
| | Az ügyfélveszteség %-ban (súlyozott átlag) | 14 % | 7 % | 3 % | |
| | Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése | 61,6 | 34,4 | 16,4 | 112,4 |

(110)

Az ABX csoport értékének csökkenése az ügyfelek elvesztése következtében (112 millió euró): A belga hatóságok becslése szerint a franciaországi road domestic tevékenység bírósági felszámolása súlyosan és tartósan rontaná a csoport hírnevét és a róla alkotott képet, és a csoport egészére nézve hátrányos ügyfél-veszteséget jelentene. Az ABX-csoport értéke csökkenésének becslését az alább található táblázat tartalmazza.

A belga hatóságok úgy vélik, hogy az üzleti forgalom veszteségét a közvetlen szállítási költségek eltűnése részben kiegyenlítené. De a közvetett költségeket (szerkezeti költségeket) csak fokozatosan lehetne csökkenteni (a személyzetnek a kiesett tevékenységi volumennel arányos elbocsátásával) egy 3 éves időszakban, a bírósági felszámolást megelőző helyzethez való visszatérés céljából. Az ügyfelek elvesztésének az üzemi eredményre (EBIT) gyakorolt hatása így az első évben maximális lenne, és a következő két évben csökkenne, a bírósági felszámolást megelőző helyzethez való visszatérésig.

A csoport értékének csökkenése az ABX LOGISTICS France S.A. bírósági felszámolását követő volumencsökkenés következtében

Millió euró a 2004 végén rendelkezésre álló előirányzatok alapján

2005

2006

2007

Összesen

Franciaországban

Road International Franciaország

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

30 %

15 %

7,5 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

8,8

Air&Sea Franciaország

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

10 %

6 %

2 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

3,1

Franciaországon kívül

Road Németország

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

30 %

15 %

7,5 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

46,7

Air&Sea Németország

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

5 %

3 %

1 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

3,1

Road Domestic Hollandia

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

30 %

15 %

7,5 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

3,3

Road Domestic Belgium

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

30 %

15 %

7,5 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

16,5

Más országok és terméksorozatok

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

[...]

[...]

[...]

Az ügyfélveszteség %-ban

5 %

3 %

1 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

[...]

[...]

[...]

25,2

Összesen

A költségvetésbe felvett bruttó haszonkulcs

455,6

489,7

519,7

Az ügyfélveszteség %-ban (súlyozott átlag)

14 %

7 %

3 %

Az EBIT-re gyakorolt hatás becslése

61,6

34,4

16,4

112,4

| (111) | E tekintetben a belga hatóságok azt is jelezték, hogy az Európai Közösségek Bírósága szerint „el kell fogadni (...), hogy egy anyavállalat egy korlátozott időszakon belül viselheti valamely leányvállalata veszteségeit, hogy lehetővé tegye ez utóbbi számára a tevékenységének legjobb körülmények között történő befejezését. Az ilyen döntéseket nem csak a közvetett anyagi haszon lehetősége motiválhatja, hanem más megfontolások is, mint a csoportról kialakult kép fenntartásával, vagy a tevékenységeinek új irányba terelésével kapcsolatos törekvés.”
   (64)
  . |
| --- | --- |

(111)

E tekintetben a belga hatóságok azt is jelezték, hogy az Európai Közösségek Bírósága szerint „el kell fogadni (...), hogy egy anyavállalat egy korlátozott időszakon belül viselheti valamely leányvállalata veszteségeit, hogy lehetővé tegye ez utóbbi számára a tevékenységének legjobb körülmények között történő befejezését. Az ilyen döntéseket nem csak a közvetett anyagi haszon lehetősége motiválhatja, hanem más megfontolások is, mint a csoportról kialakult kép fenntartásával, vagy a tevékenységeinek új irányba terelésével kapcsolatos törekvés.”
   (64)
  .

| (112) | A volumen csökkenése folytán feleslegessé vált személyzet elbocsátásának költségei ([...] millió euró) : Ahogyan az a fentiekben szerepel, a belga hatóságok azt feltételezték, hogy a közvetett költségek egy 3 éves időszakban az elbocsátások révén fokozatosan csökkenthetőek lennének az egyensúlyhoz való visszatérés érdekében. A belga hatóságok által elfogadott becslések mintegy 1 000 elbocsátásról szólnak (ami mintegy 550 fő Németországban, 200 Franciaországban, 100 Belgiumban, és 200 a világ többi részén). |
| --- | --- |

(112)

A volumen csökkenése folytán feleslegessé vált személyzet elbocsátásának költségei ([...] millió euró) : Ahogyan az a fentiekben szerepel, a belga hatóságok azt feltételezték, hogy a közvetett költségek egy 3 éves időszakban az elbocsátások révén fokozatosan csökkenthetőek lennének az egyensúlyhoz való visszatérés érdekében. A belga hatóságok által elfogadott becslések mintegy 1 000 elbocsátásról szólnak (ami mintegy 550 fő Németországban, 200 Franciaországban, 100 Belgiumban, és 200 a világ többi részén).

| (113) | Az ABX-csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatás (45 millió euró): a belga hatóságok úgy vélik, hogy a csoport bírósági felszámolásának forgatókönyve jelentős nyomást hozna létre a csoport többi részének szállítói részéről a számláik fizetési határidejére vonatkozó újratárgyalás érdekében (például azonnali kifizetés követelése az adott hónap végétől számított 30 napos kifizetés helyett). Úgy számolnak, hogy a szállítók kifizetésére nyitva álló átlagos határidő 7 nappal történő csökkentése egy 45 millió eurós nagyságrendű azonnali készpénzszükségletet teremtene. |
| --- | --- |

(113)

Az ABX-csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatás (45 millió euró): a belga hatóságok úgy vélik, hogy a csoport bírósági felszámolásának forgatókönyve jelentős nyomást hozna létre a csoport többi részének szállítói részéről a számláik fizetési határidejére vonatkozó újratárgyalás érdekében (például azonnali kifizetés követelése az adott hónap végétől számított 30 napos kifizetés helyett). Úgy számolnak, hogy a szállítók kifizetésére nyitva álló átlagos határidő 7 nappal történő csökkentése egy 45 millió eurós nagyságrendű azonnali készpénzszükségletet teremtene.

| (114) | Az SNCB és az ABX LOGISTICS Worldwide finanszírozásának átlagos költségére gyakorolt hatás (14 + 7 millió euró): a belga hatóságok szerint az SNCB és az ABX LOGISTICS finanszírozásának átlagos költségét növelhették a bankjaiknál a leányvállalataik egyike fizetéseinek megszüntetése miatt. A lehetséges finanszírozási többletköltséget 100 bázispontra (1 %) becsülik az ABX LOGISTICS banki adóssága (mintegy 240 millió euró) esetében, és 50 bázispontra az SNCB banki adóssága (mintegy 900 millió euró) esetében, amelyet a belga állam nem vállalt át. Azzal a feltételezéssel, hogy ezt a többletköltséget három év alatt semlegesítik, a belga hatóságok úgy vélik, hogy az SNCB adósságának finanszírozásához kapcsolódó többletköltség 14 millió eurós nagyságrendű, míg az ABX LOGISTICS-hoz kapcsolódó adósság finanszírozásának többletköltsége 7 millió eurós nagyságrendű. |
| --- | --- |

(114)

Az SNCB és az ABX LOGISTICS Worldwide finanszírozásának átlagos költségére gyakorolt hatás (14 + 7 millió euró): a belga hatóságok szerint az SNCB és az ABX LOGISTICS finanszírozásának átlagos költségét növelhették a bankjaiknál a leányvállalataik egyike fizetéseinek megszüntetése miatt. A lehetséges finanszírozási többletköltséget 100 bázispontra (1 %) becsülik az ABX LOGISTICS banki adóssága (mintegy 240 millió euró) esetében, és 50 bázispontra az SNCB banki adóssága (mintegy 900 millió euró) esetében, amelyet a belga állam nem vállalt át. Azzal a feltételezéssel, hogy ezt a többletköltséget három év alatt semlegesítik, a belga hatóságok úgy vélik, hogy az SNCB adósságának finanszírozásához kapcsolódó többletköltség 14 millió eurós nagyságrendű, míg az ABX LOGISTICS-hoz kapcsolódó adósság finanszírozásának többletköltsége 7 millió eurós nagyságrendű.

3.4.3.   A belga hatóságok által előterjesztett egyéb megfontolások

| (115) | A különböző forgatókönyvek becsült költsége összehasonlításainak kiegészítéséül a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a befektetők más tényezőket vesznek figyelembe, amennyiben felmerül a tevékenység átruházásának vagy lezárásának kérdése. |
| --- | --- |

(115)

A különböző forgatókönyvek becsült költsége összehasonlításainak kiegészítéséül a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a befektetők más tényezőket vesznek figyelembe, amennyiben felmerül a tevékenység átruházásának vagy lezárásának kérdése.

| (116) | A belga hatóságok így tehát úgy vélik, hogy a csődeljárás alá helyezés szociális zavarokat okozhat, amely az ABX LOGISTICS tevékenységeinek megakadásához vezetne a felszámolással nem érintett telephelyeken (nemzetközi tevékenységek), ami hatással lenne a többi ország felé irányuló forgalomra, vagy akár az SNCB forgalmára. Az ugyanilyen körülmények között lévő magánvállalkozás szerintük szintén figyelembe venné a nagyon jelentős hasonló kockázatokat, és az önkéntes felszámolás lehetőségét választaná. |
| --- | --- |

(116)

A belga hatóságok így tehát úgy vélik, hogy a csődeljárás alá helyezés szociális zavarokat okozhat, amely az ABX LOGISTICS tevékenységeinek megakadásához vezetne a felszámolással nem érintett telephelyeken (nemzetközi tevékenységek), ami hatással lenne a többi ország felé irányuló forgalomra, vagy akár az SNCB forgalmára. Az ugyanilyen körülmények között lévő magánvállalkozás szerintük szintén figyelembe venné a nagyon jelentős hasonló kockázatokat, és az önkéntes felszámolás lehetőségét választaná.

| (117) | Általánosabban fogalmazva, a belga hatóságok szerint „tévedés az, hogy egy magánbefektető, főleg ha európai és az SNCB-hez hasonló méretű, szükségképpen a kényszerfelszámolást választaná, ha az olcsóbb lenne az önkéntes felszámolásnál. Más magántársaságok ugyanilyen körülmények között az önkéntes felszámolás forgatókönyvét választották egy szociális terv finanszírozásával a tevékenységek lezárásával érintett munkavállalók tekintetében.” (65). A belga hatóságok által egy szociális jogra szakosodott ügyvédi irodától (Claeys & Engels) kért szakértői vélemény szerint több közelmúltbeli példa létezik olyan magántársaságokra vonatkozóan, akik ezt a magatartást választották. |
| --- | --- |

(117)

Általánosabban fogalmazva, a belga hatóságok szerint „tévedés az, hogy egy magánbefektető, főleg ha európai és az SNCB-hez hasonló méretű, szükségképpen a kényszerfelszámolást választaná, ha az olcsóbb lenne az önkéntes felszámolásnál. Más magántársaságok ugyanilyen körülmények között az önkéntes felszámolás forgatókönyvét választották egy szociális terv finanszírozásával a tevékenységek lezárásával érintett munkavállalók tekintetében.” (65). A belga hatóságok által egy szociális jogra szakosodott ügyvédi irodától (Claeys & Engels) kért szakértői vélemény szerint több közelmúltbeli példa létezik olyan magántársaságokra vonatkozóan, akik ezt a magatartást választották.

| (118) | Egyébként a belga hatóságok megjegyzik, hogy a TNT magántársaság ugyanazokra a lépésekre vállalkozott, mint az SNCB, amikor úgy döntött, hogy inkább megszünteti a veszteséges nemzeti fuvarozási tevékenységeit, és a „szerződéses logisztikai” tevékenységeinek egy részét Franciaországban, minthogy azok önkéntes vagy bírósági felszámolását kezdeményezze (66). |
| --- | --- |

(118)

Egyébként a belga hatóságok megjegyzik, hogy a TNT magántársaság ugyanazokra a lépésekre vállalkozott, mint az SNCB, amikor úgy döntött, hogy inkább megszünteti a veszteséges nemzeti fuvarozási tevékenységeit, és a „szerződéses logisztikai” tevékenységeinek egy részét Franciaországban, minthogy azok önkéntes vagy bírósági felszámolását kezdeményezze (66).

| (119) | Végül, a belga hatóságok a vállalkozások szerkezetátalakítása tekintetében idézik a Bizottság 2005. márciusi közleményét, amely különösen a következőképpen szól „a társadalmi kohézió fenntartásához – amely az európai társadalmi modell védjegye – olyan »kísérőpolitikákat« kell végrehajtani, amelyek célja a társadalmi költségek minimalizálása, valamint alternatív munkahely- és jövedelemforrások kutatásának támogatása. (...) A vállalkozások szerkezetátalakítása gyakran alapvetően negatív jelenségnek számít, mivel legtöbb esetben annak csupán a foglalkoztatásra vagy a munkakörülményekre gyakorolt azonnali hatása a szembetűnő. (...) Ezért fontos, hogy e változások nyomon követése oly módon történjen, hogy azoknak a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre gyakorolt hatása a lehető legátmenetibb és legkorlátozottabb legyen.” (67) |
| --- | --- |

(119)

Végül, a belga hatóságok a vállalkozások szerkezetátalakítása tekintetében idézik a Bizottság 2005. márciusi közleményét, amely különösen a következőképpen szól „a társadalmi kohézió fenntartásához – amely az európai társadalmi modell védjegye – olyan »kísérőpolitikákat« kell végrehajtani, amelyek célja a társadalmi költségek minimalizálása, valamint alternatív munkahely- és jövedelemforrások kutatásának támogatása. (...) A vállalkozások szerkezetátalakítása gyakran alapvetően negatív jelenségnek számít, mivel legtöbb esetben annak csupán a foglalkoztatásra vagy a munkakörülményekre gyakorolt azonnali hatása a szembetűnő. (...) Ezért fontos, hogy e változások nyomon követése oly módon történjen, hogy azoknak a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre gyakorolt hatása a lehető legátmenetibb és legkorlátozottabb legyen.” (67)

| (120) | Következésképpen a belga hatóságok megjegyzik, hogy az SNCB a RES forgatókönyvét választotta a következő okokból:






  (a) | A költség és a kockázat jelentősen alacsonyabb, mint a bírósági vagy az önkéntes felszámolás esetében, |
| --- | --- | --- |

(120)

Következésképpen a belga hatóságok megjegyzik, hogy az SNCB a RES forgatókönyvét választotta a következő okokból:

(a)

A költség és a kockázat jelentősen alacsonyabb, mint a bírósági vagy az önkéntes felszámolás esetében,

| (b) | Az ABX LOGISTICS Worldwide csoport értékére és a róla kialakult képre gyakorolt korlátozott hatás, |
| --- | --- |

(b)

Az ABX LOGISTICS Worldwide csoport értékére és a róla kialakult képre gyakorolt korlátozott hatás,

| (c) | Elfogadhatóbb szociális következmények (1 300 munkahely megtartása Franciaországban az új „Cool Jet” magánvállalkozás keretében), |
| --- | --- |

(c)

Elfogadhatóbb szociális következmények (1 300 munkahely megtartása Franciaországban az új „Cool Jet” magánvállalkozás keretében),

| (d) | Az SNCB társasági felelőssége a szállítói és a hitelezői felé, hogy minden más, ilyen nagyságú európai vállalkozáshoz hasonlóan felelősségteljesen viselkedjen. |
| --- | --- |

(d)

Az SNCB társasági felelőssége a szállítói és a hitelezői felé, hogy minden más, ilyen nagyságú európai vállalkozáshoz hasonlóan felelősségteljesen viselkedjen.

3.5.   Az ABX hálózatának csökkentése

| (121) | Az ABX csoport szerkezetátalakítása a „freight forwarding” (szállítmányozás) tevékenységének jelentős kapacitáscsökkentésével járt. E tevékenység keretén belül a kapacitást releváns módon olyan jelzőszámokkal mérik, mint a számlázott üzleti forgalom, a telephelyek száma, a raktárterület vagy az alkalmazottak száma. |
| --- | --- |

(121)

Az ABX csoport szerkezetátalakítása a „freight forwarding” (szállítmányozás) tevékenységének jelentős kapacitáscsökkentésével járt. E tevékenység keretén belül a kapacitást releváns módon olyan jelzőszámokkal mérik, mint a számlázott üzleti forgalom, a telephelyek száma, a raktárterület vagy az alkalmazottak száma.

| (122) | A belga hatóságok szerint az ABX-WW csoport egészére alkalmazott teljes működési szerkezetátalakítási intézkedések jelentősen túlmennek az eredetileg meghatározott intézkedéseken.
  Az eredeti terv a 98,5 millió eurós üzleti forgalmat képviselő 3 leányvállalat eladását, 7 kirendeltség és 3 raktár bezárását írta elő Németországban, 4 kirendeltségét Franciaországban, 2 kirendeltségét Hollandiában, valamint 690 FTE csökkenést, ebbe beleértve a kirendeltségek bezárásának hatását.
  A 2005 folyamán bejelentett kapacitáscsökkentési intézkedések hatása a szerkezetátalakítás végéig a következő lesz: a telephelyek számának 176-tal (-31 %) való csökkentése, az üzleti forgalom 624 millió euróval (-21 %) való csökkentése, a teljes munkaidőben foglalkoztatott alkalmazottak 5827 személlyel (-40 %) való csökkentése, és az üzemi terület (68)917 377 m2-rel (-54 %) való csökkentése.
  A Németországra vonatkozó kiegészítő kötelezettségvállalások, amelyeket Belgium 2005 novemberében vállalt, fokozzák e csökkentést. |
| --- | --- |

(122)

A belga hatóságok szerint az ABX-WW csoport egészére alkalmazott teljes működési szerkezetátalakítási intézkedések jelentősen túlmennek az eredetileg meghatározott intézkedéseken.

Az eredeti terv a 98,5 millió eurós üzleti forgalmat képviselő 3 leányvállalat eladását, 7 kirendeltség és 3 raktár bezárását írta elő Németországban, 4 kirendeltségét Franciaországban, 2 kirendeltségét Hollandiában, valamint 690 FTE csökkenést, ebbe beleértve a kirendeltségek bezárásának hatását.

A 2005 folyamán bejelentett kapacitáscsökkentési intézkedések hatása a szerkezetátalakítás végéig a következő lesz: a telephelyek számának 176-tal (-31 %) való csökkentése, az üzleti forgalom 624 millió euróval (-21 %) való csökkentése, a teljes munkaidőben foglalkoztatott alkalmazottak 5827 személlyel (-40 %) való csökkentése, és az üzemi terület (68)917 377 m2-rel (-54 %) való csökkentése.

A Németországra vonatkozó kiegészítő kötelezettségvállalások, amelyeket Belgium 2005 novemberében vállalt, fokozzák e csökkentést.

| (123) | A belga hatóságok jelzik, hogy a kiterjedés csökkentései, és a 2002 óta végrehajtott, valamint a közelmúltban elhatározott átruházások maximálisak, és a további csökkentések az ABX LOGISTICS hálózat leépítéséhez vezetnének. Szerintük egy nemzetközi hálózat megléte valójában az ABX és versenytársai stratégiai és kereskedelmi helyzetének az alapját képezik: a hálózat leépítése súlyos negatív hatással járna, ami veszélyeztetné a csoport versenyképes strukturális piaci helyzetét, a szerkezetátalakítási terv megvalósításának lehetőségét, és a csoport vonzerejét a lehetséges partnerek előtt egy privatizáció keretében.
  E tekintetben a belga hatóságok úgy vélik, hogy a belföldi fuvarozási tevékenységek franciaországi megszüntetésének művelete nem követhető Németországban; a csoport társaságai belföldi és nemzetközi közúti tevékenységeinek integrációja Németországban és Hollandiában valójában előrehaladottabb, mint a közúti tevékenységek esetében Franciaországban a műveletek és az informatikai rendszerek integrációja, és a közös ügyfelek jelentős hányada miatt; ez a nagyobb integráció nem csak a német piac szerkezetéből, hanem az ABX LOGISTICS történetéből is adódik, mivel a „nemzetközi” és a „belföldi” részlegeket Franciaországban csak 2003-ban, és akkor is csak részlegesen integrálták, míg Németországban a belföldi fuvarozás és a nemzetközi közúti szállítmányozási tevékenységek a THL és a Bahntrans (később ABX Németországban) társaságok 1996-os egyesülése óta egy jogalany keretén belül egyidejűleg álltak fenn.
  A hatóságok hozzáfűzik, hogy mind Németországban, mind pedig Hollandiában a Road hálózat sűrűségének további csökkenése a német piacról való kivonuláshoz vezet, az ABX LOGISTICS és az ezen országokban tevékenykedő versenytársai közötti, a telephelyek számára vonatkozó összehasonlítás tekintetében.
  Az ABX LOGISTICS „Road”, valamint a német és a holland piacon tevékenykedő fő versenytársai telephelyei számának összehasonlítása (a németországi további csökkentésekre vonatkozó kötelezettségvállalások figyelembe vétele előtt) (69)










  Németország | | | Hollandia | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schenker/Stinnes | 57 | | DHL/Danzas (Van Gend&Loos) | 17 |
| IDS (Elix) | 37 | | Frans Maas | 13 |
| Dachse | 34 | | Vos Logistics | 10 |
| DHL/Danza | 32 | | Wim Bosman | 8 |
| ABX LOGISTICS | 30 | | ABX LOGISTICS | 4 |
| Forrás: weboldalak, az ABX LOGISTICS becslései |

(123)

A belga hatóságok jelzik, hogy a kiterjedés csökkentései, és a 2002 óta végrehajtott, valamint a közelmúltban elhatározott átruházások maximálisak, és a további csökkentések az ABX LOGISTICS hálózat leépítéséhez vezetnének. Szerintük egy nemzetközi hálózat megléte valójában az ABX és versenytársai stratégiai és kereskedelmi helyzetének az alapját képezik: a hálózat leépítése súlyos negatív hatással járna, ami veszélyeztetné a csoport versenyképes strukturális piaci helyzetét, a szerkezetátalakítási terv megvalósításának lehetőségét, és a csoport vonzerejét a lehetséges partnerek előtt egy privatizáció keretében.

E tekintetben a belga hatóságok úgy vélik, hogy a belföldi fuvarozási tevékenységek franciaországi megszüntetésének művelete nem követhető Németországban; a csoport társaságai belföldi és nemzetközi közúti tevékenységeinek integrációja Németországban és Hollandiában valójában előrehaladottabb, mint a közúti tevékenységek esetében Franciaországban a műveletek és az informatikai rendszerek integrációja, és a közös ügyfelek jelentős hányada miatt; ez a nagyobb integráció nem csak a német piac szerkezetéből, hanem az ABX LOGISTICS történetéből is adódik, mivel a „nemzetközi” és a „belföldi” részlegeket Franciaországban csak 2003-ban, és akkor is csak részlegesen integrálták, míg Németországban a belföldi fuvarozás és a nemzetközi közúti szállítmányozási tevékenységek a THL és a Bahntrans (később ABX Németországban) társaságok 1996-os egyesülése óta egy jogalany keretén belül egyidejűleg álltak fenn.

A hatóságok hozzáfűzik, hogy mind Németországban, mind pedig Hollandiában a Road hálózat sűrűségének további csökkenése a német piacról való kivonuláshoz vezet, az ABX LOGISTICS és az ezen országokban tevékenykedő versenytársai közötti, a telephelyek számára vonatkozó összehasonlítás tekintetében.

Az ABX LOGISTICS „Road”, valamint a német és a holland piacon tevékenykedő fő versenytársai telephelyei számának összehasonlítása (a németországi további csökkentésekre vonatkozó kötelezettségvállalások figyelembe vétele előtt) (69)

Németország

Hollandia

Schenker/Stinnes

57

DHL/Danzas (Van Gend&Loos)

17

IDS (Elix)

37

Frans Maas

13

Dachse

34

Vos Logistics

10

DHL/Danza

32

Wim Bosman

8

ABX LOGISTICS

30

ABX LOGISTICS

4

Forrás: weboldalak, az ABX LOGISTICS becslései

Végül hangsúlyozzák, hogy ezek a megszüntetések akkor következnek be, amikor az ABX fő versenytársai fuvarozási vagy fuvaregyesítéssel foglalkozó társaságokat vásárolnak fel, különösen Németországban, abból a célból, hogy növeljék a saját belföldi fuvarozási hálózatukat ebben az országban.

3.6.   Az SNCB által az ABX számára 2002-ben adott kölcsönök

| (124) | Az SNCB kölcsönöket adott az ABX különböző leányvállalatai számára.
  2002 áprilisában és májusában az SNCB a belgiumi ABX LOGISTICS group NV leányvállalata számára három, egyenként 50, 10 és 29 millió eurós, változó kamatozású kölcsönt adott. A belga hatóságok szerint e kölcsönök átlagos kamatlába körülbelül [...] %, [...] % és [...] % volt.
  2004. június 30-án e kölcsönöket az SNCB átvállalta, és közvetlenül az ABX Németországnak, az ABX Hollandiának és az ABX Franciaországnak juttatta [...] %, [...] % és [...] % kamatlábbal. |
| --- | --- |

(124)

Az SNCB kölcsönöket adott az ABX különböző leányvállalatai számára.

2002 áprilisában és májusában az SNCB a belgiumi ABX LOGISTICS group NV leányvállalata számára három, egyenként 50, 10 és 29 millió eurós, változó kamatozású kölcsönt adott. A belga hatóságok szerint e kölcsönök átlagos kamatlába körülbelül [...] %, [...] % és [...] % volt.

2004. június 30-án e kölcsönöket az SNCB átvállalta, és közvetlenül az ABX Németországnak, az ABX Hollandiának és az ABX Franciaországnak juttatta [...] %, [...] % és [...] % kamatlábbal.

3.7.   Az ABX-WW privatizációja

| (125) | A belga hatóságok szerint „az SNCB megerősítette az ABX LOGISTICS Worldwide privatizációjára irányuló szándékát a szerkezetátalakítási tervnek a Bizottság által történő jóváhagyását követő hat hónapon belül. (...) Az SNCB Holding egy kötelező elvi megállapodást (»term sheet«) kötött és írt alá 2005. március 22-én egy lehetséges vásárlóval. E megállapodás azonban a szerkezetátalakítási tervet engedélyező határozat Bizottság általi elfogadásával kapcsolatos felfüggesztő feltételhez kötött.” (70) |
| --- | --- |

(125)

A belga hatóságok szerint „az SNCB megerősítette az ABX LOGISTICS Worldwide privatizációjára irányuló szándékát a szerkezetátalakítási tervnek a Bizottság által történő jóváhagyását követő hat hónapon belül. (...) Az SNCB Holding egy kötelező elvi megállapodást (»term sheet«) kötött és írt alá 2005. március 22-én egy lehetséges vásárlóval. E megállapodás azonban a szerkezetátalakítási tervet engedélyező határozat Bizottság általi elfogadásával kapcsolatos felfüggesztő feltételhez kötött.” (70)

| (126) | A belga hatóságok jelezték, hogy az SNCB-nek az ABX szerkezetátalakítására és átruházására vonatkozó döntését követően e vállalkozás tárgyalásokba kezdett különböző lehetséges vevőkkel. E tekintetben az SNCB megbízta az ABX-WW-t, valamint a „Petercam” társaságot, hogy ezen eladás keretében őt képviselje. |
| --- | --- |

(126)

A belga hatóságok jelezték, hogy az SNCB-nek az ABX szerkezetátalakítására és átruházására vonatkozó döntését követően e vállalkozás tárgyalásokba kezdett különböző lehetséges vevőkkel. E tekintetben az SNCB megbízta az ABX-WW-t, valamint a „Petercam” társaságot, hogy ezen eladás keretében őt képviselje.

| (127) | 2003 júniusától az ABX-WW megkezdte az előzetes tárgyalásokat az első partnerrel, egy ipari csoporttal. 2004 márciusában és júniusában megszületett egy „memorandum of understanding” (szándéknyilatkozat) tervezete. 2004 júniusa és augusztusa között a tárgyalásokat e lehetséges első partner miatt felfüggesztették. |
| --- | --- |

(127)

2003 júniusától az ABX-WW megkezdte az előzetes tárgyalásokat az első partnerrel, egy ipari csoporttal. 2004 márciusában és júniusában megszületett egy „memorandum of understanding” (szándéknyilatkozat) tervezete. 2004 júniusa és augusztusa között a tárgyalásokat e lehetséges első partner miatt felfüggesztették.

| (128) | 2004 júniusában az ABX-WW kapcsolatba lépett egy második ipari partnerrel. 2004 szeptemberében azonban ez a második lehetséges partner az ABX-WW-vel folytatott tárgyalások végleges befejezését javasolta. |
| --- | --- |

(128)

2004 júniusában az ABX-WW kapcsolatba lépett egy második ipari partnerrel. 2004 szeptemberében azonban ez a második lehetséges partner az ABX-WW-vel folytatott tárgyalások végleges befejezését javasolta.

| (129) | 2004 augusztusának végén felvették a kapcsolatot egy harmadik lehetséges partnerrel, egy másik ipari csoporttal. Mindazonáltal ezek a tárgyalások megszakadtak egy negyedik partnerrel folytatott eredményes kapcsolatok miatt, aki 2004 novemberében önmagát kötelező ajánlatot tett az ABX-WW felvásárlására, ahogyan az a fentiekben szerepel. Ezzel a jelölttel – a továbbiakban: „Yvan” – kötötte meg az SNCB az eladásról szóló megállapodást és a fent említett „Term Sheet”-et (szándéklevél) 2005 márciusában. |
| --- | --- |

(129)

2004 augusztusának végén felvették a kapcsolatot egy harmadik lehetséges partnerrel, egy másik ipari csoporttal. Mindazonáltal ezek a tárgyalások megszakadtak egy negyedik partnerrel folytatott eredményes kapcsolatok miatt, aki 2004 novemberében önmagát kötelező ajánlatot tett az ABX-WW felvásárlására, ahogyan az a fentiekben szerepel. Ezzel a jelölttel – a továbbiakban: „Yvan” – kötötte meg az SNCB az eladásról szóló megállapodást és a fent említett „Term Sheet”-et (szándéklevél) 2005 márciusában.

| (130) | A fent említett „Term Sheet” (szándéklevél) szerint Yvan a Bizottság megengedő határozata esetére kötelezettséget vállal egy [60 és 150 (**) közötti] millió eurós összeg befektetésére, amelyből [...] millió eurót az ABX LOGISTICS Worldwide részvényeinek kifizetésére az SNCB Holding számára. A többi tekintetében az Yvan által tett e befektetést a következő módon használják fel:






  (a) | [...] millió euró az SNCB által egy [...]-i épületre nyújtott garancia „back-to-back”-ben (viszonossági fizetéssel) való fedezésére; |
| --- | --- | --- |

(130)

A fent említett „Term Sheet” (szándéklevél) szerint Yvan a Bizottság megengedő határozata esetére kötelezettséget vállal egy [60 és 150 (**) közötti] millió eurós összeg befektetésére, amelyből [...] millió eurót az ABX LOGISTICS Worldwide részvényeinek kifizetésére az SNCB Holding számára. A többi tekintetében az Yvan által tett e befektetést a következő módon használják fel:

(a)

[...] millió euró az SNCB által egy [...]-i épületre nyújtott garancia „back-to-back”-ben (viszonossági fizetéssel) való fedezésére;

| (b) | [...] millió euró az ABX LOGISTICS Worldwide számára engedélyezett, alárendelt kölcsön formájában, a következők finanszírozására:






  — | A tranzakció költségei, beleértve többek között az Yvan költségeit, és különösen annak stratégiai, jogi és pénzügyi tanácsait. E költségeket [...] és [...] millió euró közötti összegre becsülik. |
| --- | --- | --- |

(b)

[...] millió euró az ABX LOGISTICS Worldwide számára engedélyezett, alárendelt kölcsön formájában, a következők finanszírozására:

—

A tranzakció költségei, beleértve többek között az Yvan költségeit, és különösen annak stratégiai, jogi és pénzügyi tanácsait. E költségeket [...] és [...] millió euró közötti összegre becsülik.

| — | A részvényes megváltozása miatt az egyes pénzügyi intézmények esetleges kivonulásához, vagy esetleges garanciakéréséhez kapcsolódó finanszírozási szükségletek. A tranzakciók költségei után fennmaradó [...] millió eurós összeg, azaz [...]–[...] millió euró, célja az e kivonulások finanszírozási szükségleteinek fedezése. |
| --- | --- |

—

A részvényes megváltozása miatt az egyes pénzügyi intézmények esetleges kivonulásához, vagy esetleges garanciakéréséhez kapcsolódó finanszírozási szükségletek. A tranzakciók költségei után fennmaradó [...] millió eurós összeg, azaz [...]–[...] millió euró, célja az e kivonulások finanszírozási szükségleteinek fedezése.

| (131) | A „Term Sheet” (szándéklevél) meghatározza, hogy az átruházás esetén szokásos feltételek és a kellő gondosság (due diligence) figyelembe vételével az Yvan és az SNCB köteles eljárni az ABX-csoport eladása érdekében, amint a Bizottság határozatára vonatkozó felfüggesztő feltétel megszűnik.
  Amennyiben ez a feltétel nem hárul el, az Yvan és az SNCB meghatározott körülmények között már nincs kötve az eladásról szóló megállapodáshoz. |
| --- | --- |

(131)

A „Term Sheet” (szándéklevél) meghatározza, hogy az átruházás esetén szokásos feltételek és a kellő gondosság (due diligence) figyelembe vételével az Yvan és az SNCB köteles eljárni az ABX-csoport eladása érdekében, amint a Bizottság határozatára vonatkozó felfüggesztő feltétel megszűnik.

Amennyiben ez a feltétel nem hárul el, az Yvan és az SNCB meghatározott körülmények között már nincs kötve az eladásról szóló megállapodáshoz.

| (132) | Végül a belga hatóságok közlik, hogy „az ABX-WW privatizációját követően az SNCB felszabadul minden mérlegen kívüli kötelezettség, garancia és komfort levél alól. [...] A komfort leveleknek már nem lesz létjogosultságuk, így lejárnak, amint a Bizottság engedélyezi a német leányvállalat újratőkésítésére vonatkozó pénzügyi intézkedéseket, és azokat végrehajtják” (71). |
| --- | --- |

(132)

Végül a belga hatóságok közlik, hogy „az ABX-WW privatizációját követően az SNCB felszabadul minden mérlegen kívüli kötelezettség, garancia és komfort levél alól. [...] A komfort leveleknek már nem lesz létjogosultságuk, így lejárnak, amint a Bizottság engedélyezi a német leányvállalat újratőkésítésére vonatkozó pénzügyi intézkedéseket, és azokat végrehajtják” (71).

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   Az eljárás megindítása

| (133) | Az ügy körülményeit, és különösen a Bizottság által az eljárás megindításakor kifejtett következtetéseket figyelembe véve a következő érdekelt felek külön, és egymástól függetlenül a következő észrevételeket tették. |
| --- | --- |

(133)

Az ügy körülményeit, és különösen a Bizottság által az eljárás megindításakor kifejtett következtetéseket figyelembe véve a következő érdekelt felek külön, és egymástól függetlenül a következő észrevételeket tették.

| (134) | Mindenek előtt az érdekelt harmadik személyek első csoportjának, azaz: 1. a Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. a H.A.L.T.E., 3. a Ziegler, 4. a Freshfields, Bruckhaus, Deringer (a Deutschen Post AG képviselőjeként) 5. a De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV) érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (72). |
| --- | --- |

(134)

Mindenek előtt az érdekelt harmadik személyek első csoportjának, azaz: 1. a Verein zur Förderung des Wettbewerbs und lauteren Verhaltens im Speditions- Logistik- und Transportgewerbe E.V. Köln, 2. a H.A.L.T.E., 3. a Ziegler, 4. a Freshfields, Bruckhaus, Deringer (a Deutschen Post AG képviselőjeként) 5. a De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners (SAV) érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (72).

| (135) | A szerkezetátalakítási tervre vonatkozóan: Az érdekelt felek hangsúlyozzák az ABX által először benyújtott szerkezetátalakítási terv belső gyengéit. Vitatott, hogy a célzott jogalanyok jogosultak-e szerkezetátalakítási támogatásra, amint azok legalább gazdaságilag integrálódnak a vállalkozások egy olyan csoportjába, amelynek képesnek kellene lennie a tervezett intézkedések társfinanszírozására. Hangsúlyozzák, hogy egy szerkezetátalakítási támogatás csak akkor engedélyezhető, ha életképes szerkezetátalakítási terv kapcsolódik hozzá, amely biztosítja a hosszú távú jövedelmezőség visszatérését. Márpedig ezek az érdekelt felek az eljárás megindításához igazodnak azon megállapítás tekintetében, hogy e terv nem vezet az életképességhez, tekintettel a finanszírozásának elégtelenségére, és arra, hogy a működési szerkezetátalakítási intézkedések nem elegendőek. Ebből következik, hogy az a támogatás, amely nem vezet az életképességhez, a közösségi érdekkel ellentétes mértékben torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(135)

A szerkezetátalakítási tervre vonatkozóan: Az érdekelt felek hangsúlyozzák az ABX által először benyújtott szerkezetátalakítási terv belső gyengéit. Vitatott, hogy a célzott jogalanyok jogosultak-e szerkezetátalakítási támogatásra, amint azok legalább gazdaságilag integrálódnak a vállalkozások egy olyan csoportjába, amelynek képesnek kellene lennie a tervezett intézkedések társfinanszírozására. Hangsúlyozzák, hogy egy szerkezetátalakítási támogatás csak akkor engedélyezhető, ha életképes szerkezetátalakítási terv kapcsolódik hozzá, amely biztosítja a hosszú távú jövedelmezőség visszatérését. Márpedig ezek az érdekelt felek az eljárás megindításához igazodnak azon megállapítás tekintetében, hogy e terv nem vezet az életképességhez, tekintettel a finanszírozásának elégtelenségére, és arra, hogy a működési szerkezetátalakítási intézkedések nem elegendőek. Ebből következik, hogy az a támogatás, amely nem vezet az életképességhez, a közösségi érdekkel ellentétes mértékben torzítja a versenyt.

| (136) | Általánosságban a tőkék rendes jövedelmezőségéhez való visszatérés valószínűsége nem piacnyerésekben, a termelékenység és a szolgáltatás minőségének javulásában és az ügyfelek viselkedésének változásában fejeződik ki – legalábbis nem jobban, mint egy ilyen változás körülményei a piac átfogó növekedése tekintetében. |
| --- | --- |

(136)

Általánosságban a tőkék rendes jövedelmezőségéhez való visszatérés valószínűsége nem piacnyerésekben, a termelékenység és a szolgáltatás minőségének javulásában és az ügyfelek viselkedésének változásában fejeződik ki – legalábbis nem jobban, mint egy ilyen változás körülményei a piac átfogó növekedése tekintetében.

| (137) | A tervezett szerkezetátalakítási és ésszerűsítési intézkedések a fuvarozási és a logisztikai szakma változásaihoz való igazodásnak felelnek meg, amelyeket az ABX-nek több éve meg kellett volna valósítania, és amelyeket az ágazat más vállalkozásai jelentős erőfeszítések árán már véghezvittek. A tervnek a Bizottság által történő jóváhagyása így csak meghosszabbítaná a piac amúgy is régóta tartó zavarát, és közvetítené a gazdasági nehézségeket olyan vállalkozásokhoz, különösen a magántőkével működő középvállalkozásokhoz, amelyek már megtették a maguk szerkezetátalakítási erőfeszítéseit, sőt akár leküzdhetetlen nehézségeket okozhat néhányuk számára. |
| --- | --- |

(137)

A tervezett szerkezetátalakítási és ésszerűsítési intézkedések a fuvarozási és a logisztikai szakma változásaihoz való igazodásnak felelnek meg, amelyeket az ABX-nek több éve meg kellett volna valósítania, és amelyeket az ágazat más vállalkozásai jelentős erőfeszítések árán már véghezvittek. A tervnek a Bizottság által történő jóváhagyása így csak meghosszabbítaná a piac amúgy is régóta tartó zavarát, és közvetítené a gazdasági nehézségeket olyan vállalkozásokhoz, különösen a magántőkével működő középvállalkozásokhoz, amelyek már megtették a maguk szerkezetátalakítási erőfeszítéseit, sőt akár leküzdhetetlen nehézségeket okozhat néhányuk számára.

| (138) | Az állam beavatkozásáról: Az ABX szerkezetátalakításának késedelmei nagy részben az SNCB-nek az ABX napi vezetésébe történő folyamatos beavatkozásának köszönhetők, és az ABX igazgatási tanácsa tagjai politikai kinevezésének. Egyes érdekelt felek felhívják a figyelmet az ABX Logistics csoport, és így az ABX Logistics Worldwide igazgatási tanácsa tagjai kiválasztása átláthatóságának hiányára. Ezeket az igazgatási tanácsi tagokat az SNCB vezetősége politikai okok alapján mérlegelve nevezik ki, amely megakadályozza a vállalkozás vezetésének önállóságát. Különösen arra hivatkoztak, hogy az ABX vezetésére vonatkozó határozatokat vagy a Miniszterek Tanácsa, vagy az SNCB vezetősége hozza meg, és hogy csak az lenne elfogadható, ha az ABX-et a saját végrehajtó bizottsága igazgatná. |
| --- | --- |

(138)

Az állam beavatkozásáról: Az ABX szerkezetátalakításának késedelmei nagy részben az SNCB-nek az ABX napi vezetésébe történő folyamatos beavatkozásának köszönhetők, és az ABX igazgatási tanácsa tagjai politikai kinevezésének. Egyes érdekelt felek felhívják a figyelmet az ABX Logistics csoport, és így az ABX Logistics Worldwide igazgatási tanácsa tagjai kiválasztása átláthatóságának hiányára. Ezeket az igazgatási tanácsi tagokat az SNCB vezetősége politikai okok alapján mérlegelve nevezik ki, amely megakadályozza a vállalkozás vezetésének önállóságát. Különösen arra hivatkoztak, hogy az ABX vezetésére vonatkozó határozatokat vagy a Miniszterek Tanácsa, vagy az SNCB vezetősége hozza meg, és hogy csak az lenne elfogadható, ha az ABX-et a saját végrehajtó bizottsága igazgatná.

| (139) | A franciaországi leányvállalat szerkezetátalakításra vonatkozóan: Az újrafinanszírozás szükséges összegét alulértékelték. Az eredeti terv alulértékeli a szükséges támogatások terjedelmét, pusztán azért, hogy elfedje az ABX-leányvállalatok hálózatának létrehozása óta jegyzett veszteségeket. Végeredményben a tevékenység helyreállításának előrejelzései irreálisak, és azokat lehetetlen utólagos kiegészítő támogatás, és a versenytársak hátrányára a piacot bomlasztó politika révén történő piacszerzés nélkül megvalósítani. |
| --- | --- |

(139)

A franciaországi leányvállalat szerkezetátalakításra vonatkozóan: Az újrafinanszírozás szükséges összegét alulértékelték. Az eredeti terv alulértékeli a szükséges támogatások terjedelmét, pusztán azért, hogy elfedje az ABX-leányvállalatok hálózatának létrehozása óta jegyzett veszteségeket. Végeredményben a tevékenység helyreállításának előrejelzései irreálisak, és azokat lehetetlen utólagos kiegészítő támogatás, és a versenytársak hátrányára a piacot bomlasztó politika révén történő piacszerzés nélkül megvalósítani.

| (140) | Az ABX privatizációjára vonatkozóan: Egyes érdekelt felek az ABX privatizációját kérték. Bírálták azt, hogy ilyen privatizáció csak tervben létezik, anélkül azonban, hogy ilyen eladás megvalósítására utaló jelek lennének. |
| --- | --- |

(140)

Az ABX privatizációjára vonatkozóan: Egyes érdekelt felek az ABX privatizációját kérték. Bírálták azt, hogy ilyen privatizáció csak tervben létezik, anélkül azonban, hogy ilyen eladás megvalósítására utaló jelek lennének.

| (141) | Az ABX hálózatának felvásárlására és kiterjesztésére vonatkozóan: A fent említett harmadik személyek úgy vélik, hogy az ABX-nek a fuvarozási és a logisztikai szolgáltatások ágazatába történő beavatkozása 1998 óta illegális állami támogatások révén valósult meg, és ezek a piaci verseny súlyos torzulásait okozták. Az ABX-hálózat létrehozását csak az SNCB által megadott erős állami támogatás tette lehetővé. |
| --- | --- |

(141)

Az ABX hálózatának felvásárlására és kiterjesztésére vonatkozóan: A fent említett harmadik személyek úgy vélik, hogy az ABX-nek a fuvarozási és a logisztikai szolgáltatások ágazatába történő beavatkozása 1998 óta illegális állami támogatások révén valósult meg, és ezek a piaci verseny súlyos torzulásait okozták. Az ABX-hálózat létrehozását csak az SNCB által megadott erős állami támogatás tette lehetővé.

| (142) | Ezt követően az érdekelt harmadik személyek második csoportjának, azaz 6. a FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. a Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. a Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. az ABX Logistics (az ABX Logistics német csoportjának képviselői) érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (73). |
| --- | --- |

(142)

Ezt követően az érdekelt harmadik személyek második csoportjának, azaz 6. a FGTE CFDT Route (Union Fédérale Route), 7. a Fédération Nationale des Syndicats de Transports CGT, 8. a Fédération Royale Belge des Transporteurs, 9. az ABX Logistics (az ABX Logistics német csoportjának képviselői) érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (73).

| (143) | Az ABX alkalmazottainak helyzete több megjegyzés tárgyát képezte az érdekelt felek részéről. Emlékeztetnek arra, hogy Franciaországban már több száz alkalmazottat érintettek a korábbi szociális tervek, és hogy a logisztikai tevékenység munkahelyei fenyegetettek. A német leányvállalat képviselői emlékeztetnek a mintegy 4 000 alkalmazott 1998 óta végrehajtott leépítésére is, amelyhez hozzáadódik az azokhoz kapcsolódó 2 000 alvállalkozói munkahely. Azt is megjegyzik, hogy az ABX a privatizálás küszöbén áll, és hogy az e célból tett erőfeszítéseket nem kellene lerombolni. |
| --- | --- |

(143)

Az ABX alkalmazottainak helyzete több megjegyzés tárgyát képezte az érdekelt felek részéről. Emlékeztetnek arra, hogy Franciaországban már több száz alkalmazottat érintettek a korábbi szociális tervek, és hogy a logisztikai tevékenység munkahelyei fenyegetettek. A német leányvállalat képviselői emlékeztetnek a mintegy 4 000 alkalmazott 1998 óta végrehajtott leépítésére is, amelyhez hozzáadódik az azokhoz kapcsolódó 2 000 alvállalkozói munkahely. Azt is megjegyzik, hogy az ABX a privatizálás küszöbén áll, és hogy az e célból tett erőfeszítéseket nem kellene lerombolni.

| (144) | A Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT konkrétabban egy kötelező szociális díjszabás létrehozását kéri az ABX franciaországi versenytársai által láthatóan gyakorolt „gazdasági dömping” elleni harchoz. |
| --- | --- |

(144)

A Fédération Nationale des Syndicats de Transport CGT konkrétabban egy kötelező szociális díjszabás létrehozását kéri az ABX franciaországi versenytársai által láthatóan gyakorolt „gazdasági dömping” elleni harchoz.

| (145) | A Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) azonban hangsúlyozza, hogy az ABX az együttműködésnek adta tanújelét azzal, hogy beleegyezett abba, hogy önként megmutatja neki a könyveit. Az FRBT így abban a helyzetben van, hogy kijelentheti, hogy a gépjárművek engedélyére és biztosítására vonatkozó hatályos szabályozást betartják. |
| --- | --- |

(145)

A Fédération Royale Belge des Transporteurs (FRBT) azonban hangsúlyozza, hogy az ABX az együttműködésnek adta tanújelét azzal, hogy beleegyezett abba, hogy önként megmutatja neki a könyveit. Az FRBT így abban a helyzetben van, hogy kijelentheti, hogy a gépjárművek engedélyére és biztosítására vonatkozó hatályos szabályozást betartják.

| (146) | Ezen kívül jelezték, hogy az ABX (Belgium) S.A. vezetősége a megjegyzések benyújtására nyitva álló határidő leteltét követően eljuttatta a Bizottsághoz az ABX-Belgium különböző regionális elosztó-központjaiban tevékenykedő gépjárművezetők petícióját, amelyben azok kifejezetten kedvező elbírálást kértek az ABX szerkezetátalakítási ügyirata tekintetében. |
| --- | --- |

(146)

Ezen kívül jelezték, hogy az ABX (Belgium) S.A. vezetősége a megjegyzések benyújtására nyitva álló határidő leteltét követően eljuttatta a Bizottsághoz az ABX-Belgium különböző regionális elosztó-központjaiban tevékenykedő gépjárművezetők petícióját, amelyben azok kifejezetten kedvező elbírálást kértek az ABX szerkezetátalakítási ügyirata tekintetében.

4.2.   Az eljárás kiterjesztése

| (147) | Az eljárás kiterjesztése tekintetében a következő érdekelt felek külön, és egymástól függetlenül a következő észrevételeket tették. |
| --- | --- |

(147)

Az eljárás kiterjesztése tekintetében a következő érdekelt felek külön, és egymástól függetlenül a következő észrevételeket tették.

| (148) | Mindenekelőtt az érdekelt harmadik személyek első csoportjának, azaz: 1. a „HALTE” ; 2. a Freshfields Bruckhaus Deringer; 3. a BCA – Belgian Courrier Association; 4. Robert Ziegler (74), 5. a Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques); 6. az SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (75). |
| --- | --- |

(148)

Mindenekelőtt az érdekelt harmadik személyek első csoportjának, azaz: 1. a „HALTE” ; 2. a Freshfields Bruckhaus Deringer; 3. a BCA – Belgian Courrier Association; 4. Robert Ziegler (74), 5. a Febetra (Federation Royale Belge des Transporteurs et des Prestataires de Services Logistiques); 6. az SAV – Koninklijke Beroepsvereninging Goederenvervoerders Vlaams Gewest en Brusselse Hoofdstedelijk Gewest érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (75).

| (149) | Ezek a felek lényegében kétségeket fejeznek ki az ABX által kapott támogatások összeegyeztethetősége tekintetében, és kérik a méltányos versenyfeltételek helyreállítását. Ezt különösen a bejelentett támogatások növelése, és az ABX által az erős versennyel jellemezhető piacokon, különösen Németországban elfoglalt fontos pozíció figyelembe vételével. A támogatások esetleges jóváhagyását azonban az ABX részéről megfelelő ellentételezésnek kellene kísérnie. Az ABX-Franciaország egy részének eladása tekintetében ezek a felek annak ellenőrzését kérik, hogy ezt az eladást támogatások újabb folyósítása nélkül hajtották-e végre. Az ABX eladását pozitív lépésnek kell tekinteni, feltéve, hogy az piaci feltételek között történik, de mindazonáltal annak nem szabad arra vezetnie a Bizottságot, hogy az ABX által kapott támogatások tekintetében kevésbé szigorú határozatot hozzon, mint az el nem adás esetén. |
| --- | --- |

(149)

Ezek a felek lényegében kétségeket fejeznek ki az ABX által kapott támogatások összeegyeztethetősége tekintetében, és kérik a méltányos versenyfeltételek helyreállítását. Ezt különösen a bejelentett támogatások növelése, és az ABX által az erős versennyel jellemezhető piacokon, különösen Németországban elfoglalt fontos pozíció figyelembe vételével. A támogatások esetleges jóváhagyását azonban az ABX részéről megfelelő ellentételezésnek kellene kísérnie. Az ABX-Franciaország egy részének eladása tekintetében ezek a felek annak ellenőrzését kérik, hogy ezt az eladást támogatások újabb folyósítása nélkül hajtották-e végre. Az ABX eladását pozitív lépésnek kell tekinteni, feltéve, hogy az piaci feltételek között történik, de mindazonáltal annak nem szabad arra vezetnie a Bizottságot, hogy az ABX által kapott támogatások tekintetében kevésbé szigorú határozatot hozzon, mint az el nem adás esetén.

| (150) | Ziegler egyébként jelezte, hogy az ABX érdekében bejelentett 140 millió eurós kölcsön visszatérítése nem történt meg, és félő, hogy az ABX előnyre tesz szert az ABX-csoport privatizációja során, figyelembe véve e privatizáció körülményeit; azt, hogy az SNCB nem adta el az ABX-Franciaországot, hogy az ABX szerkezetátalakítása a jelenlegi vezetőség és vállalati stratégia mellett nem tűnik reálisnak, és hogy az ABX csődje jelentős következményekkel járna. |
| --- | --- |

(150)

Ziegler egyébként jelezte, hogy az ABX érdekében bejelentett 140 millió eurós kölcsön visszatérítése nem történt meg, és félő, hogy az ABX előnyre tesz szert az ABX-csoport privatizációja során, figyelembe véve e privatizáció körülményeit; azt, hogy az SNCB nem adta el az ABX-Franciaországot, hogy az ABX szerkezetátalakítása a jelenlegi vezetőség és vállalati stratégia mellett nem tűnik reálisnak, és hogy az ABX csődje jelentős következményekkel járna.

| (151) | Ezt követően az érdekelt harmadik személyek második csoportjának, azaz: 1. az ABARENT N.V., 2. a DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. a Geert Lagae BVBA, 5. a WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. a Cooljet, 9. az UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. a Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN” BVBA, 11. az SD Transport BVBA, 12. a Gincotrans, 13. a Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. a Tractrans, 16. a GPF, 17. a Transport Fabrice, 18. az SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (76). |
| --- | --- |

(151)

Ezt követően az érdekelt harmadik személyek második csoportjának, azaz: 1. az ABARENT N.V., 2. a DOL & SERVICES, 3. Pierre Lepoint, 4. a Geert Lagae BVBA, 5. a WEVETRA – Werner Vranckx Transport, 6. Claude Bogaerts, 7. Johan Vergote, 8. a Cooljet, 9. az UPTR – Union Professionnelle du Transport par Route, 10. a Vervoerbedrijf Van Hauwermeiren „BA.AN” BVBA, 11. az SD Transport BVBA, 12. a Gincotrans, 13. a Vervoer Marc Cobbaert, 14. François Timmermans, 15. a Tractrans, 16. a GPF, 17. a Transport Fabrice, 18. az SOS Transport, 19. Eddy Ommeslag érvei kerülnek bemutatásra, amelyek átfedik egymást, és a következőképpen foglalhatók össze (76).

| (152) | E harmadik személyek nagyrészt jelezték, miszerint nem kívánják, hogy a Bizottság egy esetleges nemleges határozatával veszélybe sodorja az ABX számára dolgozó alvállalkozók ezreinek a foglalkoztatását. |
| --- | --- |

(152)

E harmadik személyek nagyrészt jelezték, miszerint nem kívánják, hogy a Bizottság egy esetleges nemleges határozatával veszélybe sodorja az ABX számára dolgozó alvállalkozók ezreinek a foglalkoztatását.

| (153) | A Cool Jet megjegyzi, hogy a RES művelet során megvásárolt tevékenységek a helyreállítás után életképesek lehetnek majd, és e helyreállítást pontos stratégiai terv alapján kell végrehajtani a tevékenységek átvételét követő 3 éven belül; az eladási ár figyelembe veszi az ésszerűen várt, és a költségvetésbe felvett veszteségeket; az átvett tevékenységek nem rendelkeznek jelentős piaci részesedéssel (1,5 %-a a franciaországi fuvarozási és futárszolgálati piacnak), és végül a Cool Jet társaság 1300 főt alkalmaz, amely munkahelyek elvesztek volna, ha a Cool Jet nem tudta volna felvásárolni a szóban forgó tevékenységeket. |
| --- | --- |

(153)

A Cool Jet megjegyzi, hogy a RES művelet során megvásárolt tevékenységek a helyreállítás után életképesek lehetnek majd, és e helyreállítást pontos stratégiai terv alapján kell végrehajtani a tevékenységek átvételét követő 3 éven belül; az eladási ár figyelembe veszi az ésszerűen várt, és a költségvetésbe felvett veszteségeket; az átvett tevékenységek nem rendelkeznek jelentős piaci részesedéssel (1,5 %-a a franciaországi fuvarozási és futárszolgálati piacnak), és végül a Cool Jet társaság 1300 főt alkalmaz, amely munkahelyek elvesztek volna, ha a Cool Jet nem tudta volna felvásárolni a szóban forgó tevékenységeket.

| (154) | Egyébként az UPTR azt állítja, hogy teljes átláthatósággal megismerhette az ABX könyveit, és megállapítja a csoport eredményeinek javulását, amely üzemi szinten először 2004-ben volt jövedelmező. Az UPTR arra biztatja a Bizottságot, hogy hozzon gyors döntést az ABX privatizációjának lehetővé tételére, amely biztosítja egy olyan tisztességes piaci szereplő stabilitását, amelynek jelenléte jótékony hatással van a belga közúti fuvarozás ágazatára. |
| --- | --- |

(154)

Egyébként az UPTR azt állítja, hogy teljes átláthatósággal megismerhette az ABX könyveit, és megállapítja a csoport eredményeinek javulását, amely üzemi szinten először 2004-ben volt jövedelmező. Az UPTR arra biztatja a Bizottságot, hogy hozzon gyors döntést az ABX privatizációjának lehetővé tételére, amely biztosítja egy olyan tisztességes piaci szereplő stabilitását, amelynek jelenléte jótékony hatással van a belga közúti fuvarozás ágazatára.

| (155) | A Bizottsághoz az eljárásra nyitva álló határidő leteltét követően panasz is érkezett az ABX-WW eladásával kapcsolatban, amely szerint az SNCB Holding nem tartotta be az átlátható, nyitott és megkülönböztetéstől mentes eljárás feltételeit az ABX Logistics privatizációja tekintetében, és így távol tartotta a panaszos befektetőket. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottsághoz az eljárásra nyitva álló határidő leteltét követően panasz is érkezett az ABX-WW eladásával kapcsolatban, amely szerint az SNCB Holding nem tartotta be az átlátható, nyitott és megkülönböztetéstől mentes eljárás feltételeit az ABX Logistics privatizációja tekintetében, és így távol tartotta a panaszos befektetőket.

5.   BELGIUM MEGJEGYZÉSEI

5.1.   Az eljárás megindítása és kiterjesztése

| (156) | Belgiumnak az eljárás megindítása és kiterjesztése tekintetében tett megjegyzéseinek alapelemei lényegében a magyarázó részben szerepelnek. A többi elem az alábbiakban kerül összefoglalásra. |
| --- | --- |

(156)

Belgiumnak az eljárás megindítása és kiterjesztése tekintetében tett megjegyzéseinek alapelemei lényegében a magyarázó részben szerepelnek. A többi elem az alábbiakban kerül összefoglalásra.

| (157) | Egyes cselekedetek belga államnak tulajdoníthatóságáról: A belga hatóságok az ügy folyamán végig azt állították, hogy a belga állam a Bíróság Stardust ügyben hozott ítéletének értelmében egyáltalán nem vett részt az SNCB-nek az ABX Logistics-et érintő döntéshozatali eljárásában. Arra is emlékeztettek, hogy adott esetben a Bizottságnak kell bizonyítania a belga államnak tulajdoníthatóságot. |
| --- | --- |

(157)

Egyes cselekedetek belga államnak tulajdoníthatóságáról: A belga hatóságok az ügy folyamán végig azt állították, hogy a belga állam a Bíróság Stardust ügyben hozott ítéletének értelmében egyáltalán nem vett részt az SNCB-nek az ABX Logistics-et érintő döntéshozatali eljárásában. Arra is emlékeztettek, hogy adott esetben a Bizottságnak kell bizonyítania a belga államnak tulajdoníthatóságot.

| (158) | Az ABX-be való befektetések tekintetében a belga hatóságok az eljárás során folyamatosan ismételték, hogy az állam nem avatkozott be az SNCB döntéshozatalaiba. |
| --- | --- |

(158)

Az ABX-be való befektetések tekintetében a belga hatóságok az eljárás során folyamatosan ismételték, hogy az állam nem avatkozott be az SNCB döntéshozatalaiba.

| (159) | A Miniszterek Tanácsának 2002 február 22-i sajtóközleménye tekintetében a belga hatóságok emlékeztettek (77) arra, hogy:






  (a) | „a hatóságok jogilag nem írhatnak elő döntéseket vagy iránymutatásokat az önálló közvállalkozások (mint az SNCB) igazgatási szerveinek olyan tárgykörökben, amelyek nem tartoznak a közfeladataik közé (mint az ABX LOGISTICS vezetése)”. |
| --- | --- | --- |

(159)

A Miniszterek Tanácsának 2002 február 22-i sajtóközleménye tekintetében a belga hatóságok emlékeztettek (77) arra, hogy:

(a)

„a hatóságok jogilag nem írhatnak elő döntéseket vagy iránymutatásokat az önálló közvállalkozások (mint az SNCB) igazgatási szerveinek olyan tárgykörökben, amelyek nem tartoznak a közfeladataik közé (mint az ABX LOGISTICS vezetése)”.

| (b) | „a 2002. február 22-i sajtóközleményben a Miniszterek Tanácsa arra szorítkozik, hogy támogatását fejezi ki az ABX LOGISTICS szerkezetátalakítására vonatkozó egyes iránymutatások tekintetében (amelyeket az SNCB igazgatási tanácsa végül nem fogadott meg, kivéve egyet, amelyet még 2002. február 12-e előtt saját maga fogadott el)”. |
| --- | --- |

(b)

„a 2002. február 22-i sajtóközleményben a Miniszterek Tanácsa arra szorítkozik, hogy támogatását fejezi ki az ABX LOGISTICS szerkezetátalakítására vonatkozó egyes iránymutatások tekintetében (amelyeket az SNCB igazgatási tanácsa végül nem fogadott meg, kivéve egyet, amelyet még 2002. február 12-e előtt saját maga fogadott el)”.

| (c) | „az a tény, hogy a hatóságok a kabinetközi üléseken és más alkalmakkor az SNCB-re és az ABX LOGISTICS-ra vonatkozó jelentéseket vagy tanulmányokat ismertek meg, megfelel az olyan részvényes szokásos magatartásának, aki gondot fordít arra, hogy kövesse a befektetését érintő fő változásokat”. |
| --- | --- |

(c)

„az a tény, hogy a hatóságok a kabinetközi üléseken és más alkalmakkor az SNCB-re és az ABX LOGISTICS-ra vonatkozó jelentéseket vagy tanulmányokat ismertek meg, megfelel az olyan részvényes szokásos magatartásának, aki gondot fordít arra, hogy kövesse a befektetését érintő fő változásokat”.

5.2.   A belga hatóságok válasza harmadik személyek észrevételeire

| (160) | Az érdekelt felek által az igazgatási tanács tagjainak politikai hovatartozásától függően történő kiválasztására tett észrevételekre válaszul a belga hatóságok azt állítják, hogy az ABX Logistics tevékenységei nem érintik az SNCB közfeladatait. E tevékenységek és azok igazgatása így teljes mértékben az SNCB igazgatási autonómiájának a körébe tartozik. Ebből következik, hogy az ABX Logistics igazgatási tanácsa tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás nem más, mint amit a belga jog minden, e jog hatálya alá tartozó részvénytársaság számára előír. Az ABX Logistics vagy a leányvállalatai igazgatási tanácsa tagjainak kinevezése így átlátható és a törvény által előírt eljárások alapján történik, tehát nem a politikai hovatartozás alapján, önkényesen. |
| --- | --- |

(160)

Az érdekelt felek által az igazgatási tanács tagjainak politikai hovatartozásától függően történő kiválasztására tett észrevételekre válaszul a belga hatóságok azt állítják, hogy az ABX Logistics tevékenységei nem érintik az SNCB közfeladatait. E tevékenységek és azok igazgatása így teljes mértékben az SNCB igazgatási autonómiájának a körébe tartozik. Ebből következik, hogy az ABX Logistics igazgatási tanácsa tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás nem más, mint amit a belga jog minden, e jog hatálya alá tartozó részvénytársaság számára előír. Az ABX Logistics vagy a leányvállalatai igazgatási tanácsa tagjainak kinevezése így átlátható és a törvény által előírt eljárások alapján történik, tehát nem a politikai hovatartozás alapján, önkényesen.

| (161) | Az ABX Logistics hálózat finanszírozásáról: A belga hatóságok kijelentik, hogy az SNCB mérlegszerkezete 2001-ig rendezett volt, és a konszolidált eredmény 1998 és 1999 között pozitív volt. |
| --- | --- |

(161)

Az ABX Logistics hálózat finanszírozásáról: A belga hatóságok kijelentik, hogy az SNCB mérlegszerkezete 2001-ig rendezett volt, és a konszolidált eredmény 1998 és 1999 között pozitív volt.

| (162) | Belgium érvei a(z újra)befektetések tekintetében: A belga hatóságoknak a(z újra)befektetések tekintetében a tények kifejtésénél összefoglalt megjegyzésein kívül a belga hatóságok azt is jelzik, hogy az SNCB célzott beavatkozása az érintett leányvállalatok (Németország, Franciaország, Hollandia, Írország, Portugália, Belgium) esetében ennél fogva teljes mértékben összeegyeztethető a piacgazdasági magánbefektető elvével. Sőt, az is megfigyelhető, hogy az ABX LOGISTICS-Szingapúrra vonatkozó beavatkozások nem tartoznak a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

(162)

Belgium érvei a(z újra)befektetések tekintetében: A belga hatóságoknak a(z újra)befektetések tekintetében a tények kifejtésénél összefoglalt megjegyzésein kívül a belga hatóságok azt is jelzik, hogy az SNCB célzott beavatkozása az érintett leányvállalatok (Németország, Franciaország, Hollandia, Írország, Portugália, Belgium) esetében ennél fogva teljes mértékben összeegyeztethető a piacgazdasági magánbefektető elvével. Sőt, az is megfigyelhető, hogy az ABX LOGISTICS-Szingapúrra vonatkozó beavatkozások nem tartoznak a Szerződés 87. cikkének alkalmazási körébe.

| (163) | A harmadik személyeknek az eljárás kiterjesztésére vonatkozó megjegyzései tekintetében a belga hatóságok azt állítják, hogy azokra már válaszoltak azon megjegyzésekre adott korábbi válaszaik keretében, amelyek csak a Bizottság kétségeit ismételgették. |
| --- | --- |

(163)

A harmadik személyeknek az eljárás kiterjesztésére vonatkozó megjegyzései tekintetében a belga hatóságok azt állítják, hogy azokra már válaszoltak azon megjegyzésekre adott korábbi válaszaik keretében, amelyek csak a Bizottság kétségeit ismételgették.

| (164) | Robert Ziegler beavatkozását illetően a belga hatóságok azt állítják, hogy a 140 millió eurós ideiglenes kölcsönt az e kölcsön tőkésítését célzó új intézkedéssel együtt bejelentették a Bizottságnak. A jóváhagyásig nem fogadható el kötelezettségvállalást az SNCB vagy az ABX részéről. Ugyanez a helyzet az ABX-Németország szerkezetátalakításának 157,4 millió eurós sajáttőke-apportja, valamint a többi bejelentett intézkedés esetében. Ami az ABX által a privatizációja révén potenciálisan szerezhető előnyt illeti, a belga hatóságok a KPMG által készített, és a Bizottsághoz benyújtott „fairness opinion”-ra (méltányossági állásfoglalásra) hivatkoznak, amely szerint „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value”(„Az [Yvan] számára felajánlott eladás feltételei méltányosak és ésszerűek, és tisztességes piaci értékeket képviselnek”). Ami az ABX-Franciaország feltételezett el nem adását illeti, a belga hatóságok emlékezetnek arra, hogy ők már jelezték, melyek az eladott részek. Ezen eladás körülményei esetében különösen az Ernst &Young jelentésére hivatkoznak, amely szerint „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair”(„A nemzeti közúti fuvarozási tevékenységek árának becslése, ami (...) millió euró, méltányos”). Végül az ABX-csoport esetleges csődjének következményeire vonatkozó vizsgálat tekintetében a belga hatóságok nem győzik hangsúlyozni a Bizottság akár csak részben negatív határozatának súlyos következményeit mind az ABX LOGISTICS Worldwide, mind pedig az SNCB Holding számára. |
| --- | --- |

(164)

Robert Ziegler beavatkozását illetően a belga hatóságok azt állítják, hogy a 140 millió eurós ideiglenes kölcsönt az e kölcsön tőkésítését célzó új intézkedéssel együtt bejelentették a Bizottságnak. A jóváhagyásig nem fogadható el kötelezettségvállalást az SNCB vagy az ABX részéről. Ugyanez a helyzet az ABX-Németország szerkezetátalakításának 157,4 millió eurós sajáttőke-apportja, valamint a többi bejelentett intézkedés esetében. Ami az ABX által a privatizációja révén potenciálisan szerezhető előnyt illeti, a belga hatóságok a KPMG által készített, és a Bizottsághoz benyújtott „fairness opinion”-ra (méltányossági állásfoglalásra) hivatkoznak, amely szerint „the terms of the proposed sale to [Yvan] are fair and reasonable and represent fair market value”(„Az [Yvan] számára felajánlott eladás feltételei méltányosak és ésszerűek, és tisztességes piaci értékeket képviselnek”). Ami az ABX-Franciaország feltételezett el nem adását illeti, a belga hatóságok emlékezetnek arra, hogy ők már jelezték, melyek az eladott részek. Ezen eladás körülményei esetében különösen az Ernst &Young jelentésére hivatkoznak, amely szerint „the price valuation for Road Domestic Transport Activities amounting to (...) is fair”(„A nemzeti közúti fuvarozási tevékenységek árának becslése, ami (...) millió euró, méltányos”). Végül az ABX-csoport esetleges csődjének következményeire vonatkozó vizsgálat tekintetében a belga hatóságok nem győzik hangsúlyozni a Bizottság akár csak részben negatív határozatának súlyos következményeit mind az ABX LOGISTICS Worldwide, mind pedig az SNCB Holding számára.

| (165) | Az ABX-WW eladása: A belga hatóságok szerint az SNCB Holding semmiképpen nem volt köteles pályázati eljárás során privatizálni az ABX Logistics Worldwide-ot. |
| --- | --- |

(165)

Az ABX-WW eladása: A belga hatóságok szerint az SNCB Holding semmiképpen nem volt köteles pályázati eljárás során privatizálni az ABX Logistics Worldwide-ot.

| (166) | A belga hatóságok megállapítása szerint a Bizottság állami támogatások területén folytatott gyakorlatának vizsgálata a privatizációk tekintetében azt mutatja – amennyiben a pályázati felhívás nem történt meg —, hogy a Bizottság beéri annak ellenőrzésével, hogy az eszközök eladása, független szakértő értékelése alapján, piaci áron történik. E tekintetben a belga hatóságok – ezen elveknek megfelelően – benyújtották a Bizottsághoz a KPMG Corporate Finance tanácsadói iroda által az ABX Logistics Worldwide eladásának feltételeiről készített független értékelést. |
| --- | --- |

(166)

A belga hatóságok megállapítása szerint a Bizottság állami támogatások területén folytatott gyakorlatának vizsgálata a privatizációk tekintetében azt mutatja – amennyiben a pályázati felhívás nem történt meg —, hogy a Bizottság beéri annak ellenőrzésével, hogy az eszközök eladása, független szakértő értékelése alapján, piaci áron történik. E tekintetben a belga hatóságok – ezen elveknek megfelelően – benyújtották a Bizottsághoz a KPMG Corporate Finance tanácsadói iroda által az ABX Logistics Worldwide eladásának feltételeiről készített független értékelést.

6.   A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSE

6.1.   Az állami támogatás megléte

| (167) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(167)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (168) | Bevezetésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a fent bemutatott intézkedések több olyan társaságot érintettek, amelyek az ABX-hálózat részét képezik annak létrehozása óta, és amelyeket később az ABX-WW holding létrehozása után az ABX-csoportba integráltak. A Bizottság úgy véli, hogy még e holding jogi létrehozását megelőzően is ezek a társaságok az SNCB keretén belül nyilvánvalóan megkülönböztethető gazdasági egységet alkottak (a továbbiakban: az ABX-csoport), így a következő elemzésben helyénvaló ezeket a vonatkozó jogalanynak tekinteni. |
| --- | --- |

(168)

Bevezetésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a fent bemutatott intézkedések több olyan társaságot érintettek, amelyek az ABX-hálózat részét képezik annak létrehozása óta, és amelyeket később az ABX-WW holding létrehozása után az ABX-csoportba integráltak. A Bizottság úgy véli, hogy még e holding jogi létrehozását megelőzően is ezek a társaságok az SNCB keretén belül nyilvánvalóan megkülönböztethető gazdasági egységet alkottak (a továbbiakban: az ABX-csoport), így a következő elemzésben helyénvaló ezeket a vonatkozó jogalanynak tekinteni.

| (169) | A Bizottság ebből megállapítja, hogy a 87. cikk (1) bekezdésének négy feltételéből három („bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése”, „[torzítja a versenyt] vagy azzal fenyeget” és „érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”) megvalósul.
  Valójában az SNCB által az ABX-csoportba bevitt pénzeszközök előnyben részesítik ezt a társaságot az e piacokon jelenlévő más vállalkozásokhoz képest.
  Egyébként mivel ezek az intézkedések csak az ABX-csoportot vagy annak leányvállalatait részesítik előnyben, torzítják a versenyt, illetve azzal fenyegetnek az e tevékenységeknek a szabad verseny alá tartozó része tekintetében.
  Végül, ezek az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a vizsgált, versennyel érintett tevékenységet több más tagállamban is folytatják. Ezt a következtetést alkalmazni kell a csoportnak a Közösségen kívül aktív társaságai érdekében tett intézkedésekre is. Valójában egyrészről – a „Tubemeuse” (78) ítéletnek megfelelően – figyelembe véve azon piacok közötti kölcsönös függést, amelyeken a közösségi vállalkozások tevékenykednek, nincs kizárva, hogy egy támogatás torzíthatja a Közösségen belüli versenyt még akkor is, ha a kedvezményezett vállalkozás majdnem a teljes termelését a Közösségen kívülre viszi ki. Másrészről, mivel olyan nemzetközi szállítási csoportról van szó, amely a tevékenységét világviszonylatban, más közösségi szereplőkkel versenyezve végzi, a csoport egy harmadik országban tevékenykedő társaságának megadott támogatás a csoport egészét erősíti, és ebből következően érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a Közösségen belüli versenyt, illetve azzal fenyeget. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság ebből megállapítja, hogy a 87. cikk (1) bekezdésének négy feltételéből három („bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése”, „[torzítja a versenyt] vagy azzal fenyeget” és „érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”) megvalósul.

Valójában az SNCB által az ABX-csoportba bevitt pénzeszközök előnyben részesítik ezt a társaságot az e piacokon jelenlévő más vállalkozásokhoz képest.

Egyébként mivel ezek az intézkedések csak az ABX-csoportot vagy annak leányvállalatait részesítik előnyben, torzítják a versenyt, illetve azzal fenyegetnek az e tevékenységeknek a szabad verseny alá tartozó része tekintetében.

Végül, ezek az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a vizsgált, versennyel érintett tevékenységet több más tagállamban is folytatják. Ezt a következtetést alkalmazni kell a csoportnak a Közösségen kívül aktív társaságai érdekében tett intézkedésekre is. Valójában egyrészről – a „Tubemeuse” (78) ítéletnek megfelelően – figyelembe véve azon piacok közötti kölcsönös függést, amelyeken a közösségi vállalkozások tevékenykednek, nincs kizárva, hogy egy támogatás torzíthatja a Közösségen belüli versenyt még akkor is, ha a kedvezményezett vállalkozás majdnem a teljes termelését a Közösségen kívülre viszi ki. Másrészről, mivel olyan nemzetközi szállítási csoportról van szó, amely a tevékenységét világviszonylatban, más közösségi szereplőkkel versenyezve végzi, a csoport egy harmadik országban tevékenykedő társaságának megadott támogatás a csoport egészét erősíti, és ebből következően érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a Közösségen belüli versenyt, illetve azzal fenyeget.

| (170) | Végül azon intézkedéseket, amelyeket úgy tekintettek, hogy az SNCB forrásait mozgósítják, úgy kell értékelni, mint amelyek állami forrásokat (közpénzeket) használnak fel. |
| --- | --- |

(170)

Végül azon intézkedéseket, amelyeket úgy tekintettek, hogy az SNCB forrásait mozgósítják, úgy kell értékelni, mint amelyek állami forrásokat (közpénzeket) használnak fel.

| (171) | Valójában az SNCB állam általi tulajdonlása, és annak közvállalkozásként elfoglalt egyedi helyzete annak megállapításához vezet, hogy az SNCB forrásai folyamatos állami ellenőrzés alatt állnak. Ezt a következtetést megerősíti az a megállapítás, amely szerint az SNCB az 1991. március 21-i törvény rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, amely egyedi védelmet biztosít számára a csőd kockázata ellen, ami egy állam által nyújtott garanciához hasonlítható. |
| --- | --- |

(171)

Valójában az SNCB állam általi tulajdonlása, és annak közvállalkozásként elfoglalt egyedi helyzete annak megállapításához vezet, hogy az SNCB forrásai folyamatos állami ellenőrzés alatt állnak. Ezt a következtetést megerősíti az a megállapítás, amely szerint az SNCB az 1991. március 21-i törvény rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, amely egyedi védelmet biztosít számára a csőd kockázata ellen, ami egy állam által nyújtott garanciához hasonlítható.

| (172) | Márpedig a Stardust Marine ügyben hozott ítéletében (79) a Bíróság kifejti, hogy: „emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatából már az következik, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése magában foglal minden olyan pénzügyi eszközt, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, annak megállapítása nélkül, hogy ezek az eszközök állandóan az állami vagyon részét képezik-e vagy sem. Következésképpen még akkor is, ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek állandóan az Államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendő azok állami forrásnak minősítéséhez”. |
| --- | --- |

(172)

Márpedig a Stardust Marine ügyben hozott ítéletében (79) a Bíróság kifejti, hogy: „emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatából már az következik, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése magában foglal minden olyan pénzügyi eszközt, amelyet a hatóságok ténylegesen felhasználhatnak a vállalkozások támogatására, annak megállapítása nélkül, hogy ezek az eszközök állandóan az állami vagyon részét képezik-e vagy sem. Következésképpen még akkor is, ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek állandóan az Államkincstár birtokában, az a tény, hogy azok folyamatosan állami ellenőrzés alatt, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendő azok állami forrásnak minősítéséhez”.

| (173) | Egyébként szintén a Stardust Marine ügyben hozott ítélet 52. pontjában a Bíróság megállapítja, hogy: „önmagában az a tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az általa hozott intézkedéseket, mint amilyenek a szóban forgó pénzügyi támogatási intézkedések, az államnak tulajdonítsák. Még meg kell vizsgálni azt, hogy a hatóságokat úgy kell-e tekinteni, mint amelyek így vagy úgy részt vettek ezen intézkedések elfogadásában”. |
| --- | --- |

(173)

Egyébként szintén a Stardust Marine ügyben hozott ítélet 52. pontjában a Bíróság megállapítja, hogy: „önmagában az a tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az általa hozott intézkedéseket, mint amilyenek a szóban forgó pénzügyi támogatási intézkedések, az államnak tulajdonítsák. Még meg kell vizsgálni azt, hogy a hatóságokat úgy kell-e tekinteni, mint amelyek így vagy úgy részt vettek ezen intézkedések elfogadásában”.

| (174) | A másik szükséges feltétel ahhoz, hogy egy közvállalkozás által meghozott intézkedések állami támogatásnak minősüljenek az, hogy ezek az intézkedések ne feleljenek meg a hasonló helyzetben lévő magánbefektető magatartásának. |
| --- | --- |

(174)

A másik szükséges feltétel ahhoz, hogy egy közvállalkozás által meghozott intézkedések állami támogatásnak minősüljenek az, hogy ezek az intézkedések ne feleljenek meg a hasonló helyzetben lévő magánbefektető magatartásának.

| (175) | Következésképpen az SNCB által az ABX-csoport érdekében hozott valamennyi intézkedés esetében a Bizottság a továbbiakban azt vizsgálja, hogy azok az államnak tulajdoníthatók-e, és egyben eltérnek-e egy ilyen magánbefektető valószínű viselkedésétől. Ha ez a két feltétel fennáll, az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, amelyeknek a Bizottság megvizsgálja a tárgyát és az összegét. |
| --- | --- |

(175)

Következésképpen az SNCB által az ABX-csoport érdekében hozott valamennyi intézkedés esetében a Bizottság a továbbiakban azt vizsgálja, hogy azok az államnak tulajdoníthatók-e, és egyben eltérnek-e egy ilyen magánbefektető valószínű viselkedésétől. Ha ez a két feltétel fennáll, az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, amelyeknek a Bizottság megvizsgálja a tárgyát és az összegét.

