# Uradni list L 117/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.117.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 117 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5311. maj 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.117.slv

Uradni list

Evropske unije

L 117

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5311. maj 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena Uredba Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 401/2010 z dne 7. maja 2010 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 402/2010 z dne 10. maja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pintadeau de la Drôme (ZGO)) | 60 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 403/2010 z dne 10. maja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tarta de Santiago (ZGO)) | 62 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 404/2010 z dne 10. maja 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 64 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 405/2010 z dne 10. maja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 83 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/266/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. aprila 2010 o spremembi odločb 92/260/EGS, 93/195/EGS, 93/197/EGS in 2004/211/ES glede uvoza registriranih konjev iz nekaterih delov Kitajske in o prilagoditvi nekaterih imen tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2635)

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2923)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 6. maja 2010 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država (ECB/2010/3) | 102 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena Uredba Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 401/2010 z dne 7. maja 2010 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 402/2010 z dne 10. maja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pintadeau de la Drôme (ZGO))

60

*

Uredba Komisije (EU) št. 403/2010 z dne 10. maja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tarta de Santiago (ZGO))

62

*

Uredba Komisije (EU) št. 404/2010 z dne 10. maja 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

64

Uredba Komisije (EU) št. 405/2010 z dne 10. maja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

83

SKLEPI

2010/266/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. aprila 2010 o spremembi odločb 92/260/EGS, 93/195/EGS, 93/197/EGS in 2004/211/ES glede uvoza registriranih konjev iz nekaterih delov Kitajske in o prilagoditvi nekaterih imen tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2635)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2635)

1

85

2010/267/EU

*

Sklep Komisije z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2923)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2923)

1

95

2010/268/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 6. maja 2010 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država (ECB/2010/3)

(ECB/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 400/2010

z dne 26. aprila 2010

o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Obstoječi ukrepi in prejšnje preiskave

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončne protidampinške dajatve v višini 60,4 % na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončne protidampinške dajatve v višini 60,4 % na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.

| (2) | Ko je bilo ugotovljeno, da se prvotnim ukrepom izogiba s pretovarjanjem JŽV s poreklom iz Kitajske prek Maroka v skladu s členom 13 osnovne uredbe, so se leta 2004 ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (3) razširili na uvoz enakih JŽV, poslanih iz Maroka. Podobno, ko je bilo po preiskavi v skladu s členom 13 osnovne uredbe ugotovljeno, da se prvotnim ukrepom pri uvozu iz Ukrajine izogiba prek Moldavije, so bili ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 760/2004 (4) razširjeni na uvoz enakih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije. |
| --- | --- |

(2)

Ko je bilo ugotovljeno, da se prvotnim ukrepom izogiba s pretovarjanjem JŽV s poreklom iz Kitajske prek Maroka v skladu s členom 13 osnovne uredbe, so se leta 2004 ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 1886/2004 (3) razširili na uvoz enakih JŽV, poslanih iz Maroka. Podobno, ko je bilo po preiskavi v skladu s členom 13 osnovne uredbe ugotovljeno, da se prvotnim ukrepom pri uvozu iz Ukrajine izogiba prek Moldavije, so bili ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 760/2004 (4) razširjeni na uvoz enakih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije.

| (3) | Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepov („pregled zaradi izteka ukrepov“) z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (5) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz JŽV s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske na ravni prvotnih ukrepov. Tako uvedena dajatev velja še naprej in se v nadaljnjem besedilu imenuje „veljavni ukrepi“. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepov („pregled zaradi izteka ukrepov“) z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (5) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz JŽV s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske na ravni prvotnih ukrepov. Tako uvedena dajatev velja še naprej in se v nadaljnjem besedilu imenuje „veljavni ukrepi“.

1.2   Zahtevek

| (4) | Komisija je 29. junija 2009 v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe prejela zahtevek za preiskavo mogočega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz JŽV s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Zahtevek je vložil Povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („EWRIS“) v imenu proizvajalcev jeklenih vrvi in kablov v Uniji („vložnik“). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 29. junija 2009 v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe prejela zahtevek za preiskavo mogočega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz JŽV s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Zahtevek je vložil Povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije („EWRIS“) v imenu proizvajalcev jeklenih vrvi in kablov v Uniji („vložnik“).

| (5) | V zahtevku je bilo navedeno, da se je po uvedbi protidampinških ukrepov znatno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz LRK ter Republike Koreje in Malezije v Unijo, ter da za tako spremembo razen uvedbe veljavnih ukrepov ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena. Ta sprememba vzorca trgovanja je domnevno posledica pretovarjanja JŽV s poreklom iz LRK prek Republike Koreje in Malezije. |
| --- | --- |

(5)

V zahtevku je bilo navedeno, da se je po uvedbi protidampinških ukrepov znatno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz LRK ter Republike Koreje in Malezije v Unijo, ter da za tako spremembo razen uvedbe veljavnih ukrepov ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena. Ta sprememba vzorca trgovanja je domnevno posledica pretovarjanja JŽV s poreklom iz LRK prek Republike Koreje in Malezije.

| (6) | V zahtevku je bilo tudi navedeno, da je bil popravljalni učinek veljavnih ukrepov oslabljen v smislu količine in cene. Poleg tega so obstajali zadostni dokazi, da se je obseg uvoza iz Republike Koreje in Malezije povečal pri cenah, ki so dosti nižje od neškodljive cene, določene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(6)

V zahtevku je bilo tudi navedeno, da je bil popravljalni učinek veljavnih ukrepov oslabljen v smislu količine in cene. Poleg tega so obstajali zadostni dokazi, da se je obseg uvoza iz Republike Koreje in Malezije povečal pri cenah, ki so dosti nižje od neškodljive cene, določene v prvotni preiskavi.

| (7) | Nazadnje je vložnik trdil, da so cene JŽV, poslanih iz Republike Koreje in Malezije, dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, določeno za podoben izdelek v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(7)

Nazadnje je vložnik trdil, da so cene JŽV, poslanih iz Republike Koreje in Malezije, dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, določeno za podoben izdelek v prvotni preiskavi.

1.3   Začetek preiskave

| (8) | Ko je Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni prima facie dokazi za začetek preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe, je začela preiskavo z Uredbo (ES) št. 734/2009 (6) („uredba o začetku preiskave“). Komisija je v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe z uredbo o začetku preiskave carinskim organom naložila, naj registrirajo uvoz JŽV, poslanih iz Republike Koreje in Malezije. |
| --- | --- |

(8)

Ko je Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni prima facie dokazi za začetek preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe, je začela preiskavo z Uredbo (ES) št. 734/2009 (6) („uredba o začetku preiskave“). Komisija je v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe z uredbo o začetku preiskave carinskim organom naložila, naj registrirajo uvoz JŽV, poslanih iz Republike Koreje in Malezije.

1.4   Preiskava

| (9) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK, Republike Koreje in Malezije, proizvajalce/izvoznike in trgovce v navedenih državah ter uvoznike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter industrijo Unije, ki je vložila zahtevek za začetek preiskave. Vprašalniki so bili poslani znanim proizvajalcem/izvoznikom v LRK, Republiki Koreji in Maleziji, ki so bili Komisiji znani iz zahtevka ali prek misij Republike Koreje in Malezije pri Evropski uniji ali ki so se sami javili v rokih iz člena 3(1) uredbe o začetku preiskave. Vprašalniki so bili poslani tudi trgovcem v Republiki Koreji in Maleziji ter uvoznikom v Uniji, navedenim v zahtevku. Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK, Republike Koreje in Malezije, proizvajalce/izvoznike in trgovce v navedenih državah ter uvoznike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter industrijo Unije, ki je vložila zahtevek za začetek preiskave. Vprašalniki so bili poslani znanim proizvajalcem/izvoznikom v LRK, Republiki Koreji in Maleziji, ki so bili Komisiji znani iz zahtevka ali prek misij Republike Koreje in Malezije pri Evropski uniji ali ki so se sami javili v rokih iz člena 3(1) uredbe o začetku preiskave. Vprašalniki so bili poslani tudi trgovcem v Republiki Koreji in Maleziji ter uvoznikom v Uniji, navedenim v zahtevku. Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (10) | Javilo se je petnajst proizvajalcev/izvoznikov in dva trgovca iz Republike Koreje, dva proizvajalca/izvoznika iz Malezije, pet proizvajalcev/izvoznikov iz Kitajske, dva povezana uvoznika, deset nepovezanih uvoznikov iz Unije in Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi. Več drugih družb je trdilo, da niso vključene v proizvodnjo ali izvoz izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(10)

Javilo se je petnajst proizvajalcev/izvoznikov in dva trgovca iz Republike Koreje, dva proizvajalca/izvoznika iz Malezije, pet proizvajalcev/izvoznikov iz Kitajske, dva povezana uvoznika, deset nepovezanih uvoznikov iz Unije in Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi. Več drugih družb je trdilo, da niso vključene v proizvodnjo ali izvoz izdelka v preiskavi.

| (11) | Izpolnjene vprašalnike so predložile spodaj naštete družbe, nato pa so bili v njihovih prostorih opravljeni preveritveni obiski: | proizvajalci/izvozniki v Republiki Koreji:







  — | Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Izpolnjene vprašalnike so predložile spodaj naštete družbe, nato pa so bili v njihovih prostorih opravljeni preveritveni obiski:

proizvajalci/izvozniki v Republiki Koreji:

—

Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si,

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City, |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City,

| — | Cosmo Wire Ltd, Ulsan, |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd, Ulsan,

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun, |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun,

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City in njena povezana družba DSR Corp., Busan, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City in njena povezana družba DSR Corp., Busan,

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city, |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,

| — | Kiswire Ltd, Seoul, |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd, Seoul,

| — | Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun, |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,

| — | Manho Rope & Wire Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd, Busan,

| — | Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon, |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co.,Ltd, Incheon,

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City

| | trgovec v Republiki Koreji:







  — | Trion Co. Ltd, Busan |
| --- | --- | --- |

trgovec v Republiki Koreji:

—

Trion Co. Ltd, Busan

| | proizvajalci/izvozniki v Maleziji:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru, |
| --- | --- | --- |

proizvajalci/izvozniki v Maleziji:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor

| | proizvajalci/izvozniki v LRK:







  — | Qingdao DSR, Qingdao, |
| --- | --- | --- |

proizvajalci/izvozniki v LRK:

—

Qingdao DSR, Qingdao,

| — | Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao, |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City

| | povezana uvoznika:







  — | Kiswire Europe, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

povezana uvoznika:

—

Kiswire Europe, Nizozemska,

| — | Verope AG, Švica. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Švica.

1.5   Obdobje preiskave

| (12) | Obdobje preiskave je zajemalo obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („OP“). Za preiskavo domnevne spremembe vzorca trgovanja so se zbrali podatki za obdobje od leta 1999 do konca OP. |
| --- | --- |

(12)

Obdobje preiskave je zajemalo obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („OP“). Za preiskavo domnevne spremembe vzorca trgovanja so se zbrali podatki za obdobje od leta 1999 do konca OP.

2.   UGOTOVITVE PREISKAVE

2.1   Splošni premisleki

| (13) | V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe se je obstoj izogibanja ocenjeval z zaporedno analizo, ali se je vzorec trgovanja med tretjimi državami in Unijo spremenil, ali je ta sprememba nastala zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, ali so dokazi o škodi ali da se popravljalni učinek dajatve spodkopava s cenami in/ali količinami podobnega izdelka in ali so dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno določenimi za podobni izdelek, po potrebi v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe se je obstoj izogibanja ocenjeval z zaporedno analizo, ali se je vzorec trgovanja med tretjimi državami in Unijo spremenil, ali je ta sprememba nastala zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena, ali so dokazi o škodi ali da se popravljalni učinek dajatve spodkopava s cenami in/ali količinami podobnega izdelka in ali so dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno določenimi za podobni izdelek, po potrebi v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe.

2.2   Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (14) | V skladu z opredelitvijo iz prvotne preiskave so zadevni izdelek jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot jeklene žičnate vrvi ali JŽV), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(14)

V skladu z opredelitvijo iz prvotne preiskave so zadevni izdelek jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot jeklene žičnate vrvi ali JŽV), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 („zadevni izdelek“).

| (15) | Izdelek v preiskavi so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm, poslani iz Republike Koreje in Malezije, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji in Maleziji ali ne, („izdelek v preiskavi“), trenutno uvrščeni pod iste oznake KN kot zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(15)

Izdelek v preiskavi so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm, poslani iz Republike Koreje in Malezije, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji in Maleziji ali ne, („izdelek v preiskavi“), trenutno uvrščeni pod iste oznake KN kot zadevni izdelek.

| (16) | Preiskava je pokazala, da imajo JŽV, izvožene v Unijo iz LRK, in JŽV, poslane v Unijo iz Republike Koreje in Malezije, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enake uporabe, zato jih je treba šteti za podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Raven sodelovanja in določitev obsega trgovine |
| --- | --- |

(16)

Preiskava je pokazala, da imajo JŽV, izvožene v Unijo iz LRK, in JŽV, poslane v Unijo iz Republike Koreje in Malezije, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enake uporabe, zato jih je treba šteti za podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Raven sodelovanja in določitev obsega trgovine

2.3   Stopnja sodelovanja in določitev obsega trgovanja

| (17) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj, je v preiskavi sodelovalo štirinajst izvoznikov/proizvajalcev iz Republike Koreje, en korejski trgovec, dva proizvajalca izvoznika iz Malezije in trije proizvajalci izvozniki iz Kitajske, ki so predložili izpolnjene vprašalnike. |
| --- | --- |

(17)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj, je v preiskavi sodelovalo štirinajst izvoznikov/proizvajalcev iz Republike Koreje, en korejski trgovec, dva proizvajalca izvoznika iz Malezije in trije proizvajalci izvozniki iz Kitajske, ki so predložili izpolnjene vprašalnike.

| (18) | Ena korejska družba je po predložitvi izpolnjenega vprašalnika Komisijo obvestila, da je šla v stečaj, in je tako umaknila sodelovanje. |
| --- | --- |

(18)

Ena korejska družba je po predložitvi izpolnjenega vprašalnika Komisijo obvestila, da je šla v stečaj, in je tako umaknila sodelovanje.

| (19) | Za drugo korejsko družbo je bilo ugotovljeno, da je uporaba člena 18(1) upravičena iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 47. |
| --- | --- |

(19)

Za drugo korejsko družbo je bilo ugotovljeno, da je uporaba člena 18(1) upravičena iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 47.

| (20) | Po podatkih COMEXT so sodelujoči korejski proizvajalci izvozniki v OP opravili 81 % celotnega korejskega izvoza v Unijo. Čeprav je bila raven sodelovanja visoka, sodelujoči proizvajalci/izvozniki niso v celoti pokrivali celotnega obsega izvoza JŽV iz Republike Koreje. Zato je bil celotni obseg izvoza določen na podlagi podatkov COMEXT. |
| --- | --- |

(20)

Po podatkih COMEXT so sodelujoči korejski proizvajalci izvozniki v OP opravili 81 % celotnega korejskega izvoza v Unijo. Čeprav je bila raven sodelovanja visoka, sodelujoči proizvajalci/izvozniki niso v celoti pokrivali celotnega obsega izvoza JŽV iz Republike Koreje. Zato je bil celotni obseg izvoza določen na podlagi podatkov COMEXT.

| (21) | V Maleziji sta dva znana proizvajalca. Celotna izvožena količina obeh sodelujočih družb iz Malezije je presegala obseg uvoza izdelka v preiskavi, evidentiranega v bazi COMEXT. Zato se je štelo, da proizvajalca izvoznika pomenita celoten izvoz JŽV iz Malezije v Unijo. |
| --- | --- |

(21)

V Maleziji sta dva znana proizvajalca. Celotna izvožena količina obeh sodelujočih družb iz Malezije je presegala obseg uvoza izdelka v preiskavi, evidentiranega v bazi COMEXT. Zato se je štelo, da proizvajalca izvoznika pomenita celoten izvoz JŽV iz Malezije v Unijo.

| (22) | Vložnik je trdil, da podatki COMEXT niso zanesljivi in da se zato celotni obseg izvoza iz Malezije v Unijo ne bi smel določati na tej podlagi. Vendar so bili med preiskavo podatki o uvozu navzkrižno preverjeni z malezijskimi uradnimi statističnimi podatki in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki. Ta analiza ni pokazala, da dejanski izvoz iz Malezije presega količino izvoza, ki so jo sporočile sodelujoče malezijske družbe. Zato je bilo treba trditev vložnika zavrniti. |
| --- | --- |

(22)

Vložnik je trdil, da podatki COMEXT niso zanesljivi in da se zato celotni obseg izvoza iz Malezije v Unijo ne bi smel določati na tej podlagi. Vendar so bili med preiskavo podatki o uvozu navzkrižno preverjeni z malezijskimi uradnimi statističnimi podatki in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki. Ta analiza ni pokazala, da dejanski izvoz iz Malezije presega količino izvoza, ki so jo sporočile sodelujoče malezijske družbe. Zato je bilo treba trditev vložnika zavrniti.

| (23) | Sodelovanje proizvajalcev/izvoznikov iz LRK je bilo na nizki ravni, saj so le trije izvozniki/proizvajalci vrnili izpolnjene vprašalnike. Poleg tega nobena od teh družb ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo ali Malezijo. Izvoz sodelujočih družb je zajemal 41 % celotnega kitajskega izvoza v Republiko Korejo. Zato na podlagi informacij, ki so jih predložile sodelujoče strani, ni bilo mogoče smiselno določiti obsega izvoza JŽV iz LRK. |
| --- | --- |

(23)

Sodelovanje proizvajalcev/izvoznikov iz LRK je bilo na nizki ravni, saj so le trije izvozniki/proizvajalci vrnili izpolnjene vprašalnike. Poleg tega nobena od teh družb ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo ali Malezijo. Izvoz sodelujočih družb je zajemal 41 % celotnega kitajskega izvoza v Republiko Korejo. Zato na podlagi informacij, ki so jih predložile sodelujoče strani, ni bilo mogoče smiselno določiti obsega izvoza JŽV iz LRK.

| (24) | Glede na zgoraj navedeno je bilo treba ugotovitve v zvezi z uvozom JŽV v Unijo ter izvozom JŽV iz LRK v Republiko Korejo in Malezijo delno sprejeti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Celoten obseg uvoza iz LRK v Unijo se je določil na podlagi podatkov COMEXT. Celoten uvoz iz LRK v Republiko Korejo in Malezijo se je določil na podlagi podatkov iz nacionalnih statističnih podatkov Kitajske, Republike Koreje in Malezije. Podatki iz različnih statističnih virov so se navzkrižno preverili in potrdili z drugimi statističnimi podatkovnimi zbirkami, kot so Atlas svetovne trgovine (Global Trade Atlas), in Podatkovna zbirka kitajskega izvoza, ter podatki, ki so jih zagotovili carinski organi Republike Koreje in Malezije. |
| --- | --- |

(24)

Glede na zgoraj navedeno je bilo treba ugotovitve v zvezi z uvozom JŽV v Unijo ter izvozom JŽV iz LRK v Republiko Korejo in Malezijo delno sprejeti na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Celoten obseg uvoza iz LRK v Unijo se je določil na podlagi podatkov COMEXT. Celoten uvoz iz LRK v Republiko Korejo in Malezijo se je določil na podlagi podatkov iz nacionalnih statističnih podatkov Kitajske, Republike Koreje in Malezije. Podatki iz različnih statističnih virov so se navzkrižno preverili in potrdili z drugimi statističnimi podatkovnimi zbirkami, kot so Atlas svetovne trgovine (Global Trade Atlas), in Podatkovna zbirka kitajskega izvoza, ter podatki, ki so jih zagotovili carinski organi Republike Koreje in Malezije.

| (25) | Obseg uvoza, evidentiran v korejskih, malezijskih in kitajskih statističnih podatkih, je vključeval skupino izdelkov, ki je večja od zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi. Zato so se statistični podatki prilagodili glede na ugotovitve te preiskave. |
| --- | --- |

(25)

Obseg uvoza, evidentiran v korejskih, malezijskih in kitajskih statističnih podatkih, je vključeval skupino izdelkov, ki je večja od zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi. Zato so se statistični podatki prilagodili glede na ugotovitve te preiskave.

2.4   Sprememba vzorca trgovanja

| (26) | Uvoz JŽV iz Kitajske v Unijo se je prvič znižal skoraj na nič po uvedbi ukrepov leta 1999. Po postopnem povečevanju med letoma 2003 in 2006 – leta 2006 je z 8 656 tonami dosegel vrh – se je gibanje obrnilo, in uvožene količine so se med letom 2006 in OP spet zmanjšale za več kot 40 %. |
| --- | --- |

(26)

Uvoz JŽV iz Kitajske v Unijo se je prvič znižal skoraj na nič po uvedbi ukrepov leta 1999. Po postopnem povečevanju med letoma 2003 in 2006 – leta 2006 je z 8 656 tonami dosegel vrh – se je gibanje obrnilo, in uvožene količine so se med letom 2006 in OP spet zmanjšale za več kot 40 %.

| (27) | Po drugi strani pa se je skupni korejski uvoz JŽV v Unijo med letoma 1999 in 2008 znatno povečal, in sicer s približno 11 123 ton na 48 214 ton. Letno povečanje v absolutnem smislu je bilo največje v letih 2002 in 2003, nato pa v letih 2006 in 2007. |
| --- | --- |

(27)

Po drugi strani pa se je skupni korejski uvoz JŽV v Unijo med letoma 1999 in 2008 znatno povečal, in sicer s približno 11 123 ton na 48 214 ton. Letno povečanje v absolutnem smislu je bilo največje v letih 2002 in 2003, nato pa v letih 2006 in 2007.

| (28) | Na podlagi informacij iz pritožbe in podatkov, ki jih je predložila Misija Republike Koreje pri Evropski uniji, lahko velja, da je bila s to preiskavo zajeta velika večina dejanskih proizvajalcev izdelka v preiskavi v Koreji, če ne vsi. Zato se je štelo, da so izvoz nesodelujočih korejskih družb v Unijo, ki je pomenil približno 19 % celotnega izvoza v smislu količine iz Republike Koreje, poleg proizvajalcev iz uvodnih izjav 18 in 47 izvozili predvsem trgovci. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi informacij iz pritožbe in podatkov, ki jih je predložila Misija Republike Koreje pri Evropski uniji, lahko velja, da je bila s to preiskavo zajeta velika večina dejanskih proizvajalcev izdelka v preiskavi v Koreji, če ne vsi. Zato se je štelo, da so izvoz nesodelujočih korejskih družb v Unijo, ki je pomenil približno 19 % celotnega izvoza v smislu količine iz Republike Koreje, poleg proizvajalcev iz uvodnih izjav 18 in 47 izvozili predvsem trgovci.

| (29) | Te družbe so v letih 2006 in 2007 svoj izvoz v Unijo očitno povečale. Izvoz v teh letih je bil za približno 20 % večji kot leta 2005, ki je prvo leto, za katero so na voljo podatki na tej ravni. Izvoz nesodelujočih družb se je po letu 2008 zmanjševal, kar je treba upoštevati glede na preiskavo korejskih organov v tem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 52. |
| --- | --- |

(29)

Te družbe so v letih 2006 in 2007 svoj izvoz v Unijo očitno povečale. Izvoz v teh letih je bil za približno 20 % večji kot leta 2005, ki je prvo leto, za katero so na voljo podatki na tej ravni. Izvoz nesodelujočih družb se je po letu 2008 zmanjševal, kar je treba upoštevati glede na preiskavo korejskih organov v tem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 52.

| (30) | Za Malezijo podatki COMEXT in podatki o skupnem izvozu sodelujočih družb kažejo, da se je v preteklosti uvoz iz Malezije v Unijo prav tako nenehno povečeval. Povečanje je bilo najpomembnejše in najbolj enakomerno med letom 2005 in OP, ko se je malezijski izvoz v Unijo podvojil. |
| --- | --- |

(30)

Za Malezijo podatki COMEXT in podatki o skupnem izvozu sodelujočih družb kažejo, da se je v preteklosti uvoz iz Malezije v Unijo prav tako nenehno povečeval. Povečanje je bilo najpomembnejše in najbolj enakomerno med letom 2005 in OP, ko se je malezijski izvoz v Unijo podvojil.

| (31) | Razpredelnica 1 kaže uvožene količine JŽV iz zgoraj navedenih držav v Unijo od uvedbe ukrepov leta 1999 do OP.

  Razpredelnica 1


  Razvoj uvoza JŽV v Unijo po uvedbi ukrepov


  Vir: COMEXT, korejski statistični podatki (KITA).











  Obseg uvoza v tonah | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | ni na voljo | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Delež celotnega uvoza | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Republika Koreja | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Delež celotnega uvoza | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malezija | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Delež celotnega uvoza | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Razpredelnica 1 kaže uvožene količine JŽV iz zgoraj navedenih držav v Unijo od uvedbe ukrepov leta 1999 do OP.

Razpredelnica 1

Razvoj uvoza JŽV v Unijo po uvedbi ukrepov

Vir: COMEXT, korejski statistični podatki (KITA).

Obseg uvoza v tonah

1999

2000

2001

2002

2003

2004

LRK

ni na voljo

414

283

394

913

2 809

Delež celotnega uvoza

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Republika Koreja

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Delež celotnega uvoza

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malezija

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Delež celotnega uvoza

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Obseg uvoza v tonah | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Delež celotnega uvoza | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Republika Koreja | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Delež celotnega uvoza | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Korejske nesodelujoče družbe | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Indeks (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malezija | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Delež celotnega uvoza | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Malezijske sodelujoče družbe (indeks, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Obseg uvoza v tonah

2005

2006

2007

2008

OP

LRK

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Delež celotnega uvoza

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Republika Koreja

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Delež celotnega uvoza

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Korejske nesodelujoče družbe

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Indeks (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malezija

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Delež celotnega uvoza

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Malezijske sodelujoče družbe (indeks, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Na podlagi vzorca navedenih treh trgovinskih tokov je mogoče ugotoviti, da so korejski in delno malezijski izvozniki zlasti po letu 2005 na trgu Unije po količini prodali znatno več kot kitajski in so jih deloma nadomestili. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi vzorca navedenih treh trgovinskih tokov je mogoče ugotoviti, da so korejski in delno malezijski izvozniki zlasti po letu 2005 na trgu Unije po količini prodali znatno več kot kitajski in so jih deloma nadomestili.

| (33) | Količine JŽV, s katerimi so trgovale vse zadevne države, so se zaradi gospodarske recesije, ki sovpada z OP, zmanjšale ali pa se je povečevanje upočasnilo. Zmanjšanje je bilo vsekakor najopaznejše pri uvozu iz LRK v Unijo (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

Količine JŽV, s katerimi so trgovale vse zadevne države, so se zaradi gospodarske recesije, ki sovpada z OP, zmanjšale ali pa se je povečevanje upočasnilo. Zmanjšanje je bilo vsekakor najopaznejše pri uvozu iz LRK v Unijo (– 27 %).

| (34) | Močno povečanje izvoza jeklenih vrvi in kablov (ne glede na prečni prerez) lahko za isto obdobje ugotovimo tudi iz Kitajske v Republiko Korejo: s sorazmerno majhne količine leta 1999 (2 519 ton) se je izvoz leta 2008 povečal na 78 822 ton. Povečanje je bilo največje med letoma 2005 in 2008, ko se je povečal za štirikrat. Kitajska je bila v zadnjih letih največji izvoznik JŽV v Korejo, saj je njen izvoz leta 2008 pomenil 89 % celotnega uvoza JŽV. Samo uvoz zadevnega izdelka (izdelki s prečnim prerezom nad 3 mm) je leta 2008 po ocenah znašal 58 885 ton. |
| --- | --- |

(34)

Močno povečanje izvoza jeklenih vrvi in kablov (ne glede na prečni prerez) lahko za isto obdobje ugotovimo tudi iz Kitajske v Republiko Korejo: s sorazmerno majhne količine leta 1999 (2 519 ton) se je izvoz leta 2008 povečal na 78 822 ton. Povečanje je bilo največje med letoma 2005 in 2008, ko se je povečal za štirikrat. Kitajska je bila v zadnjih letih največji izvoznik JŽV v Korejo, saj je njen izvoz leta 2008 pomenil 89 % celotnega uvoza JŽV. Samo uvoz zadevnega izdelka (izdelki s prečnim prerezom nad 3 mm) je leta 2008 po ocenah znašal 58 885 ton.

| (35) | Na podlagi uvoza samo nesodelujočih korejskih družb je mogoče opaziti enako veliko povečanje, to je uvoz teh družb iz Kitajske se je namreč do leta 2007 in leta 2008 povečal za štirikrat. Čeprav se je nato začel zmanjševati, je ostal precej nad ravnjo iz leta 2005 in je še naprej pomenil zelo velike količine.

  Razpredelnica 2


  Uvoz kitajskih izdelkov v Republiko Korejo med letom 1999 in OP | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah, ne glede na prečni prerez) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Letna sprememba (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Uvoz korejskih nesodelujočih družb (v tonah, samo za zadevni izdelek) | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Indeks (2005 = 100) | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | ni na voljo | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Vir: Korejski statistični podatki (KITA), podatki, ki so jih predložile korejske carinske službe, preverjene informacije, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci. |

(35)

Na podlagi uvoza samo nesodelujočih korejskih družb je mogoče opaziti enako veliko povečanje, to je uvoz teh družb iz Kitajske se je namreč do leta 2007 in leta 2008 povečal za štirikrat. Čeprav se je nato začel zmanjševati, je ostal precej nad ravnjo iz leta 2005 in je še naprej pomenil zelo velike količine.

Razpredelnica 2

Uvoz kitajskih izdelkov v Republiko Korejo med letom 1999 in OP

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

OP

Uvoz (v tonah, ne glede na prečni prerez)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Letna sprememba (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Uvoz korejskih nesodelujočih družb (v tonah, samo za zadevni izdelek)

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Indeks (2005 = 100)

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

ni na voljo

100

252

473

415

307

Vir: Korejski statistični podatki (KITA), podatki, ki so jih predložile korejske carinske službe, preverjene informacije, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci.

| (36) | Pri določitvi gibanja trgovinskega toka JŽV iz Kitajske v Malezijo so se upoštevali malezijski in kitajski statistični podatki. Podatkih iz teh dveh virov pa so na voljo samo na ravni skupine izdelkov, ki je presega raven zadevnega izdelka. Poleg tega so bili podatki tudi dokaj različni. Zato v zvezi s tem ni bilo mogoče določiti zanesljivih podatkov. |
| --- | --- |

(36)

Pri določitvi gibanja trgovinskega toka JŽV iz Kitajske v Malezijo so se upoštevali malezijski in kitajski statistični podatki. Podatkih iz teh dveh virov pa so na voljo samo na ravni skupine izdelkov, ki je presega raven zadevnega izdelka. Poleg tega so bili podatki tudi dokaj različni. Zato v zvezi s tem ni bilo mogoče določiti zanesljivih podatkov.

| (37) | Vložnik je trdil, da dejstvo, da ni bilo mogoče določiti zanesljivih podatkov, ni dovolj za sklep, da izogibanja ni bilo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 38 in 55, so dokazi, ki so bili na voljo v sedanji preiskavi, zlasti celotni obseg proizvodnje sodelujočih malezijskih proizvajalcev izvoznikov ter njihov izvoz v Unijo pokazali, da je bil izvoz JŽV iz Malezije resnično malezijskega porekla in zato ni pomenil izogibanja. V tem primeru je bilo torej vprašanje, ali se je uvažalo s Kitajske v Malezijo ali ne, nepomembno. Zahtevek vložnika je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(37)

Vložnik je trdil, da dejstvo, da ni bilo mogoče določiti zanesljivih podatkov, ni dovolj za sklep, da izogibanja ni bilo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 38 in 55, so dokazi, ki so bili na voljo v sedanji preiskavi, zlasti celotni obseg proizvodnje sodelujočih malezijskih proizvajalcev izvoznikov ter njihov izvoz v Unijo pokazali, da je bil izvoz JŽV iz Malezije resnično malezijskega porekla in zato ni pomenil izogibanja. V tem primeru je bilo torej vprašanje, ali se je uvažalo s Kitajske v Malezijo ali ne, nepomembno. Zahtevek vložnika je bil zato zavrnjen.

| (38) | Razvoj celotnega obsega proizvodnje sodelujočih podjetij v Republiki Koreji je med letom 2006 in OP ostal nespremenjen. Malezijski proizvajalci pa so v istem obdobju svojo proizvodnjo znatno povečali.

  Razpredelnica 3


  Proizvodnja JŽV sodelujočih družb v Republiki Koreji in Maleziji










  Obseg proizvodnje v tonah | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republika Koreja | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Indeks | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malezija (indeksirano) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Vir: Preverjeni podatki, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci. |

(38)

Razvoj celotnega obsega proizvodnje sodelujočih podjetij v Republiki Koreji je med letom 2006 in OP ostal nespremenjen. Malezijski proizvajalci pa so v istem obdobju svojo proizvodnjo znatno povečali.

Razpredelnica 3

Proizvodnja JŽV sodelujočih družb v Republiki Koreji in Maleziji

Obseg proizvodnje v tonah

2006

2007

2008

OP

Republika Koreja

152 657

159 584

160 113

142 413

Indeks

100

105

105

93

Malezija (indeksirano)

100

164

171

157

Vir: Preverjeni podatki, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci.

2.5   Sklepna ugotovitev glede spremembe vzorca trgovanja

| (39) | Splošno zmanjšanje kitajskega izvoza v Unijo po letu 2006 ter vzporedno povečanje izvoza iz Republike Koreje in Malezije ter izvoza iz LRK v Republiko Korejo po uvedbi prvotnih ukrepov, zlasti do leta 2008, sta pomenili spremembo vzorca trgovanja med prej navedenimi državami na eni strani in Unijo na drugi. Za Republiko Korejo se ta sklepna ugotovitev lahko sprejme na splošno, za obdobje med letoma 2005 in 2007 pa tudi ločeno za nesodelujoče družbe. |
| --- | --- |

(39)

Splošno zmanjšanje kitajskega izvoza v Unijo po letu 2006 ter vzporedno povečanje izvoza iz Republike Koreje in Malezije ter izvoza iz LRK v Republiko Korejo po uvedbi prvotnih ukrepov, zlasti do leta 2008, sta pomenili spremembo vzorca trgovanja med prej navedenimi državami na eni strani in Unijo na drugi. Za Republiko Korejo se ta sklepna ugotovitev lahko sprejme na splošno, za obdobje med letoma 2005 in 2007 pa tudi ločeno za nesodelujoče družbe.

| (40) | Prejete pripombe so vsebovale trditve, da je bilo povečanje izvoza korejskih JŽV v Unijo več let nespremenjeno, brez nenadnih povečanj; tako povečanje je domnevno temeljni pogoj za določitev spremembe vzorca trgovanja. Poleg tega se je trdilo, da je treba povečanje šteti za naravni razvoj korejske industrije JŽV. |
| --- | --- |

(40)

Prejete pripombe so vsebovale trditve, da je bilo povečanje izvoza korejskih JŽV v Unijo več let nespremenjeno, brez nenadnih povečanj; tako povečanje je domnevno temeljni pogoj za določitev spremembe vzorca trgovanja. Poleg tega se je trdilo, da je treba povečanje šteti za naravni razvoj korejske industrije JŽV.

| (41) | Prvič, v skladu s členom 13 osnovne uredbe sprememba vzorca trgovanja ni opredeljena izključno kot nenadno povečanje uvoza države v preiskavi. Drugič, preiskava je pokazala, da se je korejski izvoz v Unijo v letih 2006 in 2007 znatno povečal, medtem ko je bila proizvodnja korejskih proizvajalcev v teh letih nespremenjena. Zato ni bilo mogoče sklepati, da je mogoče razvoj obsega korejskega izvoza pripisati izključno naravnemu razvoju korejske industrije JŽV. In nazadnje, v glavnem so nasprotna gibanja trgovinskih tokov iz Kitajske v Unijo in trgovinskih tokov iz Kitajske v Korejo ter iz Koreje v Unijo po letu 2006 jasno pokazala spremembo vzorca trgovanja med Unijo in tretjimi državami. Te argumente je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(41)

Prvič, v skladu s členom 13 osnovne uredbe sprememba vzorca trgovanja ni opredeljena izključno kot nenadno povečanje uvoza države v preiskavi. Drugič, preiskava je pokazala, da se je korejski izvoz v Unijo v letih 2006 in 2007 znatno povečal, medtem ko je bila proizvodnja korejskih proizvajalcev v teh letih nespremenjena. Zato ni bilo mogoče sklepati, da je mogoče razvoj obsega korejskega izvoza pripisati izključno naravnemu razvoju korejske industrije JŽV. In nazadnje, v glavnem so nasprotna gibanja trgovinskih tokov iz Kitajske v Unijo in trgovinskih tokov iz Kitajske v Korejo ter iz Koreje v Unijo po letu 2006 jasno pokazala spremembo vzorca trgovanja med Unijo in tretjimi državami. Te argumente je bilo zato treba zavrniti.

2.6   Narava izogibanja

| (42) | V skladu s členom 13(1) mora spremembo vzorca trgovanja povzročiti praksa, postopek ali dejavnost, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena. Praksa, postopek ali dejavnost med drugim vključuje odpremo izdelka, za katerega veljajo ukrepi, prek tretjih držav ter sestavljanje delov z dejavnostjo sestavljanja v Uniji ali tretji državi. V ta namen je bil obstoj dejavnosti sestavljanja izdelka določen v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 13(1) mora spremembo vzorca trgovanja povzročiti praksa, postopek ali dejavnost, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ni gospodarsko upravičena. Praksa, postopek ali dejavnost med drugim vključuje odpremo izdelka, za katerega veljajo ukrepi, prek tretjih držav ter sestavljanje delov z dejavnostjo sestavljanja v Uniji ali tretji državi. V ta namen je bil obstoj dejavnosti sestavljanja izdelka določen v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe.

| (43) | Celovita analiza končnih namembnih krajev jeklenih vrvi in kablov, ki so jih sodelujoče in nesodelujoče družbe proizvedle v Koreji ali uvozile v Korejo ali iz nje – vključno z uvozom v države, ki niso LRK in Unija, in iz njih –, je pokazala, da je določena količina izvoza iz Koreje v Unijo dejansko uvoz izdelkov kitajskega porekla v Korejo, ker ti izdelki ne izvirajo iz drugih tretjih držav oziroma jih niso proizvedli domači proizvajalci v Koreji. |
| --- | --- |

(43)

Celovita analiza končnih namembnih krajev jeklenih vrvi in kablov, ki so jih sodelujoče in nesodelujoče družbe proizvedle v Koreji ali uvozile v Korejo ali iz nje – vključno z uvozom v države, ki niso LRK in Unija, in iz njih –, je pokazala, da je določena količina izvoza iz Koreje v Unijo dejansko uvoz izdelkov kitajskega porekla v Korejo, ker ti izdelki ne izvirajo iz drugih tretjih držav oziroma jih niso proizvedli domači proizvajalci v Koreji.

| (44) | Poleg tega je primerjava celotnega korejskega izvoza JŽV – kot je evidentirana v korejskih statističnih podatkih – in preverjenih informacij sodelujočih proizvajalcev izvoznikov o njihovi proizvodnji pokazala, da je bila v OP proizvodnja, namenjena izvozu korejskih proizvajalcev (118 856 ton), bistveno manjša od celotnega izvoza iz Koreje (156 440 ton). Glede na visoko raven sodelovanja korejskih podjetij v tej preiskavi se ta razlika ne more pojasniti s proizvajalci, ki morda niso sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega je primerjava celotnega korejskega izvoza JŽV – kot je evidentirana v korejskih statističnih podatkih – in preverjenih informacij sodelujočih proizvajalcev izvoznikov o njihovi proizvodnji pokazala, da je bila v OP proizvodnja, namenjena izvozu korejskih proizvajalcev (118 856 ton), bistveno manjša od celotnega izvoza iz Koreje (156 440 ton). Glede na visoko raven sodelovanja korejskih podjetij v tej preiskavi se ta razlika ne more pojasniti s proizvajalci, ki morda niso sodelovali v preiskavi.

| (45) | Preiskava je tudi razkrila, da so nekaterim uvoznikom v Uniji JŽV s kitajskim poreklom dobavljali korejski izvozniki, ki v tej preiskavi niso sodelovali. Ta informacija se je navzkrižno preverila s korejskimi trgovinskimi podatkovnimi zbirkami, kar je pokazalo, da je bil vsaj del JŽV, ki so jih izvozile nesodelujoče družbe, dejansko dobavljen iz Kitajske. |
| --- | --- |

(45)

Preiskava je tudi razkrila, da so nekaterim uvoznikom v Uniji JŽV s kitajskim poreklom dobavljali korejski izvozniki, ki v tej preiskavi niso sodelovali. Ta informacija se je navzkrižno preverila s korejskimi trgovinskimi podatkovnimi zbirkami, kar je pokazalo, da je bil vsaj del JŽV, ki so jih izvozile nesodelujoče družbe, dejansko dobavljen iz Kitajske.

| (46) | Za sodelujoče družbe se je lahko ugotovilo, da v OP nobena od njih ni pretovarjala zadevnega izdelka prek Republike Koreje. Nekatere od njih so uvažale JŽV iz LRK, vendar se je zanje ugotovilo, da so te izdelke prodajale izključno na domačem in drugih izvoznih trgih. |
| --- | --- |

(46)

Za sodelujoče družbe se je lahko ugotovilo, da v OP nobena od njih ni pretovarjala zadevnega izdelka prek Republike Koreje. Nekatere od njih so uvažale JŽV iz LRK, vendar se je zanje ugotovilo, da so te izdelke prodajale izključno na domačem in drugih izvoznih trgih.

| (47) | Za eno družbo je bilo ugotovljeno, da je v izpolnjenem vprašalniku navedla napačne informacije. Poleg tega je bil med preveritvenim obiskom dostop do informacij deloma zavrnjen. Zato so bile v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe ugotovitve glede navedene družbe utemeljene z razpoložljivimi dejstvi. V skladu s členom 18(4) je bila družba obveščena, da se informacije, ki jih je predložila, ne bodo upoštevale, odobren pa ji je bil tudi rok za predložitev dodatnih pojasnil. |
| --- | --- |

(47)

Za eno družbo je bilo ugotovljeno, da je v izpolnjenem vprašalniku navedla napačne informacije. Poleg tega je bil med preveritvenim obiskom dostop do informacij deloma zavrnjen. Zato so bile v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe ugotovitve glede navedene družbe utemeljene z razpoložljivimi dejstvi. V skladu s členom 18(4) je bila družba obveščena, da se informacije, ki jih je predložila, ne bodo upoštevale, odobren pa ji je bil tudi rok za predložitev dodatnih pojasnil.

| (48) | Po razkritju je družba priznala, da je se je v preteklosti izogibala ukrepom tako, da je ponaredila poreklo izdelkov, nabavljenih iz LRK. Po drugi strani je družba trdila, da je predložila dovolj informacij o proizvodnji, prodaji in nabavi v OP, ki so bile preverjene na kraju samem. Trdila je tudi, da bi moralo to zadostovati za določitev, da se ni izogibala veljavnim ukrepom v OP. |
| --- | --- |

(48)

Po razkritju je družba priznala, da je se je v preteklosti izogibala ukrepom tako, da je ponaredila poreklo izdelkov, nabavljenih iz LRK. Po drugi strani je družba trdila, da je predložila dovolj informacij o proizvodnji, prodaji in nabavi v OP, ki so bile preverjene na kraju samem. Trdila je tudi, da bi moralo to zadostovati za določitev, da se ni izogibala veljavnim ukrepom v OP.

| (49) | Vendar ker je družba priznala, da se je poskušala izogniti ukrepom, in ker je poleg tega poskušala zavajati preiskavo, je primerno, da se predložene informacije družbe v celoti ne upoštevajo in da se družba izvzame iz razširjenih ukrepov, kot je opisano v uvodni izjavi 77. |
| --- | --- |

(49)

Vendar ker je družba priznala, da se je poskušala izogniti ukrepom, in ker je poleg tega poskušala zavajati preiskavo, je primerno, da se predložene informacije družbe v celoti ne upoštevajo in da se družba izvzame iz razširjenih ukrepov, kot je opisano v uvodni izjavi 77.

| (50) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 18, je ena družba Komisijo obvestila, da je šla v stečaj, in je preklicala sodelovanje. Kot zgoraj je bilo treba ugotovitve v zvezi s to družbo utemeljiti na razpoložljivih dejstvih, v smislu člena 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 18, je ena družba Komisijo obvestila, da je šla v stečaj, in je preklicala sodelovanje. Kot zgoraj je bilo treba ugotovitve v zvezi s to družbo utemeljiti na razpoložljivih dejstvih, v smislu člena 18(1) osnovne uredbe.

| (51) | Na podlagi teh dejstev je bilo sklenjeno, da je v OP in letih pred tem pretovarjanje potekalo, čeprav za nobenega sodelujočega korejskega proizvajalca ni bilo ugotovljeno, da bi sodeloval pri tem. To potrjujejo tudi ugotovitve glede spremembe vzorca trgovanja, kakor je opisana v predhodni uvodni izjavi 39. |
| --- | --- |

(51)

Na podlagi teh dejstev je bilo sklenjeno, da je v OP in letih pred tem pretovarjanje potekalo, čeprav za nobenega sodelujočega korejskega proizvajalca ni bilo ugotovljeno, da bi sodeloval pri tem. To potrjujejo tudi ugotovitve glede spremembe vzorca trgovanja, kakor je opisana v predhodni uvodni izjavi 39.

| (52) | Treba je opozoriti, da je OLAF leta 2007 začel preiskavo v zvezi s pretovarjanjem enakega izdelka prek Koreje. Znano je, da so korejski organi sočasno opravili preiskave v zvezi z domnevnimi praksami izogibanja in ugotovili, da je več družb, predvsem trgovcev, zagrešilo goljufijo, s tem ko je pri ponovnem izvozu ponaredilo poreklo JŽV, uvoženih iz LRK v Korejo. |
| --- | --- |

(52)

Treba je opozoriti, da je OLAF leta 2007 začel preiskavo v zvezi s pretovarjanjem enakega izdelka prek Koreje. Znano je, da so korejski organi sočasno opravili preiskave v zvezi z domnevnimi praksami izogibanja in ugotovili, da je več družb, predvsem trgovcev, zagrešilo goljufijo, s tem ko je pri ponovnem izvozu ponaredilo poreklo JŽV, uvoženih iz LRK v Korejo.

| (53) | Zato je bil potrjen obstoj pretovarjanja izdelkov kitajskega porekla prek Republike Koreje. |
| --- | --- |

(53)

Zato je bil potrjen obstoj pretovarjanja izdelkov kitajskega porekla prek Republike Koreje.

| (54) | Za vsako sodelujočo družbo so bili analizirani viri surovin in stroški proizvodnje, da bi se ugotovilo, ali se je s kakršno koli dejavnostjo sestavljanja v Republiki Koreji izogibala ukrepom v skladu z merili iz člena 13(2). V nobenem primeru surovina s kitajskim poreklom (žica ali polizdelek) ni pomenila 60 % ali več skupne vrednosti delov končnega izdelka. Zato ni bilo treba preveriti, ali je bil 25-odstotni prag dodane vrednosti dosežen ali ne. |
| --- | --- |

(54)

Za vsako sodelujočo družbo so bili analizirani viri surovin in stroški proizvodnje, da bi se ugotovilo, ali se je s kakršno koli dejavnostjo sestavljanja v Republiki Koreji izogibala ukrepom v skladu z merili iz člena 13(2). V nobenem primeru surovina s kitajskim poreklom (žica ali polizdelek) ni pomenila 60 % ali več skupne vrednosti delov končnega izdelka. Zato ni bilo treba preveriti, ali je bil 25-odstotni prag dodane vrednosti dosežen ali ne.

| (55) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da noben sodelujoči proizvajalec v Maleziji v OP ni uvažal zadevnega izdelka iz Kitajske. |
| --- | --- |

(55)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da noben sodelujoči proizvajalec v Maleziji v OP ni uvažal zadevnega izdelka iz Kitajske.

| (56) | Na podlagi deleža izvoza sodelujočih družb v Unijo v primerjavi s celotnim izvozom iz Malezije v Unijo po podatkih COMEXT je bilo mogoče ugotoviti, da se povečanje uvoza iz Malezije, ki so ga izkazovali statistični podatki, lahko v celoti pojasni s povečanjem izvoza sodelujočih družb. To ugotovitev potrjuje povečanje celotnega obsega proizvodnje resničnih malezijskih proizvajalcev v istem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 38. |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi deleža izvoza sodelujočih družb v Unijo v primerjavi s celotnim izvozom iz Malezije v Unijo po podatkih COMEXT je bilo mogoče ugotoviti, da se povečanje uvoza iz Malezije, ki so ga izkazovali statistični podatki, lahko v celoti pojasni s povečanjem izvoza sodelujočih družb. To ugotovitev potrjuje povečanje celotnega obsega proizvodnje resničnih malezijskih proizvajalcev v istem obdobju, kot je opisano v uvodni izjavi 38.

| (57) | Vložnik je o tej ugotovitvi izrazil dvom, a ni predložil nobene dodatne utemeljitve ali dokaza. Ta argument je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(57)

Vložnik je o tej ugotovitvi izrazil dvom, a ni predložil nobene dodatne utemeljitve ali dokaza. Ta argument je bilo zato treba zavrniti.

| (58) | Za vsako sodelujočo družbo so bili analizirani viri surovin in stroški proizvodnje, da bi se ugotovilo, ali se je s kakršno koli dejavnostjo sestavljanja v Maleziji izogibala ukrepom v skladu z merili iz člena 13(2). V nobenem primeru surovina s kitajskim poreklom (žica ali polizdelek) ni pomenila 60 % ali več skupne vrednosti delov končnega izdelka. Zato ni bilo treba preveriti, ali je bil 25-odstotni prag dodane vrednosti dosežen ali ne. |
| --- | --- |

(58)

Za vsako sodelujočo družbo so bili analizirani viri surovin in stroški proizvodnje, da bi se ugotovilo, ali se je s kakršno koli dejavnostjo sestavljanja v Maleziji izogibala ukrepom v skladu z merili iz člena 13(2). V nobenem primeru surovina s kitajskim poreklom (žica ali polizdelek) ni pomenila 60 % ali več skupne vrednosti delov končnega izdelka. Zato ni bilo treba preveriti, ali je bil 25-odstotni prag dodane vrednosti dosežen ali ne.

| (59) | Zato se je lahko sklepalo, da ugotovljena sprememba vzorca trgovanja med LRK, Malezijo in Unijo ni izhajala iz praks izogibanja v Maleziji. Zato je treba preiskavo v zvezi z uvozom JŽV, poslanih iz Malezije, zaključiti. |
| --- | --- |

(59)

Zato se je lahko sklepalo, da ugotovljena sprememba vzorca trgovanja med LRK, Malezijo in Unijo ni izhajala iz praks izogibanja v Maleziji. Zato je treba preiskavo v zvezi z uvozom JŽV, poslanih iz Malezije, zaključiti.

2.7   Nezadostni vzrok ali gospodarska upravičenost, razen uvedbe protidampinške dajatve (Republika Koreja)

| (60) | S preiskavo za pretovarjanje razen izogibanja veljavni protidampinški dajatvi za JŽV s poreklom iz Kitajske ni bil ugotovljen noben drug ustrezen vzrok ali ni bil gospodarsko upravičen. |
| --- | --- |

(60)

S preiskavo za pretovarjanje razen izogibanja veljavni protidampinški dajatvi za JŽV s poreklom iz Kitajske ni bil ugotovljen noben drug ustrezen vzrok ali ni bil gospodarsko upravičen.

2.8   Oslabitev popravljalnega učinka protidampinške dajatve (nesodelujoče korejske družbe)

| (61) | Za oceno, ali so uvoženi izdelki s količinami in cenami spodkopavali popravljalne učinke veljavnih ukrepov za uvoz JŽV iz Kitajske, so se uporabili podatki COMEXT kot najboljši razpoložljivi podatki o količinah in cenah izvoza nesodelujočih družb. Tako določene cene so se primerjale s stopnjo odprave škode, ki je bila določena za proizvajalce Unije v pregledu zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(61)

Za oceno, ali so uvoženi izdelki s količinami in cenami spodkopavali popravljalne učinke veljavnih ukrepov za uvoz JŽV iz Kitajske, so se uporabili podatki COMEXT kot najboljši razpoložljivi podatki o količinah in cenah izvoza nesodelujočih družb. Tako določene cene so se primerjale s stopnjo odprave škode, ki je bila določena za proizvajalce Unije v pregledu zaradi izteka ukrepov.

| (62) | Povečanje uvoza iz Koreje se je v smislu količin štelo za znatno glede na velikost trga, določeno v pregledu zaradi izteka ukrepov (uvodna izjava 99 Uredbe (ES) št. 1858/2005). Ocenjena poraba Unije v obdobju sedanje preiskave kaže na podoben pomen tega uvoza. Primerjava stopnje odprave škode, kot je bila določena v pregledu zaradi izteka ukrepov, s tehtano povprečno izvozno ceno je pokazala znatno nelojalno nižanje ciljnih cen. Zato je bilo sklenjeno, da se ukrepi spodkopavajo s količinami in cenami. |
| --- | --- |

(62)

Povečanje uvoza iz Koreje se je v smislu količin štelo za znatno glede na velikost trga, določeno v pregledu zaradi izteka ukrepov (uvodna izjava 99 Uredbe (ES) št. 1858/2005). Ocenjena poraba Unije v obdobju sedanje preiskave kaže na podoben pomen tega uvoza. Primerjava stopnje odprave škode, kot je bila določena v pregledu zaradi izteka ukrepov, s tehtano povprečno izvozno ceno je pokazala znatno nelojalno nižanje ciljnih cen. Zato je bilo sklenjeno, da se ukrepi spodkopavajo s količinami in cenami.

2.9   Dokaz o dampingu (nesodelujoče korejske družbe)

| (63) | Na koncu se je v skladu s členom 13(1) in (2) osnovne uredbe proučilo, ali obstajajo dokazi o dampingu glede na normalno vrednost, predhodno določeno za podoben ali enak izdelek. |
| --- | --- |

(63)

Na koncu se je v skladu s členom 13(1) in (2) osnovne uredbe proučilo, ali obstajajo dokazi o dampingu glede na normalno vrednost, predhodno določeno za podoben ali enak izdelek.

| (64) | V pregledu zaradi izteka ukrepov je bila normalna vrednost določena na podlagi cen v Turčiji, za katero je bilo v navedeni preiskavi ugotovljeno, da je za LRK ustrezna primerljiva država s tržnim gospodarstvom. V tej preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je cena žice kot glavne surovine, ki se uporablja v proizvodnji JŽV, po pregledu zaradi izteka ukrepov znatno povišala. Poleg tega in ob upoštevanju dejstva, da se je gibanje cen surovin v OP izražalo v izvozni ceni, se je zato zdelo ustrezno, da se normalna vrednost določi na podlagi gibanja cen surovin. |
| --- | --- |

(64)

V pregledu zaradi izteka ukrepov je bila normalna vrednost določena na podlagi cen v Turčiji, za katero je bilo v navedeni preiskavi ugotovljeno, da je za LRK ustrezna primerljiva država s tržnim gospodarstvom. V tej preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je cena žice kot glavne surovine, ki se uporablja v proizvodnji JŽV, po pregledu zaradi izteka ukrepov znatno povišala. Poleg tega in ob upoštevanju dejstva, da se je gibanje cen surovin v OP izražalo v izvozni ceni, se je zato zdelo ustrezno, da se normalna vrednost določi na podlagi gibanja cen surovin.

| (65) | Za znaten del korejskega izvoza je bilo ugotovljeno, da je resnično korejska proizvodnja. Pri določitvi izvoznih cen iz Republike Koreje, na katere je vplivalo izogibanje, se je zato upošteval samo izvoz nesodelujočih proizvajalcev/izvoznikov, ki je temeljil na najboljših razpoložljivih dejstvih, tj. na povprečni izvozni ceni JŽV v OP po podatkih COMEXT. |
| --- | --- |

(65)

Za znaten del korejskega izvoza je bilo ugotovljeno, da je resnično korejska proizvodnja. Pri določitvi izvoznih cen iz Republike Koreje, na katere je vplivalo izogibanje, se je zato upošteval samo izvoz nesodelujočih proizvajalcev/izvoznikov, ki je temeljil na najboljših razpoložljivih dejstvih, tj. na povprečni izvozni ceni JŽV v OP po podatkih COMEXT.

| (66) | Za pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno se je vrednost popravila s prilagoditvami za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem so bile na podlagi povprečnih stroškov sodelujočih korejskih proizvajalcev v OP narejene tudi prilagoditve za razlike pri posrednih davkih ter stroških prevoza in zavarovanja. |
| --- | --- |

(66)

Za pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno se je vrednost popravila s prilagoditvami za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V skladu s tem so bile na podlagi povprečnih stroškov sodelujočih korejskih proizvajalcev v OP narejene tudi prilagoditve za razlike pri posrednih davkih ter stroških prevoza in zavarovanja.

| (67) | V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bil damping izračunan na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, kot je bila določena v pregledu zaradi izteka ukrepov, in tehtanih povprečnih izvoznih cen v tem obdobju preiskave ter izražen kot delež cene CIF meja Unije, dajatev neplačana. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bil damping izračunan na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti, kot je bila določena v pregledu zaradi izteka ukrepov, in tehtanih povprečnih izvoznih cen v tem obdobju preiskave ter izražen kot delež cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.

| (68) | Primerjava tako določenih tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtanih povprečnih izvoznih cen je pokazala damping. |
| --- | --- |

(68)

Primerjava tako določenih tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtanih povprečnih izvoznih cen je pokazala damping.

3.   UKREPI

| (69) | Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da se je dokončni protidampinški dajatvi, uvedeni na uvoz JŽV s poreklom iz Kitajske, izogibalo s pretovarjanjem prek Republike Koreje v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Glede na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da se je dokončni protidampinški dajatvi, uvedeni na uvoz JŽV s poreklom iz Kitajske, izogibalo s pretovarjanjem prek Republike Koreje v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe.

| (70) | V skladu s prvim stavkom člena 13(1) osnovne uredbe je treba ukrepe, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, razširiti na uvoz enakega izdelka, ki se pošlje iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s prvim stavkom člena 13(1) osnovne uredbe je treba ukrepe, ki veljajo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, razširiti na uvoz enakega izdelka, ki se pošlje iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne.

| (71) | Ukrepi, ki jih je treba razširiti, so ukrepi iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1858/2005, ki je dokončna protidampinška dajatev v višini 60,4 %, ki se uporablja za CIF neto ceno franko meja Unije, pred plačilom carine. |
| --- | --- |

(71)

Ukrepi, ki jih je treba razširiti, so ukrepi iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1858/2005, ki je dokončna protidampinška dajatev v višini 60,4 %, ki se uporablja za CIF neto ceno franko meja Unije, pred plačilom carine.

| (72) | V skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, ki določata, da se lahko vsak razširjeni ukrep uporablja za uvoz, za katerega v Skupnosti velja registracija, uvedena z uredbo o začetku preiskave, je treba pobirati dajatve za navedeni registrirani uvoz JŽV, poslanih iz Koreje. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, ki določata, da se lahko vsak razširjeni ukrep uporablja za uvoz, za katerega v Skupnosti velja registracija, uvedena z uredbo o začetku preiskave, je treba pobirati dajatve za navedeni registrirani uvoz JŽV, poslanih iz Koreje.

4.   ZAKLJUČEK PREISKAVE V ZVEZI Z MALEZIJO

| (73) | Glede na ugotovitve v zvezi z Malezijo bi bilo treba preiskavo v zvezi z mogočim izogibanjem protidampinškim ukrepom z uvozom JŽV, poslanih iz Malezije, zaključiti in ukiniti registracijo uvoza JŽV, poslanih iz Malezije, uvedeno z uredbo o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(73)

Glede na ugotovitve v zvezi z Malezijo bi bilo treba preiskavo v zvezi z mogočim izogibanjem protidampinškim ukrepom z uvozom JŽV, poslanih iz Malezije, zaključiti in ukiniti registracijo uvoza JŽV, poslanih iz Malezije, uvedeno z uredbo o začetku preiskave.

| (74) | Vložnik je nasprotoval predlogu za zaključek preiskave proti Maleziji. Glede na to, da so bili vsi argumenti obravnavani že zgoraj, ni bilo drugega razloga za ponovno proučitev predloga. |
| --- | --- |

(74)

Vložnik je nasprotoval predlogu za zaključek preiskave proti Maleziji. Glede na to, da so bili vsi argumenti obravnavani že zgoraj, ni bilo drugega razloga za ponovno proučitev predloga.

5.   ZAHTEVKI ZA IZVZETJE

| (75) | Štirinajst družb iz Republike Koreje, ki so predložile izpolnjene vprašalnike, je vložilo zahtevek za izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Štirinajst družb iz Republike Koreje, ki so predložile izpolnjene vprašalnike, je vložilo zahtevek za izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe.

| (76) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 18, je ena od njih naknadno končala sodelovanje. Zato je bilo treba njen zahtevek za izvzetje v skladu s členom 13(4) zavrniti. |
| --- | --- |

(76)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 18, je ena od njih naknadno končala sodelovanje. Zato je bilo treba njen zahtevek za izvzetje v skladu s členom 13(4) zavrniti.

| (77) | Kot je opisano v uvodni izjavi 47, je druga družba predložila napačne informacije in zavrnila dostop do zahtevanih informacij. Zato njenega zahtevka za izvzetje v skladu s členom 13(4) ni bilo mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(77)

Kot je opisano v uvodni izjavi 47, je druga družba predložila napačne informacije in zavrnila dostop do zahtevanih informacij. Zato njenega zahtevka za izvzetje v skladu s členom 13(4) ni bilo mogoče odobriti.

| (78) | Tretja družba iz Republike Koreje izdelka v OP ali po njem ni izvažala, zato ni bilo mogoče ugotoviti narave njenega delovanja. Zato tej družbi ni bilo mogoče odobriti izvzetja. Če pa bi bili po razširitvi veljavnih protidampinških ukrepov izpolnjeni pogoji iz člena 11(4) in člena 13(4) osnovne uredbe, se lahko na zahtevo položaj družbe znova prouči. |
| --- | --- |

(78)

Tretja družba iz Republike Koreje izdelka v OP ali po njem ni izvažala, zato ni bilo mogoče ugotoviti narave njenega delovanja. Zato tej družbi ni bilo mogoče odobriti izvzetja. Če pa bi bili po razširitvi veljavnih protidampinških ukrepov izpolnjeni pogoji iz člena 11(4) in člena 13(4) osnovne uredbe, se lahko na zahtevo položaj družbe znova prouči.

| (79) | Navedena tretja družba je temu nasprotovala in ponovno zahtevala izvzetje. Vendar ni predložila novih informacij in dokazov, ki bi lahko vplivali na navedeno odločitev. Zato zahteve ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(79)

Navedena tretja družba je temu nasprotovala in ponovno zahtevala izvzetje. Vendar ni predložila novih informacij in dokazov, ki bi lahko vplivali na navedeno odločitev. Zato zahteve ni bilo mogoče sprejeti.

| (80) | Za nobeno drugo sodelujočo družbo iz Republike Koreje ni bilo ugotovljeno, da se je izogibala ukrepom. Nobena družba, ki je zaprosila za izvzetje, tudi ni povezana z družbami, ki so izvajale prakse izogibanja. Opozarja se zlasti, da so štirje zadevni proizvajalci povezani z družbami iz LRK, za katere veljajo prvotni ukrepi. Ni pa dokazov, da je bil tak odnos vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje ukrepov, uvedenih za uvoz s poreklom iz Kitajske. Zato se izvzetje lahko odobri za vse druge sodelujoče družbe, ki niso navedene v uvodnih izjavah 76 do 78. |
| --- | --- |

(80)

Za nobeno drugo sodelujočo družbo iz Republike Koreje ni bilo ugotovljeno, da se je izogibala ukrepom. Nobena družba, ki je zaprosila za izvzetje, tudi ni povezana z družbami, ki so izvajale prakse izogibanja. Opozarja se zlasti, da so štirje zadevni proizvajalci povezani z družbami iz LRK, za katere veljajo prvotni ukrepi. Ni pa dokazov, da je bil tak odnos vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje ukrepov, uvedenih za uvoz s poreklom iz Kitajske. Zato se izvzetje lahko odobri za vse druge sodelujoče družbe, ki niso navedene v uvodnih izjavah 76 do 78.

| (81) | V tem primeru so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe takih izvzetij. Tak poseben ukrep je zahteva za predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja razširjena protidampinška dajatev, ki se uporablja za družbe iz Republike Koreje, ki niso izvzete. |
| --- | --- |

(81)

V tem primeru so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe takih izvzetij. Tak poseben ukrep je zahteva za predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja razširjena protidampinška dajatev, ki se uporablja za družbe iz Republike Koreje, ki niso izvzete.

| (82) | Drugi zadevni izvozniki, s katerimi Komisija v okviru tega postopka ni vzpostavila stika in ki nameravajo predložiti zahtevek za izvzetje iz razširjene protidampinške dajatve na podlagi člena 13(4) osnovne uredbe, bodo morali izpolniti vprašalnik, da bo Komisija lahko ugotovila, ali je izvzetje utemeljeno. Komisija po navadi opravi tudi preveritveni obisk. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo in ga opremiti z vsemi zadevnimi informacijami. |
| --- | --- |

(82)

Drugi zadevni izvozniki, s katerimi Komisija v okviru tega postopka ni vzpostavila stika in ki nameravajo predložiti zahtevek za izvzetje iz razširjene protidampinške dajatve na podlagi člena 13(4) osnovne uredbe, bodo morali izpolniti vprašalnik, da bo Komisija lahko ugotovila, ali je izvzetje utemeljeno. Komisija po navadi opravi tudi preveritveni obisk. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo in ga opremiti z vsemi zadevnimi informacijami.

| (83) | Če bo izvzetje utemeljeno, bo Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom predlagala ustrezno spremembo te uredbe. Nato se bo vsako odobreno izvzetje spremljalo, da se zagotovi skladnost s pogoji iz te uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Če bo izvzetje utemeljeno, bo Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom predlagala ustrezno spremembo te uredbe. Nato se bo vsako odobreno izvzetje spremljalo, da se zagotovi skladnost s pogoji iz te uredbe.

6.   RAZKRITJE

| (84) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, ki so pripeljali do navedenih sklepnih ugotovitev, ter pozvane, naj predložijo pripombe. Upoštevale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke. Nobeden od predloženih argumentov ni bil osnova za spremembo dokončnih ugotovitev – |
| --- | --- |

(84)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, ki so pripeljali do navedenih sklepnih ugotovitev, ter pozvane, naj predložijo pripombe. Upoštevale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke. Nobeden od predloženih argumentov ni bil osnova za spremembo dokončnih ugotovitev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, s prečnim prerezom največ 3 mm, poslanim iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813), razen tistih, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

2.   Uporaba izvzetij, odobrenih družbam, ki so posebej navedene v odstavku 1 ali ki jih je Komisija odobrila v skladu s členom 3(2), je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge. Če se tak račun ne predloži, se uporabi protidampinška dajatev v skladu z odstavkom 1.

3.   Dajatev, razširjena z odstavkom 1 tega člena, se pobira za uvoz, poslan iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, registriran v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 734/2009 ter členom 13(3) in členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009, razen uvoza, ki ga proizvedejo družbe iz odstavka 1.

4.   Uporabljajo se veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Preiskava, uvedena z Uredbo (ES) št. 734/2009 glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje in Malezije, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Maleziji ali ne, in o registraciji takšnega uvoza, se zaključi.

Člen 3

1.   Zahtevki za izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 1, se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpiše pa jih oseba, pooblaščena za zastopanje družbe, ki je zaprosila za izvzetje. Zahtevek se pošlje na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

2.   Komisija lahko v skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 po posvetovanju s Svetovalnim odborom s sklepom odobri izvzetje uvoza iz družb, ki se ne izogibajo protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo (ES) št. 1858/2005, iz dajatve, razširjene s členom 1.

Člen 4

Carinskim organom se dajo navodila, naj ukinejo registracijo uvoza, uvedeno v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 734/2009.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. aprila 2010

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 217, 17.8.1999, str. 1.

2

(3)  UL L 328, 30.10.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 120, 24.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 299, 16.11.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 208, 12.8.2009, str. 7.

6

---

PRILOGA

Izjava, ki jo podpiše uradnik pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(2) in v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinski račun.

| 2. | Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) [zadevnega izdelka], prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) [zadevnega izdelka], prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki jo zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“

| 3. | Datum in podpis. |
| --- | --- |

3.

Datum in podpis.

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 401/2010

z dne 7. maja 2010

o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti točk (k), (l) in (m) prvega odstavka člena 121 in člena 203b v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 25(1) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (2) se letno preverjanje vin z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo izvede s pomočjo naključnih pregledov, vzorčenja ali sistematičnih pregledov, pri čemer je treba upoštevati, da so lahko le naključni pregledi kombinirani z vzorčenjem. Nekatere države članice, ki so do zdaj dajale prednost sistematičnim pregledom, spreminjajo svoje postopke in bi rade kombinirale vse tri vrste pregledov. Zato je treba glede sistemov letnega preverjanja državam članicam omogočiti večjo prožnost. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 25(1) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (2) se letno preverjanje vin z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo izvede s pomočjo naključnih pregledov, vzorčenja ali sistematičnih pregledov, pri čemer je treba upoštevati, da so lahko le naključni pregledi kombinirani z vzorčenjem. Nekatere države članice, ki so do zdaj dajale prednost sistematičnim pregledom, spreminjajo svoje postopke in bi rade kombinirale vse tri vrste pregledov. Zato je treba glede sistemov letnega preverjanja državam članicam omogočiti večjo prožnost.

| (2) | Po sprejetju Uredbe (ES) št. 607/2009 so bile ugotovljene nekatere tehnične napake, ki jih je treba popraviti. Predvsem je bilo ime sorte vinske trte „Montepulciano“ napačno navedeno v delu B Priloge XV in ga je zato treba prenesti v del A navedene priloge. Poleg tega je treba zaradi večje jasnosti izboljšati zapis nekaterih določb. |
| --- | --- |

(2)

Po sprejetju Uredbe (ES) št. 607/2009 so bile ugotovljene nekatere tehnične napake, ki jih je treba popraviti. Predvsem je bilo ime sorte vinske trte „Montepulciano“ napačno navedeno v delu B Priloge XV in ga je zato treba prenesti v del A navedene priloge. Poleg tega je treba zaradi večje jasnosti izboljšati zapis nekaterih določb.

| (3) | Zaradi jasnosti in doslednosti je treba nekatere določbe Uredbe (ES) št. 607/2009 preoblikovati ali opredeliti. Pri tem gre zlasti za določbe, ki se uporabljajo za tretje države, ki jim je treba dovoliti uporabo nekaterih neobveznih navedb, če izpolnjujejo pogoje, enakovredne tistim, ki jih zahtevajo države članice. To velja tudi za Prilogo XII, kjer je treba terminologijo uskladiti s seznamom zaščitenih označb porekla iz registra. Uvesti je treba tudi nove določbe, da bi se povečala natančnost pri označevanju in predstavitvi. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi jasnosti in doslednosti je treba nekatere določbe Uredbe (ES) št. 607/2009 preoblikovati ali opredeliti. Pri tem gre zlasti za določbe, ki se uporabljajo za tretje države, ki jim je treba dovoliti uporabo nekaterih neobveznih navedb, če izpolnjujejo pogoje, enakovredne tistim, ki jih zahtevajo države članice. To velja tudi za Prilogo XII, kjer je treba terminologijo uskladiti s seznamom zaščitenih označb porekla iz registra. Uvesti je treba tudi nove določbe, da bi se povečala natančnost pri označevanju in predstavitvi.

| (4) | Avstralija je zahtevala vključitev novih imen sort vinske trte v del B Priloge XV k Uredbi (ES) št. 607/2009. Komisija mora po uspešni proučitvi zahtevka glede pogojev iz člena 62(1)(b) in člena 62(4) navedene uredbe Avstralijo vključiti v stolpec, ki ustreza imenom zadevnih sort vinske trte v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(4)

Avstralija je zahtevala vključitev novih imen sort vinske trte v del B Priloge XV k Uredbi (ES) št. 607/2009. Komisija mora po uspešni proučitvi zahtevka glede pogojev iz člena 62(1)(b) in člena 62(4) navedene uredbe Avstralijo vključiti v stolpec, ki ustreza imenom zadevnih sort vinske trte v navedeni prilogi.

| (5) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom (3) vsebuje seznam imen sort vinske trte, ki se lahko uporabijo kot navedbe na označbi. Zato je treba Združene države Amerike vključiti v del B Priloge XV k Uredbi (ES) št. 607/2009, in sicer v stolpec, ki ustreza imenom zadevnih sort vinske trte. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom (3) vsebuje seznam imen sort vinske trte, ki se lahko uporabijo kot navedbe na označbi. Zato je treba Združene države Amerike vključiti v del B Priloge XV k Uredbi (ES) št. 607/2009, in sicer v stolpec, ki ustreza imenom zadevnih sort vinske trte.

| (6) | Uredbo (ES) št. 607/2009 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 607/2009 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (7) | Da bi se izognili upravnemu bremenu, povezanemu s stroški certifikacije, in težavam pri trgovanju, bi se morale spremembe, ki jih predlaga ta uredba, uporabljati od istega dne kot Uredba (ES) št. 607/2009, tj. od 1. avgusta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se izognili upravnemu bremenu, povezanemu s stroški certifikacije, in težavam pri trgovanju, bi se morale spremembe, ki jih predlaga ta uredba, uporabljati od istega dne kot Uredba (ES) št. 607/2009, tj. od 1. avgusta 2009.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 607/2009 se spremeni:

| (1) | člen 18(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   ‚Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb‘, ki ga vzdržuje Komisija skladno s členom 118n Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) (v nadaljnjem besedilu: register), je vključen v elektronsko podatkovno zbirko ‚E-Bacchus‘. |
| --- | --- |

(1)

člen 18(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   ‚Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb‘, ki ga vzdržuje Komisija skladno s členom 118n Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) (v nadaljnjem besedilu: register), je vključen v elektronsko podatkovno zbirko ‚E-Bacchus‘.

| (2) | člen 24 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 24
  Sporočanje izvajalcev
  Vsak izvajalec, ki želi sodelovati pri celotni proizvodnji ali delu proizvodnje, ali pakiranju proizvoda z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo, se sporoči pristojnemu nadzornem organu iz člena 118o Uredbe (ES) št. 1234/2007.“; |
| --- | --- |

(2)

člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

Sporočanje izvajalcev

Vsak izvajalec, ki želi sodelovati pri celotni proizvodnji ali delu proizvodnje, ali pakiranju proizvoda z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo, se sporoči pristojnemu nadzornem organu iz člena 118o Uredbe (ES) št. 1234/2007.“;

| (3) | člen 25 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1






  (i) | se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Letno preverjanje se opravi v državi članici, v kateri je potekala proizvodnja v skladu s specifikacijo proizvoda, in se izvede:






  (a) | s pomočjo naključnih pregledov na podlagi analize tveganja; ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 25 se spremeni:

(a)

v odstavku 1

(i)

se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Letno preverjanje se opravi v državi članici, v kateri je potekala proizvodnja v skladu s specifikacijo proizvoda, in se izvede:

(a)

s pomočjo naključnih pregledov na podlagi analize tveganja; ali

| (b) | z jemanjem vzorcev; ali |
| --- | --- |

(b)

z jemanjem vzorcev; ali

| (c) | sistematično; ali |
| --- | --- |

(c)

sistematično; ali

| (d) | s kakršno koli kombinacijo zgoraj naštetega.“; |
| --- | --- |

(d)

s kakršno koli kombinacijo zgoraj naštetega.“;

| (ii) | se peti pododstavek črta; |
| --- | --- |

(ii)

se peti pododstavek črta;

| (b) | točka (a) v odstavku 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | rezultati preskusa iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 in iz odstavka 2 dokazujejo, da zadevni proizvod izpolnjuje pogoje iz specifikacije in ima vse ustrezne značilnosti zadevne označbe porekla ali geografske označbe;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (a) v odstavku 4 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

rezultati preskusa iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1 in iz odstavka 2 dokazujejo, da zadevni proizvod izpolnjuje pogoje iz specifikacije in ima vse ustrezne značilnosti zadevne označbe porekla ali geografske označbe;“;

| (4) | člen 56(1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚polnilec‘ pomeni fizično ali pravno osebo ali združenje takih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki izvajajo dejavnost polnjenja ali v imenu katerih se izvaja dejavnost polnjenja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 56(1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚polnilec‘ pomeni fizično ali pravno osebo ali združenje takih oseb s sedežem v Evropski uniji, ki izvajajo dejavnost polnjenja ali v imenu katerih se izvaja dejavnost polnjenja;“;

| (b) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | ‚naslov‘ pomeni navedbo lokalne upravne enote in države članice ali tretje države, v kateri je sedež polnilca, prodajalca ali uvoznika.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

‚naslov‘ pomeni navedbo lokalne upravne enote in države članice ali tretje države, v kateri je sedež polnilca, prodajalca ali uvoznika.“;

| (5) | člen 63 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Stroške certifikacije nosijo izvajalci, ki so predmet certificiranja, razen če države članice ne odločijo drugače.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 63 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Stroške certifikacije nosijo izvajalci, ki so predmet certificiranja, razen če države članice ne odločijo drugače.“;

| (b) | v odstavku 7 se doda naslednji četrti pododstavek:
  „Pri Združenem kraljestvu je lahko ime države članice nadomeščeno z imenom posamezne države, ki je del Združenega kraljestva.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 7 se doda naslednji četrti pododstavek:

„Pri Združenem kraljestvu je lahko ime države članice nadomeščeno z imenom posamezne države, ki je del Združenega kraljestva.“;

| (6) | člen 64(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Odstavek 1 se ne uporablja za proizvode iz odstavkov 3, 8 in 9 Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007, pod pogojem da pogoje uporabe navedbe vsebnosti sladkorja ureja država članica ali so določeni v predpisih, ki veljajo v zadevni tretji državi, in v primeru tretjih držav vključno s tistimi, ki izhajajo iz reprezentativnih strokovnih organizacij.“; |
| --- | --- |

(6)

člen 64(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstavek 1 se ne uporablja za proizvode iz odstavkov 3, 8 in 9 Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007, pod pogojem da pogoje uporabe navedbe vsebnosti sladkorja ureja država članica ali so določeni v predpisih, ki veljajo v zadevni tretji državi, in v primeru tretjih držav vključno s tistimi, ki izhajajo iz reprezentativnih strokovnih organizacij.“;

| (7) | v členu 67(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za uporabo imena geografske enote, ki je manjša od območja, s katerega izhaja označba porekla ali geografska označba, mora biti območje zadevne geografske enote dobro opredeljeno. Države članice lahko določijo pravila glede uporabe teh geografskih enot. Najmanj 85 % grozdja, iz katerega je bilo pridelano vino, izvira iz navedene manjše geografske enote. To ne vključuje:






  (a) | količine proizvodov, uporabljene pri slajenju ‚odpremnega likerja‘ ali ‚polnilnega likerja‘; ali |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 67(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za uporabo imena geografske enote, ki je manjša od območja, s katerega izhaja označba porekla ali geografska označba, mora biti območje zadevne geografske enote dobro opredeljeno. Države članice lahko določijo pravila glede uporabe teh geografskih enot. Najmanj 85 % grozdja, iz katerega je bilo pridelano vino, izvira iz navedene manjše geografske enote. To ne vključuje:

(a)

količine proizvodov, uporabljene pri slajenju ‚odpremnega likerja‘ ali ‚polnilnega likerja‘; ali

| (b) | količine proizvoda iz točk (e) in (f) Priloge XIb(3) k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(b)

količine proizvoda iz točk (e) in (f) Priloge XIb(3) k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

Preostalih 15 % grozdja izvira z opredeljenega geografskega območja zadevne označbe porekla ali geografske označbe.“;

| (8) | Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(8)

Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (9) | Priloga XV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(9)

Priloga XV se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi;

| (10) | v točki 4 Priloge XVII(b) se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:






  „— | Tokaj |
| --- | --- | --- |

(10)

v točki 4 Priloge XVII(b) se prva in druga alinea nadomestita z naslednjim:

„—

Tokaj

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj“. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 193, 24.7.2009, str. 60.

2

(3)  UL L 87, 24.3.2006, str. 2.

3

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“.

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA XII

SEZNAM TRADICIONALNIH IZRAZOV IZ ČLENA 40

| Tradicionalni izrazi | Jezik | Vina (1) | Povzetek opredelitve / pogoj uporabe (2) | Zadevne tretje države |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DEL A:   Tradicionalni izrazi iz člena 118u(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 |
| BELGIJA |
| Appellation d'origine contrôlée | francoščina | ZOP

  (1, 4) | Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘. | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | nizozemščina | ZOP

  (1, 4) | |
| Landwijn | nizozemščina | ZGO

  (1) | Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene geografske označbe‘. | |
| Vin de pays | francoščina | ZGO

  (1) | |
| BOLGARIJA |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (guaranteed designation of origin) | bolgarščina | ZOP

  (1, 3, 4) | Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘ ali ‚zaščitene geografske označbe‘
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (guaranteed and controlled designation of origin) | bolgarščina | ZOP

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (noble sweet wine) | bolgarščina | ZOP

  (3) | |
| Pегионално
  вино(Regional wine) | bolgarščina | ZGO

  (1, 3, 4) | |
| ČEŠKA REPUBLIKA |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | češčina | ZOP

  (4) | Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, pridelava vina za uporabo pri proizvodnji kakovostnega penečega vina, pridelanega v določeni regiji, je bila izvedena na vinorodnem območju, na opredeljenem območju ni bil presežen hektarski donos, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo. | |
| Jakostní víno | češčina | ZOP

  (1) | Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil povečan, grozdje, iz katerega je bilo pridelano vino, je vsebovalo najmanj 15° NM sladkorja, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo. | |
| Jakostní víno odrůdové | češčina | ZOP

  (1) | Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, vino, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu, ali z mešanjem kakovostnih vin, in sicer ne več kot treh sort. | |
| Jakostní víno známkové | češčina | ZOP

  (1) | Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, dopolnjen z:






  — | Kabinetní víno |

Tradicionalni izrazi

Jezik

Vina (1)

Povzetek opredelitve / pogoj uporabe (2)

Zadevne tretje države

DEL A:   Tradicionalni izrazi iz člena 118u(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007

BELGIJA

Appellation d'origine contrôlée

francoščina

ZOP

(1, 4)

Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘.

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

nizozemščina

ZOP

(1, 4)

Landwijn

nizozemščina

ZGO

(1)

Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene geografske označbe‘.

Vin de pays

francoščina

ZGO

(1)

BOLGARIJA

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(guaranteed designation of origin)

bolgarščina

ZOP

(1, 3, 4)

Tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo namesto ‚zaščitene označbe porekla‘ ali ‚zaščitene geografske označbe‘

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled designation of origin)

bolgarščina

ZOP

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

bolgarščina

ZOP

(3)

Pегионално

вино(Regional wine)

bolgarščina

ZGO

(1, 3, 4)

ČEŠKA REPUBLIKA

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

češčina

ZOP

(4)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, pridelava vina za uporabo pri proizvodnji kakovostnega penečega vina, pridelanega v določeni regiji, je bila izvedena na vinorodnem območju, na opredeljenem območju ni bil presežen hektarski donos, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Jakostní víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil povečan, grozdje, iz katerega je bilo pridelano vino, je vsebovalo najmanj 15° NM sladkorja, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Jakostní víno odrůdové

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, vino, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu, ali z mešanjem kakovostnih vin, in sicer ne več kot treh sort.

Jakostní víno známkové

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe, vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu.

Jakostní víno s přívlastkem, dopolnjen z:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe ali vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, ki je bilo potrgano v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju ali podobmočju, kjer hektarski donos ni bil presežen; vino je bilo pridelano iz grozdja, katerega poreklo, vsebnost sladkorja in teža, po potrebi sorta ali mešanica sort, ali okužba s sivo plesnijo Botrytis cinerea P. v obliki žlahtne plesni so bili preverjeni s strani inšpekcijskega organa in izpolnjujejo standarde glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo, inšpekcijski organ je vino klasificiral kot kakovostno vino z eno od naslednjih lastnosti:

| — | ‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, |
| --- | --- |

—

‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM,

| — | ‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, |
| --- | --- |

—

‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM,

| — | ‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM,

| — | ‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM,

| — | ‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM,

| — | ‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM,

| — | ‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM. |
| --- | --- |

—

‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM.

Pozdní sběr

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil povečan, grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano, ima vsebnost sladkorja najmanj 21° NM, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Víno s přívlastkem, dopolnjen z:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, pulpe ali vinskega mošta, po možnosti iz vina, pridelanega iz grozdja, ki je bilo potrgano v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju ali podobmočju, kjer hektarski donos ni bil presežen; vino je bilo pridelano iz grozdja, katerega poreklo, vsebnost sladkorja in teža, po potrebi sorta ali mešanica sort, ali okužba s sivo plesnijo Botrytis cinerea P. v obliki žlahtne plesni so bili preverjeni s strani inšpekcijskega organa in izpolnjujejo standarde glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo, inšpekcijski organ je vino klasificiral kot kakovostno vino z eno od naslednjih lastnosti:

| — | ‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, |
| --- | --- |

—

‚Kabinetní víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM,

| — | ‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, |
| --- | --- |

—

‚Pozdní sběr‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM,

| — | ‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z hroznů‘ se lahko prideluje samo iz grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 24° NM,

| — | ‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z bobulí‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 27° NM,

| — | ‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z cibéb‘ se lahko prideluje samo iz izbranega grozdja z žlahtno plesnijo ali iz prezrelega grozdja in ima vsebnost sladkorja najmanj 32° NM,

| — | ‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Ledové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo potrgano pri temperaturi –7 °C ali manj in je bilo med trgatvijo in predelavo zmrznjeno, pridobljeni vinski mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM,

| — | ‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM. |
| --- | --- |

—

‚Slámové víno‘ se lahko prideluje samo iz grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na slami ali trsju, po potrebi obešeno v zračenem prostoru za obdobje najmanj treh mesecev, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 27° NM.

Jakostní likérové víno

češčina

ZOP

(3)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v opredeljenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil presežen, pridelava je bila izvedena v opredeljeni regiji, kjer je bilo grozdje potrgano, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo.

Zemské víno

češčina

ZGO

(1)

Vino, pridelano iz grozdja, potrganega na ozemlju Češke republike, ki je primerno za pridelavo kakovostnega vina v opredeljeni regiji, ali iz sort, ki so navedene v seznamu sort v izvedbeni zakonski uredbi, ima lahko geografsko označbo, določeno z izvedbeno zakonsko uredbo; za pridelavo vina z geografsko označbo se lahko uporabi samo grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano in ki vsebuje najmanj 14° NM sladkorja, z območja, ki nosi geografsko označbo v skladu s tem odstavkom ter izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbeno zakonsko uredbo; uporaba imena geografske enote, ki ni navedeno v izvedbeni zakonski uredbi, je prepovedana.

Víno originální certifikace (VOC ali V.O.C.)

češčina

ZOP

(1)

Vino mora biti pridelano na enakem ali manjšem ozemlju, kot je vinska regija; pridelovalec mora biti član združenja, ki je pooblaščeno za odobritev označbe vina z originalnim potrdilom v skladu z zakonom; vino izpolnjuje najmanj zahteve glede kakovosti, ki se nanašajo na kakovostno vino v skladu s tem zakonom, vino izpolnjuje pogoje, določene v odločbi za odobritev označbe vina z originalnim potrdilom; poleg tega mora vino izpolnjevati zahteve za posamezne sorte vina, določene v tem dokumentu.