6.1.1.   A 2001. évi befektetések és a párhuzamos hozzájárulások

| (176) | A belga hatóságok jelezték, hogy 2001-ben az SNCB-nek az ABX-csoport német, holland és francia tevékenységei felé irányuló újrabefektetései pozitív gazdasági előrejelzéseken, és vállalkozásfejlesztési szakértők tanácsain alapultak. |
| --- | --- |

(176)

A belga hatóságok jelezték, hogy 2001-ben az SNCB-nek az ABX-csoport német, holland és francia tevékenységei felé irányuló újrabefektetései pozitív gazdasági előrejelzéseken, és vállalkozásfejlesztési szakértők tanácsain alapultak.

| (177) | A fentiekben kifejtett megtérülési számítások a tevékenység fejlesztésének elfogadható elméletein alapulnak, ahogyan az SNCB- azokat 2001-ben értelmezhette. |
| --- | --- |

(177)

A fentiekben kifejtett megtérülési számítások a tevékenység fejlesztésének elfogadható elméletein alapulnak, ahogyan az SNCB- azokat 2001-ben értelmezhette.

| (178) | A németországi befektetések egy olyan szakértői tanulmányra épülnek, amely úgy értékeli, hogy az ABX-D helyreállításának sikere lehetővé teszi az ABX stratégiájának követését egy 300 millió euró értéket létrehozó potenciállal – összehasonlítva az 50 millió euró injektálásával —, valamint egy megfelelő belső hozamon alapulnak. |
| --- | --- |

(178)

A németországi befektetések egy olyan szakértői tanulmányra épülnek, amely úgy értékeli, hogy az ABX-D helyreállításának sikere lehetővé teszi az ABX stratégiájának követését egy 300 millió euró értéket létrehozó potenciállal – összehasonlítva az 50 millió euró injektálásával —, valamint egy megfelelő belső hozamon alapulnak.

| (179) | A franciaországi 30 millió euró befektetése esetében a megtérülési számítás ahhoz a becsléshez vezetett, hogy az SNCB 8 % és 14 % közötti belső megtérülési rátát várhatott. Ezen kívül ez a befektetés lehetővé tette a követelések értékpapírosítására vonatkozó program megindítását, amely révén a társaság 70 millió eurós banki hitelkerethez juthatott. |
| --- | --- |

(179)

A franciaországi 30 millió euró befektetése esetében a megtérülési számítás ahhoz a becsléshez vezetett, hogy az SNCB 8 % és 14 % közötti belső megtérülési rátát várhatott. Ezen kívül ez a befektetés lehetővé tette a követelések értékpapírosítására vonatkozó program megindítását, amely révén a társaság 70 millió eurós banki hitelkerethez juthatott.

| (180) | Mivel az ABX-NL-ben egy 2001-ben megvalósított befektetésről van szó, a Bizottság úgy véli, hogy – a belga hatóságok javaslatával ellentétben – nem megfelelően indokolt az IRR számítását a tőkeemelésnek a Wegtransport felvásárlási költségeinek levonása utáni összegére épülő számításra alapozni. Mindazonáltal, figyelembe véve, hogy az SNCB teljes befektetése tartalmazza a felvásárlási költségeket, és így 12,2 millió euró helyett eléri a 19,2 millió eurót, a befektetés IRR-je 8,9 % és 10,2 % között van, és így elfogadható marad különösen azzal a ténnyel összefüggésben, hogy a befektetéskor a jövedelmezőség visszatérését az ABX-NL egésze tekintetében egy rövid, két éves határidőn belül várták. |
| --- | --- |

(180)

Mivel az ABX-NL-ben egy 2001-ben megvalósított befektetésről van szó, a Bizottság úgy véli, hogy – a belga hatóságok javaslatával ellentétben – nem megfelelően indokolt az IRR számítását a tőkeemelésnek a Wegtransport felvásárlási költségeinek levonása utáni összegére épülő számításra alapozni. Mindazonáltal, figyelembe véve, hogy az SNCB teljes befektetése tartalmazza a felvásárlási költségeket, és így 12,2 millió euró helyett eléri a 19,2 millió eurót, a befektetés IRR-je 8,9 % és 10,2 % között van, és így elfogadható marad különösen azzal a ténnyel összefüggésben, hogy a befektetéskor a jövedelmezőség visszatérését az ABX-NL egésze tekintetében egy rövid, két éves határidőn belül várták.

| (181) | Ugyanígy az ABX-csoport Írországban, Belgiumban, Portugáliában és Szingapúrban jelenlévő társaságainak (amelyeknek nem voltak pénzügyi nehézségeik) tőkéjéhez való „párhuzamos hozzájárulások” megtérülési rátájának becslése 9,6 % és 12,7 % közötti számított IRR-t mutat, és elfogadhatónak tűnik. |
| --- | --- |

(181)

Ugyanígy az ABX-csoport Írországban, Belgiumban, Portugáliában és Szingapúrban jelenlévő társaságainak (amelyeknek nem voltak pénzügyi nehézségeik) tőkéjéhez való „párhuzamos hozzájárulások” megtérülési rátájának becslése 9,6 % és 12,7 % közötti számított IRR-t mutat, és elfogadhatónak tűnik.

| (182) | A Bizottság ezen kívül emlékeztet arra, hogy 2001-ig az SNCB olyan pénzügyi szerkezettel rendelkezett, amely lehetővé tette a kereskedelmi fejlődésének finanszírozását anélkül, hogy rendkívüli módon elnehezítette volna a pénzügyi szerkezetét (0,6-ról 0,9-re emelkedő adósság/sajáttőke arány az 1997–2001 közötti időszakban), de nem ez volt a helyzet 2002-től. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság ezen kívül emlékeztet arra, hogy 2001-ig az SNCB olyan pénzügyi szerkezettel rendelkezett, amely lehetővé tette a kereskedelmi fejlődésének finanszírozását anélkül, hogy rendkívüli módon elnehezítette volna a pénzügyi szerkezetét (0,6-ról 0,9-re emelkedő adósság/sajáttőke arány az 1997–2001 közötti időszakban), de nem ez volt a helyzet 2002-től.

| (183) | Végül meg kell jegyezni, hogy mindezek a befektetési döntések egy csoportstratégiába illeszkednek. Ilyen körülmények között az SNCB számára indokolt volt a műveletektől várt belső megtérülési ráta mellett a csoport szintjén számított pozitív hatások figyelembe vétele is. |
| --- | --- |

(183)

Végül meg kell jegyezni, hogy mindezek a befektetési döntések egy csoportstratégiába illeszkednek. Ilyen körülmények között az SNCB számára indokolt volt a műveletektől várt belső megtérülési ráta mellett a csoport szintjén számított pozitív hatások figyelembe vétele is.

| (184) | A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az akkori kilátásokat figyelembe véve a 2001-ben megvalósított újrabefektetések és a „párhuzamos hozzájárulások” elvégzésével az SNCB úgy járt el, ahogyan azt egy magánbefektető tette volna, és e befektetések nem minősülnek állami támogatásoknak. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az akkori kilátásokat figyelembe véve a 2001-ben megvalósított újrabefektetések és a „párhuzamos hozzájárulások” elvégzésével az SNCB úgy járt el, ahogyan azt egy magánbefektető tette volna, és e befektetések nem minősülnek állami támogatásoknak.

| (185) | Azonban a Bizottság megállapította, hogy az SNCB az ABX-Szingapúr számára úgy adott garanciát, hogy nem követelt díjat, ellentétben azzal, ahogyan egy magánbefektető járt volna el. Annak tudatában, hogy ezt a garanciát 2000-ben adták meg, amikor az ABX, valamint a hatóságok egyes beavatkozásai az SNCB tekintetében kezdték felkelteni az közérdeklődést, és az elemzésében minden lehetséges támogatási elem figyelembe vétele érdekében a Bizottság úgy véli, hogy e díj nélküli garancia tartalmazhat állami támogatást. Mivel ezt a garanciát az ABX-csoport egyik társaságának adták meg akkor, amikor a hálózat újjászervezését és szerkezetátalakítását már elhatározták, és a végrehajtás már folyamatban volt, a Bizottság ezt a támogatást az ABX-Szingapúrt magában foglaló ABX-csoport többi szerkezetátalakítási intézkedésével együtt vizsgálja meg. |
| --- | --- |

(185)

Azonban a Bizottság megállapította, hogy az SNCB az ABX-Szingapúr számára úgy adott garanciát, hogy nem követelt díjat, ellentétben azzal, ahogyan egy magánbefektető járt volna el. Annak tudatában, hogy ezt a garanciát 2000-ben adták meg, amikor az ABX, valamint a hatóságok egyes beavatkozásai az SNCB tekintetében kezdték felkelteni az közérdeklődést, és az elemzésében minden lehetséges támogatási elem figyelembe vétele érdekében a Bizottság úgy véli, hogy e díj nélküli garancia tartalmazhat állami támogatást. Mivel ezt a garanciát az ABX-csoport egyik társaságának adták meg akkor, amikor a hálózat újjászervezését és szerkezetátalakítását már elhatározták, és a végrehajtás már folyamatban volt, a Bizottság ezt a támogatást az ABX-Szingapúrt magában foglaló ABX-csoport többi szerkezetátalakítási intézkedésével együtt vizsgálja meg.

6.1.2.   Az újratőkésítési intézkedések

| (186) | A belga Miniszterek Tanácsának 2002. februári ülése cáfolhatatlan bizonyítéka a belga kormány e naptól kezdődő részvételének az ABX-ügy SNCB által történő kezelésében. Az ABX-Németország (157,4 millió eurós összegű) és az ABX-Hollandia (10,6 millió eurós összegű) újratőkésítési intézkedéseit Belgium ezen időpontot követően jelentette be, és azokat még nem hajtották végre. Belgium ezen intézkedéseket nem tervezett befektetésekként, hanem szerkezetátalakítási támogatásokként mutatta be. Ennél fogva nem kétséges, hogy ezeket az intézkedéseket állami támogatásoknak kell minősíteni, és szerkezetátalakítási támogatásokként kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(186)

A belga Miniszterek Tanácsának 2002. februári ülése cáfolhatatlan bizonyítéka a belga kormány e naptól kezdődő részvételének az ABX-ügy SNCB által történő kezelésében. Az ABX-Németország (157,4 millió eurós összegű) és az ABX-Hollandia (10,6 millió eurós összegű) újratőkésítési intézkedéseit Belgium ezen időpontot követően jelentette be, és azokat még nem hajtották végre. Belgium ezen intézkedéseket nem tervezett befektetésekként, hanem szerkezetátalakítási támogatásokként mutatta be. Ennél fogva nem kétséges, hogy ezeket az intézkedéseket állami támogatásoknak kell minősíteni, és szerkezetátalakítási támogatásokként kell vizsgálni.

| (187) | A komfort levelet, amelyet az SNCB-nek a német leányvállalata tekintetében kellett kiadnia, mivel az a felvásárlását követő hónaptól negatív sajáttőkével rendelkezett, 2005-ig évente újra ki kellett bocsátania, beleértve azt az időszakot is, amikor nem volt kétséges az SNCB ABX-re vonatkozó döntései államnak tulajdoníthatósága. Mivel ez a levél garanciához hasonló kötelezettségvállalásokat tartalmaz, és az SNCB-nek ezért nem kellett díjat fizetnie, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy állami támogatási elemek vannak jelen. Mindazonáltal, mivel az ABX-Németországnak az SNCB által történő újratőkésítése, amely e határozat tárgyát képezi, hatékonyan és véglegesen adja meg e társaság hitelezői számára azt a biztonságot, amelyet azok e komfort levéllel kerestek, amely ennél fogva tárgytalanná vált, nem kell majd magukhoz az újratőkésítési intézkedésekhez képest különálló és felesleges vizsgálatot végezni. |
| --- | --- |

(187)

A komfort levelet, amelyet az SNCB-nek a német leányvállalata tekintetében kellett kiadnia, mivel az a felvásárlását követő hónaptól negatív sajáttőkével rendelkezett, 2005-ig évente újra ki kellett bocsátania, beleértve azt az időszakot is, amikor nem volt kétséges az SNCB ABX-re vonatkozó döntései államnak tulajdoníthatósága. Mivel ez a levél garanciához hasonló kötelezettségvállalásokat tartalmaz, és az SNCB-nek ezért nem kellett díjat fizetnie, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy állami támogatási elemek vannak jelen. Mindazonáltal, mivel az ABX-Németországnak az SNCB által történő újratőkésítése, amely e határozat tárgyát képezi, hatékonyan és véglegesen adja meg e társaság hitelezői számára azt a biztonságot, amelyet azok e komfort levéllel kerestek, amely ennél fogva tárgytalanná vált, nem kell majd magukhoz az újratőkésítési intézkedésekhez képest különálló és felesleges vizsgálatot végezni.

6.1.3.   A 2002. évi kölcsönök

| (188) | Az SNCB kölcsönöket adott az ABX Logistics NV, valamint az ABX-D, -NL és -F számára 2002 áprilisától és májusától kezdődően, és így egy olyan időszakra, amelyben az SNCB ABX-re vonatkozó döntései államnak tulajdoníthatósága nem kétséges. |
| --- | --- |

(188)

Az SNCB kölcsönöket adott az ABX Logistics NV, valamint az ABX-D, -NL és -F számára 2002 áprilisától és májusától kezdődően, és így egy olyan időszakra, amelyben az SNCB ABX-re vonatkozó döntései államnak tulajdoníthatósága nem kétséges.

| (189) | Ahogyan az a magyarázó részben szerepel, e kölcsönök után [...] és [...] % közötti díj járt. A Bizottság úgy véli, hogy a díjnak ez a szintje az érintett vállalkozások helyzetét figyelembe véve nem megfelelő. A megfelelő ráta jelzőjének a Bizottság a saját referenciarátáját fogadja el, amelyet egyébként a 2003 januárjában az ABX-Németországnak megítélt megmentési célú támogatás díjszabásánál használtak, ami 5,06 %. |
| --- | --- |

(189)

Ahogyan az a magyarázó részben szerepel, e kölcsönök után [...] és [...] % közötti díj járt. A Bizottság úgy véli, hogy a díjnak ez a szintje az érintett vállalkozások helyzetét figyelembe véve nem megfelelő. A megfelelő ráta jelzőjének a Bizottság a saját referenciarátáját fogadja el, amelyet egyébként a 2003 januárjában az ABX-Németországnak megítélt megmentési célú támogatás díjszabásánál használtak, ami 5,06 %.

| (190) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy ezek a kölcsönök állami támogatási elemet tartalmaznak. Egy nehéz helyzetben lévő, de a szerkezetátalakítás alatt álló vállalkozás esetében is a fent említett, 400 bázisponttal növelt referenciaráta alapján a Bizottság úgy értékeli, hogy az e kölcsönnek megfelelő támogatási elem összege 8 millió eurós nagyságrendű. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy ezek a kölcsönök állami támogatási elemet tartalmaznak. Egy nehéz helyzetben lévő, de a szerkezetátalakítás alatt álló vállalkozás esetében is a fent említett, 400 bázisponttal növelt referenciaráta alapján a Bizottság úgy értékeli, hogy az e kölcsönnek megfelelő támogatási elem összege 8 millió eurós nagyságrendű.

| (191) | Minthogy a kölcsönöket az ABX-csoport különböző társaságai számára adták meg akkor, amikor a hálózat újjászervezését és szerkezetátalakítását elhatározták és annak végrehajtása már folyamatban volt, a Bizottság e támogatást az e kölcsönökből részesült társaságok megőrzött tevékenységeit magába olvasztó ABX-csoport többi szerkezetátalakítási intézkedésével együtt vizsgálja meg. |
| --- | --- |

(191)

Minthogy a kölcsönöket az ABX-csoport különböző társaságai számára adták meg akkor, amikor a hálózat újjászervezését és szerkezetátalakítását elhatározták és annak végrehajtása már folyamatban volt, a Bizottság e támogatást az e kölcsönökből részesült társaságok megőrzött tevékenységeit magába olvasztó ABX-csoport többi szerkezetátalakítási intézkedésével együtt vizsgálja meg.

6.1.4.   Cash pool (összevont készpénzkezelés) létrehozására adott garancia

| (192) | Miként a szerkezetátalakítási intézkedések bemutatásában szerepel, a belga hatóságok jelezték, hogy az ABX-csoport által egy pénzügyi intézménynél nyitott [...] millió eurós készpénzkeret után kereskedelmi díj jár, és hogy az SNCB által 2001 januárjában e hitelkeretre adott garancia [...] bázispontnak megfelelő díjazás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(192)

Miként a szerkezetátalakítási intézkedések bemutatásában szerepel, a belga hatóságok jelezték, hogy az ABX-csoport által egy pénzügyi intézménynél nyitott [...] millió eurós készpénzkeret után kereskedelmi díj jár, és hogy az SNCB által 2001 januárjában e hitelkeretre adott garancia [...] bázispontnak megfelelő díjazás tárgyát képezi.

| (193) | Ez az arány elfogadhatónak tekinthető a hasonló helyzetekben alkalmazott szokásos banki ráták szempontjából (80). A Bizottság arra következtet, hogy ez a garancia nem nyújtott az ABX-csoport számára állami támogatásnak minősülő előnyt. Végül, még ha úgy is kellene tekinteni, hogy egy magánbefektető által követelt ráta magasabb lenne néhány bázisponttal, vagy esetleg a kétszerese is, ez elhanyagolható előnyt jelentett volna más támogatási intézkedések tekintetében (évi 0,07 millió euró), és az nem változtatta volna meg a szerkezetátalakítási támogatási intézkedések összeegyeztethetőségéről szóló következő elemzést. |
| --- | --- |

(193)

Ez az arány elfogadhatónak tekinthető a hasonló helyzetekben alkalmazott szokásos banki ráták szempontjából (80). A Bizottság arra következtet, hogy ez a garancia nem nyújtott az ABX-csoport számára állami támogatásnak minősülő előnyt. Végül, még ha úgy is kellene tekinteni, hogy egy magánbefektető által követelt ráta magasabb lenne néhány bázisponttal, vagy esetleg a kétszerese is, ez elhanyagolható előnyt jelentett volna más támogatási intézkedések tekintetében (évi 0,07 millió euró), és az nem változtatta volna meg a szerkezetátalakítási támogatási intézkedések összeegyeztethetőségéről szóló következő elemzést.

6.1.5.   Az SNCB más mérlegen kívüli kötelezettségvállalásai

| (194) | A belga hatóságok kijelentették, hogy a hálózat egyes társaságai eredeti felvásárlása során átvállalt garanciákon kívül az SNCB által az ABX-csoport érdekében kibocsátott új garanciák kizárólag a két fent említett, az ABX-Szingapúr javára adott, 2005-ben lejárt, és a cash pool számára készpénzkeretet adó intézménynek biztosított garancia. Az SNCB mégis kiadott meghatározott számú komfort levelet. |
| --- | --- |

(194)

A belga hatóságok kijelentették, hogy a hálózat egyes társaságai eredeti felvásárlása során átvállalt garanciákon kívül az SNCB által az ABX-csoport érdekében kibocsátott új garanciák kizárólag a két fent említett, az ABX-Szingapúr javára adott, 2005-ben lejárt, és a cash pool számára készpénzkeretet adó intézménynek biztosított garancia. Az SNCB mégis kiadott meghatározott számú komfort levelet.

| (195) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy ezek a komfort levelek, amelyek után nem kell díjat fizetni, a piacgazdaságban szokásos gyakorlatot jelentenek az anyavállalat és annak leányvállalatai közötti kapcsolatban. Ebben az ügyben a Bizottság megállapította, hogy az ABX-Németország érdekében kiadott, már megvizsgált levélen, és az ABX-Spanyolország érdekében kiadott, 12,3 millió eurót elérő komfort levélen kívül a tudomására jutott, és a 2000 óta (amikor az ABX kezdi felkelteni a közérdeklődést) kiadott új komfort levelek egyike sem tartalmaz az SNCB-t jogilag kötelező feltételeket. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ABX-Spanyolország javára kiadott komfort levél bankgaranciával egyenértékű, tekintve, hogy az SNCB kötelezettséget vállal arra, hogy megadja az ABX-Spanyolország számára az ahhoz szükséges pénzeszközöket, hogy az fizetni tudja a bank követeléseit. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az e tárgyra vonatkozó támogatási elem a garancia azon költségéből áll, amelyet a vállalkozásnak e kölcsön elnyeréséért fizetnie kellett volna, és amely magához a hitelköltséghez adódik; ez az elem mindenképpen korlátozott marad, és néhány bázispontnak felel meg. Így, megfelelőnek fogadva el az egyébként az ABX-csoport által az SNCB-nek fizetett [...] bázispontnyi kulcsot, az abból eredő támogatási elem elhanyagolható marad (évi 0,02 millió euró). Még akkor is, ha a garancia e költségének jelentősen erősebbnek kellene lennie – például a kétszeresének, azaz [...] bázispontnak —, amely magasnak tűnik, a benne foglalt támogatási elem ugyanúgy elhanyagolható maradna (0,04 millió euró évente), és nem módosítaná a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó következtetéseket. |
| --- | --- |

(195)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy ezek a komfort levelek, amelyek után nem kell díjat fizetni, a piacgazdaságban szokásos gyakorlatot jelentenek az anyavállalat és annak leányvállalatai közötti kapcsolatban. Ebben az ügyben a Bizottság megállapította, hogy az ABX-Németország érdekében kiadott, már megvizsgált levélen, és az ABX-Spanyolország érdekében kiadott, 12,3 millió eurót elérő komfort levélen kívül a tudomására jutott, és a 2000 óta (amikor az ABX kezdi felkelteni a közérdeklődést) kiadott új komfort levelek egyike sem tartalmaz az SNCB-t jogilag kötelező feltételeket. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ABX-Spanyolország javára kiadott komfort levél bankgaranciával egyenértékű, tekintve, hogy az SNCB kötelezettséget vállal arra, hogy megadja az ABX-Spanyolország számára az ahhoz szükséges pénzeszközöket, hogy az fizetni tudja a bank követeléseit. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az e tárgyra vonatkozó támogatási elem a garancia azon költségéből áll, amelyet a vállalkozásnak e kölcsön elnyeréséért fizetnie kellett volna, és amely magához a hitelköltséghez adódik; ez az elem mindenképpen korlátozott marad, és néhány bázispontnak felel meg. Így, megfelelőnek fogadva el az egyébként az ABX-csoport által az SNCB-nek fizetett [...] bázispontnyi kulcsot, az abból eredő támogatási elem elhanyagolható marad (évi 0,02 millió euró). Még akkor is, ha a garancia e költségének jelentősen erősebbnek kellene lennie – például a kétszeresének, azaz [...] bázispontnak —, amely magasnak tűnik, a benne foglalt támogatási elem ugyanúgy elhanyagolható maradna (0,04 millió euró évente), és nem módosítaná a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó következtetéseket.

6.1.6.   A road domestic Franciaország tevékenység átruházása

| (196) | Mivel az ABX-Franciaország által a road domestic tevékenysége átruházásának körülményei és választása nyilvánvalóan a belga államnak tulajdoníthatók, a Bizottságnak ellenőriznie kell a belga hatóságok által a RES akként történő választásának igazolására előadott érveket, mint ami megfelel annak, amit az ugyanilyen feltételek között egy magánbefektető választott volna. |
| --- | --- |

(196)

Mivel az ABX-Franciaország által a road domestic tevékenysége átruházásának körülményei és választása nyilvánvalóan a belga államnak tulajdoníthatók, a Bizottságnak ellenőriznie kell a belga hatóságok által a RES akként történő választásának igazolására előadott érveket, mint ami megfelel annak, amit az ugyanilyen feltételek között egy magánbefektető választott volna.

| (197) | Az SNCB által választott forgatókönyv költsége: az SNCB által választott, a tevékenység befejezésére vonatkozó forgatókönyv teljes költsége eléri a 137,5 millió eurót, amelyből [...] millió euró megfelel a tevékenységnek a befejezés időpontjában fennálló nettó negatív eszközállományának, és [...] millió euró a negatív eladási ár. |
| --- | --- |

(197)

Az SNCB által választott forgatókönyv költsége: az SNCB által választott, a tevékenység befejezésére vonatkozó forgatókönyv teljes költsége eléri a 137,5 millió eurót, amelyből [...] millió euró megfelel a tevékenységnek a befejezés időpontjában fennálló nettó negatív eszközállományának, és [...] millió euró a negatív eladási ár.

| (198) | A Bizottság megjegyzi, hogy két független szakértő megerősítette, miszerint ez a [...] millió eurós összeg megfelel az alkalmazottakra átruházott road domestic tevékenység negatív értékének.
  Így a „Deloitte Corporate Finance” átnézte az érintett tevékenység business plan-jét (üzleti terv), és azt a „discounted cash flows” (aktualizált nyereség) módszerével értékelte. Ez az üzleti terv a 2005–2008 közötti időszakra terjed ki. Az értékelés arra vezetett, hogy az ABX-F domestics értéke megfelel a fent említett negatív árnak. Ezt az eredményt a Deloitte becsléseit átvizsgáló Ernst & Young Transaction Advisory Services megerősítette.
  Mivel ez a két független szakértő szokásos és megfelelő értékelési módszereket alkalmazott, a Bizottság elfogadja, hogy ez az ár megfelel a piaci árnak, és hogy a Road domestic Franciaország tevékenység vevője e vásárlás során nem részesült állami támogatásban. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság megjegyzi, hogy két független szakértő megerősítette, miszerint ez a [...] millió eurós összeg megfelel az alkalmazottakra átruházott road domestic tevékenység negatív értékének.

Így a „Deloitte Corporate Finance” átnézte az érintett tevékenység business plan-jét (üzleti terv), és azt a „discounted cash flows” (aktualizált nyereség) módszerével értékelte. Ez az üzleti terv a 2005–2008 közötti időszakra terjed ki. Az értékelés arra vezetett, hogy az ABX-F domestics értéke megfelel a fent említett negatív árnak. Ezt az eredményt a Deloitte becsléseit átvizsgáló Ernst & Young Transaction Advisory Services megerősítette.

Mivel ez a két független szakértő szokásos és megfelelő értékelési módszereket alkalmazott, a Bizottság elfogadja, hogy ez az ár megfelel a piaci árnak, és hogy a Road domestic Franciaország tevékenység vevője e vásárlás során nem részesült állami támogatásban.

| (199) | Az egyezségen alapuló felszámolás forgatókönyvének költsége: a belga hatóságok szerint az egyezségen alapuló felszámolás forgatókönyvének költsége elérheti a 183 millió eurót, azaz [...] millió eurót a nettó negatív eszközállomány címén az átruházási határozat időpontjában, és [...] millió eurót egyéb kiegészítő költségek címén. |
| --- | --- |

(199)

Az egyezségen alapuló felszámolás forgatókönyvének költsége: a belga hatóságok szerint az egyezségen alapuló felszámolás forgatókönyvének költsége elérheti a 183 millió eurót, azaz [...] millió eurót a nettó negatív eszközállomány címén az átruházási határozat időpontjában, és [...] millió eurót egyéb kiegészítő költségek címén.

| (200) | Az egyezségen alapuló felszámolás tervének keretében az SNCB-nek ki kellett volna elégítenie a felszámolás alatt álló társaság összes olyan hitelezőjét, akit a felszámolt eszközállományból nem lehetett volna kifizetni. Így tehát gyakorlatilag jogos számításba venni a [...] millió eurós költséget. |
| --- | --- |

(200)

Az egyezségen alapuló felszámolás tervének keretében az SNCB-nek ki kellett volna elégítenie a felszámolás alatt álló társaság összes olyan hitelezőjét, akit a felszámolt eszközállományból nem lehetett volna kifizetni. Így tehát gyakorlatilag jogos számításba venni a [...] millió eurós költséget.

| (201) | A belga hatóságok által számításba vett többi kiegészítő költség különösen [...] millió eurót tartalmaz azon szociális terv címén, amelyet az SNCB-nek a felszámolás során kellett volna végrehajtania, és [...] millió eurót, amely azon veszteségeknek köszönhető, amelyeket az ABX-csoport e terv tárgyalásai alatt realizálhatott volna. |
| --- | --- |

(201)

A belga hatóságok által számításba vett többi kiegészítő költség különösen [...] millió eurót tartalmaz azon szociális terv címén, amelyet az SNCB-nek a felszámolás során kellett volna végrehajtania, és [...] millió eurót, amely azon veszteségeknek köszönhető, amelyeket az ABX-csoport e terv tárgyalásai alatt realizálhatott volna.

| (202) | Ez a két becslés ésszerűnek tűnik. Ugyanis a szociális terv tekintetében, ez az összeg egy alkalmazottankénti [...] eurós üzleti terv költségeinek felel meg, ami elfogadható; az e terv megvalósítása során vállalandó veszteségek tekintetében, a tervezett összeg hasonló az átruházás időpontjában a társaság üzleti tervében a 2005-re becsült veszteség szintjéhez ([...] és [...] millió euró között). A belga hatóságok egyébként a becslésükben egy 15 millió eurós további összeget vesznek figyelembe a 2006 első negyedévére vonatkozó veszteségek címén. |
| --- | --- |

(202)

Ez a két becslés ésszerűnek tűnik. Ugyanis a szociális terv tekintetében, ez az összeg egy alkalmazottankénti [...] eurós üzleti terv költségeinek felel meg, ami elfogadható; az e terv megvalósítása során vállalandó veszteségek tekintetében, a tervezett összeg hasonló az átruházás időpontjában a társaság üzleti tervében a 2005-re becsült veszteség szintjéhez ([...] és [...] millió euró között). A belga hatóságok egyébként a becslésükben egy 15 millió eurós további összeget vesznek figyelembe a 2006 első negyedévére vonatkozó veszteségek címén.

| (203) | Következésképpen, mint ahogy ezen kívül az ABX-Franciaországnak szembe kellett volna néznie a szerződések felmondása miatti különböző kártérítésekkel (a belga hatóságok által 14 millió euróra becsült költség erejéig) és a francia piacra való bejutás elvesztéséből eredő, a csoport más tevékenységeire gyakorolt következményekkel, ésszerű úgy ítélni, hogy az egyezségen alapuló felszámolás esetében a road domestic Franciaország tevékenységnek az alkalmazottak által történő megvásárlásánál magasabb költséget kellett volna viselnie az SNCB-nek. |
| --- | --- |

(203)

Következésképpen, mint ahogy ezen kívül az ABX-Franciaországnak szembe kellett volna néznie a szerződések felmondása miatti különböző kártérítésekkel (a belga hatóságok által 14 millió euróra becsült költség erejéig) és a francia piacra való bejutás elvesztéséből eredő, a csoport más tevékenységeire gyakorolt következményekkel, ésszerű úgy ítélni, hogy az egyezségen alapuló felszámolás esetében a road domestic Franciaország tevékenységnek az alkalmazottak által történő megvásárlásánál magasabb költséget kellett volna viselnie az SNCB-nek.

| (204) | A bírósági felszámolás forgatókönyvének költsége. A belga hatóságok szerint a bírósági felszámolás forgatókönyvének költsége eléri a 346 millió eurót, azaz [...] millió eurót az átruházott társaság nettó negatív eszközállománya címén az átruházási határozat időpontjában, és [...] millió eurót egyéb kiegészítő költségek címén. |
| --- | --- |

(204)

A bírósági felszámolás forgatókönyvének költsége. A belga hatóságok szerint a bírósági felszámolás forgatókönyvének költsége eléri a 346 millió eurót, azaz [...] millió eurót az átruházott társaság nettó negatív eszközállománya címén az átruházási határozat időpontjában, és [...] millió eurót egyéb kiegészítő költségek címén.

| (205) | A Bizottság szerint az átruházási vagy bírósági felszámolási forgatókönyvektől eltérően nem indokolt úgy értékelni, hogy a kényszerfelszámolás esetén az SNCB-nek kell viselnie a teljes [...] millió eurót, amely az átruházási határozat időpontjában a nettó negatív eszközállománynak felel meg, mivel a meghatározásból következik, hogy az SNCB nem próbálta meg kielégíteni a leányvállalatai hitelezőit. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság szerint az átruházási vagy bírósági felszámolási forgatókönyvektől eltérően nem indokolt úgy értékelni, hogy a kényszerfelszámolás esetén az SNCB-nek kell viselnie a teljes [...] millió eurót, amely az átruházási határozat időpontjában a nettó negatív eszközállománynak felel meg, mivel a meghatározásból következik, hogy az SNCB nem próbálta meg kielégíteni a leányvállalatai hitelezőit.

| (206) | A belga hatóságok úgy vélik, hogy e forgatókönyv szerint az egyéb kiegészítő költségek között az SNCB-nek egy 58 millió eurós [...] kockázatot kellett volna viselnie. |
| --- | --- |

(206)

A belga hatóságok úgy vélik, hogy e forgatókönyv szerint az egyéb kiegészítő költségek között az SNCB-nek egy 58 millió eurós [...] kockázatot kellett volna viselnie.

| (207) | Ezen elmélet alátámasztására a belga hatóságok több adatot is eljuttattak a Bizottsághoz, és különösen a Linklaters és a Grand Auzas és Társai szakértők véleményét, amely szerint a bírósági felszámolás forgatókönyve az SNCB-t valódi, és nem elhanyagolható kockázatnak tenné ki [...], felvetve a felelősségét. |
| --- | --- |

(207)

Ezen elmélet alátámasztására a belga hatóságok több adatot is eljuttattak a Bizottsághoz, és különösen a Linklaters és a Grand Auzas és Társai szakértők véleményét, amely szerint a bírósági felszámolás forgatókönyve az SNCB-t valódi, és nem elhanyagolható kockázatnak tenné ki [...], felvetve a felelősségét.

| (208) | A Bizottság nem tagadja, hogy egyes kivételes esetekben bizonyos nemzeti jogszabályok megállapítják harmadik személyek számára azt a lehetőséget, hogy egy felszámolt társaság részvényesei ellen forduljanak, különösen, ha e részvényeseket úgy lehet tekinteni, mint [...] és/vagy akik vezetési hibákat követtek el. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság nem tagadja, hogy egyes kivételes esetekben bizonyos nemzeti jogszabályok megállapítják harmadik személyek számára azt a lehetőséget, hogy egy felszámolt társaság részvényesei ellen forduljanak, különösen, ha e részvényeseket úgy lehet tekinteni, mint [...] és/vagy akik vezetési hibákat követtek el.

| (209) | Jelen esetben azonban, bár a francia jogban létezik ilyen lehetőség, és a belga hatóságok néhányszor jelezték az ilyen kockázatot, nem oszlatták el eléggé az eljárás 2005. áprilisi kiterjesztése során az ebben az ügyben kifejtett kételyeket. A Bizottság megállapította, hogy ebben az ügyben nem jogos a forgatókönyv költségei között számon tartani azt az 58 millió eurót, amely a belga hatóságok szerint a [...] kockázatához kapcsolódik. |
| --- | --- |

(209)

Jelen esetben azonban, bár a francia jogban létezik ilyen lehetőség, és a belga hatóságok néhányszor jelezték az ilyen kockázatot, nem oszlatták el eléggé az eljárás 2005. áprilisi kiterjesztése során az ebben az ügyben kifejtett kételyeket. A Bizottság megállapította, hogy ebben az ügyben nem jogos a forgatókönyv költségei között számon tartani azt az 58 millió eurót, amely a belga hatóságok szerint a [...] kockázatához kapcsolódik.

| (210) | Ugyanígy a Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve különösen az SNCB különleges helyzetét, kevéssé valószínű, hogy az SNCB finanszírozási költségét a road domestic Franciaország tevékenység esetleges bírósági felszámolása érzékenyen érintette volna, ellentétben azzal, amit a belga hatóságok gondoltak. Ugyanakkor el lehet fogadni, hogy ez a felszámolás többletköltséggel járhatott volna az ABX-csoport banki adósságainak finanszírozása tekintetében, a belga hatóságok becslése szerinti 7 millió euró maximális összeg erejéig. |
| --- | --- |

(210)

Ugyanígy a Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve különösen az SNCB különleges helyzetét, kevéssé valószínű, hogy az SNCB finanszírozási költségét a road domestic Franciaország tevékenység esetleges bírósági felszámolása érzékenyen érintette volna, ellentétben azzal, amit a belga hatóságok gondoltak. Ugyanakkor el lehet fogadni, hogy ez a felszámolás többletköltséggel járhatott volna az ABX-csoport banki adósságainak finanszírozása tekintetében, a belga hatóságok becslése szerinti 7 millió euró maximális összeg erejéig.

| (211) | A belga hatóságok modellje figyelembe veszi a csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatást is, abból az okból, hogy a csoport egészének hitelezői a road domestic Franciaország tevékenység felszámolását követően a fizetési határidejük drasztikus csökkentését követelhették volna. E jelenség hatásának a szállítók által megállapított átlagos fizetési határidő egy hetes csökkentésének feltételezésén alapuló, 45 millió euróra történő becslése, ami mintegy 15 %, elfogadhatónak tűnik. Még akkor is, ha a hatást mérsékelni lehetett volna a csoport jó pénzügyi helyzetben lévő leányvállalatai ügyfeleinek esetében, az mégis jelentősen fontosabb lehetett volna, mint egy hét a franciaországi tevékenység felszámolásakor pénzügyi nehézségekkel küzdő más leányvállalatok ügyfelei számára. |
| --- | --- |

(211)

A belga hatóságok modellje figyelembe veszi a csoport működőtőke-szükségletére gyakorolt hatást is, abból az okból, hogy a csoport egészének hitelezői a road domestic Franciaország tevékenység felszámolását követően a fizetési határidejük drasztikus csökkentését követelhették volna. E jelenség hatásának a szállítók által megállapított átlagos fizetési határidő egy hetes csökkentésének feltételezésén alapuló, 45 millió euróra történő becslése, ami mintegy 15 %, elfogadhatónak tűnik. Még akkor is, ha a hatást mérsékelni lehetett volna a csoport jó pénzügyi helyzetben lévő leányvállalatai ügyfeleinek esetében, az mégis jelentősen fontosabb lehetett volna, mint egy hét a franciaországi tevékenység felszámolásakor pénzügyi nehézségekkel küzdő más leányvállalatok ügyfelei számára.

| (212) | Végül a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a road domestic Franciaország tevékenységének felszámolása 5–30 %-os ügyfélveszteséget is okozott volna a csoport többi tevékenységében a felszámolás évében. Mivel olyan csoportról van szó, amely Európában integrált szolgáltatásokat kínál, és amelynek különböző tevékenységei erősen függenek egymástól, ésszerű azt gondolni, hogy egy bírósági felszámolás rontaná a kialakult képet, és a csoport többi tevékenysége tekintetében vesztséget okozna a tevékenységben, annál is inkább, mivel az érintett tevékenység és/vagy ország közel van azon társaság tevékenységéhez és országához, amelyet fel kellett volna számolni, mint ahogy valóban ez a helyzet a belga hatóságok becsléseiben. Egy ilyen érvelést nem lehetne alkalmazni a választott RES forgatókönyvre. Valójában egyrészről ez a megoldás megőrzi a csoportról kialakult képet; másrészről a road domestic tevékenység átruházási szerződése együttműködési megállapodást tartalmaz a RES révén átadott tevékenységeket összefogó társaság, és az ABX-F-nek az ABX-csoportban maradt nemzetközi tevékenységei között, amelynek fejében ez utóbbi ügyfelei továbbra is hozzájuthatnak a franciaországi szolgáltatáshoz. A Bizottság észrevétele szerint nehéz megerősíteni a 30 %-ot elérő ügyfélveszteséget. Figyelembe véve továbbá azt a tényt, hogy a csoport különböző leányvállalatai több fontos, közös ügyfélen osztoznak, és tekintettel Franciaország súlyára a franciaországi, németországi és hollandiai csoport nemzetközi tevékenységeiben (ami 14 % és 36 % között van), a belga hatóságok által vélt 112 millió eurós többletköltség helyett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e jelenség hatásának értékeléséhez elővigyázatosabb lenne a leginkább érintett tevékenységeknél az első évben a költségek egy legfeljebb 20 %-os ügyfélveszteségnek megfelelő becsült értékét elfogadni, ami megközelítőleg 75 millió euró. |
| --- | --- |

(212)

Végül a belga hatóságok úgy ítélik meg, hogy a road domestic Franciaország tevékenységének felszámolása 5–30 %-os ügyfélveszteséget is okozott volna a csoport többi tevékenységében a felszámolás évében. Mivel olyan csoportról van szó, amely Európában integrált szolgáltatásokat kínál, és amelynek különböző tevékenységei erősen függenek egymástól, ésszerű azt gondolni, hogy egy bírósági felszámolás rontaná a kialakult képet, és a csoport többi tevékenysége tekintetében vesztséget okozna a tevékenységben, annál is inkább, mivel az érintett tevékenység és/vagy ország közel van azon társaság tevékenységéhez és országához, amelyet fel kellett volna számolni, mint ahogy valóban ez a helyzet a belga hatóságok becsléseiben. Egy ilyen érvelést nem lehetne alkalmazni a választott RES forgatókönyvre. Valójában egyrészről ez a megoldás megőrzi a csoportról kialakult képet; másrészről a road domestic tevékenység átruházási szerződése együttműködési megállapodást tartalmaz a RES révén átadott tevékenységeket összefogó társaság, és az ABX-F-nek az ABX-csoportban maradt nemzetközi tevékenységei között, amelynek fejében ez utóbbi ügyfelei továbbra is hozzájuthatnak a franciaországi szolgáltatáshoz. A Bizottság észrevétele szerint nehéz megerősíteni a 30 %-ot elérő ügyfélveszteséget. Figyelembe véve továbbá azt a tényt, hogy a csoport különböző leányvállalatai több fontos, közös ügyfélen osztoznak, és tekintettel Franciaország súlyára a franciaországi, németországi és hollandiai csoport nemzetközi tevékenységeiben (ami 14 % és 36 % között van), a belga hatóságok által vélt 112 millió eurós többletköltség helyett a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e jelenség hatásának értékeléséhez elővigyázatosabb lenne a leginkább érintett tevékenységeknél az első évben a költségek egy legfeljebb 20 %-os ügyfélveszteségnek megfelelő becsült értékét elfogadni, ami megközelítőleg 75 millió euró.

| (213) | Szintén ésszerű elfogadni azt a feltételezést, hogy e tevékenységcsökkenés a csoportot a személyzetének csökkentésére vezetné, mivel egy túl jelentős bruttó haszonkulcs elvesztésének elkerülésére a vállalkozásnak el kellene bocsátania a kiegészítő személyzetet. A belga hatóságok a többletköltséget 35 millió euróra becsülték. Mivel az elbocsátások terjedelmének, és így a költségeinek is követnie kellene e tevékenységek elvesztésének terjedelmét, ugyanazon korábbi óvatos feltevés a többletköltségek kétharmada becsült értékének elfogadásához, azaz 24 millió euróhoz vezet. |
| --- | --- |

(213)

Szintén ésszerű elfogadni azt a feltételezést, hogy e tevékenységcsökkenés a csoportot a személyzetének csökkentésére vezetné, mivel egy túl jelentős bruttó haszonkulcs elvesztésének elkerülésére a vállalkozásnak el kellene bocsátania a kiegészítő személyzetet. A belga hatóságok a többletköltséget 35 millió euróra becsülték. Mivel az elbocsátások terjedelmének, és így a költségeinek is követnie kellene e tevékenységek elvesztésének terjedelmét, ugyanazon korábbi óvatos feltevés a többletköltségek kétharmada becsült értékének elfogadásához, azaz 24 millió euróhoz vezet.

| (214) | Összességében a Bizottság úgy becsüli, hogy a belga hatóságok által elfogadott 346 millió euró helyett lehetséges, hogy a road domestic Franciaország tevékenység bírósági felszámolásának forgatókönyve alapján az SNCB-nek legalább 7 + 45 + 75 + 24, azaz 151 millió eurós költséget kellene viselnie (nem számítva a [...] esetleges kockázatát), amely magasabb az SNCB által elfogadott forgatókönyvnél. |
| --- | --- |

(214)

Összességében a Bizottság úgy becsüli, hogy a belga hatóságok által elfogadott 346 millió euró helyett lehetséges, hogy a road domestic Franciaország tevékenység bírósági felszámolásának forgatókönyve alapján az SNCB-nek legalább 7 + 45 + 75 + 24, azaz 151 millió eurós költséget kellene viselnie (nem számítva a [...] esetleges kockázatát), amely magasabb az SNCB által elfogadott forgatókönyvnél.

| (215) | Következtetés: E vizsgálat végén a Bizottság úgy véli, hogy az SNCB azon választása, miszerint a road domestic Franciaország tevékenységet átruházza az alkalmazottakra, és azok a szabályok, amelyeket ehhez elfogadott, úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelnek egy olyan magánbefektető magatartásának, akit kizárólag gazdasági megfontolások vezetnek, és így ez a művelet nem tartalmaz állami támogatási elemet.. |
| --- | --- |

(215)

Következtetés: E vizsgálat végén a Bizottság úgy véli, hogy az SNCB azon választása, miszerint a road domestic Franciaország tevékenységet átruházza az alkalmazottakra, és azok a szabályok, amelyeket ehhez elfogadott, úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelnek egy olyan magánbefektető magatartásának, akit kizárólag gazdasági megfontolások vezetnek, és így ez a művelet nem tartalmaz állami támogatási elemet..

| (216) | A Bizottság a fenti elemzést csak azokra az elméletekre alapozta, amelyeket ésszerűeknek és megfelelően indokoltnak talált. E becslések arra mutatnak, hogy az SNCB által választott forgatókönyv és a felszámolási alternatívák közötti eltérés legalább 13 millió euró, amelynek bőven fedeznie kellene egy esetleges hibahatárt az elemzés után elfogadott becslések tekintetében. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság a fenti elemzést csak azokra az elméletekre alapozta, amelyeket ésszerűeknek és megfelelően indokoltnak talált. E becslések arra mutatnak, hogy az SNCB által választott forgatókönyv és a felszámolási alternatívák közötti eltérés legalább 13 millió euró, amelynek bőven fedeznie kellene egy esetleges hibahatárt az elemzés után elfogadott becslések tekintetében.

6.1.7.   Az ABX-WW eladása

| (217) | A Bizottság megállapítja, hogy az SNCB behatóan kereste az ABX-WW felvásárlóját, különösen egy erre szakosodott társaság közvetítésével. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság megállapítja, hogy az SNCB behatóan kereste az ABX-WW felvásárlóját, különösen egy erre szakosodott társaság közvetítésével.

| (218) | Az ABX-Worldwide árát és eladási feltételeit illetően a Bizottság figyelembe veszi a KPMG jelentését, amelyet azzal bíztak meg, hogy pénzügyi („fairness”) szempontból vizsgálja meg az ABX-WW megmaradó eszközeire vonatkozó eladási ajánlatot, ahogyan az a fentiekben szerepel. |
| --- | --- |

(218)

Az ABX-Worldwide árát és eladási feltételeit illetően a Bizottság figyelembe veszi a KPMG jelentését, amelyet azzal bíztak meg, hogy pénzügyi („fairness”) szempontból vizsgálja meg az ABX-WW megmaradó eszközeire vonatkozó eladási ajánlatot, ahogyan az a fentiekben szerepel.

| (219) | A jelentését (81) a KPMG lényegében két értékelési módszer összehasonlítására alapozza: a „discounted cash flow” (DCF, aktualizált nyereség) módszerére, amely a jövőbeni diszkontált jövedelem nettó jelenértékét számolja; és a „capitalized earnings” (CEA, tőkésített jövedelmek) módszerére, amely az ugyanazon ágazat más vállalkozásaihoz viszonyítva egy vállalkozás esetében a diszkontált jövedelmek különböző szintjeinek (CA, EBITDA, EBIT ...) összehasonlításából áll, azokra a szóban forgó piac multiplikátor együtthatóit alkalmazva. |
| --- | --- |

(219)

A jelentését (81) a KPMG lényegében két értékelési módszer összehasonlítására alapozza: a „discounted cash flow” (DCF, aktualizált nyereség) módszerére, amely a jövőbeni diszkontált jövedelem nettó jelenértékét számolja; és a „capitalized earnings” (CEA, tőkésített jövedelmek) módszerére, amely az ugyanazon ágazat más vállalkozásaihoz viszonyítva egy vállalkozás esetében a diszkontált jövedelmek különböző szintjeinek (CA, EBITDA, EBIT ...) összehasonlításából áll, azokra a szóban forgó piac multiplikátor együtthatóit alkalmazva.

| (220) | Figyelembe véve azt a tényt, hogy a szakértő az átruházás esetét mélyrehatóan vizsgálta, és az ilyen típusú fairness opinion elismert számítási módszereit alkalmazta, a Bizottság úgy véli, hogy a KPGM végső következtetése, amely szerint „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value” („Az Yvan számára felajánlott eladás feltételei méltányosak és ésszerűek, és tisztességes piaci értéket képviselnek”) elfogadható. A Bizottság arra következtet, hogy az ABX-WW átruházása, feltéve, hogy az a megállapodás szerinti áron, valamint átruházás esetén a szokásos és gazdaságilag indokolt kiigazításokra is figyelemmel történik, nem tartalmaz állami támogatási elemeket a vevő javára. |
| --- | --- |

(220)

Figyelembe véve azt a tényt, hogy a szakértő az átruházás esetét mélyrehatóan vizsgálta, és az ilyen típusú fairness opinion elismert számítási módszereit alkalmazta, a Bizottság úgy véli, hogy a KPGM végső következtetése, amely szerint „the term of the proposed sale to Yvan is fair and reasonable and represents fair market value” („Az Yvan számára felajánlott eladás feltételei méltányosak és ésszerűek, és tisztességes piaci értéket képviselnek”) elfogadható. A Bizottság arra következtet, hogy az ABX-WW átruházása, feltéve, hogy az a megállapodás szerinti áron, valamint átruházás esetén a szokásos és gazdaságilag indokolt kiigazításokra is figyelemmel történik, nem tartalmaz állami támogatási elemeket a vevő javára.

| (221) | Az átruházás feltételei Belgium számára olyan eladási árat, és jelentős hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalást biztosítanak az Yvan részéről, amelyek csökkentik a Belgium által ezen ügyre szánt közkiadást. E feltételek ugyanígy ténylegesen biztosítják az ABX-csoport tevékenységei összességének az SNCB által történő hatékony átruházását. |
| --- | --- |

(221)

Az átruházás feltételei Belgium számára olyan eladási árat, és jelentős hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalást biztosítanak az Yvan részéről, amelyek csökkentik a Belgium által ezen ügyre szánt közkiadást. E feltételek ugyanígy ténylegesen biztosítják az ABX-csoport tevékenységei összességének az SNCB által történő hatékony átruházását.

6.2.   A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége

| (222) | A Bizottság a továbbiakban megvizsgálja az általa azonosított állami támogatások összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatására vonatkozó iránymutatásai szempontjából. A belga hatóságok eredeti bejelentése 2003-ban történt meg, és 2003 júliusában az eljárás megindításához vezetett a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (82) (a továbbiakban: az 1999. évi iránymutatás) alapján. Azonban egyrészről a szerkezetátalakítási tervnek az új iránymutatás hatálybalépése utáni naprakésszé tétele az eredetileg tervezett támogatási összeg lényeges növelését írja elő; másrészről az előző elemzésből kiderül, hogy az SNCB jogellenes támogatásokat adott az ABX-nek. Figyelembe véve az ügynek ezen elemeit, valamint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatás (83) (a továbbiakban: a 2004. évi iránymutatás) 103. és 104. pontját, a Bizottság e támogatások összességét ez utóbbi szöveg szempontjából vizsgálja, teljes mértékben figyelembe véve azt a tényt, hogy a terv eredeti bejelentése az 1999. évi iránymutatásokra tekintettel történt. Mindenesetre a következő elemzés bizonyítja azt a tényt, hogy a szóban forgó támogatások ugyanolyan feltételek mellett összeegyeztethetőknek nyilváníthatók mind az 1999. évi, mind a 2004. évi iránymutatások alapján. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság a továbbiakban megvizsgálja az általa azonosított állami támogatások összeegyeztethetőségét a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatására vonatkozó iránymutatásai szempontjából. A belga hatóságok eredeti bejelentése 2003-ban történt meg, és 2003 júliusában az eljárás megindításához vezetett a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (82) (a továbbiakban: az 1999. évi iránymutatás) alapján. Azonban egyrészről a szerkezetátalakítási tervnek az új iránymutatás hatálybalépése utáni naprakésszé tétele az eredetileg tervezett támogatási összeg lényeges növelését írja elő; másrészről az előző elemzésből kiderül, hogy az SNCB jogellenes támogatásokat adott az ABX-nek. Figyelembe véve az ügynek ezen elemeit, valamint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatás (83) (a továbbiakban: a 2004. évi iránymutatás) 103. és 104. pontját, a Bizottság e támogatások összességét ez utóbbi szöveg szempontjából vizsgálja, teljes mértékben figyelembe véve azt a tényt, hogy a terv eredeti bejelentése az 1999. évi iránymutatásokra tekintettel történt. Mindenesetre a következő elemzés bizonyítja azt a tényt, hogy a szóban forgó támogatások ugyanolyan feltételek mellett összeegyeztethetőknek nyilváníthatók mind az 1999. évi, mind a 2004. évi iránymutatások alapján.

6.2.1.   Támogathatóság

| (223) | A Bizottság több vonatkozó jel alapján megállapítja, hogy az ABX-csoport egészét nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni a 2004. évi iránymutatások 11. pontja értelmében. Valójában egyrészről a csoport működési veszteségei a 2001-es és a 2002-es évek folyamán képződtek, és 2002-re elérték az 50 millió eurót; a veszteségek súlyosbodtak is, mivel a nettó eredmény a 2000-es - 73 millióról 2002-ben - 186 millió euróra nőtt, a pénzügyi kiadások ugyanezen időszakban 15-ról 41 millió euróra növekedtek, míg az adósság 442-ről 512 millió euróra nőtt. Másrészről, és különösen az ABX-csoport németországi, franciaországi és hollandiai tevékenységei súlyos, az ABX megmentési célú támogatását jóváhagyó határozatban is bemutatott pénzügyi nehézségekkel szembesültek, és ennél fogva kétségtelenül nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak minősülnek, ahogyan azt a Bizottság is megállapította az említett határozatban (84); márpedig ezek a jogalanyok ebben az időben központi szerepet játszottak az ABX-csoport stratégiájában és az integrált szállítási logisztikai szolgáltatások nyújtásában Európában; ezen kívül meghatározóan hozzájárultak (2002-ben 60 %-os nagyságrendben) a csoport üzleti forgalmához, olyannyira, hogy e jogalanyok súlyos nehézségei fenyegetést jelentettek a csoport túlélésére, annak akkori felépítésében. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság több vonatkozó jel alapján megállapítja, hogy az ABX-csoport egészét nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni a 2004. évi iránymutatások 11. pontja értelmében. Valójában egyrészről a csoport működési veszteségei a 2001-es és a 2002-es évek folyamán képződtek, és 2002-re elérték az 50 millió eurót; a veszteségek súlyosbodtak is, mivel a nettó eredmény a 2000-es - 73 millióról 2002-ben - 186 millió euróra nőtt, a pénzügyi kiadások ugyanezen időszakban 15-ról 41 millió euróra növekedtek, míg az adósság 442-ről 512 millió euróra nőtt. Másrészről, és különösen az ABX-csoport németországi, franciaországi és hollandiai tevékenységei súlyos, az ABX megmentési célú támogatását jóváhagyó határozatban is bemutatott pénzügyi nehézségekkel szembesültek, és ennél fogva kétségtelenül nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak minősülnek, ahogyan azt a Bizottság is megállapította az említett határozatban (84); márpedig ezek a jogalanyok ebben az időben központi szerepet játszottak az ABX-csoport stratégiájában és az integrált szállítási logisztikai szolgáltatások nyújtásában Európában; ezen kívül meghatározóan hozzájárultak (2002-ben 60 %-os nagyságrendben) a csoport üzleti forgalmához, olyannyira, hogy e jogalanyok súlyos nehézségei fenyegetést jelentettek a csoport túlélésére, annak akkori felépítésében.

| (224) | A Bizottság úgy értékeli egyébként, hogy az ABX-csoport többi része nem tudott jobban hozzájárulni a szerkezetátalakításának finanszírozásához. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság úgy értékeli egyébként, hogy az ABX-csoport többi része nem tudott jobban hozzájárulni a szerkezetátalakításának finanszírozásához.

| (225) | A belga hatóságok ugyanis jelezték, hogy az ABX-WW 24,3 millió eurót termelt átruházások, külső finanszírozások és termelékenységi nyereségek útján (különösen Olaszországban, Németországban, Portugáliában, Hollandiában és Spanyolországban), amelyek lehetővé tették a csoport szerkezetátalakításának részbeni finanszírozását. |
| --- | --- |

(225)

A belga hatóságok ugyanis jelezték, hogy az ABX-WW 24,3 millió eurót termelt átruházások, külső finanszírozások és termelékenységi nyereségek útján (különösen Olaszországban, Németországban, Portugáliában, Hollandiában és Spanyolországban), amelyek lehetővé tették a csoport szerkezetátalakításának részbeni finanszírozását.

| (226) | Ezen eszközállomány-eladások a belső racionalizációs intézkedésekkel együtt lényegesen csökkentik az ABX-csoport kiterjedését: a telephelyek száma 31 %-kal csökken, az üzleti forgalom 21 %-kal, a személyzet (FTE) 40 %-kal, és a (raktározási) terület 54 %-kal. Ezek a számok még nyilvánvalóan fontosabbak Németországban, ahol a csökkentések elérik a 69 %-ot a Belgium által 2005 novemberében tett kötelezettségvállalások figyelembe vétele előtt. Úgy tekinthető, hogy az eszközök további átruházásai érinthetnék a csoport tevékenységének integrált multimodális logisztikai szolgáltatások hálózataként való életképességét Európában. |
| --- | --- |

(226)

Ezen eszközállomány-eladások a belső racionalizációs intézkedésekkel együtt lényegesen csökkentik az ABX-csoport kiterjedését: a telephelyek száma 31 %-kal csökken, az üzleti forgalom 21 %-kal, a személyzet (FTE) 40 %-kal, és a (raktározási) terület 54 %-kal. Ezek a számok még nyilvánvalóan fontosabbak Németországban, ahol a csökkentések elérik a 69 %-ot a Belgium által 2005 novemberében tett kötelezettségvállalások figyelembe vétele előtt. Úgy tekinthető, hogy az eszközök további átruházásai érinthetnék a csoport tevékenységének integrált multimodális logisztikai szolgáltatások hálózataként való életképességét Európában.

| (227) | Egyébként a csoport rendezett jogalanyai fenntartották a többi, nehéz helyzetben lévő jogalanyokat, így hozzájárulva azok helyreállításához. Például az ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA lemondott az ABX-Hollandiával szemben fennálló 10,6 millió eurós követeléséről. |
| --- | --- |

(227)

Egyébként a csoport rendezett jogalanyai fenntartották a többi, nehéz helyzetben lévő jogalanyokat, így hozzájárulva azok helyreállításához. Például az ABX LOGISTICS (Belgium) NV/SA lemondott az ABX-Hollandiával szemben fennálló 10,6 millió eurós követeléséről.

| (228) | Végül meg kell állapítani, hogy a csoport egésze, amely 2001 óta összevontan kezeli a készpénzvagyonát, [...] negatív készpénzvagyont mutató helyzetben van, mivel a jövedelmező tevékenységek révén létrejövő forgalmat elnyelik a ráfizetéses tevékenységek. |
| --- | --- |

(228)

Végül meg kell állapítani, hogy a csoport egésze, amely 2001 óta összevontan kezeli a készpénzvagyonát, [...] negatív készpénzvagyont mutató helyzetben van, mivel a jövedelmező tevékenységek révén létrejövő forgalmat elnyelik a ráfizetéses tevékenységek.

| (229) | Valójában a cash pool készpénzkeretének helyzete még mindig negatív, és gyakran közel áll az engedélyezett [...] eurós legmagasabb szinthez (például: -[...] millió euró 2005 júniusában), és a csoport [...] rövid távú likvid eszközök adósa:
  Az ABX LOGISTICS Worldwide S.A. konszolidált készpénzvagyonának helyzete








  Millió euró |
| --- | --- |
| | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 30.6.2005 |
| Banki folyószámlák | [...] | [...] | [...] |
| Egy évnél régebbi, az év folyamán esedékes adósságok | [...] | [...] | [...] |
| Rövid távú bankhitel | [...] | [...] | [...] |
| A nettó készpénzvagyon helyzete | -36,8 | -62,2 | - 114,4 |

(229)

Valójában a cash pool készpénzkeretének helyzete még mindig negatív, és gyakran közel áll az engedélyezett [...] eurós legmagasabb szinthez (például: -[...] millió euró 2005 júniusában), és a csoport [...] rövid távú likvid eszközök adósa:

Az ABX LOGISTICS Worldwide S.A. konszolidált készpénzvagyonának helyzete

Millió euró

31.12.2003

31.12.2004

30.6.2005

Banki folyószámlák

[...]

[...]

[...]

Egy évnél régebbi, az év folyamán esedékes adósságok

[...]

[...]

[...]

Rövid távú bankhitel

[...]

[...]

[...]

A nettó készpénzvagyon helyzete

-36,8

-62,2

- 114,4

| (230) | Végül a Bizottság megállapítja, hogy bár az ABX-WW holding csak 2003-ban jött létre, a csoport a 2004. évi iránymutatások értelmében gazdasági jogalanyként nem minősül újonnan alapított vállalkozásnak, mivel az ugyanabban az ágazatban aktív, már létező jogalanyok tömörülésének következményeként alakult, és a csoport új struktúrája pontosan a szerkezetátalakításhoz való hozzájárulás érdekében jött létre. |
| --- | --- |

(230)

Végül a Bizottság megállapítja, hogy bár az ABX-WW holding csak 2003-ban jött létre, a csoport a 2004. évi iránymutatások értelmében gazdasági jogalanyként nem minősül újonnan alapított vállalkozásnak, mivel az ugyanabban az ágazatban aktív, már létező jogalanyok tömörülésének következményeként alakult, és a csoport új struktúrája pontosan a szerkezetátalakításhoz való hozzájárulás érdekében jött létre.

6.2.2.   Az életképesség visszatérése

| (231) | Az ABX-WW, ABX-D és –NL tekintetében számított előrelátható eredmények, amint azok a fenti magyarázó részben szerepelnek, és reális feltételezéseken alapulnak, az életképesség visszatérését 2006 és 2007 közé teszik. |
| --- | --- |

(231)

Az ABX-WW, ABX-D és –NL tekintetében számított előrelátható eredmények, amint azok a fenti magyarázó részben szerepelnek, és reális feltételezéseken alapulnak, az életképesség visszatérését 2006 és 2007 közé teszik.

| (232) | Ezen kívül a pénzügyi eredmények egyértelműen javultak 2002 óta, amikor a szerkezetátalakítási tervet kidolgozták. Az ABX LOGISTICS Worldwide S.A szintjén az üzemi eredmény (EBIT) -28,7 millió euróról (2002) +11,6 millió euróra (2004) történő javulásáról van szó. Az ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (kivéve Air&Sea) üzemi eredménye -32,0 millió euróról –[...] millió euróra változott ugyanezen időszak alatt, és az ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV közel jár az egyensúlyhoz, mivel -6,7 millió euróról -[...] millió euróra változott. |
| --- | --- |

(232)

Ezen kívül a pénzügyi eredmények egyértelműen javultak 2002 óta, amikor a szerkezetátalakítási tervet kidolgozták. Az ABX LOGISTICS Worldwide S.A szintjén az üzemi eredmény (EBIT) -28,7 millió euróról (2002) +11,6 millió euróra (2004) történő javulásáról van szó. Az ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (kivéve Air&Sea) üzemi eredménye -32,0 millió euróról –[...] millió euróra változott ugyanezen időszak alatt, és az ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV közel jár az egyensúlyhoz, mivel -6,7 millió euróról -[...] millió euróra változott.

| (233) | Az utóbbi évek során megfigyelt, e tagadhatatlan pénzügyi javuláson túl a magyarázó részből kiderül, hogy az ABX-csoport nyilvánvalóan egy valódi, szerves szerkezetátalakításon megy keresztül, amely az életképességének tartós helyreállítását célozza. |
| --- | --- |

(233)

Az utóbbi évek során megfigyelt, e tagadhatatlan pénzügyi javuláson túl a magyarázó részből kiderül, hogy az ABX-csoport nyilvánvalóan egy valódi, szerves szerkezetátalakításon megy keresztül, amely az életképességének tartós helyreállítását célozza.

| (234) | Végül a Bizottság úgy véli, hogy az ABX LOGISTICS WW-csoport egésze tekintetében egy eladásról szóló megállapodás aláírása, amely az átruházást kötelezővé teszi a Bizottság jóváhagyására és az átruházás esetén szokásos feltételekre is figyelemmel, jelentős befektetési kötelezettségvállalásokkal kiegészítve a magán vevő részéről, az ABX-csoport szerkezetátalakítási tervének minőségét, és a tartós életképességének visszatérését meghatározó további mutatónak minősül. |
| --- | --- |

(234)

Végül a Bizottság úgy véli, hogy az ABX LOGISTICS WW-csoport egésze tekintetében egy eladásról szóló megállapodás aláírása, amely az átruházást kötelezővé teszi a Bizottság jóváhagyására és az átruházás esetén szokásos feltételekre is figyelemmel, jelentős befektetési kötelezettségvállalásokkal kiegészítve a magán vevő részéről, az ABX-csoport szerkezetátalakítási tervének minőségét, és a tartós életképességének visszatérését meghatározó további mutatónak minősül.

6.2.3.   A verseny jogellenes torzulásának megelőzése

| (235) | A 2004. évi iránymutatások szerint kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, csökkentsék a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatását. Ennek hiányában a támogatást a közös érdekkel ellentétesnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(235)

A 2004. évi iránymutatások szerint kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, csökkentsék a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatását. Ennek hiányában a támogatást a közös érdekkel ellentétesnek kell tekinteni.

| (236) | Az ABX-csoport egyszer és mindenkorra kötelezte magát a kapacitásának nagyon jelentős csökkentésére. Ahogyan az már szerepelt itt, a szerkezetátalakítás végéig erősen csökkenteni fogja a tevékenységek telephelyeinek számát, az üzemi területet, az üzleti forgalmát, illetve még a személyzetét is, hogy a csökkentések szintje elérje az ABX-WW esetében 54 %-ot, az ABX-D esetében 69 %-ot, az ABX-NL esetében 44 %-ot és az ABX-F esetében 76 %-ot (különösen átruházások, és kirendeltségek bezárása formájában). E csökkentéseket a német piacon a belga hatóságok által 2005. [...]-ban tett további kötelezettségvállalások erősítik. Ezek a csökkentések, amelyek jelentősen túllépnek az eredeti tervben szereplőknél, ugyanennyi piacrészt szabadítanak fel a versenytársak javára. |
| --- | --- |

(236)

Az ABX-csoport egyszer és mindenkorra kötelezte magát a kapacitásának nagyon jelentős csökkentésére. Ahogyan az már szerepelt itt, a szerkezetátalakítás végéig erősen csökkenteni fogja a tevékenységek telephelyeinek számát, az üzemi területet, az üzleti forgalmát, illetve még a személyzetét is, hogy a csökkentések szintje elérje az ABX-WW esetében 54 %-ot, az ABX-D esetében 69 %-ot, az ABX-NL esetében 44 %-ot és az ABX-F esetében 76 %-ot (különösen átruházások, és kirendeltségek bezárása formájában). E csökkentéseket a német piacon a belga hatóságok által 2005. [...]-ban tett további kötelezettségvállalások erősítik. Ezek a csökkentések, amelyek jelentősen túllépnek az eredeti tervben szereplőknél, ugyanennyi piacrészt szabadítanak fel a versenytársak javára.

| (237) | A Bizottság úgy véli, hogy ezek a bezárások és átruházások arányosnak tekinthetők, figyelembe véve a mennyiségi jelentőségüket, az ABX-csoport gyenge fennmaradó piaci részesedését a freight forwarding területén (Németországban kevesebb mint 2 %, Hollandiában 1 % 2002-ben), egy minimális hálózat fenntartásának szükségességét több európai országban az intermodális logisztikai szolgáltatások életképes tevékenysége Európán belüli megőrzésének érdekében, és végül azt a tényt, hogy a szállítási logisztikai ágazatra nem jellemző a túlkapacitás, és ez az ágazat terjeszkedik, ahogyan az a 2.2. szakaszban szereplő elemzés bemutatta. Emlékeztetőül, az ABX-csoport majdnem egyáltalán nem rendelkezik szállítási eszközökkel, és ennél fogva közúti fuvarozóként szinte nem aktív. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság úgy véli, hogy ezek a bezárások és átruházások arányosnak tekinthetők, figyelembe véve a mennyiségi jelentőségüket, az ABX-csoport gyenge fennmaradó piaci részesedését a freight forwarding területén (Németországban kevesebb mint 2 %, Hollandiában 1 % 2002-ben), egy minimális hálózat fenntartásának szükségességét több európai országban az intermodális logisztikai szolgáltatások életképes tevékenysége Európán belüli megőrzésének érdekében, és végül azt a tényt, hogy a szállítási logisztikai ágazatra nem jellemző a túlkapacitás, és ez az ágazat terjeszkedik, ahogyan az a 2.2. szakaszban szereplő elemzés bemutatta. Emlékeztetőül, az ABX-csoport majdnem egyáltalán nem rendelkezik szállítási eszközökkel, és ennél fogva közúti fuvarozóként szinte nem aktív.

| (238) | Ezen kívül a Bizottság megvizsgálta, hogy a belga hatóságok által benyújtott információk alapján a kapacitáscsökkentések egy nagyon jelentős része a rövid távú hozzájárulási tevékenységeket érinti. E kiegészítő csökkentések az összesen 31 %-os telephely-leépítésből mintegy 19 %-ot, az összesen 21 %-os üzletiforgalom-csökkenésből 12 %-ot, a 40 %-os személyzeti leépítésből 15 %-ot, és az összesen 54 %-os raktárterület-csökkentésből 40 %-ot érintenek. |
| --- | --- |

(238)

Ezen kívül a Bizottság megvizsgálta, hogy a belga hatóságok által benyújtott információk alapján a kapacitáscsökkentések egy nagyon jelentős része a rövid távú hozzájárulási tevékenységeket érinti. E kiegészítő csökkentések az összesen 31 %-os telephely-leépítésből mintegy 19 %-ot, az összesen 21 %-os üzletiforgalom-csökkenésből 12 %-ot, a 40 %-os személyzeti leépítésből 15 %-ot, és az összesen 54 %-os raktárterület-csökkentésből 40 %-ot érintenek.

6.2.4.   A támogatás minimumra korlátozása

| (239) | A 2004. évi iránymutatások előírják, hogy a támogatás összegét és intenzitását a lehető legkisebbre kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(239)

A 2004. évi iránymutatások előírják, hogy a támogatás összegét és intenzitását a lehető legkisebbre kell csökkenteni.

| (240) | E tekintetben a Bizottság először is azt állapítja meg, hogy az újratőkésítés a csoportot 80 %-os adósság/sajáttőke arányhoz juttatja a bejelentett intézkedések bevezetése után. Ez az arány 155 % a csoport elszámolásaiban meglévő 146 millió eurós goodwill (cégérték) levonása után.
  ABX LOGISTICS Worldwide S.A., összevont mérleg | 3.12.31. | 4.12.31. | 5.6.30. | 5.12.31. átváltás előtt | 5.12.31. átváltás után | 5.12.31. átváltás és a goodwill levonása után | 6.12.31. | 7.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konszolidált sajáttőke | 185,8 | 173,9 | 158 | 131,9 | 300 | 154 | [...] | [...] |
| Adósságok | 369 | 414,3 | 407 | 407 | 239 | 239 | [...] | [...] |
| Eladósodottsági arány | 199 % | 238 % | 258 % | 309 % | 80 % | 155 % | [...] | [...] |

(240)

E tekintetben a Bizottság először is azt állapítja meg, hogy az újratőkésítés a csoportot 80 %-os adósság/sajáttőke arányhoz juttatja a bejelentett intézkedések bevezetése után. Ez az arány 155 % a csoport elszámolásaiban meglévő 146 millió eurós goodwill (cégérték) levonása után.

ABX LOGISTICS Worldwide S.A., összevont mérleg

3.12.31.

4.12.31.

5.6.30.

5.12.31. átváltás előtt

5.12.31. átváltás után

5.12.31. átváltás és a goodwill levonása után

6.12.31.

7.12.31.

Konszolidált sajáttőke

185,8

173,9

158

131,9

300

154

[...]

[...]

Adósságok

369

414,3

407

407

239

239

[...]

[...]

Eladósodottsági arány

199 %

238 %

258 %

309 %

80 %

155 %

[...]

[...]

| (241) | A Bizottság úgy véli, hogy indokolt a második, 155 %-os számot is figyelembe venni, mivel ez a goodwill nagyrészt az ABX-D ([...] millió eurós) és NL ([...] millió eurós) eredeti felvásárlásából származik, amelyek kapacitását jelentősen csökkenteni fogják a szerkezetátalakítás során (amit a belga hatóságok által 2005 decemberében közölt, a németországi jelenlét csökkentésére vonatkozó [...] kötelezettségvállalások megerősítenek). A belga hatóságok ezen kívül úgy vélik, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések bevezetése arra vezetne, hogy az SNCB [...] elszámolásaiból teljesen kimaradna a goodwill a német és a holland leányvállalatok tekintetében. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság úgy véli, hogy indokolt a második, 155 %-os számot is figyelembe venni, mivel ez a goodwill nagyrészt az ABX-D ([...] millió eurós) és NL ([...] millió eurós) eredeti felvásárlásából származik, amelyek kapacitását jelentősen csökkenteni fogják a szerkezetátalakítás során (amit a belga hatóságok által 2005 decemberében közölt, a németországi jelenlét csökkentésére vonatkozó [...] kötelezettségvállalások megerősítenek). A belga hatóságok ezen kívül úgy vélik, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések bevezetése arra vezetne, hogy az SNCB [...] elszámolásaiból teljesen kimaradna a goodwill a német és a holland leányvállalatok tekintetében.

| (242) | Már pedig ez a két, 80 %-os és 155 %-os arány lényegesen felette marad az ABX-csoporttal összehasonlítható versenytársaknál megfigyelt ugyanezen arányoknak. Például e versenytársak arányainak átlaga (az üzleti forgalommal súlyozva) 43 %-os nagyságrendű (és 16 %-ra csökken, figyelembe véve a DPWN társaságot, amely azonban nem tűnik megfelelően összehasonlíthatónak ahhoz, hogy el lehessen fogadni). |
| --- | --- |

(242)

Már pedig ez a két, 80 %-os és 155 %-os arány lényegesen felette marad az ABX-csoporttal összehasonlítható versenytársaknál megfigyelt ugyanezen arányoknak. Például e versenytársak arányainak átlaga (az üzleti forgalommal súlyozva) 43 %-os nagyságrendű (és 16 %-ra csökken, figyelembe véve a DPWN társaságot, amely azonban nem tűnik megfelelően összehasonlíthatónak ahhoz, hogy el lehessen fogadni).

| (243) | Ez azt jelenti, hogy az ABX-csoportot az ágazati átlagnál alacsonyabb szinten tőkésítik újra, és a pénzügyi struktúrája révén nem fog többletforrással rendelkezni. |
| --- | --- |

(243)

Ez azt jelenti, hogy az ABX-csoportot az ágazati átlagnál alacsonyabb szinten tőkésítik újra, és a pénzügyi struktúrája révén nem fog többletforrással rendelkezni.

| (244) | Másodsorban a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ABX-WW nettó készpénzvagyona 2003 óta negatív, így az ABX-csoportnak nem áll fölösleges készpénzvagyon a rendelkezésére. |
| --- | --- |

(244)

Másodsorban a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ABX-WW nettó készpénzvagyona 2003 óta negatív, így az ABX-csoportnak nem áll fölösleges készpénzvagyon a rendelkezésére.

| (245) | Harmadsorban figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az az ár, amelyet az SNCB-nek az ABX-WW részvényei eladásából befolyt jövedelemként kapnia kell, hozzájárul a támogatás tényleges összegének csökkentéséhez. Valójában a csoport és a versenytársai, valamint az SNCB és az Yvan számára egyenértékű lenne, hogy az SNCB által nyújtott támogatás annyival csökkenjen, amennyire az eladás szimbolikus áron történik, és hogy a megfelelő finanszírozást közvetlenül a vevő szolgáltassa. |
| --- | --- |

(245)

Harmadsorban figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az az ár, amelyet az SNCB-nek az ABX-WW részvényei eladásából befolyt jövedelemként kapnia kell, hozzájárul a támogatás tényleges összegének csökkentéséhez. Valójában a csoport és a versenytársai, valamint az SNCB és az Yvan számára egyenértékű lenne, hogy az SNCB által nyújtott támogatás annyival csökkenjen, amennyire az eladás szimbolikus áron történik, és hogy a megfelelő finanszírozást közvetlenül a vevő szolgáltassa.

| (246) | Egyébként a Bizottságnak azt is biztosítania kell, hogy a támogatás kedvezményezettje a saját forrásai terhére, vagy piaci feltételek mellett szerzett külső finanszírozással lényegesen hozzájáruljon a szerkezetátalakítási tervhez. |
| --- | --- |

(246)

Egyébként a Bizottságnak azt is biztosítania kell, hogy a támogatás kedvezményezettje a saját forrásai terhére, vagy piaci feltételek mellett szerzett külső finanszírozással lényegesen hozzájáruljon a szerkezetátalakítási tervhez.

| (247) | E célból a Bizottság először meghatározza a szerkezetátalakítás teljes költségét, a nettó termelékenységi nyereségeket, és a működőtőke-szükséglet csökkenéseit.
  A szerkezetátalakítás nettó költségei






  Elbocsátások, bezárások | -49,0 |
| --- | --- | --- |
| Cash-drain a szerkezetátalakítások alatt (nettó termelékenységi nyereség) | - 121,0 |
| Adósság az SNCB felé (2002 előtti) | -60,0 |
| Az SNCB-adósságok kamatai (2002 előtti adósság + megmentési célú támogatás) | -8,0 |
| A hitelek és a kölcsönök megtérítése a bankok visszavonulása után | [...] |
| Az ABX hitelezőinek az Yvan által megtérített egyéb garanciák és követelések | [...] |
| Működőtőke-szükséglet csökkenése | 29,1 |
| Összesen | - 296,6 |

(247)

E célból a Bizottság először meghatározza a szerkezetátalakítás teljes költségét, a nettó termelékenységi nyereségeket, és a működőtőke-szükséglet csökkenéseit.

A szerkezetátalakítás nettó költségei

Elbocsátások, bezárások

-49,0

Cash-drain a szerkezetátalakítások alatt (nettó termelékenységi nyereség)

- 121,0

Adósság az SNCB felé (2002 előtti)

-60,0

Az SNCB-adósságok kamatai (2002 előtti adósság + megmentési célú támogatás)

-8,0

A hitelek és a kölcsönök megtérítése a bankok visszavonulása után

[...]

Az ABX hitelezőinek az Yvan által megtérített egyéb garanciák és követelések

[...]

Működőtőke-szükséglet csökkenése

29,1

Összesen

- 296,6

| (248) | E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy indokolt elfogadni a fenti táblázatban szereplő költségeket, különösen a következő okokból:






  (a) | A 49 millió eurós összeg a szerkezetátalakítás által közvetlenül okozott költségeknek felel meg, mint az elbocsátási kártalanítások vagy a leányvállalatok bezárásának költségei; |
| --- | --- | --- |

(248)

E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy indokolt elfogadni a fenti táblázatban szereplő költségeket, különösen a következő okokból:

(a)

A 49 millió eurós összeg a szerkezetátalakítás által közvetlenül okozott költségeknek felel meg, mint az elbocsátási kártalanítások vagy a leányvállalatok bezárásának költségei;

| (b) | A 121 millió eurós összeg megfelel a 2003–2005 közötti években szerkezetátalakítás alatt álló jogalanyok finanszírozási szükségletének (vagy cash-drainnek). Lényegében ez a szerkezetátalakításhoz szükséges befektetések, a pénzügyi kiadások és bizonyos rendkívüli elemek korrigált EBITDA-jának felel meg. A Bizottság a belga hatóságok által átadott információk alapján megbizonyosodott arról, hogy a figyelembe vett befektetések főként informatikai befektetések, és mindenképpen alacsonyabbak az amortizáció összegénél. Az informatikai befektetések az újjászervezésnek, és a csoport termelékenysége növekedésének valóban fontos elemét képezik. A belga hatóságok egyébként megerősítették, hogy ezek a befektetések nem tartalmaznak kapacitásnövekedést. A Bizottság arról is meggyőződhetett, hogy a rendkívüli elemek főként a vállalkozás szerkezetátalakításához kapcsolódó költségeket tartalmaznak; ez érinti az újjászervezését, és az életképesség visszatérésének biztosításához szükséges termelékenységi intézkedéseket (elbocsátások a központi beosztásokban, jogi egyszerűsítési intézkedések, más termelékenységi intézkedések...).
  Meg kell jegyezni, hogy maga a szerkezetátalakítás időszaka alatt a cash-drain által képviselt költséget – azaz 150,9 millió eurót – itt csökkentik a szerkezetátalakítástól várt pozitív hatások, 29,9 millió eurós pozitív cash-flow-t generálva az időszakban, ami az itt szereplő 121 millió eurós nettó költség; |
| --- | --- |

(b)

A 121 millió eurós összeg megfelel a 2003–2005 közötti években szerkezetátalakítás alatt álló jogalanyok finanszírozási szükségletének (vagy cash-drainnek). Lényegében ez a szerkezetátalakításhoz szükséges befektetések, a pénzügyi kiadások és bizonyos rendkívüli elemek korrigált EBITDA-jának felel meg. A Bizottság a belga hatóságok által átadott információk alapján megbizonyosodott arról, hogy a figyelembe vett befektetések főként informatikai befektetések, és mindenképpen alacsonyabbak az amortizáció összegénél. Az informatikai befektetések az újjászervezésnek, és a csoport termelékenysége növekedésének valóban fontos elemét képezik. A belga hatóságok egyébként megerősítették, hogy ezek a befektetések nem tartalmaznak kapacitásnövekedést. A Bizottság arról is meggyőződhetett, hogy a rendkívüli elemek főként a vállalkozás szerkezetátalakításához kapcsolódó költségeket tartalmaznak; ez érinti az újjászervezését, és az életképesség visszatérésének biztosításához szükséges termelékenységi intézkedéseket (elbocsátások a központi beosztásokban, jogi egyszerűsítési intézkedések, más termelékenységi intézkedések...).

Meg kell jegyezni, hogy maga a szerkezetátalakítás időszaka alatt a cash-drain által képviselt költséget – azaz 150,9 millió eurót – itt csökkentik a szerkezetátalakítástól várt pozitív hatások, 29,9 millió eurós pozitív cash-flow-t generálva az időszakban, ami az itt szereplő 121 millió eurós nettó költség;

| (c) | A 2005 végén meglévő többi finanszírozási szükségletet az ABX-WW átruházása előtt fedezni kell a csoport pénzügyi szerkezetének helyreállítása céljából. Azok vagy az SNCB felé fennálló adósságokra vonatkoznak, amelyeket majd tőkévé alakítanak (60 millió euró), és az arra vonatkozó kamatokra (8 millió euró), vagy a 2003–2005-ig tartó időszakban visszavont banki hitelkeretekre ([...] millió euró), vagy a meglévő garanciák és követelések ([...] millió euró) Yvan által történő előrelátható átvételre; |
| --- | --- |

(c)

A 2005 végén meglévő többi finanszírozási szükségletet az ABX-WW átruházása előtt fedezni kell a csoport pénzügyi szerkezetének helyreállítása céljából. Azok vagy az SNCB felé fennálló adósságokra vonatkoznak, amelyeket majd tőkévé alakítanak (60 millió euró), és az arra vonatkozó kamatokra (8 millió euró), vagy a 2003–2005-ig tartó időszakban visszavont banki hitelkeretekre ([...] millió euró), vagy a meglévő garanciák és követelések ([...] millió euró) Yvan által történő előrelátható átvételre;

| (d) | A működőtőke-szükséglet csökkenése a csoportnak az ügyfelekkel és a szállítókkal való kereskedelmi kapcsolatai jobb kezeléséből adódik, és a szerkezetátalakítási költségből kerül levonásra. |
| --- | --- |

(d)

A működőtőke-szükséglet csökkenése a csoportnak az ügyfelekkel és a szállítókkal való kereskedelmi kapcsolatai jobb kezeléséből adódik, és a szerkezetátalakítási költségből kerül levonásra.

| (249) | Ezen intézkedések finanszírozására az ABX-csoport meghatározott számú saját forrást, illetve piaci feltételekkel szerzett külső forrásokat mozgósított. Ezeket lényegében az eszközök harmadik személyek számára történő eladása (24,2 millió euró), a tevékenységek már leírt megvásárlása az ABX rendezett jogalanyai vagy az ABX-WW holding által a szerkezetátalakítás alatt álló jogalanyok számára (22,6 millió euró), a követelések elengedése, valamint a csoport rendezett részei által adott finanszírozás (10,6 + 6 millió euró) generálták. A csoport rendezett tevékenységei által jóváhagyott erőfeszítések tényleges hozzájárulásnak minősülnek a kedvezményezett részéről, amely maga a csoport egésze. Ehhez hozzáadódik az Yvan által nyújtott finanszírozás ([...] millió euró). E saját hozzájárulások összege [...] millió euró. |
| --- | --- |

(249)

Ezen intézkedések finanszírozására az ABX-csoport meghatározott számú saját forrást, illetve piaci feltételekkel szerzett külső forrásokat mozgósított. Ezeket lényegében az eszközök harmadik személyek számára történő eladása (24,2 millió euró), a tevékenységek már leírt megvásárlása az ABX rendezett jogalanyai vagy az ABX-WW holding által a szerkezetátalakítás alatt álló jogalanyok számára (22,6 millió euró), a követelések elengedése, valamint a csoport rendezett részei által adott finanszírozás (10,6 + 6 millió euró) generálták. A csoport rendezett tevékenységei által jóváhagyott erőfeszítések tényleges hozzájárulásnak minősülnek a kedvezményezett részéről, amely maga a csoport egésze. Ehhez hozzáadódik az Yvan által nyújtott finanszírozás ([...] millió euró). E saját hozzájárulások összege [...] millió euró.

| (250) | A megelőző elemzésből következik, hogy a kedvezményezett szerkezetátalakítási szükséglethez való saját hozzájárulásának aránya 43,4 %. Ebben az esetben a Bizottság helyénvalónak tartja egy 50 %-nál alacsonyabb saját hozzájárulás elfogadását, tekintettel különösen: a szerkezetátalakítás hátterének különleges nehézségeire (amelytől közvetlenül 13 000 munkahely függ Európában); a kapacitáscsökkentések jelentőségére (50 %-ot elérő, főleg a rövid távú hozzájárulási tevékenységeket érintő csökkentés); arra a kockázatra, amellyel egy további csökkentés járna az ABX-WW nemzetközi szállítási logisztikai hálózatának életképessége tekintetében; arra a tényre, hogy az eredeti bejelentésre az 1999. évi iránymutatás vonatkozott, amely nem határozott meg minimális rátát; valamint az ABX-WW privatizációjára, amely a csoport életképességének, és a csoport jövőbeni támogatása hiányának szintén meghatározó eleme. |
| --- | --- |

(250)

A megelőző elemzésből következik, hogy a kedvezményezett szerkezetátalakítási szükséglethez való saját hozzájárulásának aránya 43,4 %. Ebben az esetben a Bizottság helyénvalónak tartja egy 50 %-nál alacsonyabb saját hozzájárulás elfogadását, tekintettel különösen: a szerkezetátalakítás hátterének különleges nehézségeire (amelytől közvetlenül 13 000 munkahely függ Európában); a kapacitáscsökkentések jelentőségére (50 %-ot elérő, főleg a rövid távú hozzájárulási tevékenységeket érintő csökkentés); arra a kockázatra, amellyel egy további csökkentés járna az ABX-WW nemzetközi szállítási logisztikai hálózatának életképessége tekintetében; arra a tényre, hogy az eredeti bejelentésre az 1999. évi iránymutatás vonatkozott, amely nem határozott meg minimális rátát; valamint az ABX-WW privatizációjára, amely a csoport életképességének, és a csoport jövőbeni támogatása hiányának szintén meghatározó eleme.

| (251) | Más elemek is hozzájárulnak annak bizonyításához, hogy a piacok hisznek az életképesség visszatérésének megvalósíthatóságában, a 2004. évi iránymutatásnak megfelelően. A Bizottság például emlékeztet arra, hogy az ABX-csoport képes volt – az SNCB garanciájával – olyan [...] millió eurós készpénzkeretet szerezni egy pénzügyi intézménytől, amelyet a kedvezményezett hozzájárulásának előző számításánál elővigyázatossági intézkedésként nem vettek figyelembe, mivel a Bizottság a bank és az SNCB számára fizetett díjak tekintetében nem tudta bizonyosan kizárni egy állami támogatási elem esetleges meglétét. Ezen kívül a magánbankok továbbra is jelentős összegű rövid távú hiteleket adtak meg az ABX-csoportnak komfort és állami garancia nélkül. |
| --- | --- |

(251)

Más elemek is hozzájárulnak annak bizonyításához, hogy a piacok hisznek az életképesség visszatérésének megvalósíthatóságában, a 2004. évi iránymutatásnak megfelelően. A Bizottság például emlékeztet arra, hogy az ABX-csoport képes volt – az SNCB garanciájával – olyan [...] millió eurós készpénzkeretet szerezni egy pénzügyi intézménytől, amelyet a kedvezményezett hozzájárulásának előző számításánál elővigyázatossági intézkedésként nem vettek figyelembe, mivel a Bizottság a bank és az SNCB számára fizetett díjak tekintetében nem tudta bizonyosan kizárni egy állami támogatási elem esetleges meglétét. Ezen kívül a magánbankok továbbra is jelentős összegű rövid távú hiteleket adtak meg az ABX-csoportnak komfort és állami garancia nélkül.

| (252) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy igazolt az a feltétel, amely szerint a támogatást a minimumra kell korlátozni, és a vállalkozásnak a saját forrásaiból jelentősen hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítás költségéhez. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy igazolt az a feltétel, amely szerint a támogatást a minimumra kell korlátozni, és a vállalkozásnak a saját forrásaiból jelentősen hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítás költségéhez.

6.2.5.   Az egyszeri támogatás elve

| (253) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ABX-hálózatot 1998-tól hozták létre, és a Bizottság e határozatot megelőzően nem hagyott jóvá szerkezetátalakítási támogatást e hálózat tekintetében. |
| --- | --- |

(253)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ABX-hálózatot 1998-tól hozták létre, és a Bizottság e határozatot megelőzően nem hagyott jóvá szerkezetátalakítási támogatást e hálózat tekintetében.

| (254) | A Bizottság egyébként úgy véli, hogy az ABX-csoport tervezett privatizációjának nem csak annak tartós életképessége visszatérését, hanem az „egyszeri támogatás” elvét is garantálnia kellene annak világossá tételével, hogy az így magánkézbe került vállalkozás esetében kevésbé valószínű újabb közpénz-injektálás. |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság egyébként úgy véli, hogy az ABX-csoport tervezett privatizációjának nem csak annak tartós életképessége visszatérését, hanem az „egyszeri támogatás” elvét is garantálnia kellene annak világossá tételével, hogy az így magánkézbe került vállalkozás esetében kevésbé valószínű újabb közpénz-injektálás.

6.2.6.   Következtetés

| (255) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az SNCB által az ABX-csoport szerkezetátalakításának keretében nyújtott támogatások összeegyeztethetők mind az 1999. évi, mind a 2004. évi iránymutatás kritériumaival, és ennél fogva összeegyeztethetők a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével. Különösen meg kell jegyezni azt, hogy az ABX-csoport rendezett részei lényegesen hozzájárultak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások finanszírozásához, és hogy e hozzájáruláson túl a csoport a támogatás ellentételezéseként lényegesen csökkentette a kapacitását. Sőt, az ABX-csoport privatizációja nem csak a csoport jövőbeni életképességének biztosítását teszi lehetővé, de meg is akadályozza a számára nyújtott újabb állami támogatások lehetőségét. |
| --- | --- |

(255)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy az SNCB által az ABX-csoport szerkezetátalakításának keretében nyújtott támogatások összeegyeztethetők mind az 1999. évi, mind a 2004. évi iránymutatás kritériumaival, és ennél fogva összeegyeztethetők a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésével. Különösen meg kell jegyezni azt, hogy az ABX-csoport rendezett részei lényegesen hozzájárultak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások finanszírozásához, és hogy e hozzájáruláson túl a csoport a támogatás ellentételezéseként lényegesen csökkentette a kapacitását. Sőt, az ABX-csoport privatizációja nem csak a csoport jövőbeni életképességének biztosítását teszi lehetővé, de meg is akadályozza a számára nyújtott újabb állami támogatások lehetőségét.

| (256) | A Bizottság végül emlékeztet arra, hogy a vasúti ágazatnak nyújtott állami támogatások területének politikai iránymutatásai, amelyeket a Bizottság a 2005. március 2-i határozatában, az N 386/2004 ügyiratban tett közzé, horizontálisan vizsgálják az olyan korlátlan garancia által felvetett kérdéseket, amelyben a vasúti vállalkozások több tagállamban részesülnek, |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság végül emlékeztet arra, hogy a vasúti ágazatnak nyújtott állami támogatások területének politikai iránymutatásai, amelyeket a Bizottság a 2005. március 2-i határozatában, az N 386/2004 ügyiratban tett közzé, horizontálisan vizsgálják az olyan korlátlan garancia által felvetett kérdéseket, amelyben a vasúti vállalkozások több tagállamban részesülnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az e határozatban vizsgált, és a Belga Államvasutak (SNCB) által az ABX Logistics csoport szerkezetátalakításának keretében nyújtott támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal a 2. cikkben meghatározott feltételek mellett.

(2)   Az SNCB által az ABX Logistics (France) egy rész megszüntetésének finanszírozására alkalmazott finanszírozás, és az e határozatban vizsgált más finanszírozások, különösen a 2001-ben megvalósított tőkebefektetések és a „párhuzamos hozzájárulások”, nem minősülnek állami támogatásnak.

2. cikk

A Bizottság az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő szerkezetátalakítási támogatások jóváhagyását attól teszi függővé, hogy az ABX Logistics-et e határozat közlésének időpontját követő [...]-n belül piaci áron olyan vevőnek adják el, aki nem áll jogi kapcsolatban az SNCB-vel, és tiszteletben tartja a lehetséges felvásárló által javasolt vásárlási és finanszírozási feltételekre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, ahogyan azok e határozatban szerepelnek.

3. cikk

E határozat közlésétől számított két hónapon belül Belgium tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 7 d.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

az alelnök

---

(1)  HL C 9., 2004.1.14., 12. o.

1

(2)  Lásd az 1. oldalon található lábjegyzetet.

2

(3)  HL C 142., 2005.6.11., 2. o.

3

(4)  Ezt i. egy egységes és önálló csoport létrehozása, ii. a csoport részei közötti együttműködés megteremtésének megkönnyítése, iii. a tőkének egy külső ipari vagy pénzügyi befektető számára történő megszerzésének lehetővé tétele céljából.

4

(5)  3 leányvállalat eladásáról volt szó (Rheinkraft, Safety First és Worldpack) amelyek 98,5 millió eurós üzleti forgalmat képviselnek; telephelyek bezárásáról: 7 kirendeltség és 3 lerakat Németországban, 4 kirendeltség Franciaországban és 2 kirendeltség Hollandiában; és épületek, valamint más befektetett eszközök sale & rent-back (eladás és visszabérlés) műveleteiről.

5

(6)  Ezeket az intézkedéseket főleg a 1) termelékenység javításának útján kellett megvalósítani (a ~690 FTE-nek megfelelő személyzet csökkentésével a 3 átalakítással érintett ország esetében, ebbe beleértve a kirendeltség bezárásainak hatását) 2) a költségek csökkentésével és 3) a bérleti szerződések újratárgyalásával.

6

(7)  Lásd a „pénzügyi tét számokban” című fejezetet.

7

(8)  Lásd a „pénzügyi tét számokban” című fejezetet.

8

(9)  Lásd a „pénzügyi tét számokban” című fejezetet.

9

(10)  „Jacobs Consultancy”: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, végleges jelentés, 2004. május

10

(11)  A belga hatóságok 2005.2.24-én kelt levele, 13. o.

11

(12)  Bár a közelmúltbeli bővítés úgy tűnik, hogy időlegesen csillapította a jelenlegi helyzetet. Mindamellett az a tény, hogy nagyszámú fuvarozási vállalkozás a közúti árufuvarozást a kevésbé drága, új tagállamokból származó fuvarozóknak adja alvállalkozásba, valószínűleg erősíti a versenynek a közúti fuvarozási piac áraira gyakorolt nyomását.

12

(13)  Bizalmas adatok

13

(14)  A pontos számot kitörölték, és e megjegyzéssel helyettesítették.

14

(15)  Különösen a belga hatóságok 2003.12.23-án kelt, 2003.12.29-én, A/38604. számon iktatott, és 2003.6.20-án A/23465. számon iktatott levelei.

15

(16)  A Számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 221. o.

16

(17)  A belga hatóságok 2003.6.20-án A/23465. számon iktatott levele.

17

(18)  A belga hatóságok 2003 augusztus 29-én kelt, 2003 augusztus 29-én GAB. Loyola de Palacio Entrada no 2805. számon iktatott levele, 12. o.

18

o

(19)  tartalmazza a Wegtransport felvásárlására vonatkozó üzleti forgalmat

19

(20)  tartalmazza a Wegtransport megszerzésére vonatkozó üzleti forgalmat

20

(21)  Időrendi adatok nem elérhetők. Utólagos újraértékelés 1) egy 2003-as [...] %-os bruttó üzemi haszon elérése, valamint 2) 2004-től az üzleti forgalom és az eredmény [...] %-os éves növekedési rátája alapján.

21

(22)  Időrendi adatok nem állnak rendelkezésre Utólagos újraértékelés 1) egy 2004-es [...] %-os és egy 2005-ös [...] %-os bruttó üzemi haszon elérése és 2) 2004-től az üzleti forgalom és az eredmény évi [...] %-os növekedési rátája alapján.

22

(23)  [...] % az adózás előtti üzemi eredmény alapján (EBT)

23

(24)  A vezetőség által 2002 szeptemberében elkészített költségvetés

24

(25)  91,6 millió euró tőkévé alakítása + 140 millió euró további pénzeszköz rendelkezésre bocsátása, amelyből 21 millió eurós biztonsági tartalékot juttattak a leányvállalatnak

25

(26)  Különösen e törvény 2., 3., 8., 12. és 41. cikkéről van szó.

26

(27)  A Belgium által rendelkezésre bocsátott információk szerint az igazgatási tanácsbeli tagság (az IT minden tagja) összeegyeztethetetlen az Európai Parlament tagjának mandátumával vagy feladataival, a törvényhozás kamaráiban elfoglalt tagsággal, a miniszteri vagy államtitkári megbízatással, a közösségi vagy regionális tanácsban vagy kormányban való tagsággal, tartományi kormányzósággal, tartományi tanács állandó képviselői tagságával, és az SNCB személyzetének tagságával.

27

(28)  A számvevőszék szerint (46. o.): Az igazgatási tanács tagjainak visszahívásához jelenleg az igazgatási tanács tagjai kétharmados többségének hozzájárulása szükséges.

28

(29)  Számvevőszék: Az SNCB legutóbbi közleményeinek megfelelő alkalmazása; A Képviselőház 2000. május 11-i határozatának végrehajtásaként elvégzett vizsgálat; Brüsszel, 2000. május.

29

(30)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 142. o.

30

(31)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 151. o.

31

(32)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 142. o.

32

(33)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 141. o.

33

(34)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 154. o.

34

(35)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 154. o.

35

(36)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 152. o.

36

(37)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 152. o.

37

(38)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 153. o.

38

(39)  A számvevőszék 2001. május 18-i jelentése, 153. o..

39

(40)  Elérhető a „http://www.belgium.be/” internetes oldalon

40

(41)  A belga hatóságok 2003 augusztus 29-én kelt, 2003.8.29-én GAB. Loyola de Palacio Entrada no 2805. számon iktatott levele, 4. o.

41

o

(42)  A NERA-jelentés, 58. o.

42

(43)  A NERA szerint, (D.1. függelék, 7. o.), az adósság/sajáttőke arány 0,6 %-kal nő 1997-ben, 1998-ban és 1999-ben, 0,8 %-kal 2000-ben és 1,0 %-kal 2001-ben.

43

(44)  Ami az 1998 és 2001 közötti éveket illeti, az SNCB a fent említett arányt hozta létre, beleértve az adott évben esedékes hosszú távú pénzügyi adósságokat, amely magyarázza a 90 % és 80 % közötti különbséget a 2001-es évre, és a következő évre szóló különbséget.

44

(45)  E csoportba szerveződés 2003.12.29-én ment végbe, az ABX LOGISTICS (France) S.A. nemzetközi tevékenységeinek kivételével, amelyeket 2004 decemberében ruháztak át. A belga hatóságok szerint ezek a tevékenységek jövedelmezők, vagy közel állnak ahhoz. Az érintett jogalanyok az ABX LOGISTICS Air&Sea, a „Road International” Mitjaville S.A.S. és a Lacombe Transports Internationaux Sarl.

45

(46)  Az Air&Sea tevékenységek Belgiumban, Ázsiában és Amerikában mára már ABX-Air&Sea keretében csoportosulnak. A hollandiai Air&Sea tevékenységekkel ez 2005 januárjában történt meg. A németországi Air&Sea tevékenységek átruházását két okból halasztották el: i. úgy tűnt, hogy ez az átruházás az ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH elszámolásaiban [...] millió eurós nyereséget generál az átruházás évében, de azután évi több mint [...] millió eurós visszatérő készpénzkiáramlást okoz, és ii. e művelet miatt az ABX LOGSTICS (Deutschland) GmbH elvesztené az e tevékenységekhez kapcsolódó, a hitelek értékpapírosítási programja által generált [...] millió eurós pénzügyi eszközöket. E forrásokat más finanszírozási forrásokból kellene megszerezni, ami lehetetlen, mivel a társaság mérlegszerkezetét nem lehetett megerősíteni.

46

(47)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele. A számokat naprakésszé kell tenni, amelyek ennél fogva eltérhetnek a 2005. januári előrejelzésektől.

47

(48)  Forrás: Collis D., Young D. and Goold M., „The Size, Structure and Performance of Corporate Headquarters”, Harvard Business School Strategy Working Papers Series, 2003; ABX LOGISTICS.

48

(49)  A belga hatóságok 2005 január 14-én kelt levele, 23. o.

49

(50)  A belga hatóságok 2005.2.24-én kelt levele, 12. o.

50

(51)  A belga hatóságok 2005.2.24-én kelt levele. 12. o.

51

(52)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele, 18. oldal.

52

(53)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt, 2005.6.16-án 15050. számon iktatott levele, 18. o.

53

(54)  A belga hatóságok 2005.9.2-án kelt levele.

54

(55)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt, 2005.6.16-án 15050. számon iktatott levele, 22. o.

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...]

58

(59)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt, 2005.6.16-án 15050. számon iktatott levele, 22. o.

59

(60)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele, C. 4. melléklet.

60

(61)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt, 2005.6.16-án 15050. számon iktatott levele, 22. o.

61

(62)  [...]

62

(63)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele, C. 2. melléklet.

63

(64)  A C 303/88. sz. Olaszország kontra Bizottság, ún. Eni-Lanerossi ügy, EBHT 1991., I-1433. o., 21. pont.

64

(65)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt, 2005.6.16-án 15050. számon iktatott levele, 21. o.

65

(66)  A belga hatóságok 2005.9.2-án kelt levele, 6. o.

66

(67)  A Bizottság közleménye: Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás : „A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe”, COM(2005) 120 végleges, 2–3. o.

67

(68)  A Bizottság rendelkezésére álló adatok szerint lényegében raktározási területről van szó.

68

(69)  A belga hatóságok által benyújtott táblázat.

69

Forrás: weboldalak, az ABX LOGISTICS becslései

Forrás

(70)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele, 26. o.

70

(71)  A belga hatóságok 2005.6.9-én kelt levele.

71

(72)  Még ha az alábbiakban szereplő összes érvet nem is hozták fel egyenként a fent említett felek, mindazonáltal azok összefoglalják az e megjegyzéscsoportból származó lényeges elemeket.

72

(73)  Még ha az alábbiakban szereplő összes érvet nem is hozták fel egyenként a fent említett felek, mindazonáltal azok összefoglalják az e megjegyzéscsoportból származó lényeges elemeket.

73

(74)  A Ziegler-csoport igazgatási tanácsa elnökének 2005.8.18-án kelt levele szerint Robert Ziegler nem rendelkezik felhatalmazással arra, hogy a Ziegler-csoport vagy a Ziegler S.A. nevében önállóan forduljon a Bizottsághoz.

74

(75)  Még ha az alábbiakban szereplő összes érvet nem is hozták fel egyenként a fent említett felek, mindazonáltal azok összefoglalják az e megjegyzéscsoportból származó lényeges elemeket.

75

(76)  Még ha az alábbiakban szereplő összes érvet nem is hozták fel egyenként a fent említett felek, mindazonáltal azok összefoglalják az e megjegyzéscsoportból származó lényeges elemeket.

76

(77)  A belga hatóságok 2003.8.29-én kelt levele, 16 o.

77

(78)  A C-142/87. sz. Belgium kontra Bizottság, ún. „Tubemeuse” ügyben 1990. március 21-én hozott ítélet (EBHT I-959. o., 35. pont).

78

Tubemeuse

(79)  A Bíróságnak a C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság, ún. „Stardust Marine” ügyben 2002. május 16-án hozott ítélete (EBHT I-4397. o., 37. pont).

79

(80)  Például meg lehet említeni az ABX egyik leányvállalata által a bankjainak a bankgaranciáért fizetett [...] bázispontnyi rátát.

80

(81)  KPMG: Project Yvan – Valuation summary, Presentation to NMBS/SNCB Holding NV/SA, 26 May 2005 v2.2.

81

(82)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

82

(83)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

83

(84)  C(2003) 245 végleges 2003 január 21-i határozat: Állami támogatás N 769/2002, Az ABX Logistics megmentési célú támogatása (F, D, NL leányvállalatok és csoport). A Bizottság honlapján a következő címen tették közzé: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-2002/n769-02-fr.pdf.

84

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/53

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. július 4.)

az Olaszország által a Cantieri Navali Termoli S.p.A számára biztosítani kívánt állami Támogatásról (n. C 48/2004 [ex N 595/2003])

(az értesítés a C(2006) 2972. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/948/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a hajógyártáshoz (1) nyújtott támogatásokról szóló 1540/98/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a hajógyártásról szóló rendelet) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

miután felszólították az érdekelteket, hogy nyújtsák be észrevételeiket (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

| (1) | Az olasz hatóságok 2003.12.22-én kelt és ugyanaznap iktatott levelükben a hajógyártásról (1) szóló rendelet 3. cikkének 2. bekezdése szerint a működési támogatásban részesülő C.180 megnevezésű hajó három éves átadási határidejének meghosszabbítására vonatkozó kérelmet jelentettek be a Bizottságnál. A hajó gyártását a Cantieri Navali Termoli S.p.A. végzi (a továbbiakban: a hajógyár). |
| --- | --- |

(1)

Az olasz hatóságok 2003.12.22-én kelt és ugyanaznap iktatott levelükben a hajógyártásról (1) szóló rendelet 3. cikkének 2. bekezdése szerint a működési támogatásban részesülő C.180 megnevezésű hajó három éves átadási határidejének meghosszabbítására vonatkozó kérelmet jelentettek be a Bizottságnál. A hajó gyártását a Cantieri Navali Termoli S.p.A. végzi (a továbbiakban: a hajógyár).

| (2) | 2004.12.30-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot határozatáról, miszerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével összhangban megindítja a kérelem elbírálására vonatkozó eljárást a jelzett témakörben. |
| --- | --- |

(2)

2004.12.30-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot határozatáról, miszerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdésével összhangban megindítja a kérelem elbírálására vonatkozó eljárást a jelzett témakörben.

| (3) | Az eljárás megindításáról hozott bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került kihirdetésre. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról hozott bizottsági határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került kihirdetésre. A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket.

| (4) | 2005. január 28-án, 2005. április 1-én, 2005. június 1-én, 2005. július 6-án kelt és sorrendben 2005. február 2-án, 2005. április 6-án, 2005. június 6-án és 2005 július 7-én iktatott leveleiben Olaszország kérelmezte a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozó észrevételek benyújtási határidejének meghosszabbítását, amely levelekre a Bizottság sorrendben a 2005. február 4-én, 2005. április 8-án, 2005. június 29-én, illetve 2005. július 17-én kelt levelekben válaszolt. |
| --- | --- |

(4)

2005. január 28-án, 2005. április 1-én, 2005. június 1-én, 2005. július 6-án kelt és sorrendben 2005. február 2-án, 2005. április 6-án, 2005. június 6-án és 2005 július 7-én iktatott leveleiben Olaszország kérelmezte a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára vonatkozó észrevételek benyújtási határidejének meghosszabbítását, amely levelekre a Bizottság sorrendben a 2005. február 4-én, 2005. április 8-án, 2005. június 29-én, illetve 2005. július 17-én kelt levelekben válaszolt.

| (5) | Olaszország 2005. július 26-án kelt és 2005. július 29-én iktatott levelében nyújtotta be észrevételeit. Ezzel kapcsolatban 2006. január 6-án kelt levelében a Bizottság további kiegészítést kért, amelyre az olasz hatóságok 2006. január 23-án és 2006. február 2-án kelt leveleikben válaszoltak, további időt kérve a válaszadásra. 2006. január 27-én és 2006 február 9-én kelt leveleiben a Bizottság engedélyezte a válaszadási határidő meghosszabbítását. 2006. március 6-án kelt, és ugyanaznap iktatott levelükben az olasz hatóságok megadták a kért tájékoztatást, amelyet 2006. április 6-án kelt levelükben egészítettek ki. |
| --- | --- |

(5)

Olaszország 2005. július 26-án kelt és 2005. július 29-én iktatott levelében nyújtotta be észrevételeit. Ezzel kapcsolatban 2006. január 6-án kelt levelében a Bizottság további kiegészítést kért, amelyre az olasz hatóságok 2006. január 23-án és 2006. február 2-án kelt leveleikben válaszoltak, további időt kérve a válaszadásra. 2006. január 27-én és 2006 február 9-én kelt leveleiben a Bizottság engedélyezte a válaszadási határidő meghosszabbítását. 2006. március 6-án kelt, és ugyanaznap iktatott levelükben az olasz hatóságok megadták a kért tájékoztatást, amelyet 2006. április 6-án kelt levelükben egészítettek ki.

| (6) | A Bizottsághoz érdekelt harmadik féltől észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottsághoz érdekelt harmadik féltől észrevétel nem érkezett.

| (7) | Olaszország a hajó átadási határidejeként megállapított 2003.12.31-i határidő meghosszabbítását kérelmezte a Bizottságtól a hajógyártásról szóló rendelkezés figyelembevételével, amely a hajó-szerződésekkel összefüggő működési támogatások igénybevételéről rendelkezik. A halasztási kérelmet a C.180 megnevezésű, Molise megyében található Cantieri Navali Termoli S.p.A. vállalat által gyártott hajóval kapcsolatosan nyújtották be. A halasztási kérelmet kezdetben 2004.10.31.-ig (10 hónap futamidőre) kérték. |
| --- | --- |

(7)

Olaszország a hajó átadási határidejeként megállapított 2003.12.31-i határidő meghosszabbítását kérelmezte a Bizottságtól a hajógyártásról szóló rendelkezés figyelembevételével, amely a hajó-szerződésekkel összefüggő működési támogatások igénybevételéről rendelkezik. A halasztási kérelmet a C.180 megnevezésű, Molise megyében található Cantieri Navali Termoli S.p.A. vállalat által gyártott hajóval kapcsolatosan nyújtották be. A halasztási kérelmet kezdetben 2004.10.31.-ig (10 hónap futamidőre) kérték.

| (8) | A 2000.12.30-án aláírt hajóépítési szerződés teljesítési határidőként eredetileg 2003.06.30-át jelölte meg. A vegyianyag-szállító tartályhajót a Marnavi S.p.A., egy olasz hajózási vállalat rendelte meg. Az említett szerződéssel kapcsolatban a hajózási vállalat 9 %-os – az adott hajó esetében 3,9 millió eurónak megfelelő – működési költség támogatásra kapott ígéretet a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(8)

A 2000.12.30-án aláírt hajóépítési szerződés teljesítési határidőként eredetileg 2003.06.30-át jelölte meg. A vegyianyag-szállító tartályhajót a Marnavi S.p.A., egy olasz hajózási vállalat rendelte meg. Az említett szerződéssel kapcsolatban a hajózási vállalat 9 %-os – az adott hajó esetében 3,9 millió eurónak megfelelő – működési költség támogatásra kapott ígéretet a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

| (9) | Mindazonáltal az olasz hatóságok szerint a hajóépítés az előreláthatónál hosszabb ideig tartott, több körülmény együttes megléte miatt, amelyek a következők: a 2001. szeptember 11-én bekövetkezett események hatása, és az ezt követően felmerült igény, hogy a hajót megfeleltessék a megváltozott műszaki-kereskedelmi igényeknek; majd két természeti katasztrófa – egy földrengés és egy árvíz – bekövetkezte. A hajógyártó tehát kénytelen volt a C.180 megnevezésű hajó 2003.12.31-ére megállapított átadási határidejére a hajógyártásról szóló rendelettel összhangban 10 hónapos halasztást kérni. |
| --- | --- |

(9)

Mindazonáltal az olasz hatóságok szerint a hajóépítés az előreláthatónál hosszabb ideig tartott, több körülmény együttes megléte miatt, amelyek a következők: a 2001. szeptember 11-én bekövetkezett események hatása, és az ezt követően felmerült igény, hogy a hajót megfeleltessék a megváltozott műszaki-kereskedelmi igényeknek; majd két természeti katasztrófa – egy földrengés és egy árvíz – bekövetkezte. A hajógyártó tehát kénytelen volt a C.180 megnevezésű hajó 2003.12.31-ére megállapított átadási határidejére a hajógyártásról szóló rendelettel összhangban 10 hónapos halasztást kérni.

| (10) | Az olasz hatóságok a kérelemben a Bizottság 2002. június 5-én hozott határozatára hivatkoznak, amellyel a németországi Papenburgban található Meyer Werft hajógyárban gyártott tengerjáró utasszállítók esetében hasonló halasztást engedélyeztek a 2003. december 31-i teljesítési határidőhoz képest (a továbbiakban: a „Meyer Werft határozat”). Az olasz hatóságok számos alapvető hasonlóságot emeltek ki a két eset között, a következő szempontok alapján: (i) a halasztási kérelem alapjául szolgáló ok tekintetében (vagyis a 2001. szeptember 11-i terrorista támadás hatása), (ii) az érdekelt piacra (vagyis a kőolaj- és kémiai termékek tengeri szállítása) és (iii) a hajógyár és a hajózási vállalat (3) között fennálló konszolidált kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozóan. Összefoglalóan, az olasz hatóságok azt állítják, hogy a Meyer Werft határozat egyértelműen precedens értékű az adott kérelem kivételes indok alapján történő engedélyezéséhez. Megemlítik továbbá, hogy 2002. november 13-án a Bizottság egy másik határozatot is hozott, amelyben hasonló indokok alapján engedélyezte a finnországi Kvaerner Masa hajógyárban épített tengerjáró utasszállító átadási határidejének elhalasztását (a továbbiakban: a „Kvaerner Masa határozat”). |
| --- | --- |

(10)

Az olasz hatóságok a kérelemben a Bizottság 2002. június 5-én hozott határozatára hivatkoznak, amellyel a németországi Papenburgban található Meyer Werft hajógyárban gyártott tengerjáró utasszállítók esetében hasonló halasztást engedélyeztek a 2003. december 31-i teljesítési határidőhoz képest (a továbbiakban: a „Meyer Werft határozat”). Az olasz hatóságok számos alapvető hasonlóságot emeltek ki a két eset között, a következő szempontok alapján: (i) a halasztási kérelem alapjául szolgáló ok tekintetében (vagyis a 2001. szeptember 11-i terrorista támadás hatása), (ii) az érdekelt piacra (vagyis a kőolaj- és kémiai termékek tengeri szállítása) és (iii) a hajógyár és a hajózási vállalat (3) között fennálló konszolidált kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozóan. Összefoglalóan, az olasz hatóságok azt állítják, hogy a Meyer Werft határozat egyértelműen precedens értékű az adott kérelem kivételes indok alapján történő engedélyezéséhez. Megemlítik továbbá, hogy 2002. november 13-án a Bizottság egy másik határozatot is hozott, amelyben hasonló indokok alapján engedélyezte a finnországi Kvaerner Masa hajógyárban épített tengerjáró utasszállító átadási határidejének elhalasztását (a továbbiakban: a „Kvaerner Masa határozat”).

| (11) | Halasztási kérelme indoklásaként az olasz hatóságok olyan – véleményük szerint – rendkívüli, előre nem látható és a hajógyártól független körülményeket hoznak fel, amelyek váratlan, súlyos és bizonyítható zavart okoztak, és befolyásolták a hajógyár munkaprogramját. A késedelmet a következő tényezők eredményezték (lásd a későbbi összefoglaló táblázatot):






  (i) | A 2001. szeptember 11-i események hatása

  2001. október 1-én a munka megkezdését megelőzően a hajózási vállalat a teljesítési szerződés hatálytalanítása helyett annak 2003.9.30-ig történő felfüggesztésére kérte a Cantieri Navali Termoli vállalatot. Végül a hajózási vállalat 2003.9.29-én visszavonta a szerződés felfüggesztésre vonatkozó kérelmét. |
| --- | --- | --- |

(11)

Halasztási kérelme indoklásaként az olasz hatóságok olyan – véleményük szerint – rendkívüli, előre nem látható és a hajógyártól független körülményeket hoznak fel, amelyek váratlan, súlyos és bizonyítható zavart okoztak, és befolyásolták a hajógyár munkaprogramját. A késedelmet a következő tényezők eredményezték (lásd a későbbi összefoglaló táblázatot):

(i)

A 2001. szeptember 11-i események hatása

2001. október 1-én a munka megkezdését megelőzően a hajózási vállalat a teljesítési szerződés hatálytalanítása helyett annak 2003.9.30-ig történő felfüggesztésére kérte a Cantieri Navali Termoli vállalatot. Végül a hajózási vállalat 2003.9.29-én visszavonta a szerződés felfüggesztésre vonatkozó kérelmét.

| (ii) | A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

  Az említett eseményekhez az a tény is hozzájárul, hogy a szerződés-felfüggesztés visszavonásával egyidőben a hajózási vállalat kérte a hajó építési terveinek módosítását – a szerződésben eredetileg meghatározott adatoktól eltérve –, hogy azt megfeleltesse a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek. A változtatások a tartályok számát és méreteit, valamint a hajó teljes hosszát és szélességét érintették. A módosított tervrajzokat jóváhagyás végett benyújtották a R.I.N.A-hoz, az olasz hajó-osztályozási szervezethez. A módosításokat végül 2003.12.10-én tették hivatalossá az eredeti szerződéshez csatolt mellékletben. |
| --- | --- |

(ii)

A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

Az említett eseményekhez az a tény is hozzájárul, hogy a szerződés-felfüggesztés visszavonásával egyidőben a hajózási vállalat kérte a hajó építési terveinek módosítását – a szerződésben eredetileg meghatározott adatoktól eltérve –, hogy azt megfeleltesse a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek. A változtatások a tartályok számát és méreteit, valamint a hajó teljes hosszát és szélességét érintették. A módosított tervrajzokat jóváhagyás végett benyújtották a R.I.N.A-hoz, az olasz hajó-osztályozási szervezethez. A módosításokat végül 2003.12.10-én tették hivatalossá az eredeti szerződéshez csatolt mellékletben.

| (iii) | Természeti katasztrófák hatásai

  2002.10.31-én Molise megyét földrengés sújtotta, amely kihatott a hajógyárra, annak személyi állományára és beszállítóira. Később, 2003.1.23 és 2003.1.25. között a megyét árvíz sújtotta, amelynek további megrendítő hatásai voltak a hajógyárra, annak személyi állományára és beszállítóira. A két természeti csapás a személyi állomány inaktivitása következtében egyrészt közvetlen, másrészt közvetett kárt okozott a hajógyárnak, mivel a helyi vállalkozások, amelyekkel a hajógyár alvállalkozói szerződést kötött a C.180 hajó munkáira, egyoldalúan elálltak a megkötött szerződésektől, a természeti csapások által beszállítóik termelő infrastruktúrájában okozott károkra hivatkozva. Az olasz hatóságok különösen azzal érveltek, hogy az említett események a hajó építésének szakaszában az előkészítő mérnöki munkát károsították.
  Noha elismerték, hogy mindkét természeti csapás a szerződés felfüggesztésének időszaka alatt történt, az olasz hatóságok azt állítják, hogy az események felborították a hajógyár termelési programját, hangsúlyozva azt tényt, hogy egy minisztertanácsi elnöki rendelet értelmében mindkét esetben szükségállapotot rendeltek el 2004. február 1-ig.
  Az olasz hatóságok hangsúlyozták a hajógyár korlátozott pénzügyi és ipari erőforrásai (4) miatt a támogatás szükségességét, hiszen a hajó szerződésben rögzített árának megállapítása a törvény szerint nyújtandó szubvenció figyelembevételével történt. Az olasz hatóságok véleménye szerint továbbá, amennyiben a Bizottság nem engedélyezi a hajó átadási határidejének meghosszabbítását (a hajó 2003.12.16-án25,65 %-os készültségi szintet ért el), és így az nem részesül állami támogatásban, a hajót nem lehet a hajógyár jelentős gazdasági kára nélkül megépíteni. Ez munkahelyek megszűnését eredményezné úgy a hajógyárban, mint a beszállító cégeknél. Az olasz hatóságok mindezt kiegészítették azzal, hogy a Marnavi hajózási vállalat és a hajógyár közös akarattal semmissé nyilvánította a C.173 megnevezésű hajóra vonatkozó szerződésüket, mert annak gyártását az említett események szintén megzavarták, és úgy döntöttek, hogy a C.173 már rendelkezésre álló alkatrészeit átirányítják a C.180 hajóhoz.
  1. sz. táblázat
  A C.180 hajó gyártása során felmerült késedelmek összefoglaló táblázata










  Hajó | A késedelem oka | Felelős | Problémák | Késés
  (hónap) | Plusz hónapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C.180 | (i) | 2001.9.11-i események:






  — | megrendelés felfügg. és későbbi újraindítása |

(iii)

Természeti katasztrófák hatásai

2002.10.31-én Molise megyét földrengés sújtotta, amely kihatott a hajógyárra, annak személyi állományára és beszállítóira. Később, 2003.1.23 és 2003.1.25. között a megyét árvíz sújtotta, amelynek további megrendítő hatásai voltak a hajógyárra, annak személyi állományára és beszállítóira. A két természeti csapás a személyi állomány inaktivitása következtében egyrészt közvetlen, másrészt közvetett kárt okozott a hajógyárnak, mivel a helyi vállalkozások, amelyekkel a hajógyár alvállalkozói szerződést kötött a C.180 hajó munkáira, egyoldalúan elálltak a megkötött szerződésektől, a természeti csapások által beszállítóik termelő infrastruktúrájában okozott károkra hivatkozva. Az olasz hatóságok különösen azzal érveltek, hogy az említett események a hajó építésének szakaszában az előkészítő mérnöki munkát károsították.

Noha elismerték, hogy mindkét természeti csapás a szerződés felfüggesztésének időszaka alatt történt, az olasz hatóságok azt állítják, hogy az események felborították a hajógyár termelési programját, hangsúlyozva azt tényt, hogy egy minisztertanácsi elnöki rendelet értelmében mindkét esetben szükségállapotot rendeltek el 2004. február 1-ig.

Az olasz hatóságok hangsúlyozták a hajógyár korlátozott pénzügyi és ipari erőforrásai (4) miatt a támogatás szükségességét, hiszen a hajó szerződésben rögzített árának megállapítása a törvény szerint nyújtandó szubvenció figyelembevételével történt. Az olasz hatóságok véleménye szerint továbbá, amennyiben a Bizottság nem engedélyezi a hajó átadási határidejének meghosszabbítását (a hajó 2003.12.16-án25,65 %-os készültségi szintet ért el), és így az nem részesül állami támogatásban, a hajót nem lehet a hajógyár jelentős gazdasági kára nélkül megépíteni. Ez munkahelyek megszűnését eredményezné úgy a hajógyárban, mint a beszállító cégeknél. Az olasz hatóságok mindezt kiegészítették azzal, hogy a Marnavi hajózási vállalat és a hajógyár közös akarattal semmissé nyilvánította a C.173 megnevezésű hajóra vonatkozó szerződésüket, mert annak gyártását az említett események szintén megzavarták, és úgy döntöttek, hogy a C.173 már rendelkezésre álló alkatrészeit átirányítják a C.180 hajóhoz.

1. sz. táblázat

A C.180 hajó gyártása során felmerült késedelmek összefoglaló táblázata

Hajó

A késedelem oka

Felelős

Problémák

Késés

(hónap)

Plusz hónapok

C.180

(i)

2001.9.11-i események:

—

megrendelés felfügg. és későbbi újraindítása

Marnavi. S.p.A.

(hajózási vállalat)

A szerződés felfüggesztése 2001.10.1 – 2003.9.30-ig.

Felfüggesztés visszavonása 2003.9.29-én

24

Nem pontosított

| (ii) | Műszaki módosítások |
| --- | --- |

(ii)

Műszaki módosítások

Marnavi. S.p.A.

(hajózási vállalat)

A tartályok számára és méretére, a hajó hosszára és szélességére vonatkozó módosítások

Nem pontosított

Nem pontosított

| (iii) | A Molise megyét sújtó természeti csapásoknak tulajdonítható késés:






  — | Földmozgások 2002.10.31. |
| --- | --- | --- |

(iii)

A Molise megyét sújtó természeti csapásoknak tulajdonítható késés:

—

Földmozgások 2002.10.31.

| — | Árvíz 2003.1.23-25. |
| --- | --- |

—

Árvíz 2003.1.23-25.

Vis maior

A természeti csapásoknak a hajógyárra, személyi állományára és alvállalkozóira gyakorolt hatásai

> 2

> 2

Összesen

Több, mint 26 h.

Több, mint 2 h.

A kért hosszabbítás

10 hónap

| (12) | Az eljárás megindításáról hozott határozatával a Bizottság azon kétségeinek adott hangot, miszerint a tárgyalt esetben a késés magyarázataként felhozott indokok megfelelnek-e a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak, tehát kétségbe vonta, hogy az EK szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja alapján a szóban forgó intézkedés a közös piaccal összeegyeztethető lenne. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindításáról hozott határozatával a Bizottság azon kétségeinek adott hangot, miszerint a tárgyalt esetben a késés magyarázataként felhozott indokok megfelelnek-e a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak, tehát kétségbe vonta, hogy az EK szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja alapján a szóban forgó intézkedés a közös piaccal összeegyeztethető lenne.

| (13) | Az olasz hatóságok, a Bizottságnak az eljárás megindításáról hozott határozatában megfogalmazott kétségei eloszlatására, további adatokkal és magyarázatokkal szolgáltak, hogy az átadási határidő elhalasztására irányuló kérelmük indokaira vonatkozó álláspontjukat, valamint a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetőségét alátámasszák.






  (i) | A 2001. szeptember 11-én történt események hatásai

  Az olasz hatóságok kijelentik, hogy rendkívüli, előre nem látható és a hajógyártól független körülményekről van szó, és a Bizottság álláspontjával szemben kitartanak amellett, hogy ezek váratlan, súlyos és bizonyítható zavart okoztak a hajógyár munkaprogramjában.
  Álláspontjuk védelmében azzal érvelnek, hogy a Bizottság értékelése egy 2003 (5) őszén, vagyis az események után két évvel készült jelentésen alapul, noha az események azok megtörténtekor hatnak a gazdasági szereplők kereskedelmi stratégiáira, akiknek akkoriban, tehát 2001 szeptemberében vagy az azt követő hónapokban kellett határozatokat hozni.
  Az olasz hatóságok szerint köztudott, és azt utólag a Clarkson-jelentések (6) is igazolták, hogy az eseményeknek nemcsak egyfajta hajótípusra, vagyis a tengerjáró utasszállítókra volt hatásuk, hanem a tengeri áruszállítás teljes piacára. Álláspontjuk alátámasztására az olasz hatóságok újabb információkkal szolgáltak, hogy bizonyítsák az eseményeknek a hajógyártásra gyakorolt hatását, és bemutatták a Marnavi hajózási vállalat és a houstoni (USA) székhelyű Novamar társaság közötti – két vegyianyag-szállító hajó bérletére vonatkozó – bérleti szerződés másolatát. A két hajót a hajózási vállalat rendelte meg a Cantieri Navali Termolitól (7). 2001. szeptember 11-ét követően a Novamar elállt az említett szerződésektől. Az olasz hatóságok tehát a Bizottság véleményétől eltérően kitartanak amellett, hogy a tragikus események hatása nem korlátozódott a tengerjáró utasszállítókra, hanem kiterjedt a tárgyalt hajóra is. Az olasz hatóságok így megerősítik álláspontjukat, miszerint az említett események hatása kimeríti a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat. |
| --- | --- | --- |

(13)

Az olasz hatóságok, a Bizottságnak az eljárás megindításáról hozott határozatában megfogalmazott kétségei eloszlatására, további adatokkal és magyarázatokkal szolgáltak, hogy az átadási határidő elhalasztására irányuló kérelmük indokaira vonatkozó álláspontjukat, valamint a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetőségét alátámasszák.

(i)

A 2001. szeptember 11-én történt események hatásai

Az olasz hatóságok kijelentik, hogy rendkívüli, előre nem látható és a hajógyártól független körülményekről van szó, és a Bizottság álláspontjával szemben kitartanak amellett, hogy ezek váratlan, súlyos és bizonyítható zavart okoztak a hajógyár munkaprogramjában.

Álláspontjuk védelmében azzal érvelnek, hogy a Bizottság értékelése egy 2003 (5) őszén, vagyis az események után két évvel készült jelentésen alapul, noha az események azok megtörténtekor hatnak a gazdasági szereplők kereskedelmi stratégiáira, akiknek akkoriban, tehát 2001 szeptemberében vagy az azt követő hónapokban kellett határozatokat hozni.

Az olasz hatóságok szerint köztudott, és azt utólag a Clarkson-jelentések (6) is igazolták, hogy az eseményeknek nemcsak egyfajta hajótípusra, vagyis a tengerjáró utasszállítókra volt hatásuk, hanem a tengeri áruszállítás teljes piacára. Álláspontjuk alátámasztására az olasz hatóságok újabb információkkal szolgáltak, hogy bizonyítsák az eseményeknek a hajógyártásra gyakorolt hatását, és bemutatták a Marnavi hajózási vállalat és a houstoni (USA) székhelyű Novamar társaság közötti – két vegyianyag-szállító hajó bérletére vonatkozó – bérleti szerződés másolatát. A két hajót a hajózási vállalat rendelte meg a Cantieri Navali Termolitól (7). 2001. szeptember 11-ét követően a Novamar elállt az említett szerződésektől. Az olasz hatóságok tehát a Bizottság véleményétől eltérően kitartanak amellett, hogy a tragikus események hatása nem korlátozódott a tengerjáró utasszállítókra, hanem kiterjedt a tárgyalt hajóra is. Az olasz hatóságok így megerősítik álláspontjukat, miszerint az említett események hatása kimeríti a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat.

| (ii) | A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

  Az olasz hatóságok a C.180 hajón végzett változtatásokra vonatkozó információkat közöltek.
  Előadták, hogy 2000-ben a hajózási vállalat és a hajógyár két vegyianyag-szállító hajó a C.173 és a C.180 gyártására kötöttek szerződést; a szerződésben szállítási határidőként eredetileg 2002.3.31-ét (C.173) és 2003.06.30-át (C.180) jelölték meg, amelyeket később módosítottak 2003.3.31-re (C.173) és 2003.12.31-re (C.180). Hozzátették továbbá azt is, hogy a 2001. szeptember 11-én történt események és a későbbi két természeti csapás olyan következményeket gyakoroltak a hajógyár munkaprogramjára, amely az említett két hajó helyett csak az egyik átadását tette lehetővé 2003.12.31-ig.
  2002. novemberében a hajózási vállalat úgy döntött, hogy lemond a két hajó egyikének megépítéséről, hogy a hajógyár így a másikat be tudja fejezni. A gyakorlatban ehhez először is átkeresztelték a C.173 hajót C.180 hajóvá – amely a megrendelt két hajó közül a nagyobbik volt –, másodsorban pedig a C.180 (8), (9), (10) alapvető szerkezeti jellemzőinek módosítását kérte és felbontotta a C.173 szerződését. Következésképpen a C.180 (a korábbi C.173) nagyobb méretű, teherbírású és gyorsabb hajó lett, szerződéses ára magasabb lett az eredeti C.173-hoz képest, ugyanakkor általános teljesítménye alacsonyabb a C.180 hajóra vonatkozó eredeti szerződéshez képest.
  Mindazonáltal az olasz hatóságok kijelentik, hogy az említett módosítások csak közvetetten lassították a hajó építését, és hogy a késedelmek a természeti csapások következményeinek tulajdoníthatóak, amelyek a C.180 (korábbi C.173) hajó módosításának tervezésével megbízott tanácsadó vállalkozás részéről a szerződés felbontásához vezettek. |
| --- | --- |

(ii)

A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

Az olasz hatóságok a C.180 hajón végzett változtatásokra vonatkozó információkat közöltek.

Előadták, hogy 2000-ben a hajózási vállalat és a hajógyár két vegyianyag-szállító hajó a C.173 és a C.180 gyártására kötöttek szerződést; a szerződésben szállítási határidőként eredetileg 2002.3.31-ét (C.173) és 2003.06.30-át (C.180) jelölték meg, amelyeket később módosítottak 2003.3.31-re (C.173) és 2003.12.31-re (C.180). Hozzátették továbbá azt is, hogy a 2001. szeptember 11-én történt események és a későbbi két természeti csapás olyan következményeket gyakoroltak a hajógyár munkaprogramjára, amely az említett két hajó helyett csak az egyik átadását tette lehetővé 2003.12.31-ig.

2002. novemberében a hajózási vállalat úgy döntött, hogy lemond a két hajó egyikének megépítéséről, hogy a hajógyár így a másikat be tudja fejezni. A gyakorlatban ehhez először is átkeresztelték a C.173 hajót C.180 hajóvá – amely a megrendelt két hajó közül a nagyobbik volt –, másodsorban pedig a C.180 (8), (9), (10) alapvető szerkezeti jellemzőinek módosítását kérte és felbontotta a C.173 szerződését. Következésképpen a C.180 (a korábbi C.173) nagyobb méretű, teherbírású és gyorsabb hajó lett, szerződéses ára magasabb lett az eredeti C.173-hoz képest, ugyanakkor általános teljesítménye alacsonyabb a C.180 hajóra vonatkozó eredeti szerződéshez képest.

Mindazonáltal az olasz hatóságok kijelentik, hogy az említett módosítások csak közvetetten lassították a hajó építését, és hogy a késedelmek a természeti csapások következményeinek tulajdoníthatóak, amelyek a C.180 (korábbi C.173) hajó módosításának tervezésével megbízott tanácsadó vállalkozás részéről a szerződés felbontásához vezettek.

| (iii) | A természeti katasztrófák hatása (a 2002.10.31-i földrengés és a 2003.1.23- 2003.1.25. közötti árvíz)

  Az olasz hatóságok hangsúlyozzák a hajógyár telephelye szerinti régiót sújtó természeti katasztrófák nagyságát és következményeit.
  Általánosságban véve megemlítik, hogy a csapások által sújtott területek nagyságára, valamint a köz- és egyéni biztonság nagyfokú veszélyeztetettségére való tekintettel a régióban szükségállapotot hirdettek ki a minisztertanács elnökének 2002.10.31-i rendeletével 2003.6.30-ig, amelyet később a 2003.1.31-i rendelettel 2004. február 1-ig hosszabbítottak meg. Az olasz hatóságok felhívják továbbá a Bizottság figyelmét arra tényre, hogy ezen eseményeket követően a régiós szintű felhasználásra szánt állami támogatások dokumentációja ellenőrzésének keretében a Molisét és Termolit – vagyis azt a területet, ahol a hajógyár található – sújtó természeti csapások hatásainak figyelembevételével a Bizottság engedélyezte (11) a hosszabbítást.
  Ami a hajógyárat illeti, az olasz hatóságok által biztosított információk szerint az említett természeti csapásokat követően a 2002. november és 2003. február közötti időszakban a hajógyár munkaprogramja késéseket szenvedett, egyrészt a kezdeti késésnek, másrészt a későbbi számos szerződés-felbontás következtében azon vállalkozók részéről, akik az elengedhetetlenül szükséges anyagokat és szolgáltatásokat (12) biztosították a hajógyárnak a C.180 (13) (korábbi C.173) hajó gyártásához. |
| --- | --- |

(iii)

A természeti katasztrófák hatása (a 2002.10.31-i földrengés és a 2003.1.23- 2003.1.25. közötti árvíz)

Az olasz hatóságok hangsúlyozzák a hajógyár telephelye szerinti régiót sújtó természeti katasztrófák nagyságát és következményeit.

Általánosságban véve megemlítik, hogy a csapások által sújtott területek nagyságára, valamint a köz- és egyéni biztonság nagyfokú veszélyeztetettségére való tekintettel a régióban szükségállapotot hirdettek ki a minisztertanács elnökének 2002.10.31-i rendeletével 2003.6.30-ig, amelyet később a 2003.1.31-i rendelettel 2004. február 1-ig hosszabbítottak meg. Az olasz hatóságok felhívják továbbá a Bizottság figyelmét arra tényre, hogy ezen eseményeket követően a régiós szintű felhasználásra szánt állami támogatások dokumentációja ellenőrzésének keretében a Molisét és Termolit – vagyis azt a területet, ahol a hajógyár található – sújtó természeti csapások hatásainak figyelembevételével a Bizottság engedélyezte (11) a hosszabbítást.

Ami a hajógyárat illeti, az olasz hatóságok által biztosított információk szerint az említett természeti csapásokat követően a 2002. november és 2003. február közötti időszakban a hajógyár munkaprogramja késéseket szenvedett, egyrészt a kezdeti késésnek, másrészt a későbbi számos szerződés-felbontás következtében azon vállalkozók részéről, akik az elengedhetetlenül szükséges anyagokat és szolgáltatásokat (12) biztosították a hajógyárnak a C.180 (13) (korábbi C.173) hajó gyártásához.

| (iv) | A C.180 (korábbi C.173) hajó gyártásának felfüggesztése 2004-ben

  2005. júliusában, a vizsgálat elindítására válaszul az olasz hatóságok közölték a Bizottsággal, hogy a hajó mintegy 66 %-os készültségi fokot ért el. A hajót 2004 augusztusában vízre bocsátották. Gyártását a hajógyár leállította arra az időre, amíg a Bizottság engedélyezi az átadási határidő meghosszabbítását. Az olasz hatóságok tehát a hajózási vállalat és a hajógyár kérésének megfelelően kitartanak amellett, hogy a 10 hónapos hosszabbításnak a Bizottság engedélyezésről hozott határozatával egyidőben kell életbe lépnie. |
| --- | --- |

(iv)

A C.180 (korábbi C.173) hajó gyártásának felfüggesztése 2004-ben

2005. júliusában, a vizsgálat elindítására válaszul az olasz hatóságok közölték a Bizottsággal, hogy a hajó mintegy 66 %-os készültségi fokot ért el. A hajót 2004 augusztusában vízre bocsátották. Gyártását a hajógyár leállította arra az időre, amíg a Bizottság engedélyezi az átadási határidő meghosszabbítását. Az olasz hatóságok tehát a hajózási vállalat és a hajógyár kérésének megfelelően kitartanak amellett, hogy a 10 hónapos hosszabbításnak a Bizottság engedélyezésről hozott határozatával egyidőben kell életbe lépnie.

| (14) | Az olasz hatóságok azzal zárják észrevételeiket, hogy az említett tárgyban a késedelem magyarázataként felhozott indokok kielégítik a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat, és hogy a Bizottság végleges határozatának életbe lépésével kezdődő három éves szállítási határidő 10 hónapos meghosszabbítása az EK szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok azzal zárják észrevételeiket, hogy az említett tárgyban a késedelem magyarázataként felhozott indokok kielégítik a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat, és hogy a Bizottság végleges határozatának életbe lépésével kezdődő három éves szállítási határidő 10 hónapos meghosszabbítása az EK szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

| (15) | Az EK szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy abban a mértékben, amennyire befolyásolja a tagországok közötti árucserét, a közös piac fogalmával összeegyeztethetetlen az állami támogatás, azaz állami forrásból nyújtott segítség bármilyen formája, amely valamely gazdasági ágazat vagy adott vállalkozás számára előnyt biztosítva torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget. Az Európai Közösségek Bíróságának állandósult gyakorlata szerint a torzítás ténye abban az esetben áll fenn, ha a kedvezményezett gazdasági társaság tagállamok közötti gazdasági tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(15)

Az EK szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy abban a mértékben, amennyire befolyásolja a tagországok közötti árucserét, a közös piac fogalmával összeegyeztethetetlen az állami támogatás, azaz állami forrásból nyújtott segítség bármilyen formája, amely valamely gazdasági ágazat vagy adott vállalkozás számára előnyt biztosítva torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget. Az Európai Közösségek Bíróságának állandósult gyakorlata szerint a torzítás ténye abban az esetben áll fenn, ha a kedvezményezett gazdasági társaság tagállamok közötti gazdasági tevékenységet folytat.

| (16) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja kimondja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőek azok az állami támogatások, amelyeket a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel hozott határozatával alkalmaznak. A Bizottság megállapítja, hogy a Tanács 1998. június 19-én ezen a jogi alapon hozta meg a hajógyártásról szóló rendeletet. Noha nevezett rendelet 2003. december 31-én hatályát vesztette, rendelkezései alkalmazhatóak az átadási határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmek elbírálásakor, mivel a támogatás magán a rendelkezésen alapul és a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás (14) szabályozása ezen ügyekben nem nyújt iránymutatást. |
| --- | --- |

(16)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja kimondja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőek azok az állami támogatások, amelyeket a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel hozott határozatával alkalmaznak. A Bizottság megállapítja, hogy a Tanács 1998. június 19-én ezen a jogi alapon hozta meg a hajógyártásról szóló rendeletet. Noha nevezett rendelet 2003. december 31-én hatályát vesztette, rendelkezései alkalmazhatóak az átadási határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmek elbírálásakor, mivel a támogatás magán a rendelkezésen alapul és a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás (14) szabályozása ezen ügyekben nem nyújt iránymutatást.

| (17) | A Bizottság kimondja, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke értelmében a teljesítésre megállapított maximális időtartam meghosszabbításának kérdése döntő fontosságú a szerződés elfogadása tekintetében, amely a működési támogatás odaítélésének feltétele. A szóban forgó működési támogatás azon költségek egy részének állami alapokból történő finanszírozása, amelyet a hajógyárnak egy hajó építése során állnia kell. Ehhez a Bizottság hozzáteszi, hogy a hajógyártás tagállamok közötti árucserével jár. A szóban forgó támogatás tehát az EK Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozik. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kimondja, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke értelmében a teljesítésre megállapított maximális időtartam meghosszabbításának kérdése döntő fontosságú a szerződés elfogadása tekintetében, amely a működési támogatás odaítélésének feltétele. A szóban forgó működési támogatás azon költségek egy részének állami alapokból történő finanszírozása, amelyet a hajógyárnak egy hajó építése során állnia kell. Ehhez a Bizottság hozzáteszi, hogy a hajógyártás tagállamok közötti árucserével jár. A szóban forgó támogatás tehát az EK Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozik.

| (18) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hajógyártásról szóló rendelet értelmében „hajógyártás” alatt saját hajtóerővel rendelkező tengeri áruszállító hajók gyártását kell érteni. A Cantieri Navali Termoli által épített – vegyianyag-szállító hajó – egy olyan saját hajtóerővel rendelkező tengeri hajó, amelyet speciális tengeri szolgáltatásokra – vagyis kőolaj- és vegyipari termékek szállítására – tettek alkalmassá, így tehát az 1. cikk a) pontja értelmében a fenti rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hajógyártásról szóló rendelet értelmében „hajógyártás” alatt saját hajtóerővel rendelkező tengeri áruszállító hajók gyártását kell érteni. A Cantieri Navali Termoli által épített – vegyianyag-szállító hajó – egy olyan saját hajtóerővel rendelkező tengeri hajó, amelyet speciális tengeri szolgáltatásokra – vagyis kőolaj- és vegyipari termékek szállítására – tettek alkalmassá, így tehát az 1. cikk a) pontja értelmében a fenti rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozik.

| (19) | A hajógyártásról szóló rendelet 3. cikk (1) bekezdése 2000. december 31-ig valamely szerződéssel összefüggő működési támogatás címén maximum 9 %-os hozzájárulást irányoz elő. Ugyanezen rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a szerződés alapján biztosítható maximális támogatás a végleges szerződés aláírásakor hatályos legnagyobb összeg. Ezt azonban nem alkalmazzák azon hajók esetén, amelyek a szerződés aláírását követő három éven túl kerülnek átadásra. Ebben az esetben a legnagyobb támogatási összeg az, ami a hajó átadása előtt három évvel volt hatályos. A működési támogatás, az alapelv szerint, a 2003. december 31-ig átadott hajóhoz kapcsolódóan adható. |
| --- | --- |

(19)

A hajógyártásról szóló rendelet 3. cikk (1) bekezdése 2000. december 31-ig valamely szerződéssel összefüggő működési támogatás címén maximum 9 %-os hozzájárulást irányoz elő. Ugyanezen rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a szerződés alapján biztosítható maximális támogatás a végleges szerződés aláírásakor hatályos legnagyobb összeg. Ezt azonban nem alkalmazzák azon hajók esetén, amelyek a szerződés aláírását követő három éven túl kerülnek átadásra. Ebben az esetben a legnagyobb támogatási összeg az, ami a hajó átadása előtt három évvel volt hatályos. A működési támogatás, az alapelv szerint, a 2003. december 31-ig átadott hajóhoz kapcsolódóan adható.

| (20) | A nevezett hajónak – az 502/00 sz. állami támogatás címén – nyújtandó támogatás a Bizottság által jóváhagyott 2001.3.16-i 88. sz. törvény 3. cikke alapján kerülne kifizetésre. A kifizetett támogatás a C.180 hajó esetében mintegy 3,9 millió euro lenne, amely nem haladná meg a vonatkozó szerződéses ár 9 %-át. |
| --- | --- |

(20)

A nevezett hajónak – az 502/00 sz. állami támogatás címén – nyújtandó támogatás a Bizottság által jóváhagyott 2001.3.16-i 88. sz. törvény 3. cikke alapján kerülne kifizetésre. A kifizetett támogatás a C.180 hajó esetében mintegy 3,9 millió euro lenne, amely nem haladná meg a vonatkozó szerződéses ár 9 %-át.

| (21)(22) | A hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének, második albekezdése kimondja: „A Bizottság ugyanakkor engedélyezheti a három éves teljesítési határidő meghosszabbítását, amennyiben azt a kérdéses hajógyártási tervek műszaki összetettsége indokolja, vagy ha azt váratlan, súlyos és bizonyítható okok miatti, a hajógyár munkaprogramját megzavaró, és rendkívüli, előre nem látható, a hajógyártól független körülmények okozzák.” A Bizottság megjegyzi, hogy a halasztási kérelmet az indokolja, hogy a Cantieri Navali Termoli számára az előre nem látható és a hajógyártól független körülmények miatt lehetetlen volt az említett hajó gyártását időben befejezni.A hajógyártásról szóló rendelet előírja, hogy az átadási határidő meghosszabbítását (a) rendkívüli, (b) előre nem látható és (c) a társaságtól független körülmények indokolják. Ezen kívül bizonyítani szükséges (d) a kérelemben hivatkozott események és a késedelmet okozó nem várt zavaró körülmények közötti egyértelmű kapcsolatot, valamint (e) a zavaró körülmények fennállásának időtartamát és (f) komoly, illetve bizonyítható jellegét. A következő pontokban az olasz hatóságok érvelésének Bizottság általi mérlegelése olvasható.






  (i) | A 2001. szeptember 11-i események hatása

  E pontnál a Bizottság megállapítja az események hajógyártól független, előre nem látható jellegét. A Bizottság korábbi határozatai alapján azonban az indoklás a szóban forgó ügyben nem elfogadható. A Bizottságnak gyanis a határozathozatal (15) tárgykörében általános gyakorlata szerint „a gazdasági növekedés lassulása vagy a piaci helyzet egy adott hajótípusra vonatkozó romlása a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kivételes esetnek”. A testület emlékeztet arra, hogy jelen indoklást csak a tengerjáró hajók esetén fogadták el, mivel erre a típusra a nevezett események közvetlen hatást fejtettek ki, míg az egyéb hajótípusokra vonatkozó következmények közvetett és általánosabb jellegűek voltak.
  Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Clarkson Research Intézet által 2003 novemberében elkészített jelentés (16) szerint „A 2001. szeptember 11-én bekövetkezett események kétségkívül tovább súlyosbították az egyébként is lassuló ütemű világgazdaságból következő problémákat” Ezen túlmenően a 20 000 tonna bruttó teherbírásnál kisebb vegyianyag-szállító hajókra irányuló befektetésekről, mint amilyen a C.180 hajó is, a Clarkson Research már idézett jelentésében a következő olvasható: „Az 1998. és 2000. közötti időszakot nem jellemezte nagy aktivitás, és a 2001. elején regisztrált fellendülés ellenére a befektetési tevékenység 2001. harmadik negyedévében az iparág többi szegmensében tapasztaltakhoz hasonlóan újra csökkent. A megrendelések tekintetében 2002. elején jelentős fellendülést regisztráltak, és a befektetési kedv azóta is meglehetősen erős maradt.”
  A olasz hatóságok azon érvelése tekintetében továbbá, amely kétségbe vonja a Bizottság nevezett események hatására vonatkozó ítéletének illetékességét, mivel az egy ex post jelentésen alapul, a Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy határozatának meghozatalakor éppen az olasz hatóságok által benyújtott jelentést vette figyelembe. Másodsorban kiemeli, hogy a jelen eljárás keretében az olasz hatóságok is 2003. végén készült jelentésekre hivatkoznak. Végül pedig a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által hivatkozott további jelentések egyike sem ellentétes az adott tárgyra vonatkozó bizottsági értékeléssel.
  A Bizottság emlékeztet arra, hogy az olasz hatóságok indoklásának ügyében hozott mérlegelése megegyezik az Olaszország által elfogadott, hasonló ügyekben hozott – vegyianyag-szállító hajók átadására meghatározott három éves időszak meghosszabbítására és PB-gáz szállítására vonatkozó – határozatokkal. |
| --- | --- | --- |

(21)(22)

A hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének, második albekezdése kimondja: „A Bizottság ugyanakkor engedélyezheti a három éves teljesítési határidő meghosszabbítását, amennyiben azt a kérdéses hajógyártási tervek műszaki összetettsége indokolja, vagy ha azt váratlan, súlyos és bizonyítható okok miatti, a hajógyár munkaprogramját megzavaró, és rendkívüli, előre nem látható, a hajógyártól független körülmények okozzák.” A Bizottság megjegyzi, hogy a halasztási kérelmet az indokolja, hogy a Cantieri Navali Termoli számára az előre nem látható és a hajógyártól független körülmények miatt lehetetlen volt az említett hajó gyártását időben befejezni.A hajógyártásról szóló rendelet előírja, hogy az átadási határidő meghosszabbítását (a) rendkívüli, (b) előre nem látható és (c) a társaságtól független körülmények indokolják. Ezen kívül bizonyítani szükséges (d) a kérelemben hivatkozott események és a késedelmet okozó nem várt zavaró körülmények közötti egyértelmű kapcsolatot, valamint (e) a zavaró körülmények fennállásának időtartamát és (f) komoly, illetve bizonyítható jellegét. A következő pontokban az olasz hatóságok érvelésének Bizottság általi mérlegelése olvasható.

(i)

A 2001. szeptember 11-i események hatása

E pontnál a Bizottság megállapítja az események hajógyártól független, előre nem látható jellegét. A Bizottság korábbi határozatai alapján azonban az indoklás a szóban forgó ügyben nem elfogadható. A Bizottságnak gyanis a határozathozatal (15) tárgykörében általános gyakorlata szerint „a gazdasági növekedés lassulása vagy a piaci helyzet egy adott hajótípusra vonatkozó romlása a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kivételes esetnek”. A testület emlékeztet arra, hogy jelen indoklást csak a tengerjáró hajók esetén fogadták el, mivel erre a típusra a nevezett események közvetlen hatást fejtettek ki, míg az egyéb hajótípusokra vonatkozó következmények közvetett és általánosabb jellegűek voltak.

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Clarkson Research Intézet által 2003 novemberében elkészített jelentés (16) szerint „A 2001. szeptember 11-én bekövetkezett események kétségkívül tovább súlyosbították az egyébként is lassuló ütemű világgazdaságból következő problémákat” Ezen túlmenően a 20 000 tonna bruttó teherbírásnál kisebb vegyianyag-szállító hajókra irányuló befektetésekről, mint amilyen a C.180 hajó is, a Clarkson Research már idézett jelentésében a következő olvasható: „Az 1998. és 2000. közötti időszakot nem jellemezte nagy aktivitás, és a 2001. elején regisztrált fellendülés ellenére a befektetési tevékenység 2001. harmadik negyedévében az iparág többi szegmensében tapasztaltakhoz hasonlóan újra csökkent. A megrendelések tekintetében 2002. elején jelentős fellendülést regisztráltak, és a befektetési kedv azóta is meglehetősen erős maradt.”

A olasz hatóságok azon érvelése tekintetében továbbá, amely kétségbe vonja a Bizottság nevezett események hatására vonatkozó ítéletének illetékességét, mivel az egy ex post jelentésen alapul, a Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy határozatának meghozatalakor éppen az olasz hatóságok által benyújtott jelentést vette figyelembe. Másodsorban kiemeli, hogy a jelen eljárás keretében az olasz hatóságok is 2003. végén készült jelentésekre hivatkoznak. Végül pedig a Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok által hivatkozott további jelentések egyike sem ellentétes az adott tárgyra vonatkozó bizottsági értékeléssel.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az olasz hatóságok indoklásának ügyében hozott mérlegelése megegyezik az Olaszország által elfogadott, hasonló ügyekben hozott – vegyianyag-szállító hajók átadására meghatározott három éves időszak meghosszabbítására és PB-gáz szállítására vonatkozó – határozatokkal.

| (ii) | A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

  Az olasz hatóságok által adott második indoklás tekintetében a Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy a műszaki módosítások elvégzésére a hajózási vállalat kérésére került sor a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelmények kielégítése céljából. Továbbá, a 2003.12.10-i, az eredeti szerződéshez csatolt kiegészítő mellékletben leírtak tanúsága szerint a hajógyár a C.180 hajó átadási határidejének meghosszabbítását kérte a hajózási vállalattól oly módon, hogy az állami támogatás – amelynek kedvezményezettje volt – esetleges kifizetésével/biztosításával kapcsolatos valamennyi terhet és kockázatot magára vállalta.
  A Bizottság megállapítja, hogy mivel a hajózási vállalat bármikor kérheti a hajóépítési szerződés módosítását, ezen változtatások nem számítanak ritkának a hajógyártási iparágban, és azok a hajógyár szokványos tevékenységének részét képezik. A jelen esetben tehát az adott indoklás nem fogadható el.
  A teljesség igényére törekedve a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a vizsgálat folyamán az olasz hatóságok elmondták, a C.173 és a C.180 hajóra is vonatkozó kérdéses módosításokat a Novamar amerikai bérlő vállalkozás már 2001 februárjában jelezte a hajózási vállalatnak írt levelében, azokat a hajógyár és a hajózási vállalat már egymás között leegyeztette a szerződés 2001-ben megtörtént felfüggesztése előtt. Azt is hozzáteszi továbbá, hogy az olasz hatóságok nyilatkozata értelmében a C.173 hajót az eredeti konfiguráció szerint már jóval előbb meg kellett volna építenie egy másik hajógyárnak, amely azonban a kilencvenes években csődbe ment. A C.173 hajó tehát egy, a nagyobb méretekkel és teherbírással rendelkező új generációs hajótípus által túlhaladott típushoz tartozik.
  A fentiek fényében egyértelműnek tűnik, hogy a hajón végzett változtatások nem voltak sem kivételes jellegűek, sem előre nem láthatóak. Így tehát a Bizottság úgy véli, hogy az Olaszország által e pontra vonatkozóan nyújtott indoklás nem elfogadható. |
| --- | --- |

(ii)

A hajó módosításának szükségessége a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelményeknek való megfeleltetés érdekében

Az olasz hatóságok által adott második indoklás tekintetében a Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy a műszaki módosítások elvégzésére a hajózási vállalat kérésére került sor a megváltozott műszaki-kereskedelmi követelmények kielégítése céljából. Továbbá, a 2003.12.10-i, az eredeti szerződéshez csatolt kiegészítő mellékletben leírtak tanúsága szerint a hajógyár a C.180 hajó átadási határidejének meghosszabbítását kérte a hajózási vállalattól oly módon, hogy az állami támogatás – amelynek kedvezményezettje volt – esetleges kifizetésével/biztosításával kapcsolatos valamennyi terhet és kockázatot magára vállalta.

A Bizottság megállapítja, hogy mivel a hajózási vállalat bármikor kérheti a hajóépítési szerződés módosítását, ezen változtatások nem számítanak ritkának a hajógyártási iparágban, és azok a hajógyár szokványos tevékenységének részét képezik. A jelen esetben tehát az adott indoklás nem fogadható el.

A teljesség igényére törekedve a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a vizsgálat folyamán az olasz hatóságok elmondták, a C.173 és a C.180 hajóra is vonatkozó kérdéses módosításokat a Novamar amerikai bérlő vállalkozás már 2001 februárjában jelezte a hajózási vállalatnak írt levelében, azokat a hajógyár és a hajózási vállalat már egymás között leegyeztette a szerződés 2001-ben megtörtént felfüggesztése előtt. Azt is hozzáteszi továbbá, hogy az olasz hatóságok nyilatkozata értelmében a C.173 hajót az eredeti konfiguráció szerint már jóval előbb meg kellett volna építenie egy másik hajógyárnak, amely azonban a kilencvenes években csődbe ment. A C.173 hajó tehát egy, a nagyobb méretekkel és teherbírással rendelkező új generációs hajótípus által túlhaladott típushoz tartozik.

A fentiek fényében egyértelműnek tűnik, hogy a hajón végzett változtatások nem voltak sem kivételes jellegűek, sem előre nem láthatóak. Így tehát a Bizottság úgy véli, hogy az Olaszország által e pontra vonatkozóan nyújtott indoklás nem elfogadható.

| (iii) | A Molise régiót sújtó természeti csapások hatása (a hajógyár telephelye itt található)

  A földmozgások, az áradások és a „vis maior” esetek a Bizottság számára általában elfogadható indoklást szolgáltatnak. A Bizottság azt is elismeri, hogy az események következményekkel jártak Molise régió életére – amint azt a Minisztertanács Elnöke által rendeletben kihirdetett szükségállapot is tanúsítja –, és így a hajógyár munkáját is befolyásolhatták.
  Mindazonáltal a hajógyártásról szóló rendelet értelmében a három éves átadási határidő meghosszabbítása kivételt képez a szerződéshez kapcsolódó működési támogatás biztosítását engedélyező általános szabályok alól, amelyek pedig kivételt képeznek az állami támogatásokról szóló közösségi rendelkezések alól. Az alapelv – amely szerint a kivétel tárgyában hatályos jogszabályok szűkítő értelmezése szükséges – előírja, hogy a késedelem okaként felhozott körülmények és a hajóépítés elhúzódása közötti közvetlen kapcsolatnak bizonyíthatónak kell lennie. A Bizottsággal közölt információk azonban, beleértve azokat is, amelyeket az olasz hatóságok adtak a hivatalos vizsgálat megindítását követően, meglehetősen bizonytalanok, és általános utalást tesznek a természeti csapások hatásaira anélkül, hogy számadatokkal bizonyítanák az eseményeknek a hajógyár munkaprogramjára és a kérdéses hajó építésére gyakorolt pontos következményét.
  A Bizottság kifogásolja, hogy határozott információkérései és a válaszadásra adott bő hosszabbítások ellenére sem nyújtottak be részletes tájékoztatást sem a természeti csapásoknak a hajógyár általános munkaprogramjára gyakorolt hatásairól, sem pedig azoknak a C.180 (korábbi C.170) hajó munkaütemezését befolyásoló vonatkozó egyértelmű hatásáról. Az olasz hatóságok valóban benyújtottak olyan levélmásolatokat, amelyekben a hajógyárnak anyagot beszállító és szolgáltatásokat biztosító vállalkozások közül néhányan felbontották a megkötött szerződéseiket. Nem dokumentálták azonban pontosan az egyértelmű kapcsolatot, és nem fejezték ki pontos számokban a hajógyár munkaprogramjára, valamint a kérdéses C.180 (korábbi C.173) hajó építésére gyakorolt következményeket, hogy megindokolják az átadási határidő 10 hónapos késését. |
| --- | --- |

(iii)

A Molise régiót sújtó természeti csapások hatása (a hajógyár telephelye itt található)

A földmozgások, az áradások és a „vis maior” esetek a Bizottság számára általában elfogadható indoklást szolgáltatnak. A Bizottság azt is elismeri, hogy az események következményekkel jártak Molise régió életére – amint azt a Minisztertanács Elnöke által rendeletben kihirdetett szükségállapot is tanúsítja –, és így a hajógyár munkáját is befolyásolhatták.