DANSKA

Regional vin

danščina

ZGO

(1, 3, 4)

Vino ali peneče vino, ki je pridelano na Danskem v skladu s predpisi nacionalne zakonodaje. ‚Regionalno vino‘ je predmet organoleptične in analitične ocene. Njegova narava in značilnosti izhajajo z območja pridelave, uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

NEMČIJA

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), dopolnjen z:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

nemščina

ZOP

(1)

Globalna kategorija za vina s posebnimi lastnostmi, ki so dosegla določen najmanjši delež sladkorja in ki niso obogatena (niti nevtralizirana niti obogatena z zgoščenim grozdnim moštom), dopolnjena z eno od naslednjih navedb:

| — | (Kabinett): vino prvega kakovostnega razreda s posebnimi lastnostmi (Prädikatsweine); vina Kabinett so lahka in nežna ter dosežejo 67 do 85 stopinj Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; |
| --- | --- |

—

(Kabinett): vino prvega kakovostnega razreda s posebnimi lastnostmi (Prädikatsweine); vina Kabinett so lahka in nežna ter dosežejo 67 do 85 stopinj Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije;

| — | (Spätlese): kakovostno vino s posebnimi lastnostmi, katerega delež sladkorja znaša med 76 in 95 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; grozdje mora biti potrgano pozno in mora biti popolnoma zrelo; vina Spätlese imajo intenziven okus (ne nujno sladek); |
| --- | --- |

—

(Spätlese): kakovostno vino s posebnimi lastnostmi, katerega delež sladkorja znaša med 76 in 95 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; grozdje mora biti potrgano pozno in mora biti popolnoma zrelo; vina Spätlese imajo intenziven okus (ne nujno sladek);

| — | (Auslese): pridelano iz posameznih izbranih popolnoma zrelih grozdov, ki je lahko zgoščeno z botrytis cinerea in katerega delež sladkorja znaša med 85 in 100 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije; |
| --- | --- |

—

(Auslese): pridelano iz posameznih izbranih popolnoma zrelih grozdov, ki je lahko zgoščeno z botrytis cinerea in katerega delež sladkorja znaša med 85 in 100 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije;

| — | (Beerenauslese): pridelano iz posebej izbranih popolnoma zrelih grozdov z visoko vsebnostjo sladkorja zaradi botrytis cinerea (žlahtne plesni); grozdje je večinoma potrgano nekoliko pozneje, kot je običajni čas trgatve. Delež sladkorja znaša med 110 in 125 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije: zelo sladka vina z visoko sposobnostjo ohranjanja; |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): pridelano iz posebej izbranih popolnoma zrelih grozdov z visoko vsebnostjo sladkorja zaradi botrytis cinerea (žlahtne plesni); grozdje je večinoma potrgano nekoliko pozneje, kot je običajni čas trgatve. Delež sladkorja znaša med 110 in 125 stopinjami Oechsleja, odvisno od sorte grozdja in regije: zelo sladka vina z visoko sposobnostjo ohranjanja;

| — | (Trockenbeerenauslese): vina vrhunske kakovosti s posebnimi lastnostmi (Prädikatswein) in deležem sladkorja, večjim od 150 stopinj Oechsleja. Vina iz te kategorije so pridelana iz skrbno izbranega prezrelega grozdja, katerega sok je zgoščen z botrytis cinerea (žlahtno plesnijo). Grozdje je zgubano kot rozine. Vina, ki so iz njega pridelana, so sladka in vsebujejo malo alkohola; |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): vina vrhunske kakovosti s posebnimi lastnostmi (Prädikatswein) in deležem sladkorja, večjim od 150 stopinj Oechsleja. Vina iz te kategorije so pridelana iz skrbno izbranega prezrelega grozdja, katerega sok je zgoščen z botrytis cinerea (žlahtno plesnijo). Grozdje je zgubano kot rozine. Vina, ki so iz njega pridelana, so sladka in vsebujejo malo alkohola;

| — | (Eiswein): Eiswein mora biti pridelan iz grozdja, potrganega med hudim mrazom s temperaturami, nižjimi od –7 stopinj Celzija; stiska se zmrznjeno; edinstveno vino vrhunske kakovosti z izjemno visoko vsebnostjo sladkorja in kislostjo. |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Eiswein mora biti pridelan iz grozdja, potrganega med hudim mrazom s temperaturami, nižjimi od –7 stopinj Celzija; stiska se zmrznjeno; edinstveno vino vrhunske kakovosti z izjemno visoko vsebnostjo sladkorja in kislostjo.

Qualitätswein, dopolnjen ali ne z b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

nemščina

ZOP

(1)

Kakovostno vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Qualitätslikörwein, dopolnjen z b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemščina

ZOP

(3)

Kakovostno likersko vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Qualitätsperlwein, dopolnjen z b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemščina

ZOP

(8)

Kakovostno biser vino iz opredeljenih regij, ki je prestalo analitični in organoleptični preskus ter izpolnjuje pogoje glede zrelosti grozdja (delež sladkorja v vinu/stopinj Oechsleja).

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemščina

ZOP

(4)

Kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij.

Landwein

nemščina

ZGO

(1)

Odlično vino z nekoliko višjim deležem sladkorja.

Winzersekt (4)

nemščina

ZOP

(1)

Kakovostno peneče vino, pridelano na opredeljenih vinorodnih območjih, pridobljeno iz grozdja, potrganega na istem vinogradniškem posestvu, kjer pridelovalec predeluje grozdje v vino, namenjeno za proizvodnjo kakovostnih penečih vin, pridelanih na opredeljenem vinorodnem območju; velja tudi za skupine pridelovalcev.

GRČIJA

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

grščina

ZOP

(1, 3, 4, 15, 16)

Ime regije ali določenega kraja, ki je uradno priznano za opis vin, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | pridelana so iz grozdja odličnih sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera, izhajajo izključno s tega geografskega območja in so pridelana na tem območju, |
| --- | --- |

—

pridelana so iz grozdja odličnih sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera, izhajajo izključno s tega geografskega območja in so pridelana na tem območju,

| — | pridelana so iz grozdja iz vinogradov z majhnimi hektarskimi donosi, |
| --- | --- |

—

pridelana so iz grozdja iz vinogradov z majhnimi hektarskimi donosi,

| — | njihova kakovost in lastnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki. |
| --- | --- |

—

njihova kakovost in lastnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki.

[L.D. 243/1969 in L.D. 427/76 o izboljšanju in zaščiti pridelave vina]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

grščina

ZOP

(3, 15)

Poleg nujnih zahtev ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘ morajo vina iz te kategorije izpolnjevati naslednje zahteve:

| — | pridelana so iz grozdja iz vinogradov z odličnimi sortami vinske trte in majhnimi hektarskimi donosi, pridelanega na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin, |
| --- | --- |

—

pridelana so iz grozdja iz vinogradov z odličnimi sortami vinske trte in majhnimi hektarskimi donosi, pridelanega na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin,

| — | izpolnjujejo nekatere zahteve glede vrste rezi vinogradov in najmanjše vsebnosti sladkorja v moštu. |
| --- | --- |

—

izpolnjujejo nekatere zahteve glede vrste rezi vinogradov in najmanjše vsebnosti sladkorja v moštu.

[L.D. 243/1969 in L.D. 427/76 o izboljšanju in zaščiti pridelave vina]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

grščina

ZOP

(3)

Vina iz kategorije ‚appellation d'origine contrôlée‘ ali vina ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘, ki dodatno izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | pridelana so iz grozdnega mošta z izhodiščnim naravnim deležem sladkorja najmanj 12 vol. %, |
| --- | --- |

—

pridelana so iz grozdnega mošta z izhodiščnim naravnim deležem sladkorja najmanj 12 vol. %,

| — | imajo dejanski delež alkohola najmanj 15 vol. % in ne več kot 22 vol. %, |
| --- | --- |

—

imajo dejanski delež alkohola najmanj 15 vol. % in ne več kot 22 vol. %,

| — | imajo skupni delež alkohola najmanj 17,5 vol. %. |
| --- | --- |

—

imajo skupni delež alkohola najmanj 17,5 vol. %.

[L.D. 212/1982 o registraciji vin z označbo porekla ‚Samos‘]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

grščina

ZOP

(3, 15, 16)

Vina iz kategorije ‚appellation d'origine contrôlée‘ ali vina ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘, ki dodatno izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | pridelana so iz grozdja, posušenega na soncu ali v senci, |
| --- | --- |

—

pridelana so iz grozdja, posušenega na soncu ali v senci,

| — | pridelana so brez obogatitve, |
| --- | --- |

—

pridelana so brez obogatitve,

| — | imajo naravni delež alkohola najmanj 17 vol. % (ali 300 gramov sladkorja na liter). |
| --- | --- |

—

imajo naravni delež alkohola najmanj 17 vol. % (ali 300 gramov sladkorja na liter).

[L.D. 212/1982 o registraciji vin z označbo porekla ‚Samos‘]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

grščina

ZGO

(1)

Vina, pridelana izključno na geografskem območju Grčije, za katera poleg tega velja:

| — | vina s tradicionalno oznako Retsina so pridelana iz grozdnega mošta, obdelanega s smolo alepskega bora in |
| --- | --- |

—

vina s tradicionalno oznako Retsina so pridelana iz grozdnega mošta, obdelanega s smolo alepskega bora in

| — | vina s tradicionalno oznako Verntea so pridelana iz grozdja iz vinogradov na otoku Zakynthos ter izpolnjujejo določene pogoje glede uporabljenih sort grozdja, hektarskega donosa vinogradov in vsebnosti sladkorja v moštu. |
| --- | --- |

—

vina s tradicionalno oznako Verntea so pridelana iz grozdja iz vinogradov na otoku Zakynthos ter izpolnjujejo določene pogoje glede uporabljenih sort grozdja, hektarskega donosa vinogradov in vsebnosti sladkorja v moštu.

[P.D. 514/1979 o pridelavi, nadzoru in zaščiti vin iz rozin in M.D. 397779/92 o določitvi zahtev za uporabo označbe ‚Verntea Traditional Designation of Zakynthos‘]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

grščina

ZGO

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Označba, ki se nanaša na območje ali določen kraj in je bila uradno priznana za opis vin, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | temeljijo na posebni kakovosti, slovesu ali drugih značilnostih, ki jih je mogoče pripisati njihovemu poreklu, |
| --- | --- |

—

temeljijo na posebni kakovosti, slovesu ali drugih značilnostih, ki jih je mogoče pripisati njihovemu poreklu,

| — | najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za njihovo pridelavo, izvira izključno s tega geografskega območja in njihova pridelava poteka na tem geografskem območju, |
| --- | --- |

—

najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za njihovo pridelavo, izvira izključno s tega geografskega območja in njihova pridelava poteka na tem geografskem območju,

| — | pridobljena so iz sort vinske trte, ki so bile klasificirane na določenem območju, |
| --- | --- |

—

pridobljena so iz sort vinske trte, ki so bile klasificirane na določenem območju,

| — | proizvedena so iz grozdja iz vinogradov, ki se nahajajo na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin, z majhnimi hektarskimi donosi, |
| --- | --- |

—

proizvedena so iz grozdja iz vinogradov, ki se nahajajo na zemljišču, ki je primerno za pridelavo kakovostnih vin, z majhnimi hektarskimi donosi,

| — | za vsako vino sta določena naravni in dejanski delež alkohola. |
| --- | --- |

—

za vsako vino sta določena naravni in dejanski delež alkohola.

[C.M.D. 392169/1999 Splošna pravila za uporabo izraza regionalna vina za opis namiznih vin, kot so bila spremenjena s C.M.D 321813/2007]

ŠPANIJA

Denominación de origen (DO)

španščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Ime regije, območja, kraja ali opredeljenega območja, ki je zakonsko priznano za označevanje vin, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | so pridelana v regiji, na območju, v kraju ali na opredeljenem območju, iz katerih izvira grozdje, |
| --- | --- |

—

so pridelana v regiji, na območju, v kraju ali na opredeljenem območju, iz katerih izvira grozdje,

| — | zaradi svojega porekla uživajo velik ugled v trgovini, in |
| --- | --- |

—

zaradi svojega porekla uživajo velik ugled v trgovini, in

| — | njihova kakovost in značilnosti so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja z njegovimi naravnimi in človeškimi dejavniki. |
| --- | --- |

—

njihova kakovost in značilnosti so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja z njegovimi naravnimi in človeškimi dejavniki.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Čile

Denominación de origen calificada (DOCa)

španščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Poleg obveznih zahtev za ‚denominación de origen‘ mora ‚denominacion de origen calificada‘ izpolnjevati naslednje zahteve:

| — | od njenega priznanja kot ‚denominación de origen‘ je minilo najmanj deset let, |
| --- | --- |

—

od njenega priznanja kot ‚denominación de origen‘ je minilo najmanj deset let,

| — | zaščiteni proizvodi, ki se tržijo, so stekleničeni izključno v vinskih kleteh, ki so registrirane in se nahajajo na opredeljenem geografskem območju, in |
| --- | --- |

—

zaščiteni proizvodi, ki se tržijo, so stekleničeni izključno v vinskih kleteh, ki so registrirane in se nahajajo na opredeljenem geografskem območju, in

| — | zadevna območja, ki lahko pridelujejo vina s pravico do opisane označbe porekla, so kartografsko opredeljena za vsak krajevni izraz. |
| --- | --- |

—

zadevna območja, ki lahko pridelujejo vina s pravico do opisane označbe porekla, so kartografsko opredeljena za vsak krajevni izraz.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de calidad con indicación geográfica

španščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Vino, pridelano v regiji, na območju, v kraju ali na opredeljenem območju iz grozdja, ki izvira z navedenega območja, katerega kakovost, sloves ali značilnosti so posledica geografskega ali človeškega dejavnika ali obojega in se nanaša na pridelavo grozdja in izdelavo ali staranje vina. Ta vina so opredeljena z izrazom ‚vino de calidad de‘, ki mu sledi ime regije, območja, kraja ali opredeljenega območja, kjer se pridelujejo in proizvajajo.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de pago

španščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje kraj ali vas s posebnimi značilnostmi zemlje in mikro klimo, po katerih se razlikuje od drugih v okolici, znano po imenu, ki je tradicionalno ali v splošnem povezano s kulturo vinogradov, iz katerih so pridobljena vina z edinstvenimi značilnostmi in kakovostjo, in katerega največja razširitev je omejena s predpisi, ki jih določijo pristojni organi v skladu z značilnostmi vsake regije. Razširitev ne more biti enaka ali nadrejena kateremu koli krajevnemu izrazu, na katerega ozemlju ali ozemljih, če jih je več, se nahaja. Predpostavlja se, da splošna povezava s kulturo vinogradov obstaja, če se v trgovini ime ‚pago‘ običajno uporablja za opredelitev vin, pridobljenih iz njega v obdobju najmanj petih let. Vse grozdje, ki je namenjeno za ‚vino de pago‘, mora izvirati iz vinogradov, ki se nahajajo v zadevnem ‚pago‘, vino pa se izdela, hrani in stara ločeno od drugih vin.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de pago calificado

španščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Če je celoten ‚pago‘ vključen v ozemeljsko območje uporabe označbe ustreznega porekla, je vino lahko navedeno kot ‚vino de pago calificado‘, tam pridelano vino pa je vedno označeno z ‚de pago calificado‘, če izpolnjuje zahteve za vina z ustrezno označbo porekla in je kot tako registrirano.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; druge zakonske zahteve so določene v navedeni zakonodaji in drugih zakonodajah)

Vino de la tierra

španščina

ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Zahteve za uporabo tradicionalnega izraza ‚vino de la tierra‘, ki mu je dodana geografska označba:

| 1. | V predpisih o geografskih označbah proizvodov, navedenih v členu 1, je treba pri geografskih označbah upoštevati vsaj naslednje vidike:






  (a) | kategorijo oz. kategorije vina, za katere se označba uporablja, |
| --- | --- | --- |

1.

V predpisih o geografskih označbah proizvodov, navedenih v členu 1, je treba pri geografskih označbah upoštevati vsaj naslednje vidike:

(a)

kategorijo oz. kategorije vina, za katere se označba uporablja,

| (b) | ime geografske označbe, ki se uporablja, |
| --- | --- |

(b)

ime geografske označbe, ki se uporablja,

| (c) | natančne meje geografskega območja, |
| --- | --- |

(c)

natančne meje geografskega območja,

| (d) | navedbo sort vinske trte, ki se uporabljajo, |
| --- | --- |

(d)

navedbo sort vinske trte, ki se uporabljajo,

| (e) | najmanjši volumenski delež alkohola različnih vrst vina s pravico do označbe, |
| --- | --- |

(e)

najmanjši volumenski delež alkohola različnih vrst vina s pravico do označbe,

| (f) | upoštevanje ali navedbo organoleptičnih lastnosti, |
| --- | --- |

(f)

upoštevanje ali navedbo organoleptičnih lastnosti,

| (g) | sistem nadzora, ki se uporablja za vina in ga oblikuje javni ali zasebni organ. |
| --- | --- |

(g)

sistem nadzora, ki se uporablja za vina in ga oblikuje javni ali zasebni organ.

| 2. | Uporaba geografske označbe za označitev mešanice vin, pridobljene iz grozdja, potrganega na različnih območjih, bo priznana, če 85 odstotkov (kar je minimum) vina izvira z območja pridelave, katerega ime uporablja. |
| --- | --- |

2.

Uporaba geografske označbe za označitev mešanice vin, pridobljene iz grozdja, potrganega na različnih območjih, bo priznana, če 85 odstotkov (kar je minimum) vina izvira z območja pridelave, katerega ime uporablja.

(Zakon 24/2003 o vinski trti in vinu; Uredba 1126/2003)

Vino dulce natural

španščina

ZOP

(3)

(Točka B(6) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009)

Vino Generoso

španščina

ZOP

(3)

(Točka B(8) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009)

Čile

Vino Generoso de licor

španščina

ZOP

(3)

(Točka B(10) Priloge III k Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009)

FRANCIJA

Appellation d'origine contrôlée

francoščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Ime kraja, ki se uporablja za opis proizvoda, ki izvira iz tega kraja in katerega kakovost ali značilnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki, ta proizvod ima ustrezno uveljavljeno prepoznavnost in njegova pridelava je predmet nadzornih postopkov, ki vključujejo identifikacijo zainteresiranih strani, nadzor nad pogoji pridelave in nadzor proizvodov.

Alžirija

Švica

Tunizija

Appellation [...] contrôlée

francoščina

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

francoščina

Vin doux naturel

francoščina

ZOP

(3)

Mutirano vino, tj. vino, katerega alkoholno vrenje je ustavljeno z dodajanjem nevtralnega vinskega alkohola. Ta postopek je namenjen povečanju vsebnosti alkohola v vinu z istočasno ohranitvijo večine naravnega grozdnega sladkorja.

Glede na vrsto pridelanega naravno sladkega vina, ki je lahko belo, rdeče ali rdečkasto, se mutacija izvede v določeni fazi alkoholnega vrenja, z ali brez maceracije.

Vin de pays

francoščina

ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Vina z geografskimi označbami, ki izpolnjujejo stroge pogoje pridelave, določene z ‚arrêté‘, kot so največji donos, najmanjši delež alkohola, sorte vinske trte in stroga pravila analize.

ITALIJA

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

italijanščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Označba porekla vin pomeni geografsko ime vinorodnega območja, za katerega so značilni posebni pridelovalni postopki, in se uporablja za opis proizvoda priznane kakovosti, katerega značilnosti so posledica geografskega okolja in človeškega dejavnika. Navedena zakonodaja za italijanske označbe navaja poseben tradicionalni izraz ‚D.O.C.‘, da razjasni zgornji koncept visoke kakovosti in tradicionalne označbe porekla.

[Zakon št. 164 z dne 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

nemščina

Kontrolirano poreklo

slovenščina

Denominazione di origine controllata e garantita (D.O.C.G.)

italijanščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Podobna je opredelitvi D.O.C., vendar vsebuje tudi besedo ‚zajamčeno‘ in se tako uporablja za vina, ki imajo posebno vrednost in so najmanj pet let priznana kot vina DOC. Prodajajo se v posodah z največjo prostornino 5 litrov in so označena z identifikacijsko oznako vlade, ki zagotavlja večje jamstvo za potrošnike.

[Zakon št. 164 z dne 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

nemščina

Kontrolirano in garantirano poreklo

slovenščina

Vino dolce naturale

italijanščina

ZOP

(1, 3, 11, 15)

Tradicionalni izraz, ki se uporablja za opis in označevanje nekaterih vin, pridobljenih iz sušenega grozdja, ki vsebujejo določen delež ostanka sladkorja iz grozdja, brez postopkov obogatitve.

Uporaba je dovoljena s posebnimi uredbami, ki se nanašajo na različna vina.

Indicazione geografica tipica (IGT)

italijanščina

ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Izključno italijanski izraz, določen v Zakonu št. 164 z dne 10. februarja 1992, za opis italijanskih vin z geografsko označbo, katerih posebna narava in stopnja kakovosti sta posledica geografskega območja pridelave vina.

Landwein

nemščina

Vin de pays

francoščina

Deželna oznaka

slovenščina

CIPER

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Controlled Designation of Origin)

grščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje vina z ZOP.

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.4.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

grščina

ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje vina z ZGO.

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUKSEMBURG

Crémant de Luxembourg

francoščina

ZOP

(4)

[Vladna uredba z dne 4. januarja 1991] Glavni standardi, ki jih je treba upoštevati pri pridelavi, so naslednji:

| — | grozdje je potrgano ročno in izbrano posebej za pridelavo vina Crémant; |
| --- | --- |

—

grozdje je potrgano ročno in izbrano posebej za pridelavo vina Crémant;

| — | cuvee osnovnih vin mora izpolnjevati standarde kakovosti, ki se uporabljajo za kakovostna vina; |
| --- | --- |

—

cuvee osnovnih vin mora izpolnjevati standarde kakovosti, ki se uporabljajo za kakovostna vina;

| — | vino je pridelano iz mošta, dobljenega s stiskanjem celih grozdov, pri belih ali ‚rosé‘ penečih vinih, pri čemer količina dobljenega mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja; |
| --- | --- |

—

vino je pridelano iz mošta, dobljenega s stiskanjem celih grozdov, pri belih ali ‚rosé‘ penečih vinih, pri čemer količina dobljenega mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja;

| — | vino je vrelo v steklenicah po tradicionalni metodi; |
| --- | --- |

—

vino je vrelo v steklenicah po tradicionalni metodi;

| — | največja vsebnost žveplovega dioksida ne presega 150 mg/l; |
| --- | --- |

—

največja vsebnost žveplovega dioksida ne presega 150 mg/l;

| — | najmanjši tlak ogljikovega dioksida ni manjši od 4 atmosfer pri 20 °C; |
| --- | --- |

—

najmanjši tlak ogljikovega dioksida ni manjši od 4 atmosfer pri 20 °C;

| — | vsebnost sladkorja je manjša od 50 g/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost sladkorja je manjša od 50 g/l.

Marque nationale, dopolnjen z:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

francoščina

ZOP

(1, 4)

(W):

‚Marque nationale‘ (nacionalni znamka) za vina z označbo ‚Moselle luxembourgeoise‘ je bila vzpostavljena z vladno uredbo z dne 12. marca 1935. Napis ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ na pravokotni etiketi, pritrjeni na zadnji strani steklenice, potrjuje državno nadzorovano pridelavo in kakovost vina. Izda ga pristojni državni urad. Za to znamko lahko zaprosijo samo vina s poreklom iz Luksemburga, ki niso mešana s tujimi vini ter izpolnjujejo nacionalne in evropske zahteve. Prav tako je obvezno, da se vina s to znamko prodajajo v steklenicah in da je grozdje potrgano in predelano v vino na nacionalnem pridelovalnem območju. Vina se sistematično pregledujejo z analitičnimi in organoleptičnimi preskusi.

(SW):

‚Marque nationale‘ za luksemburška peneča vina je bila vzpostavljena z vladno uredbo z dne 18. marca 1988 in zagotavlja:

| — | da je peneče vino pridobljeno izključno iz vin, ki so primerna za pridelavo kakovostnih vin Luxembourg Moselle; |
| --- | --- |

—

da je peneče vino pridobljeno izključno iz vin, ki so primerna za pridelavo kakovostnih vin Luxembourg Moselle;

| — | da ustreza merilom kakovosti, ki jih predvidevajo predpisi posameznih držav in Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

—

da ustreza merilom kakovosti, ki jih predvidevajo predpisi posameznih držav in Evropske skupnosti;

| — | da je pod državnim nadzorom. |
| --- | --- |

—

da je pod državnim nadzorom.

MADŽARSKA

Minőségi bor

madžarščina

ZOP

(1)

Pomeni ‚kakovostno vino‘ in označuje vina z ZOP.

Védett eredetű bor

madžarščina

ZOP

(1)

Označuje vino z zaščitenim poreklom.

Tájbor

madžarščina

ZGO

(1)

Pomeni ‚okrajno vino‘ in označuje vina z ZGO.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

malteščina

ZOP

(1)

[Vladni uradni list št. 17965 z dne 5. Septembra 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

malteščina

ZGO

(1)

[Vladni uradni list št. 17965 z dne 5. Septembra 2006]

NIZOZEMSKA

Landwijn

nizozemščina

ZGO

(1)

To vino je potrgano in pridelano na ozemlju Nizozemske. Ime province, kjer je grozdje potrgano, se lahko navedene na etiketi. Naravni delež alkohola v tem vinu je najmanj 6,5 vol. %. Za pridelavo tega vina na Nizozemskem se lahko uporabijo samo sorte grozdja, ki so navedene v nacionalnem seznamu.

AVSTRIJA

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

latinščina

ZOP

(1)

Pogoje za ta kakovostna vina (npr. sorte, okus, vsebnost alkohola) določa regionalni odbor.

Prädikatswein, dopolnjen ali ne z:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

nemščina

ZOP

(1)

Ta vina so kakovostna vina ter so večinoma opredeljena z naravno vsebnostjo sladkorja v grozdju in pogoji trgatve. Obogatitev in dosladkanje nista dovoljena.

Ausbruch / Ausbruchwein: iz prezrelega grozdja in grozdja, okuženega s plesnijo botrytis, z naravnim deležem sladkorja najmanj 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW); za boljšo ekstrakcijo se lahko doda sveži mošt ali vino.

Auslese / Auslesewein: iz strogo izbranih grozdov z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 21° KMW.

Beerenauslese / Beerenauslesewein: iz prezrelega grozdja in/ali izbranih grozdov, okuženih s plesnijo botrytis, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 25° KMW.

Kabinett / Kabinettwein: iz popolnoma zrelega grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: grozdje mora biti skladiščeno in naravno sušeno na slami ali trsju najmanj 3 mesece pred stiskanjem; vsebnost sladkorja mora biti najmanj 25° KMW.

Spätlese / Spätlesewein: iz popolnoma zrelega grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: večina grozdja mora biti okužena s plesnijo botrytis in naravno sušena, z vsebnostjo sladkorja najmanj 30° KMW.

Eiswein: grozdje mora biti med trgatvijo in stiskanjem naravno zmrznjeno in mora imeti vsebnost sladkorja najmanj 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, dopolnjen ali ne z:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

nemščina

ZOP

(1)

Iz popolnoma zrelega grozdja in določenih sort z vsebnostjo sladkorja najmanj 15° KMW ter največjim donosom 6 750 l/ha. Vino se lahko prodaja samo s kontrolno številko kakovostnega vina.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

nemščina

ZGO

(1)

Iz popolnoma zrelega grozdja in določenih sort z vsebnostjo sladkorja najmanj 14° KMW ter največjim donosom 6 750 l/ha.

PORTUGALSKA

Denominação de origem (D.O.)

portugalščina

ZOP

(1, 3, 4, 8)

Geografsko ime regije ali posebnega kraja ali tradicionalno ime, ki je lahko povezano z geografskim poreklom, za opis ali opredelitev proizvoda, pridelanega iz grozdja, ki izvira iz te regije ali posebnega kraja in katerega kakovost ali značilnosti so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki ter katerega pridelava poteka na opredeljenem geografskem območju.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

portugalščina

ZOP

(1, 3, 4, 8)

Označevanje vinskih proizvodov, ki so upravičeni do označbe porekla, lahko vključuje naslednji navedbi: ‚Denominação de Origem Controlada‘ ali ‚DOC‘.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23 de Agosto]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

portugalščina

ZOP

(1, 3, 4, 8)

Ime države ali regije ali posebnega kraja ali tradicionalno ime, ki je lahko povezano z geografskim poreklom, ki se uporablja za opis ali opredelitev vinskega proizvoda, če je najmanj 85 % grozdja, iz katerega je pridelan proizvod, potrganega na tem območju, če gre za poseben kraj ali regijo, katerega sloves, posebno kakovost ali druge značilnosti je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu ter katerega pridelava poteka na tem opredeljenem geografskem območju ali regiji.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Vinho doce natural

portugalščina

ZOP

(3)

Vino z veliko vsebnostjo sladkorja, pridelano iz pozno potrganega grozdja ali grozdja, okuženega z žlahtno plesnijo.

[Portaria no 166/1986 de 26.6.1986]

Vinho generoso

portugalščina

ZOP

(3)

Likerska vina, ki se tradicionalno pridelujejo na opredeljenih območjih Douro, Madeira, Setúbal in Carcavelos in se imenujejo vino porto ali portovec, in njegovi prevodi v ostale jezike, vino iz Madeire ali madeira, in njegovi prevodi v ostale jezike, Moscatel de Setúbal ali Setúbal in Carcavelos.

[Decreto-Lei no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho regional

portugalščina

ZGO

(1)

Označevanje vinskih proizvodov, ki so upravičeni do geografske označbe, lahko vključuje naslednji navedbi: ‚Vinho Regional‘ ali ‚Vinho da Região de‘.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

ROMUNIJA

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), dopolnjen z:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

romunščina

ZOP

(1, 3, 8, 15, 16)

Vina z označbo porekla so vina, pridelana iz grozdja, pridobljenega na opredeljenih območjih, ki so opredeljena s podnebjem, zemljo in izpostavljenostjo pogojem, ki ugodno vplivajo na kakovost trgatve, ter upoštevajo naslednje zahteve:

| (a) | grozdje, iz katerega je pridelano vino, prihaja izključno z zadevnega opredeljenega območja; |
| --- | --- |

(a)

grozdje, iz katerega je pridelano vino, prihaja izključno z zadevnega opredeljenega območja;

| (b) | pridelava poteka na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

pridelava poteka na zadevnem geografskem območju;

| (c) | kakovost in značilnosti vina so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki; |
| --- | --- |

(c)

kakovost in značilnosti vina so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki;

| (d) | vina so pridobljena iz vinskih sort, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera. |
| --- | --- |

(d)

vina so pridobljena iz vinskih sort, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera.

V skladu s fazo zorenja grozdja in njegovimi kakovostnimi lastnostmi ob trgatvi, so vina z označbo porekla opredeljena na naslednji način:

| (a) | DOC – CMD – vino z označbo porekla, pridobljeno iz popolnoma zrelega potrganega grozdja; |
| --- | --- |

(a)

DOC – CMD – vino z označbo porekla, pridobljeno iz popolnoma zrelega potrganega grozdja;

| (b) | DOC – CT – vino z označbo porekla, pridobljeno iz grozdja pozne trgatve; |
| --- | --- |

(b)

DOC – CT – vino z označbo porekla, pridobljeno iz grozdja pozne trgatve;

DOC – CIB – vino z označbo porekla, pridobljeno ob trgatvi, ko je grozdje oplemeniteno.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

romunščina

ZOP

(5, 6)

Peneča vina z zaščiteno označbo porekla so pridelana iz sort, ki so priporočene za tovrstno pridelavo, gojenih v opredeljenih vinogradih, kjer se vino prideluje kot surovina in celotna pridelava do trženja poteka samo na odobrenem območju.

Vin cu indicație geografică

romunščina

ZGO

(1, 4, 9, 15, 16)

Vina z geografsko označbo so pridelana iz grozdja, potrganega v določenih vinogradih na opredeljenih območjih, in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | posedujejo posebno kakovost, sloves ali značilnosti, ki jih je mogoče pripisati zadevnemu geografskemu poreklu; |
| --- | --- |

(a)

posedujejo posebno kakovost, sloves ali značilnosti, ki jih je mogoče pripisati zadevnemu geografskemu poreklu;

| (b) | najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za pridelavo vina, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- |

(b)

najmanj 85 % grozdja, uporabljenega za pridelavo vina, izvira izključno s tega geografskega območja;

| (c) | pridelava poteka na tem geografskem območju; |
| --- | --- |

(c)

pridelava poteka na tem geografskem območju;

| (d) | vina so pridobljena iz sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera ali nastanejo s križanjem te vrste z drugimi vrstami roda Vitis. |
| --- | --- |

(d)

vina so pridobljena iz sort vinske trte, ki sodijo k vrsti Vitis vinifera ali nastanejo s križanjem te vrste z drugimi vrstami roda Vitis.

Dejanski volumenski delež alkohola mora biti najmanj 9,5 % za vina, pridelana v vinorodni coni B, in najmanj 10,0 % za vina iz vinorodnih con CI in CII. Skupni volumenski delež alkohola ne sme presegati 15 %.

SLOVENIJA

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), dopolnjen ali ne z Mlado vino

slovenščina

ZOP

(1)

Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravnim deležem alkohola najmanj 8,5 vol. % (9,5 vol. % v coni CII) in največjim donosom 8 000 l/ha. Analitična in organoleptična ocena je obvezna.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

slovenščina

ZOP

(1)

Vino, pridobljeno s prvim in drugim alkoholnim vrenjem, z dejanskim deležem alkohola najmanj 10 vol. %, pri čemer je skupni delež alkohola v cuveeju najmanj 9 vol. %.

Penina

slovenščina

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

slovenščina

ZOP

(1)

Pogoji za ta kakovostna vina so določeni s predpisi ministra na podlagi podrobnega strokovnega poročila (npr. sorte, vsebnost alkohola, donos itd.)

Renome

slovenščina

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), dopolnjen ali ne z:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

slovenščina

ZOP

(1)

Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 83 stopinj Oechsleja in največjim donosom 8 000 l/ha. Obogatitev, dosladkanje, dokisanje in razkisanje ni dovoljeno. Analitična in organoleptična ocena je obvezna.

Pozna trgatev: iz prezrelega in/ali s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 92 stopinj Oechsleja;

Izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 108 stopinj Oechsleja;

Jagodni izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 128 stopinj Oechsleja;

Suhi jagodni izbor: iz prezrelega in s plesnijo botrytis okuženega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 154 stopinj Oechsleja;

Ledeno vino: grozdje mora biti med trgatvijo in stiskanjem naravno zmrznjeno in imeti vsebnost sladkorja najmanj 128 stopinj Oechsleja;

Arhivsko vino (arhiva): starano vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 83 stopinj Oechsleja;

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): grozdje mora biti pred stiskanjem skladiščeno in naravno sušeno na slami ali trsju.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

slovenščina

ZOP

(1)

Vino, pridobljeno s prvim in drugim alkoholnim vrenjem, z dejanskim deležem alkohola najmanj 10,5 vol. %, pri čemer je skupni delež alkohola v cuveeju najmanj 9,5 vol. %.

Penina

slovenščina

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), dopolnjen ali ne z Mlado vino

slovenščina

ZGO

(1)

Vino iz popolnoma zrelega grozdja z naravnim deležem alkohola najmanj 8,5 vol. % in največjim donosom 12 000 l/ha. Analitična in organoleptična ocena je obvezna.

SLOVAŠKA

Akostné víno

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je inštitut za nadzor kakovosti opredelil kot kakovostno sortno vino ali vino z oznako kakovosti, pridelano iz grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 16° NM, največji hektarski donos ni presežen in vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene s posebno uredbo.

Akostné víno s prívlastkom, dopolnjen z:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľovývýber |
| --- | --- |

—

Bobuľovývýber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L'adový zber |
| --- | --- |

—

L'adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je zavod za nadzor kakovosti opredelil kot kakovostno vino z oznako, izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene s posebno uredbo, največji hektarski donos ni presežen, sorto vinske trte, poreklo grozdja, njegovo naravno vsebnost sladkorja, težo in zdravstveno stanje pred predelavo potrdi zaposleni zavoda za nadzor kakovosti, upoštevani sta prepoved povečanja naravnega volumenskega deleža alkohola in prilagoditev ostanka sladkorja.

Akostné víno s prívlastkom je razdeljeno na:

| — | kabinetné víno, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 19° NM,

| — | neskorý zber, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM,

| — | výber z hrozna, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 23° NM, dobljenega iz skrbno izbranih grozdov, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna, pridobljeno iz popolnoma zrelega grozdja z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 23° NM, dobljenega iz skrbno izbranih grozdov,

| — | bobuľový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdov, iz katerih so bile ročno odstranjene nezrele in poškodovane jagode, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdov, iz katerih so bile ročno odstranjene nezrele in poškodovane jagode, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 26° NM,

| — | hrozienkový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod z vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod z vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM,

| — | cibébový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod, oplemenitenih s plesnijo Botrytis cinerea Persoon, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM, |
| --- | --- |

—

cibébový výber, pridobljeno iz ročno izbranih prezrelih grozdnih jagod, oplemenitenih s plesnijo Botrytis cinerea Persoon, z naravno vsebnostjo sladkorja najmanj 28° NM,

| — | ľadové víno, pridobljeno iz grozdja, potrganega pri temperaturi minus 7 °C in manj, pri čemer grozdje med trgatvijo in predelavo ostane zmrznjeno, dobljeni mošt pa ima naravno vsebnost sladkorja najmanj 27° NM, |
| --- | --- |

—

ľadové víno, pridobljeno iz grozdja, potrganega pri temperaturi minus 7 °C in manj, pri čemer grozdje med trgatvijo in predelavo ostane zmrznjeno, dobljeni mošt pa ima naravno vsebnost sladkorja najmanj 27° NM,

| — | slamové víno, pridobljeno iz dobro zrelega grozdja, ki je bilo pred predelavo najmanj tri mesece skladiščeno na podlagi iz slame ali trsja, lahko tudi obešeno na vrvi, naravna vsebnost sladkorja v dobljenem moštu pa je bila najmanj 27° NM. |
| --- | --- |

—

slamové víno, pridobljeno iz dobro zrelega grozdja, ki je bilo pred predelavo najmanj tri mesece skladiščeno na podlagi iz slame ali trsja, lahko tudi obešeno na vrvi, naravna vsebnost sladkorja v dobljenem moštu pa je bila najmanj 27° NM.

Esencia

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano s počasno fermentacijo mošta, dobljenega iz ločeno izbranih cibeb iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘. Esenca vsebuje najmanj 450 g/l naravnega sladkorja in 50 g/l ekstrakta brez sladkorja. Zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

Forditáš

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika iz opredeljenega vinograda ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, ki leži na grozdnih tropinah iz cibeb. Zori najmanj dve leti, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu.

Mášláš

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem mošta ali vina istega letnika iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, ki se prilije fermentirani usedlini vina Samorodné ali Výber. Zori najmanj dve leti, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu.

Pestovateľský sekt (5)

slovaščina

ZOP

(4)

Osnovni pogoji pridelave so izpolnjeni s pogojem za pridelavo kakovostnih penečih vin in, če zadnjo fazo postopka pridelave penečega vina izvede vinogradnik iz vinograda, iz katerega izvira grozdje, uporabljeno za pridelavo. Posamezne sestavine cuvéeja sekta pestovateľský sekt morajo biti z istega vinorodnega območja.

Samorodné

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem iz vinske sorte Tokaj iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘, če pogoji za masovno pridelavo cibeb niso ugodni. Vino je lahko dano v promet šele po dveh letih zorenja, od tega najmanj eno leto v lesenem sodu

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

slovaščina

ZOP

(4)

Peneče vino, dobljeno s primarno ali sekundarno fermentacijo kakovostnega vina iz grozdja, gojenega na vinorodnih površinah vinorodnih območij in izključno na vinorodnem območju, kjer se goji grozdje za njegovo pridelavo, ali na območjih v neposredni bližini, pri čemer so s pogojem za kakovostna peneča vina izpolnjeni osnovni pogoji pridelave.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem po polivanju cibeb z moštom z vsebnostjo sladkorja najmanj 21° NM iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘ ali z vinom enake kakovosti in istim letnikom iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘. Glede na količino dodanih cibeb se Tokajský výber deli na 3 do 6 putňový. Výber zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

Výberová esencia

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z alkoholnim vrenjem cibeb. Med trgatvijo so grozdne jagode izbrane ločeno in se takoj po predelavi polijejo z moštom iz opredeljenega vinograda na vinorodnem območju ‚vinohradnícka oblasť Tokaj‘ ali z vinom istega letnika, ki vsebuje najmanj 180 g/l naravnega sladkorja in 45 g/l ekstrakta brez sladkorja. Zori najmanj tri leta, od tega najmanj dve leti v lesenem sodu.

ZDRUŽENO KRALJESTVO

quality (sparkling) wine

angleščina

ZOP

(1, 4)

Vino ali peneče vino, ki je pridelano v Angliji in Walesu v skladu s predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji teh držav. Vina, ki se tržijo kot ‚kakovostno vino‘ so prestala organoleptično in analitično oceno. Njegova posebna narava in značilnosti izhajajo iz območja pridelave, kakovosti uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

Regional (sparkling) wine

angleščina

ZGO

(1, 4)

Vino ali peneče vino, ki je pridelano v Angliji in Walesu v skladu s predpisi, določenimi v nacionalni zakonodaji teh držav. ‚Regionalno vino‘ je prestalo organoleptično in analitično oceno. Njegova narava in značilnosti izhajajo iz območja pridelave, uporabljenega grozdja ter usposobljenosti pridelovalca in vinarja.

DEL B:   Tradicionalni izrazi iz člena 118u(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007

BOLGARIJA

Колекционно

(collection)

bolgarščina

ZOP

(1)

Vino, ki izpolnjuje pogoje za označbo ‚special reserve‘ in zori v steklenicah najmanj eno leto ter katerega količina ne presega polovice celotne serije ‚special reserve‘.

Ново

(young)

bolgarščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino je bilo v celoti pridelano iz grozdja ene trgatve in je bilo ustekleničeno do konca leta. Do 1. marca naslednjega leta se lahko prodaja z označbo ‚new‘. V tem primeru mora biti na etiketah obvezno navedena označba ‚rok prodaje – 1. marec ...‘. Po preteku zgoraj navedenega roka vina ni mogoče tržiti in predstavljati kot ‚novo‘ in količine vina, preostale v trgovski mreži, se po 31. marcu zadevnega leta v skladu z zahtevami odloka obvezno opremijo z novimi etiketami.

Премиум

(premium)

bolgarščina

ZGO

(1)

Vino pridelano iz ene sorte grozdja z najvišjo kakovostjo celotne letine. Pridelana količina ne presega ene desetine celotne letine.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

bolgarščina

ZOP

(1)

Vino, ki zori v novih hrastovih sodih s prostornino do 500 l.

Премиум резерва

(premium reserve)

bolgarščina

ZGO

(1)

Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, predstavlja ohranjeno količino najboljšega pridelka celotne trgatve.

Резерва

(reserve)

bolgarščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, ki zori najmanj eno leto od novembra v letu trgatve.

Розенталер

(Rosenthaler)

bolgarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz priporočenih sort grozdja z vsebnostjo sladkorja najmanj 22 masnih odstotkov. Vino ima delež alkohola najmanj 11°. Njegove značilnosti so predvsem posledica dodajanja grozdja, mošta ali zgoščenega grozdnega mošta najmanj 30 dni pred odpremo.

Специална селекция

(special selection)

bolgarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz ene sorte grozdja ali mešanica, ki zori najmanj dve leti po datumu izteka, navedenem v specifikaciji proizvoda.

Специална резерва

(special reserve)

bolgarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz ene sorte grozdja, ali mešanica, ki zori v hrastovih sodih najmanj eno leto po datumu izteka, navedenem v specifikaciji proizvoda.

ČEŠKA REPUBLIKA

Archivní víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, dano na trg najmanj tri leta po letu trgatve.

Burčák

češčina

ZOP

(1)

Delno fermentiran grozdni mošt, kjer je dejanska vsebnost alkohola večja od volumenskega odstotka in manjša od treh petin celotne vsebnosti alkohola.

Klaret

češčina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz črnega grozdja brez fermentacije na drožeh.

Košer, Košer víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki je bilo pridelano z liturgično metodo v smislu pravil judovske kongregacije.

Labín

češčina

ZGO

(1)

Vino iz črnega grozdja, ki je bilo pridelano brez fermentacije na drožeh v češki vinski regiji.

Mladé víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, namenjeno za uporabo s strani končnih uporabnikov najkasneje do konca koledarskega leta, v katerem je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za to vino.

Mešní víno

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki je bilo pridelano z liturgično metodo in izpolnjuje pogoje za uporabo med liturgičnimi dejanji v okviru maše v katoliški cerkvi.

Panenské víno

češčina

ZOP

(1)

Vino izvira iz prve trgatve vinograda; za prvo trgatev vinograda se šteje trgatev, opravljeno v tretjem letu zasaditve vinograda.

Panenská sklizeň

češčina

Pěstitelský sekt (6)

češčina

ZOP

(4)

Peneče vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano in ki izpolnjuje zahteve predpisov Evropske skupnosti za kakovostno peneče vino, pridelano v določeni regiji iz grozdja iz vinogradnikovega vinograda.

Pozdní sběr

češčina

ZOP

(1)

Vino, ki ga je klasificiral češki inšpekcijski organ za kmetijstvo in prehrano, pridelano iz grozdja, potrganega v določenem vinogradu na zadevnem območju, hektarski donos ni bil presežen, grozdje, iz katerega je bilo vino pridelano, je doseglo vsebnost sladkorja najmanj 21° NM, trgatev in pridelava vina, z izjemo stekleničenja, sta bili izvedeni v zadevni vinski regiji, vino izpolnjuje zahteve glede kakovosti, določene z izvedbenim pravnim predpisom.

Premium

češčina

ZOP

(1)

Vino z značilnostmi sortiranja – izbira grozdja, izbira jagod ali izbira sušenih jagod – je bilo pridelano iz grozdja, od katerega je bilo najmanj 30 % okuženega z žlahtno plesnijo Botrytis cinerea P.

Rezerva

češčina

ZOP

(1)

Vino, starano najmanj 24 mesecev v lesenem sodu in nato v steklenici, medtem ko najmanj 12 mesecev za rdeče vino in 6 mesecev za belo vino ali rosé.

Růžák

češčina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz mešanice grozdja ali grozdnega mošta iz belega, po potrebi rdečega ali črnega grozdja.

Ryšák

češčina

Zrálo na kvasnicích

češčina

ZOP

(1)

Vino je med pridelavo najmanj šest mesecev ležalo na vinskih drožeh.

Krášleno na kvasnicích

češčina

Školeno na kvasnicích

češčina

NEMČIJA

Affentaler

nemščina

ZOP

(1)

Izraz za poreklo kakovostnega rdečega vina in vina Prädikatswein iz sorte vinske trte Blauer Spätburgunder z območij Altschweier, Bühl, Eisental in Neusatz mesta Bühl, Bühlertal ter z območja Neuweier mesta Baden-Baden.

Badisch Rotgold

nemščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano s tipiziranjem (mešanjem) belega grozdja, tudi zdrozganega, z rdečim grozdjem, ki izvira iz opredeljene vinorodne cone Baden.

Classic

nemščina

ZOP

(1)

Rdeče vino ali kakovostno belo vino, izdelano izključno iz grozdja klasičnih sort vinske trte, značilnih za regijo; najmanjši naravni volumenski delež alkohola v moštu, ki se uporablja pri pridelavi, je najmanj 1 % večji od najmanjšega naravnega deleža alkohola, predpisanega za vinorodno cono, v kateri je bilo grozdje potrgano; skupni volumenski delež alkohola je najmanj 11,5 %; vsebnost ostanka sladkorja ne presega 15 g/l in ne presega dvakratne skupne vsebnosti kisline; navedba posamezne sorte vinske trte, navedba letnika, vendar brez navedbe okusa.

Ehrentrudis

nemščina

ZOP

(1)

Navedba porekla za kakovostno in vrhunsko vino vrste vina rosé iz sorte vinske trte Blauer Spätburgunder z območja Tuniberg.

Federweisser

nemščina

ZGO

(1)

Delno fermentiran grozdni mošt iz Nemčije z geografsko označbo ali iz ostalih držav EU; geografske označbe, prevzete iz vinorodne cone ‚vin de pays‘; ‚Federweißer‘: je najpogostejša označba za delno fermentiran grozdni mošt z vidika regionalne raznolikosti označb.

Hock

nemščina

ZGO

(1)

Belo vino z geografsko označbo iz vinorodne cone Rhine z vsebnostjo ostanka sladkorja v obsegu ‚srednje sladko‘; zgodovina izraza: Hock je tradicionalna angloameriška označba za vino Rhine in izvira iz kraja z imenom ‚Hochheim‘ (v vinorodni coni Main, Rheingau).

Liebfrau(en)milch

nemščina

ZOP

(1)

Tradicionalno ime kakovostnega belega nemškega vina, ki vsebuje najmanj 70 odstotkov mešanice vin Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau ali Kerner iz regij Nahe, Rheingau, Rheinhessen ali Pfalz. Vsebnost ostanka sladkorja je v obsegu ‚srednje sladko‘, skoraj izključno izdelano za izvoz.

Riesling-Hochgewächs (7)

nemščina

ZOP

(1)

Kakovostno belo vino, pridelano izključno iz grozdja sorte Riesling, naravni volumenski delež alkohola v moštu, uporabljenem za pridelavo, je najmanj 1,5 % višji od najmanjšega naravnega deleža alkohola, predpisanega za posamezno vinorodno cono ali njen del, kjer je bilo grozdje potrgano, in je na preskusu kakovosti doseglo številko kakovosti najmanj 3,0.

Schillerwein

nemščina

ZOP

(1)

Vino iz opredeljene vinorodne cone Württemberg; kakovostno vino bledo do svetlo rdeče barve, pridelano s tipiziranjem (mešanjem) belega grozdja, tudi zdrozganega, z rdečim grozdjem, tudi zdrozganim. ‚Schillersekt b.A.‘ ali ‚Schillerperlwein b.A.‘ je dovoljeno, če je Schillerwein osnovno vino.

Weissherbst

nemščina

ZOP

(1)

Kakovostno vino, pridelano v opredeljeni vinorodni coni, ali Prädikatswein (vino s posebnimi lastnostmi), ki je pridelano iz ene sorte rdečega grozdja in iz najmanj 95 odstotkov grozdnega mošta; v zvezi z označbo Weißherbst mora biti navedena sorta grozdja v enaki vrsti pisave, velikosti in barvi; lahko se uporablja tudi za domače kakovostno peneče vino, pridelano iz vina, ki ima lahko označbo ‚Weißherbst‘.

GRČIJA

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚Agrepavlis‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αμπέλι

(Ampeli)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana izključno iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana izključno iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Αρχοντικό

(Archontiko)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚archontiko‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Κάβα

(Cava)

grščina

ZGO

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Vina, ki se starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

grščina

ZOP

(3, 15, 16)

Vina, pridelana izključno iz grozdja izbranih vinogradov, s posebej nizkimi hektarskimi donosi.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

grščina

ZOP

(1, 3, 15, 16)

Izbrana vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Κάστρο

(Kastro)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt ali ruševine zgodovinskega gradu, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Κτήμα

(Ktima)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja na ustreznem zaščitenem pridelovalnem območju.

Λιαστός

(Liastos)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, delno posušenega na soncu ali v senci.

Μετόχι

(Metochi)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja izven območja samostana, kateremu pripada posestvo.

Μοναστήρι

(Monastiri)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih, ki pripadajo samostanu.

Νάμα

(Nama)

grščina

ZOP / ZGO

(1)

Sladka vina, ki se uporabljajo za sveto obhajilo.

Νυχτέρι

(Nychteri)

grščina

ZOP

(1)

Vina z ZOP ‚Santorini‘, pridelana izključno na otokih ‚Thira‘ in ‚Thiresia‘, ki se starajo v sodih najmanj tri mesece.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, ki se nahaja na nadmorski višini več kot 500 m.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana izključno iz grozdja, gojenega v vinogradih, ki se nahajajo na nadmorski višini več kot 500 m.

Πύργος

(Pyrgos)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vina, pridelana iz grozdja, potrganega v vinogradih na posestvu, kjer se nahaja objekt, označen kot ‚Pyrgos‘, in pridelava vina poteka na tem posestvu.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

grščina

ZOP

(1, 3, 15, 16)

Izbrana vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

grščina

ZOP

(3, 15, 16)

Izbrana likerska vina, ki se določeno obdobje starajo pod nadzorovanimi pogoji.

Βερντέα

(Verntea)

grščina

ZGO

(1)

Vino s tradicionalno oznako, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradih otoka Zakynthos, kjer poteka tudi pridelava vina.

Vinsanto

latinščina

ZOP

(1, 3, 15, 16)

Vino z ZOP ‚Santorini‘, pridelano v kompleksu Santo Erini-Santorini na otokih ‚Thira‘ in ‚Thirasia‘ iz grozdja, sušenega na soncu.

ŠPANIJA

Amontillado

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (Vino generoso) iz suhega vina z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ostre arome, prazno, prijetnega in polnega okusa, v barvi jantarja ali zlata, s pridobljenim deležem alkohola 16–22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Añejo

španščina

ZOP / ZGO

(1)

Vina, starana najmanj 24 mesecev v hrastovih posodah s prostornino 600 l ali v steklenici.

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Malaga‘, starano od tri do pet let.

Chacolí-Txakolina

španščina

ZOP

(1)

Vino z ZOP ‚Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina‘, ‚Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina‘ in ‚Chacolí de Álava-Arabako Txakolina‘, v osnovi izdelano iz sort Ondarrabi Zuri in Ondarrabi Beltza. Vino s pridobljenim deležem alkohola najmanj 9,5 vol. % (11 vol. % za belo vino, fermentirano v sodu), največ 0,8 mg/l hlapne kisline in največ 180 mg/l žveplovega dioksida (140 mg/l za rdeča vina).

Clásico

španščina

ZOP

(3, 16)

Vina z vsebnostjo ostanka sladkorja več kot 45 g/l.

Čile

Cream

angleščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘ z vsebnostjo sladkorja najmanj 60 g/l, rumeno do rdečkasto rjave barve. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali z metodo ‚añadas‘ v hrastovih posodah.

Criadera

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, starano po metodi ‚criaderas y soleras‘, ki je tradicionalna na tem območju.

Criaderas y Soleras

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, pridelano z uporabo hrastovih sodov, zloženih en vrh drugega v nivoje, imenovane ‚criaderas‘, pri čemer je vino zadnjega letnika na najvišjem nivoju sistema, nato pa v daljšem obdobju z delnim in zaporednim prehajanjem preide vse nivoje oziroma ‚criaderas‘, dokler ne doseže zadnjega nivoja, imenovanega ‚solera‘, kjer se proces staranja zaključi.

Crianza

španščina

ZOP

(1)

Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l, |
| --- | --- |

—

za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l,

| — | za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 18 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino. |
| --- | --- |

—

za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 18 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino.

Dorado

španščina

ZOP

(3)

Likerska vina z ZOP ‚Rueda‘ in ‚Malaga‘ s procesom staranja.

Fino

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ in ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘ z naslednjimi lastnostmi: slamnate barve, suho, rahlo trpko, nežnega in prijetnega okusa. Starano pod slojem ‚flor‘ najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovih posodah z največjo prostornino 1 000 l.

Fondillón

španščina

ZOP

(16)

Vino z ZOP ‚Alicante‘, izdelano iz bolj zrelega grozdja sorte Monastrell z izjemnim zdravstvenim in kakovostnim stanjem. Med fermentacijo se uporablja izključno v domovini pridelan kvas, pridobljeni delež alkohola (najmanj 16 vol. %) pa je v celoti naraven. Starano v hrastovih posodah najmanj deset let.

Gran reserva

španščina

ZOP

(1)

Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 60 mesecev, od tega najmanj 18 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici, |
| --- | --- |

—

za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 60 mesecev, od tega najmanj 18 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici,

| — | za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 48 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici. |
| --- | --- |

—

za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 48 mesecev, od tega najmanj 6 mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici.

Čile

španščina

ZOP

(4)

Najkrajše obdobje staranja za peneča vina z ZOP ‚Cava‘ je 30 mesecev – od ‚tiraje‘ do ‚degüelle‘.

Lágrima

španščina

ZOP

(3)

Sladko vino z ZOP ‚Málaga‘, pri izdelavi katerega mošt po drozganju grozdja brez mehaničnega pritiska odteka. Starati se mora najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali po eni od metod letnikov trgatve v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Noble

španščina

ZOP / ZGO

(1)

Vina, starana v skupnem obdobju najmanj 18 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 600 l ali v steklenici.

španščina

ZOP

(3)

Likerska vina z ZOP ‚Málaga‘, starana dve do tri leta.

Oloroso

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ in ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘ z naslednjimi lastnostmi: bogato, polno in blago, aromatično, energetsko, suho ali nekoliko sladko vino, v barvi, podobni mahagonovcu, s pridobljenim deležem alkohola med 16 in 22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Pajarete

španščina

ZOP

(3)

Sladka ali polsladka vina z ZOP ‚Málaga‘, starana najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali metodi ‚añadas‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Pálido

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Condado de Huelva‘, starano več kot tri leta po biološkem procesu staranja, s pridobljenim deležem alkohola od 15 do 17 vol. %.

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Rueda‘, starano najmanj štiri leta, od tega zadnja tri leta v hrastovih sodih.

španščina

ZOP

(3)

Vino z ZOP ‚Málaga‘ iz sort Pedro Ximenez in/ali Moscatel brez dodatka ‚arrope‘ (prekuhan mošt) in brez procesa staranja.

Palo Cortado

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘ in ‚Montilla Moriles‘, katerega organoleptične lastnosti zajemajo aromo amontillada ter okus in barvo, ki sta podobna vinu oloroso, s pridobljenim deležem alkohola od 16 do 22 odstotkov. Starano v dveh fazah: prva je biološka – pod slojem ‚flor‘, druga pa oksidacijska.

Primero de Cosecha

španščina

ZOP

(1)

Vino z ZOP ‚Valencia‘, potrgano v prvih desetih dneh obdobja trgatve in ustekleničeno v roku naslednjih 30 dni za dokončanje pridelave, pri čemer je obvezna navedba obdobja trgatve na etiketi.

Rancio

španščina

ZOP

(1, 3)

Vina, ki so v procesu staranja opazno oksidirala zaradi nenadne spremembe v temperaturi ob prisotnosti zraka ali v leseni ali kristalni embalaži.

Raya

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP ‚Montilla Moriles‘ z lastnostmi, podobnimi lastnostim vin ‚Oloroso‘, vendar z manj okusa in vonja. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Reserva

španščina

ZOP

(1)

Vina, ki ne sodijo med peneča vina, biser vina ali likerska vina in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 36 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici, |
| --- | --- |

—

za rdeča vina je predpisano obdobje staranja najmanj 36 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v hrastovih sodih z največjo prostornino 330 l in preostali čas v steklenici,

| — | za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici. |
| --- | --- |

—

za bela in rosé vina je predpisano obdobje staranja najmanj 24 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v hrastovih sodih z enako največjo prostornino in preostali čas v steklenici.

Čile

Sobremadre

španščina

ZOP

(1)

Bela vina ‚Vinos de Madrid‘, ki zaradi posebne izdelave vsebujejo ogljikov dioksid pred lastno fermentacijo mošta z ‚madres‘ (olupljen in stisnjen grozd).

Solera

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino z ZOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ in ‚Condado de Huelva‘, starano po metodi ‚criaderas y soleras‘.

Superior

španščina

ZOP

(1)

Vina, pridobljena iz najmanj 85 % zaželenih sort z ustreznih opredeljenih območij.

Čile

Južna Afrika

Trasañejo

španščina

ZOP

(3)

Likerska vina z ZOP ‚Málaga‘, starana več kot pet let.

Vino Maestro

španščina

ZOP

(3)

Vino z ZOP ‚Málaga‘, ki izhaja iz zelo nepopolne fermentacije, ker je pred začetkom dodan mošt s 7 % vinskega alkohola. Zato je fermentacija zelo počasna in se ustavi, ko je vsebnost alkohola od 15 do 16°, pri čemer ostane 160 do 200 g/l nefermentiranega sladkorja. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ ali metodi ‚añadas‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Vendimia Inicial

španščina

ZOP

(1)

Vino ‚Utiel–Requena‘, izdelano iz grozdja, ki je potrgano v prvih desetih dneh obdobja trgatve in ima koncentracijo alkohola med 10 in 11,5 volumenskih odstotkov, zahvaljujoč mladosti ima posebne lastnosti, med katere lahko štejemo rahlo sproščanje ogljikovega dioksida.

Viejo

španščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, starano najmanj 36 mesecev, oksidirano predvsem zaradi učinka svetlobe, kisika, toplote ali sočasnega delovanja teh dejavnikov.

španščina

ZOP

(3)

Likersko vino (vino generoso) z ZOP Condado de Huelva z naslednjimi lastnostmi: precej bogato, polno in pitno, aromatično, energetsko, suho ali nekoliko sladko vino, v barvi, podobni mahagonovcu, s pridobljenim deležem alkohola med 15 in 22°. Starano najmanj dve leti po metodi ‚criaderas y soleras‘ v hrastovi posodi z največjo prostornino 1 000 l.

Vino de Tea

španščina

ZOP

(1)

Vino severnega podobmočja z ZOP ‚La Palma‘, starano v leseni embalaži iz borovca Pinus canariensis (‚Tea‘) največ šest mesecev. Pridobljeni delež alkohola je med 11 in 14,5 vol. % za bela vina, med 11 in 13 vol. % za vina ‚rosé‘ ter med 12 in 14 vol. % za rdeča vina.

FRANCIJA

Ambré

francoščina

ZOP

(3)

Člen 7 uredbe z dne 29. decembra 1997: ZOP ‚Rivesaltes‘: za pridobitev naziva kontrolirana oznaka porekla ‚Rivesaltes‘ z navedbo ‚ambré‘ morajo biti bela vina pridelana na posesti v oksidativnem okolju do 1. septembra drugega leta, ki sledi letu trgatve.

Clairet

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Bourgogne‘, ‚Bordeaux‘: bledo rdeče vino ali vino rosé.

Claret

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Bordeaux‘: izraz, ki označuje bledo rdeče vino.

Tuilé

francoščina

ZOP

(3)

Člen 7 uredbe z dne 29. decembra 1997: za pridobitev naziva kontrolirana oznaka porekla ‚Rivesaltes‘ z navedbo ‚tuilé‘ morajo biti rdeča vina, pridelana na posesti v oksidativnem okolju do 1. septembra drugega leta, ki sledi letu trgatve.

Vin jaune

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L'Etoile‘, ‚Château-Châlon‘: vinski proizvodi, pridelani izključno iz sort grozdja, določenih v nacionalni zakonodaji: počasna fermentacija, staranje v hrastovem sodu brez dodatkov najmanj šest let.

Château

francoščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Zgodovinski izraz, povezan z vrsto območja in vrsto vina ter namenjen poimenovanju vin, ki izvirajo s posestva, ki resnično obstaja ali je natančno tako poimenovano.

Čile

Clos

francoščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Čile

Cru artisan

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚St Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚St Estèphe‘:

izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva.

Cru bourgeois

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚Saint Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint Estèphe‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva.

Čile

Cru classé, dopolnjen ali ne z Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Barsac‘, ‚Côtes de Provence‘, ‚Graves‘, ‚Saint-Emilion grand cru‘, ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Pessac-Leognan‘, ‚Saint Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint Estèphe‘, ‚Sauternes‘:

izraz, povezan s kakovostjo vina, z njegovo zgodovino in vrsto območja, ki ustvarja hierarhijo kakovosti med vini z določenega posestva.

Edelzwicker

nemščina

ZOP

(1)

Vina z ZOP ‚Alsace‘ iz ene ali več sort grozdja, kot je določeno v specifikacijah.

Grand Cru

francoščina

ZOP

(1, 3, 4)

Izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z zaščitenimi označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla.

Čile

Švica

Tunizija

Hors d’âge

francoščina

ZOP

(3)

ZOP ‚Rivesaltes‘, ‚Banyuls‘, ‚Rasteau‘ in ‚Maury‘: izrazi se lahko uporabljajo za vina, ki so zorela najmanj pet let po njihovi izdelavi.

Passe-tout-grains

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Bourgogne‘ iz dveh sort grozdja, kot je določeno v specifikacijah.

Premier Cru

francoščina

ZOP

(1, 4)

Izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z zaščitenimi označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla.

Tunizija

Primeur

francoščina

ZOP

(1)

Vina, pri katerih kot datum trženja za potrošnike velja tretji četrtek v novembru leta pridelave.

francoščina

ZGO

(1)

Vina, pri katerih kot datum trženja za potrošnike velja tretji četrtek v oktobru leta pridelave.

Rancio

francoščina

ZOP

(1, 3)

ZOP ‚Grand Roussillon‘, ‚Rivesaltes‘, ‚Rasteau‘, ‚Banyuls‘, ‚Maury‘, ‚Clairette du Languedoc‘: izraz, povezan z vrsto vina in določeno metodo pridelave vina, namenjen poimenovanju nekaterih kakovostnih vin zaradi njihove starosti in pogojev, vezanih na ozemlje.

Sélection de grains nobles

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand cru‘, ‚Condrieu‘, ‚Monbazillac‘, ‚Graves supérieures‘, ‚Bonnezeaux‘, ‚Jurançon‘, ‚Cérons‘, ‚Quarts de Chaume‘, ‚Sauternes‘, ‚Loupiac‘, ‚Côteaux du Layon‘, ‚Barsac‘, ‚Sainte Croix du Mont‘, ‚Côteaux de l’Aubance‘, ‚Cadillac‘: vina, obvezno pridelana iz ročno potrganega grozdja s postopnim izbiranjem. Cilj je izbiranje prezrelega grozdja, ki ga je prizadela žlahtna plesen ali se je zgostilo že na trti.

Sur lie

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Muscadet‘, ‚Muscadet Coteaux de la Loire‘, ‚Muscadet-Côtes de Grandlieu‘, ‚Muscadet-Sèvre et Maine‘, ‚Gros Plant du Pays Nantais‘: vino z določenimi specifikacijami (kot sta donos in delež alkohola), ki ostane na drožeh vse do 1. marca leta, ki sledi letu trgatve.

francoščina

ZGO

(1)

ZGO ‚Vin de pays d’Oc‘, ‚Vin de pays des Sables du Golfe du Lion‘: vino z določenimi specifikacijami, ki ostane v velikem sodu ali sodu manj kot eno zimo in do stekleničenja ostane na svojih drožeh.

Vendanges tardives

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand Cru‘, ‚Jurançon‘: izraz, povezan z vrsto vina in določeno metodo pridelave, namenjen poimenovanju vin, ki so izdelana iz prezrelega grozdja, ob upoštevanju opredeljenih pogojev glede gostote in deleža alkohola.

Villages

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Anjou‘, ‚Beaujolais‘, ‚Côte de Beaune‘, ‚Côte de Nuits‘, ‚Côtes du Rhône‘, ‚Côtes du Roussillon‘, ‚Mâcon‘: izraz, povezan s kakovostjo vina, namenjen poimenovanju vin z označbami porekla, opredeljenimi z uredbo, in kadar gre za kolektivno rabo izraza z vključitvijo v označbo porekla.

Vin de paille

francoščina

ZOP

(1)

ZOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L'Etoile‘, ‚Hermitage‘: izraz, povezan z metodo pridelave, ki jo sestavljata izbira grozdja iz sort, opredeljenih z nacionalno zakonodajo, in najmanj šest tednov sušenja na slami, rešetkah ali na stojalih. Staranje traja najmanj tri leta od datuma stiskanja, vključno z zorenjem pod lesom najmanj 18 mesecev.

ITALIJA

Alberata

italijanščina

ZOP

(1)

Poseben izraz, povezan z vinom vrste ‚Aversa‘. Nanaša se na zelo staro tradicijo gojenja trte, iz katere je proizvod pridobljen.

Vigneti ad alberata

Amarone

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan z metodo pridelave vin vrste ‚Valpolicella‘. Že od antike dalje se uporablja za prepoznavanje porekla vina, pridelanega po posebni metodi pridelave iz sušenega grozdja, ki temelji na popolni fermentaciji sladkorja. Na ta način si lahko razlagamo poreklo imena ‚Amarone‘. Je precej specifičen in znan izraz, ki lahko opredeljuje sam proizvod.

Ambra

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan z metodo pridelave in s posebno, jantarjevo rumeno barvo, bolj ali manj intenzivnega odtenka, vina vrste ‚Marsala‘. Njegova posebna barva je rezultat dolgotrajne metode pridelave, ki vključuje staranje in prečiščevanje – postopka, ki zahtevata precejšnjo zmanjšanje oksidacije polifenolov in barvil.

Ambrato

italijanščina

ZOP

(1, 3)

Izraz, povezan z metodo pridelave in s posebno jantarjevo barvo, bolj ali manj intenzivnega odtenka, ki je značilna za vina vrste ‚Malvasia from Lipari‘ in ‚Vernaccia from Oristano‘. Njegova posebna barva je rezultat dolgotrajne metode pridelave, ki vključuje staranje in prečiščevanje – postopka, ki zahtevata precejšnje zmanjšanje oksidacije polifenolov in barvil.

Annoso

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z vinom vrste ‚Controguerra‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje sušeno grozdje in obvezno najmanj 30-mesečno obdobje staranja v lesenih posodah pred trženjem in uporabo končnega proizvoda.

Apianum

latinščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, namenjen poimenovanju vina ‚Fiano di Avellino‘. To je izraz s klasičnim poreklom. Nanaša se na blagodejne učinke grozdja, saj ga izredno cenijo čebele (‚api‘ v italijanščini).

Auslese

nemščina

ZOP

(1)

Glej tradicionalni izraz ‚scelto‘. Edinstven izraz, namenjen poimenovanju vin ‚Caldaro‘ in ‚Caldaro Classico – Alto Adige‘.

Buttafuoco

italijanščina

ZOP

(1, 6)

Edinstven izraz, povezan izključno s posebno vrsto vina, ki izvira z vinskega podobmočja ‚Oltrepò Pavese‘. Že dolgo časa se uporablja za opis resnično posebnega proizvoda, ki ima glede na pomen besede sposobnost oddajanja ‚posebne toplote‘.

Cannellino

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan z vrsto vin ‚Frascati‘ in njihovo pridelavo. Že dolgo časa se uporablja za opredelitev zgoraj omenjene vrste vina, pridelane po posebni metodi pridelave, ki omogoča pridobitev vina ‚abboccato‘, ki je rahlo sladko in polnega okusa.

Cerasuolo

italijanščina

ZOP

(1)

Tradicionalni in zgodovinski izraz, povezan izključno z vini ‚Cerasuolo di Vittoria‘. Je sestavni del poimenovanja DOCG in predstavlja njegov negeografski vidik. Izraz se nanaša na njegovo pridelavo in barvo. Izraz se tradicionalno uporablja tudi za opis druge vrste vin ‚Montepulciano d'Abruzzo‘, s katero je tesno povezan.

Chiaretto

italijanščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5, 6)

Izraz, povezan z metodo pridelave in barvo, značilno za sorodno vrsto vina iz črnega grozdja.

Ciaret

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan z vini ‚Monferrato‘ in posebno barvo vina, ime tradicionalno pomeni ‚rdeča luč‘.

Château

francoščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Izraz, povezan z imenom vinarskega podjetja, če grozdje izvira izključno iz tega podjetja in je tudi vino pridelano v istem podjetju.

Čile

Classico

italijanščina

ZOP

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Izraz, določen z zakonom št. 164/1992. Namenjen je poimenovanju nepenečih vin najstarejšega območja porekla, ki se mu lahko dodeli avtonomno ZOP.

Čile

Dunkel

nemščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno temno barvo ustreznega vina vrste ‚Trentino‘.

Fine

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan izključno z eno od vrst vina ‚Marsala‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj eno leto, od tega najmanj 8 mesecev v lesenem sodu.

Fior d’Arancio

italijanščina

ZOP

(1, 6)

Izraz, povezan z dvema vrstama vina ‚Colli Euganei‘: penečim in ‚passito‘ vinom (tj. iz sušenega grozdja). Nanaša se na metodo pridelave in na značilno aromatičnost vina, ki je pridobljeno iz grozdja sorte muškat z natančno metodo pridelave.

Flétri

francoščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan s posebnimi vrstami vina z DOC ‚Valle d'Aosta‘ ali ‚Vallée d'Aoste‘. Nanaša se na metodo pridelave in na značilnosti proizvoda, ki je rezultat natančne metode pridelave iz delno sušenega grozdja.

Garibaldi Dolce

italijanščina

ZOP

(3)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan s posebno vrsto vrhunskih vin z DOC ‚Marsala‘. Na začetku se je izraz uporabljal v čast Garibaldiju, ki je vino okusil, ko je pristal v mestecu Marsala. Cenil ga je zaradi njegovih značilnosti, ki izvirajo iz posebne metode pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj dve leti v lesenih sodih.

GD

Governo all’uso toscano

italijanščina

ZOP / ZGO

(1)

Prvotno je bil izraz vezan na vina z ZOP ‚Chianti‘ in ‚Chianti Classico‘. Kasneje se je njegova uporaba razširila na vina z ZGO ‚Colli della Toscana Centrale‘, ki so pridelana na istem pridelovalnem območju. Nanaša se na posebno toskansko metodo pridelave, ki vključuje dodajanje sušenega grozdja vinu ob koncu zime, kar povzroči dodatno fermentacijo.

Gutturnio

italijanščina

ZOP

(1, 8)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vrsto vina, ki izvira z vinskega podobmočja ‚Colli Piacentini‘. Nanaša se na metodo pridelave zgoraj omenjenega rdečega vina – zelo značilnega vina visoke kakovosti. Običajno se je streglo v rimskih srebrnih čašah, imenovanih ‚Gutturnium‘.

Italia Particolare

italijanščina

ZOP

(3)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vini ‚Marsala fine‘. Na začetku se je vino ‚Marsala‘ pridelovalo izključno za domači trg.

IP

Klassisch

nemščina

ZOP

(1)

Tradicionalno območje pridelave vina ‚Caladro‘ in ‚Alto Adige‘ (z označbo ‚Santa Magdalena‘ in ‚Terlano‘).

(Glej opredelitev ‚Classico‘).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

nemščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno rosé barvo.

Izraz se uporablja za ustrezne vrste vina ‚Alto Adige‘, ‚Trentino‘ in ‚Teroldego rotaliano‘.

Lacrima

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, ki je povezan izključno s poimenovanjem vina ‚Lacrima di Morro d'Alba‘ in je sestavni del imena tega vina. Nanaša se na posebno metodo pridelave, po kateri z rahlim stiskanjem grozdja nastane vino visoke kakovosti.

Lacryma Christi

italijanščina

ZOP

(1, 3, 4, 5)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan izključno z vini ‚Vesuvio‘. Tradicionalno so ga povezovali z nekaterimi vrstami zgoraj omenjenih vin (tako običajnih kot likerskih/penečih), izdelanih po posebni metodi pridelave, pri kateri z rahlim stiskanjem grozdja nastane vino visoke kakovosti z verskim pomenom.

Lambiccato

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Castel San Lorenzo‘. Nanaša se na vrsto vina in na posebno metodo pridelave, pri kateri se uporablja grozdje sorte muškat in ki zahteva maceracijo grozdja pri nadzorovanih temperaturah v posebnih posodah s tradicionalnim imenom ‚Lambicchi‘.

London Particolar

italijanščina

ZOP

(3)

Edinstven zgodovinski izraz, povezan z vrstami vina ‚Marsala Superiore‘. To je izraz oz. kratica, ki se tradicionalno uporablja za opis proizvoda, namenjenega za angleški trg. Uporaba angleškega jezika je prav tako tradicionalna in je določena v specifikaciji proizvoda ter v predpisih za vina ‚Marsala‘. Pravzaprav je splošno znano, da sta se pomen in sloves tega poimenovanja likerskega vina razvila iz dejavnosti pridelovalcev in angleških trgovcev, ki so leta 1773 odkrili Marsalo ter od takrat pridelujejo in tržijo to izjemno vino, kar pripomore k dobri prepoznavnosti povsod po svetu, zlasti v Angliji.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z nekaterimi vrstami vina ‚Vin Santo‘. Nanaša se na metodo pridelave in na značilno barvo. Posebna metoda pridelave, ki temelji na uporabi rdečega grozdja in omogoča pridelavo zelo značilnega vina s posebno barvo, z odtenki od močno do bledo rožnate. Je tudi značilnost barve oči ‚Pernice‘, ptice, po kateri je vino dobilo ime.

Oro

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan z določenimi vini ‚Marsala‘. Nanaša se na značilno barvo in metodo pridelave, ki vključuje prepoved uporabe kuhanega mošta. To omogoča pridelavo vina s posebno vrednostjo in bolj ali manj intenzivnim odtenkom zlate barve.

Passito

italijanščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 15, 16)

Izraz, povezan z vrsto proizvoda in ustrezno metodo pridelave. Izrazi ‚passito‘ ali ‚vino passito‘ in ‚vino passito liquroso‘ so namenjeni poimenovanju običajnih ali likerskih vin, pridobljenih s fermentacijo grozdja ob naravnem sušenju ali ob posebnih pogojih v skladu z določbami specifikacije proizvoda. Zakon št. 82/2006 je ta izraz razširil na vina, pridobljena iz prezrelega grozdja.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Pinerolese‘. Nanaša se na vrsto proizvoda in ustrezno metodo pridelave, ki temelji na delno sušenem grozdju.

Rebola

italijanščina

ZOP

(1, 15)

Edinstven izraz, povezan z eno od vrst vina ‚Colli di Rimini‘. Nanaša se na metodo pridelave in vrsto proizvoda, z barvno lestvico od zlate do jantarjeve, ki je pridelan iz delno sušenega grozdja.

Recioto

italijanščina

ZOP

(1, 4, 5)

Tradicionalen zgodovinski izraz, tesno povezan s poimenovanjem treh vin z označbo porekla, pridelanih v regiji Veneto: ZOP ‚Valpolicella‘, ‚Gambellara‘ in ‚Recioto di Soave‘, označbe, ki pripadajo pridelovalnim območjem, ki so geografsko in tradicionalno povezana, zlasti v pokrajinah Verona in Vicenza. Izvor imena sega v peto stoletje. V tistem času so pisatelji to vino opredelili kot posebej dragoceno in priznano vino, katerega pridelava je bila omejena na provinco ‚Verona‘ in katerega poimenovanje izvira iz imena ‚Retia‘ – hribovito gorsko območje, ki je nekdaj segalo od območja veronese-trentino vse do meje comasco-valtellinese. Ta izraz se tako že od nekdaj uporablja za poimenovanje vin, pridelanih po metodi, ki zahteva sušenje grozdja.

Riserva

italijanščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Vina, starana določeno časovno obdobje; najmanj dve leti za rdeča vina in eno leto za bela vina, z nadaljnjim staranjem v sodih, posebej pridelana po specifikacijah proizvoda. Poleg običajnih podatkov mora specifikacija proizvoda vsebovati tudi obvezno navedbo leta trgatve na etiketi kot tudi navodil za ravnanje v primeru mešanja vin različnih let trgatev. ZOP penečih in likerskih vrst vina lahko ta izraz uporablja v skladu s pogoji, določenimi v ustrezni specifikaciji proizvoda in v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Rubino

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z ZOP ‚Cantavenna‘. Nanaša se na celoten postopek in na značilno barvo. Izraz ‚Rubino‘ je poleg tega povezan s posebno vrsto vin z DOC ‚Teroldego Rotaliano‘, ‚Trentino‘ in ‚Garda Colli Mantovani‘ in se nanaša na značilno barvo proizvoda.

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan s posebno vrsto vina ‚Marsala‘. Nanaša se na poseben postopek, ki zahteva prepoved uporabe kuhanega mošta. Poleg tega je to vino rubinaste barve, ki po staranju pridobi odsev jantarjeve barve.

Sangue di Giuda

italijanščina

ZOP

(4, 5, 8)

Edinstven tradicionalen zgodovinski izraz, povezan z vrstami vina, ki se pridelujejo na ozemlju Oltrepò Pavese. Že dolgo časa se uporablja za poimenovanje zelo svojevrstnega rdeče obarvanega vina, sladkega, penečega ali sadnega, okusnega, tj. tako sočnega, da je z vsakim kozarcem bolj varljivo, kot znameniti apostol, po katerem je dobilo ime.

Scelto

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z vini ‚Caldaro‘, ‚Caldaro Classico - Alto Adige‘ in ‚Colli del Trasimeno‘. Nanaša se na določen proizvod in ustrezno metodo pridelave, ki se začne z izbiro grozdja (od tod ime, ki pomeni ‚izbrano‘).

Sciacchetrà

italijanščina

ZOP

(1)

Tradicionalen zgodovinski izraz, tesno povezan s ‚Cinque Terre‘. Nanaša se na metodo pridelave vina, vključno s stiskanjem in hrambo grozdja. Beseda dobesedno pomeni ‚stisni in pusti nedotaknjeno‘, metodo, ki se uporablja za visoko kakovostna vina.

Sciac-trà

italijanščina

ZOP

(1)

Kot je navedeno zgoraj (Schiacchetrà). V tem primeru lahko razliko pripišemo izrazu za določeno vrsto vina.

Spätlese

nemščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 15, 16)

Glej izraz ‚pozna trgatev‘, ki se uporablja pri avtonomni provinci Bolzano.

Soleras

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan s posebno vrsto likerskih vin, imenovano ‚Marsala‘. Nanaša se na proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj pet let v lesenih sodih. Bogatenje kuhanega mošta ali zgoščenega mošta je prepovedano. Rezultat je čist, naraven proizvod, ki ne vsebuje dodatnih sestavin, niti tistih, ki izvirajo iz vina, razen, seveda, alkohola, saj gre za likersko vino.

Stravecchio

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan izključno z edinstvenima vrstama vina ‚Marsala‘‚Virgin‘ in/ali ‚Soleras‘. Nanaša se na posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj deset let v lesenih sodih.

Strohwein

nemščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 11, 15, 16)

Glej tradicionalni izraz ‚Passito‘.

Pomeni dobesedno ‚vino iz slame‘.

Nanaša se na posebno vino, pridelano v provinci Bolzano, in ustreza metodi pridelave, ki vključuje sušenje grozdja, po trgatvi, na slamnati podlagi v skladu z metodo sušenja, določeno v različnih specifikacijah proizvoda.

Superiore

italijanščina

ZOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Vina z značilnostmi visoko kakovostnih vin in vina, katerih predpisi glede pridelave so veliko strožji kot za druga vina. Specifikacije proizvoda določajo naslednje razlike:

| (a) | najmanjši naravni delež alkohola v grozdju višji od 0,5° vol.; |
| --- | --- |

(a)

najmanjši naravni delež alkohola v grozdju višji od 0,5° vol.;

| (b) | delež alkohola celotne porabe višji od 0,5° vol. |
| --- | --- |

(b)

delež alkohola celotne porabe višji od 0,5° vol.

San Marino

Superiore Old Marsala

italijanščina

ZOP

(3)

Izraz, povezan z vrsto vina ‚Marsala Superiore‘. Nanaša se na določen proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj dve leti v lesenih sodih. Je poimenovanje, ki vsebuje tudi angleški izraz, ki se tradicionalno uporablja za poimenovanje likerskega vina in je potrjen tako s specifikacijo proizvoda kot tudi z zakonodajo, ki se nanaša na vina Marsala. Pomen in sloves tega poimenovanja izhajata iz dejavnosti pridelovalcev in angleških trgovcev, ki so leta 1773 odkrili to posebno vino ter ga od takrat pridelujejo in tržijo, kar pripomore k dobri prepoznavnosti povsod po svetu, zlasti v Angliji.

Torchiato

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan z vini ‚Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona‘. Nanaša se na posebne značilnosti proizvoda, pridobljenega po natančni metodi pridelave, ki vključuje mehko stiskanje samega grozdja.

Torcolato

italijanščina

ZOP

(1)

Edinstven izraz, povezan s posebno vrsto vin, imenovano ‚Berganze‘.

Nanaša se na posebne značilnosti proizvoda, pridobljenega po natančni metodi pridelave, ki vključuje uporabo delno sušenega grozdja. Ko je bilo grozdje potrgano, je bilo obešeno na leseno mrežo, čemur je sledilo prepletanje in ponovno obešanje. Takšen je bil postopek sušenja grozdja.

Vecchio

italijanščina

ZOP

(1, 3)

Izraz, povezan z vini ‚Rosso Barletta‘, ‚Aglianico del Vuture‘, ‚Marsala‘ in ‚Falerno del Massico‘. Nanaša se na pogoje staranja ter na z njimi povezan rezultat staranja in prečiščevanje proizvoda.

Vendemmia Tardiva

italijanščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 15, 16)

Izraz, povezan s posebno vrsto proizvoda, ki predvideva pozno trgatev. S starostjo grozdja na sami rastlini in povezanim staranjem grozdja v različnih okoljskih in vremenskih pogojih nastane izjemen proizvod, pri katerem sta pomembna vsebnost sladkorja in aroma. Končni proizvod je izjemno vino. Ta vina so opredeljena kot desertna vina ali ‚meditativna‘ vina.

Verdolino

italijanščina

ZOP / ZGO

(1)

Izraz, povezan z metodo pridelave in značilno zeleno barvo.

Vergine

italijanščina

ZOP

(1, 3)

Izraz, povezan z vini ‚Marsala‘. Nanaša se na določen proizvod in posebno metodo pridelave, ki vključuje obdobje staranja najmanj pet let v lesenih sodih in prepoved dodajanja kuhanega ali zgoščenega mošta. To pomeni, da je proizvod čist in naraven ter ne vsebuje dodatnih sestavin, niti tistih, ki izvirajo iz porekla vinske trte, razen deleža alkohola, ki je značilen za likersko vino.

Ta izraz je povezan tudi z vini ‚Bianco Vergine Valdichiana‘. Nanaša se na tradicionalno metodo pridelave, ki vključuje fermentacijo brez grozdnih tropin in katere rezultat je čist in naraven končni proizvod.

Vermiglio

italijanščina

ZOP

(1)

Povezan je z vini ‚Colli dell’Etruria Centrale‘. Nanaša se na posebne kakovostne značilnosti in značilno barvo.

Vino Fiore

italijanščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan s posebno metodo pridelave nekaterih belih in rosé vin. Metoda, ki vključuje rahlo stiskanje grozdja, tako da je rezultat značilen nežen okus, ki razvije najboljšo značilnost vina, tj. ‚cvet‘.

Vino Novello

italijanščina

ZOP / ZGO

(1, 8)

Izraz je povezan s posebno metodo pridelave in obdobjem pridelave, ki je za trženje in uporabo predviden 6. novembra vsakega leta trgatve grozdja.

Novello

Vin Santo

italijanščina

ZOP

(1)

Tradicionalen zgodovinski izraz, povezan z nekaterimi vini, ki se pridelujejo v regijah Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Veneto in Trentino Alto Adige.

Nanaša se na posebno vrsto vin in ustrezno zapleteno metodo pridelave, ki vključuje hrambo in sušenje grozdja v primernem in zračnem prostoru ter daljše časovno obdobje v tradicionalnem lesenem sodu.

V zvezi z izvorom izraza so bile postavljene številne hipoteze, ki so večinoma vezane na srednji vek. Najbolj zanesljiva se nanaša neposredno na verski vidik vina. To vino je veljalo za precej nenavadno in naj bi imelo čudežne lastnosti.

Pogosto se je uporabljalo pri svetih mašah in s tem je mogoče pojasniti izraz ‚sveto vino‘ (vinsanto).

Izraz se še vedno uporablja in je podrobno opisan v specifikacijah vina z ZOP, ki je zelo znano in cenjeno povsod po svetu.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

italijanščina

ZOP / ZGO

(1, 8)

Izraz, povezan z metodo pridelave in ustreznim pridobljenim proizvodom. To vino je zaradi vsebovanega ogljikovega dioksida peneče, kar je rezultat edinstvenega in naravnega postopka fermentacije.

CIPER

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Vineyard(-s))

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu znotraj okrožja.

WPC – Board act 6/2006

(ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Domain)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu.

WPC – Board act 6/2006

(ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Monastery)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vino, pridelano iz grozdja, potrganega v vinogradu velikosti najmanj enega hektarja, ki pripada kmetijskemu gospodarstvu. Na istem kmetijskem območju je samostan. Pridelava vina v celoti poteka na gospodarstvu.

WPC – Board act 6/2006

(ES382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Monastery)

grščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUKSEMBURG

Château

francoščina

ZOP

(1)

Izraz, povezan z imenom gospodarstva, ob predpostavki, da grozdje izvira izključno z gospodarstva in da pridelava vina poteka na tem gospodarstvu.