Mindazonáltal a hajógyártásról szóló rendelet értelmében a három éves átadási határidő meghosszabbítása kivételt képez a szerződéshez kapcsolódó működési támogatás biztosítását engedélyező általános szabályok alól, amelyek pedig kivételt képeznek az állami támogatásokról szóló közösségi rendelkezések alól. Az alapelv – amely szerint a kivétel tárgyában hatályos jogszabályok szűkítő értelmezése szükséges – előírja, hogy a késedelem okaként felhozott körülmények és a hajóépítés elhúzódása közötti közvetlen kapcsolatnak bizonyíthatónak kell lennie. A Bizottsággal közölt információk azonban, beleértve azokat is, amelyeket az olasz hatóságok adtak a hivatalos vizsgálat megindítását követően, meglehetősen bizonytalanok, és általános utalást tesznek a természeti csapások hatásaira anélkül, hogy számadatokkal bizonyítanák az eseményeknek a hajógyár munkaprogramjára és a kérdéses hajó építésére gyakorolt pontos következményét.

A Bizottság kifogásolja, hogy határozott információkérései és a válaszadásra adott bő hosszabbítások ellenére sem nyújtottak be részletes tájékoztatást sem a természeti csapásoknak a hajógyár általános munkaprogramjára gyakorolt hatásairól, sem pedig azoknak a C.180 (korábbi C.170) hajó munkaütemezését befolyásoló vonatkozó egyértelmű hatásáról. Az olasz hatóságok valóban benyújtottak olyan levélmásolatokat, amelyekben a hajógyárnak anyagot beszállító és szolgáltatásokat biztosító vállalkozások közül néhányan felbontották a megkötött szerződéseiket. Nem dokumentálták azonban pontosan az egyértelmű kapcsolatot, és nem fejezték ki pontos számokban a hajógyár munkaprogramjára, valamint a kérdéses C.180 (korábbi C.173) hajó építésére gyakorolt következményeket, hogy megindokolják az átadási határidő 10 hónapos késését.

| (23) | Mindezek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a fent leírt kivételes körülmények nem játszottak akkora szerepet a vizsgált hajó munkaprogramjában, amely az átadási határidő 10 hónapos meghosszabbítására vonatkozó kérelmet igazolhatná. Így az (i), (ii) és (iii) pontokban feltárt indokok nem elfogadhatóak. |
| --- | --- |

(23)

Mindezek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a fent leírt kivételes körülmények nem játszottak akkora szerepet a vizsgált hajó munkaprogramjában, amely az átadási határidő 10 hónapos meghosszabbítására vonatkozó kérelmet igazolhatná. Így az (i), (ii) és (iii) pontokban feltárt indokok nem elfogadhatóak.

| (24) | Mivel a közölt indokok nem rendelkeztek bizonyító erővel, a fenti érvelés alapján a hosszabbítás nem engedélyezhető.






  (iv) | A C.180 (korábbi C.173) hajó munkálatainak 2004-ben történt felfüggesztése

  A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az olasz hatóságok közlése szerint a C.180 (korábbi C.173) hajó építése mintegy 66 %-os elkészültségi fokot ért el, de a munkálatokat felfüggesztették, és a hajót 2004 augusztusában vízre bocsátották. Az olasz hatóságok tehát úgy vélték, hogy a 10 hónap időtartamra szóló hosszabbításnak a kérelmet jóváhagyó bizottsági határozat napjától kell érvénybe lépnie.
  Először is az olasz hatóságok által benyújtott kérelem, miszerint a 10 hónapos hosszabbításnak a Bizottság erre vonatkozó határozatának időpontjától kellene életbe lépnie, nem összeegyeztethető a hajógyártásról szóló rendelkezéssel, mivel további, indokolatlan késedelmet okozna. A Bizottság megjegyzi, hogy a munka felfüggesztését a hajógyár saját felelősségére döntötte el, ami a hajógyártásról szóló rendelet értelmében további, indokolatlan késést okozott.
  Másodsorban a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jegyzék szerint a C.180 (korábbi C.173) hajót 2004.10.31-ig kellett volna átadni. Ugyanakkor – tekintettel az olasz hatóságok által benyújtott kérelemre, miszerint a 10 hónapos hosszabbítás a Bizottság határozatával lépjen életbe, és tekintettel arra, hogy a hajógyár 2004. augusztusában vízre bocsátotta a befejezetlen C.180 (C.173) hajót – egyértelműnek tűnik, hogy a hajógyárnak az eredetileg kért 10 hónapos hosszabbítási határidő lejártakor sem sikerült volna a hajót átadnia.
  Az olasz hatóságok kérelmét tehát a munkálatok 2004-ben bekövetkezett indokolatlan felfüggesztése miatt mindenesetre vissza kell utasítani. |
| --- | --- | --- |

(24)

Mivel a közölt indokok nem rendelkeztek bizonyító erővel, a fenti érvelés alapján a hosszabbítás nem engedélyezhető.

(iv)

A C.180 (korábbi C.173) hajó munkálatainak 2004-ben történt felfüggesztése

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az olasz hatóságok közlése szerint a C.180 (korábbi C.173) hajó építése mintegy 66 %-os elkészültségi fokot ért el, de a munkálatokat felfüggesztették, és a hajót 2004 augusztusában vízre bocsátották. Az olasz hatóságok tehát úgy vélték, hogy a 10 hónap időtartamra szóló hosszabbításnak a kérelmet jóváhagyó bizottsági határozat napjától kell érvénybe lépnie.

Először is az olasz hatóságok által benyújtott kérelem, miszerint a 10 hónapos hosszabbításnak a Bizottság erre vonatkozó határozatának időpontjától kellene életbe lépnie, nem összeegyeztethető a hajógyártásról szóló rendelkezéssel, mivel további, indokolatlan késedelmet okozna. A Bizottság megjegyzi, hogy a munka felfüggesztését a hajógyár saját felelősségére döntötte el, ami a hajógyártásról szóló rendelet értelmében további, indokolatlan késést okozott.

Másodsorban a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jegyzék szerint a C.180 (korábbi C.173) hajót 2004.10.31-ig kellett volna átadni. Ugyanakkor – tekintettel az olasz hatóságok által benyújtott kérelemre, miszerint a 10 hónapos hosszabbítás a Bizottság határozatával lépjen életbe, és tekintettel arra, hogy a hajógyár 2004. augusztusában vízre bocsátotta a befejezetlen C.180 (C.173) hajót – egyértelműnek tűnik, hogy a hajógyárnak az eredetileg kért 10 hónapos hosszabbítási határidő lejártakor sem sikerült volna a hajót átadnia.

Az olasz hatóságok kérelmét tehát a munkálatok 2004-ben bekövetkezett indokolatlan felfüggesztése miatt mindenesetre vissza kell utasítani.

| (25) | A fentiek tükrében a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedés EK-Szerződésnek az állami támogatásokról szóló 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik. Az olasz hatóságok által a hivatalos vizsgálat során közölt információk alátámasztották a Bizottság kétségeit, miszerint az adott ügy során a késedelem magyarázataként előadott indokok nem teljesítik a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat, és így a vizsgált intézkedés az EK Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontjában foglaltak szerint nem összeegyeztethető a közös piaccal.
  A következtetésekre tekintettel, a Bizottság |
| --- | --- |

(25)

A fentiek tükrében a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedés EK-Szerződésnek az állami támogatásokról szóló 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik. Az olasz hatóságok által a hivatalos vizsgálat során közölt információk alátámasztották a Bizottság kétségeit, miszerint az adott ügy során a késedelem magyarázataként előadott indokok nem teljesítik a hajógyártásról szóló rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakat, és így a vizsgált intézkedés az EK Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontjában foglaltak szerint nem összeegyeztethető a közös piaccal.

A következtetésekre tekintettel, a Bizottság

A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

Az 1540/98/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti három éves átadási határidő a Cantieri Navali Termoli S.p.A által épített C.180 (korábbi C.173) hajó esetében nem hosszabbítható meg.

Ebből kifolyólag a nevezett hajó szerződéséhez kapcsolódó működési támogatás nem érvényesíthető.

2. cikk

Olaszország e határozat kézbesítését követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozat betartására tett intézkedéseiről.

3. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 4.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 202.,1998.7.18., 1. o.

1

(2)  HL C 42., 2005.2.18.,15. o.

2

(3)  2000-2004 között a Marnavi megrendelései a Cantieri Navali Termoli bevételeinek 43 %-át adták; a megelőző időszakban, 1995-1999 között, ugyanez az érték szinte nulla volt.

3

(4)  A hajógyár nagyon kicsi, mindössze 51 dolgozót foglalkoztat.

4

(5)  Az olasz hatóságok pontosítják, hogy a Bizottság hivatkozása a Clarkson-féle jelentésre az eljárás megindításáról szóló határozat 10 pontjában helytelen, 2003. november helyett 2003. októbert jelöl.

5

(6)  2003. ősz: Clarkson „Shipping Review & Outlook” , 7-44 és 127 oldalak; 2003. október: Clarkson „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets and Newbuilding Investment over 2001 and onwards”, 17-20 oldalak.

6

(7)  A kérdéses hajók a későbbiekben vizsgált C.173 és C.180.

7

(8)  Elsősorban a tartályok számára és méreteire, valamint a hajó hosszára és szélességére vonatkoznak.

8

(9)  Az olasz hatóságok kijelentik, hogy a módosítások úgy az eredeti C.173-at, mint a C.180-at (korábbi C.173) érintették, és ezekről a hajózási vállalat és a hajógyár már a szerződés 2001. évi felfüggesztése előtt megállapodtak a Novamar 2001. februári levelét követően, amelyben hozzájárultak a két hajó módosításához. Az olasz hatóságok kijelentik továbbá, hogy a módosított C.180 (korábbi C.173) munkálatait már azelőtt elkezdték, hogy 2003. decemberében ennek hivatalossá tétele a szerződéshez csatolt kiegészítő melléklettel megtörtént volna.

9

(10)  Az olasz hatóságok által a Bizottság 2003.7.9-i 691/2003 sz. és 1993.12.21-i 727/1993 sz. határozatainak adott értelmezés szerint a Bizottság által „műszaki összetettség” címén elfogadott érvénytelenítést a hajó típusa és az említett módosítások igazolhatják.

10

(11)  A 147/2004. számú ügyre vonatkozó 2004. szeptember 8-i C(2004)3344 végleges módosított bizottsági határozat.

11

(12)  A hajótest alrendszerei, a hajó ácsmunkái és felszerelése, rozsdamentes acéllemezek szállítása, elektronikus berendezések szállítása és beszerelése, valamint a C.180 hajóvá átkeresztelt C.173 teherbírásának és teljesítményének növeléséhez a C.173 módosításához szükséges tanácsadói szolgáltatások.

12

(13)  A szerződések felbontását követően a hajógyár arra kényszerült, hogy a hajózási vállalattal „vis maior”-t fogadtasson el, és így az lemondjon a hajógyártól megrendelt hajók egyikének megépítéséről.

13

(14)  HL C 317., 2003.12.31., 11. o.

14

(15)  Idézet a N 99/02 esetből (HL C 262. 2002.10.29.), Odense Hajógyár – A három éves teljesítési határidő meghosszabbítása (Dánia).

15

(16)  Clarkson Research, 2003. november, „Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 e onwards” 19-20. oldal.

16

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/61

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. július 19.

Hollandiának a VAOP javára hozott intézkedéséről

(az értesítés a C(2006) 3224. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/949/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően (1), és e megjegyzésekre figyelemmel,

Mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottsághoz egy 2002. június 12-i keltezésű, 2002. június 17-i dátummal iktatott levélben panasz érkezett négy, állítólagosan jogellenes, a Hulladékpapír-szolgáltatók Egyesülete (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, a továbbiakban: VAOP) javára tett támogatási intézkedésről, amelyek a következők: részleges mentesítés a társasági adó és a hozzáadottérték-adó fizetése alól, kölcsönfolyósítás a Bank Nederlandse Gemeenten, (a továbbiakban: BNG) részéről, valamint alárendelt kölcsön folyósítása néhány helyi önkormányzat részéről. A Bizottság 2002. július 30-i és 2002. december 6-i levelében felvilágosítást kért a holland hatóságoktól, és azok 2002. október 10-i, illetve 2003. február 10-i keltezésű levelükben válaszoltak. A Bizottság 2003. április 29-én hallgatta meg a panaszost. A panaszos 2003. május 5-i levelében tájékoztatta a Bizottságot, hogy a holland hatóságoktól további információkat áll szándékában beszerezni az üggyel kapcsolatban, és ezek alapján panaszában bizonyos intézkedésekre kívánja fektetni a hangsúlyt. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz egy 2002. június 12-i keltezésű, 2002. június 17-i dátummal iktatott levélben panasz érkezett négy, állítólagosan jogellenes, a Hulladékpapír-szolgáltatók Egyesülete (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier, a továbbiakban: VAOP) javára tett támogatási intézkedésről, amelyek a következők: részleges mentesítés a társasági adó és a hozzáadottérték-adó fizetése alól, kölcsönfolyósítás a Bank Nederlandse Gemeenten, (a továbbiakban: BNG) részéről, valamint alárendelt kölcsön folyósítása néhány helyi önkormányzat részéről. A Bizottság 2002. július 30-i és 2002. december 6-i levelében felvilágosítást kért a holland hatóságoktól, és azok 2002. október 10-i, illetve 2003. február 10-i keltezésű levelükben válaszoltak. A Bizottság 2003. április 29-én hallgatta meg a panaszost. A panaszos 2003. május 5-i levelében tájékoztatta a Bizottságot, hogy a holland hatóságoktól további információkat áll szándékában beszerezni az üggyel kapcsolatban, és ezek alapján panaszában bizonyos intézkedésekre kívánja fektetni a hangsúlyt.

| (2) | 2004. szeptember 13-i levelében a panaszos további információkat közölt, és bejelentette, hogy panaszát a BNG által a VAOP részére nyújtott kölcsönre kívánja korlátozni. Az új beadvány alapján a Bizottság 2004. október 21-i levelében további tájékoztatásért fordult a holland hatóságokhoz, amelyek 2004. december 17-én válaszoltak. A Bizottság 2005. május 3-án tájékoztatta Hollandiát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról a BNG által nyújtott kölcsön és a részt vevő önkormányzatok által odaítélt kölcsön tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

2004. szeptember 13-i levelében a panaszos további információkat közölt, és bejelentette, hogy panaszát a BNG által a VAOP részére nyújtott kölcsönre kívánja korlátozni. Az új beadvány alapján a Bizottság 2004. október 21-i levelében további tájékoztatásért fordult a holland hatóságokhoz, amelyek 2004. december 17-én válaszoltak. A Bizottság 2005. május 3-án tájékoztatta Hollandiát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról a BNG által nyújtott kölcsön és a részt vevő önkormányzatok által odaítélt kölcsön tekintetében.

| (3) | A holland hatóságok – a határidő kétszeri meghosszabbítását követően – végül 2005. augusztus 29-i levelükben válaszoltak az eljárás megindításáról szóló határozatra. A Bizottság november 9-én további felvilágosítást kért, melyet a 2005. december 8-án kelt levélben kapott meg. 2006. május 4-én a Bizottság elektronikus levélben további kiegészítő információt kért, amely kérésre a holland hatóságok 2006. június 2-i és 2006. június 19-i levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

A holland hatóságok – a határidő kétszeri meghosszabbítását követően – végül 2005. augusztus 29-i levelükben válaszoltak az eljárás megindításáról szóló határozatra. A Bizottság november 9-én további felvilágosítást kért, melyet a 2005. december 8-án kelt levélben kapott meg. 2006. május 4-én a Bizottság elektronikus levélben további kiegészítő információt kért, amely kérésre a holland hatóságok 2006. június 2-i és 2006. június 19-i levelükben válaszoltak.

| (4) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának 2005. szeptember 30-i számában tették közzé. (2) A panaszos 2005. október 28-i levelében észrevételt tett a határozattal kapcsolatban, és kérte a Bizottságot, hogy az említett 2002. június 12-i és 2004. szeptember 13-i keltezésű levelét és a 2003. április 29-én történt meghallgatás anyagát is csatolja a beadványához, és kezelje annak részeként. A két levél nem bizalmas jellegű változatát a 2005. november 24-én továbbították Hollandiának, melyre Hollandia a 2005. december 16-án kelt levélben válaszolt. |
| --- | --- |

(4)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának 2005. szeptember 30-i számában tették közzé. (2) A panaszos 2005. október 28-i levelében észrevételt tett a határozattal kapcsolatban, és kérte a Bizottságot, hogy az említett 2002. június 12-i és 2004. szeptember 13-i keltezésű levelét és a 2003. április 29-én történt meghallgatás anyagát is csatolja a beadványához, és kezelje annak részeként. A két levél nem bizalmas jellegű változatát a 2005. november 24-én továbbították Hollandiának, melyre Hollandia a 2005. december 16-án kelt levélben válaszolt.

| (5) | A Bizottság 2005. október 28-án levélben észrevételeket kapott az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban az állítólagos kedvezményezett VAOP-tól, amely egyúttal meghallgatást is kért. A meghallgatásra 2006. január 31-én került sor. A 2006. március 27-én kelt levélben a VAOP további információkat küldött a meghallgatáson előadottak kiegészítésére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2005. október 28-án levélben észrevételeket kapott az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban az állítólagos kedvezményezett VAOP-tól, amely egyúttal meghallgatást is kért. A meghallgatásra 2006. január 31-én került sor. A 2006. március 27-én kelt levélben a VAOP további információkat küldött a meghallgatáson előadottak kiegészítésére.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A kedvezményezett

| (6) | A VAOP-ot a kilencvenes évek elején hozta létre néhány holland helyi önkormányzat. A VAOP korlátolt felelősségű, nonprofit szövetkezeti társulás, amely tagjai számára bizonyos szolgáltatásokat kínál a lehető legkedvezőbb feltételek mellett. Közelebbről a VAOP célja, hogy megszervezze a társulás tagjai közé tartozó települések területéről érkező hulladékpapír legmegfelelőbb gyűjtését, előkészítő kezelését (válogatás/préselés) és értékesítését. Ezek a tevékenységek később kibővültek a hulladéküveg, valamint más újrahasznosítható hulladék gyűjtésével. |
| --- | --- |

(6)

A VAOP-ot a kilencvenes évek elején hozta létre néhány holland helyi önkormányzat. A VAOP korlátolt felelősségű, nonprofit szövetkezeti társulás, amely tagjai számára bizonyos szolgáltatásokat kínál a lehető legkedvezőbb feltételek mellett. Közelebbről a VAOP célja, hogy megszervezze a társulás tagjai közé tartozó települések területéről érkező hulladékpapír legmegfelelőbb gyűjtését, előkészítő kezelését (válogatás/préselés) és értékesítését. Ezek a tevékenységek később kibővültek a hulladéküveg, valamint más újrahasznosítható hulladék gyűjtésével.

| (7) | A VAOP nem teljesen vertikálisan integrált vállalkozás. A fenti feladatokkal kapcsolatban a tagjai számára kizárólag a szervezést végzi, és alvállalkozásba adja más társaságoknak az üzemeltetési feladatok többségét, például a hulladékszállítást. Ennek következtében a társulás mindössze 20 alkalmazottal 2002-ben 27,5 millió EUR árbevételt ért el. A VAOP felszámítja a helyi önkormányzatoknak a területükről származó hulladékpapír begyűjtésének és előkészítésének költségeit, ugyanakkor átadja részükre az újrahasznosítható hulladék (pl. újrahasznosított papír) újrahasznosított anyagokat feldolgozó vállalkozások részére történő értékesítéséből származó bevételeket. |
| --- | --- |

(7)

A VAOP nem teljesen vertikálisan integrált vállalkozás. A fenti feladatokkal kapcsolatban a tagjai számára kizárólag a szervezést végzi, és alvállalkozásba adja más társaságoknak az üzemeltetési feladatok többségét, például a hulladékszállítást. Ennek következtében a társulás mindössze 20 alkalmazottal 2002-ben 27,5 millió EUR árbevételt ért el. A VAOP felszámítja a helyi önkormányzatoknak a területükről származó hulladékpapír begyűjtésének és előkészítésének költségeit, ugyanakkor átadja részükre az újrahasznosítható hulladék (pl. újrahasznosított papír) újrahasznosított anyagokat feldolgozó vállalkozások részére történő értékesítéséből származó bevételeket.

| (8) | A holland adóhatóságok a VAOP-ot nem tekintik állami szervnek. |
| --- | --- |

(8)

A holland adóhatóságok a VAOP-ot nem tekintik állami szervnek.

| (9) | Az elsőként megalakított társaság a Coöperative Vereniging VAOP B.V. korlátolt felelősségű szövetkezeti társulás volt. Az évek folyamán ez az anyavállalat számos leányvállalatot hozott létre a tevékenységével kapcsolatos üzemeltetési feladatok ellátására. Ezek a leányvállalatok korlátolt felelősségű társaságok. A Bizottság valamennyi társaságot egyetlen gazdasági entitást alkotó csoportként (az ún. „VAOP”) fogja vizsgálni, mert az anyavállalat többségi tulajdonnal rendelkezik az összes leányvállalatban. A leányvállalatok adatai megjelennek az anyavállalat összevont mérlegében. Ezen felül a BNG, a VAOP legfőbb hitelezője, mindössze egy hitelszerződést kötött a csoporttal, és nem külön-külön szerződött az egyes társaságokkal, habár ez a szerződés a hitelkereteket az egyes leányvállalatokra lebontva határozza meg. Végül a szerződés a csoport különböző társaságai között keresztgaranciákat állapít meg: minden egyes társaság felel a BNG-vel szemben a csoport bármely más társaságának adósságáért. |
| --- | --- |

(9)

Az elsőként megalakított társaság a Coöperative Vereniging VAOP B.V. korlátolt felelősségű szövetkezeti társulás volt. Az évek folyamán ez az anyavállalat számos leányvállalatot hozott létre a tevékenységével kapcsolatos üzemeltetési feladatok ellátására. Ezek a leányvállalatok korlátolt felelősségű társaságok. A Bizottság valamennyi társaságot egyetlen gazdasági entitást alkotó csoportként (az ún. „VAOP”) fogja vizsgálni, mert az anyavállalat többségi tulajdonnal rendelkezik az összes leányvállalatban. A leányvállalatok adatai megjelennek az anyavállalat összevont mérlegében. Ezen felül a BNG, a VAOP legfőbb hitelezője, mindössze egy hitelszerződést kötött a csoporttal, és nem külön-külön szerződött az egyes társaságokkal, habár ez a szerződés a hitelkereteket az egyes leányvállalatokra lebontva határozza meg. Végül a szerződés a csoport különböző társaságai között keresztgaranciákat állapít meg: minden egyes társaság felel a BNG-vel szemben a csoport bármely más társaságának adósságáért.

2.2.   A piac

| (10) | A VAOP tevékenységei jelentősen növekedtek a kilencvenes évek során. A társulás piaci részesedése a holland hulladékpapír-gyűjtési piacon 25 % és 30 % között mozgott a 2000-es évek elején. Emellett a VAOP jelentős szereplő a hulladékpapír újrafeldolgozásra történő előkészítésének (szelektálás/préselés) piacán. Ezenkívül a VAOP belépett a holland hulladéküveg-gyűjtés piacára, amelynek egyik vezető szereplőjévé vált. Az ezeken a piacokon működő társaságok közül néhány külföldi társaságok leányvállalata. |
| --- | --- |

(10)

A VAOP tevékenységei jelentősen növekedtek a kilencvenes évek során. A társulás piaci részesedése a holland hulladékpapír-gyűjtési piacon 25 % és 30 % között mozgott a 2000-es évek elején. Emellett a VAOP jelentős szereplő a hulladékpapír újrafeldolgozásra történő előkészítésének (szelektálás/préselés) piacán. Ezenkívül a VAOP belépett a holland hulladéküveg-gyűjtés piacára, amelynek egyik vezető szereplőjévé vált. Az ezeken a piacokon működő társaságok közül néhány külföldi társaságok leányvállalata.

| (11) | Bár a holland helyi hatóságok jogilag kötelesek a hulladékpapírt szelektíven begyűjteni és felkínálni az újrafeldolgozási piacon, e feladatok végrehajtásának módja nincs meghatározva. A holland helyi önkormányzatok többsége emiatt e munkák ellátását pályázati eljárás keretében ítéli oda. Ilyenkor a VAOP közvetlenül versenyez az ilyen jellegű szolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozásokkal. (3) A VAOP továbbá megpróbál új tagokat toborozni, megkeresve a helyi önkormányzatokat és felajánlva számukra a társuláshoz történő csatlakozást. Ilyen esetekben is úgy tekinthetjük, hogy a VAOP versenyez a magánvállalkozásokkal (4), akik ugyanazokért az ügyfelekért versenyeznek. |
| --- | --- |

(11)

Bár a holland helyi hatóságok jogilag kötelesek a hulladékpapírt szelektíven begyűjteni és felkínálni az újrafeldolgozási piacon, e feladatok végrehajtásának módja nincs meghatározva. A holland helyi önkormányzatok többsége emiatt e munkák ellátását pályázati eljárás keretében ítéli oda. Ilyenkor a VAOP közvetlenül versenyez az ilyen jellegű szolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozásokkal. (3) A VAOP továbbá megpróbál új tagokat toborozni, megkeresve a helyi önkormányzatokat és felajánlva számukra a társuláshoz történő csatlakozást. Ilyen esetekben is úgy tekinthetjük, hogy a VAOP versenyez a magánvállalkozásokkal (4), akik ugyanazokért az ügyfelekért versenyeznek.

2.3.   A két intézkedés

| (12) | A BNG először 1998 márciusában bocsátott 16,3 millió NLG (7,4 millió EUR) hitelkeretet a VAOP rendelkezésére („első intézkedés”). 1997. december 31-én a VAOP konszolidált mérlege szerint sajáttőkéje 0,8 millió NLG-t (0,4 millió EUR), mérlegfőösszege 17,3 millió NLG-t (7,9 millió EUR) tett ki. Egy évvel később, a hitel folyósítása után a sajáttőke 0,09 millió NLG (0,04 millió EUR), a mérlegfőösszeg 29,1 millió NLG (13,2 millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(12)

A BNG először 1998 márciusában bocsátott 16,3 millió NLG (7,4 millió EUR) hitelkeretet a VAOP rendelkezésére („első intézkedés”). 1997. december 31-én a VAOP konszolidált mérlege szerint sajáttőkéje 0,8 millió NLG-t (0,4 millió EUR), mérlegfőösszege 17,3 millió NLG-t (7,9 millió EUR) tett ki. Egy évvel később, a hitel folyósítása után a sajáttőke 0,09 millió NLG (0,04 millió EUR), a mérlegfőösszeg 29,1 millió NLG (13,2 millió EUR) volt.

| (13) | Másodszor 2001 során a helyi hatóságok beleegyeztek abba, hogy a VAOP – részükre, mint hulladékpapír-szolgáltatók részére – fizetendő tartozásának egy részét, 3 millió NLG összeget (1,3 millió EUR) kölcsönné alakítsák át („második intézkedés”). A VAOP 2000 végén, egyik leányvállalatának csődjét követően, súlyos veszteségeket szenvedett el. 2000. december 31-én a VAOP konszolidált mérlegében negatív, 3,4 millió NLG (1,5 millió EUR) sajáttőke szerepelt. Ugyanebben az időpontban a mérlegfőösszeg 32,1 millió NLG-t (14,5 millió EUR) tett ki. Tekintve, hogy a VAOP legfőbb hitelezője, a BNG a zálogjogot kötött ki majdnem a teljes vagyonra, így ez a fedezettel nem biztosított kölcsön másodlagosnak tekinthető a BNG követelései után. Ennek megfelelően „alárendelt kölcsönnek” nevezték. |
| --- | --- |

(13)

Másodszor 2001 során a helyi hatóságok beleegyeztek abba, hogy a VAOP – részükre, mint hulladékpapír-szolgáltatók részére – fizetendő tartozásának egy részét, 3 millió NLG összeget (1,3 millió EUR) kölcsönné alakítsák át („második intézkedés”). A VAOP 2000 végén, egyik leányvállalatának csődjét követően, súlyos veszteségeket szenvedett el. 2000. december 31-én a VAOP konszolidált mérlegében negatív, 3,4 millió NLG (1,5 millió EUR) sajáttőke szerepelt. Ugyanebben az időpontban a mérlegfőösszeg 32,1 millió NLG-t (14,5 millió EUR) tett ki. Tekintve, hogy a VAOP legfőbb hitelezője, a BNG a zálogjogot kötött ki majdnem a teljes vagyonra, így ez a fedezettel nem biztosított kölcsön másodlagosnak tekinthető a BNG követelései után. Ennek megfelelően „alárendelt kölcsönnek” nevezték.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (14) | A Bizottság azért indította el a hivatalos vizsgálati eljárást, mert kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy egy átlagos piacgazdasági befektető megtette volna-e az első intézkedést. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés idején a VAOP alig rendelkezett sajáttőkével. Ezenfelül az új kölcsön összege különösen magasnak tűnt a kölcsönvevő mérlegfőösszegéhez viszonyítva. Röviden: a kölcsön kockázata egy átlagos piacgazdasági befektető számára túlságosan nagy lett volna. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság azért indította el a hivatalos vizsgálati eljárást, mert kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy egy átlagos piacgazdasági befektető megtette volna-e az első intézkedést. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés idején a VAOP alig rendelkezett sajáttőkével. Ezenfelül az új kölcsön összege különösen magasnak tűnt a kölcsönvevő mérlegfőösszegéhez viszonyítva. Röviden: a kölcsön kockázata egy átlagos piacgazdasági befektető számára túlságosan nagy lett volna.

| (15) | A második intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak kétségei merültek fel, hogy egy átlagos piacgazdasági hitelező elfogadta volna-e követelésének ilyen alárendelt kölcsönné alakítását. Ez a kölcsön valóban nagy kockázatúnak tűnik, mivel a társaság pénzügyi helyzete rossz volt, és összes eszközét a BNG zálogjoga terhelte. A Bizottságnak kétségei merültek fel továbbá, hogy egy átlagos piacgazdasági hitelező nem állapított volna-e meg magasabb kamatot. |
| --- | --- |

(15)

A második intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak kétségei merültek fel, hogy egy átlagos piacgazdasági hitelező elfogadta volna-e követelésének ilyen alárendelt kölcsönné alakítását. Ez a kölcsön valóban nagy kockázatúnak tűnik, mivel a társaság pénzügyi helyzete rossz volt, és összes eszközét a BNG zálogjoga terhelte. A Bizottságnak kétségei merültek fel továbbá, hogy egy átlagos piacgazdasági hitelező nem állapított volna-e meg magasabb kamatot.

| (16) | Következésképpen a Bizottság azt feltételezte, hogy a két intézkedés a VAOP számára esetleg az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom alá eső állami támogatást jelentett. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen a Bizottság azt feltételezte, hogy a két intézkedés a VAOP számára esetleg az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom alá eső állami támogatást jelentett.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (17) | A Bizottság a következő észrevételeket kapta a panaszostól. Az első intézkedéssel kapcsolatban kijelentette, hogy a BNG-nél általános az a politika és gyakorlat, hogy állami tulajdonban lévő és állami érdekeltségű szerveknek nem piaci feltételek szerint kínál pénzügyi termékeket. Majd a VAOP sajáttőkéjének összegét vizsgálta, és megállapította, hogy a mérleg szerkezete egyáltalán nem volt egészséges. Jelentős sajáttőke hiány mutatkozott. Rámutat a nagy összegű adósságra is. Ebben a helyzetben a BNG által a VAOP részére biztosított kölcsön lehetővé tette, hogy sajáttőke hiánya ellenére a VAOP alacsony finanszírozási költséggel bővítse üzleti tevékenységét. A panaszos véleménye szerint egy magánbank nem folyósított volna ilyen kockázatos kölcsönt, és ezért a kölcsön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a következő észrevételeket kapta a panaszostól. Az első intézkedéssel kapcsolatban kijelentette, hogy a BNG-nél általános az a politika és gyakorlat, hogy állami tulajdonban lévő és állami érdekeltségű szerveknek nem piaci feltételek szerint kínál pénzügyi termékeket. Majd a VAOP sajáttőkéjének összegét vizsgálta, és megállapította, hogy a mérleg szerkezete egyáltalán nem volt egészséges. Jelentős sajáttőke hiány mutatkozott. Rámutat a nagy összegű adósságra is. Ebben a helyzetben a BNG által a VAOP részére biztosított kölcsön lehetővé tette, hogy sajáttőke hiánya ellenére a VAOP alacsony finanszírozási költséggel bővítse üzleti tevékenységét. A panaszos véleménye szerint egy magánbank nem folyósított volna ilyen kockázatos kölcsönt, és ezért a kölcsön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül.

| (18) | A panaszos azt is megemlíti – tekintettel arra, hogy a VAOP pénzügyi helyzete az évek során nem javult –, hogy a BNG-nek nem lett volna szabad folytatnia a társaság finanszírozását. |
| --- | --- |

(18)

A panaszos azt is megemlíti – tekintettel arra, hogy a VAOP pénzügyi helyzete az évek során nem javult –, hogy a BNG-nek nem lett volna szabad folytatnia a társaság finanszírozását.

| (19) | A második intézkedéssel kapcsolatban a panaszos rámutatott, hogy az alárendelt kölcsön rendkívül kockázatos volt, tekintettel a VAOP tetemes adósságára, melynek visszafizetésére csőd esetén elsőként kerülne sor. A kölcsön hozama nem volt elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza ezt a kockázatot. Ennélfogva ez a kölcsön szintén állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(19)

A második intézkedéssel kapcsolatban a panaszos rámutatott, hogy az alárendelt kölcsön rendkívül kockázatos volt, tekintettel a VAOP tetemes adósságára, melynek visszafizetésére csőd esetén elsőként kerülne sor. A kölcsön hozama nem volt elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza ezt a kockázatot. Ennélfogva ez a kölcsön szintén állami támogatást képez.

| (20) | A Bizottság az alábbi észrevételt az állítólagos kedvezményezettől, a VAOP-tól kapta. Az első intézkedéssel kapcsolatban a VAOP azt állítja, hogy tisztán kereskedelmi tranzakció volt, a piaci befektető elvének megfelelően. A VAOP megemlítette, hogy ebben az időben más magánbankokkal is kapcsolatban állt, melyek készek voltak a társaság finanszírozására a BNG által kínáltakhoz nagyon hasonló feltételekkel. A VAOP benyújtotta [egy magánbank] (5) által aláírt, 1998. január 7-én adott finanszírozási ajánlat másolatát. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az alábbi észrevételt az állítólagos kedvezményezettől, a VAOP-tól kapta. Az első intézkedéssel kapcsolatban a VAOP azt állítja, hogy tisztán kereskedelmi tranzakció volt, a piaci befektető elvének megfelelően. A VAOP megemlítette, hogy ebben az időben más magánbankokkal is kapcsolatban állt, melyek készek voltak a társaság finanszírozására a BNG által kínáltakhoz nagyon hasonló feltételekkel. A VAOP benyújtotta [egy magánbank] (5) által aláírt, 1998. január 7-én adott finanszírozási ajánlat másolatát.

| (21) | A második intézkedéssel kapcsolatban a VAOP kijelentette, hogy nem volt köteles elfogadni a helyi önkormányzatok által felajánlott alárendelt kölcsönt. A VAOP társasági szerződései és a helyi önkormányzatokkal kötött szállítási szerződései alapján a VAOP nem kötelezhető, hogy a hulladékpapír-szolgáltatóknak többet fizessen, mint amennyit a likviditási pozíciója megenged. Ezen felül a VAOP jogosult tagjai számára „éves hozzájárulás” formájában kötelezettségeket megállapítani, ami fedezheti az újrahasznosítási költségeket, vagy kockázati tőkének tekinthető. A VAOP vezetése úgy döntött, hogy megállapítja a részt vevő helyi önkormányzatok VAOP-val szembeni követelését, amely szintén egy, a helyi önkormányzatokkel kötött szerződés által felajánlott lehetőség volt. |
| --- | --- |

(21)

A második intézkedéssel kapcsolatban a VAOP kijelentette, hogy nem volt köteles elfogadni a helyi önkormányzatok által felajánlott alárendelt kölcsönt. A VAOP társasági szerződései és a helyi önkormányzatokkal kötött szállítási szerződései alapján a VAOP nem kötelezhető, hogy a hulladékpapír-szolgáltatóknak többet fizessen, mint amennyit a likviditási pozíciója megenged. Ezen felül a VAOP jogosult tagjai számára „éves hozzájárulás” formájában kötelezettségeket megállapítani, ami fedezheti az újrahasznosítási költségeket, vagy kockázati tőkének tekinthető. A VAOP vezetése úgy döntött, hogy megállapítja a részt vevő helyi önkormányzatok VAOP-val szembeni követelését, amely szintén egy, a helyi önkormányzatokkel kötött szerződés által felajánlott lehetőség volt.

5.   HOLLANDIA ÉSZREVÉTELEI

| (22) | Az első intézkedéssel kapcsolatban Hollandia jelezte, hogy a BNG hitelkeret nyújtására irányuló döntése nem tulajdonítható az államnak. A holland hatóságok hangsúlyozzák, hogy a BNG részvénytársaság. Ám azt elismerik, hogy a BNG részvényei teljes egészében az állam, a tartományok és a helyi hatóságok tulajdonában vannak, és azt is, hogy néhány felügyelőbizottsági tagot ezek a hatóságok jelölnek. Ugyanakkor jelzik, hogy a felügyelőbizottság nem vesz részt a bank napi kereskedelmi tevékenységében, amely a társaság vezetőségének felelősségi körébe tartozik. A társasági szerződés nem tartalmaz rendelkezéseket arra vonatkozóan, hogy a vezetőségnek követnie kellene a felügyelőbizottság ajánlását pénzügyi termékek nyújtásakor. Mi több, olyan rendelkezés sincs, amely a felügyelő bizottsággal való konzultációt, illetve annak jóváhagyását írná elő az érintett kölcsön nyújtásával kapcsolatban, ez kizárólagosan a vezetőség felelőssége. Végezetül a holland hatóságok kijelentik, hogy nem létezik más elem, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy ez a bizonyos tranzakció az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(22)

Az első intézkedéssel kapcsolatban Hollandia jelezte, hogy a BNG hitelkeret nyújtására irányuló döntése nem tulajdonítható az államnak. A holland hatóságok hangsúlyozzák, hogy a BNG részvénytársaság. Ám azt elismerik, hogy a BNG részvényei teljes egészében az állam, a tartományok és a helyi hatóságok tulajdonában vannak, és azt is, hogy néhány felügyelőbizottsági tagot ezek a hatóságok jelölnek. Ugyanakkor jelzik, hogy a felügyelőbizottság nem vesz részt a bank napi kereskedelmi tevékenységében, amely a társaság vezetőségének felelősségi körébe tartozik. A társasági szerződés nem tartalmaz rendelkezéseket arra vonatkozóan, hogy a vezetőségnek követnie kellene a felügyelőbizottság ajánlását pénzügyi termékek nyújtásakor. Mi több, olyan rendelkezés sincs, amely a felügyelő bizottsággal való konzultációt, illetve annak jóváhagyását írná elő az érintett kölcsön nyújtásával kapcsolatban, ez kizárólagosan a vezetőség felelőssége. Végezetül a holland hatóságok kijelentik, hogy nem létezik más elem, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy ez a bizonyos tranzakció az államnak tulajdonítható.

| (23) | Egyidejűleg Hollandia állítja, hogy még abban az esetben is, ha a kölcsön folyósítása az államnak lenne tulajdonítható, feltételei elfogadhatóak lennének egy piacgazdasági befektető számára is. Abban Hollandia egyetért, hogy kívánatos lett volna magasabb összegű sajáttőke, ugyanakkor a BNG veszteségének kockázata különböző biztosítékoknak köszönhetően korlátozott volt; ilyen biztosíték a VAOP vevőköveteléseire alapított elsődleges zálogjog, melynek el kellett érnie a kölcsön 100 %-os mértékét. Rámutat továbbá, hogy a kölcsönt olyan időpontban folyósították, amikor a társaságnak nem voltak nehézségei, és kilátásai kedvezőek voltak. A pénzügyi helyzet súlyos romlása akkoriban nem volt előre látható. |
| --- | --- |

(23)

Egyidejűleg Hollandia állítja, hogy még abban az esetben is, ha a kölcsön folyósítása az államnak lenne tulajdonítható, feltételei elfogadhatóak lennének egy piacgazdasági befektető számára is. Abban Hollandia egyetért, hogy kívánatos lett volna magasabb összegű sajáttőke, ugyanakkor a BNG veszteségének kockázata különböző biztosítékoknak köszönhetően korlátozott volt; ilyen biztosíték a VAOP vevőköveteléseire alapított elsődleges zálogjog, melynek el kellett érnie a kölcsön 100 %-os mértékét. Rámutat továbbá, hogy a kölcsönt olyan időpontban folyósították, amikor a társaságnak nem voltak nehézségei, és kilátásai kedvezőek voltak. A pénzügyi helyzet súlyos romlása akkoriban nem volt előre látható.

| (24) | A második intézkedéssel kapcsolatban Hollandia emlékeztet arra, hogy a VAOP non-profit társulás, amely átadja tagjai számára a területükön összegyűjtött újrahasznosítható hulladék eladásából származó nettó bevételt. 2001 elején a VAOP – az egyik, üveg újrahasznosításával foglalkozó leányvállalatának csődjét követően kialakult kényes pénzügyi helyzete miatt – úgy döntött, hogy a részt vevő helyi önkormányzatok számára nem fizeti ki a hulladékeladásból 2000-ben keletkező bevétel egy kis részét (6), hanem egy 5 éves futamidejű alárendelt kölcsönné alakítja. Akkoriban a BNG azzal fenyegetett, hogy ha nem történik további tőkebevonás, mint például ez az alárendelt kölcsön, akkor nem finanszírozza tovább a VAOP-ot, ami a VAOP csődjéhez vezetett volna. Először is Hollandia kijelenti, hogy a VAOP a társasági szerződése és a részt vevő helyi önkormányzatokkal kötött szerződései alapján nem volt köteles kifizetni ezt a 3 millió NLG-t (1,3 millió EUR) a részt vevő helyi önkormányzatoknak, mivel ez meghaladta a társaság rendelkezésre álló eszközeit. Ugyanakkor a VAOP úgy döntött, hogy erre az összegre megállapítja a helyi önkormányzatok VAOP-al szembeni követelését kamatozó kölcsön formájában. Másrészt Hollandia jelzi, hogy a helyi önkormányzatok szempontjából a kinnlevőségeik egy részének kölcsönné alakítása kedvezőbb lehetőséget jelentett, mint a csőd. Ekkor a helyi önkormányzatoknak már 5,7 millió NLG (2,59 millió EUR) összegű követelésük volt a VAOP-al szemben, amire nem volt biztosíték. A holland hatóságok úgy számoltak, hogy csőd esetén a helyi önkormányzatok körülbelül 1,2 millió NLG-t (0,5 millió EUR) kaptak volna vissza, így nettó 4,5 millió NLG (2,05 millió EUR) veszteséget szenvedtek volna el. Ezért piacgazdasági hitelezőként viselkedtek azáltal, hogy egyetértettek a 3 millió NLG (1,3 millió EUR) VAOP-al szembeni követelés kölcsönné történő átváltoztatásával, ami lehetővé teszi a VAOP számára, hogy tovább folytassa tevékenységét, és biztosítsa a BNG által nyújtott finanszírozás folytatását. |
| --- | --- |

(24)

A második intézkedéssel kapcsolatban Hollandia emlékeztet arra, hogy a VAOP non-profit társulás, amely átadja tagjai számára a területükön összegyűjtött újrahasznosítható hulladék eladásából származó nettó bevételt. 2001 elején a VAOP – az egyik, üveg újrahasznosításával foglalkozó leányvállalatának csődjét követően kialakult kényes pénzügyi helyzete miatt – úgy döntött, hogy a részt vevő helyi önkormányzatok számára nem fizeti ki a hulladékeladásból 2000-ben keletkező bevétel egy kis részét (6), hanem egy 5 éves futamidejű alárendelt kölcsönné alakítja. Akkoriban a BNG azzal fenyegetett, hogy ha nem történik további tőkebevonás, mint például ez az alárendelt kölcsön, akkor nem finanszírozza tovább a VAOP-ot, ami a VAOP csődjéhez vezetett volna. Először is Hollandia kijelenti, hogy a VAOP a társasági szerződése és a részt vevő helyi önkormányzatokkal kötött szerződései alapján nem volt köteles kifizetni ezt a 3 millió NLG-t (1,3 millió EUR) a részt vevő helyi önkormányzatoknak, mivel ez meghaladta a társaság rendelkezésre álló eszközeit. Ugyanakkor a VAOP úgy döntött, hogy erre az összegre megállapítja a helyi önkormányzatok VAOP-al szembeni követelését kamatozó kölcsön formájában. Másrészt Hollandia jelzi, hogy a helyi önkormányzatok szempontjából a kinnlevőségeik egy részének kölcsönné alakítása kedvezőbb lehetőséget jelentett, mint a csőd. Ekkor a helyi önkormányzatoknak már 5,7 millió NLG (2,59 millió EUR) összegű követelésük volt a VAOP-al szemben, amire nem volt biztosíték. A holland hatóságok úgy számoltak, hogy csőd esetén a helyi önkormányzatok körülbelül 1,2 millió NLG-t (0,5 millió EUR) kaptak volna vissza, így nettó 4,5 millió NLG (2,05 millió EUR) veszteséget szenvedtek volna el. Ezért piacgazdasági hitelezőként viselkedtek azáltal, hogy egyetértettek a 3 millió NLG (1,3 millió EUR) VAOP-al szembeni követelés kölcsönné történő átváltoztatásával, ami lehetővé teszi a VAOP számára, hogy tovább folytassa tevékenységét, és biztosítsa a BNG által nyújtott finanszírozás folytatását.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   A támogatás megléte

| (25) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(25)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (26) | Az Európai Közösségek Bírósága ítélete szerint (7): „(...)azt is figyelembe kell venni, hogy az állami és a magánszektor egyenlő bánásmódjának alapelve szerint az állam által közvetlenül vagy közvetetten egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke olyan körülmények között, amelyek megfelelnek a szokásos piaci feltételeknek, nem tekinthető állami támogatásnak (...) Ennélfogva az állandó ítélkezési gyakorlat szerint azt szükséges meghatározni, hogy vajon hasonló körülmények között egy az állami szektor irányítását végző testületekhez hasonló nagyságú magánbefektető rábírható lett volna-e ugyanilyen mértékű tőkebefektetésre (...), tekintettel befektetés idején rendelkezésre álló információkra és a várható fejlődésre.” |
| --- | --- |

(26)

Az Európai Közösségek Bírósága ítélete szerint (7): „(...)azt is figyelembe kell venni, hogy az állami és a magánszektor egyenlő bánásmódjának alapelve szerint az állam által közvetlenül vagy közvetetten egy vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke olyan körülmények között, amelyek megfelelnek a szokásos piaci feltételeknek, nem tekinthető állami támogatásnak (...) Ennélfogva az állandó ítélkezési gyakorlat szerint azt szükséges meghatározni, hogy vajon hasonló körülmények között egy az állami szektor irányítását végző testületekhez hasonló nagyságú magánbefektető rábírható lett volna-e ugyanilyen mértékű tőkebefektetésre (...), tekintettel befektetés idején rendelkezésre álló információkra és a várható fejlődésre.”

| (27) | Annak meghatározására, hogy a BNG által rendelkezésre bocsátott hitelkeret állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy ez a tranzakció megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, amelyet a Bíróság fenti ítéletében fogalmazott meg. |
| --- | --- |

(27)

Annak meghatározására, hogy a BNG által rendelkezésre bocsátott hitelkeret állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy ez a tranzakció megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, amelyet a Bíróság fenti ítéletében fogalmazott meg.

| (28) | A Bizottság kérésére a holland hatóságok rendelkezésre bocsátották az 1998. márciusi pénzügyi szolgáltatási szerződés és a BNG belső dokumentumainak másolatát, amelyek a VAOP kölcsönének folyósításához vezető döntési folyamat minden egyes lépését leírják: a számlavezető 1998. január 21-i javaslatát, a hitelkockázat-elemző 1998. január 22-i véleményét és a hitelelbíráló bizottság 1998. január 26-i pozitív döntését. Ezekből kiderül, hogy a BNG meghatározta és elemezte az érintett kölcsönnel kapcsolatos kockázatokat, többek között a meglehetősen korlátozott sajáttőkét. Az elemzés eredménye alapján a BNG a VAOP-ot alacsony adóskategóriába („C-”) sorolta. A felismert kockázatok ellensúlyozására a BNG úgy döntött, hogy szigorú feltételeket támaszt, és jelentős biztosítékokat kér. Többek között a BNG kikötötte, hogy az összes szerződő fél (a VAOP és leányvállalatai) egyenként feleljen a csoport többi tagjának kötelezettségéért („a pénzügyi szolgáltatási szerződés összes szerződő felének egyetemleges jótállási felelőssége”– „medeschuldenaarstelling van alle partijen bij de overeenkomst financiële dienstverlening”). Fontos továbbá, hogy a BNG elsődleges zálogjogot alapított a VAOP különböző vevőköveteléseire. A VAOP-nak havonta listát kellett készítenie a BNG számára a zálogjoggal terhelt követelésekről, melynek értéke el kellett hogy érje a bank által nyújtott kölcsön legalább 100 %-át. A hitelelbíráló bizottság úgy döntött, hogy a finanszírozásnak nincs akadálya, ha a kölcsönszerződés magában foglalja ezeket a BNG érdekében megállapított feltételeket és biztosítékokat. Az új kölcsönszerződésbe belefoglalták a meglévő 5 millió NLG (2,2 millió EUR) összegű kölcsönt is. Ez az új megállapodás a meglévő 5 millió NLG (2,2 millió EUR) értékhatárról 16,3 millió NLG-re (7,4 millió EUR) emelte a BNG VAOP-al szemben fennálló hitelkeretét. Ennek értelmében a nettó emelés 11,3 millió NLG (5,1 millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság kérésére a holland hatóságok rendelkezésre bocsátották az 1998. márciusi pénzügyi szolgáltatási szerződés és a BNG belső dokumentumainak másolatát, amelyek a VAOP kölcsönének folyósításához vezető döntési folyamat minden egyes lépését leírják: a számlavezető 1998. január 21-i javaslatát, a hitelkockázat-elemző 1998. január 22-i véleményét és a hitelelbíráló bizottság 1998. január 26-i pozitív döntését. Ezekből kiderül, hogy a BNG meghatározta és elemezte az érintett kölcsönnel kapcsolatos kockázatokat, többek között a meglehetősen korlátozott sajáttőkét. Az elemzés eredménye alapján a BNG a VAOP-ot alacsony adóskategóriába („C-”) sorolta. A felismert kockázatok ellensúlyozására a BNG úgy döntött, hogy szigorú feltételeket támaszt, és jelentős biztosítékokat kér. Többek között a BNG kikötötte, hogy az összes szerződő fél (a VAOP és leányvállalatai) egyenként feleljen a csoport többi tagjának kötelezettségéért („a pénzügyi szolgáltatási szerződés összes szerződő felének egyetemleges jótállási felelőssége”– „medeschuldenaarstelling van alle partijen bij de overeenkomst financiële dienstverlening”). Fontos továbbá, hogy a BNG elsődleges zálogjogot alapított a VAOP különböző vevőköveteléseire. A VAOP-nak havonta listát kellett készítenie a BNG számára a zálogjoggal terhelt követelésekről, melynek értéke el kellett hogy érje a bank által nyújtott kölcsön legalább 100 %-át. A hitelelbíráló bizottság úgy döntött, hogy a finanszírozásnak nincs akadálya, ha a kölcsönszerződés magában foglalja ezeket a BNG érdekében megállapított feltételeket és biztosítékokat. Az új kölcsönszerződésbe belefoglalták a meglévő 5 millió NLG (2,2 millió EUR) összegű kölcsönt is. Ez az új megállapodás a meglévő 5 millió NLG (2,2 millió EUR) értékhatárról 16,3 millió NLG-re (7,4 millió EUR) emelte a BNG VAOP-al szemben fennálló hitelkeretét. Ennek értelmében a nettó emelés 11,3 millió NLG (5,1 millió EUR) volt.

| (29) | Ezek a dokumentumok rávilágítanak, hogy a BNG a szokásos hitelezői tevékenysége keretei között és szokásos eljárásait követve az általa nyújtott hitelre számottevő biztosítékot kért. |
| --- | --- |

(29)

Ezek a dokumentumok rávilágítanak, hogy a BNG a szokásos hitelezői tevékenysége keretei között és szokásos eljárásait követve az általa nyújtott hitelre számottevő biztosítékot kért.

| (30) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy 1998 januárjában [...] (8) felajánlotta, hogy kölcsönt nyújt a VAOP-nak. Ezt a finanszírozást a már meglévő, BNG által nyújtott 5 millió NLG kölcsönön felül biztosította volna. A [...] által felajánlott finanszírozás összege – 7,3 millió NLG (3,3 millió EUR) – nem éri el ugyan a BNG által végül felajánlott további finanszírozás (11,3 millió NLG-s (5,1 millió EUR)) mértékét, de még így is jelentős összeget képvisel. A kamatok (125 és 150 bázispont), amelyeket [...] ajánlatában kínált, alacsonyabbak, mint amelyeket nehézségekkel küzdő társaságok számára nyújtott kölcsön esetén vagy sajáttőke-fedezetre számolnak fel. Mindezekből kiderül, hogy egy magánbank – a Bizottság kétségei ellenére, melyeket a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezésre juttatott –, hajlandó lett volna jelentős összegű hitelt nyújtani a VAOP számára a nagyon korlátozott mértékű sajáttőke ellenére is. (9) |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy 1998 januárjában [...] (8) felajánlotta, hogy kölcsönt nyújt a VAOP-nak. Ezt a finanszírozást a már meglévő, BNG által nyújtott 5 millió NLG kölcsönön felül biztosította volna. A [...] által felajánlott finanszírozás összege – 7,3 millió NLG (3,3 millió EUR) – nem éri el ugyan a BNG által végül felajánlott további finanszírozás (11,3 millió NLG-s (5,1 millió EUR)) mértékét, de még így is jelentős összeget képvisel. A kamatok (125 és 150 bázispont), amelyeket [...] ajánlatában kínált, alacsonyabbak, mint amelyeket nehézségekkel küzdő társaságok számára nyújtott kölcsön esetén vagy sajáttőke-fedezetre számolnak fel. Mindezekből kiderül, hogy egy magánbank – a Bizottság kétségei ellenére, melyeket a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezésre juttatott –, hajlandó lett volna jelentős összegű hitelt nyújtani a VAOP számára a nagyon korlátozott mértékű sajáttőke ellenére is. (9)

| (31) | A Bizottság összevetette a BNG és a [...] által felajánlott kamatlábat. (10) A BNG által felajánlott kamatláb kissé alacsonyabb volt, mint a [...] kamatlába. Először a Bizottság megállapította, hogy a BNG működési költségei nagyon alacsonyak voltak (még most is alacsonyak), sokkal alacsonyabbak, mint a [...]-é. (11) Másodszor a BNG és a VAOP között létrejött kölcsönszerződés számos díjat tartalmazott arra az esetre, ha a VAOP ténylegesen felhasználna bizonyos hitelkereteket. A [...] ajánlata egyértelműen kizárja ilyen díjak fizetését. Végezetül a BNG-t valószínűleg befolyásolta a [...] fennálló ajánlata, és arra törekedett, hogy a lehető legjobb ajánlatot tegye (a hitelnyújtást szabályozó irányelvei határain belül és jelentős biztosítékok kikötésével) annak érdekében, hogy ne mulasszon el egy meglévő ügyféllel kötendő üzletet, akiről ekkoriban indokoltan feltételezték, hogy terjeszkedési lehetőségekkel bír. A fent említettek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a BNG – jóllehet alacsonyabb kamattal nyújtott hitelt, mint amennyit a magánbank ajánlott –, piacgazdasági befektetőként viselkedett, amikor 1998-ban folyósította a hitelt. Ennélfogva ez a hitel az EK-Szerződés 87 cikkének (1) bekezdése szerint nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság összevetette a BNG és a [...] által felajánlott kamatlábat. (10) A BNG által felajánlott kamatláb kissé alacsonyabb volt, mint a [...] kamatlába. Először a Bizottság megállapította, hogy a BNG működési költségei nagyon alacsonyak voltak (még most is alacsonyak), sokkal alacsonyabbak, mint a [...]-é. (11) Másodszor a BNG és a VAOP között létrejött kölcsönszerződés számos díjat tartalmazott arra az esetre, ha a VAOP ténylegesen felhasználna bizonyos hitelkereteket. A [...] ajánlata egyértelműen kizárja ilyen díjak fizetését. Végezetül a BNG-t valószínűleg befolyásolta a [...] fennálló ajánlata, és arra törekedett, hogy a lehető legjobb ajánlatot tegye (a hitelnyújtást szabályozó irányelvei határain belül és jelentős biztosítékok kikötésével) annak érdekében, hogy ne mulasszon el egy meglévő ügyféllel kötendő üzletet, akiről ekkoriban indokoltan feltételezték, hogy terjeszkedési lehetőségekkel bír. A fent említettek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a BNG – jóllehet alacsonyabb kamattal nyújtott hitelt, mint amennyit a magánbank ajánlott –, piacgazdasági befektetőként viselkedett, amikor 1998-ban folyósította a hitelt. Ennélfogva ez a hitel az EK-Szerződés 87 cikkének (1) bekezdése szerint nem képez állami támogatást.

| (32) | A panaszos állítja továbbá, hogy egy piacgazdasági hitelező nem folytatta volna a VAOP finanszírozását a következő években, tekintettel a társaság rossz pénzügyi helyzetére. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a BNG hogyan reagált a VAOP romló pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(32)

A panaszos állítja továbbá, hogy egy piacgazdasági hitelező nem folytatta volna a VAOP finanszírozását a következő években, tekintettel a társaság rossz pénzügyi helyzetére. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a BNG hogyan reagált a VAOP romló pénzügyi helyzetére.

| (33) | 1999-ben, amikor a VAOP Glas B.V. és REVA pénzügyi helyzete megromlott, a BNG új megállapodást kötött, amelyet 1999. július 9-én írtak alá. Elsőként kibővítették a biztosítékokat a készletekre, a berendezésekre és az egyéb eszközökre is kiterjedő zálogjoggal. Másodszor megegyeztek abban, hogy elvégzik a zálogjoggal terhelt követelések havi listájának szigorú átvilágítását. Harmadszor a továbbiakban állóeszköz-beruházásra nem biztosítottak hosszú távú finanszírozást. A finanszírozásnak rövid lejáratú hitelművelettel, nevezetesen „készpénzfizetéssel” kell történnie. Negyedszer, a hitelkeret biztosításának árát megemelték. |
| --- | --- |

(33)

1999-ben, amikor a VAOP Glas B.V. és REVA pénzügyi helyzete megromlott, a BNG új megállapodást kötött, amelyet 1999. július 9-én írtak alá. Elsőként kibővítették a biztosítékokat a készletekre, a berendezésekre és az egyéb eszközökre is kiterjedő zálogjoggal. Másodszor megegyeztek abban, hogy elvégzik a zálogjoggal terhelt követelések havi listájának szigorú átvilágítását. Harmadszor a továbbiakban állóeszköz-beruházásra nem biztosítottak hosszú távú finanszírozást. A finanszírozásnak rövid lejáratú hitelművelettel, nevezetesen „készpénzfizetéssel” kell történnie. Negyedszer, a hitelkeret biztosításának árát megemelték.

| (34) | Majd a REVA 2000 októberében bekövetkező csődjét követően 2001. január 19-én új megállapodást kötöttek és írtak alá. A hitelkeretet csökkentették 13,2 millió NLG-re (6 millió EUR) (a VAOP tényleges hitele ekkor 15,2 millió NLG (6,9 millió EUR) volt) és további csökkentést írtak elő meghatározott ütemterv alapján. 3 %-os büntető díjat alkalmaznak arra az összegre, amely meghaladja ezt a hitelkeretet. Ugyanakkor további biztosítékokat is bevezettek. Ekkor a BNG – a VAOP vagyontárgyainak felszámolási értéke alapján – úgy számolt, hogy a 15,2 millió NLG (6,9 millió EUR) értékű fennálló követelésből 5,8 millió NLG-ig (2,6 millió EUR) terjedő összeget veszíthetne. 2002 szeptemberében aláírták az új, csökkentett mértékű hitelkerethez igazodó, előző ütemtervet módosító megállapodást. |
| --- | --- |

(34)

Majd a REVA 2000 októberében bekövetkező csődjét követően 2001. január 19-én új megállapodást kötöttek és írtak alá. A hitelkeretet csökkentették 13,2 millió NLG-re (6 millió EUR) (a VAOP tényleges hitele ekkor 15,2 millió NLG (6,9 millió EUR) volt) és további csökkentést írtak elő meghatározott ütemterv alapján. 3 %-os büntető díjat alkalmaznak arra az összegre, amely meghaladja ezt a hitelkeretet. Ugyanakkor további biztosítékokat is bevezettek. Ekkor a BNG – a VAOP vagyontárgyainak felszámolási értéke alapján – úgy számolt, hogy a 15,2 millió NLG (6,9 millió EUR) értékű fennálló követelésből 5,8 millió NLG-ig (2,6 millió EUR) terjedő összeget veszíthetne. 2002 szeptemberében aláírták az új, csökkentett mértékű hitelkerethez igazodó, előző ütemtervet módosító megállapodást.

| (35) | Az előző leírásból kiderül, hogy a BNG nem tudta egyszerűen leállítani a VAOP finanszírozását, és nem kérhette a hitel összegének azonnali visszafizetését. Valójában ezzel előidézte volna a VAOP csődjét, amely a BNG-nek jelentős veszteséget okozott volna. Ekkor a BNG összevetette ezt a lehetséges veszteséget a VAOP talpraállásának esélyeivel. Figyelembe véve a VAOP alaptevékenységének (hulladékpapír) stabilitását és azt, hogy a vállalkozás képes pénzforgalmat termelni, a BNG úgy döntött, hogy nem idézi elő a társaság csődjét, és folytatja annak finanszírozását. A Bizottság nem talált nyilvánvaló hibát ebben az értékelésben, sem az azt követő döntésben. A panaszos sem hozott fel további meggyőző érvet, amely azt támasztotta volna alá, hogy ezt a döntést egy magánbank nem tartotta volna elfogadhatónak. |
| --- | --- |

(35)

Az előző leírásból kiderül, hogy a BNG nem tudta egyszerűen leállítani a VAOP finanszírozását, és nem kérhette a hitel összegének azonnali visszafizetését. Valójában ezzel előidézte volna a VAOP csődjét, amely a BNG-nek jelentős veszteséget okozott volna. Ekkor a BNG összevetette ezt a lehetséges veszteséget a VAOP talpraállásának esélyeivel. Figyelembe véve a VAOP alaptevékenységének (hulladékpapír) stabilitását és azt, hogy a vállalkozás képes pénzforgalmat termelni, a BNG úgy döntött, hogy nem idézi elő a társaság csődjét, és folytatja annak finanszírozását. A Bizottság nem talált nyilvánvaló hibát ebben az értékelésben, sem az azt követő döntésben. A panaszos sem hozott fel további meggyőző érvet, amely azt támasztotta volna alá, hogy ezt a döntést egy magánbank nem tartotta volna elfogadhatónak.

| (36) | Végeredményben a Bizottság úgy véli, hogy a BNG ebben az ügyben tanúsított magatartása megfelel a piacgazdasági hitelezői elvének, és ennélfogva nem minősül a VAOP részére nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(36)

Végeredményben a Bizottság úgy véli, hogy a BNG ebben az ügyben tanúsított magatartása megfelel a piacgazdasági hitelezői elvének, és ennélfogva nem minősül a VAOP részére nyújtott állami támogatásnak.

| (37) | A Bizottság nem foglal állást abban a kérdésben, hogy a BNG hitelnyújtása az államnak tulajdonítható-e be, mivel – az előzetes következtetések alapján – még ha úgy találná is, hogy az intézkedések az államnak tulajdonítható, azok akkor sem minősülne állami támogatásnak. Azonfelül, a Bizottság nem tud és nem kíván állást foglalni abban a kérdésben, hogy a BNG valamennyi, más esetekben történt hitelnyújtása is megfelel-e a piacgazdasági hitelező elvének. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság nem foglal állást abban a kérdésben, hogy a BNG hitelnyújtása az államnak tulajdonítható-e be, mivel – az előzetes következtetések alapján – még ha úgy találná is, hogy az intézkedések az államnak tulajdonítható, azok akkor sem minősülne állami támogatásnak. Azonfelül, a Bizottság nem tud és nem kíván állást foglalni abban a kérdésben, hogy a BNG valamennyi, más esetekben történt hitelnyújtása is megfelel-e a piacgazdasági hitelező elvének.

| (38) | 2001 elején a VAOP nem volt abban a helyzetben, hogy kifizesse a részt vevő helyi önkormányzatoknak az azokat, mint hulladékpapír-szállítókat megillető 3 millió NLG-t (1,3 millió EUR). A VAOP nem volt ilyen mértékben fizetőképes. Ráadásul a BNG azért, hogy továbbra is finanszírozza a VAOP-ot, pozitív garanciatőkét („garantievermogen”) követelt meg, amely a sajáttőkét, a jutalékokat és a hosszú távú alárendelt kölcsönöket jelentette. Ennélfogva ennek az összegnek a kifizetése a társaság csődjét idézte volna elő. A Bizottság megjegyzi, hogy a súlyos pénzügyi helyzetet egy egyszeri esemény okozta, nevezetesen a REVA 2000-ben bekövetkező csődje. A VAOP befektetett ebbe a társaságba, amely hulladéküveg feldolgozásával foglalkozott. |
| --- | --- |

(38)

2001 elején a VAOP nem volt abban a helyzetben, hogy kifizesse a részt vevő helyi önkormányzatoknak az azokat, mint hulladékpapír-szállítókat megillető 3 millió NLG-t (1,3 millió EUR). A VAOP nem volt ilyen mértékben fizetőképes. Ráadásul a BNG azért, hogy továbbra is finanszírozza a VAOP-ot, pozitív garanciatőkét („garantievermogen”) követelt meg, amely a sajáttőkét, a jutalékokat és a hosszú távú alárendelt kölcsönöket jelentette. Ennélfogva ennek az összegnek a kifizetése a társaság csődjét idézte volna elő. A Bizottság megjegyzi, hogy a súlyos pénzügyi helyzetet egy egyszeri esemény okozta, nevezetesen a REVA 2000-ben bekövetkező csődje. A VAOP befektetett ebbe a társaságba, amely hulladéküveg feldolgozásával foglalkozott.

| (39) | A Bizottság megjegyzi, hogy az helyi önkormányzatok nettó 5,7 millió NLG-t (2,6 millió EUR) hiteleztek a VAOP-nak. (12) Ezek a VAOP-val szembeni követelések nem voltak biztosítékkal fedezve, mivel egy másik fontos hitelező (a BNG) elsődleges zálogjogot alapított a fontos vagyontárgyakon. Ezért a helyi hatóságok a VAOP-val szembeni követelésük jelentős részéhez nem jutottak volna hozzá, ha a VAOP csődbe megy, és vagyona felszámolás alá kerül. A Bizottság áttekintette a holland hatóságok által benyújtott kalkulációt, amely a hitelezők szempontjából meglehetősen optimista volt. (13) Ezért a Bizottság véleménye szerint a helyi önkormányzatok várhatóan csak maximum 1,2 millió NLG-t (0,5 millió EUR) szerezhettek volna vissza a fent említett 5,7 millió NLG-ből (2,6 millió EUR). Ezen felül ehhez az összeghez – a felszámolási eljárás természetéből adódóan – várhatóan számottevő késedelemmel juthattak volna hozzá. A 4,5 millió NLG (2 millió EUR) veszteség helyett a tagok a 3 millió NLG (1,3 millió EUR) kamatozó kölcsönné alakítást és a különbség visszaigénylését részesítették előnyben. Ez a második lehetőség kedvezőbb megoldás volt. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy egy piacgazdasági befektető, miközben elfogad egy ilyen átalakítást, nem állapított volna-e meg magasabb kamatot. Ezek a kétségek eloszlottak. A Bizottság megállapította, hogy valójában a helyi önkormányzatok nem voltak olyan alkupozícióban a BNG-vel szemben, amely lehetővé tette volna számukra magasabb kamatok felszámításának indítványozását. A magasabb kamatköltségek hosszú távon rontják a VAOP-nak a BNG-vel szemben fennálló kölcsöntörlesztési képességét. Ennélfogva a BNG ellenezhette volna a helyi önkormányzatok kérését, a VAOP csődközeli helyzetére hivatkozva, aminek bekövetkezése – amint jeleztük – a helyi önkormányzatok számára kevésbé kívánatos lett volna. Továbbá, még ha a helyi önkormányzatok alkupozícióban lettek is volna, nem lett volna érdekük emelni ezeket a kamatokat, mert azzal csak növelték volna a VAOP költségeit az elkövetkezendő öt évben. Miután a tagok fizetnek a VAOP által nyújtott szolgáltatásokért, a magasabb kamatok ellentételezéséül a VAOP megemelte volna a szolgáltatások árát ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megjegyzi, hogy az helyi önkormányzatok nettó 5,7 millió NLG-t (2,6 millió EUR) hiteleztek a VAOP-nak. (12) Ezek a VAOP-val szembeni követelések nem voltak biztosítékkal fedezve, mivel egy másik fontos hitelező (a BNG) elsődleges zálogjogot alapított a fontos vagyontárgyakon. Ezért a helyi hatóságok a VAOP-val szembeni követelésük jelentős részéhez nem jutottak volna hozzá, ha a VAOP csődbe megy, és vagyona felszámolás alá kerül. A Bizottság áttekintette a holland hatóságok által benyújtott kalkulációt, amely a hitelezők szempontjából meglehetősen optimista volt. (13) Ezért a Bizottság véleménye szerint a helyi önkormányzatok várhatóan csak maximum 1,2 millió NLG-t (0,5 millió EUR) szerezhettek volna vissza a fent említett 5,7 millió NLG-ből (2,6 millió EUR). Ezen felül ehhez az összeghez – a felszámolási eljárás természetéből adódóan – várhatóan számottevő késedelemmel juthattak volna hozzá. A 4,5 millió NLG (2 millió EUR) veszteség helyett a tagok a 3 millió NLG (1,3 millió EUR) kamatozó kölcsönné alakítást és a különbség visszaigénylését részesítették előnyben. Ez a második lehetőség kedvezőbb megoldás volt. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy egy piacgazdasági befektető, miközben elfogad egy ilyen átalakítást, nem állapított volna-e meg magasabb kamatot. Ezek a kétségek eloszlottak. A Bizottság megállapította, hogy valójában a helyi önkormányzatok nem voltak olyan alkupozícióban a BNG-vel szemben, amely lehetővé tette volna számukra magasabb kamatok felszámításának indítványozását. A magasabb kamatköltségek hosszú távon rontják a VAOP-nak a BNG-vel szemben fennálló kölcsöntörlesztési képességét. Ennélfogva a BNG ellenezhette volna a helyi önkormányzatok kérését, a VAOP csődközeli helyzetére hivatkozva, aminek bekövetkezése – amint jeleztük – a helyi önkormányzatok számára kevésbé kívánatos lett volna. Továbbá, még ha a helyi önkormányzatok alkupozícióban lettek is volna, nem lett volna érdekük emelni ezeket a kamatokat, mert azzal csak növelték volna a VAOP költségeit az elkövetkezendő öt évben. Miután a tagok fizetnek a VAOP által nyújtott szolgáltatásokért, a magasabb kamatok ellentételezéséül a VAOP megemelte volna a szolgáltatások árát ebben az időszakban.

| (40) | Következésképpen a követelések alárendelt kölcsönné alakítása olyan módon, ahogy a helyi önkormányzatok a VAOP számára kölcsönt nyújtottak, nem minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(40)

Következésképpen a követelések alárendelt kölcsönné alakítása olyan módon, ahogy a helyi önkormányzatok a VAOP számára kölcsönt nyújtottak, nem minősül az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (41) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a két intézkedés nem képez támogatást. |
| --- | --- |

(41)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a két intézkedés nem képez támogatást.

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. Cikk

A Hollandia és a Bank Nederlandse Gemeenten által a Hulladékpapír-szolgáltatók Egyesülete (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) javára hozott, 3 millió NLG (1,3 millió EUR) és 16,3 millió NLG (7,4 millió EUR) összegű intézkedések az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képeznek állami támogatást.

2. Cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 19.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

A Bizottság tagja

---

(1)  HL C 240, 2005.9.30., 36. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet

2

(3)  A VAOP mindössze egyszer vett részt sikeresen ilyen pályázati eljárásban. Az utóbbi években a VAOP úgy döntött, hogy többet nem vesz részt ilyen pályázati eljárásokban.

3

(4)  Ez utóbbiak valószínűleg sokkal inkább vertikálisan integráltak, mint a VAOP, de ez nem jelenti azt, hogy ne versenyeznének a VAOP-al.

4

(5)  a szakmai titoktartás kötelezettségének eleget téve

5

(6)  2000-ben a VAOP összesen 40,7 millió NLG-t (18,5 millió EUR) fizetett ki a helyi önkormányzatoknak.

6

(7)  A C-328/99 és C-399/00 Olaszország és SIM 2 Multimedia SpA kontra Bizottság egyesített ügyekben 2003 május 8-án hozott ítélet, EBHT, I-4035 o., 37. és 38. bekezdés

7

(8)  Bizalmas információk

8

(9)  Ahogy már jeleztük, ez magyarázható többek között a lehetséges, hitelfelvevő számára rendelkezésre álló biztosítékokkal és azzal, hogy ekkoriban a céget terjeszkedő vállalkozásként tartották számon, amelynek alaptevékenysége stabil és költségfedezettel bír.

9

(10)  A két hitel hitelkerete különböző típusú kölcsönöket takar. A Bizottság azokat hasonlította össze, melyek futamideje és feltételei hasonlóak.

10

(11)  A bankszektorban a működési költségek szintjét gyakran hatékonysági mutatóval mérik, amely a működési költségek és az összbevétel hányadosa. 1997-ben a [...] holland divíziójának hatékonysági mutatója 64,8 % volt, 1998-ban és 1999-ben pedig 65,2 % és 62,9 %. (forrás: [...]). A BNG hatékonysági mutatója a jelzett érték harmada, amely nagyon alacsony költségszintet jelez. Ez részben magyarázható azzal, hogy a BNG nem rendelkezik nagy fiókhálózattal.

11

hatékonysági mutatóval

hatékonysági mutatója

(12)  Pénzügyi helyzet 2000 végén.

12

(13)  A holland hatóságok által benyújtott számítás a helyi önkormányzatok számára optimista, mivel – többek között – nem vonja le a csőd kezelési költségeit. A Bizottság megjegyzi, hogy a BNG, amelynek pénzügyi intézményként több tapasztalata van ilyen számításokkal, – amint már korábban is jeleztük – nagyobb körültekintéssel járt el annak megítélésében, hogy az adós vevőköveteléseinek felszámolási értéke milyen mértékben rendelkezik felszámolási értékkel.

13

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/67

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. szeptember 26.

A Chemobudowy Kraków S.A. számára nyújtott C 49/2005 (ex N 233/2005) számú támogatási intézkedésről

(az értesítés a C(2006) 4214. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/950/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felszólították az érdekelteket, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Chemobudowa Kraków S.A. (a továbbiakban: „Chemobudowa Kraków” vagy „a kedvezményezett”) állami tulajdonban lévő építőipari vállalat számára tervezett támogatást a 2005. április 29-én kelt és 2005. május 2-án iktatott levélben jelentették be a Bizottságnál. A 2005. június 20-án kelt levelében a Bizottság felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos hiányzó dokumentumokat. E dokumentumokat a 2005. augusztus 9-én kelt és 2005. augusztus 11-én iktatott levélben juttatták el. A 2005. szeptember 15-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2005. október 26-án kelt és 2005. október 27-én iktatott levelében küldött el. |
| --- | --- |

(1)

A Chemobudowa Kraków S.A. (a továbbiakban: „Chemobudowa Kraków” vagy „a kedvezményezett”) állami tulajdonban lévő építőipari vállalat számára tervezett támogatást a 2005. április 29-én kelt és 2005. május 2-án iktatott levélben jelentették be a Bizottságnál. A 2005. június 20-án kelt levelében a Bizottság felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos hiányzó dokumentumokat. E dokumentumokat a 2005. augusztus 9-én kelt és 2005. augusztus 11-én iktatott levélben juttatták el. A 2005. szeptember 15-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2005. október 26-án kelt és 2005. október 27-én iktatott levelében küldött el.

| (2) | 2005. december 21-én a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást azon két bejelentett és két be nem jelentett támogatás tekintetében, amelyekre Lengyelország EU-hoz való csatlakozása után került sor, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy e támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal. A Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát 2006. június 28-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy a támogatási intézkedésre vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket. Észrevételek benyújtására nem került sor. |
| --- | --- |

(2)

2005. december 21-én a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást azon két bejelentett és két be nem jelentett támogatás tekintetében, amelyekre Lengyelország EU-hoz való csatlakozása után került sor, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy e támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal. A Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát 2006. június 28-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy a támogatási intézkedésre vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket. Észrevételek benyújtására nem került sor.

| (3) | A 2006. január 25-én kelt és a következő napon iktatott levelében Lengyelország bejelentése visszavonásáról tájékoztatta a Bizottságot. A 2006. február 7-én kelt levélben a Bizottság felkérte Lengyelországot, hogy tegye meg észrevételeit arra a két állami támogatási intézkedésre vonatkozóan, amelyeket a csatlakozás után a Bizottsághoz való bejelentés nélkül ítéltek oda. A 2006. március 7-én kelt és 2006. március 9-én iktatott levélben Lengyelország benyújtotta észrevételeit e két intézkedéssel kapcsolatban, valamint a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatban található néhány hibás adat helyesbítését kérte. A 2006. szeptember 12-én kelt és a következő napon iktatott levélben a lengyel hatóságok a fent említett két intézkedés vonatkozásában további magyarázatokkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. január 25-én kelt és a következő napon iktatott levelében Lengyelország bejelentése visszavonásáról tájékoztatta a Bizottságot. A 2006. február 7-én kelt levélben a Bizottság felkérte Lengyelországot, hogy tegye meg észrevételeit arra a két állami támogatási intézkedésre vonatkozóan, amelyeket a csatlakozás után a Bizottsághoz való bejelentés nélkül ítéltek oda. A 2006. március 7-én kelt és 2006. március 9-én iktatott levélben Lengyelország benyújtotta észrevételeit e két intézkedéssel kapcsolatban, valamint a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatban található néhány hibás adat helyesbítését kérte. A 2006. szeptember 12-én kelt és a következő napon iktatott levélben a lengyel hatóságok a fent említett két intézkedés vonatkozásában további magyarázatokkal szolgáltak.

II.   RÉSZLETES LEÍRÁS

1.   A támogatás kedvezményezettje

| (4) | A Chemobudowa Kraków egy 1949-ben alapított nagyvállalat, amely 2004-ben 919 főt foglalkoztatott, ebből 343 fő a vállalat külföldi fióktelepein dolgozott (a Cseh Köztársaságban és Németországban). |
| --- | --- |

(4)

A Chemobudowa Kraków egy 1949-ben alapított nagyvállalat, amely 2004-ben 919 főt foglalkoztatott, ebből 343 fő a vállalat külföldi fióktelepein dolgozott (a Cseh Köztársaságban és Németországban).

| (5) | A Chemobudowa Kraków a Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (a továbbiakban: „TBS”) anyavállalata, és e vállalat részvényeinek 78 %-át birtokolja. A vállalat lakóházak építésével és bérbeadásával foglalkozik. A lengyel hatóságok szerint a vállalat forgalma jelentéktelen. |
| --- | --- |

(5)

A Chemobudowa Kraków a Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (a továbbiakban: „TBS”) anyavállalata, és e vállalat részvényeinek 78 %-át birtokolja. A vállalat lakóházak építésével és bérbeadásával foglalkozik. A lengyel hatóságok szerint a vállalat forgalma jelentéktelen.

| (6) | A lengyel építőipari piacon a kedvezményezett piaci részesedése 0,13 %. A kedvezményezett németországi és csehországi fiókvállalatokkal rendelkezik, amelyektől forgalmának 42 %-a származik. |
| --- | --- |

(6)

A lengyel építőipari piacon a kedvezményezett piaci részesedése 0,13 %. A kedvezményezett németországi és csehországi fiókvállalatokkal rendelkezik, amelyektől forgalmának 42 %-a származik.

2.   A támogatási intézkedések

| (7) | A lengyel hatóságok jelezték arra irányuló szándékukat, hogy a Chemobudowa Kraków számára szerkezetátalakítási támogatást nyújtsanak. A kedvezményezett először körülbelül 10 millió PLN (2,57 millió EUR) összegű kölcsönt kapott volna. A kölcsönt ingatlanjelzáloggal biztosították volna, amelynek becsült értéke 17,35 millió PLN (kb. 4,46 millió EUR). Másodszor, a Chemobudowa Krakównak előnye származott volna a „Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych” („PFRON”) elnevezésű alapnak történő visszafizetés elhalasztásából és abból, hogy e kifizetésekre részletekben került volna sor. Az elhalasztott összeg 693 000 PLN (körülbelül 178 000 EUR). |
| --- | --- |

(7)

A lengyel hatóságok jelezték arra irányuló szándékukat, hogy a Chemobudowa Kraków számára szerkezetátalakítási támogatást nyújtsanak. A kedvezményezett először körülbelül 10 millió PLN (2,57 millió EUR) összegű kölcsönt kapott volna. A kölcsönt ingatlanjelzáloggal biztosították volna, amelynek becsült értéke 17,35 millió PLN (kb. 4,46 millió EUR). Másodszor, a Chemobudowa Krakównak előnye származott volna a „Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych” („PFRON”) elnevezésű alapnak történő visszafizetés elhalasztásából és abból, hogy e kifizetésekre részletekben került volna sor. Az elhalasztott összeg 693 000 PLN (körülbelül 178 000 EUR).

| (8) | A fent említett bejelentett intézkedések mellett a lengyel hatóságok 18 olyan intézkedésről értesítették a Bizottságot, amelyekre Chemobudowa Kraków javára 2001 decembere és 2004 májusa között került sor. A lengyel hatóságok szerint ezen intézkedések névleges értéke 8,511 millió PLN (2,19 millió EUR). Lengyelország kérte, hogy ezen intézkedéseket ne tekintsék állami támogatásnak, azt állítva, hogy néhány közülük csekély összegű (de minimis) támogatás, a fennmaradó intézkedések pedig megfelelnek a magánhitelezői tesztnek. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e tizennyolc támogatás közül kettőt a csatlakozás után – a Bizottság jóváhagyása nélkül – ítéltek oda, tehát ezek lehetséges új jogellenes támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(8)

A fent említett bejelentett intézkedések mellett a lengyel hatóságok 18 olyan intézkedésről értesítették a Bizottságot, amelyekre Chemobudowa Kraków javára 2001 decembere és 2004 májusa között került sor. A lengyel hatóságok szerint ezen intézkedések névleges értéke 8,511 millió PLN (2,19 millió EUR). Lengyelország kérte, hogy ezen intézkedéseket ne tekintsék állami támogatásnak, azt állítva, hogy néhány közülük csekély összegű (de minimis) támogatás, a fennmaradó intézkedések pedig megfelelnek a magánhitelezői tesztnek. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy e tizennyolc támogatás közül kettőt a csatlakozás után – a Bizottság jóváhagyása nélkül – ítéltek oda, tehát ezek lehetséges új jogellenes támogatásnak minősülnek.

| (9) | A Lengyelország csatlakozását követően, azaz 2004. május 12-én odaítélt első támogatás egy olyan megállapodás, amely szerint a 3,164 millió PLN (0,81 millió EUR) összegű tartozás részletekben fizetendő vissza a Társadalombiztosítási Alapnak (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, a továbbiakban: „ZUS”). A lengyel hatóságok szerint a támogatás összege 147 322 PLN (37 874 EUR). Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala előtt a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy e megállapodást törölték, mivel a Chemobudowa Kraków nem teljesítette a kiszabott feltételeket. A Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a fent említett tartozást a kedvezményezett kiegyenlítette-e, valamint hogy a tartozások behajtásának elmaradása nem minősül-e állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(9)

A Lengyelország csatlakozását követően, azaz 2004. május 12-én odaítélt első támogatás egy olyan megállapodás, amely szerint a 3,164 millió PLN (0,81 millió EUR) összegű tartozás részletekben fizetendő vissza a Társadalombiztosítási Alapnak (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, a továbbiakban: „ZUS”). A lengyel hatóságok szerint a támogatás összege 147 322 PLN (37 874 EUR). Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala előtt a lengyel hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy e megállapodást törölték, mivel a Chemobudowa Kraków nem teljesítette a kiszabott feltételeket. A Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a fent említett tartozást a kedvezményezett kiegyenlítette-e, valamint hogy a tartozások behajtásának elmaradása nem minősül-e állami támogatásnak.

| (10) | A második támogatást az EU-hoz való csatlakozás után 2004. május 20-án ítélte oda a Malopołska Államkincstári Hivatal elnöke, és ezen intézkedés szerint a 280 000 PLN (71 979 EUR) összegű tartozás részletekben fizetendő ki. |
| --- | --- |

(10)

A második támogatást az EU-hoz való csatlakozás után 2004. május 20-án ítélte oda a Malopołska Államkincstári Hivatal elnöke, és ezen intézkedés szerint a 280 000 PLN (71 979 EUR) összegű tartozás részletekben fizetendő ki.

3.   Az eljárás megindításának jogalapja

| (11) | A Bizottságnak tisztázni szerette volna, hogy a fenti 18 intézkedés állami támogatásnak minősül-e, mivel ahhoz, hogy megállapítható legyen a csatlakozás utáni intézkedések összeegyeztethetősége a közös piaccal, a szerkezetátalakítással összefüggésben nyújtott összes támogatási intézkedést figyelembe kell vennie, különösen annak megállapításához, hogy a támogatás mértéke csak a szükségesre korlátozódik-e. Ezen felül a tizennyolc intézkedés közül kettőre Lengyelország EU-hoz való csatlakozása után került sor. A Bizottság ezt a támogatást a nehézséggel küzdő cégeknek nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004. évi iránymutatások alapján vizsgálta. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak tisztázni szerette volna, hogy a fenti 18 intézkedés állami támogatásnak minősül-e, mivel ahhoz, hogy megállapítható legyen a csatlakozás utáni intézkedések összeegyeztethetősége a közös piaccal, a szerkezetátalakítással összefüggésben nyújtott összes támogatási intézkedést figyelembe kell vennie, különösen annak megállapításához, hogy a támogatás mértéke csak a szükségesre korlátozódik-e. Ezen felül a tizennyolc intézkedés közül kettőre Lengyelország EU-hoz való csatlakozása után került sor. A Bizottság ezt a támogatást a nehézséggel küzdő cégeknek nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló 2004. évi iránymutatások alapján vizsgálta.

| (12) | A Bizottság úgy határozott, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, teljesül-e a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának minden feltétele, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetett-e, mivel a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalta magában; |
| --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság úgy határozott, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, teljesül-e a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának minden feltétele, különös tekintettel az alábbiakra:

—

a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetett-e, mivel a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalta magában;

| — | a kedvezményezett maga jelentősen hozzájárult-e a szerkezetátalakítás költségeinek fedezéséhez, mivel a forrásokról a Bizottság nem rendelkezett elegendő információval; |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett maga jelentősen hozzájárult-e a szerkezetátalakítás költségeinek fedezéséhez, mivel a forrásokról a Bizottság nem rendelkezett elegendő információval;

| — | a vállalkozásnak nyújtható volt-e szerkezetátalakítási támogatás, mivel 2004-ben a kedvezményezett 5,4 millió PLN (1,388 millió EUR) üzleti nyereségre tett szert. |
| --- | --- |

—

a vállalkozásnak nyújtható volt-e szerkezetátalakítási támogatás, mivel 2004-ben a kedvezményezett 5,4 millió PLN (1,388 millió EUR) üzleti nyereségre tett szert.

III.   A LENGYEL HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (13) | A lengyel hatóságok a 2006. január 25-én kelt levelükben tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy visszavonják a (7) bekezdésben említett intézkedésre vonatkozó bejelentésüket. |
| --- | --- |

(13)

A lengyel hatóságok a 2006. január 25-én kelt levelükben tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy visszavonják a (7) bekezdésben említett intézkedésre vonatkozó bejelentésüket.

| (14) | A csatlakozás után a Bizottsághoz való előzetes bejelentés elmulasztása mellett odaítélt két támogatás tekintetében Lengyelország a következőket jelezte: |
| --- | --- |

(14)

A csatlakozás után a Bizottsághoz való előzetes bejelentés elmulasztása mellett odaítélt két támogatás tekintetében Lengyelország a következőket jelezte:

| (15) | A (9) bekezdésben leírt első intézkedés tekintetében, amelyre a csatlakozás után, azaz 2004. május 12-én került sor, Lengyelország jelezte, hogy e megállapodást törölték, mivel a Chemobudowa Kraków nem teljesítette a kiszabott feltételeket. Ezen felül a vállalkozás visszafizette tartozását annak kamataival együtt. |
| --- | --- |

(15)

A (9) bekezdésben leírt első intézkedés tekintetében, amelyre a csatlakozás után, azaz 2004. május 12-én került sor, Lengyelország jelezte, hogy e megállapodást törölték, mivel a Chemobudowa Kraków nem teljesítette a kiszabott feltételeket. Ezen felül a vállalkozás visszafizette tartozását annak kamataival együtt.

| (16) | A (10) bekezdésben leírt második intézkedéssel kapcsolatban, amelyre az EU-hoz való csatlakozás után, azaz 2004. május 20-án került sor, Lengyelország megerősítette, hogy az intézkedés megfelelt a piacgazdasági elvek által irányított magánhitelezői tesztnek, valamint hozzátette, amennyiben a Bizottság nem ért egyet ezzel az értékeléssel, az intézkedés csekély összegű (de minimis) támogatást képez. A lengyel hatóságok jelezték, hogy a megfelelő hároméves időszakban a kedvezményezett által megkapott támogatás – beleértve a (10) bekezdésben említett támogatást – nagy része 100 000 EUR alatt volt, tehát csekély összegű (de minimis) támogatást jelent. |
| --- | --- |

(16)

A (10) bekezdésben leírt második intézkedéssel kapcsolatban, amelyre az EU-hoz való csatlakozás után, azaz 2004. május 20-án került sor, Lengyelország megerősítette, hogy az intézkedés megfelelt a piacgazdasági elvek által irányított magánhitelezői tesztnek, valamint hozzátette, amennyiben a Bizottság nem ért egyet ezzel az értékeléssel, az intézkedés csekély összegű (de minimis) támogatást képez. A lengyel hatóságok jelezték, hogy a megfelelő hároméves időszakban a kedvezményezett által megkapott támogatás – beleértve a (10) bekezdésben említett támogatást – nagy része 100 000 EUR alatt volt, tehát csekély összegű (de minimis) támogatást jelent.

IV.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (17) | Lengyelország visszavonta a fenti (7) bekezdésben említett két állami támogatási intézkedésre vonatkozó bejelentését. Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megszűntetéséhez azonban a Bizottságnak értékelnie kell a (9) és (10) bekezdésben említett két be nem jelentett támogatást. |
| --- | --- |

(17)

Lengyelország visszavonta a fenti (7) bekezdésben említett két állami támogatási intézkedésre vonatkozó bejelentését. Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megszűntetéséhez azonban a Bizottságnak értékelnie kell a (9) és (10) bekezdésben említett két be nem jelentett támogatást.

| (18) | A (9) bekezdésben említett intézkedés tekintetében Lengyelország megerősítette, hogy a csatlakozás óta a ZUS nem ítélt oda állami támogatást. A Bizottság álláspontja szerint az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel az intézkedést, amely sosem lépett érvénybe, törölték és egyúttal a ZUS-szel szembeni kötelezettségeket a kamatokkal együtt kiegyenlítették. |
| --- | --- |

(18)

A (9) bekezdésben említett intézkedés tekintetében Lengyelország megerősítette, hogy a csatlakozás óta a ZUS nem ítélt oda állami támogatást. A Bizottság álláspontja szerint az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, mivel az intézkedést, amely sosem lépett érvénybe, törölték és egyúttal a ZUS-szel szembeni kötelezettségeket a kamatokkal együtt kiegyenlítették.

| (19) | A fenti (10) bekezdésben leírt intézkedés tekintetében a rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, mivel a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a csekély összegű (de minimis) támogatás küszöbértékét nem lépték át. |
| --- | --- |

(19)

A fenti (10) bekezdésben leírt intézkedés tekintetében a rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint, mivel a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a csekély összegű (de minimis) támogatás küszöbértékét nem lépték át.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (20) | A Bizottság megjegyzi, hogy a (EK) 659/1999 tanácsi rendelet (3) 8. cikke értelmében az érintett tagállam megfelelő határidőn belül, a támogatásra vonatkozó bizottsági határozat meghozatala előtt, visszavonhatja bejelentését. Azokban az esetben, amikor a hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság kezdeményezte, a Bizottság zárja le az említett eljárást. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság megjegyzi, hogy a (EK) 659/1999 tanácsi rendelet (3) 8. cikke értelmében az érintett tagállam megfelelő határidőn belül, a támogatásra vonatkozó bizottsági határozat meghozatala előtt, visszavonhatja bejelentését. Azokban az esetben, amikor a hivatalos vizsgálati eljárást a Bizottság kezdeményezte, a Bizottság zárja le az említett eljárást.

| (21) | Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az említett támogatásokra vonatkozóan lezárja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Lengyelország visszavonta bejelentését. |
| --- | --- |

(21)

Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az említett támogatásokra vonatkozóan lezárja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Lengyelország visszavonta bejelentését.

| (22) | A be nem jelentett intézkedések tekintetében a Bizottság út találja, azok nem jelentenek állami támogatást. |
| --- | --- |

(22)

A be nem jelentett intézkedések tekintetében a Bizottság út találja, azok nem jelentenek állami támogatást.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Chemobudowa Kraków számára nyújtandó tervezett támogatásokat, amely összege 10 693 000 PLN visszavonták, miután a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A hivatalos vizsgálati eljárás tehát nem alkalmazandó többé a nevezett intézkedésekre.

2. cikk

A 2004. május 12-én odaítélt támogatást később az odaítélő hatóság visszavonta. A hivatalos vizsgálati eljárás tehát nem alkalmazandó többé a nevezett intézkedésre. A 2004. május 20-án odaítélt támogatás tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az nem képez állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

3. cikk

Ennek a határozatnak Lengyelország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 26.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 150., 2006.6.28., 51. o.

1

(2)  Lásd: 1. lábjegyzet.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27, 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

3

---

| 28.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 383/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 383/70

---

A BIZO HATÁROZATA

2006. október 12.

az üzleti vagyonra kivetett adónak az Egyesült Királyság által az egyesült királyságbeli távközlési infrastruktúrára történő alkalmazásáról (C 4/2005 [ex NN 57/2004, ex CP 26/2004])

(az értesítés a C(2006) 4378. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/951/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) a) bekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések alapján nyújtsák be észrevételeiket (1) és tekintettel észrevételeikre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. február 17-én a Bizottság nyilvántartásba vette a Vtesse Networks Ltd („Vtesse”), egy egyesült királyságbeli távközlési szolgáltató panaszát, amely a BT plc („BT”), az Egyesült Királyság inkumbens távközlési szolgáltatója számára előnyös, állítólagos kedvezményes adóelbánással kapcsolatos. |
| --- | --- |

(1)

2004. február 17-én a Bizottság nyilvántartásba vette a Vtesse Networks Ltd („Vtesse”), egy egyesült királyságbeli távközlési szolgáltató panaszát, amely a BT plc („BT”), az Egyesült Királyság inkumbens távközlési szolgáltatója számára előnyös, állítólagos kedvezményes adóelbánással kapcsolatos.

| (2) | A Bizottság a 2005. január 19-i levelében tájékoztatta az Egyesült Királyság hatóságait arról, hogy a szóban forgó intézkedés tekintetében határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos eljárás megindításáról („az eljárás megindítására vonatkozó határozat”). Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot 2005. március 12-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2) A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2005. január 19-i levelében tájékoztatta az Egyesült Királyság hatóságait arról, hogy a szóban forgó intézkedés tekintetében határozatot hozott az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított hivatalos eljárás megindításáról („az eljárás megindítására vonatkozó határozat”). Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot 2005. március 12-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (2) A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.

| (3) | A határidő meghosszabbítását követően az Egyesült Királyság hatóságai a 2005. április 4-i levelükben válaszoltak az eljárás megindítására vonatkozó határozat észrevételek megtételével kapcsolatos felkérésére. |
| --- | --- |

(3)

A határidő meghosszabbítását követően az Egyesült Királyság hatóságai a 2005. április 4-i levelükben válaszoltak az eljárás megindítására vonatkozó határozat észrevételek megtételével kapcsolatos felkérésére.

| (4) | A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek észrevételek:






  — | AboveNet Communications UK Ltd. („AboveNet”), a 2005. április 29-i levélben |
| --- | --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek észrevételek:

—

AboveNet Communications UK Ltd. („AboveNet”), a 2005. április 29-i levélben

| — | Altnet Task Force („Altnet”), a 2005. május 2-i levélben |
| --- | --- |

—

Altnet Task Force („Altnet”), a 2005. május 2-i levélben

| — | Broadband Stakeholders Group, a 2005. május 13-i levélben |
| --- | --- |

—

Broadband Stakeholders Group, a 2005. május 13-i levélben

| — | BT, a 2005. május 18-i levélben |
| --- | --- |

—

BT, a 2005. május 18-i levélben

| — | Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless”), a 2005. június 29-i levélben |
| --- | --- |

—

Cable and Wireless Group plc. („Cable and Wireless”), a 2005. június 29-i levélben

| — | Communications Management Association, a 2005. március 30-i levélben |
| --- | --- |

—

Communications Management Association, a 2005. március 30-i levélben

| — | Easynet Group Plc. („Easynet”), a 2005. május 3-i levélben |
| --- | --- |

—

Easynet Group Plc. („Easynet”), a 2005. május 3-i levélben

| — | Gamma Telecom Ltd., a 2005. december 1-jei levélben |
| --- | --- |

—

Gamma Telecom Ltd., a 2005. december 1-jei levélben

| — | Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo”), a 2005. május 6-i levélben |
| --- | --- |

—

Hutchinson Network Services UK Ltd. („Geo”), a 2005. május 6-i levélben

| — | Global Crossing Ltd., a 2005. május 6-i levélben |
| --- | --- |

—

Global Crossing Ltd., a 2005. május 6-i levélben

| — | GVA Grimley, a 2005. április 27-i levélben |
| --- | --- |

—

GVA Grimley, a 2005. április 27-i levélben

| — | Kingston Communications Plc, a 2005. április 29-i levélben |
| --- | --- |

—

Kingston Communications Plc, a 2005. április 29-i levélben

| — | NTL Group Ltd., a 2005. április 29-i levélben |
| --- | --- |

—

NTL Group Ltd., a 2005. április 29-i levélben

| — | Telewest Broadband Ltd., a 2005. április 28-i levélben |
| --- | --- |

—

Telewest Broadband Ltd., a 2005. április 28-i levélben

| — | Thus Plc., a 2005. május 4-i levélben |
| --- | --- |

—

Thus Plc., a 2005. május 4-i levélben

| — | UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA”), a 2005. április 25-i levélben |
| --- | --- |

—

UK Competitive Telecommunications Association („UKCTA”), a 2005. április 25-i levélben

| — | Vanco Ltd., a 2005. április 19-i levélben |
| --- | --- |

—

Vanco Ltd., a 2005. április 19-i levélben

| — | Viatel (UK) Ltd., a 2005. július 6-i levélben |
| --- | --- |

—

Viatel (UK) Ltd., a 2005. július 6-i levélben

| — | Vtesse, amely a 2005. január 28-i, 2005. február 4-i, 2005. február 16-i, 2005. február 22-i, 2005. március 15-i, 2005. március 29-i, 2005. április 28-i, 2005. július 28-i, 2005. augusztus 17-i, 2005. szeptember 2-i, 2005. november 4-i, 2005. november 23-i, november 30-i, 2005. december 1-jei, 2006. január 11-i, 2006. január 19-i, 2006. március 16-i, 2006. március 20-i és 2006. július 8-i levélben, illetve e-mailben továbbította észrevételeit és nyújtott további tájékoztatást |
| --- | --- |

—

Vtesse, amely a 2005. január 28-i, 2005. február 4-i, 2005. február 16-i, 2005. február 22-i, 2005. március 15-i, 2005. március 29-i, 2005. április 28-i, 2005. július 28-i, 2005. augusztus 17-i, 2005. szeptember 2-i, 2005. november 4-i, 2005. november 23-i, november 30-i, 2005. december 1-jei, 2006. január 11-i, 2006. január 19-i, 2006. március 16-i, 2006. március 20-i és 2006. július 8-i levélben, illetve e-mailben továbbította észrevételeit és nyújtott további tájékoztatást

| — | Név nélkül, a 2005. február 1-jei levélben |
| --- | --- |

—

Név nélkül, a 2005. február 1-jei levélben

| (5) | A Bizottság a 2005. június 20-i, 2005. augusztus 4-i és 2005. augusztus 9-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket az Egyesült Királyság hatóságaihoz, hogy reagálni tudjanak azokra. A hatóságok a 2005. október 10-i és 2005. november 22-i levelükben fejtették ki észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 2005. június 20-i, 2005. augusztus 4-i és 2005. augusztus 9-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket az Egyesült Királyság hatóságaihoz, hogy reagálni tudjanak azokra. A hatóságok a 2005. október 10-i és 2005. november 22-i levelükben fejtették ki észrevételeiket.

| (6) | A Bizottság a 2005. július 26-i levelében felkérte az OFCOM-ot, az Egyesült Királyság független távközlési szabályozó hatóságát, hogy nyújtsa be észrevételeit az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatban. Az OFCOM a 2005. szeptember 21-i levelében adott választ. Az OFCOM 2005. december 7-én, 2006. január 6-án és 2006. március 21-én további tájékoztatást nyújtott. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a 2005. július 26-i levelében felkérte az OFCOM-ot, az Egyesült Királyság független távközlési szabályozó hatóságát, hogy nyújtsa be észrevételeit az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatban. Az OFCOM a 2005. szeptember 21-i levelében adott választ. Az OFCOM 2005. december 7-én, 2006. január 6-án és 2006. március 21-én további tájékoztatást nyújtott.

| (7) | 2005. július 14-én és október 4-én két találkozóra került sor a BT képviselőivel, amely 2005. november 23-án és 2006. március 23-án további tájékoztatást nyújtott. |
| --- | --- |

(7)

2005. július 14-én és október 4-én két találkozóra került sor a BT képviselőivel, amely 2005. november 23-án és 2006. március 23-án további tájékoztatást nyújtott.

| (8) | Az Egyesült Királyság hatóságaival három találkozóra került sor, 2005. március 16-án, 2005. szeptember 9-én és 2006. július 4-én. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság hatóságaival három találkozóra került sor, 2005. március 16-án, 2005. szeptember 9-én és 2006. július 4-én.

| (9) | A Bizottság a 2005. szeptember 26-i levelében további tájékoztatást kért az Egyesült Királyság hatóságaitól, amelyre a hatóságok a 2005. november 18-i levélben válaszoltak. 2005. november 23-án, 2006. január 23-án, 2006. február 21-én, 2006. március 13-án, 2006. március 21-án, 2006. március 27-én, 2006. április 20-án, 2006. május 2-án, 2006. július 4-én és 2006. július 20-án adtak további tájékoztatást. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a 2005. szeptember 26-i levelében további tájékoztatást kért az Egyesült Királyság hatóságaitól, amelyre a hatóságok a 2005. november 18-i levélben válaszoltak. 2005. november 23-án, 2006. január 23-án, 2006. február 21-én, 2006. március 13-án, 2006. március 21-án, 2006. március 27-én, 2006. április 20-án, 2006. május 2-án, 2006. július 4-én és 2006. július 20-án adtak további tájékoztatást.

| (10) | 2005. november 23-án találkozóra került sor a Vtessével, a panaszossal. |
| --- | --- |

(10)

2005. november 23-án találkozóra került sor a Vtessével, a panaszossal.

II.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES ISMERTETÉSE

A.   Az intézkedés ismertetése

| (11) | Az iparűzési adó az Egyesült Királyságban az üzleti vagyonra kivetett vagyonadó. Célja a helyi hatóságok által biztosított szolgáltatások költségeihez való hozzájárulás. Angliában és Walesben az üzleti vagyonra kivetendő adó összegének megállapításával kapcsolatos alapvető jogszabály az 1988. évi Önkormányzati Finanszírozási Törvény (Local Government Finance Act, „az 1988. évi LGFA”). A rendszer végrehajtásának további szabályozását törvényi eszközök és az esetjog biztosítják. |
| --- | --- |

(11)

Az iparűzési adó az Egyesült Királyságban az üzleti vagyonra kivetett vagyonadó. Célja a helyi hatóságok által biztosított szolgáltatások költségeihez való hozzájárulás. Angliában és Walesben az üzleti vagyonra kivetendő adó összegének megállapításával kapcsolatos alapvető jogszabály az 1988. évi Önkormányzati Finanszírozási Törvény (Local Government Finance Act, „az 1988. évi LGFA”). A rendszer végrehajtásának további szabályozását törvényi eszközök és az esetjog biztosítják.

| (12) | Az adó összegének megállapítása céljából felértékelendő vagyonrész, az úgynevezett „adóköteles vagyon”, földterületeket, épületeket és megadóztatható berendezéseket, illetve gépeket foglal magában. Az adófizetési kötelezettség az adóköteles vagyon bérlőjét terheli, azaz azt a személyt, aki a „legfőbb ellenőrzést” gyakorolja a vagyontárgy felett, amelyet az esetjog az ingatlan tényleges, kizárólagos és nem ideiglenes jellegű, a bérlőnek üzleti hasznot hozó birtoklásaként határoz meg. |
| --- | --- |

(12)

Az adó összegének megállapítása céljából felértékelendő vagyonrész, az úgynevezett „adóköteles vagyon”, földterületeket, épületeket és megadóztatható berendezéseket, illetve gépeket foglal magában. Az adófizetési kötelezettség az adóköteles vagyon bérlőjét terheli, azaz azt a személyt, aki a „legfőbb ellenőrzést” gyakorolja a vagyontárgy felett, amelyet az esetjog az ingatlan tényleges, kizárólagos és nem ideiglenes jellegű, a bérlőnek üzleti hasznot hozó birtoklásaként határoz meg.

| (13) | Az adókulcsot, amely valamennyi üzleti vagyonra egyaránt érvényes, évente állapítja meg a miniszter, és az minden szolgáltatóra egyformán vonatkozik. A 2004/5-ös adóévre vonatkozóan az adókulcsot Angliában 45,6 %-ban, Walesben pedig 45,2 %-ban állapították meg. Az adóalap, az úgynevezett adóköteles érték, az a hipotetikus éves bérleti díj, amelyért az adott ingatlan nyíltpiaci művelet során ésszerűen évről évre kiadható a vagyonértékelés bizonyos időpontjában. A teljes törvényi meghatározást az 1988. évi LGFA 6. jegyzéke tartalmazza. (3) |
| --- | --- |

(13)

Az adókulcsot, amely valamennyi üzleti vagyonra egyaránt érvényes, évente állapítja meg a miniszter, és az minden szolgáltatóra egyformán vonatkozik. A 2004/5-ös adóévre vonatkozóan az adókulcsot Angliában 45,6 %-ban, Walesben pedig 45,2 %-ban állapították meg. Az adóalap, az úgynevezett adóköteles érték, az a hipotetikus éves bérleti díj, amelyért az adott ingatlan nyíltpiaci művelet során ésszerűen évről évre kiadható a vagyonértékelés bizonyos időpontjában. A teljes törvényi meghatározást az 1988. évi LGFA 6. jegyzéke tartalmazza. (3)

| (14) | A hipotetikus éves bérleti díj értékét a Valuation Office Agency („VOA”) a számvevő ügynökség becsüli fel, amely a Brit Adóhatóság végrehajtó testülete, a központi kormányzat része. Újraértékelésre ötévente kerül sor. Az 1995–2000-es időszakban az adóköteles érték a vagyontárgy hipotetikus éves bérleti díja, amennyiben 1993. április 1-jén, az úgynevezett „korábbi értékbecslési nap”-on hozzáférhető a piacon. A 2000–2005-ös időszak vonatkozásában a korábbi értékbecslési nap 1998. április 1. volt, a jelenlegi, 2005–2010-es időszak esetében pedig 2003. április 1. A korábbi értékbecslési nap és az értékmegállapítás hatálybalépésének napja közötti idő arra szolgál, hogy a VOA a korábbi értékbecslési napon rendelkezésre álló tényleges bizonyítékok alapján elvégezhesse az értékelést. |
| --- | --- |

(14)

A hipotetikus éves bérleti díj értékét a Valuation Office Agency („VOA”) a számvevő ügynökség becsüli fel, amely a Brit Adóhatóság végrehajtó testülete, a központi kormányzat része. Újraértékelésre ötévente kerül sor. Az 1995–2000-es időszakban az adóköteles érték a vagyontárgy hipotetikus éves bérleti díja, amennyiben 1993. április 1-jén, az úgynevezett „korábbi értékbecslési nap”-on hozzáférhető a piacon. A 2000–2005-ös időszak vonatkozásában a korábbi értékbecslési nap 1998. április 1. volt, a jelenlegi, 2005–2010-es időszak esetében pedig 2003. április 1. A korábbi értékbecslési nap és az értékmegállapítás hatálybalépésének napja közötti idő arra szolgál, hogy a VOA a korábbi értékbecslési napon rendelkezésre álló tényleges bizonyítékok alapján elvégezhesse az értékelést.

| (15) | A VOA az „adóköteles érték”, azaz a vagyoneszköz hipotetikus éves bérleti díjának kiszámításához négy módszer közül választhat, amelyek között az eljárás megindítására vonatkozó határozatnak megfelelő rangsort kell kialakítani:






  (a) | ha közvetlen és tényleges bizonyíték áll rendelkezésre az ingatlan bérleti díjára vonatkozóan, a bérleti díj módszerét („rental method”) kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

(15)

A VOA az „adóköteles érték”, azaz a vagyoneszköz hipotetikus éves bérleti díjának kiszámításához négy módszer közül választhat, amelyek között az eljárás megindítására vonatkozó határozatnak megfelelő rangsort kell kialakítani:

(a)

ha közvetlen és tényleges bizonyíték áll rendelkezésre az ingatlan bérleti díjára vonatkozóan, a bérleti díj módszerét („rental method”) kell alkalmazni.

| (b) | ha a bérleti díjra vonatozóan nem áll rendelkezésre közvetlen bizonyíték, más hasonló vagyontárgy bérleti díjával kapcsolatos bizonyítékkal lehet összehasonlítást végezni. Ez az úgynevezett „Tone of the list method” (vagyonjegyzék alapján történő összehangolás). A határozat kényelmi okokból mindkét módszert, a bérleti díj módszerét és a lista alapján történő összehangolás módszerét is, amelyek mindegyike a piaci bérleti díjra vonatkozó bizonyítékra támaszkodik, „a bérleti díj módszer”-eként említi. |
| --- | --- |

(b)

ha a bérleti díjra vonatozóan nem áll rendelkezésre közvetlen bizonyíték, más hasonló vagyontárgy bérleti díjával kapcsolatos bizonyítékkal lehet összehasonlítást végezni. Ez az úgynevezett „Tone of the list method” (vagyonjegyzék alapján történő összehangolás). A határozat kényelmi okokból mindkét módszert, a bérleti díj módszerét és a lista alapján történő összehangolás módszerét is, amelyek mindegyike a piaci bérleti díjra vonatkozó bizonyítékra támaszkodik, „a bérleti díj módszer”-eként említi.

| (c) | a bevétel és kiadás („R&E”) módszerét (Receipt and Expenditure („R&E”) method) olyan vagyontárgyakra kell alkalmazni, amelyeket ritkán adnak bérbe, vagy amelyeket nehéz pótolni, általában közművekre. Annak a gondolkodási folyamatnak a rekonstruálására törekszik, amely a vélelmezett bérlőben végbemehet, amikor egy ingatlan bérlését magában foglaló kereskedelmi ügylet jövedelmezőségét vizsgálja. Felbecsülné a jövőbeni bevételeit, és azokból levonná a jövőbeni költségeit. Ebből levonná a várt hozamot, a fennmaradó összeg alkotja azt a legmagasabb bérleti díjat, amelyet hajlandó lenne kifizetni. |
| --- | --- |

(c)

a bevétel és kiadás („R&E”) módszerét (Receipt and Expenditure („R&E”) method) olyan vagyontárgyakra kell alkalmazni, amelyeket ritkán adnak bérbe, vagy amelyeket nehéz pótolni, általában közművekre. Annak a gondolkodási folyamatnak a rekonstruálására törekszik, amely a vélelmezett bérlőben végbemehet, amikor egy ingatlan bérlését magában foglaló kereskedelmi ügylet jövedelmezőségét vizsgálja. Felbecsülné a jövőbeni bevételeit, és azokból levonná a jövőbeni költségeit. Ebből levonná a várt hozamot, a fennmaradó összeg alkotja azt a legmagasabb bérleti díjat, amelyet hajlandó lenne kifizetni.

| (d) | a vállalkozó szempontjain alapuló módszer (Contractor's basis method) az üzleti ingatlan helyettesítési költségén alapul: a vélelmezett bérlő a vagyoneszközért éves bérleti díjként legfeljebb egy hasonló vagyoneszköz létrehozásához szükséges tőkeösszeg éves kamatának megfelelő összeget lenni hajlandó kifizetni. Ezt a módszert rendszerint olyan vagyoneszközökre alkalmazzák, amelyeket nem adnak bérbe, illetve amelyek nem termelnek nyereséget (pl. kórházak). |
| --- | --- |

(d)

a vállalkozó szempontjain alapuló módszer (Contractor's basis method) az üzleti ingatlan helyettesítési költségén alapul: a vélelmezett bérlő a vagyoneszközért éves bérleti díjként legfeljebb egy hasonló vagyoneszköz létrehozásához szükséges tőkeösszeg éves kamatának megfelelő összeget lenni hajlandó kifizetni. Ezt a módszert rendszerint olyan vagyoneszközökre alkalmazzák, amelyeket nem adnak bérbe, illetve amelyek nem termelnek nyereséget (pl. kórházak).

| (16) | Más üzleti tulajdonhoz hasonlóan a távközlési infrastruktúrára is iparűzési adót vetnek ki. Az adó összegének megállapítása céljából történő értékbecslésre a (berendezések és gépek) (Anglia) vonatkozó 2000. évi előírások (Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000) (4) megállapítják, hogy a távközlési infrastruktúra tekintetében adóköteles berendezések és gépek közé tartoznak a „kábelek, vezetékek, huzalok, drótok vagy ezek által alkotott rendszerek ..., amelyeket távközlési jelek továbbításával kapcsolatban használnak vagy szándékoznak használni”. |
| --- | --- |

(16)

Más üzleti tulajdonhoz hasonlóan a távközlési infrastruktúrára is iparűzési adót vetnek ki. Az adó összegének megállapítása céljából történő értékbecslésre a (berendezések és gépek) (Anglia) vonatkozó 2000. évi előírások (Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000) (4) megállapítják, hogy a távközlési infrastruktúra tekintetében adóköteles berendezések és gépek közé tartoznak a „kábelek, vezetékek, huzalok, drótok vagy ezek által alkotott rendszerek ..., amelyeket távközlési jelek továbbításával kapcsolatban használnak vagy szándékoznak használni”.

| (17) | A távközlési vagyonra 1855 óta vetnek ki iparűzési adót. Az iparűzési adót a BT 1984. évi privatizációját követően annak infrastruktúrájára is kivetették, valamint a Mercury Communications-re, amely a duopólium időszakában, az 1980-as években a BT egyetlen versenytársa volt. Az adó összegét kezdetben, az 1990–1995-ös időszakra vonatkozóan egy előírt „általános minta” alkalmazásával határozták meg. Amikor a távközlési ágazatban 1992-től kezdődően fokozatosan megjelent a verseny, az adót valamennyi távközlési infrastruktúrára kivetették. |
| --- | --- |

(17)

A távközlési vagyonra 1855 óta vetnek ki iparűzési adót. Az iparűzési adót a BT 1984. évi privatizációját követően annak infrastruktúrájára is kivetették, valamint a Mercury Communications-re, amely a duopólium időszakában, az 1980-as években a BT egyetlen versenytársa volt. Az adó összegét kezdetben, az 1990–1995-ös időszakra vonatkozóan egy előírt „általános minta” alkalmazásával határozták meg. Amikor a távközlési ágazatban 1992-től kezdődően fokozatosan megjelent a verseny, az adót valamennyi távközlési infrastruktúrára kivetették.

| (18) | Az 1995–2000-es időszakra vonatkozóan a VOA az R&E módszert alkalmazta a BT-re. Ezt az értékelést a BT-vel történő tárgyalásos megegyezést követően kiigazították, és a BT a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint elvégezte saját vagyonértékelését, majd az eredeti értékbecslés ellen fellebbezést nyújtott be a Londoni Központi Értékbecslési Döntőbírósághoz (Central London Valuation Tribunal), ezt követően pedig az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbírósághoz (Lands Tribunal). A BT és a VOA 2000-ben jutott megegyezésre. Ennek eredményeként létrejött egy megállapodás, amely szerint a BT hálózati eszközeinek adóköteles értékét az 1995/1996-os adóévre vonatkozóan Angliában 445, Walesben pedig 25 millió GBP-ben állapították meg. A 43,2 %-os szorzóval számítva a BT adókötelezettsége az említett adóévben 203 millió GBP-t tett ki, amely a BT éves bevételének 2 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(18)

Az 1995–2000-es időszakra vonatkozóan a VOA az R&E módszert alkalmazta a BT-re. Ezt az értékelést a BT-vel történő tárgyalásos megegyezést követően kiigazították, és a BT a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint elvégezte saját vagyonértékelését, majd az eredeti értékbecslés ellen fellebbezést nyújtott be a Londoni Központi Értékbecslési Döntőbírósághoz (Central London Valuation Tribunal), ezt követően pedig az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbírósághoz (Lands Tribunal). A BT és a VOA 2000-ben jutott megegyezésre. Ennek eredményeként létrejött egy megállapodás, amely szerint a BT hálózati eszközeinek adóköteles értékét az 1995/1996-os adóévre vonatkozóan Angliában 445, Walesben pedig 25 millió GBP-ben állapították meg. A 43,2 %-os szorzóval számítva a BT adókötelezettsége az említett adóévben 203 millió GBP-t tett ki, amely a BT éves bevételének 2 %-ának felelt meg.

| (19) | A 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan a VOA a BT vagyonértékét Angliában 467, Walesben pedig 26 millió GBP-ben állapította meg. Az értékelést az R&E módszer alapján végezték el és az 1995-ös vagyonjegyzék létrehozásával egy időben elfogadott elvekre és értékekre alapozták. A 2005–2010-es időszakra vonatkozóan a VOA ismét az R&E módszert alkalmazta a BT hálózatára. |
| --- | --- |

(19)

A 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan a VOA a BT vagyonértékét Angliában 467, Walesben pedig 26 millió GBP-ben állapította meg. Az értékelést az R&E módszer alapján végezték el és az 1995-ös vagyonjegyzék létrehozásával egy időben elfogadott elvekre és értékekre alapozták. A 2005–2010-es időszakra vonatkozóan a VOA ismét az R&E módszert alkalmazta a BT hálózatára.

| (20) | Az értékelés felülvizsgálatára elvileg ötévente kerül sor. Az eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság azonban megjegyezte, hogy az azt követő, lefelé történő módosításokra a vállalatnak a versengő távközlési hálózatok fizikai kiépítése eredményeképpen az Egyesült Királyság rögzített távközlési piacán való piaci részesedése csökkenésének következtében került sor. Az eljárás megindítására vonatkozó határozat megállapította, hogy a hálózat esetleges bővítésére vagy korszerűsítésére vonatkozóan látszólag nem került sor hasonló, felfelé történő kiigazításra. |
| --- | --- |

(20)

Az értékelés felülvizsgálatára elvileg ötévente kerül sor. Az eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság azonban megjegyezte, hogy az azt követő, lefelé történő módosításokra a vállalatnak a versengő távközlési hálózatok fizikai kiépítése eredményeképpen az Egyesült Királyság rögzített távközlési piacán való piaci részesedése csökkenésének következtében került sor. Az eljárás megindítására vonatkozó határozat megállapította, hogy a hálózat esetleges bővítésére vagy korszerűsítésére vonatkozóan látszólag nem került sor hasonló, felfelé történő kiigazításra.

| (21) | A Kingston Communications plc („Kingston”) Hull régió inkumbens távközlési szolgáltatója és a régió egyetlen helyi hozzáférési hálózatának tulajdonosa. Az Egyesült Királyságban a túlnyomórészt állami tulajdonban lévő távközlési hálózatoknak az 1980-as évek végén történő privatizációja során a vállalat az önkormányzat tulajdonában maradt az 1999-es nyilvános részvénykibocsátásig. A Hulli Városi Tanács továbbra is az egyetlen jelentős részvényes. A BT-n kívül a Kingston volt az egyetlen olyan távközlési szolgáltató, amely esetében az R&E értékbecslési módszert alkalmazták. |
| --- | --- |

(21)

A Kingston Communications plc („Kingston”) Hull régió inkumbens távközlési szolgáltatója és a régió egyetlen helyi hozzáférési hálózatának tulajdonosa. Az Egyesült Királyságban a túlnyomórészt állami tulajdonban lévő távközlési hálózatoknak az 1980-as évek végén történő privatizációja során a vállalat az önkormányzat tulajdonában maradt az 1999-es nyilvános részvénykibocsátásig. A Hulli Városi Tanács továbbra is az egyetlen jelentős részvényes. A BT-n kívül a Kingston volt az egyetlen olyan távközlési szolgáltató, amely esetében az R&E értékbecslési módszert alkalmazták.

| (22) | A Kingstonnak azonban van egy leányvállalata is, a Torch Communications Ltd, amely a Kingston helyi hozzáférési hálózatának területén (azaz a hulli konurbáción) kívül kiépített egy száloptikás gerinchálózatot, és azt külön leányvállalatként működteti. Következésképpen a Torch gerinchálózatával kapcsolatban külön értékbecslést lehet végezni a bérleti díj módszere alapján. |
| --- | --- |

(22)

A Kingstonnak azonban van egy leányvállalata is, a Torch Communications Ltd, amely a Kingston helyi hozzáférési hálózatának területén (azaz a hulli konurbáción) kívül kiépített egy száloptikás gerinchálózatot, és azt külön leányvállalatként működteti. Következésképpen a Torch gerinchálózatával kapcsolatban külön értékbecslést lehet végezni a bérleti díj módszere alapján.

| (23) | A Vtesse a panaszos. Ez a szolgáltató száloptikai elérési infrastruktúrát biztosít vállalkozások számára („fibre to the business” szolgáltató), nagykapacitású kiskereskedelmi bérelt vonalakat kínál főleg vállalati nagyfelhasználók számára. Közvetlen versenyben van a BT bérelt vonali szolgáltatásaival. A fogyasztók közötti összeköttetés biztosítása érdekében a Vtesse „sötétszálat” lízingel más gerinchálózati szolgáltatóktól és ezt saját kiépítésű infrastruktúrájával egészíti ki. A más szolgáltatóktól bérelt vagyontárgyakat beszámították a Vtesse adóköteles vagyonába. A VOA úgy döntött, hogy a Vtesse esetében a „vagyonjegyzék alapján történő összehangolás” módszere alapján állapítja meg az adó összegét, amely aztán minden egyes új optikai szál bérbevételekor és üzembe helyezésekor alkalmazandó. |
| --- | --- |

(23)

A Vtesse a panaszos. Ez a szolgáltató száloptikai elérési infrastruktúrát biztosít vállalkozások számára („fibre to the business” szolgáltató), nagykapacitású kiskereskedelmi bérelt vonalakat kínál főleg vállalati nagyfelhasználók számára. Közvetlen versenyben van a BT bérelt vonali szolgáltatásaival. A fogyasztók közötti összeköttetés biztosítása érdekében a Vtesse „sötétszálat” lízingel más gerinchálózati szolgáltatóktól és ezt saját kiépítésű infrastruktúrájával egészíti ki. A más szolgáltatóktól bérelt vagyontárgyakat beszámították a Vtesse adóköteles vagyonába. A VOA úgy döntött, hogy a Vtesse esetében a „vagyonjegyzék alapján történő összehangolás” módszere alapján állapítja meg az adó összegét, amely aztán minden egyes új optikai szál bérbevételekor és üzembe helyezésekor alkalmazandó.

| (24) | A ténylegesen kifizetett bérleti díjak összehasonlítása alapján a VOA a bérleti díj módszerének felhasználásával az éves adót Nagy-Londonban egy optikai szálpár kilométere után 1 200 GBP-ben, az Egyesült Királyság más részein pedig 1 000 GBP-ben állapította meg a 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan. Ezenkívül 2001-ben a VOA egy úgynevezett „túlkínálati engedményt” biztosított azon száloptikai szolgáltatók számára, amelyek esetében az értékbecslést a bérleti díj módszere alapján végezték el, ami azt jelenti, hogy az adóköteles értékből 2001. április 1-jétől 15 %-ot, 2002. április 1-jétől pedig 25 %-ot engednek el. Ezt az engedményt az 1990-es évek végén bekövetkezett távközlési konjunktúra idején a száloptika terén végrehajtott túlzott mértékű befektetések, illetve ezen eszközöknek a fizikai túlkínálat által előidézett későbbi drasztikus értékcsökkenése miatt vezették be. A 3 000 kilométert meghaladó hálózatok esetében érvényes egy további 10 %-os engedmény. Az említett engedmények következtében egy pár száloptika bérleti értéke 2002–2004-ben Nagy-Londonban kilométerenként 900 GBP-re csökkent, az ország más részein pedig 750 GBP-re. A 2005–2010-es időszakra vonatkozóan egy optikai szálpár bérleti értékét Nagy-Londonban kilométerenként 600 GBP-ben, az Egyesült Királyság többi részén pedig 500 GBP-ben állapították meg. (5) A Vtesse szerint 2003/04-ben az által fizetendő adó a bevételének körülbelül 7 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(24)

A ténylegesen kifizetett bérleti díjak összehasonlítása alapján a VOA a bérleti díj módszerének felhasználásával az éves adót Nagy-Londonban egy optikai szálpár kilométere után 1 200 GBP-ben, az Egyesült Királyság más részein pedig 1 000 GBP-ben állapította meg a 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan. Ezenkívül 2001-ben a VOA egy úgynevezett „túlkínálati engedményt” biztosított azon száloptikai szolgáltatók számára, amelyek esetében az értékbecslést a bérleti díj módszere alapján végezték el, ami azt jelenti, hogy az adóköteles értékből 2001. április 1-jétől 15 %-ot, 2002. április 1-jétől pedig 25 %-ot engednek el. Ezt az engedményt az 1990-es évek végén bekövetkezett távközlési konjunktúra idején a száloptika terén végrehajtott túlzott mértékű befektetések, illetve ezen eszközöknek a fizikai túlkínálat által előidézett későbbi drasztikus értékcsökkenése miatt vezették be. A 3 000 kilométert meghaladó hálózatok esetében érvényes egy további 10 %-os engedmény. Az említett engedmények következtében egy pár száloptika bérleti értéke 2002–2004-ben Nagy-Londonban kilométerenként 900 GBP-re csökkent, az ország más részein pedig 750 GBP-re. A 2005–2010-es időszakra vonatkozóan egy optikai szálpár bérleti értékét Nagy-Londonban kilométerenként 600 GBP-ben, az Egyesült Királyság többi részén pedig 500 GBP-ben állapították meg. (5) A Vtesse szerint 2003/04-ben az által fizetendő adó a bevételének körülbelül 7 %-át tette ki.

| (25) | Ami a módosításokat illeti, minden egyes bérelt és üzembe helyezett optika szál esetében a jegyzék alapján történő összehangoláson alapuló adókulcsot alkalmazták. A Vtesse köteles rendszeresen tájékoztatni a VOA-t a hálózatbővítéseiről, hogy vagyoneszközeinek értékelése kiigazítható legyen. Következésképpen, a Vtesse állítása szerint valahányszor optikai kábelt szerez be a fogyasztóinak történő szolgáltatásnyújtás céljából, minden egyes új szerződésből származó bevétel 20–30 %-ának megfelelő adót kell fizetnie. |
| --- | --- |

(25)

Ami a módosításokat illeti, minden egyes bérelt és üzembe helyezett optika szál esetében a jegyzék alapján történő összehangoláson alapuló adókulcsot alkalmazták. A Vtesse köteles rendszeresen tájékoztatni a VOA-t a hálózatbővítéseiről, hogy vagyoneszközeinek értékelése kiigazítható legyen. Következésképpen, a Vtesse állítása szerint valahányszor optikai kábelt szerez be a fogyasztóinak történő szolgáltatásnyújtás céljából, minden egyes új szerződésből származó bevétel 20–30 %-ának megfelelő adót kell fizetnie.

| (26) | A távközlési piac többi szolgáltatójával kapcsolatos értékbecslést a bérleti díj módszere alapján végezték el, a kábeltelevíziós szolgáltatók kivételével, amelyek esetében az értékbecslésre a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint került sor (6). |
| --- | --- |

(26)

A távközlési piac többi szolgáltatójával kapcsolatos értékbecslést a bérleti díj módszere alapján végezték el, a kábeltelevíziós szolgáltatók kivételével, amelyek esetében az értékbecslésre a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint került sor (6).

B.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának okai

| (27) | A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azt a véleményt fogalmazta meg, hogy a vagyonadónak a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása előnyt biztosítana ennek a két társaságnak. Úgy tűnik, hogy a versenytársaikhoz képest az adóalap-csökkentés előnyét élvezik. Ezt bizonyítja az a tény, hogy a BT az adott bevétel körülbelül 2 %-ának megfelelő adót fizetett, míg a Vtesse és más versenytársak esetében előfordulhatott, hogy 7 % körülit, és növekményi alapon 20–30 %-ig terjedő adót fizettek. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azt a véleményt fogalmazta meg, hogy a vagyonadónak a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása előnyt biztosítana ennek a két társaságnak. Úgy tűnik, hogy a versenytársaikhoz képest az adóalap-csökkentés előnyét élvezik. Ezt bizonyítja az a tény, hogy a BT az adott bevétel körülbelül 2 %-ának megfelelő adót fizetett, míg a Vtesse és más versenytársak esetében előfordulhatott, hogy 7 % körülit, és növekményi alapon 20–30 %-ig terjedő adót fizettek.

| (28) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban az a vélemény fogalmazódott meg, hogy ez a nyilvánvalóan diszkriminatív adózás annak következtében alakulhatott ki, hogy a BT-re és a Kingstonra egy bizonyos vagyonértékelési módszert alkalmaztak, míg a többi távközlési szolgáltatóra a bérleti díj módszerét, a kábeltelevíziós szolgáltatók kivételével, amelyek esetében az értékbecslésre a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint került sor. Az, hogy nem egységes a rendszer, és a VOA-nak az általános rendelkezések bizonyos szolgáltatókra történő alkalmazása céljából biztosított, valamint a BT-vel kötött egyezséggel kapcsolatban alkalmazott mérlegelési jogkör eredményezhetett bizonyos előnyt a BT és a Kingston számára. |
| --- | --- |

(28)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban az a vélemény fogalmazódott meg, hogy ez a nyilvánvalóan diszkriminatív adózás annak következtében alakulhatott ki, hogy a BT-re és a Kingstonra egy bizonyos vagyonértékelési módszert alkalmaztak, míg a többi távközlési szolgáltatóra a bérleti díj módszerét, a kábeltelevíziós szolgáltatók kivételével, amelyek esetében az értékbecslésre a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint került sor. Az, hogy nem egységes a rendszer, és a VOA-nak az általános rendelkezések bizonyos szolgáltatókra történő alkalmazása céljából biztosított, valamint a BT-vel kötött egyezséggel kapcsolatban alkalmazott mérlegelési jogkör eredményezhetett bizonyos előnyt a BT és a Kingston számára.

| (29) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozat megkérdőjelezte azt a véleményt, miszerint a bérleti díj módszerét nem lehetett volna alkalmazni a BT és a Kingston vagyontárgyaira. A határozat javaslatot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a BT által a saját infrastruktúrájának bérbeadása után kézhez vett bérleti díj szolgálhatna iránymutatásul a hálózat értéke szempontjából. Továbbá a BT kiskereskedelmi üzletágai ténylegesen bérelnek infrastruktúrát és vásárolnak hálózati szolgáltatásokat a BT nagykereskedelmi üzletágától, a BT Wholesale Ltd-től. („BT Wholesale”), attól az üzletágtól, amelyik intézi a BT infrastruktúrájával kapcsolatos ügyeket: a BT kis- és nagykereskedelmi üzletága közötti belső elszámolási árak alapul szolgálhatnak a bérleti érték megállapítására. Ezenkívül a liberalizáció és a hálózat elemeinek átengedése számos olyan nagykereskedelmi terméket eredményezett, amelyeket viszonyítási alapnak lehet tekinteni a BT és a Kingston hálózatai különböző infrastrukturális elemei bérleti értékének megállapításához. Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint egyetlen olyan hálózat sincs, amely megközelítőleg olyan nagy és változatos lenne, mint a BT hálózata, és amelynek a bérleti értéke viszonyítási alapul szolgálhatna, az eljárás megindítására vonatkozó határozat azt ajánlotta, hogy a távközlési piacon is aktív kábeltelevíziós szolgáltatók adózását lehetne viszonyítási alapnak tekinteni. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozat megkérdőjelezte azt a véleményt, miszerint a bérleti díj módszerét nem lehetett volna alkalmazni a BT és a Kingston vagyontárgyaira. A határozat javaslatot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a BT által a saját infrastruktúrájának bérbeadása után kézhez vett bérleti díj szolgálhatna iránymutatásul a hálózat értéke szempontjából. Továbbá a BT kiskereskedelmi üzletágai ténylegesen bérelnek infrastruktúrát és vásárolnak hálózati szolgáltatásokat a BT nagykereskedelmi üzletágától, a BT Wholesale Ltd-től. („BT Wholesale”), attól az üzletágtól, amelyik intézi a BT infrastruktúrájával kapcsolatos ügyeket: a BT kis- és nagykereskedelmi üzletága közötti belső elszámolási árak alapul szolgálhatnak a bérleti érték megállapítására. Ezenkívül a liberalizáció és a hálózat elemeinek átengedése számos olyan nagykereskedelmi terméket eredményezett, amelyeket viszonyítási alapnak lehet tekinteni a BT és a Kingston hálózatai különböző infrastrukturális elemei bérleti értékének megállapításához. Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint egyetlen olyan hálózat sincs, amely megközelítőleg olyan nagy és változatos lenne, mint a BT hálózata, és amelynek a bérleti értéke viszonyítási alapul szolgálhatna, az eljárás megindítására vonatkozó határozat azt ajánlotta, hogy a távközlési piacon is aktív kábeltelevíziós szolgáltatók adózását lehetne viszonyítási alapnak tekinteni.

| (30) | Magával az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy ez a módszer az érintett eszközök bérleti értékét az azok használatából származó bevételek alapján állapítja meg. Az eredmény tehát ezen eszközök használatának jövedelmezősége szintjétől függne, ami olyan eredményekhez vezethetne, amelyek azon szolgáltatókat sújtanák, amelyek vagyontárgyait más módszer alapján értékelik. A Bizottság megkérdőjelezte, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazásakor megtörténtek-e a szükséges kiigazítások annak feltételezése érdekében, hogy eszközeiket maximálisan és nyereségesen használják ki. A Bizottság arról is felvilágosítást kért, hogyan veszik figyelembe az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket a BT értékelése során. |
| --- | --- |

(30)

Magával az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy ez a módszer az érintett eszközök bérleti értékét az azok használatából származó bevételek alapján állapítja meg. Az eredmény tehát ezen eszközök használatának jövedelmezősége szintjétől függne, ami olyan eredményekhez vezethetne, amelyek azon szolgáltatókat sújtanák, amelyek vagyontárgyait más módszer alapján értékelik. A Bizottság megkérdőjelezte, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazásakor megtörténtek-e a szükséges kiigazítások annak feltételezése érdekében, hogy eszközeiket maximálisan és nyereségesen használják ki. A Bizottság arról is felvilágosítást kért, hogyan veszik figyelembe az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket a BT értékelése során.

| (31) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozat továbbá megkérdőjelezte az adóköteles érték módosításaira alkalmazott módszert. Megállapította, hogy úgy tűnik, hogy a BT esetében a lefelé történő módosítás mechanizmusát alkalmazzák, míg a versenytársak piaci helyzetével kapcsolatban nem került sor hasonló szisztematikus módosításra. Úgy látszik, hogy az a nyilvánvaló tény, hogy a BT infrastruktúrája értékének a két ötéves felülvizsgálati időszak közötti növekedését nem vették figyelembe, miközben a versenytársakat a hálózatuk értékének növekedésével arányosan egyre nagyobb mértékű adóval terhelik, előnyt biztosít a BT számára. |
| --- | --- |

(31)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozat továbbá megkérdőjelezte az adóköteles érték módosításaira alkalmazott módszert. Megállapította, hogy úgy tűnik, hogy a BT esetében a lefelé történő módosítás mechanizmusát alkalmazzák, míg a versenytársak piaci helyzetével kapcsolatban nem került sor hasonló szisztematikus módosításra. Úgy látszik, hogy az a nyilvánvaló tény, hogy a BT infrastruktúrája értékének a két ötéves felülvizsgálati időszak közötti növekedését nem vették figyelembe, miközben a versenytársakat a hálózatuk értékének növekedésével arányosan egyre nagyobb mértékű adóval terhelik, előnyt biztosít a BT számára.

| (32) | Végezetül, az eljárás megindítására vonatkozó határozat hangsúlyozta, hogy a VOA kétségtelenül tág mérlegelési jogkörrel rendelkezett, ami lehetővé tette, hogy megegyezést eszközöljön ki. A határozat kiemelte, hogy a BT-vel kötött megegyezésnek tiszteletben kell tartania a megkülönböztetésmentesség elvét, és nem tartalmazhat indokolatlan megkülönböztetést a szolgáltatók között. |
| --- | --- |

(32)

Végezetül, az eljárás megindítására vonatkozó határozat hangsúlyozta, hogy a VOA kétségtelenül tág mérlegelési jogkörrel rendelkezett, ami lehetővé tette, hogy megegyezést eszközöljön ki. A határozat kiemelte, hogy a BT-vel kötött megegyezésnek tiszteletben kell tartania a megkülönböztetésmentesség elvét, és nem tartalmazhat indokolatlan megkülönböztetést a szolgáltatók között.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

A.   A BT-től és a Kingstontól eltérő érdekelt felek észrevételei

| (33) | A BT-től és a Kingstontól eltérő érdekelt felek által benyújtott észrevételek általában azt a nézetet támasztják alá, hogy a vagyonadó BT-re és Kingstonra történő alkalmazása előnyös lehet azok számára. |
| --- | --- |

(33)

A BT-től és a Kingstontól eltérő érdekelt felek által benyújtott észrevételek általában azt a nézetet támasztják alá, hogy a vagyonadó BT-re és Kingstonra történő alkalmazása előnyös lehet azok számára.

| (34) | A Vtesse először arra mutatott rá, hogy az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság 1998. márciusi határozatát követően, amely megerősítette, hogy az R&E módszert kellett alkalmazni a BT hálózatára, és hogy annak adóköteles értéke Angliában és Walesben 553 000 000 GBP, a BT megfellebbezte a határozatot az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróságnál. A fellebbezési tárgyalást megelőzően a BT és a VOA 470 000 000 adóköteles értéket állapított meg, ami az első értékeléshez viszonyítva 15 %-os csökkenést jelent. A Vtesse azt sugallja, hogy a BT és a VOA megállapodott egy végleges összegben, és a VOA ehhez igazította a számokat. |
| --- | --- |

(34)

A Vtesse először arra mutatott rá, hogy az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság 1998. márciusi határozatát követően, amely megerősítette, hogy az R&E módszert kellett alkalmazni a BT hálózatára, és hogy annak adóköteles értéke Angliában és Walesben 553 000 000 GBP, a BT megfellebbezte a határozatot az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróságnál. A fellebbezési tárgyalást megelőzően a BT és a VOA 470 000 000 adóköteles értéket állapított meg, ami az első értékeléshez viszonyítva 15 %-os csökkenést jelent. A Vtesse azt sugallja, hogy a BT és a VOA megállapodott egy végleges összegben, és a VOA ehhez igazította a számokat.

| (35) | A Vtesse újabb tényezőket terjesztett elő, amelyekkel azt igyekszik bizonyítani, hogy a BT vagyona alulértékelt az R&E módszer szerint. Ilyen módon feltételezve, hogy a BT tejes hálózatának adóköteles értékét (7) a száloptikás hálózathoz rendelték (2005-ben 7 300 000 km), az optikai szál kilométerenkénti éves adóköteles értéke 74 GBP lenne. A Vtesse szerint csak össze kell hasonlítani ezt a számadatot a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatók esetében megállapított, az optikai szál kilométerenkénti 1 000 és 1 200 GBP éves adóköteles értékével. Ehhez hasonlóan, azáltal, hogy a BT száloptikás hálózata értékét nullának veszik, és tekintettel arra, hogy a BT 29 millió végfelhasználói csatlakozással rendelkezik, a vonalankénti éves bérleti díj 18,57 GBP lenne. Ezt a számadatot össze kell hasonlítani a távközlési szolgáltatók által a BT által átengedett előfizetői hurkokhoz való hozzáférésért fizetett évi 122 GBP-vel (8). |
| --- | --- |

(35)

A Vtesse újabb tényezőket terjesztett elő, amelyekkel azt igyekszik bizonyítani, hogy a BT vagyona alulértékelt az R&E módszer szerint. Ilyen módon feltételezve, hogy a BT tejes hálózatának adóköteles értékét (7) a száloptikás hálózathoz rendelték (2005-ben 7 300 000 km), az optikai szál kilométerenkénti éves adóköteles értéke 74 GBP lenne. A Vtesse szerint csak össze kell hasonlítani ezt a számadatot a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatók esetében megállapított, az optikai szál kilométerenkénti 1 000 és 1 200 GBP éves adóköteles értékével. Ehhez hasonlóan, azáltal, hogy a BT száloptikás hálózata értékét nullának veszik, és tekintettel arra, hogy a BT 29 millió végfelhasználói csatlakozással rendelkezik, a vonalankénti éves bérleti díj 18,57 GBP lenne. Ezt a számadatot össze kell hasonlítani a távközlési szolgáltatók által a BT által átengedett előfizetői hurkokhoz való hozzáférésért fizetett évi 122 GBP-vel (8).

| (36) | A Vtesse azt is megjegyzi, hogy 2001-ben a BT az ingatlanállománya nagy részének haszonbérletét és korlátlan tulajdonát 2,4 milliárd GBP-ért átadta a „Telereal”-nak, a Land Securities és a Williams Pears Group közös vállalatának. Az ügylet összesen 5,5 millió négyzetkilométert érintett. Az ügylet megkötését követően a BT 190 millió GBP éves bérleti díjat fizetett a korlátlan tulajdonért, plusz 90 millió GBP-t a haszonbérletért 2001-ben. Ennek az ügyletnek az alapján a Vtesse arra a következtetésre jutott, hogy a BT négyzetméterenként 35 GBP bérleti díjat fizet az épületeiért, miközben a Vtesse szerint más távközlési szolgáltatók esetében üzleti ingatlanukra négyzetkilométerenként átlagosan 115 GBP-t állapítottak meg. A Vtesse azt állítja, hogy 2001-ben a BT által az épületeiért a Telerealnak fizetett tényleges bérleti díj, azaz 280 millió GBP, az évi adóköteles értékének több mint 50 %-át teszi ki annak ellenére, hogy az adóköteles érték nagy részét főleg a hálózatának és nem az épületeinek kellene tulajdonítani. Úgy tűnik, hogy a Vtesse arra céloz, hogy nyilvánvaló, hogy a BT hálózata az R&E módszer alapján alulértékelt. |
| --- | --- |

(36)

A Vtesse azt is megjegyzi, hogy 2001-ben a BT az ingatlanállománya nagy részének haszonbérletét és korlátlan tulajdonát 2,4 milliárd GBP-ért átadta a „Telereal”-nak, a Land Securities és a Williams Pears Group közös vállalatának. Az ügylet összesen 5,5 millió négyzetkilométert érintett. Az ügylet megkötését követően a BT 190 millió GBP éves bérleti díjat fizetett a korlátlan tulajdonért, plusz 90 millió GBP-t a haszonbérletért 2001-ben. Ennek az ügyletnek az alapján a Vtesse arra a következtetésre jutott, hogy a BT négyzetméterenként 35 GBP bérleti díjat fizet az épületeiért, miközben a Vtesse szerint más távközlési szolgáltatók esetében üzleti ingatlanukra négyzetkilométerenként átlagosan 115 GBP-t állapítottak meg. A Vtesse azt állítja, hogy 2001-ben a BT által az épületeiért a Telerealnak fizetett tényleges bérleti díj, azaz 280 millió GBP, az évi adóköteles értékének több mint 50 %-át teszi ki annak ellenére, hogy az adóköteles érték nagy részét főleg a hálózatának és nem az épületeinek kellene tulajdonítani. Úgy tűnik, hogy a Vtesse arra céloz, hogy nyilvánvaló, hogy a BT hálózata az R&E módszer alapján alulértékelt.

| (37) | A Vtesse előterjesztésében szereplő, a BT, illetve más távközlési szolgáltatók hálózata különböző összetevőinek adóköteles értéke közötti eltérés bizonyítja, hogy az R&E módszer alkalmazásával alacsonyabbra értékelték a BT vagyonát, mint ahogy az a bérleti díj módszere alapján történt volna. |
| --- | --- |

(37)

A Vtesse előterjesztésében szereplő, a BT, illetve más távközlési szolgáltatók hálózata különböző összetevőinek adóköteles értéke közötti eltérés bizonyítja, hogy az R&E módszer alkalmazásával alacsonyabbra értékelték a BT vagyonát, mint ahogy az a bérleti díj módszere alapján történt volna.

| (38) | A Vtesse további tényezőket hoz fel a BT-re, illetve más távközlési szolgáltatókra háruló iparűzési adó összehasonlítása céljából. A Vtesse a helyi adó/bevétel arány alkalmazását támogatja, amely az ő esetében 2004-ben állítólag 13,46 %-ot tett ki. Azt állítja, hogy ezt az arányt a BT-vel való közvetlen összehasonlítás érdekében ki kell igazítani. A Vtesse szerint mivel a szolgáltatók többsége jelentős díjat fizet a forgalomtovábbításért és -végződtetésért, és mivel ezek az összekapcsolási díjak nincsenek összefüggésben az adóköteles vagyoneszközeikkel, a díjakat a helyi adó/bevétel arány kiszámításakor le kellene vonni a bevételükből. Ezt a nézetet támogatja a Gamma Telecom, amely ugyanazon okokból azt állítja, hogy az iparűzési adóterhek összehasonlításához a helyi adó/hozzáadott érték arány lenne a legmegfelelőbb. |
| --- | --- |

(38)

A Vtesse további tényezőket hoz fel a BT-re, illetve más távközlési szolgáltatókra háruló iparűzési adó összehasonlítása céljából. A Vtesse a helyi adó/bevétel arány alkalmazását támogatja, amely az ő esetében 2004-ben állítólag 13,46 %-ot tett ki. Azt állítja, hogy ezt az arányt a BT-vel való közvetlen összehasonlítás érdekében ki kell igazítani. A Vtesse szerint mivel a szolgáltatók többsége jelentős díjat fizet a forgalomtovábbításért és -végződtetésért, és mivel ezek az összekapcsolási díjak nincsenek összefüggésben az adóköteles vagyoneszközeikkel, a díjakat a helyi adó/bevétel arány kiszámításakor le kellene vonni a bevételükből. Ezt a nézetet támogatja a Gamma Telecom, amely ugyanazon okokból azt állítja, hogy az iparűzési adóterhek összehasonlításához a helyi adó/hozzáadott érték arány lenne a legmegfelelőbb.

| (39) | Ezenkívül a Vtesse összehasonlította a BT nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásait (Wholesale Extension Services („WES”)) árait azzal a helyi adóval, amelyet egy, a bérleti díj módszere alapján értékelt szolgáltatónak kellene fizetnie, ha ugyanolyan szolgáltatás biztosítása céljából optikai szálakat helyezne üzembe. A Vtesse azt állítja, hogy a WES teljesítményétől és távolságaitól függően az ilyen szolgáltatónak a BT által felszámított ár 87 %-ának megfelelő helyi adót kellene fizetnie. A Vtesse úgy véli, hogy ez egy újabb bizonyíték arra, hogy a BT száloptikás hálózata alulértékelt: ha a hálózatát ugyanúgy értékelnék, a BT-nek többet kellene felszámítania a WES-ért az iparűzési adó tényleges költségének fedezése érdekében. |
| --- | --- |

(39)

Ezenkívül a Vtesse összehasonlította a BT nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásait (Wholesale Extension Services („WES”)) árait azzal a helyi adóval, amelyet egy, a bérleti díj módszere alapján értékelt szolgáltatónak kellene fizetnie, ha ugyanolyan szolgáltatás biztosítása céljából optikai szálakat helyezne üzembe. A Vtesse azt állítja, hogy a WES teljesítményétől és távolságaitól függően az ilyen szolgáltatónak a BT által felszámított ár 87 %-ának megfelelő helyi adót kellene fizetnie. A Vtesse úgy véli, hogy ez egy újabb bizonyíték arra, hogy a BT száloptikás hálózata alulértékelt: ha a hálózatát ugyanúgy értékelnék, a BT-nek többet kellene felszámítania a WES-ért az iparűzési adó tényleges költségének fedezése érdekében.

| (40) | Ezenkívül a Vtesse azt állítja, hogy a helyi adó/bevétel arány különösen magas a hozzá hasonló új piaci szereplők esetében. Az ismertebb társaságok a lehető legnagyobb forgalommal terhelhetik az optikai szálakat annak érdekében, hogy minél több fogyasztón keresztül írják le a bérleti és adóköltségeket. A BT-re nem vonatkozik ez a kényszer, mivel állítólag nem fizet marginális adót. Ez azt jelenti, hogy az ismertebb társaságok esetében a helyi adó/bevétel arány hosszú távon csökkeni fog. |
| --- | --- |

(40)

Ezenkívül a Vtesse azt állítja, hogy a helyi adó/bevétel arány különösen magas a hozzá hasonló új piaci szereplők esetében. Az ismertebb társaságok a lehető legnagyobb forgalommal terhelhetik az optikai szálakat annak érdekében, hogy minél több fogyasztón keresztül írják le a bérleti és adóköltségeket. A BT-re nem vonatkozik ez a kényszer, mivel állítólag nem fizet marginális adót. Ez azt jelenti, hogy az ismertebb társaságok esetében a helyi adó/bevétel arány hosszú távon csökkeni fog.

| (41) | A marginális adózás kérdésével kapcsolatban a Vtesse hangsúlyozza, hogy a hátránya abból származik, hogy az adómegállapításhoz a BT-t osztatlan hálózatként kezelik, míg a Vtesse esetében az általa üzembe helyezett optikai kábel minden egyes métere után állapítják meg az adó összegét. Úgy véli, hogy a vizsgálat alapjának azt az egyedi piaci szerződést kellene tekinteni, amelyért a Vtesse és a BT versenyez. A Vtesse további pontosabb adatokat szolgáltat a szerződések marginális adózásával kapcsolatos eltérések hatásairól: a Vtesse példaként a kenti MAN vállalat által a gerinchálózati és hozzáférési távközlési kapcsolatok biztosítására meghirdetett ajánlati felhívást hozza fel, és azt állítja, hogy az ajánlattal kapcsolatos adófizetési kötelezettsége a bevételének 16 %-át tette ki. Ugyanezen ajánlattal kapcsolatban a Vtesse azt állítja, hogy a BT nem fizetett marginális adót, illetve, hogy legfeljebb a bevétel átlag 2 %-ának megfelelő adót vetettek ki rá, amit a BT állítólag helyi adóban fizet. Ez a különbség megmagyarázná, miért veszítette el az ajánlatot a Vtesse a BT-t is magában foglaló konzorciummal szemben. |
| --- | --- |

(41)

A marginális adózás kérdésével kapcsolatban a Vtesse hangsúlyozza, hogy a hátránya abból származik, hogy az adómegállapításhoz a BT-t osztatlan hálózatként kezelik, míg a Vtesse esetében az általa üzembe helyezett optikai kábel minden egyes métere után állapítják meg az adó összegét. Úgy véli, hogy a vizsgálat alapjának azt az egyedi piaci szerződést kellene tekinteni, amelyért a Vtesse és a BT versenyez. A Vtesse további pontosabb adatokat szolgáltat a szerződések marginális adózásával kapcsolatos eltérések hatásairól: a Vtesse példaként a kenti MAN vállalat által a gerinchálózati és hozzáférési távközlési kapcsolatok biztosítására meghirdetett ajánlati felhívást hozza fel, és azt állítja, hogy az ajánlattal kapcsolatos adófizetési kötelezettsége a bevételének 16 %-át tette ki. Ugyanezen ajánlattal kapcsolatban a Vtesse azt állítja, hogy a BT nem fizetett marginális adót, illetve, hogy legfeljebb a bevétel átlag 2 %-ának megfelelő adót vetettek ki rá, amit a BT állítólag helyi adóban fizet. Ez a különbség megmagyarázná, miért veszítette el az ajánlatot a Vtesse a BT-t is magában foglaló konzorciummal szemben.

| (42) | A Vtesse azt is megjegyzi, hogy a BT nemrég bérelt mintegy 2 000 útvonal-kilométer optikai szálat a Geo hálózatán, a Vtesse egyik beszállítójának, valószínűleg ugyanolyan üzleti feltételek mellett, mint amelyek a Vtessére érvényesek. A Vtesse véleménye szerint a BT-t ezen optikai szálak bérlőjének kellene tekinteni. A Vtesse megkérdőjelezi, hogy a BT hálózatának e kiterjesztését figyelembe vették-e az értékeléskor, és azt sugallja, hogy a BT-t ugyanolyan feltételek mellett kellett volna értékelni, mint a Vtessét, amikor ugyanattól a szolgáltatótól bérel optikai szálakat. |
| --- | --- |

(42)

A Vtesse azt is megjegyzi, hogy a BT nemrég bérelt mintegy 2 000 útvonal-kilométer optikai szálat a Geo hálózatán, a Vtesse egyik beszállítójának, valószínűleg ugyanolyan üzleti feltételek mellett, mint amelyek a Vtessére érvényesek. A Vtesse véleménye szerint a BT-t ezen optikai szálak bérlőjének kellene tekinteni. A Vtesse megkérdőjelezi, hogy a BT hálózatának e kiterjesztését figyelembe vették-e az értékeléskor, és azt sugallja, hogy a BT-t ugyanolyan feltételek mellett kellett volna értékelni, mint a Vtessét, amikor ugyanattól a szolgáltatótól bérel optikai szálakat.

| (43) | Az Altnet Task Force, amely számos alternatív vezetékes távközlési szolgáltatót képvisel, azt állítja, hogy az R&E módszert csak olyan szabályozott monopóliumokra kellene alkalmazni, amelyek kevés összehasonlítható, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékkal rendelkeznek. Úgy véli, hogy a VOA elegendő bizonyítékokkal rendelkezett a bérleti érték vonatkozásában a BT-nek a bérleti díj módszere alapján történő értékeléséhez, ezek közé tartoznak például a BT nagykereskedelmi üzletágának bérleti díjai vagy az előfizetői hurok átengedésének biztosítására szolgáló termékek közzétett árai, amelyeket fel lehetne használni a rézkábelek bérleti értékének megállapításához. Ezenkívül úgy véli, hogy a bérleti díj módszerének alkalmazása növeli a szolgáltatók adófizetési kötelezettségét. Az R&E módszer alkalmazása nem idéz elő ilyen hatást, mivel az infrastruktúra értékét előzetesen állapítják meg, és így a BT sötétszál üzembe helyezésére vonatkozó döntése adóügyi szempontból semleges. Az Altnet szerint az ilyen torzulások hatásait még súlyosbította az, hogy a BT és a VOA közötti megegyezést fenntartották két értékelési időszakban, ami jelentős előnyt biztosított az inkumbens szolgáltató számára a fokozott kiszámíthatóság tekintetében, míg az Altnet vállalatai költséges és rendezetlen fellebbezések és tárgyalások elé néznek. Az Altnet azt állítja, hogy a BT a teljes adóteher 74 %-át viseli a távközlési hálózatok tekintetében, miközben a piaci részesedése legalább 80 %. |
| --- | --- |

(43)

Az Altnet Task Force, amely számos alternatív vezetékes távközlési szolgáltatót képvisel, azt állítja, hogy az R&E módszert csak olyan szabályozott monopóliumokra kellene alkalmazni, amelyek kevés összehasonlítható, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékkal rendelkeznek. Úgy véli, hogy a VOA elegendő bizonyítékokkal rendelkezett a bérleti érték vonatkozásában a BT-nek a bérleti díj módszere alapján történő értékeléséhez, ezek közé tartoznak például a BT nagykereskedelmi üzletágának bérleti díjai vagy az előfizetői hurok átengedésének biztosítására szolgáló termékek közzétett árai, amelyeket fel lehetne használni a rézkábelek bérleti értékének megállapításához. Ezenkívül úgy véli, hogy a bérleti díj módszerének alkalmazása növeli a szolgáltatók adófizetési kötelezettségét. Az R&E módszer alkalmazása nem idéz elő ilyen hatást, mivel az infrastruktúra értékét előzetesen állapítják meg, és így a BT sötétszál üzembe helyezésére vonatkozó döntése adóügyi szempontból semleges. Az Altnet szerint az ilyen torzulások hatásait még súlyosbította az, hogy a BT és a VOA közötti megegyezést fenntartották két értékelési időszakban, ami jelentős előnyt biztosított az inkumbens szolgáltató számára a fokozott kiszámíthatóság tekintetében, míg az Altnet vállalatai költséges és rendezetlen fellebbezések és tárgyalások elé néznek. Az Altnet azt állítja, hogy a BT a teljes adóteher 74 %-át viseli a távközlési hálózatok tekintetében, miközben a piaci részesedése legalább 80 %.

| (44) | A Global Crossing megerősíti, hogy az értéknövekedési adózás (azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után fizetendő adó) kedvez a BT-nek, mivel valahányszor a Global Crossing egy új optikai szálat helyez üzembe, a fogyasztói helytől a maghálózati csomópontokig vezető áramkör teljes hosszát az értéknövekedési adó terheli. A Global Crossing azt állítja, hogy a kedvezőtlen adóelbánás miatt üzlettől esett el a BT-vel szemben. |
| --- | --- |

(44)

A Global Crossing megerősíti, hogy az értéknövekedési adózás (azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után fizetendő adó) kedvez a BT-nek, mivel valahányszor a Global Crossing egy új optikai szálat helyez üzembe, a fogyasztói helytől a maghálózati csomópontokig vezető áramkör teljes hosszát az értéknövekedési adó terheli. A Global Crossing azt állítja, hogy a kedvezőtlen adóelbánás miatt üzlettől esett el a BT-vel szemben.

| (45) | A Thus plc és a Viatel (Egyesült Királyság) Ltd. szintén azt állítják, hogy őket értéknövekedési adó terheli újabb ügyfelek létesítményeinek hálózatukhoz történő csatlakoztatása következtében, miközben a BT-re, a legfőbb versenytársukra, ez nem vonatkozik. Az Above Net is ugyanezt állítja, és közli, hogy lehetséges, hogy a BT állítólagos alacsonyabb adózása miatt üzlettől esett el a BT-vel szemben. |
| --- | --- |

(45)

A Thus plc és a Viatel (Egyesült Királyság) Ltd. szintén azt állítják, hogy őket értéknövekedési adó terheli újabb ügyfelek létesítményeinek hálózatukhoz történő csatlakoztatása következtében, miközben a BT-re, a legfőbb versenytársukra, ez nem vonatkozik. Az Above Net is ugyanezt állítja, és közli, hogy lehetséges, hogy a BT állítólagos alacsonyabb adózása miatt üzlettől esett el a BT-vel szemben.

| (46) | Az UKCTA, a BT-vel a hang- és adatszolgáltatásokért versengő vezetékes távközlési szolgáltatók érdekeit képviselő szakmai szövetség, annak a véleményének adott hangot, miszerint a vagyonadórendszernek komoly hiányosságai vannak az átláthatóság tekintetében, mivel azt a hálózati szolgáltatók és az adóhatóságok között létrejött bizalmas kétoldalú megállapodások jellemzik. Az UKCTA úgy véli, hogy a BT által elért megegyezés tíz évre szóló kiszámíthatóságot és stabilitást biztosított a számára, míg más szolgáltatók nem részesültek hasonló előnyben a kiszámíthatóság tekintetében. Megjegyzi, hogy a vagyonadórendszer megerősítette a BT domináns pozícióját, mivel az adó könnyebben kifizethető volt a BT számára, és ezért hátrányosan befolyásolta az új piaci szereplők tisztességes versenyre való képességét, és mivel a BT-t, a versenytársaival ellentétben, több optikai szál üzembe helyezése esetén nem terheli az iparűzési adó összegének közvetlen növekedése. A Bizottság kérését követően azonban az UKCTA kijelentette, hogy lehetetlen kimutatni, hogy az Altnet szolgáltatóinak mennyi helyi adót kellett volna fizetni, ha ugyanolyan alapon értékelték volna őket, mint a BT-t. |
| --- | --- |