Čile

Grand premier cru

francoščina

ZOP

(1)

Vina z nacionalno znamko ‚Marque nationale‘ lahko pridobijo tudi katero od dodatnih oznak kakovosti: ‚Vin classé‘, ‚Premier cru‘ ali ‚Grand premier cru‘, ki se uporabljajo od leta 1959. Te oznake se dodelijo posameznemu vinu po degustaciji, kjer uradni odbor oceni vina po 20-točkovni lestvici:

| — | vina, ki so ocenjena z manj kot 12 točkami, ne pridobijo uradne oznake in ne smejo omenjati oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, |
| --- | --- |

—

vina, ki so ocenjena z manj kot 12 točkami, ne pridobijo uradne oznake in ne smejo omenjati oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘,

| — | vina, ki so ocenjena z najmanj 12,0 točkami, pridobijo uradno oznako ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, |
| --- | --- |

—

vina, ki so ocenjena z najmanj 12,0 točkami, pridobijo uradno oznako ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘,

| — | vina, ki so ocenjena z najmanj 14,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Vin classé‘, |
| --- | --- |

—

vina, ki so ocenjena z najmanj 14,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Vin classé‘,

| — | vina, ki so ocenjena z najmanj 16,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Premier cru‘, |
| --- | --- |

—

vina, ki so ocenjena z najmanj 16,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Premier cru‘,

| — | vina, ki so ocenjena z najmanj 18,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Grand premier cru‘. |
| --- | --- |

—

vina, ki so ocenjena z najmanj 18,0 točkami, poleg oznake ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ pridobijo še oznako ‚Grand premier cru‘.

Tunizija

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

francoščina

ZOP

(1)

Označuje vino pozne trgatve iz ene od sort Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling ali Gewürztraminer. Grozdje je potrgano ročno, naravni volumenski delež alkohola je najmanj 95 stopinj Oechsleja za Riesling in 105 stopinj Oechsleja za ostale sorte.

(Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

Vin de glace

francoščina

ZOP

(1)

Označuje ledeno vino iz ročno potrganega grozdja v zmrznjenem stanju pri temperaturah, enakih ali nižjih od –7 °C. Za vinifikacijo se lahko uporablja samo grozdje sort Pinot blanc, Pinot gris in Riesling, naravni volumenski delež alkohola v moštu pa mora biti najmanj 120 stopinj Oechsleja.

(Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

Vin de paille

francoščina

ZOP

(1)

Označuje slamno vino iz ene od sort Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris ali Gewürztraminer. Grozdje je ročno potrgano in se suši na slamnati rogoznici najmanj dva meseca. Slamo se lahko nadomesti s sodobnimi stojali. Naravni volumenski delež alkohola v grozdju mora biti najmanj 130 stopinj Oechsleja.

(Vladna uredba z dne 8. januarja 2001)

MADŽARSKA

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

madžarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z ležanjem mladega vina, mošta ali še ne popolnoma fermentiranega mladega vina na plesnivih (aszú) jagodah, starano najmanj tri leta (dve leti v sodu). Določena sta tudi vsebnost sladkorja in delež vsebine brez sladkorja. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Aszúeszencia

madžarščina

ZOP

(1)

Bikavér

madžarščina

ZOP

(1)

Rdeče vino iz najmanj treh sort, starano v lesenem sodu najmanj 12 mesecev, dodatne specifikacije so lahko določene z lokalnimi uredbami. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Eger‘ in ‚Szekszárd‘.

Eszencia

madžarščina

ZOP

(1)

Sok iz plesnivih (aszú) jagod, ki samodejno odteka iz sodov, v katerih se grozdje zbira med trgatvijo. Vsebnost ostanka sladkorja: najmanj 450 g/l. Ekstrakt brez sladkorja: najmanj 50 g/l. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Fordítás

madžarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z ležanjem vina na stisnjeni aszú pulpi iste letine, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Máslás

madžarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano z ležanjem vina na drožeh vina Tokaj Aszú iste letine, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

Késői szüretelésű bor

madžarščina

ZOP / ZGO

(1)

Pozna trgatev. Vsebnost sladkorja v moštu je najmanj 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor

madžarščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, pridelano iz izbranih jagod. Vsebnost sladkorja v moštu je najmanj 204,5 g/l.

Muzeális bor

madžarščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, starano v steklenici najmanj pet let.

Siller

madžarščina

ZOP / ZGO

(1)

Rdeče vino, ki ima zaradi kratkega obdobja maceracije zelo svetlo barvo.

Szamorodni

madžarščina

ZOP

(1)

Vino, pridelano iz plesnivih (aszú) in iz zdravih jagod, starano najmanj dve leti (eno leto v sodu). Mošt vsebuje najmanj 230,2 gramov sladkorja na liter. Lahko se uporablja samo z ZOP ‚Tokaj‘.

AVSTRIJA

Ausstich

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Auswahl

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Bergwein

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino je pridelano iz grozdja, pridelanega v terasastem ali stopničastem vinogradu z naklonom, večjim od 26 %.

Klassik

nemščina

ZOP

(1)

Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Classic

Heuriger

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti prodano trgovcu na drobno do konca decembra, ki sledi trgatvi grozdja, in mora biti prodano uporabnikom do konca naslednjega marca.

Gemischter Satz

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti mešanica različnih belih in rdečih vinskih sort.

Jubiläumswein

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti pridelano iz grozdja ene same letine in mora biti označeno s podatki o merilih za izbor.

Reserve

nemščina

ZOP

(1)

Vino mora vsebovati najmanj 13 vol. % alkohola. Za rdeča vina se lahko kontrolna številka kakovostnega vina dodeli šele po 1. novembru, ki sledi letu trgatve; za bela vina pa po 15. marcu, ki sledi letu trgatve.

Schilcher

nemščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino mora biti pridelano v deželi Steiermark in samo iz grozdja sorte ‚Blauer Wildbacher‘, pridelane v vinorodnem okolišu Steierland.

Sturm

nemščina

ZGO

(1)

Delno fermentiran grozdni mošt z vsebnostjo alkohola najmanj 1 vol. %. Sturm mora biti prodan med avgustom in decembrom leta trgatve in mora fermentirati med prodajo.

PORTUGALSKA

Canteiro

portugalščina

ZOP

(3)

Izraz, namenjen poimenovanju vina ZOP ‚Madeira‘, ki je po fermentaciji obogateno in hranjeno v sodu, starano najmanj dve leti, biti mora navedeno na posameznem tekočem računu in ne sme biti ustekleničeno, dokler ne dopolni treh let.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugalščina

ZOP / ZGO

(1)

Izraz, namenjen poimenovanju vin z geografsko označbo ali označbo porekla, polnjenih v steklenice, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, z dejanskim deležem alkohola, ki je najmanj 1 vol. % višji od najmanjšega zakonsko določenega deleža, mora biti naveden na posameznem tekočem računu, obvezna pa je tudi navedba letnika.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Crusted

angleščina

ZOP

(3)

‚Portovec‘ z izjemnimi organoleptičnimi lastnostmi, rdeč in polnega okusa v času polnjenja, z nežno aromo in okusom, pridobljen z mešanjem vin več letnikov, kar omogoča dopolnjevanje organoleptičnih lastnosti, ki povzroča nastajanje usedline (crust) na steni steklenice, kjer poteka del postopka staranja, z dodeljeno pravico za uporabo oznake Zavoda za vinogradništvo in vina Port in Duoro.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugalščina

ZOP / ZGO

(1)

Izraz, namenjen poimenovanju vin z geografsko označbo ali označbo porekla, polnjenih v steklenice, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, ki mora biti naveden na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Escuro

portugalščina

ZOP

(3)

Izraz, namenjen poimenovanju vina ZOP ‚Madeira‘ z izredno močno aromo, ki je rezultat uravnoteženosti med oranžno in rjavkasto barvo, pri čemer prevladuje slednja, ki nastane zaradi oksidacije vinskih barvil in odtekanja pridobljene snovi iz soda.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Fino

portugalščina

ZOP

(3)

Kakovostno in prefinjeno vino ZOP ‚Madeira‘ s popolno uravnoteženostjo med svežino kislin, polnostjo okusa in aromo, ki se razvijejo med staranjem v sodu.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Kakovosten ‚portovec‘ s kompleksno aromo in okusom, ki mu dajeta organoleptične lastnosti, uporablja se izključno v kombinaciji s tradicionalnimi izrazi za portovec Tawny, Ruby in White.

[Portaria no 1484/2002 de 22.11.2002]

Frasqueira

portugalščina

ZOP

(3)

Vino ZOP ‚Madeira‘, pri katerem je označba povezana z letom trgatve, proizvod pa mora biti pridobljen iz tradicionalnih sort z obdobjem staranja najmanj 20 let pred stekleničenjem, predstavlja izjemno kakovost ter mora biti navedeno na posameznem tekočem računu, pred in po stekleničenju.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Garrafeira

portugalščina

ZOP / ZGO

(1, 3)

Izraz, namenjen poimenovanju vina z geografsko označbo ali označbo porekla, ki je povezana z letom trgatve, s svojevrstnimi organoleptičnimi lastnostmi, in sicer za rdeča vina obdobje staranja najmanj 30 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v steklenici, za bela in rosé vina pa obdobje staranja najmanj 12 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v steklenici; naveden mora biti na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

ZOP

(3)

‚Portovec‘ z ZOP, ki je po staranju v lesenih sodih polnjen v steklene posode za obdobje najmanj osem let, po katerem bo ustekleničen.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

ZOP

(3)

Vino ZOP ‚Madeira‘, ki je povezano z letom trgatve, proizvod pa mora biti pridobljen iz tradicionalnih sort z obdobjem staranja najmanj 20 let pred stekleničenjem, predstavlja izjemno kakovost ter mora biti navedeno na posameznem tekočem računu, pred in po stekleničenju.

[Portaria no 40/82 de 15.4.1982]

Lágrima

portugalščina

ZOP

(3)

Portovec z deležem sladkorja, ki ustreza gostoti od 1 034 do 1 084 pri temperaturi 20 oC.

[Decreto-Lei no 166/86, de 26.6.1986]

Leve

portugalščina

ZOP / ZGO

(1, 3)

Izraz, namenjen poimenovanju vina ZGO ‚Lisboa‘, ki ima najmanjši naravni delež alkohola, zahtevan v zadevnem vinorodnem okolišu, dejanski delež alkohola največ 10 vol. %, vezano kislino, izraženo kot vinska kislina, enako ali večjo od 4,5 g/l, največji tlak 1 bar, ostali analitski parametri pa so v skladu z vrednostmi, določenimi za vina z geografsko označbo na splošno.

[Portaria no 426/2009, 23.4.2009]

Izraz, namenjen poimenovanju vina ZGO ‚Tejo‘, ki ima najmanjši naravni delež alkohola, zahtevan v zadevnem vinorodnem okolišu, dejanski delež alkohola največ 10,5 vol. %, vezano kislino, izraženo kot vinska kislina, enako ali večjo od 4 g/l, največji tlak 1 bar, ostali analitski parametri pa so v skladu z vrednostmi, določenimi za vina z geografsko označbo na splošno.

[Portaria no 445/2009 de 27.4.2009]

Beli ‚portovec‘ z ZOP z vsebnostjo alkohola najmanj 16,5 vol. %.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vino ZOP ‚Madeira‘, le rahlo polnega okusa, vendar z uravnoteženo konsistenco.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Nobre

portugalščina

ZOP

(1)

Izraz za označbo porekla ‚Dão‘, ki izpolnjuje pogoje, določene v statutu vinorodnega območja ‚Dão‘.

[Decreto-Lei no 376/93, de 5.11.1993]

Reserva

portugalščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5)

Izraz, namenjen poimenovanju vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v steklenice, povezan z letom trgatve, s posebnimi organoleptičnimi lastnostmi, z dejanskim deležem alkohola, ki je najmanj 0,5 vol. % višji od najmanjšega zakonsko določenega deleža, mora biti naveden na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Izraz, namenjen poimenovanju kakovostnega penečega vina, penečega vina z geografsko označbo in označbo porekla, ustekleničenega od 12 do 24 mesecev pred metodo ločenja, degoržiranjem ali odstranitvijo drožev.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Izraz, namenjen poimenovanju likerskega vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v steklenice, povezanega z letom trgatve, ki ne more biti trženo z manj kot tremi leti, mora biti naveden na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

ZOP

(1, 3, 4, 5)

‚Portovec‘ s posebnimi organoleptičnimi lastnostmi ter kompleksno aromo in okusom, pridobljen z mešanjem vin različnih stopenj zrelosti, kar daje vinu tudi posebne organoleptične lastnosti.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Vino ZOP ‚Madeira‘ v skladu s pravilom 5 let.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

portugalščina

ZOP / ZGO

(1, 3, 4, 5)

Izraz, namenjen poimenovanju kakovostnega penečega vina, penečega vina z geografsko označbo in označbo porekla, ustekleničenega več kot 36 mesecev pred metodo ločenja, degoržiranjem ali odstranitvijo drožev.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Ruby

angleščina

ZOP

(3)

‚Portovec‘, ki je rdeče ali močno rdeče obarvan. To so vina, pri katerih vinar poskuša omejiti razvoj intenzivno rdeče barve ter ohraniti plod in moč mladega vina.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Južna Afrika (8)

Solera

portugalščina

ZOP

(3)

Vino ZOP ‚Madeira‘, povezano z datumom trgatve, ki je osnova letine, pri čemer se vsako leto ustekleniči količina, ki ne presega 10 % zalog, količina, ki se nadomesti z drugim kakovostnim vinom. Največje dovoljeno število dodatkov je 10, nakar se vse obstoječe vino lahko takoj ustekleniči.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Super reserva

portugalščina

ZOP / ZGO

(4, 5)

Izraz, namenjen poimenovanju kakovostnega penečega vina, penečega vina z geografsko označbo in označbo porekla, ustekleničenega od 24 do 36 mesecev pred metodo ločenja, degoržiranjem ali odstranitvijo drožev.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Superior

portugalščina

ZOP / ZGO

(1, 3)

Izraz, namenjen poimenovanju vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v steklenice, s posebnimi organoleptičnimi lastnostmi, z dejanskim deležem alkohola, ki je najmanj 1 vol. % višji od najmanjšega zakonsko določenega deleža, mora biti naveden na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Izraz, namenjen poimenovanju likerskega vina z geografsko označbo in označbo porekla, polnjenega v steklenice, ki se ne sme tržiti z manj kot petimi leti, mora biti naveden na posameznem tekočem računu.

[Portaria no 924/2004 de 26.7.2004]

Tawny

angleščina

ZOP

(3)

Rdeči ‚portovec‘, ki se je staral v lesenem sodu najmanj sedem let. Pridobiva se ga iz različnih vin, ki so se različno dolgo starala v sodih ali kadeh. S starostjo se barva vin počasi razvije v oranžno-rjavo, srednje oranžno-rjavo ali svetlo oranžno-rjavo, z vonjem po suhem sadju in lesu; starejše kot je vino, močnejše so te arome.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Južna Afrika (8)

Vintage, dopolnjen ali ne z Late Bottle (LBV) ali Character

angleščina

ZOP

(3)

‚Portovec‘ z visoko kakovostnimi organoleptičnimi lastnostmi, iz ene same trgatve, rdeče in bogato vino v času odobritve, nežnega vonja in okusa, ki mu je Zavod za vinogradništvo in vina Porto in Duoro dodelil pravico do uporabe označbe. Poimenovanje ‚Late Bottled Vintage‘ ali ‚LBV‘ se začne uporabljati v četrtem letu po letu trgatve, zadnje ustekleničenje pa se lahko izvede do 31. decembra šestega leta po letu trgatve.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Vintage

angleščina

ZOP

(3)

‚Portovec‘ z izjemnimi organoleptičnimi lastnostmi, iz ene same trgatve, rdeče in bogato vino v času odobritve, zelo nežnega vonja in okusa, ki mu je Zavod za vinogradništvo in vina Porto in Duoro dodelil pravico do uporabe označbe in ustreznega datuma. Poimenovanje ‚Vintage‘ se začne uporabljati v drugem letu od leta trgatve, zadnje ustekleničenje pa se lahko izvede do 30. julija tretjega leta od leta trgatve. Trženje se lahko začne šele 1. maja drugega leta po letu trgatve.

[Regulamento no 36/2005 de 18.4.2005]

Južna Afrika (8)

ROMUNIJA

Rezervă

romunščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, starano najmanj šest mesecev v hrastovi posodi in najmanj šest mesecev v steklenici.

Vin de vinotecă

romunščina

ZOP

(1, 15, 16)

Vino, starano najmanj eno leto v hrastovi posodi in najmanj štiri leta v steklenici.

Vin tânăr

romunščina

ZOP / ZGO

(1)

Vino, ki se trži pred koncem leta, v katerem je bilo odobreno.

SLOVAŠKA

Mladé víno

slovaščina

ZOP

(1)

Vino mora biti ustekleničeno pred koncem koledarskega leta, ki je bilo leto trgatve grozdja, uporabljenega za pridelavo vina. Vino se lahko da v promet šele prvi ponedeljek v novembru istega leta trgatve.

Archívne víno

slovaščina

ZOP

(1)

Vino, starano najmanj tri leta po trgatvi grozdja, uporabljenega za pridelavo vina.

Panenská úroda

slovaščina

ZOP

(1)

Grozdje, uporabljeno za pridelavo, je iz prve trgatve vinograda. Prva trgatev mora biti opravljena v tretjem ali najkasneje četrtem letu po zasaditvi.

SLOVENIJA

Mlado vino

slovenščina

ZGO / ZOP

(1)

Vino, ki se lahko da na trg šele 30 dni po trgatvi in samo do 31. januarja.

---

(1)  ZOP (zaščitena označba porekla) ali ZGO (zaščitena geografska označba), dopolnjena s sklicem na kategorije proizvodov vinske trte iz Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

1

(2)  Besedilo v poševnem tisku služi samo kot informacija ali razlaga ali oboje in zanj ne veljajo določbe člena 3 te uredbe. Ker je okvirno, ne more v nobenem primeru nadomestiti ustreznih nacionalnih zakonodaj.“

2

(3)  Izraz ‚Qualitätswein mit Prädikat‘ je dovoljen v prehodnem obdobju, ki poteče 31.12.2010.

3

(4)  Za izraze ‚Sekt‘, ‚Likörwein‘ in ‚Perlwein‘ se ne zahteva zaščita.

4

(5)  Za izraz ‚sekt‘ se ne zahteva zaščita.

5

(6)  Za izraz ‚sekt‘ se ne zahteva zaščita.

6

(7)  Za izraza ‚Riesling‘ in ‚Sekt‘ se ne zahteva zaščita.

7

(8)  Izrazi ‚Ruby‘, ‚Tawny‘ in ‚Vintage‘ se uporabljajo v povezavi z južnoafriško geografsko označbo ‚CAPE‘.

8

---

PRILOGA II

„PRILOGA XV

SEZNAM SORT VINSKE TRTE IN NJIHOVIH SOPOMENK, KI SE LAHKO UPORABIJO NA ETIKETAH VINA

(*)   LEGENDA:

| — | izrazi v poševnem tisku: | sklic na sopomenko sorte vinske trte |
| --- | --- | --- |
| — | ‚°‘ | ni sopomenke |
| — | izrazi v krepki pisavi: | stolpec 3: ime sorte vinske trte
  stolpec 4: država, v kateri ime ustreza sorti, in sklic na sorto |
| — | izrazi, ki niso v krepki pisavi: | stolpec 3: sopomenka sorte vinske trte
  stolpec 4: država, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte |

—

izrazi v poševnem tisku:

sklic na sopomenko sorte vinske trte

—

‚°‘

ni sopomenke

—

izrazi v krepki pisavi:

stolpec 3: ime sorte vinske trte

stolpec 4: država, v kateri ime ustreza sorti, in sklic na sorto

—

izrazi, ki niso v krepki pisavi:

stolpec 3: sopomenka sorte vinske trte

stolpec 4: država, ki uporablja sopomenko sorte vinske trte

DEL A:   Seznam sort vinske trte in njihovih sopomenk, ki se lahko uporabijo na etiketah vin v skladu s členom 62(3)

| | Ime zaščitene označbe porekla ali geografske označbe | Ime sorte ali njegove sopomenke | Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali eno od njegovih sopomenk (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Italija° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Grčija°, Italija°, Portugalska°, Alžirija°, Tunizija°, Združene države°, Ciper°, Južna Afrika

  Opomba: Ime ‚Alicante‘ se za označevanje vina ne sme uporabljati samostojno. |
| 3 | Alicante Branco | Portugalska° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Francija°, Srbija in Črna gora (6) |
| 5 | Alicante | Italija° |
| 6 | Alikant Buse | Srbija in Črna gora (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d’Avola | Italija |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Romunija |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Španija° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-20-30), Avstrija (18-20), Kanada (20-30), Čile (20-30), Italija (20-30), Švica |
| 11 | Blauer Burgunder | Avstrija (10-13), Srbija in Črna gora (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Nemčija (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Nemčija (30), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-20-30), Avstrija (10-11), Bolgarija (30), Kanada (10-30), Čile (10-30), Romunija (30), Italija (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Romunija (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Srbija in Črna gora (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Hrvaška° |
| 17 | Burgundac crni | Srbija in Črna gora (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Hrvaška°, Srbija in Črna gora° |
| 19 | Burgundec bel | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° |
| 20 | Burgundec crn | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija° |
| 22 | Early Burgundy | Združene države° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Madžarska (31) |
| 24 | Frühburgunder | Nemčija (12), Nizozemska° |
| 25 | Grauburgunder | Nemčija, Bolgarija, Madžarska°, Romunija (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Romunija (25), Nemčija, Avstrija |
| 27 | Grossburgunder | Romunija (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Madžarska (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Madžarska° |
| 30 | Spätburgunder | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-13-20), Srbija in Črna gora (11-17), Bolgarija (13), Kanada (10-13), Čile, Madžarska (29), Moldavija°, Romunija (13), Italija (10-13), Združeno kraljestvo, Nemčija (13) |
| 31 | Weißburgunder | Južna Afrika (33), Kanada, Čile (32), Madžarska (23), Nemčija (32, 33), Avstrija (32), Združeno kraljestvo°, Italija |
| 32 | Weißer Burgunder | Nemčija (31, 33), Avstrija (31), Čile (31), Slovenija, Italija |
| 33 | Weissburgunder | Južna Afrika (31), Nemčija (31, 32), Združeno kraljestvo, Italija, Švica° |
| 34 | Weisser Burgunder | Srbija in Črna gora (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Italija |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Romunija |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Češka republika (39), Avstrija°, Nemčija, Slovenija (Modra frankinja, Frankinja), Madžarska, Romunija (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Romunija |
| 39 | Frankovka | Češka republika (37), Slovaška (40), Romunija (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovaška (39) |
| 41 | Kékfrankos | Madžarska, Romunija (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Italija |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugalska° |
| 44 | Мелник (BU)
  Melnik | Мелник


  Melnik | Bolgarija |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Italija° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Češka republika° |
| 47 | Moravia dulce | Španija° |
| 48 | Moravia agria | Španija° |
| 49 | Muškat moravský | Češka republika°, Slovaška |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Romunija |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Italija° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentina° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Italija |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Francija |

Ime zaščitene označbe porekla ali geografske označbe

Ime sorte ali njegove sopomenke

Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali eno od njegovih sopomenk (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Italija°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Grčija°, Italija°, Portugalska°, Alžirija°, Tunizija°, Združene države°, Ciper°, Južna Afrika

Opomba: Ime ‚Alicante‘ se za označevanje vina ne sme uporabljati samostojno.

3

Alicante Branco

Portugalska°

4

Alicante Henri Bouschet

Francija°, Srbija in Črna gora (6)

5

Alicante

Italija°

6

Alikant Buse

Srbija in Črna gora (4)

7

Avola (IT)

Nero d’Avola

Italija

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Romunija

9

Borba (PT)

Borba

Španija°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (13-20-30), Avstrija (18-20), Kanada (20-30), Čile (20-30), Italija (20-30), Švica

11

Blauer Burgunder

Avstrija (10-13), Srbija in Črna gora (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Nemčija (24)

13

Blauer Spätburgunder

Nemčija (30), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-20-30), Avstrija (10-11), Bolgarija (30), Kanada (10-30), Čile (10-30), Romunija (30), Italija (10-30)

14

Burgund Mare

Romunija (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Srbija in Črna gora (34)

16

Burgundac Crni

Hrvaška°

17

Burgundac crni

Srbija in Črna gora (11-30)

18

Burgundac sivi

Hrvaška°, Srbija in Črna gora°

19

Burgundec bel

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°

20

Burgundec crn

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-13-30)

21

Burgundec siv

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°

22

Early Burgundy

Združene države°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Madžarska (31)

24

Frühburgunder

Nemčija (12), Nizozemska°

25

Grauburgunder

Nemčija, Bolgarija, Madžarska°, Romunija (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Romunija (25), Nemčija, Avstrija

27

Grossburgunder

Romunija (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Madžarska (30)

29

Nagyburgundi

Madžarska°

30

Spätburgunder

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (10-13-20), Srbija in Črna gora (11-17), Bolgarija (13), Kanada (10-13), Čile, Madžarska (29), Moldavija°, Romunija (13), Italija (10-13), Združeno kraljestvo, Nemčija (13)

31

Weißburgunder

Južna Afrika (33), Kanada, Čile (32), Madžarska (23), Nemčija (32, 33), Avstrija (32), Združeno kraljestvo°, Italija

32

Weißer Burgunder

Nemčija (31, 33), Avstrija (31), Čile (31), Slovenija, Italija

33

Weissburgunder

Južna Afrika (31), Nemčija (31, 32), Združeno kraljestvo, Italija, Švica°

34

Weisser Burgunder

Srbija in Črna gora (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Italija

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Romunija

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Češka republika (39), Avstrija°, Nemčija, Slovenija (Modra frankinja, Frankinja), Madžarska, Romunija (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Romunija

39

Frankovka

Češka republika (37), Slovaška (40), Romunija (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovaška (39)

41

Kékfrankos

Madžarska, Romunija (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Italija

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugalska°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bolgarija

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Italija°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Češka republika°

47

Moravia dulce

Španija°

48

Moravia agria

Španija°

49

Muškat moravský

Češka republika°, Slovaška

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Romunija

51

Porto (PT)

Portoghese

Italija°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentina°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Italija

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Francija

DEL B:   Seznam sort vinske trte in njihovih sopomenk, ki se lahko uporabijo na etiketah vin v skladu s členom 62(4)

| | Ime zaščitene označbe porekla ali geografske označbe | Ime sorte ali njegove sopomenke | Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali eno od njegovih sopomenk (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Grčija°, Ciper° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Italija°, Grčija°, Malta°, Združene države |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Italija° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Italija, Avstralija, Združene države |
| 5 | Ansonica Costa dell’Argentario (IT) | Ansonica | Italija, Avstralija |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Italija° |
| 7 | Barbera | Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Hrvaška°, Mehika°, Slovenija°, Urugvaj°, Združene države°, Grčija°, Italija°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Italija° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Italija° |
| 10 | Brachetto d’Acqui (IT) | Brachetto | Italija, Avstralija |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Madžarska° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Italija, Avstralija |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell’Alto Monferrato (IT) | Cortese | Italija, Avstralija, Združene države |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Madžarska |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovaška |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Italija |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Italija° |
| 18 | Korinthiaki | Grčija° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Italija, Avstralija, Združene države |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Italija, Avstralija |
| 21 | Freisa d’Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Italija, Avstralija, Združene države |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Italija, Avstralija |
| 23 | Grignolino d’Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Italija, Avstralija, Združene države |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sáfeher | Madžarska |
| 25 | Lacrima di Morro d’Alba (IT) | Lacrima | Italija, Avstralija |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Italija |
| 27 | Lambrusco | Italija, Avstralija (2), Združene države |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Italija |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Italija, Avstralija |
| 33 | Nebbiolo d’Alba (IT) | Nebbiolo | Italija, Avstralija, Združene države |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Italija |
| 35 | Pikolit | Slovenija |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Italija, Avstralija |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Italija, Avstralija, Združene države |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Madžarska (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Srbija in Črna gora (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Srbija in Črna gora (39-43-46), Slovenija° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bolgarija°, Avstrija, Nemčija (43), Madžarska (38), Češka republika (49), Italija (43), Grčija, Portugalska, Slovenija |
| 42 | Rhine Riesling | Južna Afrika°, Avstralija°, Čile (44), Moldavija°, Nova Zelandija°, Ciper, Madžarska° |
| 43 | Riesling renano | Nemčija (41), Srbija in Črna gora (39-40-46), Italija (41) |
| 44 | Riesling Renano | Čile (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Slovenija |
| 46 | Rizling rajnski | Srbija in Črna gora (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°, Hrvaška° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovaška° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Češka republika (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Italija, Avstralija |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Italija, Avstralija, Združene države |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Slovenija |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Italija, Avstralija, Združene države |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Italija° |
| 55 | Verdeca | Italija |
| 56 | Verdese | Italija° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Italija, Avstralija |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Italija, Avstralija |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Italija, Avstralija |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Madžarska |

Ime zaščitene označbe porekla ali geografske označbe

Ime sorte ali njegove sopomenke

Države, ki smejo uporabljati ime sorte ali eno od njegovih sopomenk (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Grčija°, Ciper°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Italija°, Grčija°, Malta°, Združene države

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Italija°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Italija, Avstralija, Združene države

5

Ansonica Costa dell’Argentario (IT)

Ansonica

Italija, Avstralija

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Italija°

7

Barbera

Južna Afrika°, Argentina°, Avstralija°, Hrvaška°, Mehika°, Slovenija°, Urugvaj°, Združene države°, Grčija°, Italija°, Malta°

8

Barbera Sarda

Italija°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Italija°

10

Brachetto d’Acqui (IT)

Brachetto

Italija, Avstralija

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Madžarska°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Italija, Avstralija

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell’Alto Monferrato (IT)

Cortese

Italija, Avstralija, Združene države

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Madžarska

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovaška

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Italija

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Italija°

18

Korinthiaki

Grčija°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Italija, Avstralija, Združene države

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Italija, Avstralija

21

Freisa d’Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Italija, Avstralija, Združene države

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Italija, Avstralija

23

Grignolino d’Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Italija, Avstralija, Združene države

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sáfeher

Madžarska

25

Lacrima di Morro d’Alba (IT)

Lacrima

Italija, Avstralija

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Italija

27

Lambrusco

Italija, Avstralija (2), Združene države

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Italija

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Italija, Avstralija

33

Nebbiolo d’Alba (IT)

Nebbiolo

Italija, Avstralija, Združene države

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Italija

35

Pikolit

Slovenija

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Italija, Avstralija

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Italija, Avstralija, Združene države

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Madžarska (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Srbija in Črna gora (40-41-46)

40

Renski rizling

Srbija in Črna gora (39-43-46), Slovenija° (45)

41

Rheinriesling

Bolgarija°, Avstrija, Nemčija (43), Madžarska (38), Češka republika (49), Italija (43), Grčija, Portugalska, Slovenija

42

Rhine Riesling

Južna Afrika°, Avstralija°, Čile (44), Moldavija°, Nova Zelandija°, Ciper, Madžarska°

43

Riesling renano

Nemčija (41), Srbija in Črna gora (39-40-46), Italija (41)

44

Riesling Renano

Čile (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Slovenija

46

Rizling rajnski

Srbija in Črna gora (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija°, Hrvaška°

48

Rizling rýnsky

Slovaška°

49

Ryzlink rýnský

Češka republika (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Italija, Avstralija

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Italija, Avstralija, Združene države

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Slovenija

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Italija, Avstralija, Združene države

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Italija°

55

Verdeca

Italija

56

Verdese

Italija°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Italija, Avstralija

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Italija, Avstralija

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Italija, Avstralija

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Madžarska

---

(1)  Za zadevne države velja, da so odstopanja iz te priloge dovoljena samo za vina z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo, uvedeno za zadevne sorte.

1

(2)  Uporaba je dovoljena v skladu z določbami člena 22(4) Sporazuma z dne 1. decembra 2008 med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom (UL L 28, 30.1.2009, str. 3).“

2

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/60

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 402/2010

z dne 10. maja 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pintadeau de la Drôme (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Francije za registracijo imena „Pintadeau de la Drôme“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Francije za registracijo imena „Pintadeau de la Drôme“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 222, 15.9.2009, str. 12.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.1   Sveže meso (in drobovina)

FRANCIJA

Pintadeau de la Drôme (ZGO)

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/62

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 403/2010

z dne 10. maja 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Tarta de Santiago (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Tarta de Santiago“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Tarta de Santiago“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 223, 16.9.2009, str. 23.

2

---

PRILOGA

Živila iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 510/2006:

Skupina 2.4   Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ŠPANIJA

Tarta de Santiago (ZGO)

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/64

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 404/2010

z dne 10. maja 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 13. avgusta 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. avgusta 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih aluminijastih platišč s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK) v Unijo.

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2009 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev platišč (EUWA) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih aluminijastih platišč v Uniji, kar je v tem primeru več kot 50 %. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 30. junija 2009 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev platišč (EUWA) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih aluminijastih platišč v Uniji, kar je v tem primeru več kot 50 %. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   Strani, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija je pritožnika, proizvajalce Unije, navedene v pritožbi, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, proizvajalce Unije, navedene v pritožbi, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo za ugotovitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki, uvozniki in proizvajalci Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo za ugotovitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki, uvozniki in proizvajalci Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.

| (6) | Javilo se je skupaj 36 družb ali skupin povezanih družb (v nadaljnjem besedilu: skupine) v LRK in v predpisanem roku predložilo zahtevane informacije. Teh 36 družb ali skupin je proizvajalo in/ali izvažalo zadevni izdelek na trg Evropske unije med obdobjem preiskave in izrazilo željo, da se vključijo v vzorec. Obravnavale so se kot sodelujoče družbe in se vključile v vzorec. Raven sodelovanja LRK, tj. odstotek izvoza kitajskih sodelujočih družb v EU v primerjavi s celotnim kitajskim izvozom v EU, je bila več kot 90-odstotna. |
| --- | --- |

(6)

Javilo se je skupaj 36 družb ali skupin povezanih družb (v nadaljnjem besedilu: skupine) v LRK in v predpisanem roku predložilo zahtevane informacije. Teh 36 družb ali skupin je proizvajalo in/ali izvažalo zadevni izdelek na trg Evropske unije med obdobjem preiskave in izrazilo željo, da se vključijo v vzorec. Obravnavale so se kot sodelujoče družbe in se vključile v vzorec. Raven sodelovanja LRK, tj. odstotek izvoza kitajskih sodelujočih družb v EU v primerjavi s celotnim kitajskim izvozom v EU, je bila več kot 90-odstotna.

| (7) | Po posvetovanju z zadevnimi stranmi v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, in ob upoštevanju geografske razporeditve sodelujočih družb ali skupin. Izbrani vzorec je sestavljen iz štirih (skupin) družb, ki pomenijo 47 % izvoza 36 sodelujočih družb ali skupin v EU in približno 43 % celotnega izvoza iz LRK v EU. Organi LRK in kitajska gospodarska zbornica so se strinjali z vzorcem, ki ga je izbrala Komisija, vendar so zahtevali vključitev vsaj dveh dodatnih (skupin) družb v vzorec. Vendar je bilo glede na dejstvo, da je prvotno izbrani vzorec sestavljen iz 20 družb, ki so združene v 4 skupine, odločeno, da družb ali skupin ni več mogoče dodajati, ker preiskave ne bi bilo mogoče končati v zakonsko določenem roku. |
| --- | --- |

(7)

Po posvetovanju z zadevnimi stranmi v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, in ob upoštevanju geografske razporeditve sodelujočih družb ali skupin. Izbrani vzorec je sestavljen iz štirih (skupin) družb, ki pomenijo 47 % izvoza 36 sodelujočih družb ali skupin v EU in približno 43 % celotnega izvoza iz LRK v EU. Organi LRK in kitajska gospodarska zbornica so se strinjali z vzorcem, ki ga je izbrala Komisija, vendar so zahtevali vključitev vsaj dveh dodatnih (skupin) družb v vzorec. Vendar je bilo glede na dejstvo, da je prvotno izbrani vzorec sestavljen iz 20 družb, ki so združene v 4 skupine, odločeno, da družb ali skupin ni več mogoče dodajati, ker preiskave ne bi bilo mogoče končati v zakonsko določenem roku.

| (8) | Pet proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo ter je v določenem roku predložilo ustrezne informacije, potrebne za uporabo členov 9(6) in 17(3) osnovne uredbe. Glede na velikost vzorca, v katerega so bile vključene 4 skupine z več družbami, je Komisija v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe sklenila, da ni mogoče odobriti individualne preiskave proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, ker bi bilo to preveč obremenjujoče in bi preprečilo pravočasni zaključek preiskave. |
| --- | --- |

(8)

Pet proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je zahtevalo individualno preiskavo ter je v določenem roku predložilo ustrezne informacije, potrebne za uporabo členov 9(6) in 17(3) osnovne uredbe. Glede na velikost vzorca, v katerega so bile vključene 4 skupine z več družbami, je Komisija v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe sklenila, da ni mogoče odobriti individualne preiskave proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, ker bi bilo to preveč obremenjujoče in bi preprečilo pravočasni zaključek preiskave.

| (9) | Da bi lahko proizvajalci izvozniki v LRK predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, če bi to želeli, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili takšno zahtevo, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka. |
| --- | --- |

(9)

Da bi lahko proizvajalci izvozniki v LRK predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe, če bi to želeli, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili takšno zahtevo, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka.

| (10) | Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 40 proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Prispelo je 17 izpolnjenih vprašalnikov. Vzorčenih je bilo 5 skupin družb, ki so se izkazale kot reprezentativne za celotno proizvodnjo v Uniji v smislu obsega prodaje in proizvodnje v EU (več kot 75 %), geografske pokritosti in vrste dejavnosti, tj. proizvajalcev originalne opreme (OEM – Original Equipment Manufacturer) in t. i. prodaje na trgu nadomestnih delov (AM – after-market), glej uvodno izjavo (19) in naslednje uvodne izjave za dodatne podrobnosti. Čeprav je bila večina prodaje vzorčenih proizvajalcev iz EU usmerjena na področje OEM, sta dva vzorčena proizvajalca prodajala tudi na področje AM. V vzorcu so bile zastopane tudi družbe, ki se niso pritožile. |
| --- | --- |

(10)

Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 40 proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Prispelo je 17 izpolnjenih vprašalnikov. Vzorčenih je bilo 5 skupin družb, ki so se izkazale kot reprezentativne za celotno proizvodnjo v Uniji v smislu obsega prodaje in proizvodnje v EU (več kot 75 %), geografske pokritosti in vrste dejavnosti, tj. proizvajalcev originalne opreme (OEM – Original Equipment Manufacturer) in t. i. prodaje na trgu nadomestnih delov (AM – after-market), glej uvodno izjavo (19) in naslednje uvodne izjave za dodatne podrobnosti. Čeprav je bila večina prodaje vzorčenih proizvajalcev iz EU usmerjena na področje OEM, sta dva vzorčena proizvajalca prodajala tudi na področje AM. V vzorcu so bile zastopane tudi družbe, ki se niso pritožile.

| (11) | Med preiskavo so strani predložile dodatne argumente v zvezi z domnevnimi razlikami med področjema OEM in AM. Odločeno je bilo, da se zaradi pridobitve ustreznejših informacij vzorec razširi na enega dodatnega (velikega) proizvajalca s področja AM. |
| --- | --- |

(11)

Med preiskavo so strani predložile dodatne argumente v zvezi z domnevnimi razlikami med področjema OEM in AM. Odločeno je bilo, da se zaradi pridobitve ustreznejših informacij vzorec razširi na enega dodatnega (velikega) proizvajalca s področja AM.

| (12) | Pritožniki so zaradi strahu pred povračilnimi ukrepi strank ali konkurenčnih ponudnikov zahtevali, da njihova imena ostanejo zaupna. Komisija je menila, da je dejansko veliko možnosti za povračilne ukrepe, in je dopustila, da se imena ne razkrijejo. Po začetku postopka so se vse sodelujoče družbe strinjale, da razkrijejo svoja imena v vlogi sodelujočih družb, ne pa v vlogi pritožnika, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(12)

Pritožniki so zaradi strahu pred povračilnimi ukrepi strank ali konkurenčnih ponudnikov zahtevali, da njihova imena ostanejo zaupna. Komisija je menila, da je dejansko veliko možnosti za povračilne ukrepe, in je dopustila, da se imena ne razkrijejo. Po začetku postopka so se vse sodelujoče družbe strinjale, da razkrijejo svoja imena v vlogi sodelujočih družb, ne pa v vlogi pritožnika, kadar je to primerno.

| (13) | Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 80 uvoznikom in uvoznikom/uporabnikom aluminijastih platišč. Družbe, ki pomenijo približno eno tretjino celotnega uvoza iz Kitajske, so predložile 40 izpolnjenih vprašalnikov. Od tega so 12 izpolnjenih vprašalnikov predložili uvozniki, ostale pa uvozniki uporabniki. Vzorčenih je bilo 7 družb (5 uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika). |
| --- | --- |

(13)

Obvestilo o začetku je bilo poslano približno 80 uvoznikom in uvoznikom/uporabnikom aluminijastih platišč. Družbe, ki pomenijo približno eno tretjino celotnega uvoza iz Kitajske, so predložile 40 izpolnjenih vprašalnikov. Od tega so 12 izpolnjenih vprašalnikov predložili uvozniki, ostale pa uvozniki uporabniki. Vzorčenih je bilo 7 družb (5 uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika).

| (14) | Komisija je poslala vprašalnike 6 proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, proizvajalcem izvoznikom v vzorcu, izbranem za LRK, in tistim, ki so zahtevali individualno obravnavo, ter 7 uvoznikom, izbranim v vzorec. Poleg tega je vprašalnike poslala uporabnikom in drugim sodelujočim proizvajalcem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala vprašalnike 6 proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, proizvajalcem izvoznikom v vzorcu, izbranem za LRK, in tistim, ki so zahtevali individualno obravnavo, ter 7 uvoznikom, izbranim v vzorec. Poleg tega je vprašalnike poslala uporabnikom in drugim sodelujočim proizvajalcem.

| (15) | Izpolnjene vprašalnike so poslali 4 vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki in 5 kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so zahtevali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Izpolnjene vprašalnike je poslalo tudi 6 vzorčenih proizvajalcev Unije, 3 uvozniki, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, 9 drugih proizvajalcev EU in 13 uporabnikov. Odgovore so predložili tudi kitajska gospodarska zbornica in dve združenji uporabnikov. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjene vprašalnike so poslali 4 vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki in 5 kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so zahtevali individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Izpolnjene vprašalnike je poslalo tudi 6 vzorčenih proizvajalcev Unije, 3 uvozniki, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, 9 drugih proizvajalcev EU in 13 uporabnikov. Odgovore so predložili tudi kitajska gospodarska zbornica in dve združenji uporabnikov.

| (16) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | skupina Borbet:
  Borbet Solingen GmbH – Nemčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

skupina Borbet:

Borbet Solingen GmbH – Nemčija;

| — | skupina Heyes Lemmerz:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Češka republika, |
| --- | --- | --- |

—

skupina Heyes Lemmerz:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Češka republika,

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italija; |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italija;

| — | skupina Ronal:






  — | Ronal AG – Švica, |
| --- | --- | --- |

—

skupina Ronal:

—

Ronal AG – Švica,

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Poljska, |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Poljska,

| — | Speedline s.r.l. – Italija, |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Italija,

| — | Mapsa S. Coop. L. – Španija, |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Španija,

| — | AEZ – Nemčija, |
| --- | --- |

—

AEZ – Nemčija,

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Francija; |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Francija;

| (b) | proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe v LRK:






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding), |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe v LRK:

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding),

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng), |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng),

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI), |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI),

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC); |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC);

| (c) | povezane družbe v Uniji:






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Nemčija), |
| --- | --- | --- |

(c)

povezane družbe v Uniji:

—

OZ Deutschland, Biberbach (Nemčija),

| — | OZ s.p.a., Bassano del Grappa (Italija); |
| --- | --- |

—

OZ s.p.a., Bassano del Grappa (Italija);

| (d) | povezane družbe v Singapurju:






  — | OZ Asia, |
| --- | --- | --- |

(d)

povezane družbe v Singapurju:

—

OZ Asia,

| — | YHI Manufacturing; |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing;

| (e) | uporabniki:






  — | Renault – Francija, |
| --- | --- | --- |

(e)

uporabniki:

—

Renault – Francija,

| — | BMW – Nemčija. |
| --- | --- |

—

BMW – Nemčija.

| (17) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO morda ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, tj. Turčije, in sicer v prostorih naslednjih družb:






  (f) | proizvajalci v Turčiji:






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș., |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO morda ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, tj. Turčije, in sicer v prostorih naslednjih družb:

(f)

proizvajalci v Turčiji:

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.,

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Obdobje preiskave

| (18) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (19) | Zadevni izdelek so aluminijasta platišča za motorna vozila pod tarifnimi številkami KN od 8701 do 8705, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznake KN ex 8708 70 10 in ex 8708 70 50. |
| --- | --- |

(19)

Zadevni izdelek so aluminijasta platišča za motorna vozila pod tarifnimi številkami KN od 8701 do 8705, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznake KN ex 8708 70 10 in ex 8708 70 50.

| (20) | Zadevni izdelek se v Uniji prodaja prek dveh distribucijskih kanalov: na področje proizvajalcev originalne opreme (OEM) in na t.i. področje nadomestnih delov (AM). Na področju OEM proizvajalci avtomobilov pripravijo razpisne postopke za aluminijasta platišča (približno dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila) in so vključeni v proces razvoja novih platišč, ki bodo nosila njihovo blagovno znamko. Proizvajalci Unije in kitajski izvozniki se prijavijo na iste razpise. Na področju AM aluminijasta platišča oblikujejo, razvijajo in tržijo proizvajalci aluminijastih platišč pod svojo blagovno znamko, potem pa jih prodajajo trgovcem na debelo, trgovcem na drobno, družbam za športno predelavo, avtomehaničnim delavnicam itd. |
| --- | --- |

(20)

Zadevni izdelek se v Uniji prodaja prek dveh distribucijskih kanalov: na področje proizvajalcev originalne opreme (OEM) in na t.i. področje nadomestnih delov (AM). Na področju OEM proizvajalci avtomobilov pripravijo razpisne postopke za aluminijasta platišča (približno dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila) in so vključeni v proces razvoja novih platišč, ki bodo nosila njihovo blagovno znamko. Proizvajalci Unije in kitajski izvozniki se prijavijo na iste razpise. Na področju AM aluminijasta platišča oblikujejo, razvijajo in tržijo proizvajalci aluminijastih platišč pod svojo blagovno znamko, potem pa jih prodajajo trgovcem na debelo, trgovcem na drobno, družbam za športno predelavo, avtomehaničnim delavnicam itd.

| (21) | En izvoznik je trdil, da je treba aluminijasta platišča, namenjena za področje OEM, izvzeti iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek, ker se vgrajujejo le v nove avtomobile, medtem ko se aluminijasta platišča, namenjena za področje AM, uporabljajo za zamenjavo platišč OEM med življenjsko dobo posameznega modela avtomobila. Ta argument je protisloven, ker potrjuje, da so „aluminijasta platišča za AM“ namenjena vgradnji in uporabi v enakem obsegu kot „aluminijasta platišča za OEM“. Dejansko se lahko „aluminijasta platišča za AM“ proizvajajo z drugačnimi proizvodnimi postopki, (3) v vseh premerih in težah, z vsemi različnimi vrstami končne obdelave itd. Razlika med aluminijastimi platišči za „OEM in AM“ je povezana le z različnimi distribucijskimi kanali, zaradi česar je avtomobilska industrija vključena v proces razvoja in oblikovanja platišč. Prav tako se je trdilo, da je določanje cen za aluminijasta platišča za „OEM in AM“ različno, pri čemer je cena platišč za OEM vezana na spremenljivo ceno Londonske borze barvnih kovin (London Metal Exchange – LME). Dejansko proizvajalci avtomobilov uporabljajo t.i. ničelno cenovno formulo. Sestavljena je iz treh elementov: (1) cene aluminija (spremenljiva, vezana na LME), (2) dodane vrednosti, stroškov predelave in (3) nespremenljivega dodatka za kakovost. Metoda določanja cen je prilagojena potrebam avtomobilske industrije, medtem ko so sestavni deli stroškov aluminijastih platišč za „OEM in AM“ enaki. |
| --- | --- |

(21)

En izvoznik je trdil, da je treba aluminijasta platišča, namenjena za področje OEM, izvzeti iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek, ker se vgrajujejo le v nove avtomobile, medtem ko se aluminijasta platišča, namenjena za področje AM, uporabljajo za zamenjavo platišč OEM med življenjsko dobo posameznega modela avtomobila. Ta argument je protisloven, ker potrjuje, da so „aluminijasta platišča za AM“ namenjena vgradnji in uporabi v enakem obsegu kot „aluminijasta platišča za OEM“. Dejansko se lahko „aluminijasta platišča za AM“ proizvajajo z drugačnimi proizvodnimi postopki, (3) v vseh premerih in težah, z vsemi različnimi vrstami končne obdelave itd. Razlika med aluminijastimi platišči za „OEM in AM“ je povezana le z različnimi distribucijskimi kanali, zaradi česar je avtomobilska industrija vključena v proces razvoja in oblikovanja platišč. Prav tako se je trdilo, da je določanje cen za aluminijasta platišča za „OEM in AM“ različno, pri čemer je cena platišč za OEM vezana na spremenljivo ceno Londonske borze barvnih kovin (London Metal Exchange – LME). Dejansko proizvajalci avtomobilov uporabljajo t.i. ničelno cenovno formulo. Sestavljena je iz treh elementov: (1) cene aluminija (spremenljiva, vezana na LME), (2) dodane vrednosti, stroškov predelave in (3) nespremenljivega dodatka za kakovost. Metoda določanja cen je prilagojena potrebam avtomobilske industrije, medtem ko so sestavni deli stroškov aluminijastih platišč za „OEM in AM“ enaki.

| (22) | Zato imajo aluminijasta platišča za „OEM in AM“ kljub različnim distribucijskim kanalom enake fizikalne in tehnične lastnosti ter so zamenljiva. Zato se šteje, da so en homogen izdelek. Poleg tega se velike količine aluminijastih platišč iz Kitajske prodajajo in uvažajo v prek obeh prodajnih kanalov. Glede na te ugotovitve se začasno sklene, da izključitev aluminijastih platišč za OEM iz obsega izdelkov, ki jih zadeva preiskava, ni utemeljena. |
| --- | --- |

(22)

Zato imajo aluminijasta platišča za „OEM in AM“ kljub različnim distribucijskim kanalom enake fizikalne in tehnične lastnosti ter so zamenljiva. Zato se šteje, da so en homogen izdelek. Poleg tega se velike količine aluminijastih platišč iz Kitajske prodajajo in uvažajo v prek obeh prodajnih kanalov. Glede na te ugotovitve se začasno sklene, da izključitev aluminijastih platišč za OEM iz obsega izdelkov, ki jih zadeva preiskava, ni utemeljena.

| (23) | Zainteresirana stran je trdila, da je treba izključiti platišča za gokarte, ker gokartov ni mogoče uvrstiti pod tarifne številke KN od 8701 do 8705. Vendar zadevna stran ni prepričljivo dokazala, da gokarti ne morejo biti vključeni pod navedene tarifne številke KN, zato je bila zahteva začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(23)

Zainteresirana stran je trdila, da je treba izključiti platišča za gokarte, ker gokartov ni mogoče uvrstiti pod tarifne številke KN od 8701 do 8705. Vendar zadevna stran ni prepričljivo dokazala, da gokarti ne morejo biti vključeni pod navedene tarifne številke KN, zato je bila zahteva začasno zavrnjena.

| (24) | Ista stran je trdila, da je treba iz obsega izdelkov izključiti tudi platišča za terenska vozila, ker naj bi bila navedena platišča bistveno drugačna od platišč za druga motorna vozila. Vendar se lahko nekatera terenska vozila uvrstijo pod tarifne številke KN od 8701 do 8705 in zato njihova platišča spadajo v obseg izdelkov, ki jih zadeva ta preiskava. Zato je bila ta zahteva začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(24)

Ista stran je trdila, da je treba iz obsega izdelkov izključiti tudi platišča za terenska vozila, ker naj bi bila navedena platišča bistveno drugačna od platišč za druga motorna vozila. Vendar se lahko nekatera terenska vozila uvrstijo pod tarifne številke KN od 8701 do 8705 in zato njihova platišča spadajo v obseg izdelkov, ki jih zadeva ta preiskava. Zato je bila ta zahteva začasno zavrnjena.

2.   Podobni izdelek

| (25) | V zvezi z zadevnim izdelkom in aluminijastimi platišči, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter aluminijastimi platišči, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi z zadevnim izdelkom in aluminijastimi platišči, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter aluminijastimi platišči, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava

| (26) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zaradi boljše preglednosti in v strnjeni obliki opisana spodaj:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, stroški pa izražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(26)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zaradi boljše preglednosti in v strnjeni obliki opisana spodaj:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, stroški pa izražajo tržne vrednosti;

| — | družbe imajo en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

—

družbe imajo en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene;

| — | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost; ter |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost; ter

| — | pretvorbe valut se izvajajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe valut se izvajajo po tržnih stopnjah.

| (27) | Vse vzorčene skupine izvoznikov so v tej preiskavi zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v predpisanih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(27)

Vse vzorčene skupine izvoznikov so v tej preiskavi zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v predpisanih rokih izpolnile obrazec zahtevka za TGO.

| (28) | Komisija je za vse vzorčene skupine izvoznikov zbrala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne, in v prostorih zadevnih skupin preverila vse informacije, predložene v zahtevku za TGO. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je za vse vzorčene skupine izvoznikov zbrala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne, in v prostorih zadevnih skupin preverila vse informacije, predložene v zahtevku za TGO.

| (29) | Preiskava je pokazala, da TGO ni mogoče odobriti nobeni od štirih skupin kitajskih družb, saj nobena ni izpolnjevala vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(29)

Preiskava je pokazala, da TGO ni mogoče odobriti nobeni od štirih skupin kitajskih družb, saj nobena ni izpolnjevala vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe iz naslednjih razlogov.

| (30) | Nobena od vzorčenih skupin izvoznikov ni dokazala, da izpolnjuje merilo 1 zaradi vmešavanja države v odločitve glede glavne surovine (aluminij). |
| --- | --- |

(30)

Nobena od vzorčenih skupin izvoznikov ni dokazala, da izpolnjuje merilo 1 zaradi vmešavanja države v odločitve glede glavne surovine (aluminij).

| (31) | Dejansko se zdi, da vse vzorčene skupine pridobijo veliko večino aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo aluminijastih platišč, na kitajskem domačem trgu na podlagi dolgoročnih pogodb. Cene temeljijo na kotacijah primarnega aluminija na kitajskih gotovinskih trgih z doplačilom za predelavo (in v primeru ene družbe tudi na šanghajski borzi kovin (Shanghai Futures Exchange – SHFE)). V zvezi s tem je treba poudariti, da kotacija na gotovinskih trgih poteka vzporedno s SHFE. |
| --- | --- |

(31)

Dejansko se zdi, da vse vzorčene skupine pridobijo veliko večino aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo aluminijastih platišč, na kitajskem domačem trgu na podlagi dolgoročnih pogodb. Cene temeljijo na kotacijah primarnega aluminija na kitajskih gotovinskih trgih z doplačilom za predelavo (in v primeru ene družbe tudi na šanghajski borzi kovin (Shanghai Futures Exchange – SHFE)). V zvezi s tem je treba poudariti, da kotacija na gotovinskih trgih poteka vzporedno s SHFE.

| (32) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da ima kitajska država glavno vlogo pri določanju cen primarnega aluminija, pri čemer se z več orodji stalno vmešava v trg. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da ima kitajska država glavno vlogo pri določanju cen primarnega aluminija, pri čemer se z več orodji stalno vmešava v trg.

| (33) | Za primarni aluminij za izvoz se plačuje 17 % DDV (medtem ko se DDV za izvoz končnih izdelkov vrača) in izvozni davek v višini 15 %. |
| --- | --- |

(33)

Za primarni aluminij za izvoz se plačuje 17 % DDV (medtem ko se DDV za izvoz končnih izdelkov vrača) in izvozni davek v višini 15 %.

| (34) | Poleg tega se država vmešava v mehanizme za določanje cen pri SHFE, ki je zaprta borza za družbe, registrirane na Kitajskem, in kitajske državljane. To vmešavanje države v mehanizme za določanje cen na borzi SHFE je povezano z njeno vlogo prodajalca primarnega aluminija ter kupca prek Urada za državne rezerve in drugih državnih organov. Poleg tega država s pravili SHFE dnevno določa omejitve cen, ki jih odobri državni regulativni organ, tj. Kitajska nadzorna komisija za vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega se država vmešava v mehanizme za določanje cen pri SHFE, ki je zaprta borza za družbe, registrirane na Kitajskem, in kitajske državljane. To vmešavanje države v mehanizme za določanje cen na borzi SHFE je povezano z njeno vlogo prodajalca primarnega aluminija ter kupca prek Urada za državne rezerve in drugih državnih organov. Poleg tega država s pravili SHFE dnevno določa omejitve cen, ki jih odobri državni regulativni organ, tj. Kitajska nadzorna komisija za vrednostne papirje.

| (35) | Drug primer vmešavanja države je nedaven paket spodbud kitajske vlade, s katerim naj bi omejila učinke gospodarske krize. Konec leta 2008 je Urad za državne rezerve uvedel sistem za kupovanje aluminija od talilnic kot pomoč njihovemu delovanju, ker se je povpraševanje zmanjšalo zaradi svetovne finančne krize. S takšnimi nakupi, ki jih je podprla država, se je porabila večina zalog na domačem trgu, zaradi česar so se cene v prvi polovici leta 2009 hitro dvignile. |
| --- | --- |

(35)

Drug primer vmešavanja države je nedaven paket spodbud kitajske vlade, s katerim naj bi omejila učinke gospodarske krize. Konec leta 2008 je Urad za državne rezerve uvedel sistem za kupovanje aluminija od talilnic kot pomoč njihovemu delovanju, ker se je povpraševanje zmanjšalo zaradi svetovne finančne krize. S takšnimi nakupi, ki jih je podprla država, se je porabila večina zalog na domačem trgu, zaradi česar so se cene v prvi polovici leta 2009 hitro dvignile.

| (36) | To se je obravnavalo kot glavni dejavnik vmešavanja države v odločanje družb v zvezi s surovinami. Dejansko je sedanji kitajski sistem z visokimi izvoznimi dajatvami ter brez povračila DDV za izvoz primarnega aluminija in drugih surovin, skupaj s sistemom brez izvoznih davkov in povračilom DDV za izvoz izdelkov na koncu proizvodnje verige ter vmešavanjem države v določanje cen na borzi SHFE, bistveno prispeval k temu, da so kitajske cene aluminija še naprej rezultat vmešavanja države. Zaradi tega so se cene na borzi LME v preteklosti zelo razlikovale od cen na kitajskem trgu (4). Med drugo polovico leta 2005 in koncem leta 2008 so bile cene na LME znatno višje v primerjavi s kitajskimi trgi, kar kaže na odsotnost pomembnejše arbitraže med kitajskimi trgi in trgi drugod po svetu. |
| --- | --- |

(36)

To se je obravnavalo kot glavni dejavnik vmešavanja države v odločanje družb v zvezi s surovinami. Dejansko je sedanji kitajski sistem z visokimi izvoznimi dajatvami ter brez povračila DDV za izvoz primarnega aluminija in drugih surovin, skupaj s sistemom brez izvoznih davkov in povračilom DDV za izvoz izdelkov na koncu proizvodnje verige ter vmešavanjem države v določanje cen na borzi SHFE, bistveno prispeval k temu, da so kitajske cene aluminija še naprej rezultat vmešavanja države. Zaradi tega so se cene na borzi LME v preteklosti zelo razlikovale od cen na kitajskem trgu (4). Med drugo polovico leta 2005 in koncem leta 2008 so bile cene na LME znatno višje v primerjavi s kitajskimi trgi, kar kaže na odsotnost pomembnejše arbitraže med kitajskimi trgi in trgi drugod po svetu.

| (37) | Večkratno državno izkrivljanje kitajskih cen primarnega aluminija zato vpliva na odločitve kitajskih proizvajalcev aluminijastih platišč pri pridobivanju surovin. Poleg tega imajo ti proizvajalci koristi od takšnega izkrivljanja, ker običajno kupujejo na kitajskem trgu od lokalnih dobaviteljev po cenah na kitajskem gotovinskem trgu (ali borzi SHFE), ki pomenijo merilo, hkrati pa lahko določene količine kupujejo po cenah borze LME, če so cene na kitajskem trgu višje zaradi vmešavanja države. |
| --- | --- |

(37)

Večkratno državno izkrivljanje kitajskih cen primarnega aluminija zato vpliva na odločitve kitajskih proizvajalcev aluminijastih platišč pri pridobivanju surovin. Poleg tega imajo ti proizvajalci koristi od takšnega izkrivljanja, ker običajno kupujejo na kitajskem trgu od lokalnih dobaviteljev po cenah na kitajskem gotovinskem trgu (ali borzi SHFE), ki pomenijo merilo, hkrati pa lahko določene količine kupujejo po cenah borze LME, če so cene na kitajskem trgu višje zaradi vmešavanja države.

| (38) | Poleg tega razen splošnih razmer, opisanih zgoraj, tri druge skupine ne izpolnjujejo drugih zahtev merila 1 zaradi velikega vmešavanja države v zvezi s pomembnimi poslovnimi odločitvami. Pri eni od skupin ima družba v državni lasti pravico veta na nekatere ključne odločitve, ki je nesorazmerna z njenim imetništvom delnic v dveh družbah iz skupine. Pri večini družb druge skupine se država zelo vmešava v nekatere ključne odločitve, ker so družbe 100-odstotno v državni lasti ali ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe. Čeprav družbe zatrjujejo nasprotno, je preiskava razkrila tudi, da ima lokalno državno ministrstvo za delo pravico veta pri zaposlovanju delavcev v dveh od teh družb. Končno, pri tretji skupini je družina, ki nadzira skupino, povezana z vladajočo stranko, pri čemer se v eno od družb iz skupine pri nekaterih pomembnih odločitvah zelo vmešava država, ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega razen splošnih razmer, opisanih zgoraj, tri druge skupine ne izpolnjujejo drugih zahtev merila 1 zaradi velikega vmešavanja države v zvezi s pomembnimi poslovnimi odločitvami. Pri eni od skupin ima družba v državni lasti pravico veta na nekatere ključne odločitve, ki je nesorazmerna z njenim imetništvom delnic v dveh družbah iz skupine. Pri večini družb druge skupine se država zelo vmešava v nekatere ključne odločitve, ker so družbe 100-odstotno v državni lasti ali ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe. Čeprav družbe zatrjujejo nasprotno, je preiskava razkrila tudi, da ima lokalno državno ministrstvo za delo pravico veta pri zaposlovanju delavcev v dveh od teh družb. Končno, pri tretji skupini je družina, ki nadzira skupino, povezana z vladajočo stranko, pri čemer se v eno od družb iz skupine pri nekaterih pomembnih odločitvah zelo vmešava država, ker ima direktor, ki zastopa delničarja v državni lasti, pravico veta na pomembne odločitve družbe.

| (39) | Pri eni od skupin so se v vseh družbah skupine očitno kršila osnovna računovodska načela. Upoštevali se niso zlasti MRS 1 (predstavljanje računovodskih izkazov), MRS 12 (davek iz dobička) in MRS 16 (opredmetena osnovna sredstva). Zato se šteje, da finančna poročila niso bila pripravljena in revidirana v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi. Pri drugi skupini so službe Komisije ugotovile neskladnost z MRS 1 in MRS 31. |
| --- | --- |

(39)

Pri eni od skupin so se v vseh družbah skupine očitno kršila osnovna računovodska načela. Upoštevali se niso zlasti MRS 1 (predstavljanje računovodskih izkazov), MRS 12 (davek iz dobička) in MRS 16 (opredmetena osnovna sredstva). Zato se šteje, da finančna poročila niso bila pripravljena in revidirana v skladu z Mednarodnimi računovodskimi standardi. Pri drugi skupini so službe Komisije ugotovile neskladnost z MRS 1 in MRS 31.

| (40) | Pri več družbah v eni od skupin je bilo ugotovljeno očitno izkrivljanje v zvezi s pravico do rabe zemljišč in pridobitvijo osnovnih sredstev, večina družb skupine pa je bila upravičena do ugodnejšega davčnega režima, povračila davkov in subvencij, kar so izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva. Ta izkrivljanja so bila velika, merjena na primer v smislu prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(40)

Pri več družbah v eni od skupin je bilo ugotovljeno očitno izkrivljanje v zvezi s pravico do rabe zemljišč in pridobitvijo osnovnih sredstev, večina družb skupine pa je bila upravičena do ugodnejšega davčnega režima, povračila davkov in subvencij, kar so izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva. Ta izkrivljanja so bila velika, merjena na primer v smislu prihodkov od prodaje.

| (41) | Pri drugi vzorčeni skupini so bile tri družbe skupine upravičene do ugodnejšega davčnega režima, kar je izkrivljanje, preneseno iz netržnega sistema gospodarstva. Ta izkrivljanja se lahko štejejo za velika, na primer v smislu prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(41)

Pri drugi vzorčeni skupini so bile tri družbe skupine upravičene do ugodnejšega davčnega režima, kar je izkrivljanje, preneseno iz netržnega sistema gospodarstva. Ta izkrivljanja se lahko štejejo za velika, na primer v smislu prihodkov od prodaje.

| (42) | Pri drugi skupini dve družbi prav tako nista delovali skladno z merilom 3. Prva je pravico do rabe zemljišč plačala z veliko zamudo po roku plačila, pri čemer ni plačala kazni, čeprav so bile kazni jasno določene v pogodbi. To pomeni neposredno podporo države (ki je končna lastnica zemljišča) v začetni fazi poslovanja družbe. Pri drugi družbi je bil ugotovljen nakup sredstev proizvajalca aluminijastih platišč v državni lasti po netržnih pogojih, kar je pomenilo neupravičeno prednost v zagonski fazi delovanja družbe. |
| --- | --- |

(42)

Pri drugi skupini dve družbi prav tako nista delovali skladno z merilom 3. Prva je pravico do rabe zemljišč plačala z veliko zamudo po roku plačila, pri čemer ni plačala kazni, čeprav so bile kazni jasno določene v pogodbi. To pomeni neposredno podporo države (ki je končna lastnica zemljišča) v začetni fazi poslovanja družbe. Pri drugi družbi je bil ugotovljen nakup sredstev proizvajalca aluminijastih platišč v državni lasti po netržnih pogojih, kar je pomenilo neupravičeno prednost v zagonski fazi delovanja družbe.

| (43) | Skupina je trdila, da so se sredstva od proizvajalca v državni lasti kupila pod tržnimi pogoji. Ni pa mogla dokazati, da pri celotnem poslovanju ni bilo izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(43)

Skupina je trdila, da so se sredstva od proizvajalca v državni lasti kupila pod tržnimi pogoji. Ni pa mogla dokazati, da pri celotnem poslovanju ni bilo izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.

| (44) | Končno, družbe iz druge skupine so bile upravičene do velikih davčnih oprostitev in finančne podpore, kar je zelo vplivalo na njihov finančni položaj, merjen na primer v smislu prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(44)

Končno, družbe iz druge skupine so bile upravičene do velikih davčnih oprostitev in finančne podpore, kar je zelo vplivalo na njihov finančni položaj, merjen na primer v smislu prihodkov od prodaje.

| (45) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim skupinam izvoznikov v LRK, organom LRK, kitajski gospodarski zbornici in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim skupinam izvoznikov v LRK, organom LRK, kitajski gospodarski zbornici in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi.

| (46) | Ena skupina je izpostavila dejstvo, da se Komisija glede TGO ni odločila v trimesečnem roku, ki ga določa osnovna uredba, in trdila, da so izvozniki sprejeli vse potrebne ukrepe pred tem rokom, da bi lahko Komisijo seznanili, kakšen učinek bi lahko imela njena odločitev glede tega statusa na izračun stopnje dampinga. Trdila je torej, da se mora TGO oceniti v trimesečnem roku, kadar so v tem roku predloženi odgovori na vprašalnike o protidampingu. V nasprotnem primeru bi lahko informacije, navedene v vprašalniku o protidampingu, vplivale na odločitev o odobritvi TGO. |
| --- | --- |

(46)

Ena skupina je izpostavila dejstvo, da se Komisija glede TGO ni odločila v trimesečnem roku, ki ga določa osnovna uredba, in trdila, da so izvozniki sprejeli vse potrebne ukrepe pred tem rokom, da bi lahko Komisijo seznanili, kakšen učinek bi lahko imela njena odločitev glede tega statusa na izračun stopnje dampinga. Trdila je torej, da se mora TGO oceniti v trimesečnem roku, kadar so v tem roku predloženi odgovori na vprašalnike o protidampingu. V nasprotnem primeru bi lahko informacije, navedene v vprašalniku o protidampingu, vplivale na odločitev o odobritvi TGO.

| (47) | Vendar je treba pri okoliščinah tega primera poudariti, da odločitve o TGO ni bilo mogoče sprejeti v trimesečnem roku, ker je bila večina informacij v zvezi s TGO zbranih med preveritvenimi obiski, ki so se končali po trimesečnem roku. Vsekakor je, kot je pojasnjeno zgoraj, odločitev o zavrnitvi TGO vzorčenim skupinam izvoznikov temeljila izključno na celoviti oceni ustreznih 5 meril za TGO, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Vendar je treba pri okoliščinah tega primera poudariti, da odločitve o TGO ni bilo mogoče sprejeti v trimesečnem roku, ker je bila večina informacij v zvezi s TGO zbranih med preveritvenimi obiski, ki so se končali po trimesečnem roku. Vsekakor je, kot je pojasnjeno zgoraj, odločitev o zavrnitvi TGO vzorčenim skupinam izvoznikov temeljila izključno na celoviti oceni ustreznih 5 meril za TGO, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (48) | V zvezi z merilom 1 se je trdilo, da se med kitajskimi trgi in borzo LME dejansko izvaja arbitraža, ker je bilo v obdobju preiskave nekaj aluminija izvoženega na Kitajsko in iz nje. Tega argumenta ni mogoče sprejeti zaradi odstopanj pri ravneh cen na kitajskih trgih in borzi LME. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z merilom 1 se je trdilo, da se med kitajskimi trgi in borzo LME dejansko izvaja arbitraža, ker je bilo v obdobju preiskave nekaj aluminija izvoženega na Kitajsko in iz nje. Tega argumenta ni mogoče sprejeti zaradi odstopanj pri ravneh cen na kitajskih trgih in borzi LME.

| (49) | V zvezi z merilom 2 je bilo odprtih veliko vprašanj glede neskladnosti z različnimi MRS, ki jih je Komisija ugotovila v finančnih poročilih dveh družb. Vendar na podlagi nobenega od argumentov ni mogoče sklepati, da ima katera od obeh družb jasen sklop računovodskih evidenc, neodvisno revidiranih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi z merilom 2 je bilo odprtih veliko vprašanj glede neskladnosti z različnimi MRS, ki jih je Komisija ugotovila v finančnih poročilih dveh družb. Vendar na podlagi nobenega od argumentov ni mogoče sklepati, da ima katera od obeh družb jasen sklop računovodskih evidenc, neodvisno revidiranih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi.

| (50) | V zvezi z merilom 3 je bilo predloženih več argumentov. Najprej se je trdilo, da zaradi vpliva finančne podpore, pravice do rabe zemljišč in drugih prednosti, kot so oprostitve davkov, niso nastala velika izkrivljanja pri finančnem položaju družb. Tega argumenta ni mogoče sprejeti, ker je vpliv teh sistemov velik, merjeno v smislu prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi z merilom 3 je bilo predloženih več argumentov. Najprej se je trdilo, da zaradi vpliva finančne podpore, pravice do rabe zemljišč in drugih prednosti, kot so oprostitve davkov, niso nastala velika izkrivljanja pri finančnem položaju družb. Tega argumenta ni mogoče sprejeti, ker je vpliv teh sistemov velik, merjeno v smislu prihodkov od prodaje.

| (51) | Prav tako je bilo poudarjeno, da veliko podpornih mehanizmov in davčnih ugodnosti ni bilo značilnih za posamezne družbe, zato ni mogoče šteti, da so nastali s prenosom iz sistema netržnega gospodarstva. V zvezi s tem je treba poudariti, da analiza v TGO obravnava, ali gre za vmešavanje države, ne glede na to, ali je to značilno za katero od družb ali ne. V vsakem primeru je dejanska podlaga očitka nepravilna. Prednosti, ki so jih imele družbe v tem primeru, se dejansko lahko štejejo kot značilne za posamezne družbe, ker so bile vse namenjene določeni vrsti družb, npr. tujim družbam, ki so bile ustanovljene na določenem območju in so se priložnostno pogajale z lokalnimi organi v zvezi s prejemanjem subvencij, nakupom domače opreme, posodabljanjem tehnologije, sodelovanjem na sejmih, naložbami v raziskave in razvoj itd. |
| --- | --- |

(51)

Prav tako je bilo poudarjeno, da veliko podpornih mehanizmov in davčnih ugodnosti ni bilo značilnih za posamezne družbe, zato ni mogoče šteti, da so nastali s prenosom iz sistema netržnega gospodarstva. V zvezi s tem je treba poudariti, da analiza v TGO obravnava, ali gre za vmešavanje države, ne glede na to, ali je to značilno za katero od družb ali ne. V vsakem primeru je dejanska podlaga očitka nepravilna. Prednosti, ki so jih imele družbe v tem primeru, se dejansko lahko štejejo kot značilne za posamezne družbe, ker so bile vse namenjene določeni vrsti družb, npr. tujim družbam, ki so bile ustanovljene na določenem območju in so se priložnostno pogajale z lokalnimi organi v zvezi s prejemanjem subvencij, nakupom domače opreme, posodabljanjem tehnologije, sodelovanjem na sejmih, naložbami v raziskave in razvoj itd.

| (52) | Končno je bilo izpostavljeno, da oprostitev davka na prihodek in odbitki za tuje družbe, ki so začeli veljati leta 2005, ne pomenijo izkrivljanja, prenesenega iz sistema netržnega gospodarstva. Te razlage ni mogoče sprejeti. Dejansko se merilo 3 ne nanaša na ukrepe, ki bi bili omejeni časovno (do leta 1998, ko je Kitajska začela uporabljati pravila tržnega gospodarstva) ali glede obsega, ampak na ukrepe, ki pomenijo vmešavanje države v oblikovanje poslovnega okolja z ukrepi, ki so značilni za netržno gospodarstvo, kot so diskriminatorne davčne stopnje. |
| --- | --- |

(52)

Končno je bilo izpostavljeno, da oprostitev davka na prihodek in odbitki za tuje družbe, ki so začeli veljati leta 2005, ne pomenijo izkrivljanja, prenesenega iz sistema netržnega gospodarstva. Te razlage ni mogoče sprejeti. Dejansko se merilo 3 ne nanaša na ukrepe, ki bi bili omejeni časovno (do leta 1998, ko je Kitajska začela uporabljati pravila tržnega gospodarstva) ali glede obsega, ampak na ukrepe, ki pomenijo vmešavanje države v oblikovanje poslovnega okolja z ukrepi, ki so značilni za netržno gospodarstvo, kot so diskriminatorne davčne stopnje.

| (53) | Na podlagi navedenega nobena od družb iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zato je bilo sklenjeno, da se odobritev TGO zavrne vsem tem družbam. Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom, ki tem sklepnim ugotovitvam ni nasprotoval. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi navedenega nobena od družb iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zato je bilo sklenjeno, da se odobritev TGO zavrne vsem tem družbam. Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom, ki tem sklepnim ugotovitvam ni nasprotoval.

2.   Individualna obravnava

| (54) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države iz člena 2(7) osnovne uredbe določi morebitna dajatev na ravni države, razen v primerih, kadar lahko družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto oblikovani, da se pretvorbe valut opravljajo po tržnih stopnjah in da vmešavanje države ne omogoča izogibanja ukrepom, če so izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države iz člena 2(7) osnovne uredbe določi morebitna dajatev na ravni države, razen v primerih, kadar lahko družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto oblikovani, da se pretvorbe valut opravljajo po tržnih stopnjah in da vmešavanje države ne omogoča izogibanja ukrepom, če so izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev.

| (55) | Vse skupine izvoznikov, ki so zahtevale TGO, so zahtevale tudi individualno obravnavo, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno ugotavlja, da dve od štirih vzorčenih skupin v LRK izpolnjujeta vse zahteve za individualno obravnavo. Individualna obravnava se zavrne dvema vzorčenima skupinama. Dejansko vmešavanje države v skupinah CITIC Dicastal in Baoding omogoča izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev, zlasti ker imata ti skupini dve skupni družbi, ki proizvajata zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(55)

Vse skupine izvoznikov, ki so zahtevale TGO, so zahtevale tudi individualno obravnavo, če jim TGO ne bi bila odobrena. Na podlagi razpoložljivih informacij se začasno ugotavlja, da dve od štirih vzorčenih skupin v LRK izpolnjujeta vse zahteve za individualno obravnavo. Individualna obravnava se zavrne dvema vzorčenima skupinama. Dejansko vmešavanje države v skupinah CITIC Dicastal in Baoding omogoča izogibanje ukrepom, če so posameznim izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatev, zlasti ker imata ti skupini dve skupni družbi, ki proizvajata zadevni izdelek.

| (56) | Od štirih vzorčenih skupin izvoznikov v LRK se individualna obravnava odobri naslednjima skupinama:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd., |
| --- | --- | --- |

(56)

Od štirih vzorčenih skupin izvoznikov v LRK se individualna obravnava odobri naslednjima skupinama:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.,

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.

3.   Normalna vrednost

3.1   Izbira primerljive države

| (57) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določiti na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določiti na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (58) | Komisija je v obvestilu o začetku izrazila, da namerava Turčijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da v zvezi s tem predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v obvestilu o začetku izrazila, da namerava Turčijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane strani, da v zvezi s tem predložijo svoje pripombe.

| (59) | Le en izvoznik je nasprotoval tej izbiri in za primerljivo državo predlagal Malezijo, vendar je pozneje navedel, da malezijske družbe ne želijo sodelovati s Komisijo. |
| --- | --- |

(59)

Le en izvoznik je nasprotoval tej izbiri in za primerljivo državo predlagal Malezijo, vendar je pozneje navedel, da malezijske družbe ne želijo sodelovati s Komisijo.

| (60) | Komisija je preverila, ali je Turčija ustrezna izbira primerljive države. Sklenjeno je bilo, da je Turčija s petimi nacionalnimi proizvajalci in obsežnim uvozom iz tretjih držav trg z veliko stopnjo konkurence. Poleg tega med proizvajalci v Turčiji in Ljudski republiki Kitajski ni bilo velikih razlik v proizvodnem postopku. Glede na navedeno s preiskavo ni bilo ugotovljeno, da bi bila Turčija neprimerna za določitev normalne vrednosti. Poleg tega turški proizvajalci prodajajo vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki jih izvaža LRK. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je preverila, ali je Turčija ustrezna izbira primerljive države. Sklenjeno je bilo, da je Turčija s petimi nacionalnimi proizvajalci in obsežnim uvozom iz tretjih držav trg z veliko stopnjo konkurence. Poleg tega med proizvajalci v Turčiji in Ljudski republiki Kitajski ni bilo velikih razlik v proizvodnem postopku. Glede na navedeno s preiskavo ni bilo ugotovljeno, da bi bila Turčija neprimerna za določitev normalne vrednosti. Poleg tega turški proizvajalci prodajajo vrste izdelkov, primerljive s tistimi, ki jih izvaža LRK.

| (61) | Dva turška proizvajalca sta izpolnila vprašalnik, ki je bil poslan vsem proizvajalcem aluminijastih platišč v Turčiji. |
| --- | --- |

(61)

Dva turška proizvajalca sta izpolnila vprašalnik, ki je bil poslan vsem proizvajalcem aluminijastih platišč v Turčiji.

| (62) | Podatki iz vprašalnika sodelujočih turških proizvajalcev so se preverili na mestu samem in ugotovljeno je bilo, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost. |
| --- | --- |

(62)

Podatki iz vprašalnika sodelujočih turških proizvajalcev so se preverili na mestu samem in ugotovljeno je bilo, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.

| (63) | Zato se začasno sklene, da je Turčija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Zato se začasno sklene, da je Turčija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.1.   Določitev normalne vrednosti

| (64) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca v primerljivi državi, kot je navedeno spodaj.

| (65) | Zadevni izdelek se je prodajal v reprezentativnih količinah na turškem domačem trgu. |
| --- | --- |

(65)

Zadevni izdelek se je prodajal v reprezentativnih količinah na turškem domačem trgu.

| (66) | Analizirano je bilo, ali se lahko šteje, da se je prodajal v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem se je za vsako vrsto izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(66)

Analizirano je bilo, ali se lahko šteje, da se je prodajal v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem se je za vsako vrsto izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.

| (67) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja kot izračunani stroški proizvodnje, pomenil več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(67)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja kot izračunani stroški proizvodnje, pomenil več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (68) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj samo navedene vrste. |
| --- | --- |

(68)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj samo navedene vrste.

| (69) | Za eno vrsto izdelka, pri katerem ni bilo dobičkonosnih prodaj, je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških vrste izdelka, prodanega na domačem trgu, in prodajnih, splošnih in administrativnih stroških (stroških PSA) ter razumni vrednosti, ki je ustrezala dobičku na domačem trgu. |
| --- | --- |

(69)

Za eno vrsto izdelka, pri katerem ni bilo dobičkonosnih prodaj, je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških vrste izdelka, prodanega na domačem trgu, in prodajnih, splošnih in administrativnih stroških (stroških PSA) ter razumni vrednosti, ki je ustrezala dobičku na domačem trgu.

| (70) | Pri omejenem številu vrst izdelka se je normalna vrednost izračunala na podlagi normalne vrednosti za primerljive vrste izdelkov s prilagoditvami za fizikalne razlike. |
| --- | --- |

(70)

Pri omejenem številu vrst izdelka se je normalna vrednost izračunala na podlagi normalne vrednosti za primerljive vrste izdelkov s prilagoditvami za fizikalne razlike.

3.2   Izvozne cene

| (71) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Uniji, se je izvozna cena določila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(71)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Uniji, se je izvozna cena določila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (72) | Če je prodaja potekala prek povezanega uvoznika ali trgovca, so bile izvozne cene konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cene, ki je enaka ceni pri nadaljnji prodaji, po kateri je navedeni povezani uvoznik ali trgovec prodajal prvim neodvisnim strankam v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in ponovno prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga realizira nepovezani uvoznik/trgovec z zadevnim izdelkom, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika/trgovca štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom/trgovcem ni zanesljiv. |
| --- | --- |

(72)

Če je prodaja potekala prek povezanega uvoznika ali trgovca, so bile izvozne cene konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cene, ki je enaka ceni pri nadaljnji prodaji, po kateri je navedeni povezani uvoznik ali trgovec prodajal prvim neodvisnim strankam v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in ponovno prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga realizira nepovezani uvoznik/trgovec z zadevnim izdelkom, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika/trgovca štelo, da zaradi odnosa med proizvajalci izvozniki in povezanim uvoznikom/trgovcem ni zanesljiv.

3.3   Primerjava

| (73) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(73)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (74) | Pri primerjavi cen platišč, izvoženih iz LRK, in platišč, ki so jih na turškem trgu prodali turški sodelujoči proizvajalci, se je razlikovalo med prodajo za OEM in AM. |
| --- | --- |

(74)

Pri primerjavi cen platišč, izvoženih iz LRK, in platišč, ki so jih na turškem trgu prodali turški sodelujoči proizvajalci, se je razlikovalo med prodajo za OEM in AM.

| (75) | Poleg navedenega so bile opravljene ustrezne prilagoditve stroškov prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov in drugih s tem povezanih stroškov, stroškov pakiranja, kredita, posrednega obdavčenja in bančnih stroškov v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(75)

Poleg navedenega so bile opravljene ustrezne prilagoditve stroškov prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov in drugih s tem povezanih stroškov, stroškov pakiranja, kredita, posrednega obdavčenja in bančnih stroškov v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

4.   Stopnje dampinga

4.1   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (76) | Za dve vzorčeni družbi, ki jima je bila odobrena IO, so bile stopnje dampinga določene s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za v celoti sodelujočega turškega proizvajalca, in tehtano povprečno izvozno ceno vsake družbe pri izvozu v Unijo, kot določa člen 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Za dve vzorčeni družbi, ki jima je bila odobrena IO, so bile stopnje dampinga določene s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za v celoti sodelujočega turškega proizvajalca, in tehtano povprečno izvozno ceno vsake družbe pri izvozu v Unijo, kot določa člen 2(11) osnovne uredbe.

| (77) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije, brez plačane dajatve, so:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije, brez plačane dajatve, so:

Družba

Stopnja dampinga

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2   Za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (78) | Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim ni bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje tehtano vseh vzorčenih družb. Za dve družbi, ki jima ni bila odobrena niti TGO niti IO, je bil izračun narejen na način, opisan v odstavku 76. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, je 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim ni bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje tehtano vseh vzorčenih družb. Za dve družbi, ki jima ni bila odobrena niti TGO niti IO, je bil izračun narejen na način, opisan v odstavku 76. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, je 48,7 %.

4.3   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (79) | Glede na zelo visoko stopnjo sodelovanja LRK je bila stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v LRK, izračunana na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene na podlagi transakcij enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Zato je preostala stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Glede na zelo visoko stopnjo sodelovanja LRK je bila stopnja dampinga na ravni države, ki se uporablja za vse druge izvoznike v LRK, izračunana na podlagi najvišje stopnje dampinga, določene na podlagi transakcij enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Zato je preostala stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene na meji Evropske unije brez plačane dajatve, 69,3 %.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije

| (80) | Aluminijasta platišča proizvaja približno 30 družb iz več držav članic EU. Družbe, ki so podprle pritožbo in sodelovale v preiskavi, so pomenile več kot 85 % celotne proizvodnje Unije v OP. |
| --- | --- |

(80)

Aluminijasta platišča proizvaja približno 30 družb iz več držav članic EU. Družbe, ki so podprle pritožbo in sodelovale v preiskavi, so pomenile več kot 85 % celotne proizvodnje Unije v OP.

| (81) | Celotna proizvodnja Unije in podpora preiskavi sta se določili na podlagi vseh razpoložljivih informacij, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije predložili pred začetkom preiskave in po njej, ter informacijami, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev in drugih sodelujočih proizvajalcev. Na podlagi teh informacij je bilo mogoče potrditi obstoj in raven proizvodnje tudi tistih proizvajalcev, ki niso sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(81)

Celotna proizvodnja Unije in podpora preiskavi sta se določili na podlagi vseh razpoložljivih informacij, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije predložili pred začetkom preiskave in po njej, ter informacijami, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev in drugih sodelujočih proizvajalcev. Na podlagi teh informacij je bilo mogoče potrditi obstoj in raven proizvodnje tudi tistih proizvajalcev, ki niso sodelovali v preiskavi.

| (82) | Za enega vzorčenega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK in ga nadalje prodaja na trgu Unije. Vendar je v primerjavi z njegovo celotno prodajo uvoz še vedno zanemarljiv in ne vpliva na njegovo opredelitev kot proizvajalec Unije. |
| --- | --- |

(82)

Za enega vzorčenega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK in ga nadalje prodaja na trgu Unije. Vendar je v primerjavi z njegovo celotno prodajo uvoz še vedno zanemarljiv in ne vpliva na njegovo opredelitev kot proizvajalec Unije.

2.   Potrošnja Unije

| (83) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije razvijala na naslednji način.









  Potrošnja Unije | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v 000) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije razvijala na naslednji način.