(46)

Az UKCTA, a BT-vel a hang- és adatszolgáltatásokért versengő vezetékes távközlési szolgáltatók érdekeit képviselő szakmai szövetség, annak a véleményének adott hangot, miszerint a vagyonadórendszernek komoly hiányosságai vannak az átláthatóság tekintetében, mivel azt a hálózati szolgáltatók és az adóhatóságok között létrejött bizalmas kétoldalú megállapodások jellemzik. Az UKCTA úgy véli, hogy a BT által elért megegyezés tíz évre szóló kiszámíthatóságot és stabilitást biztosított a számára, míg más szolgáltatók nem részesültek hasonló előnyben a kiszámíthatóság tekintetében. Megjegyzi, hogy a vagyonadórendszer megerősítette a BT domináns pozícióját, mivel az adó könnyebben kifizethető volt a BT számára, és ezért hátrányosan befolyásolta az új piaci szereplők tisztességes versenyre való képességét, és mivel a BT-t, a versenytársaival ellentétben, több optikai szál üzembe helyezése esetén nem terheli az iparűzési adó összegének közvetlen növekedése. A Bizottság kérését követően azonban az UKCTA kijelentette, hogy lehetetlen kimutatni, hogy az Altnet szolgáltatóinak mennyi helyi adót kellett volna fizetni, ha ugyanolyan alapon értékelték volna őket, mint a BT-t.

| (47) | A GVA Grimley, amely a távközlési vállalatokra vonatkozó iparűzési adóval foglalkozó tanácsadó cég, kifogásolja, hogy a BT-re egy olyan kiigazítási mechanizmust alkalmaztak, amely tekintetbe veszi a piaci részesedésének változását, és amelynek nem világos az alkalmazása. A GVA Grimley azt állítja, hogy az R&E módszer alapján értékelt minden más vagyon esetében az a szokásos gyakorlat, hogy ötévente újraértékelést kell végezni a piaci részesedésen alapuló mechanizmus alkalmazása nélkül. Ezenkívül kifogásolja a piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmus BT-re történő alkalmazásának módját, és megjegyzi, hogy nehezen érthető, hogy miért kellett a BT adóköteles értékének csökkennie 1995 és 1999 között, miközben a forgalom és a nyereség növekedett. Továbbá azt állították, hogy a VOA kijelentette, hogy egy szétfejtett rézvezetékpár adóköteles értéke körülbelül 50 GBP, miközben a BT előfizetői hurkainak értékét hozzávetőleg GBP 16 GBP-re becsülik (a BT teljes adóköteles értékét az előfizetői hurkok számával elosztva). Az eltérés jelzi, hogy a BT hálózata alulértékelt. |
| --- | --- |

(47)

A GVA Grimley, amely a távközlési vállalatokra vonatkozó iparűzési adóval foglalkozó tanácsadó cég, kifogásolja, hogy a BT-re egy olyan kiigazítási mechanizmust alkalmaztak, amely tekintetbe veszi a piaci részesedésének változását, és amelynek nem világos az alkalmazása. A GVA Grimley azt állítja, hogy az R&E módszer alapján értékelt minden más vagyon esetében az a szokásos gyakorlat, hogy ötévente újraértékelést kell végezni a piaci részesedésen alapuló mechanizmus alkalmazása nélkül. Ezenkívül kifogásolja a piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmus BT-re történő alkalmazásának módját, és megjegyzi, hogy nehezen érthető, hogy miért kellett a BT adóköteles értékének csökkennie 1995 és 1999 között, miközben a forgalom és a nyereség növekedett. Továbbá azt állították, hogy a VOA kijelentette, hogy egy szétfejtett rézvezetékpár adóköteles értéke körülbelül 50 GBP, miközben a BT előfizetői hurkainak értékét hozzávetőleg GBP 16 GBP-re becsülik (a BT teljes adóköteles értékét az előfizetői hurkok számával elosztva). Az eltérés jelzi, hogy a BT hálózata alulértékelt.

| (48) | Egyes, már említett válaszadók és mások pedig – például a Telewest Broadband, a Cable and Wireless vagy az Easynet – az iparűzési adót érintő egyéb kérdéseket vetnek fel, amelyek azonban úgy tűnik, hogy nem kapcsolódnak közvetlenül az eljárás megindítására vonatkozó határozatban ismertetett tényekhez. Például néhány társaságot a vagyonadónak az előfizetői hurok átengedése terén történő lehetséges alkalmazása aggaszt. Azt is kifogásolják, hogy az iparűzési adónak túl magas az összege, (9) ami akadályozza a beruházásokat, valamint hogy az ötéves időtartam összeegyeztethetetlen a távközlési ágazatban végbemenő technológiai változás struktúrájával és ütemével. (10) Ezenkívül az egyik társaság azt állítja, hogy egyes versenytársak nem fizetnek adót. (11) |
| --- | --- |

(48)

Egyes, már említett válaszadók és mások pedig – például a Telewest Broadband, a Cable and Wireless vagy az Easynet – az iparűzési adót érintő egyéb kérdéseket vetnek fel, amelyek azonban úgy tűnik, hogy nem kapcsolódnak közvetlenül az eljárás megindítására vonatkozó határozatban ismertetett tényekhez. Például néhány társaságot a vagyonadónak az előfizetői hurok átengedése terén történő lehetséges alkalmazása aggaszt. Azt is kifogásolják, hogy az iparűzési adónak túl magas az összege, (9) ami akadályozza a beruházásokat, valamint hogy az ötéves időtartam összeegyeztethetetlen a távközlési ágazatban végbemenő technológiai változás struktúrájával és ütemével. (10) Ezenkívül az egyik társaság azt állítja, hogy egyes versenytársak nem fizetnek adót. (11)

B.   A BT és a Kingston észrevételei

| (49) | A BT először azt fejtette ki, hogy az első határozatban állítottakkal ellentétben nincs elfogadott hierarchia az értékelési módszerek között, és nincs olyan alapelv, miszerint ha rendelkezésre állnak a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok, a bérleti díj módszerének alkalmazása a legmegfelelőbb. Azt, hogy a VOA milyen módszert alkalmaz, a felértékelendő vagyon jellege és a rendelkezésre álló bizonyítékok szabják meg. Ilyen módon a VOA nem a saját megítélése alapján választja ki az adott módszert. |
| --- | --- |

(49)

A BT először azt fejtette ki, hogy az első határozatban állítottakkal ellentétben nincs elfogadott hierarchia az értékelési módszerek között, és nincs olyan alapelv, miszerint ha rendelkezésre állnak a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok, a bérleti díj módszerének alkalmazása a legmegfelelőbb. Azt, hogy a VOA milyen módszert alkalmaz, a felértékelendő vagyon jellege és a rendelkezésre álló bizonyítékok szabják meg. Ilyen módon a VOA nem a saját megítélése alapján választja ki az adott módszert.

| (50) | Annak ellenére, hogy a BT esetében más értékelési módszert alkalmaztak, nincs szó arról, hogy a BT és más adófizetők között megkülönböztető elbánást alkalmaztak volna: a törvényben előírt vizsgálat ugyanaz, és minden módszer annak a hipotetikus bérleti díjnak a megállapítására irányul, amelyért az adott üzleti vagyon ésszerűen kiadható évről évre. |
| --- | --- |

(50)

Annak ellenére, hogy a BT esetében más értékelési módszert alkalmaztak, nincs szó arról, hogy a BT és más adófizetők között megkülönböztető elbánást alkalmaztak volna: a törvényben előírt vizsgálat ugyanaz, és minden módszer annak a hipotetikus bérleti díjnak a megállapítására irányul, amelyért az adott üzleti vagyon ésszerűen kiadható évről évre.

| (51) | A BT azt állítja, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a BT vagyonára vonatkozóan megállapított adóköteles érték a versenytársakéhoz viszonyítva csökkentett adóalap formájában előnyt biztosított volna a BT számára. A Bizottság által ezen állítás alátámasztására szolgáltatott egyetlen bizonyíték az adóköteles értékeknek a forgalom tekintetében történő összehasonlítása. |
| --- | --- |

(51)

A BT azt állítja, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a BT vagyonára vonatkozóan megállapított adóköteles érték a versenytársakéhoz viszonyítva csökkentett adóalap formájában előnyt biztosított volna a BT számára. A Bizottság által ezen állítás alátámasztására szolgáltatott egyetlen bizonyíték az adóköteles értékeknek a forgalom tekintetében történő összehasonlítása.

| (52) | A BT továbbá kijelenti, hogy a VOA helyesen döntött úgy, hogy az R&E módszer az egyetlen megfelelő módszer a BT hálózatának értékeléséhez, főleg azért, mert nem állnak rendelkezésre bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok a BT teljes vagyona adóköteles értékének megállapításához. Az 1995-ös és a 2000-es értékelések során sem az előfizetői hurok bérleti díjára (12), sem a nagykereskedelmi bérleti díjra (13) vonatkozóan nem álltak rendelkezésre bizonyítékok. |
| --- | --- |

(52)

A BT továbbá kijelenti, hogy a VOA helyesen döntött úgy, hogy az R&E módszer az egyetlen megfelelő módszer a BT hálózatának értékeléséhez, főleg azért, mert nem állnak rendelkezésre bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok a BT teljes vagyona adóköteles értékének megállapításához. Az 1995-ös és a 2000-es értékelések során sem az előfizetői hurok bérleti díjára (12), sem a nagykereskedelmi bérleti díjra (13) vonatkozóan nem álltak rendelkezésre bizonyítékok.

| (53) | A BT tagadja, hogy bármilyen részrehajlás lenne tapasztalható a fellebbezési rendszerben, illetve annak a BT-re történő alkalmazásában. Mindenkinek joga van a fellebbezéshez és lehetősége a rendezésre. A BT hálózatának értékelése képezte egy 1995-ös fellebbezés tárgyát. Ennek a vagyonértékelési ügyekkel foglalkozó bíróság előtti rendezése nem volt szokatlan, és nem utal arra, hogy a VOA önkényesen cselekedett volna: a rendezés lehetősége nem mentesíti a VOA-t a törvényben arra vonatkozóan előírt kötelezettsége alól, hogy a hipotetikus bérleti jog alapján megállapítsa a vagyontárgyak éves bérleti értékét. A BT szerint az is téves állítás, hogy az 1995-ös értékelés a 2000. évi értékek megállapításának alapjául is szolgált, és tíz év időtartamra kiszámíthatóságot biztosított a BT számára: az 1995-ös értékeléssel kapcsolatos rendezésre a jogi eljárások késedelmes lefolytatása miatt csak 2000-ben került sor. Ilyen formán a BT öt évig bizonytalanságban volt az 1995-ös értékelést illetően. A 2000-es jegyzéket ugyanakkor állapították meg. |
| --- | --- |

(53)

A BT tagadja, hogy bármilyen részrehajlás lenne tapasztalható a fellebbezési rendszerben, illetve annak a BT-re történő alkalmazásában. Mindenkinek joga van a fellebbezéshez és lehetősége a rendezésre. A BT hálózatának értékelése képezte egy 1995-ös fellebbezés tárgyát. Ennek a vagyonértékelési ügyekkel foglalkozó bíróság előtti rendezése nem volt szokatlan, és nem utal arra, hogy a VOA önkényesen cselekedett volna: a rendezés lehetősége nem mentesíti a VOA-t a törvényben arra vonatkozóan előírt kötelezettsége alól, hogy a hipotetikus bérleti jog alapján megállapítsa a vagyontárgyak éves bérleti értékét. A BT szerint az is téves állítás, hogy az 1995-ös értékelés a 2000. évi értékek megállapításának alapjául is szolgált, és tíz év időtartamra kiszámíthatóságot biztosított a BT számára: az 1995-ös értékeléssel kapcsolatos rendezésre a jogi eljárások késedelmes lefolytatása miatt csak 2000-ben került sor. Ilyen formán a BT öt évig bizonytalanságban volt az 1995-ös értékelést illetően. A 2000-es jegyzéket ugyanakkor állapították meg.

| (54) | A BT kifejtette, hogy az ötéves időtartam folyamán csak „a körülmények lényeges megváltozása” („MCCs”) esetén kerülhet sor az értékelés módosítására. A piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmust úgy tekintették, mint amely hatékony eszköz arra, hogy az említett, a körülmények lényeges megváltozásának nettó hatását évente figyelembe vegye. (14) |
| --- | --- |

(54)

A BT kifejtette, hogy az ötéves időtartam folyamán csak „a körülmények lényeges megváltozása” („MCCs”) esetén kerülhet sor az értékelés módosítására. A piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmust úgy tekintették, mint amely hatékony eszköz arra, hogy az említett, a körülmények lényeges megváltozásának nettó hatását évente figyelembe vegye. (14)

| (55) | Ennélfogva a BT kifejtette, hogy a Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozata tévesen állította azt, hogy nem veszik figyelembe a BT infrastruktúrája értékének növekedését: a BT esetében valójában felfelé és lefelé történő módosításokat is alkalmaztak attól függően, hogy a BT értékét növelő vagy csökkentő tényezők voltak-e túlsúlyban. (15) |
| --- | --- |

(55)

Ennélfogva a BT kifejtette, hogy a Bizottságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozata tévesen állította azt, hogy nem veszik figyelembe a BT infrastruktúrája értékének növekedését: a BT esetében valójában felfelé és lefelé történő módosításokat is alkalmaztak attól függően, hogy a BT értékét növelő vagy csökkentő tényezők voltak-e túlsúlyban. (15)

| (56) | A BT szerint úgy tűnik, hogy a Vtessére alkalmazandó módosítási rendszer ugyanolyan elveken alapul, bár más módon: az újonnan birtokba vett optikai szálak a vagyoneszközeinek kiegészítő részévé válnak, és azokat annak részeként értékelik. A Vtesse esetében a piaci részesedés nem megfelelő eszköz az adóköteles értékben bekövetkező változások értékeléséhez, mivel a Vtesse csekély piaci részesedése miatt a változások valószínűleg alig észrevehetőek. |
| --- | --- |

(56)

A BT szerint úgy tűnik, hogy a Vtessére alkalmazandó módosítási rendszer ugyanolyan elveken alapul, bár más módon: az újonnan birtokba vett optikai szálak a vagyoneszközeinek kiegészítő részévé válnak, és azokat annak részeként értékelik. A Vtesse esetében a piaci részesedés nem megfelelő eszköz az adóköteles értékben bekövetkező változások értékeléséhez, mivel a Vtesse csekély piaci részesedése miatt a változások valószínűleg alig észrevehetőek.

| (57) | Végezetül, ha a Bizottság úgy határozna, hogy a BT állami támogatásban részesült, a BT kijelenti, hogy a Bizottság nem tudná elrendelni a visszatérítést amiatt, mert a BT jogosan gondolja azt, hogy a támogatás jogszerű volt, vagy meglévő támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(57)

Végezetül, ha a Bizottság úgy határozna, hogy a BT állami támogatásban részesült, a BT kijelenti, hogy a Bizottság nem tudná elrendelni a visszatérítést amiatt, mert a BT jogosan gondolja azt, hogy a támogatás jogszerű volt, vagy meglévő támogatásnak minősül.

| (58) | A Kingston azt állítja, hogy a Bizottság nem állapította meg az előny meglétét, sem azt nem bizonyította, hogy a BT és a Kingston az adóteher szelektív csökkentésének előnyét élvezte, sem azt, hogy más szolgáltatókat rendkívüli adóemelkedés terhel. Megjegyzi, hogy a Kingston esetében a Bizottságnak fogalma sincs arról, hogyan állapították meg a fizetendő adó összegét. |
| --- | --- |

(58)

A Kingston azt állítja, hogy a Bizottság nem állapította meg az előny meglétét, sem azt nem bizonyította, hogy a BT és a Kingston az adóteher szelektív csökkentésének előnyét élvezte, sem azt, hogy más szolgáltatókat rendkívüli adóemelkedés terhel. Megjegyzi, hogy a Kingston esetében a Bizottságnak fogalma sincs arról, hogyan állapították meg a fizetendő adó összegét.

| (59) | A Kingston úgy véli, hogy a BT és a Vtesse között a helyi adó/bevétel arányában megmutatkozó különbség az egyetlen bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a BT előnyben részesülhetett. Ez az arány azonban irreleváns a vagyonadó esetében, amelyet nem a bevétel alapján állapítanak meg. Ahhoz, hogy ez az arány releváns legyen, a Vtessének és a Kingtsonnak, illetve a BT-nek közvetlenül összehasonlítható cégeknek kellene lenniük, de nem ez a helyzet, mivel különböznek a méret, a forgalom és a gazdasági tevékenységek tekintetében. Végezetül a Vtesse arányát 0,39 %-ra becsüli, míg a saját helyi adó/bevétel arányát 4,5 %-ra (16). |
| --- | --- |

(59)

A Kingston úgy véli, hogy a BT és a Vtesse között a helyi adó/bevétel arányában megmutatkozó különbség az egyetlen bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a BT előnyben részesülhetett. Ez az arány azonban irreleváns a vagyonadó esetében, amelyet nem a bevétel alapján állapítanak meg. Ahhoz, hogy ez az arány releváns legyen, a Vtessének és a Kingtsonnak, illetve a BT-nek közvetlenül összehasonlítható cégeknek kellene lenniük, de nem ez a helyzet, mivel különböznek a méret, a forgalom és a gazdasági tevékenységek tekintetében. Végezetül a Vtesse arányát 0,39 %-ra becsüli, míg a saját helyi adó/bevétel arányát 4,5 %-ra (16).

| (60) | Tagadja, hogy a különböző módszerek megléte szelektív előnyt nyújt a Kingston számára. Véleménye szerint a VOA-nak van némi mérlegelési joga az értékelési eljárás során, de ez nem jelent korlátlan mérlegelést: a vagyoneszköz és a bizonyíték jellege a meghatározó a választásában, amit a jelentős mennyiségű esetjog tovább korlátoz. Nem lehet bebizonyítani, hogy az R&E módszer kedvez a Kingstonnak, illetve a BT-nek, mivel a bérleti díj módszere nem alkalmazható rájuk, ugyanakkor az R&E módszer nem alkalmazható a Vtessére, mivel nem nyereséges. |
| --- | --- |

(60)

Tagadja, hogy a különböző módszerek megléte szelektív előnyt nyújt a Kingston számára. Véleménye szerint a VOA-nak van némi mérlegelési joga az értékelési eljárás során, de ez nem jelent korlátlan mérlegelést: a vagyoneszköz és a bizonyíték jellege a meghatározó a választásában, amit a jelentős mennyiségű esetjog tovább korlátoz. Nem lehet bebizonyítani, hogy az R&E módszer kedvez a Kingstonnak, illetve a BT-nek, mivel a bérleti díj módszere nem alkalmazható rájuk, ugyanakkor az R&E módszer nem alkalmazható a Vtessére, mivel nem nyereséges.

| (61) | Továbbá azt állítja, hogy nem bizonyított a verseny torzulása, nincs utalás a Kingstonnal versengő egyéb szolgáltatókra. Kiegészítő jogi beadványban arra céloz, hogy az Egyesült Királyság adómegállapítási rendszerének alkalmazása révén nyújtott potenciális támogatás létező támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(61)

Továbbá azt állítja, hogy nem bizonyított a verseny torzulása, nincs utalás a Kingstonnal versengő egyéb szolgáltatókra. Kiegészítő jogi beadványban arra céloz, hogy az Egyesült Királyság adómegállapítási rendszerének alkalmazása révén nyújtott potenciális támogatás létező támogatásnak minősül.

IV.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

| (62) | Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy az adórendszer egy egységes, törvényes rendszer, amely minden angliai és walesi üzleti vagyonra alkalmazható, és amely egy olyan közös mérce létrehozására törekszik, amellyel megállapítható az ingatlanok értéke. Ez a mérce az a bérleti díj, amelyért az adott ingatlan várhatóan évről évre kiadható, az ingatlan helyreállításával kapcsolatos bizonyos törvényes követelmények és a hipotetikus bérleti jog feltételei mellett. |
| --- | --- |

(62)

Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy az adórendszer egy egységes, törvényes rendszer, amely minden angliai és walesi üzleti vagyonra alkalmazható, és amely egy olyan közös mérce létrehozására törekszik, amellyel megállapítható az ingatlanok értéke. Ez a mérce az a bérleti díj, amelyért az adott ingatlan várhatóan évről évre kiadható, az ingatlan helyreállításával kapcsolatos bizonyos törvényes követelmények és a hipotetikus bérleti jog feltételei mellett.

| (63) | Ezt az értéket a VOA állapította meg, amely szakképzett bejegyzett ellenőröket alkalmaz, és a törvény előírja számára, hogy szakmai tevékenységét függetlenül gyakorolja. Határozatai az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság, valamint felsőbb szinten az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróság és a Fellebbviteli Bíróság független vizsgálatának vannak alárendelve. |
| --- | --- |

(63)

Ezt az értéket a VOA állapította meg, amely szakképzett bejegyzett ellenőröket alkalmaz, és a törvény előírja számára, hogy szakmai tevékenységét függetlenül gyakorolja. Határozatai az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság, valamint felsőbb szinten az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróság és a Fellebbviteli Bíróság független vizsgálatának vannak alárendelve.

| (64) | Az Egyesült Királyság hatóságai továbbá kifejtik azt, hogy a hipotetikus bérleti érték megállapításához a VOA különböző módszereket alkalmazhat. Ezeknek az értékelési módszereknek ugyanaz a célja, azaz a hipotetikus bérleti jog megállapítása, és helyes alkalmazás esetén mindegyik ugyanarra az eredményre vezet. A különböző módszerek arra szolgálnak, hogy minden olyan körülményhez találjanak egy megfelelő módszert, amelyre adót alkalmaznak. A megfelelő értékelési módszer kiválasztása nem önkényes döntés: az adott ingatlan és a rendelkezésre álló bizonyítékok jellegétől függ. Így például, ha a nyereség nem indíték (kórházak, iskolák) a birtokba vételre, az R&E módszer nem alkalmazható, és a VOA valószínűleg úgy ítéli meg, hogy a vállalkozó szempontjain alapuló módszer a legmegfelelőbb. |
| --- | --- |

(64)

Az Egyesült Királyság hatóságai továbbá kifejtik azt, hogy a hipotetikus bérleti érték megállapításához a VOA különböző módszereket alkalmazhat. Ezeknek az értékelési módszereknek ugyanaz a célja, azaz a hipotetikus bérleti jog megállapítása, és helyes alkalmazás esetén mindegyik ugyanarra az eredményre vezet. A különböző módszerek arra szolgálnak, hogy minden olyan körülményhez találjanak egy megfelelő módszert, amelyre adót alkalmaznak. A megfelelő értékelési módszer kiválasztása nem önkényes döntés: az adott ingatlan és a rendelkezésre álló bizonyítékok jellegétől függ. Így például, ha a nyereség nem indíték (kórházak, iskolák) a birtokba vételre, az R&E módszer nem alkalmazható, és a VOA valószínűleg úgy ítéli meg, hogy a vállalkozó szempontjain alapuló módszer a legmegfelelőbb.

4.1   A BT-re és a Kingstonra alkalmazott módszer kiválasztása

| (65) | Az Egyesült Királyság hatóságai kifejtik, hogy az R&E módszer volt az egyetlen alkalmas módszer a BT és a Kingston vagyonának felértékeléséhez. Azt állítják, hogy a VOA független szakértői csapata (17), amely a vagyonértékeléssel foglalkozott, minden értékelési időszakra a 2005–2010-ösre vonatkozóan is, arra a következtetésre jutott, hogy nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték a BT és a Kingston hálózata adóköteles értékének a bérleti díj módszere alapján történő megállapításához. Az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság elfogadta ezt a megállapítást a szóban forgó ügyben. (18) A hatóságok továbbá azt állítják, hogy az R&E módszer az egyetlen, amely figyelembe tudta venni azt a különleges előnyt, amit a BT amiatt élvez, hogy mindenütt jelen van. |
| --- | --- |

(65)

Az Egyesült Királyság hatóságai kifejtik, hogy az R&E módszer volt az egyetlen alkalmas módszer a BT és a Kingston vagyonának felértékeléséhez. Azt állítják, hogy a VOA független szakértői csapata (17), amely a vagyonértékeléssel foglalkozott, minden értékelési időszakra a 2005–2010-ösre vonatkozóan is, arra a következtetésre jutott, hogy nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték a BT és a Kingston hálózata adóköteles értékének a bérleti díj módszere alapján történő megállapításához. Az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság elfogadta ezt a megállapítást a szóban forgó ügyben. (18) A hatóságok továbbá azt állítják, hogy az R&E módszer az egyetlen, amely figyelembe tudta venni azt a különleges előnyt, amit a BT amiatt élvez, hogy mindenütt jelen van.

| (66) | Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a bérleti díj módszere nem volt alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. Ezzel kapcsolatban először azt hangsúlyozzák, hogy a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok meglétének kérdését az értékelés elvégzésekor kell megvizsgálni. Ilyen módon például a bérleti díj módszere 1995–2000-es időszakra történő alkalmazásának lehetőségét csak a „korábbi értékbecslési napon”, azaz 1993. április 1-jén rendelkezésre álló információk alapján lehet mérlegelni. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a harmadik felek és a Bizottság tévednek, mikor azt feltételezik, hogy a jelenleg rendelkezésre álló piaci bizonyítékok relevánsnak tekinthetők annak a kérdésnek a szempontjából, hogy az 1995-ös és 2000-es jegyzékeket össze lehetett-e volna állítani a bérleti díj módszere alapján. |
| --- | --- |

(66)

Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a bérleti díj módszere nem volt alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. Ezzel kapcsolatban először azt hangsúlyozzák, hogy a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok meglétének kérdését az értékelés elvégzésekor kell megvizsgálni. Ilyen módon például a bérleti díj módszere 1995–2000-es időszakra történő alkalmazásának lehetőségét csak a „korábbi értékbecslési napon”, azaz 1993. április 1-jén rendelkezésre álló információk alapján lehet mérlegelni. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a harmadik felek és a Bizottság tévednek, mikor azt feltételezik, hogy a jelenleg rendelkezésre álló piaci bizonyítékok relevánsnak tekinthetők annak a kérdésnek a szempontjából, hogy az 1995-ös és 2000-es jegyzékeket össze lehetett-e volna állítani a bérleti díj módszere alapján.

| (67) | Következésképpen az 1995-ös jegyzékek vonatkozásában csak az 1993-ban rendelkezésre álló információkat lehetett figyelembe venni. A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok két lehetséges forrását vetette fel: vagy a BT által a saját infrastruktúrája kiadásáért kézhez vett bérleti díj, vagy a BT kiskereskedelmi és nagykereskedelmi üzletága közötti transzferárak. Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy 1993-ban egyik megközelítés sem volt alkalmazható a VOA-ra. 1993-ban a BT nem adta ki az infrastruktúrájának jelentős részét, és felépítésében nem különült el a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi üzletág. |
| --- | --- |

(67)

Következésképpen az 1995-ös jegyzékek vonatkozásában csak az 1993-ban rendelkezésre álló információkat lehetett figyelembe venni. A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában a bérleti díjra vonatkozó bizonyítékok két lehetséges forrását vetette fel: vagy a BT által a saját infrastruktúrája kiadásáért kézhez vett bérleti díj, vagy a BT kiskereskedelmi és nagykereskedelmi üzletága közötti transzferárak. Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy 1993-ban egyik megközelítés sem volt alkalmazható a VOA-ra. 1993-ban a BT nem adta ki az infrastruktúrájának jelentős részét, és felépítésében nem különült el a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi üzletág.

| (68) | A 2000-es jegyzék vonatkozásában, amely az 1998-ban rendelkezésre álló információkon alapul, az Egyesült Királyság hatóságai elismerik, hogy akkor a bérleti díjra vonatkozóan korlátozott bizonyítékok álltak rendelkezésre a száloptikai hálózatokról, amelyeket úgynevezett elévülhetetlen használati jogokról (IRU) szóló szerződések alapján kezdtek el biztosítani a szolgáltatók számára. Ezek a bizonyítékok azonban korlátozottak voltak, és azokat csak azokra a száloptikai hálózatokra alkalmazták, amelyeket nagy mennyiségű szolgáltatások továbbítására használtak, és így csak a BT vagyonának rendkívül korlátozott hányadára vonatkoztak. A hatóságok azt is elismerik, hogy 1998-ban elkülönült a kis- és nagykereskedelmi üzletág, de a hozzáférési üzletág, amely a BT tevékenységeinek lényeges részét képezi, „végpontok közötti összeköttetések” alapján működött, a többi üzletághoz történő transzferek nélkül. Tehát a pénzátutalásokat nem lehetett felhasználni a BT teljes hálózatának értékeléséhez. |
| --- | --- |

(68)

A 2000-es jegyzék vonatkozásában, amely az 1998-ban rendelkezésre álló információkon alapul, az Egyesült Királyság hatóságai elismerik, hogy akkor a bérleti díjra vonatkozóan korlátozott bizonyítékok álltak rendelkezésre a száloptikai hálózatokról, amelyeket úgynevezett elévülhetetlen használati jogokról (IRU) szóló szerződések alapján kezdtek el biztosítani a szolgáltatók számára. Ezek a bizonyítékok azonban korlátozottak voltak, és azokat csak azokra a száloptikai hálózatokra alkalmazták, amelyeket nagy mennyiségű szolgáltatások továbbítására használtak, és így csak a BT vagyonának rendkívül korlátozott hányadára vonatkoztak. A hatóságok azt is elismerik, hogy 1998-ban elkülönült a kis- és nagykereskedelmi üzletág, de a hozzáférési üzletág, amely a BT tevékenységeinek lényeges részét képezi, „végpontok közötti összeköttetések” alapján működött, a többi üzletághoz történő transzferek nélkül. Tehát a pénzátutalásokat nem lehetett felhasználni a BT teljes hálózatának értékeléséhez.

| (69) | A 2005-ös jegyzékre is a fenti megjegyzések vonatkoznak. Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai az Altnet javaslatával ellentétben cáfolják azt, hogy az előfizetői hurok átengedésének díjai bármilyen, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékkal szolgálnak, amely alapján a BT vagyona felbecsülhető lett volna. Például a nagykereskedelmi vonalbérlet (WLR) díja 2002 augusztusától állt rendelkezésre. Ez egy olyan termék, amelyet a BT-nek biztosítania kell más távközlési szolgáltatók számára, és amely lehetővé teszi e szolgáltatók számára, hogy vonalbérletet és hívásokat is biztosítsanak a fogyasztók számára a BT helyi hálózatán. A távközlési szolgáltató által a BT részére kifizetett díj azonban nem egyenlő értékű a helyi hálózat bérleti díjával. Ez a szolgáltatásért járó díj, mivel a BT-nek többek között biztosítania kell a vonalak karbantartását, a telefonközpont beszerelését, számlázást és K + F-t, hibajavítást, vonaltársító készüléket és áramellátást. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai a Vtesse és az Altnet feltételezésével szemben azt állítják, hogy ez nem tekinthető azonosnak az előfizetői hurkok vonalankénti bérleti díjával. Ugyanezt a következtetést vonták le a hívási és hozzáférési díj tekintetében, amely a WLR termék elődje volt, 1998-tól volt elérhető és ugyanazokat a szolgáltatásokat fedte le, mint a WLR. Továbbá a BT nagykereskedelmi vonalbérleti tarifáját és az előfizetői hurok átengedésének díját az OFCOM szabályozza. Ezek nem nyíltpiaci bérleti díjak, és így kevéssé vehetők figyelembe a bérleti érték bizonyítékaként. (19) Következésképpen a VOA azt állítja, hogy nem áll rendelkezésre bérleti díjra vonatkozó bizonyíték a BT és a Kingston hálózatának jelentős része – azaz helyi hozzáférési hálózataik – tekintetében. |
| --- | --- |

(69)

A 2005-ös jegyzékre is a fenti megjegyzések vonatkoznak. Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai az Altnet javaslatával ellentétben cáfolják azt, hogy az előfizetői hurok átengedésének díjai bármilyen, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékkal szolgálnak, amely alapján a BT vagyona felbecsülhető lett volna. Például a nagykereskedelmi vonalbérlet (WLR) díja 2002 augusztusától állt rendelkezésre. Ez egy olyan termék, amelyet a BT-nek biztosítania kell más távközlési szolgáltatók számára, és amely lehetővé teszi e szolgáltatók számára, hogy vonalbérletet és hívásokat is biztosítsanak a fogyasztók számára a BT helyi hálózatán. A távközlési szolgáltató által a BT részére kifizetett díj azonban nem egyenlő értékű a helyi hálózat bérleti díjával. Ez a szolgáltatásért járó díj, mivel a BT-nek többek között biztosítania kell a vonalak karbantartását, a telefonközpont beszerelését, számlázást és K + F-t, hibajavítást, vonaltársító készüléket és áramellátást. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai a Vtesse és az Altnet feltételezésével szemben azt állítják, hogy ez nem tekinthető azonosnak az előfizetői hurkok vonalankénti bérleti díjával. Ugyanezt a következtetést vonták le a hívási és hozzáférési díj tekintetében, amely a WLR termék elődje volt, 1998-tól volt elérhető és ugyanazokat a szolgáltatásokat fedte le, mint a WLR. Továbbá a BT nagykereskedelmi vonalbérleti tarifáját és az előfizetői hurok átengedésének díját az OFCOM szabályozza. Ezek nem nyíltpiaci bérleti díjak, és így kevéssé vehetők figyelembe a bérleti érték bizonyítékaként. (19) Következésképpen a VOA azt állítja, hogy nem áll rendelkezésre bérleti díjra vonatkozó bizonyíték a BT és a Kingston hálózatának jelentős része – azaz helyi hozzáférési hálózataik – tekintetében.

| (70) | Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a bérleti díj módszerének a BT-től és a Kingstontól eltérő távközlési szolgáltatókra történő alkalmazása során felhasznált, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem használható fel az említett két társaság vagyonának értékeléséhez. A BT és a Kingston, illetve a többi távközlési szolgáltató távolról sem hasonlítható össze. A BT és a Kingston hálózatai főleg helyi hozzáférési hálózatok, amelyek a BT esetében több millió egyéni fogyasztót szolgálnak ki, míg a legtöbb távközlési szolgáltató hálózatai elsősorban maghálózatok, amelyek kisszámú jelentős, nagy volumenű fogyasztót szolgálnak ki. Egy vagyoneszköz értékét számos tényező befolyásolja, többek között a funkciója, fizikai elrendezése, kiterjedése és a működésének szabályozói környezete. Ennélfogva, tekintettel a vagyoneszközök különbségeire és arra, hogy nem hasonlíthatóak össze, a távközlési szolgáltatóktól származó, például a száloptikai hálózatukkal kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem alkalmazható közvetlenül a BT-re/Kingstonra. Ugyanezen okokból az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatában javasoltakkal szemben azt állítják, hogy a kábeltelevíziós szolgáltatóktól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem alkalmazható a BT-re vagy a Kingstonra. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a bérleti díj módszerének a BT-től és a Kingstontól eltérő távközlési szolgáltatókra történő alkalmazása során felhasznált, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem használható fel az említett két társaság vagyonának értékeléséhez. A BT és a Kingston, illetve a többi távközlési szolgáltató távolról sem hasonlítható össze. A BT és a Kingston hálózatai főleg helyi hozzáférési hálózatok, amelyek a BT esetében több millió egyéni fogyasztót szolgálnak ki, míg a legtöbb távközlési szolgáltató hálózatai elsősorban maghálózatok, amelyek kisszámú jelentős, nagy volumenű fogyasztót szolgálnak ki. Egy vagyoneszköz értékét számos tényező befolyásolja, többek között a funkciója, fizikai elrendezése, kiterjedése és a működésének szabályozói környezete. Ennélfogva, tekintettel a vagyoneszközök különbségeire és arra, hogy nem hasonlíthatóak össze, a távközlési szolgáltatóktól származó, például a száloptikai hálózatukkal kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem alkalmazható közvetlenül a BT-re/Kingstonra. Ugyanezen okokból az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatában javasoltakkal szemben azt állítják, hogy a kábeltelevíziós szolgáltatóktól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem alkalmazható a BT-re vagy a Kingstonra.

| (71) | Azzal a javaslattal kapcsolatban, miszerint a BT vagyonának egyes részeinek értékelését el lehetett volna végezni a más hálózatoktól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték figyelembevételével, a fennmaradó rész esetében pedig az R&E módszer alapján, az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy ez a megközelítés nem volt megfelelő. Egy ilyen megközelítés előre feltételezné, hogy a BT hálózata minden egyes olyan ügylethez külön fizikai résszel rendelkezik, amelyben a BT részt vesz. Az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik azonban, hogy az iparűzési adó alkalmazásával kapcsolatos brit esetjognak (20) megfelelően az ugyanazon cég által birtokolt összefüggő vagyont, például a BT és a Kingston hálózatait, egységes tulajdonként kell értékelni. Ha az ugyanazon cég által birtokolt összefüggő vagyont részekre bontják, torzulások következnek be az értékelésben, mivel a vagyonrész értékének összege ritkán egyezik meg a vagyon egészének értékével. |
| --- | --- |

(71)

Azzal a javaslattal kapcsolatban, miszerint a BT vagyonának egyes részeinek értékelését el lehetett volna végezni a más hálózatoktól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték figyelembevételével, a fennmaradó rész esetében pedig az R&E módszer alapján, az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy ez a megközelítés nem volt megfelelő. Egy ilyen megközelítés előre feltételezné, hogy a BT hálózata minden egyes olyan ügylethez külön fizikai résszel rendelkezik, amelyben a BT részt vesz. Az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik azonban, hogy az iparűzési adó alkalmazásával kapcsolatos brit esetjognak (20) megfelelően az ugyanazon cég által birtokolt összefüggő vagyont, például a BT és a Kingston hálózatait, egységes tulajdonként kell értékelni. Ha az ugyanazon cég által birtokolt összefüggő vagyont részekre bontják, torzulások következnek be az értékelésben, mivel a vagyonrész értékének összege ritkán egyezik meg a vagyon egészének értékével.

| (72) | Konkrétabban, nem lehetséges részekre bontani a BT távolsági, nagy volumenű száloptikai maghálózatát, amely a Vtesse üzleti tevékenységével versenyez, és annak adóköteles értékét a versengő távközlési szolgáltatók által fizetett bérleti díjak figyelembevételével megállapítani. Ennek az az oka, hogy ugyanazt az infrastruktúrát a BT 29 millió lakossági fogyasztói számára biztosítandó kis volumenű telefonszolgáltatások is használják. A BT vagy a Kingston hálózatait fizikailag képtelenség önálló egységekre bontani, amelyeket külön ki lehet adni vagy birtokolni, mivel azok fizikai és funkcionális szempontból integráltak. |
| --- | --- |

(72)

Konkrétabban, nem lehetséges részekre bontani a BT távolsági, nagy volumenű száloptikai maghálózatát, amely a Vtesse üzleti tevékenységével versenyez, és annak adóköteles értékét a versengő távközlési szolgáltatók által fizetett bérleti díjak figyelembevételével megállapítani. Ennek az az oka, hogy ugyanazt az infrastruktúrát a BT 29 millió lakossági fogyasztói számára biztosítandó kis volumenű telefonszolgáltatások is használják. A BT vagy a Kingston hálózatait fizikailag képtelenség önálló egységekre bontani, amelyeket külön ki lehet adni vagy birtokolni, mivel azok fizikai és funkcionális szempontból integráltak.

| (73) | Mindenesetre, még akkor is, ha külön lehetne értékelni a BT és Kingston vagyonának egyes részeit, és az értékelést az R&E módszertől eltérő módon lehetne elvégezni, az a probléma továbbra is fennállna, hogy hogyan értékelhető a többi rész, mivel az R&E módszer csak az említett vállalkozások hálózatának egésze tekintetében alkalmazható. |
| --- | --- |

(73)

Mindenesetre, még akkor is, ha külön lehetne értékelni a BT és Kingston vagyonának egyes részeit, és az értékelést az R&E módszertől eltérő módon lehetne elvégezni, az a probléma továbbra is fennállna, hogy hogyan értékelhető a többi rész, mivel az R&E módszer csak az említett vállalkozások hálózatának egésze tekintetében alkalmazható.

4.2   Az R&E módszer alkalmazása a BT-re és a Kingstonra.

| (74) | Az Egyesült Királyság hatóságai részletes magyarázatot adtak az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazására. |
| --- | --- |

(74)

Az Egyesült Királyság hatóságai részletes magyarázatot adtak az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazására.

| (75) | Az értékeléseket az R & E módszer alkalmazására vonatkozó általános szabályoknak (21) megfelelően független szakértők végzik. Bár a modellezés és az ebből származó számítások bonyolultak, a következő bekezdések rövid áttekintést adnak az 1995–2000-es időszakra vonatkozó értékelés elvégzéséről. |
| --- | --- |

(75)

Az értékeléseket az R & E módszer alkalmazására vonatkozó általános szabályoknak (21) megfelelően független szakértők végzik. Bár a modellezés és az ebből származó számítások bonyolultak, a következő bekezdések rövid áttekintést adnak az 1995–2000-es időszakra vonatkozó értékelés elvégzéséről.

| (76) | Az R & E értékelés a BT vagyoneszközeinek adóköteles birtoklásával kapcsolatos várható bevételekből levonja a vonatkozó költségeket. A VOA szakértő tanácsadókat (Nemzeti Gazdasági Kutatási Társaság – National Economic Research Associates – NERA) bízott meg azzal, hogy készítsék el a központi jegyzékben szereplő angliai és walesi vagyoneszközeinek, valamint a hálózat többi, Skóciában és Észak-Írországban található részeinek birtoklásából származó jövőbeni bevételeinek és működési költségeinek öt évre vonatkozó becslését tartalmazó modellt. Az Egyesült Királyság hatóságai benyújtották a NERA modelljének összefoglaló ismertetését, valamint az 1995-ös, a 2000-es és a 2005-ös értékelés alapjául szolgáló táblázatokat. |
| --- | --- |

(76)

Az R & E értékelés a BT vagyoneszközeinek adóköteles birtoklásával kapcsolatos várható bevételekből levonja a vonatkozó költségeket. A VOA szakértő tanácsadókat (Nemzeti Gazdasági Kutatási Társaság – National Economic Research Associates – NERA) bízott meg azzal, hogy készítsék el a központi jegyzékben szereplő angliai és walesi vagyoneszközeinek, valamint a hálózat többi, Skóciában és Észak-Írországban található részeinek birtoklásából származó jövőbeni bevételeinek és működési költségeinek öt évre vonatkozó becslését tartalmazó modellt. Az Egyesült Királyság hatóságai benyújtották a NERA modelljének összefoglaló ismertetését, valamint az 1995-ös, a 2000-es és a 2005-ös értékelés alapjául szolgáló táblázatokat.

| (77) | A NERA modell célja az volt, hogy egy ötéves időszakra vonatkozó adómegállapítási hipotézis alapján előre jelezze a BT egyesült királyságbeli hálózatával kapcsolatos várható bevételeket és költségeket. Ez a hipotézis a Bt hálózata adóköteles részének 1993. április 1-jei kiadásával számol, de tekintetbe veszi annak és a versengő hálózatok fizikai állapotát, valamint a fizikai környezet többi részét az 1995. április 1-jei helyzetnek megfelelően. A NERA modell a tényleges bevételekből és működési költségekből indult ki, amelyek a korábbi értékbecslési napot megelőző évben keletkeztek, mivel ezek ismertek lennének a hipotetikus bérleti jogra ajánlatot tevők számára. Számos korábbi statisztikai adatot megvizsgáltak, hogy olyan rugalmasságok megállapítására jussanak, amelyeket a teljes távközlési piacon bekövetkező fejlemények és a BT piaci részesedésének öt évre vonatkozó előrejelzésére használtak. |
| --- | --- |

(77)

A NERA modell célja az volt, hogy egy ötéves időszakra vonatkozó adómegállapítási hipotézis alapján előre jelezze a BT egyesült királyságbeli hálózatával kapcsolatos várható bevételeket és költségeket. Ez a hipotézis a Bt hálózata adóköteles részének 1993. április 1-jei kiadásával számol, de tekintetbe veszi annak és a versengő hálózatok fizikai állapotát, valamint a fizikai környezet többi részét az 1995. április 1-jei helyzetnek megfelelően. A NERA modell a tényleges bevételekből és működési költségekből indult ki, amelyek a korábbi értékbecslési napot megelőző évben keletkeztek, mivel ezek ismertek lennének a hipotetikus bérleti jogra ajánlatot tevők számára. Számos korábbi statisztikai adatot megvizsgáltak, hogy olyan rugalmasságok megállapítására jussanak, amelyeket a teljes távközlési piacon bekövetkező fejlemények és a BT piaci részesedésének öt évre vonatkozó előrejelzésére használtak.

| (78) | A BT esetében a VOA úgy döntött, hogy a szokásos egy év helyett öt évre szóló költség- és bevételprognózist alkalmaz. Az Egyesült Királyság hatóságai elmagyarázták, hogy az R&E módszer alkalmazása bizonyos körülmények között kiterjedhet a jövedelmezőségi szint több elkövetkező évre vonatkozó vizsgálatára, ha az egyéves teljesítmény nem tekinthető általánosnak a jövőre nézve. A BT esetében a VOA a korábbi értékbecslési naptól („AVD”) nézve előre jelezte, hogy a jövedelmezőség jövőbeni szerkezetét a fokozódó verseny, a szabályozóiár-ellenőrzés a versenytársak hálózatainak jelentős növekedése és a szolgáltatástípusokban bekövetkező változások fogják befolyásolni. Az említett okokból a jövedelmezőség öt évre történő előre jelzésén alapuló megközelítésre volt szükség azon bérleti díj értékének megállapításához, amelyet a feltételezett bérlő, az AVD-t tekintve, hajlandó lenne fizetni a BT hálózatáért az adott időszak alatt. (22) |
| --- | --- |

(78)

A BT esetében a VOA úgy döntött, hogy a szokásos egy év helyett öt évre szóló költség- és bevételprognózist alkalmaz. Az Egyesült Királyság hatóságai elmagyarázták, hogy az R&E módszer alkalmazása bizonyos körülmények között kiterjedhet a jövedelmezőségi szint több elkövetkező évre vonatkozó vizsgálatára, ha az egyéves teljesítmény nem tekinthető általánosnak a jövőre nézve. A BT esetében a VOA a korábbi értékbecslési naptól („AVD”) nézve előre jelezte, hogy a jövedelmezőség jövőbeni szerkezetét a fokozódó verseny, a szabályozóiár-ellenőrzés a versenytársak hálózatainak jelentős növekedése és a szolgáltatástípusokban bekövetkező változások fogják befolyásolni. Az említett okokból a jövedelmezőség öt évre történő előre jelzésén alapuló megközelítésre volt szükség azon bérleti díj értékének megállapításához, amelyet a feltételezett bérlő, az AVD-t tekintve, hajlandó lenne fizetni a BT hálózatáért az adott időszak alatt. (22)

| (79) | Miután öt évre előre jelezték a bevételeket és a működési költségeket, az R&E értékelés következő szakaszában sor kerül a hipotetikus bérlő által az ötéves előrejelzési időszak során azokkal a tételekkel kapcsolatban végrehajtott becsült tőkeberuházás levonására, amelyek nem képezik a vagyoneszköz részét, de amelyek szükségesek a prognosztizált bevételek megszerzéséhez. Ezek a tételek két kategóriába sorolhatók: (a) nem adóköteles berendezések és gépek, amelyeket az ötéves időszak során be kell szerezni, akár a meglévő felszerelések lecserélése, akár más miatt; és (b) a hálózat kiegészítései, amelyek 1995. április 1-jén még nem valósultak meg, de amelyeket az előrejelzés szerint megvalósítanak az ötéves időszak során. |
| --- | --- |

(79)

Miután öt évre előre jelezték a bevételeket és a működési költségeket, az R&E értékelés következő szakaszában sor kerül a hipotetikus bérlő által az ötéves előrejelzési időszak során azokkal a tételekkel kapcsolatban végrehajtott becsült tőkeberuházás levonására, amelyek nem képezik a vagyoneszköz részét, de amelyek szükségesek a prognosztizált bevételek megszerzéséhez. Ezek a tételek két kategóriába sorolhatók: (a) nem adóköteles berendezések és gépek, amelyeket az ötéves időszak során be kell szerezni, akár a meglévő felszerelések lecserélése, akár más miatt; és (b) a hálózat kiegészítései, amelyek 1995. április 1-jén még nem valósultak meg, de amelyeket az előrejelzés szerint megvalósítanak az ötéves időszak során.

| (80) | A következő lépés a működő tőkének az ötéves előrejelzési időszak minden egyes évére előre jelzett változása. Az éves változást leszámítják a költségek levonása utáni tiszta bevételből és a fent említett tőkeberuházásból. Ennek eredményeként egy osztható egyenleget kapunk, amely a teljes bérleti díjat és a bérlő elvárt készpénzforgalmát fejezi ki. A következő lépés a bérlő elvárt készpénzforgalmának megállapítása. |
| --- | --- |

(80)

A következő lépés a működő tőkének az ötéves előrejelzési időszak minden egyes évére előre jelzett változása. Az éves változást leszámítják a költségek levonása utáni tiszta bevételből és a fent említett tőkeberuházásból. Ennek eredményeként egy osztható egyenleget kapunk, amely a teljes bérleti díjat és a bérlő elvárt készpénzforgalmát fejezi ki. A következő lépés a bérlő elvárt készpénzforgalmának megállapítása.

| (81) | Ez a bérlő elvárt tőkehozama az év kezdetekor, amelyet a tőkének az év során bekövetkező változásához igazítanak. A bérlő tőkéje a hipotetikus bérleti jog kezdetén a működő tőkéből és a tárgyi eszközökből, azaz nem adóköteles berendezésekből és gépekből áll. A bérlő össztőkéjének változását minden egyes évre vonatkozóan megállapítják. A tárgyi eszközök értéke minden évben változik az eszközpótlási költségek változása, a meglévő eszközök értékcsökkenése, valamint új és csereeszközök beszerzése következtében, és ezeket a változásokat öt évre előre jelezték. |
| --- | --- |

(81)

Ez a bérlő elvárt tőkehozama az év kezdetekor, amelyet a tőkének az év során bekövetkező változásához igazítanak. A bérlő tőkéje a hipotetikus bérleti jog kezdetén a működő tőkéből és a tárgyi eszközökből, azaz nem adóköteles berendezésekből és gépekből áll. A bérlő össztőkéjének változását minden egyes évre vonatkozóan megállapítják. A tárgyi eszközök értéke minden évben változik az eszközpótlási költségek változása, a meglévő eszközök értékcsökkenése, valamint új és csereeszközök beszerzése következtében, és ezeket a változásokat öt évre előre jelezték.

| (82) | A bérlő elvárt hozamát 16,2 %-nak vették névértéken. (23) Ez a BT súlyozott átlagos tőkeköltségének becsült összege („WACC”) adózás előtt névértéken 1993. április 1-jén – a vonatkozó korábbi értékbecslési napon. Ilyen módon számítják ki a bérlő év végén elvárt készpénzforgalmát. Mivel bevétel, kiadás és tőkeberuházás egész évben keletkezik, éppúgy, ahogy a bérleti díj is egész évben fizetendő, az év végi elvárt készpénzforgalmat félévre vonatkozóan fejezik ki a jelenlegi értékfaktor 6 hónapra történő alkalmazásával 16,2 %-on. |
| --- | --- |

(82)

A bérlő elvárt hozamát 16,2 %-nak vették névértéken. (23) Ez a BT súlyozott átlagos tőkeköltségének becsült összege („WACC”) adózás előtt névértéken 1993. április 1-jén – a vonatkozó korábbi értékbecslési napon. Ilyen módon számítják ki a bérlő év végén elvárt készpénzforgalmát. Mivel bevétel, kiadás és tőkeberuházás egész évben keletkezik, éppúgy, ahogy a bérleti díj is egész évben fizetendő, az év végi elvárt készpénzforgalmat félévre vonatkozóan fejezik ki a jelenlegi értékfaktor 6 hónapra történő alkalmazásával 16,2 %-on.

| (83) | A bérlő elvárt készpénzforgalmát levonják az osztható egyenlegből, minden egyes évre meghagyva egy maradvány készpénzforgalmat, mivel ez a készpénzforgalom az év során sorra kerülő ügyletekből származik. Ezt követően az egyes évek készpénzforgalmának jelenlegi értékét (16,2 %-on) összeadják és elosztják a jelenlegi értékfaktorok összegével (ami az 5 év beszerzéseinek felel meg 16,2 %-on). |
| --- | --- |

(83)

A bérlő elvárt készpénzforgalmát levonják az osztható egyenlegből, minden egyes évre meghagyva egy maradvány készpénzforgalmat, mivel ez a készpénzforgalom az év során sorra kerülő ügyletekből származik. Ezt követően az egyes évek készpénzforgalmának jelenlegi értékét (16,2 %-on) összeadják és elosztják a jelenlegi értékfaktorok összegével (ami az 5 év beszerzéseinek felel meg 16,2 %-on).

| (84) | Az eredmény, 700 636 855 GBP, azt a becsült bérletidíj-ajánlatot képviseli, amelyet a hipotetikus bérlő meg tudna tenni annak érdekében, hogy megtartsa a 16,2 %-os tőkehozamot, amit szükségszerűen el kell érnie, hogy olyan bevételt termeljen, amelyen az ajánlata alapul. Az értékelés utolsó előtti szakasza magában foglalja a több mint 700 millió GBP-s egyesült királyságbeli „cumulo” érték Angliára és Walesre történő felosztását. Az Egyesült Királyság egyes országainak távközlési forgalmára vonatkozó közvetlen bizonyítékok hiányában feltételezték, hogy a felosztás valószínűleg pontos, tekintettel a gazdasági tevékenységnek az Egyesült Királyság egyes részei közötti megoszlására. E bizonyíték alapján az egyesült királyságbeli „cumulo” érték 84,8 %-át Angliának, 4,2 %-át pedig Walesnek osztották ki. |
| --- | --- |

(84)

Az eredmény, 700 636 855 GBP, azt a becsült bérletidíj-ajánlatot képviseli, amelyet a hipotetikus bérlő meg tudna tenni annak érdekében, hogy megtartsa a 16,2 %-os tőkehozamot, amit szükségszerűen el kell érnie, hogy olyan bevételt termeljen, amelyen az ajánlata alapul. Az értékelés utolsó előtti szakasza magában foglalja a több mint 700 millió GBP-s egyesült királyságbeli „cumulo” érték Angliára és Walesre történő felosztását. Az Egyesült Királyság egyes országainak távközlési forgalmára vonatkozó közvetlen bizonyítékok hiányában feltételezték, hogy a felosztás valószínűleg pontos, tekintettel a gazdasági tevékenységnek az Egyesült Királyság egyes részei közötti megoszlására. E bizonyíték alapján az egyesült királyságbeli „cumulo” érték 84,8 %-át Angliának, 4,2 %-át pedig Walesnek osztották ki.

| (85) | Az így kapott számadatok számos olyan vagyoneszközt magukban foglalnak, amelyeknek a BT a tulajdonosa, és amelyeket a BT birtokol, de amelyek nem szerepelnek a központi vagyonjegyzékben (Central List hereditaments). Ezeket az vagyoneszközöket a bérleti díj módszere alapján közvetlenül lehetett értékelni, és azok értékét külön, Angliában 149 167 870 GBP-ben, Walesben pedig 3 822 485 GBP-ben állapították meg. Az értékelés utolsó szakasza magában foglalja az említett, külön megállapított adóköteles értékek levonását annak érdekében, hogy megkapjuk a központi vagyonjegyzékben szereplő végleges adóköteles értéket, ami Angliában 445 millió GBP volt, Walesben pedig 25 millió GBP. |
| --- | --- |

(85)

Az így kapott számadatok számos olyan vagyoneszközt magukban foglalnak, amelyeknek a BT a tulajdonosa, és amelyeket a BT birtokol, de amelyek nem szerepelnek a központi vagyonjegyzékben (Central List hereditaments). Ezeket az vagyoneszközöket a bérleti díj módszere alapján közvetlenül lehetett értékelni, és azok értékét külön, Angliában 149 167 870 GBP-ben, Walesben pedig 3 822 485 GBP-ben állapították meg. Az értékelés utolsó szakasza magában foglalja az említett, külön megállapított adóköteles értékek levonását annak érdekében, hogy megkapjuk a központi vagyonjegyzékben szereplő végleges adóköteles értéket, ami Angliában 445 millió GBP volt, Walesben pedig 25 millió GBP.

| (86) | Ugyanezt a módszert alkalmazták a következő két értékelési időszakra, a 2000–2005-ösre a BT 1997/98-as, a 2005–2010-esre a 2002/03-as tényleges elszámolását vették alapul. A VOA a 2000–2005-ös időszakra a bérlő elvárt 14,25 %-os tőkehozamát alkalmazta, a 2005–2010-esre pedig 12,25 %-osat, a csökkenés az infláció alakulását tükrözi. |
| --- | --- |

(86)

Ugyanezt a módszert alkalmazták a következő két értékelési időszakra, a 2000–2005-ösre a BT 1997/98-as, a 2005–2010-esre a 2002/03-as tényleges elszámolását vették alapul. A VOA a 2000–2005-ös időszakra a bérlő elvárt 14,25 %-os tőkehozamát alkalmazta, a 2005–2010-esre pedig 12,25 %-osat, a csökkenés az infláció alakulását tükrözi.

| (87) | Az R&E módszernek a BT-re történő alkalmazása 1995-től a következő adóköteles értékeket eredményezte:







  Jegyzék | Anglia | Wales |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995-2000 | 445 millió GBP | 25 millió GBP |
| 2000-2005 | 467 millió GBP | 26 millió GBP |
| 2005-2010 | 530 millió GBP | 24 millió GBP |

(87)

Az R&E módszernek a BT-re történő alkalmazása 1995-től a következő adóköteles értékeket eredményezte:

Jegyzék

Anglia

Wales

1995-2000

445 millió GBP

25 millió GBP

2000-2005

467 millió GBP

26 millió GBP

2005-2010

530 millió GBP

24 millió GBP

| (88) | Konkrétan az 1995–2000-es értékeléssel kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai megerősítik, hogy az R&E módszernek az említett időszak tekintetében a BT-re történő alkalmazása volt a tárgya annak a megegyezésnek, amely több mint ötéves pereskedés és azt követő tárgyalások után született meg. A VOA-nak joga van a rendezésre, ami általános gyakorlat a vagyonadó alkalmazásában. (24) Nem érhet el megegyezést olyan alapon, amely nem fejezi ki az adott vagyon helyes adóköteles értékét. Az Egyesült Királyság hatóságai hangsúlyozzák, hogy a BT-vel kötött egyezség megerősítette, hogy vagyonát az R&E módszer alapján kellett értékelni, nem pedig a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint, amelyet a BT támogatott, és hogy ez lényegesen magasabb adóköteles értéket eredményezett, mint amelynek az eléréséért a BT küzdött. |
| --- | --- |

(88)

Konkrétan az 1995–2000-es értékeléssel kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai megerősítik, hogy az R&E módszernek az említett időszak tekintetében a BT-re történő alkalmazása volt a tárgya annak a megegyezésnek, amely több mint ötéves pereskedés és azt követő tárgyalások után született meg. A VOA-nak joga van a rendezésre, ami általános gyakorlat a vagyonadó alkalmazásában. (24) Nem érhet el megegyezést olyan alapon, amely nem fejezi ki az adott vagyon helyes adóköteles értékét. Az Egyesült Királyság hatóságai hangsúlyozzák, hogy a BT-vel kötött egyezség megerősítette, hogy vagyonát az R&E módszer alapján kellett értékelni, nem pedig a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint, amelyet a BT támogatott, és hogy ez lényegesen magasabb adóköteles értéket eredményezett, mint amelynek az eléréséért a BT küzdött.

| (89) | A Vtesse állításával kapcsolatban, miszerint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően (25) a VOA és a BT a BT hálózatának olyan adóköteles értékében állapodott meg, amely 15 %-kal alacsonyabb volt a VOA első értékelésekor megállapított értéknél, az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a különbség annak tulajdonítható, hogy az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően végrehajtott értékelés egy alaposabb elemzés eredménye volt. Az első értékelés elkészítésekor, amelyet benyújtottak az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság elé, a VOA és a gazdasági tanácsadója, a NERA elsősorban azért nem tudták megszerezni a BT tényleges bevételére, áraira, volumeneire és költségeire vonatkozó teljes körű adatokat, mert nem voltak meg az eszközeik ahhoz, hogy a BT-t rávegyék az említett információk felfedésére. A BT az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróságnál fellebbezett a határozat ellen. Az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróság tárgyalása de-novo tárgyalás. (26) Továbbá az eljárás e szakaszában a VOA kiadhatott tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseket és elérhette, hogy a BT felfedje a vonatkozó információkat. A VOA és a NERA különösen a 2000-es értékelésre vonatkozóan tudott lényeges adatokat beszerezni, amelyek 1997-ben nem álltak a rendelkezésükre, például a BT 1992/3-as bevételének és költségeinek teljes lebontását, a BT-nek az AVD-t megelőzően elkészített ötéves tervét, valamint a vonalak és hívások volumenére és árára, valamint a bérelt vonalak volumenére és árára vonatkozó tényleges adatokat. Ezek az új információk befolyásolták az értékelés minden fontosabb részét, többek között a bevétel és a működési költségek, a tőkeberuházás előrejelzését és a hipotetikus bérlő elvárt hozamát. |
| --- | --- |

(89)

A Vtesse állításával kapcsolatban, miszerint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően (25) a VOA és a BT a BT hálózatának olyan adóköteles értékében állapodott meg, amely 15 %-kal alacsonyabb volt a VOA első értékelésekor megállapított értéknél, az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a különbség annak tulajdonítható, hogy az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően végrehajtott értékelés egy alaposabb elemzés eredménye volt. Az első értékelés elkészítésekor, amelyet benyújtottak az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság elé, a VOA és a gazdasági tanácsadója, a NERA elsősorban azért nem tudták megszerezni a BT tényleges bevételére, áraira, volumeneire és költségeire vonatkozó teljes körű adatokat, mert nem voltak meg az eszközeik ahhoz, hogy a BT-t rávegyék az említett információk felfedésére. A BT az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróságnál fellebbezett a határozat ellen. Az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbíróság tárgyalása de-novo tárgyalás. (26) Továbbá az eljárás e szakaszában a VOA kiadhatott tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseket és elérhette, hogy a BT felfedje a vonatkozó információkat. A VOA és a NERA különösen a 2000-es értékelésre vonatkozóan tudott lényeges adatokat beszerezni, amelyek 1997-ben nem álltak a rendelkezésükre, például a BT 1992/3-as bevételének és költségeinek teljes lebontását, a BT-nek az AVD-t megelőzően elkészített ötéves tervét, valamint a vonalak és hívások volumenére és árára, valamint a bérelt vonalak volumenére és árára vonatkozó tényleges adatokat. Ezek az új információk befolyásolták az értékelés minden fontosabb részét, többek között a bevétel és a működési költségek, a tőkeberuházás előrejelzését és a hipotetikus bérlő elvárt hozamát.

| (90) | Bizonyos változások növelhetik az adóköteles értéket. Ez volt a helyzet a következő tényezőkkel:






  — | a VOA végül a bérlő reálértéken számított 12,27 %-os elvárt hozamát alkalmazta a 12,5 %-os helyett, amelyet az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság kezdetben elfogadott. |
| --- | --- | --- |

(90)

Bizonyos változások növelhetik az adóköteles értéket. Ez volt a helyzet a következő tényezőkkel:

—

a VOA végül a bérlő reálértéken számított 12,27 %-os elvárt hozamát alkalmazta a 12,5 %-os helyett, amelyet az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság kezdetben elfogadott.

| — | a bérlő nem adóköteles eszközeivel kapcsolatos tőkeberuházást lényegesen csökkentették, főleg a BT 1993-as üzleti tervében szereplő információknak köszönhetően, amelyek 1997-ben nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

a bérlő nem adóköteles eszközeivel kapcsolatos tőkeberuházást lényegesen csökkentették, főleg a BT 1993-as üzleti tervében szereplő információknak köszönhetően, amelyek 1997-ben nem álltak rendelkezésre.

| — | az elbocsátás költsége 50 000 GBP-ről 33 900 GBP-re csökkent 1992/3-ban. |
| --- | --- |

—

az elbocsátás költsége 50 000 GBP-ről 33 900 GBP-re csökkent 1992/3-ban.

| (91) | Az adóköteles értéket leginkább csökkentő tényezőnek a jövőbeni bevételek és költségek változása bizonyult. A módosított változatban az 1997-es értékelésnél használt előrejelzésekhez képest az első évre nagyobb, a következő évekre viszont kisebb nyereséget jeleztek előre. Pontosabban ezek a változások a következő tényezőknek tulajdoníthatók:






  — | az ársapka X tényezője (27) 1997/8-ban -4,5 %-ről -7,5 %-ra változott, mivel a -4,5 %-ra történő elmozdulást, amely 1997-ben következett be, és amelyet az 1997-es értékelésnél alkalmaztak, az AVD-kor ésszerűen nem lehetett előre jelezni. |
| --- | --- | --- |

(91)

Az adóköteles értéket leginkább csökkentő tényezőnek a jövőbeni bevételek és költségek változása bizonyult. A módosított változatban az 1997-es értékelésnél használt előrejelzésekhez képest az első évre nagyobb, a következő évekre viszont kisebb nyereséget jeleztek előre. Pontosabban ezek a változások a következő tényezőknek tulajdoníthatók:

—

az ársapka X tényezője (27) 1997/8-ban -4,5 %-ről -7,5 %-ra változott, mivel a -4,5 %-ra történő elmozdulást, amely 1997-ben következett be, és amelyet az 1997-es értékelésnél alkalmaztak, az AVD-kor ésszerűen nem lehetett előre jelezni.

| — | a hozzáférési hiányhoz való percenkénti hozzájárulás (28) éves csökkenésére vonatkozó előrejelzés - 3 %-ról - 12 %-ra nőtt, mivel az 1997-es előrejelzés nem vette kellő mértékben figyelembe a hozzáférési hiány nagyságában bekövetkező csökkenést, mivel a fővonali árak gyorsabban növekedtek, mint a költségek. |
| --- | --- |

—

a hozzáférési hiányhoz való percenkénti hozzájárulás (28) éves csökkenésére vonatkozó előrejelzés - 3 %-ról - 12 %-ra nőtt, mivel az 1997-es előrejelzés nem vette kellő mértékben figyelembe a hozzáférési hiány nagyságában bekövetkező csökkenést, mivel a fővonali árak gyorsabban növekedtek, mint a költségek.

| — | Az 1997-es értékelésben a VOA és a NERA azt feltételezte, hogy a belföldi bérelt vonali árak az inflációval emelkedni fognak. Ezt a feltételezést nem támasztották alá a BT által a későbbiekben közzétett tényleges bérelt vonali árak, amelyekről azt feltételezték, hogy változatlanok maradnak a 2000-es értékelés összefüggésében. |
| --- | --- |

—

Az 1997-es értékelésben a VOA és a NERA azt feltételezte, hogy a belföldi bérelt vonali árak az inflációval emelkedni fognak. Ezt a feltételezést nem támasztották alá a BT által a későbbiekben közzétett tényleges bérelt vonali árak, amelyekről azt feltételezték, hogy változatlanok maradnak a 2000-es értékelés összefüggésében.

| — | a 2000-es értékelés során figyelembe vették a tevékenység-kihelyezési többletköltségeket. |
| --- | --- |

—

a 2000-es értékelés során figyelembe vették a tevékenység-kihelyezési többletköltségeket.

| (92) | Az említett tényezők együttes hatása azt jelentette, hogy a végleges értékelés alacsonyabb volt, mint a VOA által eredetileg 1997-ben kiszámított érték. |
| --- | --- |

(92)

Az említett tényezők együttes hatása azt jelentette, hogy a végleges értékelés alacsonyabb volt, mint a VOA által eredetileg 1997-ben kiszámított érték.

| (93) | Végezetül, a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azzal kapcsolatban felvetett kérdést illetően, hogy az R&E módszer pontosan figyelembe veszi-e azon társaságok esetleges veszteségeit és alacsonyabb jövedelmezőségi szintjét, amelyekre az R&E módszer alkalmazzák, az Egyesült Királyság hatóságai azt válaszolták, hogy az értékelést egy átlagos hatékonysági szint feltételezése alapján végzik. Ha bizonyíték van az átlagosnál kisebb hatékonyságra, az R&E módszert alkalmazó vagyonértékelőnek kiigazításokat kell elvégeznie a becsült méltányos bevételek és kiadások tekintetében. Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a BT hatékonysági szintje átlagos (29), és a BT vagyonának helyes értékeléséhez nem tartottak szükségesnek semmilyen kiigazítást. Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek („USO”) kérdésével, valamint azzal kapcsolatban, hogy azokat hogyan vették figyelembe a BT értékelése során, az Egyesült Királyság hatóságai közölték, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségekre nem fordítottak különösebb figyelmet. Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek költsége a hálózat fejlesztésével kapcsolatosan előre jelzett teljes tőkeberuházás és a működési összköltségek között szerepel. A fogyasztók számára az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek keretében nyújtott szolgáltatásból, valamint az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek miatti gyártmányfejlesztésből származó nagyobb bevétel adott esetben szerepel a várható bevételek között. |
| --- | --- |

(93)

Végezetül, a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azzal kapcsolatban felvetett kérdést illetően, hogy az R&E módszer pontosan figyelembe veszi-e azon társaságok esetleges veszteségeit és alacsonyabb jövedelmezőségi szintjét, amelyekre az R&E módszer alkalmazzák, az Egyesült Királyság hatóságai azt válaszolták, hogy az értékelést egy átlagos hatékonysági szint feltételezése alapján végzik. Ha bizonyíték van az átlagosnál kisebb hatékonyságra, az R&E módszert alkalmazó vagyonértékelőnek kiigazításokat kell elvégeznie a becsült méltányos bevételek és kiadások tekintetében. Az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a BT hatékonysági szintje átlagos (29), és a BT vagyonának helyes értékeléséhez nem tartottak szükségesnek semmilyen kiigazítást. Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek („USO”) kérdésével, valamint azzal kapcsolatban, hogy azokat hogyan vették figyelembe a BT értékelése során, az Egyesült Királyság hatóságai közölték, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségekre nem fordítottak különösebb figyelmet. Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek költsége a hálózat fejlesztésével kapcsolatosan előre jelzett teljes tőkeberuházás és a működési összköltségek között szerepel. A fogyasztók számára az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek keretében nyújtott szolgáltatásból, valamint az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek miatti gyártmányfejlesztésből származó nagyobb bevétel adott esetben szerepel a várható bevételek között.

| (94) | A Kingstonra az R&E módszer hasonló, de sokkal egyszerűbb szakaszos megközelítését alkalmazták. Nem készült olyan modell, amely öt évre előrejelzi a vagyoneszköz birtoklásából valószínűség szerint származó forgalmat. Ennek az az oka, hogy nincsenek olyan, lakossági fogyasztókat kiszolgáló hálózatok, amelyek a Kingstonnal versenyeznek a hulli konurbációban, nincs kábeltelevízió, és csekély a verseny az üzleti vonalak terén. Mivel a Kingston hulli piacán stabilabb a helyzet, úgy döntöttek, hogy nincs szükség ötéves előrejelzésre. |
| --- | --- |

(94)

A Kingstonra az R&E módszer hasonló, de sokkal egyszerűbb szakaszos megközelítését alkalmazták. Nem készült olyan modell, amely öt évre előrejelzi a vagyoneszköz birtoklásából valószínűség szerint származó forgalmat. Ennek az az oka, hogy nincsenek olyan, lakossági fogyasztókat kiszolgáló hálózatok, amelyek a Kingstonnal versenyeznek a hulli konurbációban, nincs kábeltelevízió, és csekély a verseny az üzleti vonalak terén. Mivel a Kingston hulli piacán stabilabb a helyzet, úgy döntöttek, hogy nincs szükség ötéves előrejelzésre.

| (95) | Ehelyett az 1995–2000-es időszak vonatkozásában az AVD-t megelőző három év tényleges forgalmát és működési költségét vették figyelembe, és ez alapján feltételezték, hogy a hipotetikus bérlő a bérleti díj kifizetése előtt ésszerűen körülbelül évi 9,5 millió GBP nettó bevételre számíthat. A bérlő elvárt hozamát 12,5 %-nak vették a nem adóköteles eszközök értéke alapján (feltehetően 64 millió GBP), a nettó bevételből 8 millió GBP hozamot levonva. A fennmaradó 1,5 millió GBP vehető igénybe a bérleti díjra, és ezt az összeget állapították meg a Kingston adott időszakra vonatkozó adóköteles értékeként. Ugyanezzel a módszerrel, az 1998-ban és 2003-ban rendelkezésre álló számadatok felhasználásával, a 2000–2005-ös időszakra 5,1 millió GBP adóköteles érték jött ki, a 2005–2010-es időszakra pedig 7 millió GBP. |
| --- | --- |

(95)

Ehelyett az 1995–2000-es időszak vonatkozásában az AVD-t megelőző három év tényleges forgalmát és működési költségét vették figyelembe, és ez alapján feltételezték, hogy a hipotetikus bérlő a bérleti díj kifizetése előtt ésszerűen körülbelül évi 9,5 millió GBP nettó bevételre számíthat. A bérlő elvárt hozamát 12,5 %-nak vették a nem adóköteles eszközök értéke alapján (feltehetően 64 millió GBP), a nettó bevételből 8 millió GBP hozamot levonva. A fennmaradó 1,5 millió GBP vehető igénybe a bérleti díjra, és ezt az összeget állapították meg a Kingston adott időszakra vonatkozó adóköteles értékeként. Ugyanezzel a módszerrel, az 1998-ban és 2003-ban rendelkezésre álló számadatok felhasználásával, a 2000–2005-ös időszakra 5,1 millió GBP adóköteles érték jött ki, a 2005–2010-es időszakra pedig 7 millió GBP.

4.3   Kiigazítási mechanizmus

| (96) | Az Egyesült Királyság hatóságai a BT esetében alkalmazott kiigazítási mechanizmussal kapcsolatban is magyarázattal szolgáltak. Kifejtették, hogy az 1988. évi LGFA 6. jegyzéke alapján a BT-nek, a többi adófizetőhöz hasonlóan, joga van az adóköteles értéke módosítására, ha az ötéves értékelési időszak során a körülmények lényegesen megváltoznak („MCC”). A körülmények lényeges megváltozását akkor veszik figyelembe, ha arra a korábbi értékbecslési napon kerül sor. A BT esetében körülmények lényeges megváltozása mindennapos, vagy a BT hálózatának bővítése (értéknövelő hatás), vagy a versengő hálózatok megjelenése (értékcsökkentő hatás) miatt. (30) Az R&E módszert alkalmazó értékelést elvileg évente kellene elvégezni, figyelembe véve, hogy a körülményekben bekövetkező lényeges változások hogyan módosíthatták a BT korábbi értékbecslési napon érvényes ötéves tervét. Ezzel a bonyolult módszerrel szemben az Egyesült Királyság hatóságai és a BT egy helyettesítő kiigazítási módszerben állapodtak meg, amely a BT piaci részesedésének a vagyonértékelési jegyzék elkészülését megelőző évi piaci részesedéséhez viszonyított alakulásán alapul, és amely az OFCOM által közzétett adatokat használja fel. |
| --- | --- |

(96)

Az Egyesült Királyság hatóságai a BT esetében alkalmazott kiigazítási mechanizmussal kapcsolatban is magyarázattal szolgáltak. Kifejtették, hogy az 1988. évi LGFA 6. jegyzéke alapján a BT-nek, a többi adófizetőhöz hasonlóan, joga van az adóköteles értéke módosítására, ha az ötéves értékelési időszak során a körülmények lényegesen megváltoznak („MCC”). A körülmények lényeges megváltozását akkor veszik figyelembe, ha arra a korábbi értékbecslési napon kerül sor. A BT esetében körülmények lényeges megváltozása mindennapos, vagy a BT hálózatának bővítése (értéknövelő hatás), vagy a versengő hálózatok megjelenése (értékcsökkentő hatás) miatt. (30) Az R&E módszert alkalmazó értékelést elvileg évente kellene elvégezni, figyelembe véve, hogy a körülményekben bekövetkező lényeges változások hogyan módosíthatták a BT korábbi értékbecslési napon érvényes ötéves tervét. Ezzel a bonyolult módszerrel szemben az Egyesült Királyság hatóságai és a BT egy helyettesítő kiigazítási módszerben állapodtak meg, amely a BT piaci részesedésének a vagyonértékelési jegyzék elkészülését megelőző évi piaci részesedéséhez viszonyított alakulásán alapul, és amely az OFCOM által közzétett adatokat használja fel.

| (97) | Ezt a piaci részesedést úgy számították ki, hogy a BT vonatkozó bevételei valamennyi kategóriájának teljes összegét elosztották az Egyesült Királyság vezetékestelefon-piaca bevételei megfelelő kategóriáinak teljes összegével. A következő kategóriák tartoznak ide: (a) helyi hívások; (b) országon belüli hívások, (c) nemzetközi hívások, (d) mobiltelefonra irányuló hívások; (e) egyéb hívások, (f) fővonali csatlakozások, (g) fővonalbérlet, (h) belföldi bérelt magánvonalak bérleti díja (ebbe a kategóriába tartozik az a piac, ahol a BT és a Vtesse versenytársak), (i) belföldi bérelt magáncsatlakozások, (j) nemzetközi bérelt magánáramkörök, (k) összekapcsolás és (l) telex (csak az 1995-ös jegyzékben szerepel). |
| --- | --- |

(97)

Ezt a piaci részesedést úgy számították ki, hogy a BT vonatkozó bevételei valamennyi kategóriájának teljes összegét elosztották az Egyesült Királyság vezetékestelefon-piaca bevételei megfelelő kategóriáinak teljes összegével. A következő kategóriák tartoznak ide: (a) helyi hívások; (b) országon belüli hívások, (c) nemzetközi hívások, (d) mobiltelefonra irányuló hívások; (e) egyéb hívások, (f) fővonali csatlakozások, (g) fővonalbérlet, (h) belföldi bérelt magánvonalak bérleti díja (ebbe a kategóriába tartozik az a piac, ahol a BT és a Vtesse versenytársak), (i) belföldi bérelt magáncsatlakozások, (j) nemzetközi bérelt magánáramkörök, (k) összekapcsolás és (l) telex (csak az 1995-ös jegyzékben szerepel).

| (98) | Vegyük például a 2000–2005-ös jegyzéket, a BT így kiszámított piaci részesedése 2000-ben 68,47 % volt. Vagyonának adóköteles értéke 2000-ben Angliában 467 millió GBP, Walesben pedig 26 millió GBP volt. A rákövetkező évben a BT piaci részesedése 65,03 %-ra csökkent. A 2001-re vonatkozó adóköteles érték ezért Anglia esetében 467 millió GBP x 65,03 % /68,47 % = 443 millió GBP, Wales esetében pedig 26 millió GBP x 65,03 % / 68,47 % = 24,7 millió GBP. A következő évben az OFCOM adatai a piaci részesedés kismértékű csökkenését jelezték előre, ami azonban nem vezetett a BT adóköteles értékének csökkenéséhez. A 2003/4-es és a 2004/5-ös adóévben a BT piaci részesedése 67,6 %-ra, illetve 68,0 %-ra nőtt. A viszonyítási alapként használt 2000-es piaci részesedéshez képest (31)447,5 millió GBP, illetve 450,6 millió GBP adóköteles értéket eredményezett (32) |
| --- | --- |

(98)

Vegyük például a 2000–2005-ös jegyzéket, a BT így kiszámított piaci részesedése 2000-ben 68,47 % volt. Vagyonának adóköteles értéke 2000-ben Angliában 467 millió GBP, Walesben pedig 26 millió GBP volt. A rákövetkező évben a BT piaci részesedése 65,03 %-ra csökkent. A 2001-re vonatkozó adóköteles érték ezért Anglia esetében 467 millió GBP x 65,03 % /68,47 % = 443 millió GBP, Wales esetében pedig 26 millió GBP x 65,03 % / 68,47 % = 24,7 millió GBP. A következő évben az OFCOM adatai a piaci részesedés kismértékű csökkenését jelezték előre, ami azonban nem vezetett a BT adóköteles értékének csökkenéséhez. A 2003/4-es és a 2004/5-ös adóévben a BT piaci részesedése 67,6 %-ra, illetve 68,0 %-ra nőtt. A viszonyítási alapként használt 2000-es piaci részesedéshez képest (31)447,5 millió GBP, illetve 450,6 millió GBP adóköteles értéket eredményezett (32)

| (99) | Ezzel a módszerrel a következő eredmények jöttek ki az 1995–2000-es és a 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan:








  BT | Jegyzék | Anglia | Wales |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995.04.01. | 1995 | 445 millió GBP | 25 millió GBP |
| 1996.04.01. | 1995 | 412 millió GBP | 23 millió GBP |
| 1997.04.01. | 1995 | 392 millió GBP | 22 millió GBP |
| 1998.04.01. | 1995 | 366 millió GBP | 20 millió GBP |
| 1999.04.01. | 1995 | 347 millió GBP | 19 millió GBP |
| 2000.04.01. | 2000 | 467 millió GBP | 26 millió GBP |
| 2001.04.01. | 2000 | 443,5 millió GBP | 24,7 millió GBP |
| 2002.04.01. | 2000 | 443,5 millió GBP | 24,7 millió GBP |
| 2003.04.01. | 2000 | 447,5 millió GBP | 24,9 millió GBP |
| 2004.04.01. | 2000 | 450,6 millió GBP | 25,1 millió GBP |

(99)

Ezzel a módszerrel a következő eredmények jöttek ki az 1995–2000-es és a 2000–2005-ös időszakra vonatkozóan:

BT

Jegyzék

Anglia

Wales

1995.04.01.