Potrošnja Unije

2006

2007

2008

OP

Enote (v 000)

58 607

62 442

58 313

49 508

Indeks 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | Potrošnja Unije (5) je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu EU dodan uvoz, ki temelji na podatkih Eurostata. Uvoz aluminijastih platišč je zajet v dveh oznakah KN ex, ki vključujeta tudi druge izdelke. Za oceno dela aluminijastih platišč pod posamezno oznako KN je bil njihov delež, uvožen pod oznakama 8708 70 10 in 8708 70 50, določen za vsako posamezno državo na podlagi metodologije, predlagane v pritožbi. Ker je bil uvoz izražen v teži, je bila uporabljena tudi pretvorba v enote (z uporabo povprečne teže na enoto) v skladu z metodologijo, predlagano v pritožbi. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni in potrjeni s podatki, ki so jih predložili vzorčeni kitajski izvozniki. Dobava EU je bila izračunana tako, da je bila dobavi vzorčenih proizvajalcev Unije dodana dobava drugih proizvajalcev (podatki iz faze pred začetkom, pridobljeni iz pritožbe, nekatere ocene na podlagi podatkov od vzorčenih proizvajalcev). |
| --- | --- |

(84)

Potrošnja Unije (5) je bila določena tako, da je bil prodaji proizvajalcev Unije na trgu EU dodan uvoz, ki temelji na podatkih Eurostata. Uvoz aluminijastih platišč je zajet v dveh oznakah KN ex, ki vključujeta tudi druge izdelke. Za oceno dela aluminijastih platišč pod posamezno oznako KN je bil njihov delež, uvožen pod oznakama 8708 70 10 in 8708 70 50, določen za vsako posamezno državo na podlagi metodologije, predlagane v pritožbi. Ker je bil uvoz izražen v teži, je bila uporabljena tudi pretvorba v enote (z uporabo povprečne teže na enoto) v skladu z metodologijo, predlagano v pritožbi. Ti podatki so bili navzkrižno preverjeni in potrjeni s podatki, ki so jih predložili vzorčeni kitajski izvozniki. Dobava EU je bila izračunana tako, da je bila dobavi vzorčenih proizvajalcev Unije dodana dobava drugih proizvajalcev (podatki iz faze pred začetkom, pridobljeni iz pritožbe, nekatere ocene na podlagi podatkov od vzorčenih proizvajalcev).

| (85) | Potrošnja se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 15,5 %, vendar je sledila neenakomernemu trendu, pri čemer se je med letom 2008 in OP zelo zmanjšala, in sicer za 15,1 %. Povečala se je z 58,6 milijona enot leta 2006 na 62,4 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 58,3 milijona enot, v OP pa na 49,5 milijona enot. |
| --- | --- |

(85)

Potrošnja se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 15,5 %, vendar je sledila neenakomernemu trendu, pri čemer se je med letom 2008 in OP zelo zmanjšala, in sicer za 15,1 %. Povečala se je z 58,6 milijona enot leta 2006 na 62,4 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 58,3 milijona enot, v OP pa na 49,5 milijona enot.

3.   Uvoz iz LRK

3.1   Obseg in tržni delež uvoza zadevnega izdelka

| (86) | Uvoz iz LRK se je glede na obseg in tržni delež razvijal na naslednji način:









  Obseg uvoza v 000 enotah | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Tržni delež (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Vir: Eurostat in podatki o prodaji proizvajalcev Unije v Uniji. |

(86)

Uvoz iz LRK se je glede na obseg in tržni delež razvijal na naslednji način:

Obseg uvoza v 000 enotah

2006

2007

2008

OP

LRK

3 703

5 144

5 809

6 137

Indeks 2006 = 100

100

139

157

166

Tržni delež (%)

6,3

8,2

10

12,4

Vir: Eurostat in podatki o prodaji proizvajalcev Unije v Uniji.

| (87) | Obseg kitajskega uvoza se je povečal s 3,7 milijona enot leta 2006 na 5,1 milijona enot leta 2007, leta 2008 na 5,8 milijona enot, v OP pa na 6,1 milijona enot. Tako se je obseg med letom 2006 in OP povečal za več kot 66 %. |
| --- | --- |

(87)

Obseg kitajskega uvoza se je povečal s 3,7 milijona enot leta 2006 na 5,1 milijona enot leta 2007, leta 2008 na 5,8 milijona enot, v OP pa na 6,1 milijona enot. Tako se je obseg med letom 2006 in OP povečal za več kot 66 %.

| (88) | Tržni delež kitajskega uvoza se je podvojil. Povečal se je s 6,3 % leta 2006 na 8,2 % leta 2007, na 10 % leta 2008 in na 12,4 % v OP. Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju skupaj povečal za 6,1 odstotne točke. |
| --- | --- |

(88)

Tržni delež kitajskega uvoza se je podvojil. Povečal se je s 6,3 % leta 2006 na 8,2 % leta 2007, na 10 % leta 2008 in na 12,4 % v OP. Tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju skupaj povečal za 6,1 odstotne točke.

3.2   Cene uvoza

| (89) | V spodnji preglednici so povprečne kitajske uvozne cene (na podlagi podatkov Eurostata, ker vprašalniki za izvoznike zadevajo le OP in ne predhodnih let) primerjane s povprečnimi prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije.









  EUR/enoto | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Vzorčeni proizvajalci EU | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Razlika | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

V spodnji preglednici so povprečne kitajske uvozne cene (na podlagi podatkov Eurostata, ker vprašalniki za izvoznike zadevajo le OP in ne predhodnih let) primerjane s povprečnimi prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije.

EUR/enoto

2006

2007

2008

OP

Kitajska

34,7

33,5

31,4

31,9

Vzorčeni proizvajalci EU

49,7

49,7

48

46,5

Razlika

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | Povprečne uvozne cene iz LRK so se med letoma 2006 in 2008 stalno zniževale, in sicer za 9,5 %, nato pa so se v OP nekoliko zvišale, tj. za 0,5 %. V obravnavanem obdobju so se cene znižale za 8 %. |
| --- | --- |

(90)

Povprečne uvozne cene iz LRK so se med letoma 2006 in 2008 stalno zniževale, in sicer za 9,5 %, nato pa so se v OP nekoliko zvišale, tj. za 0,5 %. V obravnavanem obdobju so se cene znižale za 8 %.

| (91) | Na podlagi te primerjave cen je mogoče sklepati, da so bile kitajske uvozne cene v obravnavanem obdobju na splošno stalno in znatno pod cenami vzorčenih proizvajalcev, zaradi česar so morali vzorčeni proizvajalci znatno znižati svoje cene. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi te primerjave cen je mogoče sklepati, da so bile kitajske uvozne cene v obravnavanem obdobju na splošno stalno in znatno pod cenami vzorčenih proizvajalcev, zaradi česar so morali vzorčeni proizvajalci znatno znižati svoje cene.

3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

3.3.1   Splošne opombe

| (92) | Za ta primer je značilna področna razdelitev na dva distribucijska kanala, tj. na področje OEM in AM. Poleg tega je večina prodaje proizvajalcev Unije osredotočena na področje OEM, medtem ko je kitajski uvoz usmerjen predvsem na področje AM (približno 70 % uvoza iz LRK). Zato je področna razdelitev med prodajo industrije Unije in kitajskim uvozom nesorazmerna. |
| --- | --- |

(92)

Za ta primer je značilna področna razdelitev na dva distribucijska kanala, tj. na področje OEM in AM. Poleg tega je večina prodaje proizvajalcev Unije osredotočena na področje OEM, medtem ko je kitajski uvoz usmerjen predvsem na področje AM (približno 70 % uvoza iz LRK). Zato je področna razdelitev med prodajo industrije Unije in kitajskim uvozom nesorazmerna.

3.3.2   Nelojalno nižanje

| (93) | Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med cenami vzorčene industrije Unije in uvoza iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene vzorčene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov. |
| --- | --- |

(93)

Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med cenami vzorčene industrije Unije in uvoza iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene vzorčene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov.

| (94) | Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. |
| --- | --- |

(94)

Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu.

| (95) | Primerjava je na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 22 % do 37 %. Ob upoštevanju te ravni nelojalnega nižanja in negativnega razvoja cen industrije Unije je jasno, da so se cene znatno znižale. |
| --- | --- |

(95)

Primerjava je na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 22 % do 37 %. Ob upoštevanju te ravni nelojalnega nižanja in negativnega razvoja cen industrije Unije je jasno, da so se cene znatno znižale.

| (96) | Nekatere strani so trdile, da je treba raven nelojalnega nižanja izračunati le ob upoštevanju dodane vrednost cene (brez stroškov aluminija). Če bi se uporabila ta metodologija, bi bila raven nelojalnega nižanja dejansko še višja. Vendar se ta metoda ni dodatno raziskala, saj so bile ravni nelojalnega nižanja že znatne ob upoštevanju celotne cene. |
| --- | --- |

(96)

Nekatere strani so trdile, da je treba raven nelojalnega nižanja izračunati le ob upoštevanju dodane vrednost cene (brez stroškov aluminija). Če bi se uporabila ta metodologija, bi bila raven nelojalnega nižanja dejansko še višja. Vendar se ta metoda ni dodatno raziskala, saj so bile ravni nelojalnega nižanja že znatne ob upoštevanju celotne cene.

| (97) | Visoka raven nelojalnega nižanja skupaj z znižanjem cen (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave) industrije Unije kaže na znaten učinek dampinga v tem primeru. |
| --- | --- |

(97)

Visoka raven nelojalnega nižanja skupaj z znižanjem cen (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave) industrije Unije kaže na znaten učinek dampinga v tem primeru.

| (98) | Da bi se preprečila kakršna koli morebitna vprašanja glede razlik med obema področjema, je bila na podlagi iste metodologije, ki je opisana zgoraj, izvedena ločena analiza za obe področji. Nelojalno nižanje je še vedno znatno na obeh navedenih področjih (med 13 % in 30 % za prodajo na področju OEM ter med 56 % in 63 % za prodajo na področju AM). |
| --- | --- |

(98)

Da bi se preprečila kakršna koli morebitna vprašanja glede razlik med obema področjema, je bila na podlagi iste metodologije, ki je opisana zgoraj, izvedena ločena analiza za obe področji. Nelojalno nižanje je še vedno znatno na obeh navedenih področjih (med 13 % in 30 % za prodajo na področju OEM ter med 56 % in 63 % za prodajo na področju AM).

4.   Uvoz iz tretjih držav, razen LRK

| (99) | V naslednji preglednici je prikazan razvoj uvoza iz tretjih držav, razen LRK.









  Obseg uvoza v 000 enotah | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Tržni delež (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norveška | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Tržni delež (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Južna Afrika | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Tržni delež (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Drugi | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Tržni delež (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

V naslednji preglednici je prikazan razvoj uvoza iz tretjih držav, razen LRK.

Obseg uvoza v 000 enotah

2006

2007

2008

OP

Turčija

4 140

4 522

4 021

3 426

Indeks 2006 = 100

100

109

97

83

Tržni delež (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norveška

1 079

1 210

1 106

520

Indeks 2006 = 100

100

112

102

48

Tržni delež (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Južna Afrika

490

851

790

700

Indeks 2006 = 100

100

173

161

143

Tržni delež (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Drugi

3 746

4 029

3 690

2 928

Indeks 2006 = 100

100

108

99

78

Tržni delež (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je Turčija drugi največji uvoznik za LRK, pri čemer ima znaten, vendar razmeroma stabilen tržni delež. Tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen LRK in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,4 % v OP. Učinek cen navedenega uvoza na položaj industrije Unije je obravnavan v uvodni izjavi (136) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(100)

Kot je razvidno iz zgornje preglednice, je Turčija drugi največji uvoznik za LRK, pri čemer ima znaten, vendar razmeroma stabilen tržni delež. Tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen LRK in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,4 % v OP. Učinek cen navedenega uvoza na položaj industrije Unije je obravnavan v uvodni izjavi (136) in naslednjih uvodnih izjavah.

5.   Položaj industrije Unije

5.1   Splošno

| (101) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Unije od leta 2006 do OP. |
| --- | --- |

(101)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Unije od leta 2006 do OP.

| (102) | Kot je bilo pojasnjeno, je bilo treba uporabiti določbe o vzorčenju. Za namen analize škode so se kazalci škode analizirali na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Temeljijo zlasti na vprašalnikih, ki jih je izpolnilo šest vzorčenih družb, in dodatnih kratkih vprašalnikih. Ti vprašalniki zadevajo družbe, ki pomenijo več kot 80 % celotne proizvodnje Unije. Da bi se zajela celotna proizvodnja Unije, so bile za preostalo proizvodnjo poleg podatkov iz različnih virov, zlasti podatkov iz pritožbe in podatkov, zbranih v fazi pred začetkom, izvedene nekatere ekstrapolacije. Vsi ti dejavniki so bili navzkrižno preverjeni s splošnimi informacijami iz ustreznih statističnih podatkov, kadar je bilo to mogoče. |
| --- | --- | --- |

(102)

Kot je bilo pojasnjeno, je bilo treba uporabiti določbe o vzorčenju. Za namen analize škode so se kazalci škode analizirali na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije. Temeljijo zlasti na vprašalnikih, ki jih je izpolnilo šest vzorčenih družb, in dodatnih kratkih vprašalnikih. Ti vprašalniki zadevajo družbe, ki pomenijo več kot 80 % celotne proizvodnje Unije. Da bi se zajela celotna proizvodnja Unije, so bile za preostalo proizvodnjo poleg podatkov iz različnih virov, zlasti podatkov iz pritožbe in podatkov, zbranih v fazi pred začetkom, izvedene nekatere ekstrapolacije. Vsi ti dejavniki so bili navzkrižno preverjeni s splošnimi informacijami iz ustreznih statističnih podatkov, kadar je bilo to mogoče.

| — | analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena za posamezne družbe, tj. na ravni proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena za posamezne družbe, tj. na ravni proizvajalcev Unije, ki so bili vključeni v vzorec.

5.2   Makroekonomski kazalci

5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (103) | V spodnji preglednici je prikazan razvoj proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti na podlagi celotne proizvodnje Unije: | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (enote) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Proizvodna zmogljivost (enote) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

V spodnji preglednici je prikazan razvoj proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti na podlagi celotne proizvodnje Unije:

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja (enote)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indeksi 2006 = 100

100

100

91

76

Proizvodna zmogljivost (enote)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indeksi 2006 = 100

100

99

100

96

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indeksi 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | Kot je prikazano v preglednici zgoraj, je bila proizvodnja razmeroma stabilna s približno 49,5 milijona enotami leta 2006 in 2007, nato pa se je zmanjšala na 42,5 milijona enot leta 2008 in na 37,6 milijona enot v OP, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je v istem obdobju zmanjšala za 19,4 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(104)

Kot je prikazano v preglednici zgoraj, je bila proizvodnja razmeroma stabilna s približno 49,5 milijona enotami leta 2006 in 2007, nato pa se je zmanjšala na 42,5 milijona enot leta 2008 in na 37,6 milijona enot v OP, kar pomeni, da se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 24 %. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je v istem obdobju zmanjšala za 19,4 odstotnih točk.

| (105) | Glavni vzrok za zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti hkrati z zmanjšanjem zmogljivosti se lahko pripiše le znatnemu zmanjšanju proizvodnje. |
| --- | --- |

(105)

Glavni vzrok za zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti hkrati z zmanjšanjem zmogljivosti se lahko pripiše le znatnemu zmanjšanju proizvodnje.

5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (106) | Spodnje vrednosti predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto vseh proizvajalcev Unije. | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje celotne industrije Unije v 000 enotah | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Tržni delež (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Spodnje vrednosti predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto vseh proizvajalcev Unije.

2006

2007

2008

OP

Obseg prodaje celotne industrije Unije v 000 enotah

45 447

46 684

42 895

35 794

Indeksi 2006 = 100

100

103

94

79

Tržni delež (%)

78

75

74

72

Indeksi 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | Prodaja EU se je povečala s 45,4 milijona enot leta 2006 na 46,6 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 42,8 milijona enot, v OP pa na 35,7 milijona enot. Prodaja EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skupno 21 %. |
| --- | --- |

(107)

Prodaja EU se je povečala s 45,4 milijona enot leta 2006 na 46,6 milijona enot leta 2007, nato se je leta 2008 zmanjšala na 42,8 milijona enot, v OP pa na 35,7 milijona enot. Prodaja EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skupno 21 %.

| (108) | Vsem proizvajalcem EU se je tržni delež stalno zmanjševal, in sicer z 78 % leta 2006 na 75 % leta 2007, 74 % leta 2008 in 72 % v OP. Tržni delež se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za skupno 6 odstotnih točk. Tržni delež kitajskega uvoza se je v istem obdobju povečal za približno 6 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(108)

Vsem proizvajalcem EU se je tržni delež stalno zmanjševal, in sicer z 78 % leta 2006 na 75 % leta 2007, 74 % leta 2008 in 72 % v OP. Tržni delež se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za skupno 6 odstotnih točk. Tržni delež kitajskega uvoza se je v istem obdobju povečal za približno 6 odstotnih točk.

5.2.3   Zaposlenost, produktivnost in plače

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Produktivnost (enota na zaposlenega) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Letne plače (EUR) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

OP

Število zaposlenih

14 204

14 818

14 309

12 981

Indeksi 2006 = 100

100

104

101

91

Produktivnost (enota na zaposlenega)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indeksi 2006 = 100

100

95

90

83

Letne plače (EUR)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indeksi 2006 = 100

100

89

83

82

| (109) | Zaposlenost se je povečala z 14 204 zaposlenih na koncu leta 2006 na 14 818 zaposlenih na koncu leta 2007, nato se je zmanjšala na 14 309 zaposlenih na koncu leta 2008, na koncu OP pa na 12 981 zaposlenih. Število zaposlenih med letom 2008 in OP se je torej zmanjšalo za 1 328, kar je več kot ena desetina delovne sile v šestih mesecih. |
| --- | --- |

(109)

Zaposlenost se je povečala z 14 204 zaposlenih na koncu leta 2006 na 14 818 zaposlenih na koncu leta 2007, nato se je zmanjšala na 14 309 zaposlenih na koncu leta 2008, na koncu OP pa na 12 981 zaposlenih. Število zaposlenih med letom 2008 in OP se je torej zmanjšalo za 1 328, kar je več kot ena desetina delovne sile v šestih mesecih.

| (110) | Hkrati se je produktivnost zmanjšala s 3 500 enot na zaposlenega leta 2006 na 3 341 enoti na zaposlenega leta 2007, nato se je povečala na 3 164 enot na zaposlenega leta 2008, v OP pa na 2 903 enot na zaposlenega. Zmanjšanje produktivnosti zlasti med letom 2008 in OP se lahko pojasni s tem, da zmanjševanje delovne sile ni potekalo z isto hitrostjo kot zmanjševanje produktivnosti. To se lahko pojasni z omejenimi možnostmi te industrije za preoblikovanje ali začasno ustavitev strojev ter z visokimi stroški v zvezi s prispevki za osebje v primeru odpuščanj. Preiskava je pokazala, da se je zaposlenost zlasti med letom 2008 in OP zmanjšala. Stroški plač so se v obravnavanem obdobju zmanjšali. Pričakuje se, da bodo naložbe industrije Unije v OP srednje- in dolgoročno dodatno povečale njeno učinkovitost in produktivnost. |
| --- | --- |

(110)

Hkrati se je produktivnost zmanjšala s 3 500 enot na zaposlenega leta 2006 na 3 341 enoti na zaposlenega leta 2007, nato se je povečala na 3 164 enot na zaposlenega leta 2008, v OP pa na 2 903 enot na zaposlenega. Zmanjšanje produktivnosti zlasti med letom 2008 in OP se lahko pojasni s tem, da zmanjševanje delovne sile ni potekalo z isto hitrostjo kot zmanjševanje produktivnosti. To se lahko pojasni z omejenimi možnostmi te industrije za preoblikovanje ali začasno ustavitev strojev ter z visokimi stroški v zvezi s prispevki za osebje v primeru odpuščanj. Preiskava je pokazala, da se je zaposlenost zlasti med letom 2008 in OP zmanjšala. Stroški plač so se v obravnavanem obdobju zmanjšali. Pričakuje se, da bodo naložbe industrije Unije v OP srednje- in dolgoročno dodatno povečale njeno učinkovitost in produktivnost.

5.2.4   Višina dejanske stopnje dampinga

| (111) | Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(111)

Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.2.5   Pogodbeni vidik

| (112) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (20) in naslednjih uvodnih izjavah, se večina aluminijastih platišč, proizvedenih v Uniji, prodaja na podlagi razpisnih postopkov, ki se povprečno objavijo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Zato je Komisija preiskala tudi pogodbe, ki so bile sklenjene v obravnavanem obdobju (ki bi se izvršile po OP), da bi določila, ali je mogoče sklepati o verjetnem razvoju dobav industrije Unije po OP. Vendar zbrani podatki zaenkrat še ne omogočajo utemeljenih sklepnih ugotovitev, zato bodo dodatno preiskani. |
| --- | --- |

(112)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (20) in naslednjih uvodnih izjavah, se večina aluminijastih platišč, proizvedenih v Uniji, prodaja na podlagi razpisnih postopkov, ki se povprečno objavijo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Zato je Komisija preiskala tudi pogodbe, ki so bile sklenjene v obravnavanem obdobju (ki bi se izvršile po OP), da bi določila, ali je mogoče sklepati o verjetnem razvoju dobav industrije Unije po OP. Vendar zbrani podatki zaenkrat še ne omogočajo utemeljenih sklepnih ugotovitev, zato bodo dodatno preiskani.

5.3   Mikroekonomski kazalci

5.3.1   Splošna opomba

| (113) | Trije od šestih vzorčenih proizvajalcev so velike skupine s proizvodnimi obrati v več državah članicah, medtem ko imajo preostali trije manjše strukture in so omejeni na eno ali dve državi članici. V obdobju preiskave so bile zaprte 3 proizvodne enote vzorčenih proizvajalcev, pri čemer je bila prva zaprta leta 2006, druga leta 2008 nekoliko pred začetkom OP, tretja pa proti koncu OP. |
| --- | --- |

(113)

Trije od šestih vzorčenih proizvajalcev so velike skupine s proizvodnimi obrati v več državah članicah, medtem ko imajo preostali trije manjše strukture in so omejeni na eno ali dve državi članici. V obdobju preiskave so bile zaprte 3 proizvodne enote vzorčenih proizvajalcev, pri čemer je bila prva zaprta leta 2006, druga leta 2008 nekoliko pred začetkom OP, tretja pa proti koncu OP.

5.3.2   Zaloge

| (114) | Spodnje vrednosti predstavljajo obseg zalog vzorčenih proizvajalcev Unije na koncu vsakega obdobja: | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v 000 enotah) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Indeks 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Spodnje vrednosti predstavljajo obseg zalog vzorčenih proizvajalcev Unije na koncu vsakega obdobja:

2006

2007

2008

OP

Zaloge (v 000 enotah)

2 204

2 444

2 359

2 173

Indeks 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | Zaloge so ostale pod 12 % proizvodnje. Treba je opozoriti, da ta kazalnik ni najbolj relevanten, saj proizvodnja aluminijastih platišč industrije Unije v veliki meri poteka po naročilu in zaloga v določenem trenutku pomeni blago, ki je že prodano, vendar še ni bilo dobavljeno. |
| --- | --- |

(115)

Zaloge so ostale pod 12 % proizvodnje. Treba je opozoriti, da ta kazalnik ni najbolj relevanten, saj proizvodnja aluminijastih platišč industrije Unije v veliki meri poteka po naročilu in zaloga v določenem trenutku pomeni blago, ki je že prodano, vendar še ni bilo dobavljeno.

5.3.3   Prodajne cene

| (116) | Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev EU so bile leta 2006 in 2007 stabilne, in sicer so znašale približno 49 EUR na enoto, vendar so se znižale na 48 EUR na enoto leta 2008, v OP pa na 46,5 EUR na enoto. To ustreza zmanjšanju za več kot 6 % v obravnavanem obdobju in kaže na znatno zmanjšanje v OP (glej preglednico v uvodni izjavi (86). |
| --- | --- |

(116)

Prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev EU so bile leta 2006 in 2007 stabilne, in sicer so znašale približno 49 EUR na enoto, vendar so se znižale na 48 EUR na enoto leta 2008, v OP pa na 46,5 EUR na enoto. To ustreza zmanjšanju za več kot 6 % v obravnavanem obdobju in kaže na znatno zmanjšanje v OP (glej preglednico v uvodni izjavi (86).

5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb

| (117) | Dobičkonosnost podobnega izdelka je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka vzorčenih družb pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov takšne prodaje. Čeprav je bila dobičkonosnost za leti 2006 in 2007 še vedno nad pragom dobička, se je položaj leta 2008 in v OP občutno spremenil zaradi zmanjšanja obsega prodaje in znižanja prodajnih cen ter neprožne strukture stroškov industrije z visokimi stalnimi stroški. | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Dobičkonosnost podobnega izdelka je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka vzorčenih družb pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov takšne prodaje. Čeprav je bila dobičkonosnost za leti 2006 in 2007 še vedno nad pragom dobička, se je položaj leta 2008 in v OP občutno spremenil zaradi zmanjšanja obsega prodaje in znižanja prodajnih cen ter neprožne strukture stroškov industrije z visokimi stalnimi stroški.

2006

2007

2008

OP

Dobičkonosnost (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | Trend naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v zadevni izdelek je prikazan v naslednji preglednici:









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v 000 EUR) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

Trend naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v zadevni izdelek je prikazan v naslednji preglednici:

EUR

2006

2007

2008

OP

Naložbe (v 000 EUR)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indeksi 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | Preglednica kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Večinoma so bile izvedene naložbe v stroje z namenom izboljšanja učinkovitosti. Vedno večje naložbe kažejo, da je bila industrija še vedno zmožna zbirati kapital. |
| --- | --- |

(119)

Preglednica kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Večinoma so bile izvedene naložbe v stroje z namenom izboljšanja učinkovitosti. Vedno večje naložbe kažejo, da je bila industrija še vedno zmožna zbirati kapital.

| (120) | Vendar se je v obravnavanem obdobju donosnost naložb kljub tem prizadevanjem zmanjšala, pri čemer se je v OP zmanjšala za 40 %. To potrjuje zmanjšanje dobičkonosnosti industrije in njeno nezmožnost ustvarjanja dobička od naložb. | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Denarni tok (kot odstotek prihodkov od prodaje) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indeksi 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Vendar se je v obravnavanem obdobju donosnost naložb kljub tem prizadevanjem zmanjšala, pri čemer se je v OP zmanjšala za 40 %. To potrjuje zmanjšanje dobičkonosnosti industrije in njeno nezmožnost ustvarjanja dobička od naložb.

2006

2007

2008

OP

Donosnost naložb

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indeksi 2006 = 100

100

24

–27

–80

Denarni tok (kot odstotek prihodkov od prodaje)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indeksi 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | V obravnavanem obdobju se je zmanjšal tudi operativni denarni tok vzorčenih proizvajalcev, in sicer za 8,1 odstotne točke, kar v veliki meri izraža zmanjšanje dobičkonosnosti. Zmanjšanje tega kazalca ni mogoče pripisati povečanju naložb, ampak manjšemu obsegu ustvarjanja denarnih sredstev pri operativnem poslovanju. Ker industrija zaradi svoje strukture nenehno potrebuje finančno pomoč za stalna sredstva, zmanjšanje denarnega toka dejansko kaže na vedno večjo šibkost industrije Unije in njeno nezmožnost samofinanciranja. |
| --- | --- |

(121)

V obravnavanem obdobju se je zmanjšal tudi operativni denarni tok vzorčenih proizvajalcev, in sicer za 8,1 odstotne točke, kar v veliki meri izraža zmanjšanje dobičkonosnosti. Zmanjšanje tega kazalca ni mogoče pripisati povečanju naložb, ampak manjšemu obsegu ustvarjanja denarnih sredstev pri operativnem poslovanju. Ker industrija zaradi svoje strukture nenehno potrebuje finančno pomoč za stalna sredstva, zmanjšanje denarnega toka dejansko kaže na vedno večjo šibkost industrije Unije in njeno nezmožnost samofinanciranja.

5.3.5   Proizvodni stroški in stroški surovin

| (122) | V spodnji preglednici je prikazan razvoj povprečnih stroškov na tono zadevnega izdelka za vzorčene proizvajalce.









  V EUR | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški proizvodnje (na tono) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

V spodnji preglednici je prikazan razvoj povprečnih stroškov na tono zadevnega izdelka za vzorčene proizvajalce.

V EUR

2006

2007

2008

OP

Povprečni stroški proizvodnje (na tono)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Povprečni stroški se v obravnavanem obdobju niso spreminjali, pri čemer so znašali povprečno približno 50 EUR na enoto. |
| --- | --- |

(123)

Povprečni stroški se v obravnavanem obdobju niso spreminjali, pri čemer so znašali povprečno približno 50 EUR na enoto.

6.   Sklep o škodi

| (124) | Na podlagi tega se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. To ugotovitev podpira število družb ali proizvodnih enot, ki bi se v obravnavanem obdobju zaprle (5 na področju OEM) ali bi bile v postopkih insolventnosti (21 na področju AM in 4 na področju OEM). |
| --- | --- |

(124)

Na podlagi tega se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. To ugotovitev podpira število družb ali proizvodnih enot, ki bi se v obravnavanem obdobju zaprle (5 na področju OEM) ali bi bile v postopkih insolventnosti (21 na področju AM in 4 na področju OEM).

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (125) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Poleg tega so se proučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je proučilo, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Poleg tega so se proučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek uvoza iz LRK

2.1   Splošno

| (126) | Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza za 6 odstotnih točk med letom 2006 in OP jasno sovpada z zmanjšanjem tržnega deleža proizvajalcev Unije za 6 odstotne točke v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(126)

Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza za 6 odstotnih točk med letom 2006 in OP jasno sovpada z zmanjšanjem tržnega deleža proizvajalcev Unije za 6 odstotne točke v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene proizvajalcev Unije.

| (127) | Ena stran je trdila, da je tržni delež kitajskega uvoza premajhen, da bi lahko povzročil znatno škodo. Vendar splošnega tržnega deleža v višini 12 % na cenovno občutljivem trgu (zlasti na področju OEM) ni mogoče obravnavati kot majhnega. |
| --- | --- |

(127)

Ena stran je trdila, da je tržni delež kitajskega uvoza premajhen, da bi lahko povzročil znatno škodo. Vendar splošnega tržnega deleža v višini 12 % na cenovno občutljivem trgu (zlasti na področju OEM) ni mogoče obravnavati kot majhnega.

| (128) | Opozoriti je treba tudi, da se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za približno 65 %, njegov ocenjeni tržni delež pa se je skoraj podvojil. Poleg tega so se uvozne cene iz LRK, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (86) in v naslednjih uvodnih izjavah, znižale za 8 % (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave), pri čemer so se prodajne cene znatno nelojalno nižale (glej uvodno izjavo (93) in naslednje uvodne izjave). Ugotovljeno občutno povečanje uvoza in znatno nelojalno nižanje prodajnih cen sta glavna dejavnika, ki ju je treba obravnavati v tem primeru. |
| --- | --- |

(128)

Opozoriti je treba tudi, da se je obseg uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za približno 65 %, njegov ocenjeni tržni delež pa se je skoraj podvojil. Poleg tega so se uvozne cene iz LRK, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (86) in v naslednjih uvodnih izjavah, znižale za 8 % (glej uvodno izjavo (89) in naslednje uvodne izjave), pri čemer so se prodajne cene znatno nelojalno nižale (glej uvodno izjavo (93) in naslednje uvodne izjave). Ugotovljeno občutno povečanje uvoza in znatno nelojalno nižanje prodajnih cen sta glavna dejavnika, ki ju je treba obravnavati v tem primeru.

| (129) | Industrija Unije se je na škodljiv damping odzvala tako, da je leta 2007 znižala svoje cene. Vendar industrija Unije zaradi pritiska cen kitajskega uvoza ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža niti pri znižanih cenah. V razpisnih postopkih na področju OEM je bilo ugotovljeno, da so imele poceni kitajske ponudbe ključno vlogo pri znižanju cen industrije Unije. Vendar so kljub temu, da je industrija Unije znižala svoje cene, povprečne prodajne cene kitajskega uvoza ostale nižje od cen industrije Unije. Zato se je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala. Glede na to, da so se kitajske cene v OP v primerjavi z letom 2006 še naprej zniževale, je morala industrija Unije svoje cene ponovno znižati, da bi lahko nadaljevala s poslovanjem. Njena dobičkonosnost se je zmanjšala pod prag dobička, zaradi česar v prihodnosti ne bo mogla nadaljevati s svojimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(129)

Industrija Unije se je na škodljiv damping odzvala tako, da je leta 2007 znižala svoje cene. Vendar industrija Unije zaradi pritiska cen kitajskega uvoza ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža niti pri znižanih cenah. V razpisnih postopkih na področju OEM je bilo ugotovljeno, da so imele poceni kitajske ponudbe ključno vlogo pri znižanju cen industrije Unije. Vendar so kljub temu, da je industrija Unije znižala svoje cene, povprečne prodajne cene kitajskega uvoza ostale nižje od cen industrije Unije. Zato se je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala. Glede na to, da so se kitajske cene v OP v primerjavi z letom 2006 še naprej zniževale, je morala industrija Unije svoje cene ponovno znižati, da bi lahko nadaljevala s poslovanjem. Njena dobičkonosnost se je zmanjšala pod prag dobička, zaradi česar v prihodnosti ne bo mogla nadaljevati s svojimi dejavnostmi.

| (130) | Zato je očitno, da sta znatno povečanje obsega uvoza po vedno nižjih cenah in škoda, ugotovljena za industrijo Unije, tesno povezana. Zato se lahko v tej fazi sklene, da obstaja vzročna zveza med poceni kitajskim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(130)

Zato je očitno, da sta znatno povečanje obsega uvoza po vedno nižjih cenah in škoda, ugotovljena za industrijo Unije, tesno povezana. Zato se lahko v tej fazi sklene, da obstaja vzročna zveza med poceni kitajskim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.2   Področna razdelitev zadevnega izdelka

| (131) | Trdilo se je, da gre pri področjih OEM in AM za dva ločena prodajna kanala, ki nimata nobene znatne medsebojne povezave. Na podlagi tega se je zlasti trdilo, da škode industrije Unije, ki večino svoje prodaje opravi na področju OEM (85 % vzorčenih proizvajalcev), ni mogel povzročiti kitajski uvoz, ki je osredotočen zlasti na področje AM in katerega prisotnost je na področju OEM omejena. |
| --- | --- |

(131)

Trdilo se je, da gre pri področjih OEM in AM za dva ločena prodajna kanala, ki nimata nobene znatne medsebojne povezave. Na podlagi tega se je zlasti trdilo, da škode industrije Unije, ki večino svoje prodaje opravi na področju OEM (85 % vzorčenih proizvajalcev), ni mogel povzročiti kitajski uvoz, ki je osredotočen zlasti na področje AM in katerega prisotnost je na področju OEM omejena.

| (132) | Čeprav sta distribucijska kanala dejansko ločena, po ugotovitvah Komisije še vedno obstaja neka povezava, čeprav ne neposredna. Vendar sta bili področji obravnavani ločeno, da bi se zagotovil čim večji pregled nad trenutnim položajem. |
| --- | --- |

(132)

Čeprav sta distribucijska kanala dejansko ločena, po ugotovitvah Komisije še vedno obstaja neka povezava, čeprav ne neposredna. Vendar sta bili področji obravnavani ločeno, da bi se zagotovil čim večji pregled nad trenutnim položajem.

| (133) | Ugotovljeno škodo na področju AM je vsekakor mogoče pripisati velikemu obsegu poceni kitajskega uvoza, ki na tem področju dosega do 34 %. Na področju OEM, ki pomeni večji del potrošnje EU (35 od približno 50 milijonov enot), je obseg poceni kitajskega uvoza veliko manjši (največ 6 %). Kot pa je bilo že pojasnjeno, je treba upoštevati, da so škodo, ki jo je utrpela prodaja na področju OEM, povzročile nizke kitajske cene in da je ta škoda dejansko povezana s cenami. Natančneje, podatki kažejo, da proizvajalci avtomobilov uporabljajo kitajske ponudbe kot merilo, kar vpliva na znižanje cen proizvajalcev aluminijastih platišč v EU v razpisnih postopkih. Da bi se proizvajalci Unije obdržali na trgu, dejansko nimajo druge izbire, kot da znižajo svoje cene. |
| --- | --- |

(133)

Ugotovljeno škodo na področju AM je vsekakor mogoče pripisati velikemu obsegu poceni kitajskega uvoza, ki na tem področju dosega do 34 %. Na področju OEM, ki pomeni večji del potrošnje EU (35 od približno 50 milijonov enot), je obseg poceni kitajskega uvoza veliko manjši (največ 6 %). Kot pa je bilo že pojasnjeno, je treba upoštevati, da so škodo, ki jo je utrpela prodaja na področju OEM, povzročile nizke kitajske cene in da je ta škoda dejansko povezana s cenami. Natančneje, podatki kažejo, da proizvajalci avtomobilov uporabljajo kitajske ponudbe kot merilo, kar vpliva na znižanje cen proizvajalcev aluminijastih platišč v EU v razpisnih postopkih. Da bi se proizvajalci Unije obdržali na trgu, dejansko nimajo druge izbire, kot da znižajo svoje cene.

| (134) | Poleg tega ni mogoče izključiti, da trendi zniževanja cen na področju AM vplivajo na cene na področju OEM. Primerjava povprečnih cen na področjih AM in OEM je pokazala, da so bile povprečne cene na področju OEM do leta 2007 dejansko višje od cen na področju AM, vendar se je to leta 2008 in v OP spremenilo. To pomeni, da je bil pritisk cen na področju OEM v zadnjih letih veliko večji. |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega ni mogoče izključiti, da trendi zniževanja cen na področju AM vplivajo na cene na področju OEM. Primerjava povprečnih cen na področjih AM in OEM je pokazala, da so bile povprečne cene na področju OEM do leta 2007 dejansko višje od cen na področju AM, vendar se je to leta 2008 in v OP spremenilo. To pomeni, da je bil pritisk cen na področju OEM v zadnjih letih veliko večji.

| (135) | Zato se začasno sklene, da je kitajski uvoz povzročil škodo industriji Unije na področjih AM in OEM. To se bo v vsakem primeru dodatno preiskalo. |
| --- | --- |

(135)

Zato se začasno sklene, da je kitajski uvoz povzročil škodo industriji Unije na področjih AM in OEM. To se bo v vsakem primeru dodatno preiskalo.

3.   Učinki drugih dejavnikov

3.1   Učinek uvoza iz tretjih držav, razen LRK

3.1.1   Učinek uvoza iz Turčije

| (136) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (99) in naslednjih uvodnih izjavah, je Turčija drugi največji uvoznik za Kitajsko. Tržni delež turškega uvoza na trgu EU je v obravnavanem obdobju znašal približno 7 %. V spodnji preglednici so primerjane cene uvoza iz vseh tretjih držav s cenami proizvajalcev EU.









  V EUR/enoto | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Vzorčeni proizvajalci EU | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Kitajska | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Razlika med turškimi proizvajalci in proizvajalci EU | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Razlika med kitajskimi proizvajalci in proizvajalci EU | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (99) in naslednjih uvodnih izjavah, je Turčija drugi največji uvoznik za Kitajsko. Tržni delež turškega uvoza na trgu EU je v obravnavanem obdobju znašal približno 7 %. V spodnji preglednici so primerjane cene uvoza iz vseh tretjih držav s cenami proizvajalcev EU.

V EUR/enoto

2006

2007

2008

OP

Turčija

40,8

42,6

52,4

40,7

Vzorčeni proizvajalci EU

49,7

49,7

48

46,5

Kitajska

34,7

33,5

31,4

31,9

Razlika med turškimi proizvajalci in proizvajalci EU

8,9

7,1

4,4

5,8

Razlika med kitajskimi proizvajalci in proizvajalci EU

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | Turške cene so bile v obravnavanem obdobju stalno nižje od cen vzorčenih proizvajalcev EU, razen leta 2008. Razlika v cenah turških proizvajalcev in proizvajalcev Unije je v OP znašala 5,7 EUR (+/–12,3 % cen EU), medtem ko je ustrezna razlika v cenah za Kitajsko znašala 14,5 EUR (+/–31 %). Na podlagi tega je smiselno, da se začasno sklene, da so nižje cene uvoza iz Turčije v OP nekoliko negativno vplivale na položaj industrije EU, vendar ne v tolikšni meri, da bi lahko prekinile vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(137)

Turške cene so bile v obravnavanem obdobju stalno nižje od cen vzorčenih proizvajalcev EU, razen leta 2008. Razlika v cenah turških proizvajalcev in proizvajalcev Unije je v OP znašala 5,7 EUR (+/–12,3 % cen EU), medtem ko je ustrezna razlika v cenah za Kitajsko znašala 14,5 EUR (+/–31 %). Na podlagi tega je smiselno, da se začasno sklene, da so nižje cene uvoza iz Turčije v OP nekoliko negativno vplivale na položaj industrije EU, vendar ne v tolikšni meri, da bi lahko prekinile vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.1.2   Učinek uvoza iz tretjih držav, razen Turčije

| (138) | Kumulativni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,3 % v OP (glej uvodno izjavo (99)). Ustrezne cene so v istem obdobju ostale blizu cenam proizvajalcem Unije. Na podlagi tega se sklene, da uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(138)

Kumulativni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, se je zmanjšal z 9 % leta 2006 na 8,3 % v OP (glej uvodno izjavo (99)). Ustrezne cene so v istem obdobju ostale blizu cenam proizvajalcem Unije. Na podlagi tega se sklene, da uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske in Turčije, ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.2   Učinek gospodarske krize

| (139) | Nekatere strani so trdile, da se je uvoz iz Kitajske absorbiral zaradi povečanja potrošnje v EU leta 2007 ter da je zmanjšanje potrošnje leta 2008 sovpadalo z gospodarsko recesijo in zmanjšanjem prodaje avtomobilske industrije. Na podlagi tega argumenta so bili ti dejavniki glavni vzroki za slabo produktivnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(139)

Nekatere strani so trdile, da se je uvoz iz Kitajske absorbiral zaradi povečanja potrošnje v EU leta 2007 ter da je zmanjšanje potrošnje leta 2008 sovpadalo z gospodarsko recesijo in zmanjšanjem prodaje avtomobilske industrije. Na podlagi tega argumenta so bili ti dejavniki glavni vzroki za slabo produktivnost industrije Unije.

| (140) | Gospodarska kriza je dejansko negativno vplivala na položaj industrije Unije zaradi nižjih ravni potrošnje in učinkov zniževanja cen. Potrošnja se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 14,5 %. |
| --- | --- |

(140)

Gospodarska kriza je dejansko negativno vplivala na položaj industrije Unije zaradi nižjih ravni potrošnje in učinkov zniževanja cen. Potrošnja se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 14,5 %.

| (141) | Proizvajalci aluminijastih platišč sodelujejo z avtomobilsko industrijo, ki jo je kriza močno prizadela. V spodnji preglednici je prikazan razvoj obsega avtomobilske proizvodnje v Evropi v obravnavanem obdobju. Dejstvo je, da imajo avtomobili nameščena aluminijasta ali jeklena platišča, pri čemer je težko določiti razmerje med njimi. Vendar ni nobenih znakov, da bi se to razmerje v obravnavanem obdobju znatno spremenilo. Zato ni mogoče izključiti, da bi zmanjšanje obsega proizvodnje avtomobilov, ki se je med koncem leta 2008 in OP dejansko občutno zmanjšalo, vplivalo na obseg prodaje proizvajalcev aluminijastih platišč. V spodnji preglednici je prikazano, da se je obseg proizvodnje med letom 2008 in OP dejansko zmanjšal za več kot 15 %.









  V EU-27 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v Evropi (v 000 enotah) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Proizvajalci aluminijastih platišč sodelujejo z avtomobilsko industrijo, ki jo je kriza močno prizadela. V spodnji preglednici je prikazan razvoj obsega avtomobilske proizvodnje v Evropi v obravnavanem obdobju. Dejstvo je, da imajo avtomobili nameščena aluminijasta ali jeklena platišča, pri čemer je težko določiti razmerje med njimi. Vendar ni nobenih znakov, da bi se to razmerje v obravnavanem obdobju znatno spremenilo. Zato ni mogoče izključiti, da bi zmanjšanje obsega proizvodnje avtomobilov, ki se je med koncem leta 2008 in OP dejansko občutno zmanjšalo, vplivalo na obseg prodaje proizvajalcev aluminijastih platišč. V spodnji preglednici je prikazano, da se je obseg proizvodnje med letom 2008 in OP dejansko zmanjšal za več kot 15 %.