1995

445 millió GBP

25 millió GBP

1996.04.01.

1995

412 millió GBP

23 millió GBP

1997.04.01.

1995

392 millió GBP

22 millió GBP

1998.04.01.

1995

366 millió GBP

20 millió GBP

1999.04.01.

1995

347 millió GBP

19 millió GBP

2000.04.01.

2000

467 millió GBP

26 millió GBP

2001.04.01.

2000

443,5 millió GBP

24,7 millió GBP

2002.04.01.

2000

443,5 millió GBP

24,7 millió GBP

2003.04.01.

2000

447,5 millió GBP

24,9 millió GBP

2004.04.01.

2000

450,6 millió GBP

25,1 millió GBP

| (100) | A 2005–2010-es időszak vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy, mivel nem állnak rendelkezésre az OFCOM adatai, az első két időszakra alkalmazott kiigazítási mechanizmus megszűnik. (33) Az Egyesült Királyság hatóságai a korábbi rendszer helyett évente teljes körű R&E módszert kívánnak alkalmazni, ami figyelembe fogja venni az összes fizikai változást, többek között az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat, de a korábbi értékbecslési napon érvényes gazdasági helyzet összefüggésében. (34) E rendszer véglegesítése még tart. |
| --- | --- |

(100)

A 2005–2010-es időszak vonatkozásában az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy, mivel nem állnak rendelkezésre az OFCOM adatai, az első két időszakra alkalmazott kiigazítási mechanizmus megszűnik. (33) Az Egyesült Királyság hatóságai a korábbi rendszer helyett évente teljes körű R&E módszert kívánnak alkalmazni, ami figyelembe fogja venni az összes fizikai változást, többek között az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat, de a korábbi értékbecslési napon érvényes gazdasági helyzet összefüggésében. (34) E rendszer véglegesítése még tart.

| (101) | A Kingston esetében nem került sor kiigazítási mechanizmus alkalmazására. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az 1995-ös és a 2000-es vagyonértékelési jegyzék tekintetében nem végeztek kiigazítást abból kiindulva, hogy egyetlen versenytárs sem épített ki hálózatot a hulli konurbációban, és hogy a Kingston már 100 %-os hálózati lefedettséggel rendelkezett ebben a térségben, így nem bővítette hálózatát. |
| --- | --- |

(101)

A Kingston esetében nem került sor kiigazítási mechanizmus alkalmazására. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az 1995-ös és a 2000-es vagyonértékelési jegyzék tekintetében nem végeztek kiigazítást abból kiindulva, hogy egyetlen versenytárs sem épített ki hálózatot a hulli konurbációban, és hogy a Kingston már 100 %-os hálózati lefedettséggel rendelkezett ebben a térségben, így nem bővítette hálózatát.

4.4   Az előny megléte

| (102) | Az Egyesült Királyság hatóságai először azt hangsúlyozták, hogy mindegyik értékelési módszernek ugyanahhoz az eredményre kell vezetnie: a vagyoneszközért fizetendő hipotetikus bérleti díj megállapításához. Ezért az a tény, hogy a BT-re és a Kingstonra, illetve a többi távközlési szolgáltatóra eltérő értékelési módszert alkalmaztak, nem utal arra, hogy az előzőek előnyben részesülhettek. |
| --- | --- |

(102)

Az Egyesült Királyság hatóságai először azt hangsúlyozták, hogy mindegyik értékelési módszernek ugyanahhoz az eredményre kell vezetnie: a vagyoneszközért fizetendő hipotetikus bérleti díj megállapításához. Ezért az a tény, hogy a BT-re és a Kingstonra, illetve a többi távközlési szolgáltatóra eltérő értékelési módszert alkalmaztak, nem utal arra, hogy az előzőek előnyben részesülhettek.

| (103) | A hatóságoknak az a véleménye, hogy kétféleképpen bizonyítható a szelektív előny megléte:






  a) | vagy annak kimutatásával, hogy a BT-től és a Kingstontól eltérő távközlési szolgáltatók R&E módszerrel végzett értékelése alacsonyabb adóköteles értéket eredményezett volna, mint a bérleti díj módszere alapján megállapított érték, hogy bebizonyosodjon, hogy az R&E módszer hibás vagy szisztematikusan kevesebbnek tünteti fel az adóköteles értéket; |
| --- | --- | --- |

(103)

A hatóságoknak az a véleménye, hogy kétféleképpen bizonyítható a szelektív előny megléte:

a)

vagy annak kimutatásával, hogy a BT-től és a Kingstontól eltérő távközlési szolgáltatók R&E módszerrel végzett értékelése alacsonyabb adóköteles értéket eredményezett volna, mint a bérleti díj módszere alapján megállapított érték, hogy bebizonyosodjon, hogy az R&E módszer hibás vagy szisztematikusan kevesebbnek tünteti fel az adóköteles értéket;

| b) | vagy annak helyes és megfelelő összehasonlítások alkalmazásával történő bizonyítása révén, hogy más távközlési szolgáltatók esetében a BT-hez és a Kingstonhoz képest aránytalanul magas adóköteles értéket állapítottak meg. |
| --- | --- |

b)

vagy annak helyes és megfelelő összehasonlítások alkalmazásával történő bizonyítása révén, hogy más távközlési szolgáltatók esetében a BT-hez és a Kingstonhoz képest aránytalanul magas adóköteles értéket állapítottak meg.

| (104) | Az a) pont igazolásához el kellene végezni a többi távközlési szolgáltató R&E értékelését annak megállapítása érdekében, hogy az R&E módszer és a bérleti díj módszere alapján hasonló eredmények születtek-e. Ezt egyetlen távközlési szolgáltató sem végezte el, és az Egyesült Királyság hatóságai feltételezik, hogy ha a hálózatukat az R&E módszer alapján valóban alacsonyabb összegre értékelték volna, az Altnet tagjai és a Vtesse felvetette volna ezt a kérdést. (35) Ami a VOA-t illeti, nem rendelkezik az említett távközlési szolgáltatók üzleti tervével. Ezért nincs abban a helyzetben, hogy megvizsgálhassa a hálózatuk birtoklásából származó várható bevételeket és kiadásokat, és az R&E módszer alapján megállapítsa azt a bérleti díjat, amelyet készek lennének azért kifizetni. |
| --- | --- |

(104)

Az a) pont igazolásához el kellene végezni a többi távközlési szolgáltató R&E értékelését annak megállapítása érdekében, hogy az R&E módszer és a bérleti díj módszere alapján hasonló eredmények születtek-e. Ezt egyetlen távközlési szolgáltató sem végezte el, és az Egyesült Királyság hatóságai feltételezik, hogy ha a hálózatukat az R&E módszer alapján valóban alacsonyabb összegre értékelték volna, az Altnet tagjai és a Vtesse felvetette volna ezt a kérdést. (35) Ami a VOA-t illeti, nem rendelkezik az említett távközlési szolgáltatók üzleti tervével. Ezért nincs abban a helyzetben, hogy megvizsgálhassa a hálózatuk birtoklásából származó várható bevételeket és kiadásokat, és az R&E módszer alapján megállapítsa azt a bérleti díjat, amelyet készek lennének azért kifizetni.

| (105) | A b) ponttal kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy a Vtesse és a Bizottság javasolta a Vtesse által a bevétel adóban befizetett százalékos arányának összehasonlítását a BT és a Kingston által befizetett százalékos aránnyal. Az Egyesült Királyság hatóságai először is kijelentik, hogy ez az arány irreleváns. Azt állítják, hogy a helyi adót a vagyon értéke alapján, nem pedig bevétel, nyereség vagy tőkehaszon alapján állapítják meg. A vagyon értéke nem az adott bérlő forgalmának funkcióját fejezi ki: két vállalkozás birtokolhat ugyanolyan vagyoneszközöket, a forgalmuk mégis nagyon eltérő lehet a vállalkozás jellegétől és sikerétől függően. Még az azonos üzleti tevékenységet folytató bérlők esetében is lényegesen különböző lehet a forgalom a hatékonyságtól függően. Következésképpen a bevétel nem utal a bérleti díjra, amely „piaci alkudozás” eredménye lenne, és nem számít abból a szempontból, hogy a bevétel adóban befizetett százalékos arányai közötti eltérés nem megfelelő. |
| --- | --- |

(105)

A b) ponttal kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy a Vtesse és a Bizottság javasolta a Vtesse által a bevétel adóban befizetett százalékos arányának összehasonlítását a BT és a Kingston által befizetett százalékos aránnyal. Az Egyesült Királyság hatóságai először is kijelentik, hogy ez az arány irreleváns. Azt állítják, hogy a helyi adót a vagyon értéke alapján, nem pedig bevétel, nyereség vagy tőkehaszon alapján állapítják meg. A vagyon értéke nem az adott bérlő forgalmának funkcióját fejezi ki: két vállalkozás birtokolhat ugyanolyan vagyoneszközöket, a forgalmuk mégis nagyon eltérő lehet a vállalkozás jellegétől és sikerétől függően. Még az azonos üzleti tevékenységet folytató bérlők esetében is lényegesen különböző lehet a forgalom a hatékonyságtól függően. Következésképpen a bevétel nem utal a bérleti díjra, amely „piaci alkudozás” eredménye lenne, és nem számít abból a szempontból, hogy a bevétel adóban befizetett százalékos arányai közötti eltérés nem megfelelő.

| (106) | Az Egyesült Királyság hatóságai mindenesetre azt állítják, hogy a BT és a Kingston esetében a helyes helyi adó/bevétel (36) arány az Egyesült Királyságban a következő: | 1995/96 | 2000/01 | 2005/06 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 3,0 % | 2,7 % | 3,6 % |
| Kingston | 1,0 % | 4,0 % | 3,4 % |

(106)

Az Egyesült Királyság hatóságai mindenesetre azt állítják, hogy a BT és a Kingston esetében a helyes helyi adó/bevétel (36) arány az Egyesült Királyságban a következő:

1995/96

2000/01

2005/06

BT

3,0 %

2,7 %

3,6 %

Kingston

1,0 %

4,0 %

3,4 %

| (107) | Az Egyesült Királyság hatóságai elmagyarázták, hogy a BT esetében az általuk megállapított, illetve a Vtesse által számított arány (2 %) közötti eltérés azzal magyarázható, hogy a Vtesse a BT egyesült királyságbeli bevételeit az angliai és walesi hálózatának adóköteles értékével vetette össze. A Vtesse nem vette figyelembe a külön felértékelt vagyonrészeket és a BT skóciai és észak-írországi vagyoneszközeinek adóköteles értékét. Ezenkívül a Vtesse és az Egyesült Királyság hatóságai által kiszámított arányok közötti eltérés azzal magyarázható, hogy az Egyesült Királyság hatóságai a helyi adó/bevétel arányt a BT és a Kingston helyesbített bevételeit felhasználva számították ki, amelyeket a nem releváns bevételek tekintetbe vétele céljából igazítottak ki, és amelyeket az előre jelzett jövőbeni tendenciák figyelembevétele céljából normalizáltak. |
| --- | --- |

(107)

Az Egyesült Királyság hatóságai elmagyarázták, hogy a BT esetében az általuk megállapított, illetve a Vtesse által számított arány (2 %) közötti eltérés azzal magyarázható, hogy a Vtesse a BT egyesült királyságbeli bevételeit az angliai és walesi hálózatának adóköteles értékével vetette össze. A Vtesse nem vette figyelembe a külön felértékelt vagyonrészeket és a BT skóciai és észak-írországi vagyoneszközeinek adóköteles értékét. Ezenkívül a Vtesse és az Egyesült Királyság hatóságai által kiszámított arányok közötti eltérés azzal magyarázható, hogy az Egyesült Királyság hatóságai a helyi adó/bevétel arányt a BT és a Kingston helyesbített bevételeit felhasználva számították ki, amelyeket a nem releváns bevételek tekintetbe vétele céljából igazítottak ki, és amelyeket az előre jelzett jövőbeni tendenciák figyelembevétele céljából normalizáltak.

| (108) | Az Egyesült Királyság hatóságai mindenesetre, még akkor is, ha a bevétel százalékos arányát alkalmazó megközelítésnek volt is valamilyen alapja, azt állítják, hogy a Vtesse által szolgáltatott és a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felhasznált számadatok nem bizonyítják azt, hogy a BT bármilyen előnyben részesült. Ezzel szemben megjegyzik, hogy ha az Altnet összes távközlési szolgáltatóját együtt hasonlítjuk össze a BT-vel, a bevétel százalékos aránya azt mutatja, hogy a BT nem fizet kevesebbet az Altnet szolgáltatóinál. A 2000-es jegyzék utolsó évében a BT a vezetékes távközlési szolgáltatások teljes adóköteles értékének körülbelül 70 %-ával rendelkezett, valamint a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó bevételek hozzávetőleg 71,6 %-ával és egyéb rögzített piaci bevételek kisebb százalékarányával. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint ezek a számadatok azt bizonyítják, hogy nem lelhető fel szisztematikus probléma az 1995-ös és a 2000-es jegyzékek értékelésében. |
| --- | --- |

(108)

Az Egyesült Királyság hatóságai mindenesetre, még akkor is, ha a bevétel százalékos arányát alkalmazó megközelítésnek volt is valamilyen alapja, azt állítják, hogy a Vtesse által szolgáltatott és a Bizottság által az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felhasznált számadatok nem bizonyítják azt, hogy a BT bármilyen előnyben részesült. Ezzel szemben megjegyzik, hogy ha az Altnet összes távközlési szolgáltatóját együtt hasonlítjuk össze a BT-vel, a bevétel százalékos aránya azt mutatja, hogy a BT nem fizet kevesebbet az Altnet szolgáltatóinál. A 2000-es jegyzék utolsó évében a BT a vezetékes távközlési szolgáltatások teljes adóköteles értékének körülbelül 70 %-ával rendelkezett, valamint a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó bevételek hozzávetőleg 71,6 %-ával és egyéb rögzített piaci bevételek kisebb százalékarányával. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint ezek a számadatok azt bizonyítják, hogy nem lelhető fel szisztematikus probléma az 1995-ös és a 2000-es jegyzékek értékelésében.

| (109) | A marginális adózás kérdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai cáfolják azt, hogy a további optikai szálak értékelésének eltérő módja bármilyen előnyt jelent a BT vagy a Kingston számára. A bérleti díj módszere alapján a távközlési szolgáltatók optikai szálaira az üzembe helyezés esetén lehet adót kivetni. Az R&E módszer alapján a BT és a Kingston esetében nem így kezelik az új optikai szálakat. |
| --- | --- |

(109)

A marginális adózás kérdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai cáfolják azt, hogy a további optikai szálak értékelésének eltérő módja bármilyen előnyt jelent a BT vagy a Kingston számára. A bérleti díj módszere alapján a távközlési szolgáltatók optikai szálaira az üzembe helyezés esetén lehet adót kivetni. Az R&E módszer alapján a BT és a Kingston esetében nem így kezelik az új optikai szálakat.

| (110) | Az R&E módszer a következő öt évre előre jelzi a bevételeket és a kiadásokat. Azokat az optikai szálakat, amelyek szükségesek a BT-nek a jegyzék ötéves időtartama alatti üzleti tevékenységéhez, figyelembe veszik az adóköteles érték megállapításánál, mivel az ezen optikai szálakból származó bevételek szerepelnek az R&E értékelésben. Következésképpen az iparűzési adó az optikai szálak tekintetében a vagyonértékelési jegyzék hatálybalépésétől fizetendő, nem egyszerűen attól a naptól, amikor azokat üzembe helyezik. Ezenkívül a BT vagyonának fizikai kiegészítéseit az éves kiigazítási mechanizmus veszi figyelembe, amely a BT (96)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett piaci részesedésének alakulásán alapul. |
| --- | --- |

(110)

Az R&E módszer a következő öt évre előre jelzi a bevételeket és a kiadásokat. Azokat az optikai szálakat, amelyek szükségesek a BT-nek a jegyzék ötéves időtartama alatti üzleti tevékenységéhez, figyelembe veszik az adóköteles érték megállapításánál, mivel az ezen optikai szálakból származó bevételek szerepelnek az R&E értékelésben. Következésképpen az iparűzési adó az optikai szálak tekintetében a vagyonértékelési jegyzék hatálybalépésétől fizetendő, nem egyszerűen attól a naptól, amikor azokat üzembe helyezik. Ezenkívül a BT vagyonának fizikai kiegészítéseit az éves kiigazítási mechanizmus veszi figyelembe, amely a BT (96)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett piaci részesedésének alakulásán alapul.

| (111) | Az Egyesült Királyság hatóságai elismerik, hogy az értékbecslési módszerek szükségszerűen más megközelítést kívánnak meg az újabb optikai szálak üzembe helyezésének kezelése tekintetében, hangsúlyozzák azonban, hogy az értékelési gyakorlat végeredménye mindegyik esetben az, hogy a bérlő számára az optikai szál értéke az adóköteles értékben tükröződik. |
| --- | --- |

(111)

Az Egyesült Királyság hatóságai elismerik, hogy az értékbecslési módszerek szükségszerűen más megközelítést kívánnak meg az újabb optikai szálak üzembe helyezésének kezelése tekintetében, hangsúlyozzák azonban, hogy az értékelési gyakorlat végeredménye mindegyik esetben az, hogy a bérlő számára az optikai szál értéke az adóköteles értékben tükröződik.

V.   AZ OFCOM ÉSZREVÉTELEI

| (112) | Az OFCOM az Egyesült Királyság távközlési iparágainak független szabályozó és versenyhatósága. Az Egyesült Királyság hatóságainak észrevételei az Egyesült Királyság központi kormányzatától származnak, és nem tükrözik az OFCOM nézeteit. Ennek következtében a Bizottság a 2005. július 26-i levélben felkérte az OFCOM-ot, hogy tegye meg észrevételeit az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatban. Az OFCOM a 2005. szeptember 21-i levélében közölte észrevételeit. |
| --- | --- |

(112)

Az OFCOM az Egyesült Királyság távközlési iparágainak független szabályozó és versenyhatósága. Az Egyesült Királyság hatóságainak észrevételei az Egyesült Királyság központi kormányzatától származnak, és nem tükrözik az OFCOM nézeteit. Ennek következtében a Bizottság a 2005. július 26-i levélben felkérte az OFCOM-ot, hogy tegye meg észrevételeit az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatban. Az OFCOM a 2005. szeptember 21-i levélében közölte észrevételeit.

| (113) | Az OFCOM megvizsgálta, hogy a módszer és a gyakorlat közötti különbségek milyen mértékben befolyásolhatják a versenyfeltételeket. Azt az általános következtetést vonta le, hogy az üzleti vagyon értékelésének rendszere jelenleg nem befolyásolja hátrányosan a távközlési piac versenyfeltételeit. |
| --- | --- |

(113)

Az OFCOM megvizsgálta, hogy a módszer és a gyakorlat közötti különbségek milyen mértékben befolyásolhatják a versenyfeltételeket. Azt az általános következtetést vonta le, hogy az üzleti vagyon értékelésének rendszere jelenleg nem befolyásolja hátrányosan a távközlési piac versenyfeltételeit.

| (114) | A helyi adó/bevétel aránnyal kapcsolatban az OFCOM-nak az a véleménye, hogy ez nem megfelelő eszköz annak megállapításához, hogy méltányos-e az üzleti vagyon értékelésének rendszere. Rámutat arra, hogy a helyi adó a várható piaci bérleti díjakhoz kapcsolódik, amelyek valószínűleg kifejezik az eszközök hatékony kihasználását. Ha egy vállalkozás eszközkihasználása nem hatékony, a helyi adók a bevételének jelentős hányadát tehetik ki. Például egy száloptikai hálózat helyi adó/bevétel aránya az általa továbbított adatok mennyiségétől függhet. A különböző vállalatok helyi adó/bevétel arányainak eltérése ilyen módon egyszerűen az általuk a hasonló adóköteles eszközökön keresztül a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatások értékében megmutatkozó különbségeket tükrözi. |
| --- | --- |

(114)

A helyi adó/bevétel aránnyal kapcsolatban az OFCOM-nak az a véleménye, hogy ez nem megfelelő eszköz annak megállapításához, hogy méltányos-e az üzleti vagyon értékelésének rendszere. Rámutat arra, hogy a helyi adó a várható piaci bérleti díjakhoz kapcsolódik, amelyek valószínűleg kifejezik az eszközök hatékony kihasználását. Ha egy vállalkozás eszközkihasználása nem hatékony, a helyi adók a bevételének jelentős hányadát tehetik ki. Például egy száloptikai hálózat helyi adó/bevétel aránya az általa továbbított adatok mennyiségétől függhet. A különböző vállalatok helyi adó/bevétel arányainak eltérése ilyen módon egyszerűen az általuk a hasonló adóköteles eszközökön keresztül a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatások értékében megmutatkozó különbségeket tükrözi.

| (115) | Ezenkívül az OFCOM számos egyesült királyságbeli távközlési szolgáltatóra vonatkozóan kiszámolta a helyi adó/bevétel arányt: | 2005-ös adókötelezettség (millió GBP) | 2005-ös bevétel
  (millió GBP) | helyi adó/bevétel
  ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BT | 238,31 | 18 623 | 1,28 |
| NTL | 24,26 | 1 930 | 1,26 |
| Telewest | 15,49 | 1 300 | 1,19 |
| C&W | 16,37 | 1 602 | 1,02 |
| Kingston | 3,35 | 364 | 0,92 |
| Energis | 3,27 | 720 | 0,45 |
| Global Crossing | 3,13 | 270 | 1,16 |
| Easynet | 1,77 | 78 | 2,28 |
| Thus | 2,41 | 341 | 0,71 |
| Your Communication | 1,09 | 186 | 0,59 |
| Fibernet | 1,08 | 47 | 2,32 |
| Gamma Telecom | 0,46 | 72 | 0,63 |

(115)

Ezenkívül az OFCOM számos egyesült királyságbeli távközlési szolgáltatóra vonatkozóan kiszámolta a helyi adó/bevétel arányt:

2005-ös adókötelezettség (millió GBP)

2005-ös bevétel

(millió GBP)

helyi adó/bevétel

( %)

BT

238,31

18 623

1,28

NTL

24,26

1 930

1,26

Telewest

15,49

1 300

1,19

C&W

16,37

1 602

1,02

Kingston

3,35

364

0,92

Energis

3,27

720

0,45

Global Crossing

3,13

270

1,16

Easynet

1,77

78

2,28

Thus

2,41

341

0,71

Your Communication

1,09

186

0,59

Fibernet

1,08

47

2,32

Gamma Telecom

0,46

72

0,63

| (116) | Az OFCOM a Vtesse 2003-ra – az egyetlen évre, amellyel kapcsolatban számadatokkal rendelkezett – vonatkozó helyi adó/bevétel arányát is kiszámította. Ez az arány 2,1 %. Az említett számadatok azt mutatják, hogy a helyi adó/bevétel arány jelentősen eltérő, és nem egyértelműen követi a bevétel volumenét. Az OFCOM azt a következtetést vonta le, hogy nemcsak ennek az aránynak az alkalmazása bizonyult helytelen módszernek annak megállapításához, hogy méltányos-e az üzleti vagyon értékelésének rendszere, hanem az az állítás is téves, miszerint a BT a bevételéhez viszonyítva általánosságban kevesebb adót fizet, mint a versenytársai. |
| --- | --- |

(116)

Az OFCOM a Vtesse 2003-ra – az egyetlen évre, amellyel kapcsolatban számadatokkal rendelkezett – vonatkozó helyi adó/bevétel arányát is kiszámította. Ez az arány 2,1 %. Az említett számadatok azt mutatják, hogy a helyi adó/bevétel arány jelentősen eltérő, és nem egyértelműen követi a bevétel volumenét. Az OFCOM azt a következtetést vonta le, hogy nemcsak ennek az aránynak az alkalmazása bizonyult helytelen módszernek annak megállapításához, hogy méltányos-e az üzleti vagyon értékelésének rendszere, hanem az az állítás is téves, miszerint a BT a bevételéhez viszonyítva általánosságban kevesebb adót fizet, mint a versenytársai.

| (117) | Az OFCOM kiemeli, hogy az igen különböző távközlési szolgáltatók között nehéz megfelelő összehasonlításokat tenni (pl. a száloptikai hálózat útvonal kilométere adóköteles átlagértéke nagyon eltérő lehet azon hálózat jellemzőitől függően, amelyikhez tartozik, illetve az azon az útvonalon működtetett optikai szálak számától függően). Mindamellett az OFCOM javasolt néhány alternatív módszert a BT, illetve versenytársai adózásának összehasonlítására. Például kiszámolta az adóköteles érték/csatlakozás arányt BT, illetve a hozzá a helyi hozzáférési hálózat tekintetében leginkább hasonló három vállalat, a Kingston, az NTL és a Telewest esetében. Mind a négyen elsősorban helyi hozzáférési szolgáltatók. A BT-t és a Kingstont az R&E módszer alapján, az NTL-t és a Telewestet a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint értékelték. Az OFCOM számítási eredményeit az alábbi táblázat tartalmazza. Az OFCOM véleménye szerint ezek az adóköteles érték/csatlakozás arányok szolgáltatónként nem nagyon különböznek. | Adóköteles érték/csatlakozás |
| --- | --- | --- |
| BT | 21 GBP |
| NTL | 22 GBP |
| Telewest | 21 GBP |
| Kingston Communication | 26 GBP |

(117)

Az OFCOM kiemeli, hogy az igen különböző távközlési szolgáltatók között nehéz megfelelő összehasonlításokat tenni (pl. a száloptikai hálózat útvonal kilométere adóköteles átlagértéke nagyon eltérő lehet azon hálózat jellemzőitől függően, amelyikhez tartozik, illetve az azon az útvonalon működtetett optikai szálak számától függően). Mindamellett az OFCOM javasolt néhány alternatív módszert a BT, illetve versenytársai adózásának összehasonlítására. Például kiszámolta az adóköteles érték/csatlakozás arányt BT, illetve a hozzá a helyi hozzáférési hálózat tekintetében leginkább hasonló három vállalat, a Kingston, az NTL és a Telewest esetében. Mind a négyen elsősorban helyi hozzáférési szolgáltatók. A BT-t és a Kingstont az R&E módszer alapján, az NTL-t és a Telewestet a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint értékelték. Az OFCOM számítási eredményeit az alábbi táblázat tartalmazza. Az OFCOM véleménye szerint ezek az adóköteles érték/csatlakozás arányok szolgáltatónként nem nagyon különböznek.

Adóköteles érték/csatlakozás

BT

21 GBP

NTL

22 GBP

Telewest

21 GBP

Kingston Communication

26 GBP

| (118) | Következésképpen az OFCOM azt az általános következtetést vonta le, hogy csekély bizonyíték van azon állítás alátámasztására vonatkozóan, miszerint a BT lényegesen kevesebb adót fizet, mint a száloptikai gerinchálózati szolgáltatók. |
| --- | --- |

(118)

Következésképpen az OFCOM azt az általános következtetést vonta le, hogy csekély bizonyíték van azon állítás alátámasztására vonatkozóan, miszerint a BT lényegesen kevesebb adót fizet, mint a száloptikai gerinchálózati szolgáltatók.

| (119) | Ezenkívül az OFCOM megvizsgálta, hogy a vagyonértékelési rendszer előidéz-e túlzott aszimmetriákat a határadókulcs tekintetében. Ezzel kapcsolatban az OFCOM megjegyzi, hogy az R&E módszer a bevételekkel és a költségekkel kapcsolatosan előre jelzett számadatokat használja fel, így tehát elvileg minden, az üzleti tervek teljesítéséhez szükséges kiépített hálózatra kiterjed. Az R&E kiindulópont nem korlátozódik a BT hálózatának az ötéves időszak kezdetén jellemző állapotára, hanem azokat a szükséges változtatásokat is tükrözi, amelyeket a következő öt év során végre fognak hajtani, ugyanakkor a BT vagyoneszközeiben bekövetkező változások ellenőrzésére és értékelésére irányuló évenkénti újraértékelést is magában foglalja. Az OFCOM véleménye szerint, jóllehet a díjak növekménye szemmel láthatóbb a kisebb szolgáltatók esetében, mivel minden egyes üzembe helyezett optikai szál után meghatározott kiegészítő adót kell fizetni, ez nem jelenti azt, hogy a BT adóköteles értéke nem tartalmaz hasonló változtatások után fizetendő összegeket. Az OFCOM azt a következtetést vonta le, hogy nincs bizonyítéka annak kimondásához, hogy a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatóktól eltérően a BT nem fizet további adót egy optikai szál üzembe helyezésekor. Úgy tűnik, hogy a rendszer hosszú távon minden esetben lényegesen szimmetrikus végeredményt szolgáltat, jóllehet különböző útvonalakon és kevésbé átláthatóan. |
| --- | --- |

(119)

Ezenkívül az OFCOM megvizsgálta, hogy a vagyonértékelési rendszer előidéz-e túlzott aszimmetriákat a határadókulcs tekintetében. Ezzel kapcsolatban az OFCOM megjegyzi, hogy az R&E módszer a bevételekkel és a költségekkel kapcsolatosan előre jelzett számadatokat használja fel, így tehát elvileg minden, az üzleti tervek teljesítéséhez szükséges kiépített hálózatra kiterjed. Az R&E kiindulópont nem korlátozódik a BT hálózatának az ötéves időszak kezdetén jellemző állapotára, hanem azokat a szükséges változtatásokat is tükrözi, amelyeket a következő öt év során végre fognak hajtani, ugyanakkor a BT vagyoneszközeiben bekövetkező változások ellenőrzésére és értékelésére irányuló évenkénti újraértékelést is magában foglalja. Az OFCOM véleménye szerint, jóllehet a díjak növekménye szemmel láthatóbb a kisebb szolgáltatók esetében, mivel minden egyes üzembe helyezett optikai szál után meghatározott kiegészítő adót kell fizetni, ez nem jelenti azt, hogy a BT adóköteles értéke nem tartalmaz hasonló változtatások után fizetendő összegeket. Az OFCOM azt a következtetést vonta le, hogy nincs bizonyítéka annak kimondásához, hogy a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatóktól eltérően a BT nem fizet további adót egy optikai szál üzembe helyezésekor. Úgy tűnik, hogy a rendszer hosszú távon minden esetben lényegesen szimmetrikus végeredményt szolgáltat, jóllehet különböző útvonalakon és kevésbé átláthatóan.

VI.   JOGI MEGÁLLAPÍTÁS

| (120) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja, vagy azzal fenyegeti a versenyt, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti versenyt.” Következésképpen egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ha teljesíti a következő négy kritériumot:






  — | szelektív előnyben részesíti a kedvezményezette(ke)t |
| --- | --- | --- |

(120)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja, vagy azzal fenyegeti a versenyt, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti versenyt.” Következésképpen egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ha teljesíti a következő négy kritériumot:

—

szelektív előnyben részesíti a kedvezményezette(ke)t

| — | az állam állami forrásból nyújtja |
| --- | --- |

—

az állam állami forrásból nyújtja

| — | torzítja, vagy azzal fenyegeti a versenyt |
| --- | --- |

—

torzítja, vagy azzal fenyegeti a versenyt

| — | valószínűleg érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

—

valószínűleg érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (121) | Annak megállapítása érdekében, hogy a vagyonadónak a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása gazdasági előnyt jelentett-e a két vállalkozás számára, a Bizottság vizsgálatának kettős cél elérésére kell törekednie:






  — | Először is meg kell állapítania, hogy a vagyonadóra vonatkozó szabályokat helyesen alkalmazták-e a BT-re és a Kingstonra, és különösen azt, hogy az R&E módszer alkalmazása indokolt volt-e, és a módszert helyesen alkalmazták-e. |
| --- | --- | --- |

(121)

Annak megállapítása érdekében, hogy a vagyonadónak a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása gazdasági előnyt jelentett-e a két vállalkozás számára, a Bizottság vizsgálatának kettős cél elérésére kell törekednie:

—

Először is meg kell állapítania, hogy a vagyonadóra vonatkozó szabályokat helyesen alkalmazták-e a BT-re és a Kingstonra, és különösen azt, hogy az R&E módszer alkalmazása indokolt volt-e, és a módszert helyesen alkalmazták-e.

| — | Azt is meg kell vizsgálnia, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása jelent-e bármilyen előnyt a két vállalat számára a bérleti díj módszere alapján értékelt versenytársaikkal összehasonlítva. |
| --- | --- |

—

Azt is meg kell vizsgálnia, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása jelent-e bármilyen előnyt a két vállalat számára a bérleti díj módszere alapján értékelt versenytársaikkal összehasonlítva.

6.1   A vagyonadóra vonatkozó szabályoknak a BT-re és a Kingstonra történő helyes alkalmazása

6.1.1   A BT-re és a Kingstonra alkalmazott módszer kiválasztása

| (122) | Először azt a kérdést vizsgálták meg, hogy helyénvaló volt-e az, hogy az Egyesült Királyság hatóságai az R&E módszert alkalmazták a BT-re és a Kingstonra a bérleti díj módszere helyett, amely általánosan alkalmazott módszernek tűnik a távközlési ágazatban. A kérdés az, hogy rendelkezésre állt-e elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték ahhoz, hogy a BT és a Kingston hálózatait az 1995–2000-es, a 2000–2005-ös és a 2005–2010-es időszakkal kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték figyelembevételével értékeljék. |
| --- | --- |

(122)

Először azt a kérdést vizsgálták meg, hogy helyénvaló volt-e az, hogy az Egyesült Királyság hatóságai az R&E módszert alkalmazták a BT-re és a Kingstonra a bérleti díj módszere helyett, amely általánosan alkalmazott módszernek tűnik a távközlési ágazatban. A kérdés az, hogy rendelkezésre állt-e elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték ahhoz, hogy a BT és a Kingston hálózatait az 1995–2000-es, a 2000–2005-ös és a 2005–2010-es időszakkal kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték figyelembevételével értékeljék.

| (123) | A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azt állította, hogy a BT kis- és nagykereskedelmi üzletága közötti belső elszámolási árak, valamint a BT-nek a saját infrastruktúrája bérbe adásáért fizetett bérleti díj alapul szolgálhatnak a bérleti díj módszerének alkalmazására. Azon harmadik felek közül, amelyek észrevételeket tettek a határozattal kapcsolatban, az Altnet Task Force sajátos forrásokat javasolt a bérleti díjra vonatkozó bizonyíték tekintetében, például a BT nagykereskedelmi vonalbérleti díjait vagy a megosztott előfizetői hurkok közzétett árait, amelyek felhasználhatóak a rézkábelek bérleti értékének megállapításához. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában azt állította, hogy a BT kis- és nagykereskedelmi üzletága közötti belső elszámolási árak, valamint a BT-nek a saját infrastruktúrája bérbe adásáért fizetett bérleti díj alapul szolgálhatnak a bérleti díj módszerének alkalmazására. Azon harmadik felek közül, amelyek észrevételeket tettek a határozattal kapcsolatban, az Altnet Task Force sajátos forrásokat javasolt a bérleti díjra vonatkozó bizonyíték tekintetében, például a BT nagykereskedelmi vonalbérleti díjait vagy a megosztott előfizetői hurkok közzétett árait, amelyek felhasználhatóak a rézkábelek bérleti értékének megállapításához.

| (124) | Ezekkel kapcsolatban a BT és az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a bérleti díj módszere nem alkalmazható a BT és a Kingston vagyoneszközeinek értékéléséhez. Először is, az a bizonyíték, amelynek a felhasználását a Bizottság, illetve az Altnet javasolta, az első két értékelési időszakra (azaz az 1995–2000-esre és a 2000–2005-ösre) vonatkozóan nem állt rendelkezésre. Ez vonatkozik a megosztott előfizetői hurkok bérleti díjára, amelyet 2001. május 31-től alkalmaztak, illetve az szabályozói célú számviteli kimutatásokra, amelyek tükrözték a BT hozzáférési szolgáltatásaira vonatkozó transzferárakat. Ezenkívül, még ha rendelkezésre is álltak ezek az információk, például a legutolsó, 2005–2010-es értékelési időszakra vonatkozóan, nem voltak relevánsak, és azokat nem lehetett felhasználni a BT és a Kingston igen egyedi hálózatainak értékeléséhez. Például az Egyesült Királyság hatóságai kijelentették, hogy a nagykereskedelmi vonalbérleti díj és a megosztott előfizetői hurkok bérleti díja szolgáltatásért fizetendő díjnak minősül, és a vagyonadóval kapcsolatos esetjog értelmében nem tekinthető a BT hálózata adott részének értékeléséhez szükséges, bérleti díjra vonatkozó bizonyítéknak. Ezenkívül a tarifákat az OFCOM szabályozza, így azok nem „nyíltpiaci bérleti díjak”. Ilyen módon az említett díjakat kevéssé lehet figyelembe venni az adóköteles érték bizonyítékaként. Ezen okok miatt nem áll rendelkezésre tényleges piaci alapú bizonyíték a BT, illetve a Kingston hálózatának hozzáférési részére vonatkozóan, ami hálózatuk egyedi jellegzetessége. |
| --- | --- |

(124)

Ezekkel kapcsolatban a BT és az Egyesült Királyság hatóságai kifejtették, hogy a bérleti díj módszere nem alkalmazható a BT és a Kingston vagyoneszközeinek értékéléséhez. Először is, az a bizonyíték, amelynek a felhasználását a Bizottság, illetve az Altnet javasolta, az első két értékelési időszakra (azaz az 1995–2000-esre és a 2000–2005-ösre) vonatkozóan nem állt rendelkezésre. Ez vonatkozik a megosztott előfizetői hurkok bérleti díjára, amelyet 2001. május 31-től alkalmaztak, illetve az szabályozói célú számviteli kimutatásokra, amelyek tükrözték a BT hozzáférési szolgáltatásaira vonatkozó transzferárakat. Ezenkívül, még ha rendelkezésre is álltak ezek az információk, például a legutolsó, 2005–2010-es értékelési időszakra vonatkozóan, nem voltak relevánsak, és azokat nem lehetett felhasználni a BT és a Kingston igen egyedi hálózatainak értékeléséhez. Például az Egyesült Királyság hatóságai kijelentették, hogy a nagykereskedelmi vonalbérleti díj és a megosztott előfizetői hurkok bérleti díja szolgáltatásért fizetendő díjnak minősül, és a vagyonadóval kapcsolatos esetjog értelmében nem tekinthető a BT hálózata adott részének értékeléséhez szükséges, bérleti díjra vonatkozó bizonyítéknak. Ezenkívül a tarifákat az OFCOM szabályozza, így azok nem „nyíltpiaci bérleti díjak”. Ilyen módon az említett díjakat kevéssé lehet figyelembe venni az adóköteles érték bizonyítékaként. Ezen okok miatt nem áll rendelkezésre tényleges piaci alapú bizonyíték a BT, illetve a Kingston hálózatának hozzáférési részére vonatkozóan, ami hálózatuk egyedi jellegzetessége.

| (125) | Ezenkívül úgy tűnik, hogy ha rendelkezésre is áll más távközlési szolgáltatótól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, például optikai szálak tekintetében, az optikai szálak alkalmazásában azon szolgáltatók és a BT, illetve a Kingston között megmutatkozó különbség azt jelenti, hogy ez a bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem tekinthető teljesen meghatározónak az utóbbi vállalkozások vagyoneszközeinek értéke szempontjából. Az optikai szál bérleti díja, amelyre a Vtesse hivatkozott, a kisszámú jelentős, nagy volumenű fogyasztót kiszolgáló száloptikai távolsági hálózatokra vonatkozó piaci bizonyítékon alapul. A BT és a Kingston hálózata főleg helyi hozzáférési hálózat, amely a BT esetében több millió egyéni fogyasztót szolgál ki. Száloptikai hálózatuk főleg gerinchálózati funkciót tölt be, az előfizetői hurkokat kapcsolja össze. Hálózatuk emiatt egyedi és nem hasonlítható egyetlen egyesült királyságbeli hálózathoz sem, beleértve a nagy hálózatokat, például a Cable & Wireless hálózatát. Az igaz, hogy a BT hálózatának egyes részeit a BT felhasználhatja olyan szolgáltatások nyújtásához, amelyek versenyben állnak a Vtessével, de ezek fizikailag és funkcionális szempontból továbbra sem választhatók el a BT teljes hálózatától. Következésképpen a hálózat két típusa összességében nem ugyanazt a funkciót tölti be, és valószínűtlen, hogy megegyezne a bérleti értékük. Ezt a véleményt erősíti meg az OFCOM, amely rámutatott arra, hogy a száloptikai hálózat útvonal kilométerenkénti átlagértéke nagyon eltérő lehet azon hálózat jellemzőitől függően, amelyikhez tartozik, és hogy a BT maghálózatának struktúrája nagyon eltérhet a vállalati piacot kiszolgáló gerinchálózati szolgáltatóétól. |
| --- | --- |

(125)

Ezenkívül úgy tűnik, hogy ha rendelkezésre is áll más távközlési szolgáltatótól származó, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, például optikai szálak tekintetében, az optikai szálak alkalmazásában azon szolgáltatók és a BT, illetve a Kingston között megmutatkozó különbség azt jelenti, hogy ez a bérleti díjra vonatkozó bizonyíték nem tekinthető teljesen meghatározónak az utóbbi vállalkozások vagyoneszközeinek értéke szempontjából. Az optikai szál bérleti díja, amelyre a Vtesse hivatkozott, a kisszámú jelentős, nagy volumenű fogyasztót kiszolgáló száloptikai távolsági hálózatokra vonatkozó piaci bizonyítékon alapul. A BT és a Kingston hálózata főleg helyi hozzáférési hálózat, amely a BT esetében több millió egyéni fogyasztót szolgál ki. Száloptikai hálózatuk főleg gerinchálózati funkciót tölt be, az előfizetői hurkokat kapcsolja össze. Hálózatuk emiatt egyedi és nem hasonlítható egyetlen egyesült királyságbeli hálózathoz sem, beleértve a nagy hálózatokat, például a Cable & Wireless hálózatát. Az igaz, hogy a BT hálózatának egyes részeit a BT felhasználhatja olyan szolgáltatások nyújtásához, amelyek versenyben állnak a Vtessével, de ezek fizikailag és funkcionális szempontból továbbra sem választhatók el a BT teljes hálózatától. Következésképpen a hálózat két típusa összességében nem ugyanazt a funkciót tölti be, és valószínűtlen, hogy megegyezne a bérleti értékük. Ezt a véleményt erősíti meg az OFCOM, amely rámutatott arra, hogy a száloptikai hálózat útvonal kilométerenkénti átlagértéke nagyon eltérő lehet azon hálózat jellemzőitől függően, amelyikhez tartozik, és hogy a BT maghálózatának struktúrája nagyon eltérhet a vállalati piacot kiszolgáló gerinchálózati szolgáltatóétól.

| (126) | Azt a lehetőséget, hogy bérleti díj módszerét alkalmazzák a BT, illetve a Kingston azon vagyoneszközeire, amelyek tekintetében rendelkezésre állhat bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, a többi vagyoneszközre pedig az R&E módszert, szintén elvetette a VOA. Ennek az az oka, hogy az R&E módszer csak a vagyoneszköz egészére alkalmazható, és nincs lehetőség az említett társaságok vagyoneszközeinek, például a száloptikai hálózatuk, részekre bontására, mivel a brit esetjog alapján a vagyoneszköz csak egészében értékelhető fel, mert ezek a részek szervesen kapcsolódnak a hálózat többi részéhez. (37) |
| --- | --- |

(126)

Azt a lehetőséget, hogy bérleti díj módszerét alkalmazzák a BT, illetve a Kingston azon vagyoneszközeire, amelyek tekintetében rendelkezésre állhat bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, a többi vagyoneszközre pedig az R&E módszert, szintén elvetette a VOA. Ennek az az oka, hogy az R&E módszer csak a vagyoneszköz egészére alkalmazható, és nincs lehetőség az említett társaságok vagyoneszközeinek, például a száloptikai hálózatuk, részekre bontására, mivel a brit esetjog alapján a vagyoneszköz csak egészében értékelhető fel, mert ezek a részek szervesen kapcsolódnak a hálózat többi részéhez. (37)

| (127) | A VOA független szakértői ezért azt a következtetést vonták le, hogy a bérleti díj módszere nem alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. Azt a következtetést, miszerint az R&E módszer alkalmazása volt helyes, megerősítette az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság. (38) A Bizottság úgy véli, hogy nincs olyan vizsgálati bizonyíték, amely ennek az ellenkezőjét bizonyítaná. Következésképpen a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a vizsgált időszakokban a BT és a Kingston hálózatának értékeléséhez nem állt rendelkezésre elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, és hogy ezért indokolt volt az R&E módszer alkalmazása a hálózatuk adóköteles értékének megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(127)

A VOA független szakértői ezért azt a következtetést vonták le, hogy a bérleti díj módszere nem alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. Azt a következtetést, miszerint az R&E módszer alkalmazása volt helyes, megerősítette az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság. (38) A Bizottság úgy véli, hogy nincs olyan vizsgálati bizonyíték, amely ennek az ellenkezőjét bizonyítaná. Következésképpen a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a vizsgált időszakokban a BT és a Kingston hálózatának értékeléséhez nem állt rendelkezésre elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték, és hogy ezért indokolt volt az R&E módszer alkalmazása a hálózatuk adóköteles értékének megállapítása céljából.

6.1.2   Az R&E módszer helyes alkalmazása a BT-re és a Kingstonra

| (128) | A következő kérdés az, hogy az R&E módszert helyesen alkalmazták-e a BT-re és a Kingstonra. Az Egyesült Királyság hatóságai által adott bőséges és a (74)–(93) preambulumbekezdésben ismertetett magyarázat alapján a Bizottságnak úgy tűnik, hogy a módszert az R&E módszerre vonatkozó általános szabályoknak megfelelően alkalmazták, amelyeket az üzleti vagyon R&E értékelési módszeréről szóló RICS Útmutató állapít meg. (39) A RICS Útmutatóban nincs kifejezetten szó az ötéves időszak folyamán várható bevételeknek és költségeknek a BT esetében történő alkalmazásáról. Az útmutató mindamellett hivatkozik a becsült jövőbeni jövedelmezőségre, amikor az AVD-kor előre jelezhető ciklikus gazdasági változások figyelembevételével mérlegeli a hipotetikus bérlő ajánlatát. Továbbá a bizonyos időszak folyamán várható bevételeken és költségeken alapuló módszert a gáz- és villamosenergia-szolgáltatók vagyona adóköteles értékének megállapítása során alkalmazták, így ez nem meghatározó a BT szempontjából. A BT esetében – tekintettel a fokozódó versenyre és a versenytársak hálózatának jelentős növekedésére, ami jellemző a távközlési ágazatra – az öt évre előre jelzett bevételek és költségek ésszerű módszer azon hipotetikus bérleti díj megállapítására, amelyet a bérlő – aki ésszerűen belátható ideig folyamatosan birtokolja az adott vagyoneszközt – kész lenne fizetni a BT hálózatáért. Ezzel szemben annak a piacnak a stabilitása, ahol a Kingston jelen van, amelyet a korlátozott verseny jellemez, igazolta, hogy az ötéves előrejelzést nem tartották szükségesnek. |
| --- | --- |

(128)

A következő kérdés az, hogy az R&E módszert helyesen alkalmazták-e a BT-re és a Kingstonra. Az Egyesült Királyság hatóságai által adott bőséges és a (74)–(93) preambulumbekezdésben ismertetett magyarázat alapján a Bizottságnak úgy tűnik, hogy a módszert az R&E módszerre vonatkozó általános szabályoknak megfelelően alkalmazták, amelyeket az üzleti vagyon R&E értékelési módszeréről szóló RICS Útmutató állapít meg. (39) A RICS Útmutatóban nincs kifejezetten szó az ötéves időszak folyamán várható bevételeknek és költségeknek a BT esetében történő alkalmazásáról. Az útmutató mindamellett hivatkozik a becsült jövőbeni jövedelmezőségre, amikor az AVD-kor előre jelezhető ciklikus gazdasági változások figyelembevételével mérlegeli a hipotetikus bérlő ajánlatát. Továbbá a bizonyos időszak folyamán várható bevételeken és költségeken alapuló módszert a gáz- és villamosenergia-szolgáltatók vagyona adóköteles értékének megállapítása során alkalmazták, így ez nem meghatározó a BT szempontjából. A BT esetében – tekintettel a fokozódó versenyre és a versenytársak hálózatának jelentős növekedésére, ami jellemző a távközlési ágazatra – az öt évre előre jelzett bevételek és költségek ésszerű módszer azon hipotetikus bérleti díj megállapítására, amelyet a bérlő – aki ésszerűen belátható ideig folyamatosan birtokolja az adott vagyoneszközt – kész lenne fizetni a BT hálózatáért. Ezzel szemben annak a piacnak a stabilitása, ahol a Kingston jelen van, amelyet a korlátozott verseny jellemez, igazolta, hogy az ötéves előrejelzést nem tartották szükségesnek.

| (129) | Konkrétan az 1995–2000-es időszakra vonatkozó megegyezés kérdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai részletes magyarázattal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a végleges adóköteles érték (Angliában 445 millió GBP, Walesben pedig 25 millió GBP) miért lett alacsonyabb, mint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság által az 1998. március 19-i határozatában eredetileg megállapított adóköteles érték (Angliában 523 millió GBP, Walesben pedig 30 millió GBP). Ezek a magyarázatok, amelyeket a (88)–(92) preambulumbekezdés foglal össze, bizonyítják, hogy a BT hálózatának végleges alacsonyabb adóköteles értéke nem a VOA és a BT közötti tárgyalás eredménye volt, ahogy azt a Vtesse állítja, hanem a módosított és pontosabb adatok felhasználásának, amelyeket a BT az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően hozott nyilvánosságra, és amelyek az 1997-es értékelés idején nem álltak rendelkezésre, valamint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követő precízebb értékelési módszerek alkalmazásának. |
| --- | --- |

(129)

Konkrétan az 1995–2000-es időszakra vonatkozó megegyezés kérdésével kapcsolatban az Egyesült Királyság hatóságai részletes magyarázattal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a végleges adóköteles érték (Angliában 445 millió GBP, Walesben pedig 25 millió GBP) miért lett alacsonyabb, mint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság által az 1998. március 19-i határozatában eredetileg megállapított adóköteles érték (Angliában 523 millió GBP, Walesben pedig 30 millió GBP). Ezek a magyarázatok, amelyeket a (88)–(92) preambulumbekezdés foglal össze, bizonyítják, hogy a BT hálózatának végleges alacsonyabb adóköteles értéke nem a VOA és a BT közötti tárgyalás eredménye volt, ahogy azt a Vtesse állítja, hanem a módosított és pontosabb adatok felhasználásának, amelyeket a BT az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követően hozott nyilvánosságra, és amelyek az 1997-es értékelés idején nem álltak rendelkezésre, valamint az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság határozatát követő precízebb értékelési módszerek alkalmazásának.

| (130) | Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett kérdéssel kapcsolatban azt is meg kell jegyezni, hogy az R&E módszer alkalmazásakor az Egyesült Királyság hatóságai igenis figyelembe veszik a BT jövedelmezőségi szintjét. Ahogy azt a (93) preambulumbekezdés már ismertette, az R&E módszer szerinti értékelésnek az átlagos hatékonysági szint feltételezésén kell alapulnia, és az Egyesült Királyság hatóságai megállapították, hogy a BT megfelel ennek a követelménynek. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket megfelelően figyelembe vették, mivel az ilyen kötelezettségekkel kapcsolatos költségek és bevételek is szerepelnek az átfogó értékelésben. |
| --- | --- |

(130)

Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett kérdéssel kapcsolatban azt is meg kell jegyezni, hogy az R&E módszer alkalmazásakor az Egyesült Királyság hatóságai igenis figyelembe veszik a BT jövedelmezőségi szintjét. Ahogy azt a (93) preambulumbekezdés már ismertette, az R&E módszer szerinti értékelésnek az átlagos hatékonysági szint feltételezésén kell alapulnia, és az Egyesült Királyság hatóságai megállapították, hogy a BT megfelel ennek a követelménynek. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket megfelelően figyelembe vették, mivel az ilyen kötelezettségekkel kapcsolatos költségek és bevételek is szerepelnek az átfogó értékelésben.

| (131) | A piaci részesedés alakulásán alapuló kiigazítási mechanizmus alkalmazásával kapcsolatban, amelyet a (96)–(99) preambulumbekezdés ismertet, és amely 2005-ben megszűnt, a kapott információk arra mutatnak, hogy ez egy ad-hoc jellegű kiigazítási mechanizmus volt. A Bizottság úgy értelmezi, hogy az LGFA 6. jegyzéke alapján a VOA-nak törvényi kötelezettsége, hogy módosítsa egy vállalkozás adóköteles értékét, ha a körülményekben lényeges változás (MCC) következik be, és hogy úgy vegye ezt figyelembe, mintha az a korábbi értékbecslési napon történt volna meg. Tekintettel a BT hálózatának méretére, valamint a távközlési piac helyzetére, a versengő hálózatok fokozódó kiépítésére, elfogadott, hogy a körülmények lényeges változása mindennapos, és ezért nehezen vehető figyelembe, különösen az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatban. Ez a piaci részesedésen alapuló mechanizmus feltehetően figyelembe veszi a BT hálózatának fizikai bővítéseit (aminek következtében a BT piaci részesedésének növekednie kell) és a versenytársak hálózatainak kiépülését (aminek következtében a BT piaci részesedésének csökkennie kell). Ezért úgy tűnik, hogy ez a kiigazítási mechanizmus ésszerű módszer a körülmények lényeges változásának figyelembevételére, és alkalmazása a BT hálózatának és a távközlési piacok jellegzetességeivel igazolható. |
| --- | --- |

(131)

A piaci részesedés alakulásán alapuló kiigazítási mechanizmus alkalmazásával kapcsolatban, amelyet a (96)–(99) preambulumbekezdés ismertet, és amely 2005-ben megszűnt, a kapott információk arra mutatnak, hogy ez egy ad-hoc jellegű kiigazítási mechanizmus volt. A Bizottság úgy értelmezi, hogy az LGFA 6. jegyzéke alapján a VOA-nak törvényi kötelezettsége, hogy módosítsa egy vállalkozás adóköteles értékét, ha a körülményekben lényeges változás (MCC) következik be, és hogy úgy vegye ezt figyelembe, mintha az a korábbi értékbecslési napon történt volna meg. Tekintettel a BT hálózatának méretére, valamint a távközlési piac helyzetére, a versengő hálózatok fokozódó kiépítésére, elfogadott, hogy a körülmények lényeges változása mindennapos, és ezért nehezen vehető figyelembe, különösen az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatban. Ez a piaci részesedésen alapuló mechanizmus feltehetően figyelembe veszi a BT hálózatának fizikai bővítéseit (aminek következtében a BT piaci részesedésének növekednie kell) és a versenytársak hálózatainak kiépülését (aminek következtében a BT piaci részesedésének csökkennie kell). Ezért úgy tűnik, hogy ez a kiigazítási mechanizmus ésszerű módszer a körülmények lényeges változásának figyelembevételére, és alkalmazása a BT hálózatának és a távközlési piacok jellegzetességeivel igazolható.

| (132) | A kiigazítási mechanizmus alkalmazása oda vezetett, hogy a BT adóköteles értékei ingadoztak. Például 1999-ben, az 1995–2000-es időszak utolsó évében a BT angliai és walesi adóköteles értéke 366 millió GBP volt. 2000-ben, a 2000–2005-ös időszak első évében pedig 493 millió GBP. Ez az ingadozás a vagyonadó sajátosságaival és az egyesült királyságbeli távközlési ágazat gazdasági helyzetével magyarázható. (40) |
| --- | --- |

(132)

A kiigazítási mechanizmus alkalmazása oda vezetett, hogy a BT adóköteles értékei ingadoztak. Például 1999-ben, az 1995–2000-es időszak utolsó évében a BT angliai és walesi adóköteles értéke 366 millió GBP volt. 2000-ben, a 2000–2005-ös időszak első évében pedig 493 millió GBP. Ez az ingadozás a vagyonadó sajátosságaival és az egyesült királyságbeli távközlési ágazat gazdasági helyzetével magyarázható. (40)

| (133) | Először arra kell emlékeztetni, hogy a törvényi előírások értelmében az 1995-ös értékbecslés vonatkozásában a BT hálózatának értéket az 1995. április 1-jei fizikai állapotának megfelelően állapították meg, azt feltételezték azonban, hogy az 1993. április 1-jei gazdasági helyzetben is ebben az állapotban volt. Ezenkívül úgy tekintették, hogy a körülményekben is 1993. április 1-jén következett be lényeges változás. A 2000-es értékbecsléskor ugyanezt a gyakorlatot követték, de azt a feltevést vették tekintetbe, miszerint a vagyoneszközt az 1998. április 1-jei gazdasági helyzetnek megfelelően adták bérbe. Ez a Kingston esetében is így van. |
| --- | --- |

(133)

Először arra kell emlékeztetni, hogy a törvényi előírások értelmében az 1995-ös értékbecslés vonatkozásában a BT hálózatának értéket az 1995. április 1-jei fizikai állapotának megfelelően állapították meg, azt feltételezték azonban, hogy az 1993. április 1-jei gazdasági helyzetben is ebben az állapotban volt. Ezenkívül úgy tekintették, hogy a körülményekben is 1993. április 1-jén következett be lényeges változás. A 2000-es értékbecsléskor ugyanezt a gyakorlatot követték, de azt a feltevést vették tekintetbe, miszerint a vagyoneszközt az 1998. április 1-jei gazdasági helyzetnek megfelelően adták bérbe. Ez a Kingston esetében is így van.

| (134) | Ez azt jelenti, hogy az 1999-es adóköteles érték az 1999-es fizikai állapotnak, de az 1993-as gazdasági helyzetnek – azaz az 1993. évi árszintnek és a távközlési piac 1993-as nagyságának – megfelelő vagyoneszköz értékével egyezik meg. A következő évben, azaz 2000-ben azonban az adóköteles értéket az 1998-as gazdasági helyzet, árszintek és a távközlési piac akkori nagysága figyelembevételével számították ki. A 2004-es adóköteles értéket is az 1998-as piac gazdasági helyzete alapján állapították meg, míg a 2005-ös értékbecslés a 2003-as piaci helyzetet vette alapul. (41) |
| --- | --- |

(134)

Ez azt jelenti, hogy az 1999-es adóköteles érték az 1999-es fizikai állapotnak, de az 1993-as gazdasági helyzetnek – azaz az 1993. évi árszintnek és a távközlési piac 1993-as nagyságának – megfelelő vagyoneszköz értékével egyezik meg. A következő évben, azaz 2000-ben azonban az adóköteles értéket az 1998-as gazdasági helyzet, árszintek és a távközlési piac akkori nagysága figyelembevételével számították ki. A 2004-es adóköteles értéket is az 1998-as piac gazdasági helyzete alapján állapították meg, míg a 2005-ös értékbecslés a 2003-as piaci helyzetet vette alapul. (41)

| (135) | Az Egyesült Királyság hatóságai rámutattak arra, hogy a távközlési ágazat gazdasági helyzete lényegesen eltérő volt 1993-ban, 1998-ban és 2003-ban. Először is, a távközlési piac jelentős fejlődésen ment keresztül 1993 és 1998 között, illetve 1998 és 2003 között. Így a BT fizikai hálózatát 2000-ben egy olyan piacon vizsgálták, amely nagyobb volt annál, amelyben a BT fizikai hálózatát 1999-ben vizsgálták. Ez szükségképpen azt jelentette, hogy a 2000-es adóköteles értéke nagy valószínűséggel nagyobb, mint az 1999-es. Ezenkívül 1993-ban a távközlési ágazatban példátlan verseny indult meg és ez jelentősen kihathatott a BT kereskedelmi pozíciójára. Ezt az a tény igazolja, hogy ebben az időszakban a BT piaci részesedése 87 %-ról 70 % alá csökkent. Ez a számítás csökkentette a BT adóköteles értékét ezen időszak minden egyes évében. Ezzel szemben 1998-ban kisebb verseny volt várható, amit igazolt is a BT viszonylag stabil, 70 % körüli piaci részesedése a 2000–2005-ös időszakban. Valószínűsíthető volt, hogy ez a várakozás növekedést fog eredményezni a BT ezen időszakban történő értékbecslése tekintetében. |
| --- | --- |

(135)

Az Egyesült Királyság hatóságai rámutattak arra, hogy a távközlési ágazat gazdasági helyzete lényegesen eltérő volt 1993-ban, 1998-ban és 2003-ban. Először is, a távközlési piac jelentős fejlődésen ment keresztül 1993 és 1998 között, illetve 1998 és 2003 között. Így a BT fizikai hálózatát 2000-ben egy olyan piacon vizsgálták, amely nagyobb volt annál, amelyben a BT fizikai hálózatát 1999-ben vizsgálták. Ez szükségképpen azt jelentette, hogy a 2000-es adóköteles értéke nagy valószínűséggel nagyobb, mint az 1999-es. Ezenkívül 1993-ban a távközlési ágazatban példátlan verseny indult meg és ez jelentősen kihathatott a BT kereskedelmi pozíciójára. Ezt az a tény igazolja, hogy ebben az időszakban a BT piaci részesedése 87 %-ról 70 % alá csökkent. Ez a számítás csökkentette a BT adóköteles értékét ezen időszak minden egyes évében. Ezzel szemben 1998-ban kisebb verseny volt várható, amit igazolt is a BT viszonylag stabil, 70 % körüli piaci részesedése a 2000–2005-ös időszakban. Valószínűsíthető volt, hogy ez a várakozás növekedést fog eredményezni a BT ezen időszakban történő értékbecslése tekintetében.

| (136) | Továbbá a BT és a Kingston hálózatainak legértékesebb részeit a helyi hozzáférési hálózatok alkotják, amelyeknek az értéke jelentős mértékben megnőtt a szélessávú DSL technológia felhasználásával. Ez a fejlemény, amely 1993-ban még nem volt teljesen előrelátható, növelte a BT és a Kingston hálózatainak értékét, és magyarázatul szolgálhat arra, hogy 2000-ben és 2005-ben miért növekedett meg a hálózatok értéke. |
| --- | --- |

(136)

Továbbá a BT és a Kingston hálózatainak legértékesebb részeit a helyi hozzáférési hálózatok alkotják, amelyeknek az értéke jelentős mértékben megnőtt a szélessávú DSL technológia felhasználásával. Ez a fejlemény, amely 1993-ban még nem volt teljesen előrelátható, növelte a BT és a Kingston hálózatainak értékét, és magyarázatul szolgálhat arra, hogy 2000-ben és 2005-ben miért növekedett meg a hálózatok értéke.

| (137) | Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy csak fizikai változások vehetők figyelembe az AVD-nek megfelelő gazdasági környezetben, megmagyarázhatja azt, hogy miért csökkent a BT adóköteles értéke az 1995–2000-es és a 2000–2005-ös vagyonértékelési jegyzék idején annak ellenére, hogy bevétele és nyeresége változatlan volt, vagy növekedett. Valóban az olyan tényezőket, mint a piac növekedése, az árszintek emelkedése, a technológiai változások, illetve a kereslet szerkezetében bekövetkező változások, amelyek kedvező hatást gyakorolhatnak a BT eredményeire, a VOA nem vehet figyelembe a vagyonértékelési jegyzékek éves módosításainak elvégzésekor. |
| --- | --- |

(137)

Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy csak fizikai változások vehetők figyelembe az AVD-nek megfelelő gazdasági környezetben, megmagyarázhatja azt, hogy miért csökkent a BT adóköteles értéke az 1995–2000-es és a 2000–2005-ös vagyonértékelési jegyzék idején annak ellenére, hogy bevétele és nyeresége változatlan volt, vagy növekedett. Valóban az olyan tényezőket, mint a piac növekedése, az árszintek emelkedése, a technológiai változások, illetve a kereslet szerkezetében bekövetkező változások, amelyek kedvező hatást gyakorolhatnak a BT eredményeire, a VOA nem vehet figyelembe a vagyonértékelési jegyzékek éves módosításainak elvégzésekor.

| (138) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az új éves kiigazítási rendszer, amelyet a 2005–2010-es időszakra fognak alkalmazni, már nem a piaci részesedés alakulásán alapul, hanem a teljes éves R&E értékelés alkalmazásából fog állni. Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy ez a rendszer teljes mértékben tükrözni fogja az összes fizikai változást, beleértve az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat. Mivel azonban a kiigazítási rendszer még nem nyerte el a végleges formáját, a Bizottságnak eddig még nem volt lehetősége tanulmányozni azt, és ezért az e határozat cikkeiben szereplő végleges következtetése az 1995–2005-ös időszakra korlátozódik. |
| --- | --- |

(138)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az új éves kiigazítási rendszer, amelyet a 2005–2010-es időszakra fognak alkalmazni, már nem a piaci részesedés alakulásán alapul, hanem a teljes éves R&E értékelés alkalmazásából fog állni. Az Egyesült Királyság hatóságai jelezték, hogy ez a rendszer teljes mértékben tükrözni fogja az összes fizikai változást, beleértve az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat. Mivel azonban a kiigazítási rendszer még nem nyerte el a végleges formáját, a Bizottságnak eddig még nem volt lehetősége tanulmányozni azt, és ezért az e határozat cikkeiben szereplő végleges következtetése az 1995–2005-ös időszakra korlátozódik.

| (139) | A bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság hatóságai a megfelelő értékelési módszert alkalmazták a BT-re és a Kingstonra, és hogy az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatos általános elveket betartották a módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazásakor. |
| --- | --- |

(139)

A bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült Királyság hatóságai a megfelelő értékelési módszert alkalmazták a BT-re és a Kingstonra, és hogy az R&E módszer alkalmazásával kapcsolatos általános elveket betartották a módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazásakor.

6.2   Jár-e az R&E módszer bármilyen előnnyel a bérleti díj módszeréhez viszonyítva?

6.2.1   Eredményezi-e az R&E módszer a BT és a Kingston hálózatainak általános alulértékelését?

| (140) | A következő vizsgálandó kérdés, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása jár-e bármilyen előnnyel a két társaság számára a bérleti díj módszere alapján értékelt versenytársakhoz viszonyítva. A kérdés az, hogy ez az eltérő elbánás vezethet-e más eredményhez, mint amelyet akkor kapnánk, ha az említett társaság értékelését ugyanazon módszer alkalmazásával értékelnék. Az Egyesült Királyság hatóságainak észrevételeivel megegyezően a Bizottságnak az a véleménye, hogy a BT és a Kingston előnye a következőképpen mutatható ki:






  (a) | annak bebizonyításával, hogy a bérleti díj módszerét lehetséges a BT-re és a Kingstonra alkalmazni, és az magasabb adóköteles értéket eredményezne, mint az R&E módszer, vagy |
| --- | --- | --- |

(140)

A következő vizsgálandó kérdés, hogy az R&E módszernek a BT-re és a Kingstonra történő alkalmazása jár-e bármilyen előnnyel a két társaság számára a bérleti díj módszere alapján értékelt versenytársakhoz viszonyítva. A kérdés az, hogy ez az eltérő elbánás vezethet-e más eredményhez, mint amelyet akkor kapnánk, ha az említett társaság értékelését ugyanazon módszer alkalmazásával értékelnék. Az Egyesült Királyság hatóságainak észrevételeivel megegyezően a Bizottságnak az a véleménye, hogy a BT és a Kingston előnye a következőképpen mutatható ki:

(a)

annak bebizonyításával, hogy a bérleti díj módszerét lehetséges a BT-re és a Kingstonra alkalmazni, és az magasabb adóköteles értéket eredményezne, mint az R&E módszer, vagy

| (b) | annak bebizonyításával, hogy az R&E módszert lehetséges a többi távközlési szolgáltatóra alkalmazni, és az szisztematikusan alacsonyabb adóköteles értéket eredményezne, mint a bérleti díj módszere, vagy |
| --- | --- |

(b)

annak bebizonyításával, hogy az R&E módszert lehetséges a többi távközlési szolgáltatóra alkalmazni, és az szisztematikusan alacsonyabb adóköteles értéket eredményezne, mint a bérleti díj módszere, vagy

| (c) | egyéb helyes és releváns összehasonlításokat felhasználva annak bebizonyításával, hogy a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatókat nagyobb adó terheli, mint a BT-t és a Kingstont. |
| --- | --- |

(c)

egyéb helyes és releváns összehasonlításokat felhasználva annak bebizonyításával, hogy a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatókat nagyobb adó terheli, mint a BT-t és a Kingstont.

| (141) | Ha az a) pont szerinti okfejtést követve bizonyítható a BT és a Kingston előnye, feltételezhető, hogy a bérleti díj módszere alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. A (124)–(127) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem áll rendelkezésre elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték a vagyoneszközeik adóköteles értékének megállapításához. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy nem erősíthető meg az, hogy a BT és a Kingston adóköteles értéke nagyobb lett volna, ha a bérleti díj módszerét alkalmazták volna rájuk. |
| --- | --- |

(141)

Ha az a) pont szerinti okfejtést követve bizonyítható a BT és a Kingston előnye, feltételezhető, hogy a bérleti díj módszere alkalmazható a BT-re és a Kingstonra. A (124)–(127) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem áll rendelkezésre elegendő, bérleti díjra vonatkozó bizonyíték a vagyoneszközeik adóköteles értékének megállapításához. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy nem erősíthető meg az, hogy a BT és a Kingston adóköteles értéke nagyobb lett volna, ha a bérleti díj módszerét alkalmazták volna rájuk.

| (142) | A BT és a Kingston előnyének a b) pont szerinti okfejtés alapján történő bizonyítása magában foglalná az R&E módszernek a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatók reprezentatív mintájára történő alkalmazását. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy saját maga végezze el ezeket az értékeléseket. A VOA is érthetővé tette, hogy a társaságok üzleti tervének ismerete nélkül nem tudja elvégezni ezeket az értékeléseket az R&E módszer alapján. Azt is megjegyezte, hogy a harmadik felek közül egyik sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az R&E módszer alkalmazása következtében a vagyoneszközeik értékét kevesebbre becsülnék: az UKCTA a beadványában jelezte, hogy nem tudja kiszámítani, hogy tagjainak mennyi adót kellett volna fizetni az R&E módszer alapján. |
| --- | --- |

(142)

A BT és a Kingston előnyének a b) pont szerinti okfejtés alapján történő bizonyítása magában foglalná az R&E módszernek a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatók reprezentatív mintájára történő alkalmazását. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy saját maga végezze el ezeket az értékeléseket. A VOA is érthetővé tette, hogy a társaságok üzleti tervének ismerete nélkül nem tudja elvégezni ezeket az értékeléseket az R&E módszer alapján. Azt is megjegyezte, hogy a harmadik felek közül egyik sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az R&E módszer alkalmazása következtében a vagyoneszközeik értékét kevesebbre becsülnék: az UKCTA a beadványában jelezte, hogy nem tudja kiszámítani, hogy tagjainak mennyi adót kellett volna fizetni az R&E módszer alapján.

| (143) | Ezen szempontok alapján a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a b) pontban szereplő módszer nem alkalmazható a BT és a Kingston esetleges előnyének bizonyítására. |
| --- | --- |

(143)

Ezen szempontok alapján a Bizottságnak azt a következtetést kell levonnia, hogy a b) pontban szereplő módszer nem alkalmazható a BT és a Kingston esetleges előnyének bizonyítására.

| (144) | A c) pontban javasolt módszer azt jelentené, hogy releváns összehasonlítások alkalmazásával állapítják meg, hogy a BT és a Kingston esetében a ténylegesnél alacsonyabb adót határoztak meg az R&E módszer alapján. Ezt a módszert a Bizottság javasolta az eljárás megindítására vonatkozó határozatban: az akkor rendelkezésre álló információk szerint a BT a bevétele 2 %-ának megfelelő összegű vagyonadót fizetett, míg a Vtesse kétszer-háromszor annyit. |
| --- | --- |

(144)

A c) pontban javasolt módszer azt jelentené, hogy releváns összehasonlítások alkalmazásával állapítják meg, hogy a BT és a Kingston esetében a ténylegesnél alacsonyabb adót határoztak meg az R&E módszer alapján. Ezt a módszert a Bizottság javasolta az eljárás megindítására vonatkozó határozatban: az akkor rendelkezésre álló információk szerint a BT a bevétele 2 %-ának megfelelő összegű vagyonadót fizetett, míg a Vtesse kétszer-háromszor annyit.

| (145) | A helyi adó/bevétel arány felhasználásával és alkalmazásával kapcsolatos előzetes megjegyzésként a Bizottság megjegyzi, hogy a Vtesse észrevételei szerint a távközlési szolgáltatók bevételét ki kell igazítani, annak érdekében, hogy közvetlenül össze lehessen vetni a BT és a többi távközlési szolgáltató helyi adó/bevétel arányait. A Vtesse azt állítja, hogy a szolgáltatók többsége jelentős díjakat fizet a BT-nek a forgalomszolgáltatásért és -végződtetésért, és hogy ezek a díjak nem kapcsolódnak a szolgáltatók adóköteles értékéhez, és ezért nem használhatók fel az adóterhek összehasonlítása során. |
| --- | --- |

(145)

A helyi adó/bevétel arány felhasználásával és alkalmazásával kapcsolatos előzetes megjegyzésként a Bizottság megjegyzi, hogy a Vtesse észrevételei szerint a távközlési szolgáltatók bevételét ki kell igazítani, annak érdekében, hogy közvetlenül össze lehessen vetni a BT és a többi távközlési szolgáltató helyi adó/bevétel arányait. A Vtesse azt állítja, hogy a szolgáltatók többsége jelentős díjakat fizet a BT-nek a forgalomszolgáltatásért és -végződtetésért, és hogy ezek a díjak nem kapcsolódnak a szolgáltatók adóköteles értékéhez, és ezért nem használhatók fel az adóterhek összehasonlítása során.

| (146) | Ez az érvelés elfogadhatatlan. Az összehasonlítandó arányoknak a helyi adó és a bruttó bevétel vagy a helyi adó és a nettó bevétel közötti összefüggést kell kifejezniük. A Vtesse által javasolt „köztes” megközelítés, amelynek a lényege abban áll, hogy bizonyos meghatározott költségeket, például az összekapcsolási díjakat, levonják, míg más költségeket nem, helytelennek tűnik. Először is, helytelen a Vtesse azon állítása, miszerint a forgalomszolgáltatásért és -végződtetésért járó díjak nincsenek összefüggésben az érintett szolgáltató adóköteles eszközeivel: éppen ellenkezőleg, ezek a díjak a hálózatukon átmenő forgalom bizonyos részének kezdeményezéséhez és végződtetéséhez szükségesek, és ezért közvetlenül kapcsolódnak a hálózatok üzemeltetéséhez. Másodsorban, az említett díjak közvetlen hatást gyakorolnak arra a hipotetikus bérleti díjra, amelyet a vélelmezett bérlő hajlandó lenne fizetni az érintett hálózatért, mivel ezek a díjak a hálózat használatával kapcsolatos költségek részét képezik. Végezetül az említett összekapcsolási díjak a BT bevételének is jelentős részét teszik ki, következésképpen egyértelműen növelik a BT adóköteles értékét. Mivel a díjak befolyásolják a hipotetikus bérleti díjat és az összes érintett távközlési szolgáltató adóköteles értékét, nem indokolható, hogy azokat a helyi adó/bevétel arányok megfelelő összehasonlításakor levonják a távközlési szolgáltató által termelt bevételből. |
| --- | --- |

(146)

Ez az érvelés elfogadhatatlan. Az összehasonlítandó arányoknak a helyi adó és a bruttó bevétel vagy a helyi adó és a nettó bevétel közötti összefüggést kell kifejezniük. A Vtesse által javasolt „köztes” megközelítés, amelynek a lényege abban áll, hogy bizonyos meghatározott költségeket, például az összekapcsolási díjakat, levonják, míg más költségeket nem, helytelennek tűnik. Először is, helytelen a Vtesse azon állítása, miszerint a forgalomszolgáltatásért és -végződtetésért járó díjak nincsenek összefüggésben az érintett szolgáltató adóköteles eszközeivel: éppen ellenkezőleg, ezek a díjak a hálózatukon átmenő forgalom bizonyos részének kezdeményezéséhez és végződtetéséhez szükségesek, és ezért közvetlenül kapcsolódnak a hálózatok üzemeltetéséhez. Másodsorban, az említett díjak közvetlen hatást gyakorolnak arra a hipotetikus bérleti díjra, amelyet a vélelmezett bérlő hajlandó lenne fizetni az érintett hálózatért, mivel ezek a díjak a hálózat használatával kapcsolatos költségek részét képezik. Végezetül az említett összekapcsolási díjak a BT bevételének is jelentős részét teszik ki, következésképpen egyértelműen növelik a BT adóköteles értékét. Mivel a díjak befolyásolják a hipotetikus bérleti díjat és az összes érintett távközlési szolgáltató adóköteles értékét, nem indokolható, hogy azokat a helyi adó/bevétel arányok megfelelő összehasonlításakor levonják a távközlési szolgáltató által termelt bevételből.

| (147) | A helyi adó/bevétel arány alkalmazhatóságának kérdésével kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a VOA és az OFCOM véleménye szerint a helyi adó/bevétel arány alkalmazása nem megfelelő a különböző szolgáltatók adóterhének megállapításához. Az észrevételeik és az ellenvetéseik figyelembevételével a Bizottság egyet tud érteni abban, hogy ez az arány nem tekinthető megfelelő eszköznek a helyiadó-rendszer helyességének vizsgálatához, mert a helyi adó a vagyon értéke, nem pedig a bevétel vagy a hozzáadott érték után fizetendő adó (42). Különösen az OFCOM érvelt azzal, hogy ez az arány a szolgáltatók által hasonló adóköteles eszközök segítségével a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatások értékének, valamint az eszközkihasználás hatékonyságának megfelelően fog változni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez az arány a legfeljebb egy mutatónak tekinthető, és az alapján nem vonható le határozott következtetés. |
| --- | --- |

(147)

A helyi adó/bevétel arány alkalmazhatóságának kérdésével kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a VOA és az OFCOM véleménye szerint a helyi adó/bevétel arány alkalmazása nem megfelelő a különböző szolgáltatók adóterhének megállapításához. Az észrevételeik és az ellenvetéseik figyelembevételével a Bizottság egyet tud érteni abban, hogy ez az arány nem tekinthető megfelelő eszköznek a helyiadó-rendszer helyességének vizsgálatához, mert a helyi adó a vagyon értéke, nem pedig a bevétel vagy a hozzáadott érték után fizetendő adó (42). Különösen az OFCOM érvelt azzal, hogy ez az arány a szolgáltatók által hasonló adóköteles eszközök segítségével a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatások értékének, valamint az eszközkihasználás hatékonyságának megfelelően fog változni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez az arány a legfeljebb egy mutatónak tekinthető, és az alapján nem vonható le határozott következtetés.

| (148) | Ezenkívül, még ha figyelembe is veszik ezt az arányt, abból semmilyen hasznos következtetés nem vonható le. Az OFCOM által tizenkét távközlési szolgáltatóval kapcsolatban szolgáltatott számadatok szerint a helyi adó/bevétel arány a Your Communication 0,59 %-ától a Fibernet 2,32 %-áig terjed, miközben ez az arány a BT esetében 1,28 %, a Kingston esetében pedig 0,92 %. Ebből úgy tűnik, hogy a BT és a Kingston sem fizet lényegesen kevesebb iparűzési adót a bevételéből, mint a távközlési szolgáltatók többsége. Ezzel a kérdéssel kapcsolatban meg kell jegyezni továbbá, hogy van bizonyos ellentmondás abban, ahogyan a Vtesse számítja a helyi adó/bevétel arányt. A Vtesse azt állítja, hogy 2004 vonatkozásában ez az arány 13,46 % volt. Ez a számadat a 429 000 GBP adóköteles értéken (amely 195 624 GBP helyi adót von maga után) és 1 453 146 GBP „rendszeres bevételen” alapul. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint azonban a Vtesse 2004-es adóköteles értékét később 145 000 GBP-re csökkentették (amely 66 120 GBP helyi adót von maga után), mivel úgy tűnt, hogy valójában nem használta a 284 000 GBP értékű hounslow-i ingatlant. Továbbá a Vtesse 2004. december 31-én záruló évre vonatkozó jelentéséből és pénzügyi kimutatásaiból úgy tűnik, hogy a 2004-es összforgalma 4 744 228 GBP olt. Az összforgalom alapján, amelyet az OFCOM a többi távközlési szolgáltató esetében az összevetéshez használt, a Vtesse helyi adó/forgalom aránya 2004-ben 1,4 %-ra csökken, illetve 2,2 %-ra, ha beszámítjuk a Vtesse által a külön felértékelt irodaépületek után fizetett helyi adókat is. Ezek a számadatok inkább összhangban vannak az OFCOM következtetéseivel, amely megállapította, hogy a Vtesse 2003-ban a bevételének 2,1 %-át fizette be helyi adóban. Ezen adatok alapján nincs nyilvánvaló különbség a BT-re és a Vtessére háruló adó tekintetében. |
| --- | --- |

(148)

Ezenkívül, még ha figyelembe is veszik ezt az arányt, abból semmilyen hasznos következtetés nem vonható le. Az OFCOM által tizenkét távközlési szolgáltatóval kapcsolatban szolgáltatott számadatok szerint a helyi adó/bevétel arány a Your Communication 0,59 %-ától a Fibernet 2,32 %-áig terjed, miközben ez az arány a BT esetében 1,28 %, a Kingston esetében pedig 0,92 %. Ebből úgy tűnik, hogy a BT és a Kingston sem fizet lényegesen kevesebb iparűzési adót a bevételéből, mint a távközlési szolgáltatók többsége. Ezzel a kérdéssel kapcsolatban meg kell jegyezni továbbá, hogy van bizonyos ellentmondás abban, ahogyan a Vtesse számítja a helyi adó/bevétel arányt. A Vtesse azt állítja, hogy 2004 vonatkozásában ez az arány 13,46 % volt. Ez a számadat a 429 000 GBP adóköteles értéken (amely 195 624 GBP helyi adót von maga után) és 1 453 146 GBP „rendszeres bevételen” alapul. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint azonban a Vtesse 2004-es adóköteles értékét később 145 000 GBP-re csökkentették (amely 66 120 GBP helyi adót von maga után), mivel úgy tűnt, hogy valójában nem használta a 284 000 GBP értékű hounslow-i ingatlant. Továbbá a Vtesse 2004. december 31-én záruló évre vonatkozó jelentéséből és pénzügyi kimutatásaiból úgy tűnik, hogy a 2004-es összforgalma 4 744 228 GBP olt. Az összforgalom alapján, amelyet az OFCOM a többi távközlési szolgáltató esetében az összevetéshez használt, a Vtesse helyi adó/forgalom aránya 2004-ben 1,4 %-ra csökken, illetve 2,2 %-ra, ha beszámítjuk a Vtesse által a külön felértékelt irodaépületek után fizetett helyi adókat is. Ezek a számadatok inkább összhangban vannak az OFCOM következtetéseivel, amely megállapította, hogy a Vtesse 2003-ban a bevételének 2,1 %-át fizette be helyi adóban. Ezen adatok alapján nincs nyilvánvaló különbség a BT-re és a Vtessére háruló adó tekintetében.

| (149) | Az OFCOM és az Egyesült Királyság hatóságai más módszereket javasoltak a különböző távközlési szolgáltatókra kivetett adóteher összevetésére. Az OFCOM azt javasolta, hogy össze kellene hasonlítani a BT, a Kingston, az NTL és a Telewest adóköteles érték/csatlakozás arányát. Ez az arány nagyon hasonló a négy vállalkozás esetében. Jobban mondva a Kingstont egy kissé magasabbra értékelték, mint a többi szolgáltatót, ami azzal magyarázható, hogy – mivel a mérete lényegesen kisebb – a méretgazdaságossági szempontból különbözhet a többiektől. Az OFCOM által javasolt összehasonlítás – tekintettel a négy vállalkozás közötti hasonlóságokra – annál inkább megfelelő, mivel a helyi hozzáférési hálózati szolgáltatások üzleti tevékenységük fontos részét teszik ki. Mindamellett igaz az, hogy az NTL-t és a Telewestet a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint értékelik. Ezért ez az arány nem egyértelműen megfelelő a bérleti díj módszere és az R&E módszer alapján elvégzett értékelések közötti eltérés vizsgálatához. Mindazonáltal bizonyítja azt, hogy a különböző módszerek használata, valamint a BT-nek és a Kingstonnak a Vtesséhez viszonyítva inkább hasonlóbb társaságokkal való összevetése hasonló eredményekhez vetet, ami a VOA megállapítását tűnik megerősíteni, miszerint elvileg minden értékelési módszernek ugyanarra az eredményre kell vezetnie. |
| --- | --- |

(149)

Az OFCOM és az Egyesült Királyság hatóságai más módszereket javasoltak a különböző távközlési szolgáltatókra kivetett adóteher összevetésére. Az OFCOM azt javasolta, hogy össze kellene hasonlítani a BT, a Kingston, az NTL és a Telewest adóköteles érték/csatlakozás arányát. Ez az arány nagyon hasonló a négy vállalkozás esetében. Jobban mondva a Kingstont egy kissé magasabbra értékelték, mint a többi szolgáltatót, ami azzal magyarázható, hogy – mivel a mérete lényegesen kisebb – a méretgazdaságossági szempontból különbözhet a többiektől. Az OFCOM által javasolt összehasonlítás – tekintettel a négy vállalkozás közötti hasonlóságokra – annál inkább megfelelő, mivel a helyi hozzáférési hálózati szolgáltatások üzleti tevékenységük fontos részét teszik ki. Mindamellett igaz az, hogy az NTL-t és a Telewestet a vállalkozó szempontjain alapuló módszer szerint értékelik. Ezért ez az arány nem egyértelműen megfelelő a bérleti díj módszere és az R&E módszer alapján elvégzett értékelések közötti eltérés vizsgálatához. Mindazonáltal bizonyítja azt, hogy a különböző módszerek használata, valamint a BT-nek és a Kingstonnak a Vtesséhez viszonyítva inkább hasonlóbb társaságokkal való összevetése hasonló eredményekhez vetet, ami a VOA megállapítását tűnik megerősíteni, miszerint elvileg minden értékelési módszernek ugyanarra az eredményre kell vezetnie.

| (150) | Ami az Egyesült Királyság hatóságait illeti, jelezték, hogy az OFCOM adatai szerint a 2000-es jegyzék utolsó évében a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének körülbelül 70 %-át, a vezetékes vonali hívásokból és hozzáférés biztosításából származó bevételeknek pedig hozzávetőleg a 71,6 %-át képviselte. (43) A Bizottság egyet tud érteni abban, hogy a BT, illetve az összes Altnet szolgáltató összevetése helyesebb következtetésekre vezethet, mint ha a BT-t külön-külön hasonlítjuk össze a kisebb szolgáltatókkal, például a Vtessével. Ennek alapján úgy tűnik, hogy a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének a vezetékes távközlési piaci részesedéséhez nagyon hasonló arányát fizeti be. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ez ismét a helyi adók és a bevétel összehasonlítását jelenti, amely kevésbé meghatározó és legfeljebb egy mutatónak tekinthető. |
| --- | --- |

(150)

Ami az Egyesült Királyság hatóságait illeti, jelezték, hogy az OFCOM adatai szerint a 2000-es jegyzék utolsó évében a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének körülbelül 70 %-át, a vezetékes vonali hívásokból és hozzáférés biztosításából származó bevételeknek pedig hozzávetőleg a 71,6 %-át képviselte. (43) A Bizottság egyet tud érteni abban, hogy a BT, illetve az összes Altnet szolgáltató összevetése helyesebb következtetésekre vezethet, mint ha a BT-t külön-külön hasonlítjuk össze a kisebb szolgáltatókkal, például a Vtessével. Ennek alapján úgy tűnik, hogy a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének a vezetékes távközlési piaci részesedéséhez nagyon hasonló arányát fizeti be. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ez ismét a helyi adók és a bevétel összehasonlítását jelenti, amely kevésbé meghatározó és legfeljebb egy mutatónak tekinthető.

| (151) | Meg kell jegyezni, hogy a BT-nek a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó teljes bevételből való piaci részesedése helyett a Vtesse azt ajánlja, hogy a BT hozzáférés biztosításából származó bevételekből való piaci részesedését vegyék figyelembe. Ezen a piacon a BT 80 % fölötti részesedéssel rendelkezik. A Vtesse szerint ez újabb bizonyítéknak tekinthető arra, hogy a BT vagyona alulértékelt, mivel a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének csak körülbelül 70 %-át képviseli. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. Először is, a BT-nek a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó teljes bevételből való piaci részesedése megfelelőbb viszonyítási alapnak tűnik az iparűzési adóteher megállapításához: hívásokból származó bevételek nagyobb részt tesznek ki a BT teljes bevételében, mint a hozzáférés biztosításából származó bevételek. (44) Ezért a hívásokból származó bevételek igen jelentősen befolyásolják a hipotetikus bérleti díjat és a BT hálózatának adóköteles értékét, és azokat figyelembe kell venni a bevétel és az adóköteles érték összehasonlításakor. Másodszor, még akkor is, ha csak a BT hozzáférés biztosításából származó bevételekből való részesedését használjuk fel, e részesedés (80 %) és a BT-nek a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékéből való részesedése (70 %) között különbség egy meghatározott időpontban nem olyan mértékű, hogy az megkérdőjelezhetné a BT adóköteles értékének szintjét, különös tekintettel a helyi adók és a bevétel közötti bármilyen összehasonlítás korlátozott értékét. |
| --- | --- |

(151)

Meg kell jegyezni, hogy a BT-nek a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó teljes bevételből való piaci részesedése helyett a Vtesse azt ajánlja, hogy a BT hozzáférés biztosításából származó bevételekből való piaci részesedését vegyék figyelembe. Ezen a piacon a BT 80 % fölötti részesedéssel rendelkezik. A Vtesse szerint ez újabb bizonyítéknak tekinthető arra, hogy a BT vagyona alulértékelt, mivel a BT a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékének csak körülbelül 70 %-át képviseli. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést. Először is, a BT-nek a hívásokból és a hozzáférés biztosításából származó teljes bevételből való piaci részesedése megfelelőbb viszonyítási alapnak tűnik az iparűzési adóteher megállapításához: hívásokból származó bevételek nagyobb részt tesznek ki a BT teljes bevételében, mint a hozzáférés biztosításából származó bevételek. (44) Ezért a hívásokból származó bevételek igen jelentősen befolyásolják a hipotetikus bérleti díjat és a BT hálózatának adóköteles értékét, és azokat figyelembe kell venni a bevétel és az adóköteles érték összehasonlításakor. Másodszor, még akkor is, ha csak a BT hozzáférés biztosításából származó bevételekből való részesedését használjuk fel, e részesedés (80 %) és a BT-nek a vezetékes távközlési ágazat teljes adóköteles értékéből való részesedése (70 %) között különbség egy meghatározott időpontban nem olyan mértékű, hogy az megkérdőjelezhetné a BT adóköteles értékének szintjét, különös tekintettel a helyi adók és a bevétel közötti bármilyen összehasonlítás korlátozott értékét.

| (152) | A Vtesse egy másik módszert javasol a BT előnyének bizonyítására. Ennek az a lényege, hogy rámutat a BT hálózata különböző alkotóelemeinek (pl. optikai szálak, csatlakozások, épületek) egységenkénti adóköteles értékei és a többi távközlési szolgáltató adóköteles értékei közötti állítólagos eltérésre. Ennek alapján a Vtesse azt a következtetést vonta le, hogy az R&E módszer alkalmazásával a BT vagyonának értékét kevesebbre becsülték, mint amennyi a bérleti módszer alapján lett volna. A Vtesse rámutat arra például, hogy a BT épületeinek négyzetméterenkénti értékét 34 GBP-ben állapították meg, míg más szolgáltatók esetében ugyanez 115 GBP, az optikai szál értéke a BT esetében kilométerenként 74 GBP, más szolgáltatóknál az optikai szálpár 1 000/1 200 GBP, évente csatlakozásonként 19 GBP a BT esetében, összehasonlítva az átengedett előfizetői hurkokért a szolgáltatók által ténylegesen fizetett 122 GBP-s éves díjjal. |
| --- | --- |

(152)

A Vtesse egy másik módszert javasol a BT előnyének bizonyítására. Ennek az a lényege, hogy rámutat a BT hálózata különböző alkotóelemeinek (pl. optikai szálak, csatlakozások, épületek) egységenkénti adóköteles értékei és a többi távközlési szolgáltató adóköteles értékei közötti állítólagos eltérésre. Ennek alapján a Vtesse azt a következtetést vonta le, hogy az R&E módszer alkalmazásával a BT vagyonának értékét kevesebbre becsülték, mint amennyi a bérleti módszer alapján lett volna. A Vtesse rámutat arra például, hogy a BT épületeinek négyzetméterenkénti értékét 34 GBP-ben állapították meg, míg más szolgáltatók esetében ugyanez 115 GBP, az optikai szál értéke a BT esetében kilométerenként 74 GBP, más szolgáltatóknál az optikai szálpár 1 000/1 200 GBP, évente csatlakozásonként 19 GBP a BT esetében, összehasonlítva az átengedett előfizetői hurkokért a szolgáltatók által ténylegesen fizetett 122 GBP-s éves díjjal.

| (153) | Ez a megközelítés több ok miatt nem megfelelő. Először is az Egyesült Királyság hatóságai meggyőzően érveltek amellett, hogy ezek a számadatok, amennyiben helyesek, nem hasonlíthatóak össze közvetlenül. A (125) preambulumbekezdésben már megállapított okok miatt, a BT és a Kingston száloptikai hálózatai más jellegűek és nem hasonlíthatóak össze a többi szolgáltatóéval. Ezért nem lehet a többi szolgáltató száloptikai hálózatával kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékokat a BT-re vagy a Kingstonra alkalmazni. Mindenesetre a Vtesse számításai és összehasonlításai tévesek. |
| --- | --- |

(153)

Ez a megközelítés több ok miatt nem megfelelő. Először is az Egyesült Királyság hatóságai meggyőzően érveltek amellett, hogy ezek a számadatok, amennyiben helyesek, nem hasonlíthatóak össze közvetlenül. A (125) preambulumbekezdésben már megállapított okok miatt, a BT és a Kingston száloptikai hálózatai más jellegűek és nem hasonlíthatóak össze a többi szolgáltatóéval. Ezért nem lehet a többi szolgáltató száloptikai hálózatával kapcsolatos, bérleti díjra vonatkozó bizonyítékokat a BT-re vagy a Kingstonra alkalmazni. Mindenesetre a Vtesse számításai és összehasonlításai tévesek.

| (154) | Először is, a megfelelő összehasonlítás érdekében csak a BT üzembe helyezett optikai szálait kellene figyelembe venni, mivel csak azok után számítanak fel adót. Ennél is lényegesebb, hogy a Vtesse a BT optikai szál kilométerenkénti átlagos adóköteles értékét vetette össze az útvonalankénti optikai szálpár bérleti értékével. Valójában egy optikai szál bérleti értéke, ahogy azt a VOA alkalmazta, az útvonalankénti optikai szálak számának megfelelően fog változni. Útvonalanként minél több az optikai szál, annál alacsonyabb lesz a bérleti értékük. (45) Ilyen formán a 2005-től alkalmazott, az üzembe helyezett optikai szál bérleti díja alapján úgy tűnik, hogy két optikai szál (azaz egy optikai szálpár útvonal kilométerenkénti bérleti értéke a 3 000 kilométernél hosszabb hálózatok esetében (46) 450 GBP lesz (47). Három optikai szál útvonal-kilométerenkénti bérleti értéke 540 GBP, azaz optikai szálanként 180 GBP (48). A táblázat alsó részében 48 optikai szál útvonal-kilométerenkénti bérleti értéke 1 728 GBP, azaz optikai szálanként 36 GBP. (49) A VOA azt állítja, hogy ezek az értékek piaci alapúak. (50) |
| --- | --- |

(154)

Először is, a megfelelő összehasonlítás érdekében csak a BT üzembe helyezett optikai szálait kellene figyelembe venni, mivel csak azok után számítanak fel adót. Ennél is lényegesebb, hogy a Vtesse a BT optikai szál kilométerenkénti átlagos adóköteles értékét vetette össze az útvonalankénti optikai szálpár bérleti értékével. Valójában egy optikai szál bérleti értéke, ahogy azt a VOA alkalmazta, az útvonalankénti optikai szálak számának megfelelően fog változni. Útvonalanként minél több az optikai szál, annál alacsonyabb lesz a bérleti értékük. (45) Ilyen formán a 2005-től alkalmazott, az üzembe helyezett optikai szál bérleti díja alapján úgy tűnik, hogy két optikai szál (azaz egy optikai szálpár útvonal kilométerenkénti bérleti értéke a 3 000 kilométernél hosszabb hálózatok esetében (46) 450 GBP lesz (47). Három optikai szál útvonal-kilométerenkénti bérleti értéke 540 GBP, azaz optikai szálanként 180 GBP (48). A táblázat alsó részében 48 optikai szál útvonal-kilométerenkénti bérleti értéke 1 728 GBP, azaz optikai szálanként 36 GBP. (49) A VOA azt állítja, hogy ezek az értékek piaci alapúak. (50)

| (155) | Egyértelmű, hogy a BT maghálózata útvonalanként átlagosan egy tucat üzembe helyezett optikai szállal rendelkezik. Ez azt jelenti, hogy a BT optikai szálának kilométerenkénti adóköteles értékét a VOA által használt értékbecslési jegyzék alsó részével kellene összehasonlítani. Ez alapján úgy tűnik, hogy a Vtesse állításával ellentétben a BT optikai szálának kilométerenkénti adóköteles értéke és VOA által használt bérleti értékek összehasonlítása nem mutat ki semmilyen jelentős eltérést, illetve nem utal a BT hálózatának alulértékeltségére. |
| --- | --- |

(155)

Egyértelmű, hogy a BT maghálózata útvonalanként átlagosan egy tucat üzembe helyezett optikai szállal rendelkezik. Ez azt jelenti, hogy a BT optikai szálának kilométerenkénti adóköteles értékét a VOA által használt értékbecslési jegyzék alsó részével kellene összehasonlítani. Ez alapján úgy tűnik, hogy a Vtesse állításával ellentétben a BT optikai szálának kilométerenkénti adóköteles értéke és VOA által használt bérleti értékek összehasonlítása nem mutat ki semmilyen jelentős eltérést, illetve nem utal a BT hálózatának alulértékeltségére.

| (156) | Az előfizetői hurok átengedésének díja és a BT csatlakozásonkénti adóköteles értéke közötti összehasonlítással kapcsolatban először is azt jegyezték meg, hogy az Egyesült Királyság hatóságai szerint az előfizetői hurok átengedésének díja nem egyezik meg az adóköteles eszköz bérleti díjával, mivel a tarifa jelentős része a rendszer költségeihez és karbantartási költségekhez, a számlázáshoz, valamint a BT nem adóköteles berendezéseinek és gépeinek használati költségéhez kapcsolódik. Ezért közvetlenül nem hasonlítható össze az adóköteles érték jogi meghatározásával. Másodsorban, az Egyesült Királyság hatóságai megemlítették, hogy az előfizetői hurkok értéke alapjában véve magas lesz, bizonyos esetekben alacsony, máskor pedig egyenesen negatív. Másrészről az OFCOM szerint az előfizetői hurok átengedési szolgáltatások biztosítása a szélessávú szolgáltatásokkal kapcsolatos verseny ösztönzésére irányul. (51) Az előfizetői hurok átengedését ezért a szélessávú szolgáltatások iránti kereslet is befolyásolja, és a BT előfizetői hurkainak nagy részénél, amelyek csak a telefonáláshoz szükségesek, nincs igény a szélessávú szolgáltatások iránt. Következésképpen az előfizetői hurok átengedésének díja nem tükrözi a BT valamennyi csatlakozásának átlagértékét, és semmiféle következtetés nem vonható le a BT csatlakozásonkénti adóköteles értéke és az előfizetői hurok átengedésének díja közötti összehasonlításból. Az OFCOM által az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiben feltártak szerint ez az arány szinte azonos a BT, az NTL és a Telewest esetében annak ellenére, a két utóbbi vállalkozásra eltérő értékelési módszert alkalmaztak. A fentiekben kifejtett okok miatt az NTL-re és a Telewestre vonatkozó arány megfelelőbb viszonyítási alapnak tűnik, mint a Vtesse által felhozott, az előfizetői hurok átengedésének díjai, és ezen arányok összevetése nem mutat semmilyen eltérést a két szolgáltató között. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a VOA az általa végzett értékelés keretében figyelembe veszi az egy megosztott előfizetői hurokra jutó, 15–20 GBP közötti adóköteles érték alkalmazását, (52) ami szintén összhangban van a BT csatlakozásonkénti adóköteles értékének megállapításával. |
| --- | --- |

(156)

Az előfizetői hurok átengedésének díja és a BT csatlakozásonkénti adóköteles értéke közötti összehasonlítással kapcsolatban először is azt jegyezték meg, hogy az Egyesült Királyság hatóságai szerint az előfizetői hurok átengedésének díja nem egyezik meg az adóköteles eszköz bérleti díjával, mivel a tarifa jelentős része a rendszer költségeihez és karbantartási költségekhez, a számlázáshoz, valamint a BT nem adóköteles berendezéseinek és gépeinek használati költségéhez kapcsolódik. Ezért közvetlenül nem hasonlítható össze az adóköteles érték jogi meghatározásával. Másodsorban, az Egyesült Királyság hatóságai megemlítették, hogy az előfizetői hurkok értéke alapjában véve magas lesz, bizonyos esetekben alacsony, máskor pedig egyenesen negatív. Másrészről az OFCOM szerint az előfizetői hurok átengedési szolgáltatások biztosítása a szélessávú szolgáltatásokkal kapcsolatos verseny ösztönzésére irányul. (51) Az előfizetői hurok átengedését ezért a szélessávú szolgáltatások iránti kereslet is befolyásolja, és a BT előfizetői hurkainak nagy részénél, amelyek csak a telefonáláshoz szükségesek, nincs igény a szélessávú szolgáltatások iránt. Következésképpen az előfizetői hurok átengedésének díja nem tükrözi a BT valamennyi csatlakozásának átlagértékét, és semmiféle következtetés nem vonható le a BT csatlakozásonkénti adóköteles értéke és az előfizetői hurok átengedésének díja közötti összehasonlításból. Az OFCOM által az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeiben feltártak szerint ez az arány szinte azonos a BT, az NTL és a Telewest esetében annak ellenére, a két utóbbi vállalkozásra eltérő értékelési módszert alkalmaztak. A fentiekben kifejtett okok miatt az NTL-re és a Telewestre vonatkozó arány megfelelőbb viszonyítási alapnak tűnik, mint a Vtesse által felhozott, az előfizetői hurok átengedésének díjai, és ezen arányok összevetése nem mutat semmilyen eltérést a két szolgáltató között. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a VOA az általa végzett értékelés keretében figyelembe veszi az egy megosztott előfizetői hurokra jutó, 15–20 GBP közötti adóköteles érték alkalmazását, (52) ami szintén összhangban van a BT csatlakozásonkénti adóköteles értékének megállapításával.

| (157) | Az épületek négyzetméterenkénti adóköteles értéke terén meglévő állítólagos különbséggel kapcsolatban a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Telereal ügylete alapján a helyes számadat (53) nem a négyzetméterenkénti 35 GBP, ahogy azt a Vtesse állította, hanem –a Vtesse számítási módszeréhez hasonló módszer alkalmazásával – a négyzetméterenkénti 51 GBP. Ezenkívül a Vtesse ezt a számadatot a többi távközlési szolgáltatóra vonatkozó, állítólagos négyzetméterenkénti 115 GBP-vel vetette össze. Az adat alapja és összehasonlíthatósága nem egyértelmű, és nem tükrözi azokat az eltéréseket, amelyek a távközlési szolgáltatók földrajzi elhelyezkedéséből származhatnak. Az Egyesült Királyság hatóságai rámutattak arra, hogy a BT ingatlanállománya az Egyesült Királyság egészére kiterjed, beleértve a legrosszabb helyzetben lévő és legelszigeteltebb térségeket, ami csökkenti a vagyonának az átlagos bérleti értékét. |
| --- | --- |

(157)

Az épületek négyzetméterenkénti adóköteles értéke terén meglévő állítólagos különbséggel kapcsolatban a Bizottság először is megjegyzi, hogy a Telereal ügylete alapján a helyes számadat (53) nem a négyzetméterenkénti 35 GBP, ahogy azt a Vtesse állította, hanem –a Vtesse számítási módszeréhez hasonló módszer alkalmazásával – a négyzetméterenkénti 51 GBP. Ezenkívül a Vtesse ezt a számadatot a többi távközlési szolgáltatóra vonatkozó, állítólagos négyzetméterenkénti 115 GBP-vel vetette össze. Az adat alapja és összehasonlíthatósága nem egyértelmű, és nem tükrözi azokat az eltéréseket, amelyek a távközlési szolgáltatók földrajzi elhelyezkedéséből származhatnak. Az Egyesült Királyság hatóságai rámutattak arra, hogy a BT ingatlanállománya az Egyesült Királyság egészére kiterjed, beleértve a legrosszabb helyzetben lévő és legelszigeteltebb térségeket, ami csökkenti a vagyonának az átlagos bérleti értékét.

| (158) | Még fontosabb emlékeztetni arra, hogy a BT általános célokat szolgáló, a hálózathoz nem kapcsolódó épületeinek, például az irodaépületeknek, raktáraknak, az értékét helyileg és külön állapítják meg a bérleti díj módszere alapján. Adóköteles értékük 2000-ben 180 millió GBP volt. Az üzemeltetéssel kapcsolatos és a speciális épületeket, például a telefonközpontokat, a BT hálózata részének tekintik, és azokat az R&E módszer alkalmazásával központilag a VOA értékeli. A BT által az ügyletet követően a Telerealnak fizetett bérleti díj 280 millió GBP volt. A BT épületeinek teljes adóköteles értéke magában foglalja a BT külön értékelt épületeinek adóköteles értékét, ami 2000-ben körülbelül 180 millió GBP volt, és a hálózatának általános értékelésébe bevont épületek adóköteles értékét is, amelyet nem lehet konkrétan meghatározni, de amely a BT egyesült királyságbeli hálózata 560 millió GBP-s adóköteles értékének jelentős részét teszi ki. Ezek a számadatok nem mutatnak arra, hogy lényeges eltérés lenne a BT épületeinek tényleges piaci értéke, amely a Telereal-ügyletben tükröződött, (54) és azoknak a VOA által kiszámított adóköteles értéke között. (55) Következésképpen ezek az adatok nem bizonyítják azt, hogy ezt az adóköteles értéket a ténylegesnél alacsonyabb szinten állapították meg. |
| --- | --- |

(158)

Még fontosabb emlékeztetni arra, hogy a BT általános célokat szolgáló, a hálózathoz nem kapcsolódó épületeinek, például az irodaépületeknek, raktáraknak, az értékét helyileg és külön állapítják meg a bérleti díj módszere alapján. Adóköteles értékük 2000-ben 180 millió GBP volt. Az üzemeltetéssel kapcsolatos és a speciális épületeket, például a telefonközpontokat, a BT hálózata részének tekintik, és azokat az R&E módszer alkalmazásával központilag a VOA értékeli. A BT által az ügyletet követően a Telerealnak fizetett bérleti díj 280 millió GBP volt. A BT épületeinek teljes adóköteles értéke magában foglalja a BT külön értékelt épületeinek adóköteles értékét, ami 2000-ben körülbelül 180 millió GBP volt, és a hálózatának általános értékelésébe bevont épületek adóköteles értékét is, amelyet nem lehet konkrétan meghatározni, de amely a BT egyesült királyságbeli hálózata 560 millió GBP-s adóköteles értékének jelentős részét teszi ki. Ezek a számadatok nem mutatnak arra, hogy lényeges eltérés lenne a BT épületeinek tényleges piaci értéke, amely a Telereal-ügyletben tükröződött, (54) és azoknak a VOA által kiszámított adóköteles értéke között. (55) Következésképpen ezek az adatok nem bizonyítják azt, hogy ezt az adóköteles értéket a ténylegesnél alacsonyabb szinten állapították meg.

| (159) | A Vtesse a Teleral érvelése alapján előterjesztett egy másodlagos érvelést. A Vtesse azt állítja, hogy a BT által az épületeiért a Telerealnak fizetett bérleti díj a 2001-es adóköteles értékének hozzávetőleg 50 %-át teszi ki, annak ellenére, hogy az adóköteles érték nagy részét főleg a hálózatának és nem az épületeinek kell tulajdonítani. Ebből kiindulva a Vtesse azt a következtetést vonja le, hogy a BT hálózata nyilvánvalóan alulértékelt. Ez az érvelés azonban nem a megfelelő épületek figyelembevételén alapul, mert a Telereal-ügyletben érintett vagyon egy részét azok az épületek alkotják, amelyeket külön 180 millió GBP-re értékeltek. Az ügylet idején a BT teljes, az Egyesült Királyság egészére vonatkozó adóköteles értéke a hálózat és a kapcsolódó ingatlanok esetében 560 millió GBP volt, ehhez jött hozzá a külön értékelt épületekre megállapított 180 millió GBP, azaz összesen 740 millió GBP. A BT által a Telerealnak fizetett 280 millió GBP összegű bérleti díj a teljes adóköteles érték 38 %-át teszi ki. E számadat alapján semmilyen hasznos következtetés nem vonható le. |
| --- | --- |

(159)

A Vtesse a Teleral érvelése alapján előterjesztett egy másodlagos érvelést. A Vtesse azt állítja, hogy a BT által az épületeiért a Telerealnak fizetett bérleti díj a 2001-es adóköteles értékének hozzávetőleg 50 %-át teszi ki, annak ellenére, hogy az adóköteles érték nagy részét főleg a hálózatának és nem az épületeinek kell tulajdonítani. Ebből kiindulva a Vtesse azt a következtetést vonja le, hogy a BT hálózata nyilvánvalóan alulértékelt. Ez az érvelés azonban nem a megfelelő épületek figyelembevételén alapul, mert a Telereal-ügyletben érintett vagyon egy részét azok az épületek alkotják, amelyeket külön 180 millió GBP-re értékeltek. Az ügylet idején a BT teljes, az Egyesült Királyság egészére vonatkozó adóköteles értéke a hálózat és a kapcsolódó ingatlanok esetében 560 millió GBP volt, ehhez jött hozzá a külön értékelt épületekre megállapított 180 millió GBP, azaz összesen 740 millió GBP. A BT által a Telerealnak fizetett 280 millió GBP összegű bérleti díj a teljes adóköteles érték 38 %-át teszi ki. E számadat alapján semmilyen hasznos következtetés nem vonható le.

| (160) | Mindenesetre egy olyan módszer, amely elkülöníti a BT vagyonának részeit, és azokat egymástól külön értékeli, megkérdőjelezhetőnek tűnik. Ahogy azt a brit esetjog alátámasztja, a VOA-nak a távközlési szolgáltatók vagyonának egészét kell értékelnie. Ez a szabály megkülönböztetés nélkül minden szolgáltatóra vonatkozik. Mindenféle vagyonértékelés elválaszthatatlan jellemzője, hogy a teljes vagyon piaci bérleti díja rendszerint különbözik a vagyonrészek piaci bérleti díjainak összegétől: gyakran alacsonyabb, (56) de bizonyos körülmények között magasabb is lehet. Ezért valószínű, hogy ha BT ingatlanállományának piaci bérleti díját külön vesszük, az eltér a BT vagyonán belüli értékétől. |
| --- | --- |

(160)

Mindenesetre egy olyan módszer, amely elkülöníti a BT vagyonának részeit, és azokat egymástól külön értékeli, megkérdőjelezhetőnek tűnik. Ahogy azt a brit esetjog alátámasztja, a VOA-nak a távközlési szolgáltatók vagyonának egészét kell értékelnie. Ez a szabály megkülönböztetés nélkül minden szolgáltatóra vonatkozik. Mindenféle vagyonértékelés elválaszthatatlan jellemzője, hogy a teljes vagyon piaci bérleti díja rendszerint különbözik a vagyonrészek piaci bérleti díjainak összegétől: gyakran alacsonyabb, (56) de bizonyos körülmények között magasabb is lehet. Ezért valószínű, hogy ha BT ingatlanállományának piaci bérleti díját külön vesszük, az eltér a BT vagyonán belüli értékétől.

| (161) | Ennélfogva nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az R&E módszer általánosságban alacsonyabb adóköteles értéket eredményezne, mint a bérleti díj módszere, illetve hogy a VOA az R&E módszernek a BT-re a Kingstonra történő alkalmazásakor hibázott és a vagyonuk adóköteles értékét alulértékelte. |
| --- | --- |

(161)

Ennélfogva nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az R&E módszer általánosságban alacsonyabb adóköteles értéket eredményezne, mint a bérleti díj módszere, illetve hogy a VOA az R&E módszernek a BT-re a Kingstonra történő alkalmazásakor hibázott és a vagyonuk adóköteles értékét alulértékelte.

6.2.2   Jár-e előnnyel az R&E módszer alkalmazása a marginális adó tekintetében?

| (162) | Előzetesen meg kell jegyezni, hogy a marginális adózás, azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak utáni adózás, kérdése csak a BT értékbecslése szempontjából meghatározó, de a Kingston tekintetében nem. A (22) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Kingstonnak van egy leányvállalata, a Torch Communications Ltd, amely a Kingston helyi hozzáférési hálózatán kívül üzemeltett egy száloptikai gerinchálózatot, és amelyet a bérleti díj módszere alapján értékeltek. Ennek következtében a Torch Communications Ltd-re teljes összegű adót vetettek ki az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után. Az R&E módszert csak a Kingston hálózatának e részére alkalmazták, amely alapvetően helyi hozzáférési hálózat. A korábban már kifejtettek szerint, (57) vagyonára nem vonatkozik kiigazítási mechanizmus. Ez azt tükrözi, hogy az Egyesült Királyság hatóságai szerint egyetlen versenytárs sem épített ki hálózatot a Kingston upon Hull konurbációban, és a Kingston már közel 100 %-os hálózati lefedettséggel rendelkezett a térségben, így nem bővítette a hálózatát. Ezért nem merült fel a körülmények lényeges változásával kapcsolatos állítás, ami jelentősen megváltoztathatta volna a Kingston hálózatának adóköteles értékét. A Bizottság elfogadja ezt az érvelést, és megjegyzi, hogy egyetlen harmadik fél sem állította, hogy a Kingston előnyben részesült a marginális adózás tekintetében. |
| --- | --- |

(162)

Előzetesen meg kell jegyezni, hogy a marginális adózás, azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak utáni adózás, kérdése csak a BT értékbecslése szempontjából meghatározó, de a Kingston tekintetében nem. A (22) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Kingstonnak van egy leányvállalata, a Torch Communications Ltd, amely a Kingston helyi hozzáférési hálózatán kívül üzemeltett egy száloptikai gerinchálózatot, és amelyet a bérleti díj módszere alapján értékeltek. Ennek következtében a Torch Communications Ltd-re teljes összegű adót vetettek ki az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után. Az R&E módszert csak a Kingston hálózatának e részére alkalmazták, amely alapvetően helyi hozzáférési hálózat. A korábban már kifejtettek szerint, (57) vagyonára nem vonatkozik kiigazítási mechanizmus. Ez azt tükrözi, hogy az Egyesült Királyság hatóságai szerint egyetlen versenytárs sem épített ki hálózatot a Kingston upon Hull konurbációban, és a Kingston már közel 100 %-os hálózati lefedettséggel rendelkezett a térségben, így nem bővítette a hálózatát. Ezért nem merült fel a körülmények lényeges változásával kapcsolatos állítás, ami jelentősen megváltoztathatta volna a Kingston hálózatának adóköteles értékét. A Bizottság elfogadja ezt az érvelést, és megjegyzi, hogy egyetlen harmadik fél sem állította, hogy a Kingston előnyben részesült a marginális adózás tekintetében.

| (163) | A BT esetében azonban az a tény, hogy a vagyona általános értékelésének szintjén meglévő előnyre nincs bizonyíték, nem feltétlenül zárja ki azt a lehetőséget, hogy a marginális adózás, azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak értékének megállapítása utáni adózás, előnyt jelent a társaság számára. Sőt, több harmadik fél az észrevételeiben arra mutat rá, hogy az a tény, hogy a BT és a többi távközlési szolgáltató esetében eltérő adókivetési módszert alkalmaznak egy új optikai szál üzembe helyezésekor, a verseny torzulásához vezethet, amikor ezek a társaságok ugyanazon szerződés elnyeréséért versenyeznek. Ez a probléma az adóköteles értékek módosításának általánosabb kérdését veti fel, amely módosításokat évente a VOA végzi el. |
| --- | --- |

(163)

A BT esetében azonban az a tény, hogy a vagyona általános értékelésének szintjén meglévő előnyre nincs bizonyíték, nem feltétlenül zárja ki azt a lehetőséget, hogy a marginális adózás, azaz az újonnan üzembe helyezett optikai szálak értékének megállapítása utáni adózás, előnyt jelent a társaság számára. Sőt, több harmadik fél az észrevételeiben arra mutat rá, hogy az a tény, hogy a BT és a többi távközlési szolgáltató esetében eltérő adókivetési módszert alkalmaznak egy új optikai szál üzembe helyezésekor, a verseny torzulásához vezethet, amikor ezek a társaságok ugyanazon szerződés elnyeréséért versenyeznek. Ez a probléma az adóköteles értékek módosításának általánosabb kérdését veti fel, amely módosításokat évente a VOA végzi el.

| (164) | A fentiekben kifejtettek szerint, ha egy távközlési szolgáltató, amelyre a bérleti díj módszerét alkalmazzák, beköt és üzembe helyez egy új optikai szálat, az adóköteles értéke az új optikai szál adóköteles értékével nő. Ennek az ellenkezője történik, amikor kikapcsol és szétkapcsol egy optikai szálat: ezt követően levonják az optikai szál értékét. Azokra a távközlési szolgáltatókra, amelyeket az R&E módszer alapján értékelnek, nem vonatkozik ez a pontos kiigazítás. A BT esetében az éves módosítások a piaci kiigazítási mechanizmuson alapulnak: a BT piaci részesedésének változásai feltehetően tükrözik a hálózat értékében bekövetkezett változásokat. A kérdés tehát az, hogy a hálózatban bekövetkező változások figyelembevételének eltérő módja, például új optikai szálak üzembe helyezése, jelenthet-e bármilyen előnyt a BT számára. |
| --- | --- |

(164)

A fentiekben kifejtettek szerint, ha egy távközlési szolgáltató, amelyre a bérleti díj módszerét alkalmazzák, beköt és üzembe helyez egy új optikai szálat, az adóköteles értéke az új optikai szál adóköteles értékével nő. Ennek az ellenkezője történik, amikor kikapcsol és szétkapcsol egy optikai szálat: ezt követően levonják az optikai szál értékét. Azokra a távközlési szolgáltatókra, amelyeket az R&E módszer alapján értékelnek, nem vonatkozik ez a pontos kiigazítás. A BT esetében az éves módosítások a piaci kiigazítási mechanizmuson alapulnak: a BT piaci részesedésének változásai feltehetően tükrözik a hálózat értékében bekövetkezett változásokat. A kérdés tehát az, hogy a hálózatban bekövetkező változások figyelembevételének eltérő módja, például új optikai szálak üzembe helyezése, jelenthet-e bármilyen előnyt a BT számára.

| (165) | A Bizottság úgy értelmezi, hogy a BT üzleti tervei alapján a VOA a BT vagyoneszközéből várható a hipotetikus bérleti díjat állapítja meg a vagyoneszköz birtoklásából származó várt bevételek és kiadások alapján. Ilyen módon az értékelés magában foglalja a hálózat kibővítését, többek között új optikai szálak üzembe helyezését, amire a várható kereslet kielégítéséhez szükség lesz. Így tehát a VOA előre jelzi és tekintetbe veszi az új optikai szálak üzembe helyezését, akár lízingeli azokat a BT, akár a tényleges tulajdonában vannak (58). Valójában az értékelési módszer miatt, és a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatóktól eltérően, a BT adóköteles értékébe a sötétszálakat is beszámítják azon feltevés alapján, hogy ezek közül néhányat üzembe fognak helyezni a következő ötéves értékelési időszak során. Végezetül, a BT piaci részesedésének alakulásán alapuló évenkénti újraértékelésnek az a célja, hogy figyelembe vegye a BT hálózatában bekövetkezett lényeges változásokat. (59) |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság úgy értelmezi, hogy a BT üzleti tervei alapján a VOA a BT vagyoneszközéből várható a hipotetikus bérleti díjat állapítja meg a vagyoneszköz birtoklásából származó várt bevételek és kiadások alapján. Ilyen módon az értékelés magában foglalja a hálózat kibővítését, többek között új optikai szálak üzembe helyezését, amire a várható kereslet kielégítéséhez szükség lesz. Így tehát a VOA előre jelzi és tekintetbe veszi az új optikai szálak üzembe helyezését, akár lízingeli azokat a BT, akár a tényleges tulajdonában vannak (58). Valójában az értékelési módszer miatt, és a bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatóktól eltérően, a BT adóköteles értékébe a sötétszálakat is beszámítják azon feltevés alapján, hogy ezek közül néhányat üzembe fognak helyezni a következő ötéves értékelési időszak során. Végezetül, a BT piaci részesedésének alakulásán alapuló évenkénti újraértékelésnek az a célja, hogy figyelembe vegye a BT hálózatában bekövetkezett lényeges változásokat. (59)

| (166) | Ezért nem helyes a panaszos, illetve harmadik felek, például az Altnet által megfogalmazott állítás, miszerint a BT-t nem terheli az értéknövekedési adó fizetésének kötelezettsége. Természetesen, mivel az angliai hálózatának, amelyet egyben értékeltek, jelenleg 530 000 000 GBP az adóköteles értéke, egy kisebb növekedés, például egy újabb optikai szál üzembe helyezése, kevésbé valószínű, hogy észrevehető változást idéz elő a BT esetében, mint egy kisebb szolgáltató, például a Vtesse esetében. Ezenkívül a BT hálózata értékének növekedését ellensúlyozzák az értékcsökkenést előidéző tényezők, például a versenytársak kapacitásának kiépülése. Ez még kevésbé észrevehetővé teszi az új optikai szálak BT általi üzembe helyezésének hatását. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ezeket az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat nem számítják be az adóköteles értékbe. |
| --- | --- |

(166)

Ezért nem helyes a panaszos, illetve harmadik felek, például az Altnet által megfogalmazott állítás, miszerint a BT-t nem terheli az értéknövekedési adó fizetésének kötelezettsége. Természetesen, mivel az angliai hálózatának, amelyet egyben értékeltek, jelenleg 530 000 000 GBP az adóköteles értéke, egy kisebb növekedés, például egy újabb optikai szál üzembe helyezése, kevésbé valószínű, hogy észrevehető változást idéz elő a BT esetében, mint egy kisebb szolgáltató, például a Vtesse esetében. Ezenkívül a BT hálózata értékének növekedését ellensúlyozzák az értékcsökkenést előidéző tényezők, például a versenytársak kapacitásának kiépülése. Ez még kevésbé észrevehetővé teszi az új optikai szálak BT általi üzembe helyezésének hatását. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ezeket az újonnan üzembe helyezett optikai szálakat nem számítják be az adóköteles értékbe.

| (167) | Ezenkívül a Vtesse azt állítja, hogy egy olyan tipikus ajánlatban, mint amely gerinchálózati és hozzáférési távközlési kapcsolatoknak a kenti MAN vállalat számára történő biztosítására vonatkozik, (60) adókötelezettsége a várható rendszeres bevétel 16 %-át tette ki. Ugyanezzel az ajánlattal kapcsolatban azt állítja, hogy a BT-t legfeljebb 2 % adó terhelte, ami a BT állítólagos átlagos helyi adó/bevétel arányának felel meg. A Vtesse azt a következtetést vonta le, hogy a BT-t sokkal kevesebb adó terhelte egy hasonló és ez esetben ugyanazon ügyletben, és ezért egyértelmű előnyt élvez. |
| --- | --- |

(167)

Ezenkívül a Vtesse azt állítja, hogy egy olyan tipikus ajánlatban, mint amely gerinchálózati és hozzáférési távközlési kapcsolatoknak a kenti MAN vállalat számára történő biztosítására vonatkozik, (60) adókötelezettsége a várható rendszeres bevétel 16 %-át tette ki. Ugyanezzel az ajánlattal kapcsolatban azt állítja, hogy a BT-t legfeljebb 2 % adó terhelte, ami a BT állítólagos átlagos helyi adó/bevétel arányának felel meg. A Vtesse azt a következtetést vonta le, hogy a BT-t sokkal kevesebb adó terhelte egy hasonló és ez esetben ugyanazon ügyletben, és ezért egyértelmű előnyt élvez.

| (168) | Ez a megközelítés nem tartható fenn. Először is, helytelen az a feltételezés, hogy mivel a BT átlagos helyi adó/bevétel aránya 2 %, (61) az ajánlattal kapcsolatban 2 % adót vetettek ki rá. Ezt az arányt a BT általános adóköteles értéke alapján számították ki, amelyhez hozzáadták a kenti MAN-nal kötött szerződést követően a BT által üzembe helyezett optikai szálak értékét, vagy előre jelzés, vagy a piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmus alapján. A Vtessének az ajánlattal kapcsolatos adókötelezettségével való megfelelő és helyes összevetés érdekében, vagy előre jelzés, vagy az éves kiigazítási mechanizmus alapján meg kellene állapítani, hogy az érintett szerződés mennyivel növelte a BT hálózatának adóköteles értékét. A várható értékelés egy átfogó értékmegállapítást eredményez, amelyből nem lehet meghatározni az egyedi szerződéseket. Ezért nem lehetséges annak megállapítása, hogy a kenti MAN-nal kötött szerződés mennyivel növelte a BT hálózatának adóköteles értékét. Mindenesetre ez vezetne végleges következtetések levonására az előny esetleges meglétével és ilyen módon az állami támogatás meglétével kapcsolatban. A Vtessének az említett ajánlattal kapcsolatos adókötelezettsége nem tekinthető viszonyítási alapnak, amelyből kiindulva meg lehet állapítani azt, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a BT előnyben részesül-e. Az adókötelezettség valószínűleg változik a választott technikai megoldástól, az ajánlatot benyújtó társaságok költségszerkezetétől, valamint a szolgáltatók által a szolgáltatásnyújtáshoz felhasználandó száloptikai hálózatok hosszától, és leginkább attól függően, hogy milyen mértékben kell új optikai szálakat üzembe helyezniük. (62) Ilyen módon a bérleti díj módszere alapján annak a szolgáltatónak az esetében, amely egy már üzembe helyezett optikai szál felhasználásával biztosította a szolgáltatást, nem növekedne az adó. (63) |
| --- | --- |

(168)

Ez a megközelítés nem tartható fenn. Először is, helytelen az a feltételezés, hogy mivel a BT átlagos helyi adó/bevétel aránya 2 %, (61) az ajánlattal kapcsolatban 2 % adót vetettek ki rá. Ezt az arányt a BT általános adóköteles értéke alapján számították ki, amelyhez hozzáadták a kenti MAN-nal kötött szerződést követően a BT által üzembe helyezett optikai szálak értékét, vagy előre jelzés, vagy a piaci részesedésen alapuló kiigazítási mechanizmus alapján. A Vtessének az ajánlattal kapcsolatos adókötelezettségével való megfelelő és helyes összevetés érdekében, vagy előre jelzés, vagy az éves kiigazítási mechanizmus alapján meg kellene állapítani, hogy az érintett szerződés mennyivel növelte a BT hálózatának adóköteles értékét. A várható értékelés egy átfogó értékmegállapítást eredményez, amelyből nem lehet meghatározni az egyedi szerződéseket. Ezért nem lehetséges annak megállapítása, hogy a kenti MAN-nal kötött szerződés mennyivel növelte a BT hálózatának adóköteles értékét. Mindenesetre ez vezetne végleges következtetések levonására az előny esetleges meglétével és ilyen módon az állami támogatás meglétével kapcsolatban. A Vtessének az említett ajánlattal kapcsolatos adókötelezettsége nem tekinthető viszonyítási alapnak, amelyből kiindulva meg lehet állapítani azt, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a BT előnyben részesül-e. Az adókötelezettség valószínűleg változik a választott technikai megoldástól, az ajánlatot benyújtó társaságok költségszerkezetétől, valamint a szolgáltatók által a szolgáltatásnyújtáshoz felhasználandó száloptikai hálózatok hosszától, és leginkább attól függően, hogy milyen mértékben kell új optikai szálakat üzembe helyezniük. (62) Ilyen módon a bérleti díj módszere alapján annak a szolgáltatónak az esetében, amely egy már üzembe helyezett optikai szál felhasználásával biztosította a szolgáltatást, nem növekedne az adó. (63)

| (169) | Ugyanez az indoklás alkalmazható arra az állításra, amelyet a Vtesse a BT nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásai (Wholesale Extension Services („WES”)) árainak és azon adó összevetésére alapozott, amelyet egy, a bérleti díj módszere alapján értékelt szolgáltatónak kellene fizetnie, ha ugyanolyan szolgáltatás biztosítása céljából optikai szálakat helyezne üzembe. A Vtesse azt állítja, hogy a WES teljesítményétől és távolságaitól függően az ilyen szolgáltatónak a BT által felszámított ár 87 %-ának megfelelő helyi adót kellene fizetnie, és úgy véli, hogy ez egy újabb bizonyíték arra, hogy a BT száloptikás hálózata alulértékelt, illetve hogy nem megfelelő marginális adót vetnek ki rá. Az állítás azonban azon a feltevésen alapul, hogy a hipotetikus szolgáltató egy üzembe helyezett optikai szálpárral rendelkezik azon az útvonalon, amelyet a BT is választott. Ha azonban ez a szolgáltató már üzembe helyezett optikai szálat használ nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásai (WES) biztosításához, a bérleti díj módszere alapján az adóval kapcsolatos többletköltsége nulla lesz. Továbbá, ha egy olyan útvonalon helyez üzembe új optikai szálakat, amelyen már rendelkezik több üzembe helyezett optikai szállal, a működtetés határköltsége sokkal alacsonyabb lesz, mivel minél több optikai szál van egy útvonalon, annál kisebb a szálankénti adó. Ebből az állításból sem lehet következtetést levonni. |
| --- | --- |

(169)

Ugyanez az indoklás alkalmazható arra az állításra, amelyet a Vtesse a BT nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásai (Wholesale Extension Services („WES”)) árainak és azon adó összevetésére alapozott, amelyet egy, a bérleti díj módszere alapján értékelt szolgáltatónak kellene fizetnie, ha ugyanolyan szolgáltatás biztosítása céljából optikai szálakat helyezne üzembe. A Vtesse azt állítja, hogy a WES teljesítményétől és távolságaitól függően az ilyen szolgáltatónak a BT által felszámított ár 87 %-ának megfelelő helyi adót kellene fizetnie, és úgy véli, hogy ez egy újabb bizonyíték arra, hogy a BT száloptikás hálózata alulértékelt, illetve hogy nem megfelelő marginális adót vetnek ki rá. Az állítás azonban azon a feltevésen alapul, hogy a hipotetikus szolgáltató egy üzembe helyezett optikai szálpárral rendelkezik azon az útvonalon, amelyet a BT is választott. Ha azonban ez a szolgáltató már üzembe helyezett optikai szálat használ nagykereskedelmi alközponti szolgáltatásai (WES) biztosításához, a bérleti díj módszere alapján az adóval kapcsolatos többletköltsége nulla lesz. Továbbá, ha egy olyan útvonalon helyez üzembe új optikai szálakat, amelyen már rendelkezik több üzembe helyezett optikai szállal, a működtetés határköltsége sokkal alacsonyabb lesz, mivel minél több optikai szál van egy útvonalon, annál kisebb a szálankénti adó. Ebből az állításból sem lehet következtetést levonni.

| (170) | Az említett tények figyelembevételével helytelen az az állítás, hogy a BT nem fizet marginális adót. Még akkor is, ha a Vtesse által ajánlottak szerint a vizsgálat alapjának az azon szerződésekkel kapcsolatos adózást tekintjük, amelyekért a Vtesse és a BT versenyez, úgy tűnik, hogy a BT nem részesül nyilvánvaló előnyben: adóznia kell az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után, jóllehet másképpen és kevésbé átláthatóan. A bizottság azt is megjegyzi, hogy mivel az R&E módszer a várható bevételen alapul, a BT adót fizet a sötétszálak után azon feltételezés alapján, hogy ezeket üzembe kell majd helyeznie a várható kereslet kielégítése céljából. Következésképpen a többi távközlési szolgáltatóval ellentétben, amelyeknek csak akkor kell adót fizetniük, ha üzembe helyeznek egy optikai szálat, a BT-nek a sötétszálak után is adót kell fizetnie. |
| --- | --- |

(170)

Az említett tények figyelembevételével helytelen az az állítás, hogy a BT nem fizet marginális adót. Még akkor is, ha a Vtesse által ajánlottak szerint a vizsgálat alapjának az azon szerződésekkel kapcsolatos adózást tekintjük, amelyekért a Vtesse és a BT versenyez, úgy tűnik, hogy a BT nem részesül nyilvánvaló előnyben: adóznia kell az újonnan üzembe helyezett optikai szálak után, jóllehet másképpen és kevésbé átláthatóan. A bizottság azt is megjegyzi, hogy mivel az R&E módszer a várható bevételen alapul, a BT adót fizet a sötétszálak után azon feltételezés alapján, hogy ezeket üzembe kell majd helyeznie a várható kereslet kielégítése céljából. Következésképpen a többi távközlési szolgáltatóval ellentétben, amelyeknek csak akkor kell adót fizetniük, ha üzembe helyeznek egy optikai szálat, a BT-nek a sötétszálak után is adót kell fizetnie.

| (171) | A Bizottság ezért egyetért az OFCOM-mal a következőkben: „a [kiigazítási] rendszer hosszú távon minden egyes esetben lényegesen szimmetrikus eredményt biztosítana, jóllehet különböző utakon és kevésbé átláthatóan.” |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság ezért egyetért az OFCOM-mal a következőkben: „a [kiigazítási] rendszer hosszú távon minden egyes esetben lényegesen szimmetrikus eredményt biztosítana, jóllehet különböző utakon és kevésbé átláthatóan.”

| (172) | A versennyel kapcsolatos nyilvánvaló probléma hiányát erősíti meg a vállalati fogyasztóknak szóló szélessávú szolgáltatások piacából – ahol a BT és a Vtesse közvetlen versenytársak – való részesedés vizsgálata. (64) A BT által szolgáltatott számadatok alapján a BT piaci részesedése 12 %, amivel csak a negyedik legnagyobb piaci szereplő. Az OFCOM adatai szerint a BT [10-15]* (65) %-os részesedéssel rendelkezik a 622 Mbit/s és nagyobb sebességű, hagyományos felhasználói felülettel rendelkező bérelt vonalak piacán. (66) Annak ellenére, hogy a távközlési ágazat inkumbens szolgáltatója, úgy tűnik, hogy a BT viszonylag kis részesedéssel rendelkezett ezen a bizonyos piacon. Feltehető, hogy amennyiben a BT valóban olyan jelentős előnyben részesült az új optikai szálak utáni marginális adózás aluli mentesség formájában, a piaci részesedése jóval nagyobb lenne. Tehát a Bizottság rendelkezésére álló adatok nem igazolják azt az állítást, hogy a BT versenyelőnyben részesül, amely nagyon megnehezítené a többi távközlési szolgáltató számára, hogy vele versenyezhessenek ezen a piacon. (67) |
| --- | --- |

(172)

A versennyel kapcsolatos nyilvánvaló probléma hiányát erősíti meg a vállalati fogyasztóknak szóló szélessávú szolgáltatások piacából – ahol a BT és a Vtesse közvetlen versenytársak – való részesedés vizsgálata. (64) A BT által szolgáltatott számadatok alapján a BT piaci részesedése 12 %, amivel csak a negyedik legnagyobb piaci szereplő. Az OFCOM adatai szerint a BT [10-15]* (65) %-os részesedéssel rendelkezik a 622 Mbit/s és nagyobb sebességű, hagyományos felhasználói felülettel rendelkező bérelt vonalak piacán. (66) Annak ellenére, hogy a távközlési ágazat inkumbens szolgáltatója, úgy tűnik, hogy a BT viszonylag kis részesedéssel rendelkezett ezen a bizonyos piacon. Feltehető, hogy amennyiben a BT valóban olyan jelentős előnyben részesült az új optikai szálak utáni marginális adózás aluli mentesség formájában, a piaci részesedése jóval nagyobb lenne. Tehát a Bizottság rendelkezésére álló adatok nem igazolják azt az állítást, hogy a BT versenyelőnyben részesül, amely nagyon megnehezítené a többi távközlési szolgáltató számára, hogy vele versenyezhessenek ezen a piacon. (67)

| (173) | A módosítások kérdésének utolsó pontjával kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában amiatt is aggodalmát fejezte ki, hogy „miközben a BT esetében a lefelé módosító mechanizmus érvényesül, úgy tűnik, hogy a versenytársak piaci helyzete tekintetében nem kerül sor hasonló szisztematikus felülvizsgálatra”. Figyelembe véve az Egyesült Királyság hatóságai és BT által adott magyarázatokat, a Bizottság meg van győződve arról, hogy ez az aggodalom alaptalan. A BT-re nem kizárólag a lefelé módosító mechanizmus vonatkozik: az előzőekben kifejtettek szerint a BT-re alkalmazott kiigazítási mechanizmus a piaci részesedésének alakulásán alapul. Az igaz, hogy a piaci részesedése és ennek következtében az adóköteles értéke is évekig csökkent, ami a fokozódó verseny miatti értékcsökkenést tükrözte. 2003-ban és 2004-ben azonban 4, illetve 7,1 millió GBP-vel nőtt az adóköteles értéke. Ami a versenytársakat illeti, részesülhetnek és ténylegesen részesültek a lefelé történő kiigazítások előnyéből: például 2001. április 1-jétől a száloptikai hálózataik adóköteles értékére 15 % engedményt kaptak, illetve 2002. április 1-jétől 25 %-ot az ágazatban jelentkező túlkínálat miatt. Ennek következtében a londoni térségen kívül egy szálpár adóköteles értéke a 2000. évi kilométerenkénti 1 000 GBP-ről 2001-ben 850 GBP-re, 2002 és 2004 között pedig 750 GBP-re csökkent. A 2005–2010-es jegyzék alapján az egy kilométer optikai szálpár adóköteles értéke tovább csökken 500 GBP-re. Ez azt jelenti, hogy egy szolgáltató száloptikai hálózata változatlan lett volna ebben az időszakban, az adóköteles értéke 50 %-os csökkenésében részesült volna. |
| --- | --- |

(173)

A módosítások kérdésének utolsó pontjával kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindítására vonatkozó határozatában amiatt is aggodalmát fejezte ki, hogy „miközben a BT esetében a lefelé módosító mechanizmus érvényesül, úgy tűnik, hogy a versenytársak piaci helyzete tekintetében nem kerül sor hasonló szisztematikus felülvizsgálatra”. Figyelembe véve az Egyesült Királyság hatóságai és BT által adott magyarázatokat, a Bizottság meg van győződve arról, hogy ez az aggodalom alaptalan. A BT-re nem kizárólag a lefelé módosító mechanizmus vonatkozik: az előzőekben kifejtettek szerint a BT-re alkalmazott kiigazítási mechanizmus a piaci részesedésének alakulásán alapul. Az igaz, hogy a piaci részesedése és ennek következtében az adóköteles értéke is évekig csökkent, ami a fokozódó verseny miatti értékcsökkenést tükrözte. 2003-ban és 2004-ben azonban 4, illetve 7,1 millió GBP-vel nőtt az adóköteles értéke. Ami a versenytársakat illeti, részesülhetnek és ténylegesen részesültek a lefelé történő kiigazítások előnyéből: például 2001. április 1-jétől a száloptikai hálózataik adóköteles értékére 15 % engedményt kaptak, illetve 2002. április 1-jétől 25 %-ot az ágazatban jelentkező túlkínálat miatt. Ennek következtében a londoni térségen kívül egy szálpár adóköteles értéke a 2000. évi kilométerenkénti 1 000 GBP-ről 2001-ben 850 GBP-re, 2002 és 2004 között pedig 750 GBP-re csökkent. A 2005–2010-es jegyzék alapján az egy kilométer optikai szálpár adóköteles értéke tovább csökken 500 GBP-re. Ez azt jelenti, hogy egy szolgáltató száloptikai hálózata változatlan lett volna ebben az időszakban, az adóköteles értéke 50 %-os csökkenésében részesült volna.

| (174) | Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az iparűzési adó az érintett vagyon értéke után kivetett adó. Ezt az adófajtát nem a nyereségre vagy a bevételre vetik ki. Rendszerint valamennyi üzleti vagyonra, következésképpen minden távközlési hálózatra alkalmazandó. A brit esetjognak megfelelően minden távközlési hálózat esetében annak egészét értékelik. Az ilyen vagyon értékeléséhez több módszer alkalmazható. Ha mindegyik módszer alkalmazható, azoknak egyező értékmegállapítást kell eredményezniük. Az eset körülményeitől függ, hogy melyik értékelési módszert alkalmazzák. |
| --- | --- |

(174)

Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az iparűzési adó az érintett vagyon értéke után kivetett adó. Ezt az adófajtát nem a nyereségre vagy a bevételre vetik ki. Rendszerint valamennyi üzleti vagyonra, következésképpen minden távközlési hálózatra alkalmazandó. A brit esetjognak megfelelően minden távközlési hálózat esetében annak egészét értékelik. Az ilyen vagyon értékeléséhez több módszer alkalmazható. Ha mindegyik módszer alkalmazható, azoknak egyező értékmegállapítást kell eredményezniük. Az eset körülményeitől függ, hogy melyik értékelési módszert alkalmazzák.

| (175) | Az adott esetben úgy tűnik, hogy a VOA a jogszabályokban és az esetjogban megállapított, az iparűzési adóra vonatkozó általános szabályokat alkalmazta a BT-re és a Kingstonra. Világos, hogy a BT és a Kingston vagyonának értékelését, valamint az adóköteles értékek módosítását a versenytársak esetében alkalmazottól eltérő módszer alapján végzik el. A Bizottság azonban azt a következtetést vonhatja le, hogy nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eltérő módszer alkalmazását nem igazolják az említett két társaság, illetve a versenytársak közötti objektív különbségek, valamint a VOA rendelkezésére álló bizonyítékok mennyisége. |
| --- | --- |

(175)

Az adott esetben úgy tűnik, hogy a VOA a jogszabályokban és az esetjogban megállapított, az iparűzési adóra vonatkozó általános szabályokat alkalmazta a BT-re és a Kingstonra. Világos, hogy a BT és a Kingston vagyonának értékelését, valamint az adóköteles értékek módosítását a versenytársak esetében alkalmazottól eltérő módszer alapján végzik el. A Bizottság azonban azt a következtetést vonhatja le, hogy nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eltérő módszer alkalmazását nem igazolják az említett két társaság, illetve a versenytársak közötti objektív különbségek, valamint a VOA rendelkezésére álló bizonyítékok mennyisége.

| (176) | Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy egy eltérő értékelési módszernek a BT-re és a Kingstonra történ alkalmazása előnyt biztosított e társaságok számára a versenytársaikkal szemben. Mivel nincs bizonyíték az előnyre, a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy az üzleti vagyonra kivetendő adó rendszere nyújtott állami támogatást a BT és/vagy a Kingston számára az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a Bizottság által vizsgált időszakban, azaz 1995 és 2005 között. |
| --- | --- |

(176)

Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy egy eltérő értékelési módszernek a BT-re és a Kingstonra történ alkalmazása előnyt biztosított e társaságok számára a versenytársaikkal szemben. Mivel nincs bizonyíték az előnyre, a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy az üzleti vagyonra kivetendő adó rendszere nyújtott állami támogatást a BT és/vagy a Kingston számára az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a Bizottság által vizsgált időszakban, azaz 1995 és 2005 között.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az üzleti vagyonra kivetendő adónak az Egyesült Királyság által a BT plc-re és a Kingston Communications plc-re 1995-től 2005 végéig történő alkalmazása nem minősül a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 12.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 62., 2005.3.12., 10. o.

1

(2)  Lásd: 1. lábjegyzet.

2

(3)  A következő címen érhető el: http://www.opsi.gov.uk/acts/acts1988/Ukpga_19880041_en_1.htm

3

(4)  S.I. 2000/540.

4

(5)  A fellebbezés tárgyát a száloptikának a VOA által a 2005–2010-es időszakra vonatkozóan megállapított bérleti díja képezi, amely a fellebbezés sikere esetén csökkenthető.

5

(6)  Ezeket valójában a lakossági csatlakozások szerint megállapított adóköteles érték alapján értékelik. Ez a módszer a vállalkozó értékelésén alapul, amely az elterjedtségi arány kifejezése érdekében magában foglalja a nem aktivált költségeket a végső engedményekkel együtt.

6

(7)  2005-ben 554 100 000 GBP Anglia és Wales vonatkozásában.

7

(8)  Az előfizetői hurok az az utolsó mérföldnyi összeköttetés, amely a végfelhasználókat a helyi telefonközponttal összekapcsolja. A BT-nek szabályozott feltételek mellett biztosítania kell az előfizetői hurkokhoz való hozzáférést a versenytársak számára.

8

(9)  A Cable and Wireless, a Telewest és a Viatel észrevételei.

9

(10)  A Telewest észrevételei.

10

(11)  Az Easynet észrevételei.

11

(12)  Az előfizetői hurok átengedésére vonatkozó első bérleti díjat 2001. május 31-től alkalmazták, jóval az 1993. április 1-jei, illetve az 1998. április 1-jei korábbi értékbecslési napot követően.

12

(13)  Az első olyan szabályozói célú számviteli kimutatásokat, amelyek tükrözték a BT hozzáférési szolgáltatásaival kapcsolatos transzferárakat, 2001/02-re vonatkozóan nyújtották be.

13

(14)  A piaci részesedésen alapuló mechanizmussal kapcsolatos részleteket az Egyesült Királyság hatóságai észrevételeinek ismertetése fejti ki.

14

(15)  Így 2003-ban a BT adóköteles értéke Angliában 443,5 millió GBP-ről 447,5 millió GBP-re nőtt. 2004-ben Angliában pedig 450,6 millió GBP-re.

15

(16)  A Kingstonnak az R&E módszer alapján vizsgált vagyonát a hulli konurbációban 5,1 millió GBP-re értékelték a 2000. évi jegyzékben. A Kingston azt állítja, hogy az e térségből származó forgalom körülbelül 50 millió GBP-t tett ki. A megfelelő 44 %-os szorzó alkalmazásával ez hozzávetőleg 4,5 %-os helyi adó/bevétel arányt eredményezne.

16

(17)  A csapatba tartoztak a Nemzeti Gazdasági Kutatási Társaság (National Economic Research Associates – NERA) szakértő tanácsadói, akiket a VOA bízott meg azzal, hogy készítsék el a BT jövőbeni bevételeinek és működési költségeinek becslését tartalmazó modellt.

17

(18)  British Telecommunications plc kontra Central Valuation Officer, 1998. március 19.

18

British Telecommunications plc

Central Valuation Officer

(19)  Az Egyesült Királyság hatóságai a Poplar Union Assessment Committee kontra Roberts [1922] 2 AC 93. sz. ügyre hivatkoznak.

19

Poplar Union Assessment Committee kontra Roberts

(20)  Lásd például: Brewin (VO) kontra Railway Executive (1952) 45 R&IT 553.

20

Brewin (VO) kontra Railway Executive

(21)  The Receipts and Expenditure Method of Valuation for Non-Domestic Rating, A Guidance Note – 1997. július, kiadja: Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS).

21

(22)  Szem előtt kell tartani, hogy bár a hipotetikus bérleti viszonyt egyik évről a másikra szólónak kell tekinteni, nem feltételezhető, hogy csak egy évig fog tartani. Ellenkezőleg, azt kell feltételezni, hogy ésszerű kilátás van a folytatásra. Lásd: R v. South Staffordshire Waterworks Co (1865) 16 QBD 359 at 370.

22

R v. South Staffordshire Waterworks Co

(23)  12,27 % reálértéken.

23

(24)  Például a 2000-2005-ös vagyonértékelési jegyzékeinek értékmegállapításával kapcsolatban több mint 1,17 millió fellebbezés érkezett, amelyek közül körülbelül 845 000-et visszavontak, illetve rendeztek.

24

(25)  Lásd: 18. lábjegyzet.

25

(26)  Az ingatlanügyekkel foglalkozó döntőbírósághoz benyújtott fellebbezés teljes, 13 hetes, két ellenőrből álló bizottság és egy QC előtti de novo tárgyalást foglal magában. Ezzel szemben az értékbecslési ügyekkel foglalkozó döntőbíróság egy laikusokból álló bizottságot részesített előnyben és az eljárás mindössze négy hetet vett igénybe.

26

(27)  A BT nagykereskedelmi távközlési alapszolgáltatásait szabályozóiár-ellenőrzésnek vetették alá. Egy adott évben a BT szabályozott nagykereskedelmi szolgáltatásainak árváltozása nem haladhatta meg az RPI-X-t, ahol az RPI a teljes gazdasági nagykereskedelmi árindex éves százalékos változását fejezi ki. Az X tényezőt az OFCOM határozta meg. 1992-ben az OFCOM megállapította, hogy az X tényező értéke 1993/4-től 1996/7-ig minden adóévben 7,5 % lesz.

27

(28)  A BT hozzáférési hiánya a fővonalak biztosításával kapcsolatos vesztesége.

28

(29)  Az Egyesült Királyság hatóságai figyelembe vették a BT hatékonyságát igazoló tanulmányok bizonyítékait. Például az egyesült királyságbeli helyi telefonközpont szolgáltatókkal összehasonlítva, amelyeket általánosságban meglehetősen hatékonynak tartanak, és amelyek esetében a költségekre és a volumenre vonatkozóan részletes adatok állnak rendelkezésre, a BT a hatékonyság szempontjából eléri vagy megközelíti a felső tizedet.

29

(30)  A körülmények lényeges megváltozásának tekinthető eseteket a 6. jegyzék 2 (7) bekezdése ismerteti. Ezek közé elsősorban a következők tartoznak: „a vagyoneszköz fizikai állapotát vagy fizikai haszonélvezetét érintő esetek”, valamint „a vagyoneszköz környezetének fizikai állapotát befolyásoló esetek”.

30

(31)  Az OFCOM friss adatait követően 2000-ben módosított piaci részesedést alkalmazva a BT-re. Ez a piaci részesedés 70,5 % volt.

31

(32)  [...]. A VOA fenntartja, hogy a mobiltelefon-szolgáltatással kapcsolatos veszteség nem tekinthető lényeges változásnak a 2000-es vagyonértékelési jegyzéken belül.

32

(33)  Mivel a BT piaci helyzete megváltozott, az OFCOM már nem rendelkezett a korábbival megegyező hatáskörrel a releváns piaci adatok összegyűjtéséhez.

33

(34)  Ez azt jelenti, hogy az előrejelzés az lesz, amit 2003. április 1-jétől vártak volna, feltételezve azonban, hogy a fizikai környezet (többek között egyrészt a BT, másrészt a többi szolgáltató hálózatának fizikai kiterjedése) változatlan marad a kiigazítás évének kezdetén meglévő állapothoz képest.

34

(35)  Az Egyesült Királyság hatóságai megjegyzik, hogy előterjesztésében az Altnet azt állította, hogy az R&E értékelés hálózataikra történő alkalmazása a 2000-es jegyzék tekintetében nulla eredményt hozott volna ki. Az Egyesült Királyság hatóságai azt válaszolták, hogy ez ellentétben áll a ténylegesen kifizetett bérleti díjakkal és azokkal az üzleti tervekkel, amelyek alapján a ténylegesen kifizetett bérleti díjakat igazolni kellett.

35

(36)  Az értékelések során felhasznált bevételszint az Egyesült Királyságra kiigazított számadat, amely nem tartalmazza a nem releváns bevételeket.

36

(37)  Lásd az Egyesült Királyság hatóságai által adott magyarázatok kifejtését a (70)–(72) preambulumbekezdésben.

37

(38)  British Telecommunications PLC kontra Central Valuation Officer, 1998. március 19.

38

British Telecommunications PLC kontra Central Valuation Officer

(39)  Lásd: 21. lábjegyzet.

39

(40)  A bérleti díj módszere alapján értékelt távközlési szolgáltatók adóköteles értékei nem mutatnak ilyen ingadozásokat. Ki kell jelenteni azonban, hogy bármilyen összehasonlítás félrevezető lehet, mivel hálózataik gyorsan terjeszkednek, míg a BT és a Kingston hálózatai viszonylag változatlanok. Mindenesetre azon távközlési szolgáltatók adóköteles értékei is jelentősen csökkentek, ahogy azt a (173) preambulumbekezdés kifejti.

40

(41)  Ez megmagyarázza, hogy a VOA – a BT által felhozott érveléssel szemben – miért nem fogadja el, hogy a BT 2003-as és 2004-es adóköteles értékét befolyásolja a mobiltelefon-szolgáltatások növekvő népszerűsége. A VOA úgy véli, hogy ez egy gazdasági változás, amely a 2000–2005-ös jegyzék ideje alatt ment végbe, és nem tekinthető a körülmények lényeges változásának, amit az 1998-as gazdasági környezetben végbement változásként kellene figyelembe venni. Ehhez hasonlóan a VOA úgy gondolja, hogy nem lenne helyes figyelembe venni az 1998-ban még nem jelzett, az internet-hozzáférésből származó későbbi többletkereslet ellenkező, az adóköteles értéket növelő hatást. Mindkét gazdasági jelenség csak 2005–2010-es jegyzék kidolgozása kapcsán vehető figyelembe.

41

(42)  Ez elegendő a Gamma Telecom által az észrevételeiben tett állítás megcáfolásához, miszerint az iparűzési adóterhet a BT és a versenytársai helyi adó/hozzáadott érték arányának összehasonlítása alapján kell megállapítani.

42

(43)  A következő weboldalon érhető el: http://www.ofcom.org.uk/research/cm/nov05/

43

(44)  2004-ben a hívásokból származó bevételek a BT hívásokból és hozzáférés biztosításából származó bevételeinek 59,5 %-át tették ki.

44

(45)  Ez azt az általános elvet tükrözi, hogy egy teljes egészében kibérelt nagy épület négyzetkilométerenkénti bérleti díja kevesebb, mint egy kisebb épületé. Az OFCOM az észrevételeiben megerősítette, hogy a rendelkezésre álló információk alapján az optikai szálak bérleti ára alacsonyabb, ha több optikai szálat bérelnek.

45

(46)  A fentiekben kifejtettek szerint a 3 000 km-nél hosszabb hálózatok 10 %-os csökkentésben részesülnek, ami piaci bizonyítékokon alapul. A nagysága miatt ez tekinthető a helyes viszonyítási alapnak a BT hálózatával való összehasonlításhoz.

46

(47)  500 GBP London térségében.

47

(48)  720 GBP, illetve 240 GBP London térségében.

48

(49)  2 256 GBP, illetve 47 GBP London térségében.

49

(50)  A Bizottság úgy értelmezi, hogy a VOA-nak nincs közvetlen bizonyítéka 12 optikai szálnál többre, és ezért a táblázat felső része a nem aktivált költségeken alapul, azaz azon a feltevésen, hogy egy szolgáltató a 13 vagy annál több optikai szállal rendelkező hálózat bérleti díjára vonatkozó ajánlatát legfeljebb a hálózat kiépítésének nem aktivált költségeivel megegyező összegben szabná meg.

50

(51)  Az OFCOM konzultációs anyaga, „Local loop unbundling: setting the fully unbundled rental charge ceiling and minor amendment to SMP conditions”, 2005. szeptember 7.

51

(52)  Beadványában a GVA Grimley megemlítette, hogy a VOA-nak az volt az álláspontja, hogy egy megosztott rézvezetékpárnak körülbelül 50 GBP volt az adóköteles értéke. Valójában akkor és a vizsgálat nagyon kezdeti szakaszában a VOA azt állította, hogy ez az adóköteles érték 12 és 50 GBP között lehetett.

52

(53)  Lásd: (36) preambulumbekezdés.

53

(54)  A Telereal-ügylet a BT majdnem teljes ingatlanállományát érintette: a 6 700 ingatlanból csak 220 maradt a BT tulajdonában.

54

(55)  Azt is figyelembe kell venni, hogy egy ingatlan tényleges bérleti értéke nem feltétlenül tekinthető azonosnak a hipotetikus adóköteles értékével.

55

(56)  A piaci bizonyíték rendszerint azt tükrözi, hogy minél nagyobb az ingatlan, annál kisebb az egységár. A VOA figyelembe veszi ezt az alapelvet, mivel a piaci bizonyíték alapján 10 % engedményt ad a 3 000 kilométernél hosszabb hálózatok számára.

56

(57)  Lásd: (98) preambulumbekezdés.

57

(58)  A Vtesse felvetette azt a témát, hogy a BT állítólag mintegy 2 000 km optikai szálat bérelt a GEO-tól, a Vtesse egyik beszállítójától, és aziránt érdeklődött, hogy a BT hálózatának ilyen jellegű bővítését megfelelően figyelembe vették-e az értékeléskor. A VOA megszerezte a megerősítést a GEO-tól, miszerint 1 717 útvonal-kilométer optikai szálat adott bérbe a BT-nek. Jelenleg nem világos, hogy a BT által lízingelt optikai szálakat üzembe helyezték-e, vagy azok a BT megszüntetett optikai szálainak helyettesítésére szolgálnak, vagy új útvonalat alkotnak. Azzal kapcsolatban, hogy milyen módon veszik figyelembe ezen optikai szálakat a BT adóköteles értékének felülvizsgálata során, a VOA kifejtette, hogy a meglévő R&E értékelés egy olyan modellen alapul, amely előre jelzi a jövőbeni bevételi forrásokat, és a felülvizsgálat részeként tekintetbe fogja venni az azon optikai szálakból származó bevételi forrást, amelyeket a BT a GEO-tól lízingelt. Ezt a felülvizsgálatot az új kiigazítási mechanizmus alapján fogják elvégezni, amely még nem nyerte el a végleges formáját.

58

(59)  Az Egyesült Királyság hatóságai megerősítették, hogy a szélessávú szolgáltatásokból származó bevételeket figyelembe vették a piaci részesedésen alapuló és a BT-re alkalmazott éves kiigazítási módszer alkalmazásakor.

59

(60)  Lásd: (41) preambulumbekezdés.

60

(61)  A korábbiakban kifejtettek szerint a BT esetében a pontos arány az értékelésektől függően 1,28 % (OFCOM), 2 % (Vtesse) és 3 % (az Egyesült Királyság hatóságai) között változik. A Vtesse és az Egyesült Királyság hatóságai által szolgáltatott adatok közötti eltérésre a (107) preambulumbekezdés adott magyarázatot. Az OFCOM alacsonyabb számadata azzal magyarázható, hogy a BT-csoport teljes forgalmát vette figyelembe, beleértve az Egyesült Királyságon kívüli tevékenységeinek forgalmát.

61

(62)  Műszakilag kivitelezhető, hogy a vállalati fogyasztók számára a szélessávú szolgáltatásokat már üzembe helyezett optikai szálak felhasználásával biztosítsák. Ebben az esetben a bérleti díj módszere alapján nem növekszik a távközlési szolgáltató hálózatának adóköteles értéke.

62

(63)  Előfordulhat, hogy a szolgáltatónak csak az optikai szálat a fogyasztó helyiségeivel összekötő elágazások után kell adót fizetnie.

63

(64)  A Vtesse olyan szolgáltatónak tartja magát, amely innovatív, nagyon nagy kapacitású szolgáltatásokat (66 Gigabits/s-ig) nyújt.

64

(65)  Bizalmas információk

65

(66)  A kisebb sávszélességű szegmens vonatkozásában hasznos rámutatni arra, hogy az OFCOM úgy tartja, hogy a BT nem rendelkezik jelentős piaci erővel a 8 Mbit/s és nagyobb sebességű bérelt vonalak kiskereskedelmi piacán. Lásd: http://www.ofcom.org.uk/consult/condocs/llmr/

66

(67)  Valójában a Vtesse a BT-vel szemben 2004-ben elnyert egy nagy szerződést, amely szélessávú szolgáltatásoknak a Lloyds TSB számára történő biztosításával kapcsolatos.

67

---