V EU-27

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja v Evropi (v 000 enotah)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Vendar analiza gospodarskih kazalcev industrije Unije kaže, da se je trend zniževanja začel veliko pred gospodarsko krizo in je sovpadal z vstopom kitajskega uvoza na trg. Podatki o dobičkonosnosti na primer kažejo, da se je trend zniževanja začel med letoma 2006 in 2007 (zmanjšanje za 2,5 odstotne točke), nato se je nadaljeval med letoma 2007 in 2008 (dodatno zmanjšanje za 2,2 odstotne točke), med letom 2008 in OP pa se je zmanjšal za kar 6,9 odstotne točke. |
| --- | --- |

(142)

Vendar analiza gospodarskih kazalcev industrije Unije kaže, da se je trend zniževanja začel veliko pred gospodarsko krizo in je sovpadal z vstopom kitajskega uvoza na trg. Podatki o dobičkonosnosti na primer kažejo, da se je trend zniževanja začel med letoma 2006 in 2007 (zmanjšanje za 2,5 odstotne točke), nato se je nadaljeval med letoma 2007 in 2008 (dodatno zmanjšanje za 2,2 odstotne točke), med letom 2008 in OP pa se je zmanjšal za kar 6,9 odstotne točke.

| (143) | Poleg tega se je tržni delež kitajskega uvoza kljub manjši potrošnji še naprej povečeval, pri čemer je v OP dosegel 12,4 %. Njegov obseg in tržni delež sta se stalno povečevala, njegove cene pa so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Vendar bi bilo smiselno pričakovati, da kriza podobno vpliva na vse udeležence na trgu. Kot pa je bilo pojasnjeno, se je v tem primeru obseg kitajskega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene EU, povečal. Zato ni nesmiselno skleniti, da bi se obseg in tržni delež kitajskega uvoza še bolj povečala, če ne bi bilo gospodarske krize. |
| --- | --- |

(143)

Poleg tega se je tržni delež kitajskega uvoza kljub manjši potrošnji še naprej povečeval, pri čemer je v OP dosegel 12,4 %. Njegov obseg in tržni delež sta se stalno povečevala, njegove cene pa so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Vendar bi bilo smiselno pričakovati, da kriza podobno vpliva na vse udeležence na trgu. Kot pa je bilo pojasnjeno, se je v tem primeru obseg kitajskega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene EU, povečal. Zato ni nesmiselno skleniti, da bi se obseg in tržni delež kitajskega uvoza še bolj povečala, če ne bi bilo gospodarske krize.

| (144) | Na podlagi tega je smiselno predvidevati, da gospodarska recesija sama po sebi ni dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, čeprav je prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Nasprotno bi se moral obseg uvoza iz Kitajske običajno zmanjšati v skladu z zmanjšanjem potrošnje, kot se je zgodilo z uvozom iz drugih tretjih držav in zlasti s prodajo industrije EU (ki se je zmanjšala sorazmerno s povečanjem kitajskega uvoza). |
| --- | --- |

(144)

Na podlagi tega je smiselno predvidevati, da gospodarska recesija sama po sebi ni dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, čeprav je prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Nasprotno bi se moral obseg uvoza iz Kitajske običajno zmanjšati v skladu z zmanjšanjem potrošnje, kot se je zgodilo z uvozom iz drugih tretjih držav in zlasti s prodajo industrije EU (ki se je zmanjšala sorazmerno s povečanjem kitajskega uvoza).

3.3   Učinek sprememb pri izvozu industrije Unije

| (145) | Izvozna dejavnost proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju ostala nizka (manj kot 2 % celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev EU). Zato ni mogla imeti negativnega učinka na slab položaj industrije Unije in ne more prekiniti vzročne zveze. |
| --- | --- |

(145)

Izvozna dejavnost proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju ostala nizka (manj kot 2 % celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev EU). Zato ni mogla imeti negativnega učinka na slab položaj industrije Unije in ne more prekiniti vzročne zveze.

3.4   Konkurenca med proizvajalci Unije in koncentracija na trgu EU

| (146) | Število proizvajalcev aluminijastih platišč (približno trideset), ki delujejo na trgu EU, kaže na to, da je trg EU zelo konkurenčen, čeprav je zanj značilna visoka raven industrijske koncentracije, pri čemer imajo 3 največje družbe 60-odstotni delež celotne proizvodnje, drugi 2 približno 8-odstotni, zadnje 4 pa približno 4-odstotni delež. Razpoložljivi podatki o obsegu proizvodnje kažejo, da so drugi proizvajalci mala ali srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(146)

Število proizvajalcev aluminijastih platišč (približno trideset), ki delujejo na trgu EU, kaže na to, da je trg EU zelo konkurenčen, čeprav je zanj značilna visoka raven industrijske koncentracije, pri čemer imajo 3 največje družbe 60-odstotni delež celotne proizvodnje, drugi 2 približno 8-odstotni, zadnje 4 pa približno 4-odstotni delež. Razpoložljivi podatki o obsegu proizvodnje kažejo, da so drugi proizvajalci mala ali srednje velika podjetja.

| (147) | Opozoriti je treba, da so nekateri mali proizvajalci pred letom 2008, leta 2008 in v OP ustavili svojo proizvodnjo. To bi lahko pomenilo, da sta konkurenca med proizvajalci Unije in očitni postopek koncentracije prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar podatki iz preiskave kažejo, da niso prizadeti le mali proizvajalci. Trenutni razvoj dogodkov je podobno vplival na večje in manjše proizvajalce. Zato ni mogoče skleniti, da je konkurenca med proizvajalci Unije pomembno prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(147)

Opozoriti je treba, da so nekateri mali proizvajalci pred letom 2008, leta 2008 in v OP ustavili svojo proizvodnjo. To bi lahko pomenilo, da sta konkurenca med proizvajalci Unije in očitni postopek koncentracije prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar podatki iz preiskave kažejo, da niso prizadeti le mali proizvajalci. Trenutni razvoj dogodkov je podobno vplival na večje in manjše proizvajalce. Zato ni mogoče skleniti, da je konkurenca med proizvajalci Unije pomembno prispevala k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.5   Potrošnikova prednostna izbira glede jeklenih in aluminijastih platišč

| (148) | Trdilo se je, da se je povpraševanje po aluminijastih platiščih zmanjševalo zaradi spremembe potrošnikove prednostne izbire, ki je povezana z gospodarsko krizo, zaradi katere se potrošniki morda raje odločajo za cenejša jeklena platišča. Vendar ni bilo predloženih nobenih podatkov, ki bi podprli to trditev. V tej fazi in ob odsotnosti kakršnih koli evidentiranih podatkov, ki bi podprli to trditev, takšnega razvoja ni bilo mogoče potrditi. |
| --- | --- |

(148)

Trdilo se je, da se je povpraševanje po aluminijastih platiščih zmanjševalo zaradi spremembe potrošnikove prednostne izbire, ki je povezana z gospodarsko krizo, zaradi katere se potrošniki morda raje odločajo za cenejša jeklena platišča. Vendar ni bilo predloženih nobenih podatkov, ki bi podprli to trditev. V tej fazi in ob odsotnosti kakršnih koli evidentiranih podatkov, ki bi podprli to trditev, takšnega razvoja ni bilo mogoče potrditi.

3.6   Ponudba

| (149) | Nekatere strani so trdile, da se je kitajski uvoz povečal zaradi večjega povpraševanja po posebnih visokokakovostnih vrstah platišč s poreklom iz LRK (tj. kovanih ali potisno oblikovanih platišč), ki se v EU ne proizvajajo (v zadostnih količinah). Zato uvoz iz LRK ni mogel povzročiti škode industriji Skupnosti. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ta uvoz predstavlja le zelo majhen del celotnega uvoza iz LRK. Zato je bilo treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(149)

Nekatere strani so trdile, da se je kitajski uvoz povečal zaradi večjega povpraševanja po posebnih visokokakovostnih vrstah platišč s poreklom iz LRK (tj. kovanih ali potisno oblikovanih platišč), ki se v EU ne proizvajajo (v zadostnih količinah). Zato uvoz iz LRK ni mogel povzročiti škode industriji Skupnosti. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ta uvoz predstavlja le zelo majhen del celotnega uvoza iz LRK. Zato je bilo treba trditev zavrniti.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (150) | Opozoriti je treba, da je bilo v tem primeru ugotovljeno, da so k izgubam industrije Unije prispevali znatno zmanjšanje proizvodnje in prodaje, izguba tržnega deleža ter znižanje cen. Obseg uvoza iz LRK, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, vključno z njenim tržnim deležem, se je v istem obdobju povečal. |
| --- | --- |

(150)

Opozoriti je treba, da je bilo v tem primeru ugotovljeno, da so k izgubam industrije Unije prispevali znatno zmanjšanje proizvodnje in prodaje, izguba tržnega deleža ter znižanje cen. Obseg uvoza iz LRK, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, vključno z njenim tržnim deležem, se je v istem obdobju povečal.

| (151) | Komisija je analizirala tudi vse druge dejavnike, ki bi lahko prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so gospodarska kriza, uvoz iz Turčije in konkurenca med proizvajalci Unije ter posledični postopek koncentracije morda vplivali na povzročeno škodo. Vendar se začasno sklene, da njihov učinek ni bil tolikšen, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo, kot je bilo podrobno opisano. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je analizirala tudi vse druge dejavnike, ki bi lahko prispevali k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so gospodarska kriza, uvoz iz Turčije in konkurenca med proizvajalci Unije ter posledični postopek koncentracije morda vplivali na povzročeno škodo. Vendar se začasno sklene, da njihov učinek ni bil tolikšen, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo, kot je bilo podrobno opisano.

| (152) | Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(152)

Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

F.   INTERES UNIJE

1.   Interes industrije Unije

| (153) | V tem primeru je bila ugotovljena visoka raven sodelovanja in podpore proizvodnje Unije (več kot 70 %). To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev EU. |
| --- | --- |

(153)

V tem primeru je bila ugotovljena visoka raven sodelovanja in podpore proizvodnje Unije (več kot 70 %). To pomeni, da je uvedba ukrepov jasno v interesu proizvajalcev EU.

| (154) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(154)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, zaradi katerega so se nelojalno znižale prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah.

| (155) | Pričakuje se lahko, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije. |
| --- | --- |

(155)

Pričakuje se lahko, da bodo ukrepi, s katerimi se bo verjetno preprečilo nenadno povečanje poceni dampinškega uvoza v prihodnosti, koristili industriji Unije.

| (156) | Če se ukrepi ne bodo uvedli, se lahko pričakuje, da se bo uvoz poceni dampinških aluminijastih platišč, zlasti na področju AM, nadaljeval ali celo stopnjeval. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bo vedno večji pritisk cen na področje AM in vstop področja AM na trg vsaj posredno vplival na položaj področja OEM. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se nekateri proizvajalci v zadevni državi že začenjajo ali so se že začeli ukvarjati s srednjim in zgornjim delom področja AM in nato s področjem EOM, pri čemer zagotavljajo zelo nizke cene. Pričakuje se lahko, da se bo ta razvoj nadaljeval, kar bo zelo verjetno ogrozilo tudi veliko skupino proizvajalcev Unije s področja OEM. Ker finančni položaj in dobičkonosnost teh proizvajalcev nista dovolj stabilna, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njihove prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije ali celo vsi proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(156)

Če se ukrepi ne bodo uvedli, se lahko pričakuje, da se bo uvoz poceni dampinških aluminijastih platišč, zlasti na področju AM, nadaljeval ali celo stopnjeval. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bo vedno večji pritisk cen na področje AM in vstop področja AM na trg vsaj posredno vplival na položaj področja OEM. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se nekateri proizvajalci v zadevni državi že začenjajo ali so se že začeli ukvarjati s srednjim in zgornjim delom področja AM in nato s področjem EOM, pri čemer zagotavljajo zelo nizke cene. Pričakuje se lahko, da se bo ta razvoj nadaljeval, kar bo zelo verjetno ogrozilo tudi veliko skupino proizvajalcev Unije s področja OEM. Ker finančni položaj in dobičkonosnost teh proizvajalcev nista dovolj stabilna, da bi prenesla nadaljnji pritisk cen dampinškega uvoza, zaradi katerega so se znatno nelojalno znižale njihove prodajne cene, bi zelo verjetno postopno propadlo veliko proizvajalcev Unije ali celo vsi proizvajalci Unije.

2.   Interes uvoznikov

| (157) | Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo (13)) je bilo izbranih 5 nepovezanih uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika na podlagi njihovega obsega uvoza. |
| --- | --- |

(157)

Pri vzorčenju (glej uvodno izjavo (13)) je bilo izbranih 5 nepovezanih uvoznikov in 2 uvoznika uporabnika na podlagi njihovega obsega uvoza.

| (158) | Sodelovanje nepovezanih uvoznikov na splošno pomeni manj kot 10 % skupnega obsega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(158)

Sodelovanje nepovezanih uvoznikov na splošno pomeni manj kot 10 % skupnega obsega uvoza iz LRK.

| (159) | Preiskava je pokazala, da je večina uvoznikov trgovcev, specializiranih za avtomobilski pribor. Razdeliti jih je mogoče na 2 kategoriji. Prva kategorija vključuje družbe, ki uvažajo in nadalje prodajajo svojo lastno blagovno znamko aluminijastih platišč, proizvedejo pa jih zunanji izvajalci v LRK. Kljub temu te družbe niso povezane s kitajskimi izvozniki. Ta kategorija uvoznikov ima običajno nezanemarljiv obseg dejavnosti „z dodano vrednostjo“ v EU (npr. oblikovanje, raziskave in razvoj) in včasih celo svojo proizvodno verigo z ustrezno ravnjo zaposlovanja. Druga kategorija vključuje uvoznike/distributerje, ki so trgovci, ki večji pomen pripisujejo obsegu kot blagovni znamki. Ti uvozniki imajo običajno nižjo stroškovno strukturo in manj dejavnosti z dodano vrednostjo v Uniji. |
| --- | --- |

(159)

Preiskava je pokazala, da je večina uvoznikov trgovcev, specializiranih za avtomobilski pribor. Razdeliti jih je mogoče na 2 kategoriji. Prva kategorija vključuje družbe, ki uvažajo in nadalje prodajajo svojo lastno blagovno znamko aluminijastih platišč, proizvedejo pa jih zunanji izvajalci v LRK. Kljub temu te družbe niso povezane s kitajskimi izvozniki. Ta kategorija uvoznikov ima običajno nezanemarljiv obseg dejavnosti „z dodano vrednostjo“ v EU (npr. oblikovanje, raziskave in razvoj) in včasih celo svojo proizvodno verigo z ustrezno ravnjo zaposlovanja. Druga kategorija vključuje uvoznike/distributerje, ki so trgovci, ki večji pomen pripisujejo obsegu kot blagovni znamki. Ti uvozniki imajo običajno nižjo stroškovno strukturo in manj dejavnosti z dodano vrednostjo v Uniji.

| (160) | Zaradi nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost. V zvezi s sodelujočimi uvozniki/distributerji je bilo ugotovljeno, da nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni med 1 % in 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Položaj družb, ki dela oddajajo zunanjim izvajalcem, je bolj zapleten, ker lahko nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni skoraj njihov celoten obseg dejavnosti. Morebitni ukrepi bi zagotovo vplivali na njihovo dejavnost, čeprav je v tej fazi težko oceniti natančen obseg. Ta zadeva se bo dodatno raziskala. |
| --- | --- |

(160)

Zaradi nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov se zdi, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost. V zvezi s sodelujočimi uvozniki/distributerji je bilo ugotovljeno, da nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni med 1 % in 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Položaj družb, ki dela oddajajo zunanjim izvajalcem, je bolj zapleten, ker lahko nadaljnja prodaja kitajskih aluminijastih platišč pomeni skoraj njihov celoten obseg dejavnosti. Morebitni ukrepi bi zagotovo vplivali na njihovo dejavnost, čeprav je v tej fazi težko oceniti natančen obseg. Ta zadeva se bo dodatno raziskala.

3.   Interes uporabnikov

3.1   Splošno

| (161) | Vprašalniki za uporabnike so se poslali približno 20 opredeljenim uporabnikom. Pri preiskavi je sodelovalo 13 proizvajalcev avtomobilov. Sodelovali sta tudi dve združenji, ki zastopata uporabnike in uvoznike aluminijastih platišč na področju „OEM in AM“. |
| --- | --- |

(161)

Vprašalniki za uporabnike so se poslali približno 20 opredeljenim uporabnikom. Pri preiskavi je sodelovalo 13 proizvajalcev avtomobilov. Sodelovali sta tudi dve združenji, ki zastopata uporabnike in uvoznike aluminijastih platišč na področju „OEM in AM“.

| (162) | Uvoz sodelujočih uporabnikov po podatkih Eurostata pomeni 19 % skupnega uvoza iz LRK. Na podlagi podatkov Eurostata ni mogoče natančno opredeliti, ali gre za uvoz na področje OEM ali AM. Kot je navedeno v uvodni izjavi (133), je mogoče vseeno razlikovati med področjem OEM in področjem AM, pri čemer naj bi področje OEM pomenilo od 20 % do 30 % skupnega uvoza iz LRK. Na tej podlagi je smiselno predvidevati, da je bila raven sodelovanja na področju OEM zelo visoka. |
| --- | --- |

(162)

Uvoz sodelujočih uporabnikov po podatkih Eurostata pomeni 19 % skupnega uvoza iz LRK. Na podlagi podatkov Eurostata ni mogoče natančno opredeliti, ali gre za uvoz na področje OEM ali AM. Kot je navedeno v uvodni izjavi (133), je mogoče vseeno razlikovati med področjem OEM in področjem AM, pri čemer naj bi področje OEM pomenilo od 20 % do 30 % skupnega uvoza iz LRK. Na tej podlagi je smiselno predvidevati, da je bila raven sodelovanja na področju OEM zelo visoka.

| (163) | Zdi se, da proizvajalci avtomobilov običajno sodelujejo s kitajskimi dobavitelji le v omejenem obsegu. Pri obravnavi posameznih sodelujočih proizvajalcev avtomobilov se je izkazalo, da uporabljajo različne poslovne modele. Nekateri sploh ne uvažajo iz Kitajske, nekateri z uvozom pokrijejo manj kot 5 %, drugi pa do 30 % svojih potreb. |
| --- | --- |

(163)

Zdi se, da proizvajalci avtomobilov običajno sodelujejo s kitajskimi dobavitelji le v omejenem obsegu. Pri obravnavi posameznih sodelujočih proizvajalcev avtomobilov se je izkazalo, da uporabljajo različne poslovne modele. Nekateri sploh ne uvažajo iz Kitajske, nekateri z uvozom pokrijejo manj kot 5 %, drugi pa do 30 % svojih potreb.

| (164) | Ukrepom nasprotujejo uporabniki, ki uvažajo, in tudi uporabniki, ki ne uvažajo. Ena od njihovih glavnih utemeljitev je, da je ohranitev različnih virov dobave in koristi od konkurence na trgu platišč v interesu proizvajalcev avtomobilov. S sprejetjem ukrepov bi postali preveč odvisni od omejenega števila evropskih proizvajalcev. Vendar se zdi, da ta ugotovitev sama po sebi ni odločilna zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(164)

Ukrepom nasprotujejo uporabniki, ki uvažajo, in tudi uporabniki, ki ne uvažajo. Ena od njihovih glavnih utemeljitev je, da je ohranitev različnih virov dobave in koristi od konkurence na trgu platišč v interesu proizvajalcev avtomobilov. S sprejetjem ukrepov bi postali preveč odvisni od omejenega števila evropskih proizvajalcev. Vendar se zdi, da ta ugotovitev sama po sebi ni odločilna zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav.

3.2   Stroški ukrepov

| (165) | Aluminijasta platišča pomenijo okrog 1 % stroškov avtomobila. Če bi se aluminijasta platišča podražila za 20 %, bi se stroški povečali za 0,2 %. Skupni stroški celotne proizvodnje avtomobilov za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo največ 5 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, bi se tako povečali za 5 % od 0,2 %, tj. 0,01 %. Skupni stroški bi se tudi za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo do 30 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, povečali za 30 % od 0,2 %, tj. 0,06 %. Zato bi imeli ukrepi zelo omejen vpliv na stroške. Poleg tega očitno ni neobičajno, da se aluminijasta platišča, ki jih uvažajo proizvajalci avtomobilov po določeni ceni (na primer 50 EUR), prodajajo končnim strankam po tri- do štirikratni ceni (tj. 200 EUR). |
| --- | --- |

(165)

Aluminijasta platišča pomenijo okrog 1 % stroškov avtomobila. Če bi se aluminijasta platišča podražila za 20 %, bi se stroški povečali za 0,2 %. Skupni stroški celotne proizvodnje avtomobilov za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo največ 5 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, bi se tako povečali za 5 % od 0,2 %, tj. 0,01 %. Skupni stroški bi se tudi za proizvajalce avtomobilov, ki uvažajo do 30 % svojih aluminijastih platišč iz Kitajske, povečali za 30 % od 0,2 %, tj. 0,06 %. Zato bi imeli ukrepi zelo omejen vpliv na stroške. Poleg tega očitno ni neobičajno, da se aluminijasta platišča, ki jih uvažajo proizvajalci avtomobilov po določeni ceni (na primer 50 EUR), prodajajo končnim strankam po tri- do štirikratni ceni (tj. 200 EUR).

3.3   Stroški zamenjave dobavitelja

| (166) | Kot je navedeno zgoraj, se aluminijasta platišča za področje OEM običajno razvijejo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Vsaka sprememba dobavitelja zahteva določen čas (najmanj 6 mesecev), pri čemer bi lahko nastali dodatni stroški zaradi prilagoditve opreme. Kljub temu je preiskava pokazala, da ima običajno večina proizvajalcev avtomobilov več različnih virov dobave, tj. določena aluminijasta platišča izdelujeta dva proizvajalca (ali več proizvajalcev). Ta uporaba dvojnih virov je značilna tudi za modele iz LRK, da se zagotovi varnost oskrbe. Zato se zdi, da se tveganje zamenjave dobavitelja že upošteva pri odločitvi o uporabi virov iz LRK. Poleg tega so pogodbe, zbrane med preiskavo, pokazale, da lahko običajno proizvajalci avtomobilov kadar koli prekinejo pogodbo brez kazni. |
| --- | --- |

(166)

Kot je navedeno zgoraj, se aluminijasta platišča za področje OEM običajno razvijejo dve leti pred uvedbo novega modela avtomobila. Vsaka sprememba dobavitelja zahteva določen čas (najmanj 6 mesecev), pri čemer bi lahko nastali dodatni stroški zaradi prilagoditve opreme. Kljub temu je preiskava pokazala, da ima običajno večina proizvajalcev avtomobilov več različnih virov dobave, tj. določena aluminijasta platišča izdelujeta dva proizvajalca (ali več proizvajalcev). Ta uporaba dvojnih virov je značilna tudi za modele iz LRK, da se zagotovi varnost oskrbe. Zato se zdi, da se tveganje zamenjave dobavitelja že upošteva pri odločitvi o uporabi virov iz LRK. Poleg tega so pogodbe, zbrane med preiskavo, pokazale, da lahko običajno proizvajalci avtomobilov kadar koli prekinejo pogodbo brez kazni.

3.4   Dodatne utemeljitve zainteresiranih strani

| (167) | Nekatere strani so trdile, da bi uvedba dajatev za aluminijasta platišča iz LRK pomenila prednost za proizvajalce avtomobilov iz Južne Koreje, poleg dajatve nič za avtomobile v skladu s prihodnjim sporazumom o prosti trgovini. V skladu s to utemeljitvijo bi imeli proizvajalci avtomobilov iz Južne Koreje še naprej dostop do poceni kitajskih aluminijastih platišč, pri čemer bi lahko celo uveljavljali povračilo dajatve za avtomobile, izvožene v EU (povračilo dajatve, plačane za uvoz nekaterih avtomobilskih delov, se lahko uveljavlja po izvozu avtomobila). S sprejetjem protidampinškega ukrepa za kitajska aluminijasta platišča bi bili evropski proizvajalci avtomobilov v podrejenem konkurenčnem položaju v primerjavi z avtomobili iz Južne Koreje, ki se uvažajo v EU po dajatvi nič. |
| --- | --- |

(167)

Nekatere strani so trdile, da bi uvedba dajatev za aluminijasta platišča iz LRK pomenila prednost za proizvajalce avtomobilov iz Južne Koreje, poleg dajatve nič za avtomobile v skladu s prihodnjim sporazumom o prosti trgovini. V skladu s to utemeljitvijo bi imeli proizvajalci avtomobilov iz Južne Koreje še naprej dostop do poceni kitajskih aluminijastih platišč, pri čemer bi lahko celo uveljavljali povračilo dajatve za avtomobile, izvožene v EU (povračilo dajatve, plačane za uvoz nekaterih avtomobilskih delov, se lahko uveljavlja po izvozu avtomobila). S sprejetjem protidampinškega ukrepa za kitajska aluminijasta platišča bi bili evropski proizvajalci avtomobilov v podrejenem konkurenčnem položaju v primerjavi z avtomobili iz Južne Koreje, ki se uvažajo v EU po dajatvi nič.

| (168) | V zvezi s tem je treba navesti, da zdaj tržni delež avtomobilov iz Južne Koreje pomeni le 3 % avtomobilskega trga v EU. Čeprav je težko napovedati razvoj uvoza korejskih avtomobilov, v tej fazi ni mogoče ugotoviti, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske pomembno vlogo v zvezi s tem, če se upošteva zelo omejen neposredni vpliv ukrepov na stroške proizvajalcev avtomobilov v EU. |
| --- | --- |

(168)

V zvezi s tem je treba navesti, da zdaj tržni delež avtomobilov iz Južne Koreje pomeni le 3 % avtomobilskega trga v EU. Čeprav je težko napovedati razvoj uvoza korejskih avtomobilov, v tej fazi ni mogoče ugotoviti, da bi imela uvedba protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske pomembno vlogo v zvezi s tem, če se upošteva zelo omejen neposredni vpliv ukrepov na stroške proizvajalcev avtomobilov v EU.

4.   Interes potrošnikov

| (169) | Izpostavljena ni bila nobena utemeljitev v zvezi z vplivom ukrepov na končne uporabnike. To dejstvo in majhen vpliv na stroške ter strategije določanja cen proizvajalcev avtomobilov, ugotovljene med preiskavo, dejansko pomenijo, da ukrepi verjetno ne bodo znatno vplivali na maloprodajne cene. |
| --- | --- |

(169)

Izpostavljena ni bila nobena utemeljitev v zvezi z vplivom ukrepov na končne uporabnike. To dejstvo in majhen vpliv na stroške ter strategije določanja cen proizvajalcev avtomobilov, ugotovljene med preiskavo, dejansko pomenijo, da ukrepi verjetno ne bodo znatno vplivali na maloprodajne cene.

5.   Interes dobaviteljev

| (170) | Vprašalnik za dobavitelje je izpolnilo pet dobaviteljev surovin/opreme proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Ti dobavitelji dobavljajo aluminij/primarne ingote za livarne, barve/temeljne barve ali nizkotlačne stroje. Kar zadeva dobavitelje ingotov, prodaja industriji Unije pomeni le majhen del njihove dejavnosti (manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje), kar kaže na njihov sorazmerno majhen interes za uvedbo protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske. Kar zadeva druge dobavitelje (strojev, barve ali nizkotlačnih strojev), njihova prodaja industriji Unije pomeni 30 % do 50 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Glede na to, da so te družbe mala in srednje velika podjetja, je sposobnost preživetja industrije Unije bistvena za njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(170)

Vprašalnik za dobavitelje je izpolnilo pet dobaviteljev surovin/opreme proizvajalcem aluminijastih platišč v Uniji. Ti dobavitelji dobavljajo aluminij/primarne ingote za livarne, barve/temeljne barve ali nizkotlačne stroje. Kar zadeva dobavitelje ingotov, prodaja industriji Unije pomeni le majhen del njihove dejavnosti (manj kot 6 % njihovega celotnega prihodka od prodaje), kar kaže na njihov sorazmerno majhen interes za uvedbo protidampinških ukrepov za aluminijasta platišča iz Kitajske. Kar zadeva druge dobavitelje (strojev, barve ali nizkotlačnih strojev), njihova prodaja industriji Unije pomeni 30 % do 50 % njihovega celotnega prihodka od prodaje. Glede na to, da so te družbe mala in srednje velika podjetja, je sposobnost preživetja industrije Unije bistvena za njihovo dejavnost.

6.   Sklep o interesu Unije

| (171) | Na podlagi navedenega se začasno sklene, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz aluminijastih platišč s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(171)

Na podlagi navedenega se začasno sklene, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz aluminijastih platišč s poreklom iz LRK.

G.   ZAČASNI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (172) | Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(172)

Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (173) | Pri določitvi stopnje teh dajatev so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(173)

Pri določitvi stopnje teh dajatev so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (174) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je za trg aluminijastih platišč značilen obstoj dveh sorazmerno različnih tržnih segmentov. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila prodaja proizvajalcev Unije omejena na področje OEM, ki predstavlja 85 % celotne prodaje industrije Unije. |
| --- | --- |

(174)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je za trg aluminijastih platišč značilen obstoj dveh sorazmerno različnih tržnih segmentov. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila prodaja proizvajalcev Unije omejena na področje OEM, ki predstavlja 85 % celotne prodaje industrije Unije.

| (175) | Zaradi uvedbe začasnih ukrepov je bilo ugotovljeno, da je primerno oceniti stopnjo škode, pri kateri se upoštevajo te posebne okoliščine na trgu. |
| --- | --- |

(175)

Zaradi uvedbe začasnih ukrepov je bilo ugotovljeno, da je primerno oceniti stopnjo škode, pri kateri se upoštevajo te posebne okoliščine na trgu.

| (176) | Kupci aluminijastih platišč (ki so proizvajalci avtomobilov) na področju OEM običajno oddajo svoja naročila v skladu z razpisnim postopkom. Zato se lahko enak model platišča, namenjen namestitvi na enak model avtomobila, v več primerih naroči pri različnih virih, pogosto hkrati pri kitajskem dobavitelju in dobavitelju iz EU. Začasno se je sklenilo, da je ta razpisni postopek zagotovil točen in zanesljiv prikaz povprečne cenovne konkurence med OP med kitajskimi dobavitelji in dobavitelji iz Unije pri prijavi na isti razpis. |
| --- | --- |

(176)

Kupci aluminijastih platišč (ki so proizvajalci avtomobilov) na področju OEM običajno oddajo svoja naročila v skladu z razpisnim postopkom. Zato se lahko enak model platišča, namenjen namestitvi na enak model avtomobila, v več primerih naroči pri različnih virih, pogosto hkrati pri kitajskem dobavitelju in dobavitelju iz EU. Začasno se je sklenilo, da je ta razpisni postopek zagotovil točen in zanesljiv prikaz povprečne cenovne konkurence med OP med kitajskimi dobavitelji in dobavitelji iz Unije pri prijavi na isti razpis.

| (177) | Zato je bilo ugotovljeno, da je primerno izračunati stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen na podlagi cen, opredeljenih z uporabo podatkov, ki so jih predložili proizvajalci EU in kitajski izvozniki ob prijavah na take razpise. |
| --- | --- |

(177)

Zato je bilo ugotovljeno, da je primerno izračunati stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen na podlagi cen, opredeljenih z uporabo podatkov, ki so jih predložili proizvajalci EU in kitajski izvozniki ob prijavah na take razpise.

| (178) | Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je sklenilo, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške proizvodnje in ustvari razumen dobiček. Kar zadeva proizvodne stroške, so bile opravljene prilagoditve za dejansko izgubo, ki je prizadela industrijo Unije med OP (- 5,4 %). Poleg tega se je obravnavalo, da se mora razumen dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija ustvarila v normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji, oceniti glede na dobičkonosnost iz leta 2006, ki je bila + 3,2 %. Letošnji obseg uvoza iz Kitajske je še vedno razmeroma majhen. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podoben izdelek. |
| --- | --- |

(178)

Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je sklenilo, da bi morali ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje stroške proizvodnje in ustvari razumen dobiček. Kar zadeva proizvodne stroške, so bile opravljene prilagoditve za dejansko izgubo, ki je prizadela industrijo Unije med OP (- 5,4 %). Poleg tega se je obravnavalo, da se mora razumen dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija ustvarila v normalnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji, oceniti glede na dobičkonosnost iz leta 2006, ki je bila + 3,2 %. Letošnji obseg uvoza iz Kitajske je še vedno razmeroma majhen. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Unije za podoben izdelek.

| (179) | Na tej podlagi je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Na tej podlagi je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen 20,6 %.

| (180) | Ta rezultat je potrdil tudi dodatni izračun na podlagi primerjave nekaterih pogodb za izvedbo naročila, ki so jih predložili nekateri proizvajalci avtomobilov med preiskavo. Kadar so proizvajalci avtomobilov naročili enak model aluminijastih platišč pri kitajskem proizvajalcu in proizvajalcu Unije, je bila ugotovljena stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ob upoštevanju opravljenih prilagoditev, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah, enaka kot stopnja, ugotovljena v prejšnji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(180)

Ta rezultat je potrdil tudi dodatni izračun na podlagi primerjave nekaterih pogodb za izvedbo naročila, ki so jih predložili nekateri proizvajalci avtomobilov med preiskavo. Kadar so proizvajalci avtomobilov naročili enak model aluminijastih platišč pri kitajskem proizvajalcu in proizvajalcu Unije, je bila ugotovljena stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen ob upoštevanju opravljenih prilagoditev, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (93) in naslednjih uvodnih izjavah, enaka kot stopnja, ugotovljena v prejšnji uvodni izjavi.

| (181) | Ugotovljeno je bilo, da je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen nižja od stopenj dampinga, ugotovljenih v uvodnih izjavah (76) in naslednjih uvodnih izjavah, zato se mora uporabiti kot podlaga za določitev višine dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(181)

Ugotovljeno je bilo, da je stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen nižja od stopenj dampinga, ugotovljenih v uvodnih izjavah (76) in naslednjih uvodnih izjavah, zato se mora uporabiti kot podlaga za določitev višine dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (182) | Glede na metodologijo za določitev stopnje odprave škode, uporabljeno v tem primeru, se zdi neizvedljivo določiti posamezne stopnje protidampinških dajatev v skladu z drugim stavkom člena 9(5) osnovne uredbe. To je zlasti posledica neobstoja zanesljivih podatkov za analizo na podlagi podatkov, značilnih za posamezno družbo. Zato se začasno sklene, da se uvede protidampinška dajatev na ravni države za celoten uvoz iz Kitajske na ravni 20,6-odstotne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen. |
| --- | --- |

(182)

Glede na metodologijo za določitev stopnje odprave škode, uporabljeno v tem primeru, se zdi neizvedljivo določiti posamezne stopnje protidampinških dajatev v skladu z drugim stavkom člena 9(5) osnovne uredbe. To je zlasti posledica neobstoja zanesljivih podatkov za analizo na podlagi podatkov, značilnih za posamezno družbo. Zato se začasno sklene, da se uvede protidampinška dajatev na ravni države za celoten uvoz iz Kitajske na ravni 20,6-odstotne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen.

2.   Začasni ukrepi

| (183) | Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz iz LRK. Zato mora biti v tem primeru stopnja dajatve določena na ravni ugotovljene stopnje škode. |
| --- | --- |

(183)

Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz iz LRK. Zato mora biti v tem primeru stopnja dajatve določena na ravni ugotovljene stopnje škode.

| (184) | Predlagana protidampinška dajatev je zato 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Predlagana protidampinška dajatev je zato 20,6 %.

H.   RAZKRITJE

| (185) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(185)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz aluminijastih platišč za motorna vozila pod tarifnimi številkami KN od 8701 do 8705, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, trenutno uvrščena pod oznake KN ex 8708 70 10 in ex 8708 70 50 (oznaki TARIC 8708701010 in 8708705010) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1 je 20,6 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 190, 13.8.2009, str. 22.

2

(3)  Lita, potisno oblikovana (flow-forming), kovana ter dvodelna in tridelna platišča.

3

(4)  Izjemoma to ni veljalo za nekajmesečno obdobje preiskave tega postopka. Razlog za povišanje cen na kitajskih trgih aluminija je bil paket spodbud kitajske vlade, ki naj bi omejil učinke gospodarske krize (Konec leta 2008 je Urad za državne rezerve uvedel sistem za kupovanje aluminija od talilnic, da bi pomagali njihovemu delovanju, ker se je povpraševanje zmanjšalo zaradi svetovne finančne krize. S takšnimi nakupi, ki jih je podprla država, se je marca in aprila porabila večina zalog na domačem trgu, zaradi česar so se cene v prvi polovici leta 2009 hitro dvignile.).

4

(5)  Primerjala sta se dva izračuna potrošnje, ki sta imela podobne rezultate. Ker večina proizvodnje temelji na naročilih, zaloge v primerjavi s celotno potrošnjo nimajo bistvene vloge glede obsega. Pri prvem izračunu je bila uvozu dodana proizvodnja EU, izvoz pa je bil odštet. Pri drugem izračunu sta bila uvoz in prodaja EU (podatki od vzorčenih proizvajalcev, kratki vprašalniki in predpostavke v zvezi s preostalimi proizvajalci) sešteta. Druga možnost je imela prednost, ker v tem primeru omogoča večjo natančnost.

5

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/83

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 405/2010

z dne 10. maja 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. maja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/85

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. aprila 2010

o spremembi odločb 92/260/EGS, 93/195/EGS, 93/197/EGS in 2004/211/ES glede uvoza registriranih konjev iz nekaterih delov Kitajske in o prilagoditvi nekaterih imen tretjih držav

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2635)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/266/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/426/EGS z dne 26. junija 1990 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (1), ter zlasti člena 12(1) in (4), točke (a) člena 15, člena 16(2), uvodnega stavka člena 19 ter točk (i) in (ii) člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 92/260/EGS z dne 10. aprila 1992 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za začasen sprejem registriranih konjev (2) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren začasen sprejem registriranih konjev v Unijo, v skupine držav glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom in izdajanjem veterinarskih spričeval. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 92/260/EGS z dne 10. aprila 1992 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanjem veterinarskih spričeval za začasen sprejem registriranih konjev (2) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren začasen sprejem registriranih konjev v Unijo, v skupine držav glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom in izdajanjem veterinarskih spričeval.

| (2) | Odločba Komisije 93/195/EGS z dne 2. februarja 1993 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem uvozu (3) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren ponovni vstop takšnih konjev v Unijo, v skupine glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in določa vzorec veterinarskega spričevala, ki se uporablja za registrirane konje, ki sodelujejo na posebnih konjeniških prireditvah. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 93/195/EGS z dne 2. februarja 1993 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajanju veterinarskih spričeval za ponovni vstop registriranih konjev za dirke, tekmovanja in kulturne prireditve po začasnem uvozu (3) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren ponovni vstop takšnih konjev v Unijo, v skupine glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in določa vzorec veterinarskega spričevala, ki se uporablja za registrirane konje, ki sodelujejo na posebnih konjeniških prireditvah.

| (3) | Odločba Komisije 93/197/EGS z dne 5. februarja 1993 o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanju zdravstvenih spričeval pri uvozu registriranih kopitarjev ter kopitarjev za pleme in proizvodnjo (4) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren uvoz takšnih kopitarjev v Unijo, v skupine držav glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom in izdajanjem veterinarskih spričeval. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 93/197/EGS z dne 5. februarja 1993 o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanju zdravstvenih spričeval pri uvozu registriranih kopitarjev ter kopitarjev za pleme in proizvodnjo (4) razdeljuje tretje države, iz katerih je odobren uvoz takšnih kopitarjev v Unijo, v skupine držav glede na uporabo posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom in izdajanjem veterinarskih spričeval.

| (4) | Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji (5), določa seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo, med drugim, začasen sprejem registriranih konjev, ponovni vstop registriranih konjev po začasnem izvozu za dirke, tekmovanja in kulturne dogodke ter uvoz registriranih kopitarjev in kopitarjev za rejo in proizvodnjo. Navedeni seznam v Prilogi I k navedeni odločbi prav tako razdeljuje navedene tretje države in njihove dele v nekatere posebne skupine. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji (5), določa seznam tretjih držav ali delov tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo, med drugim, začasen sprejem registriranih konjev, ponovni vstop registriranih konjev po začasnem izvozu za dirke, tekmovanja in kulturne dogodke ter uvoz registriranih kopitarjev in kopitarjev za rejo in proizvodnjo. Navedeni seznam v Prilogi I k navedeni odločbi prav tako razdeljuje navedene tretje države in njihove dele v nekatere posebne skupine.

| (5) | Odločbe 92/260/EGS, 93/195/EGS in 93/197/EGS upoštevajo regionalizacijo, ki jo določa Odločba Komisije 92/160/EGS (6). Navedena odločba je bila razveljavljena z Odločbo 2004/211/ES. Zato je treba zaradi regionalizacije, ki je določena v Odločbi 2004/211/ES, in skupin iz navedene odločbe spremeniti Prilogo I k navedenim trem odločbam. |
| --- | --- |

(5)

Odločbe 92/260/EGS, 93/195/EGS in 93/197/EGS upoštevajo regionalizacijo, ki jo določa Odločba Komisije 92/160/EGS (6). Navedena odločba je bila razveljavljena z Odločbo 2004/211/ES. Zato je treba zaradi regionalizacije, ki je določena v Odločbi 2004/211/ES, in skupin iz navedene odločbe spremeniti Prilogo I k navedenim trem odločbam.

| (6) | Pristojni organi Kitajske so zaradi organizacije konjeniških prireditev na 16. Azijskih igrah za prosto bolezni konjev zahtevali priznanje območja, ki so ga vzpostavili v upravnem sektorju mesta Congua (Conghua City), občine Guangzhou (Guangzhou Municipality), province Guangdong (Guangdong Province) na Kitajskem. Komisija je januarja 2010 na Kitajskem opravila veterinarski pregled, vključno z območjem, prostim bolezni konjev, ki je sestavljen iz osrednjega območja, ki ga obkroža ogroženo območje, okoli katerega je okuženo območje, in ki je z biološko zaščitenimi avtocestami povezano z letališčem in pristaniščem. |
| --- | --- |

(6)

Pristojni organi Kitajske so zaradi organizacije konjeniških prireditev na 16. Azijskih igrah za prosto bolezni konjev zahtevali priznanje območja, ki so ga vzpostavili v upravnem sektorju mesta Congua (Conghua City), občine Guangzhou (Guangzhou Municipality), province Guangdong (Guangdong Province) na Kitajskem. Komisija je januarja 2010 na Kitajskem opravila veterinarski pregled, vključno z območjem, prostim bolezni konjev, ki je sestavljen iz osrednjega območja, ki ga obkroža ogroženo območje, okoli katerega je okuženo območje, in ki je z biološko zaščitenimi avtocestami povezano z letališčem in pristaniščem.

| (7) | Kitajski organi so zagotovili številna jamstva zlasti glede obveščanja o boleznih s seznama v Prilogi A k Direktivi 90/426/EGS v njihovi državi in glede zaveze, da bodo v celoti izpolnjevali zahteve iz člena 12(2)(f) v zvezi s takojšnjim obveščanjem Komisije in držav članic o boleznih. |
| --- | --- |

(7)

Kitajski organi so zagotovili številna jamstva zlasti glede obveščanja o boleznih s seznama v Prilogi A k Direktivi 90/426/EGS v njihovi državi in glede zaveze, da bodo v celoti izpolnjevali zahteve iz člena 12(2)(f) v zvezi s takojšnjim obveščanjem Komisije in držav članic o boleznih.

| (8) | Kitajski organi so se za zagotovitev trajnostne zaščite zdravstvenega stanja populacije konjev na območju, prostem bolezni konjev, zavezali za upravljanje karantene na okuženem območju, da se nadzoruje vstop kopitarjev z gospodarstev v drugih delih Kitajske ali iz držav, ki niso na seznamu v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES. V takšni karanteni pred vstopom se na živalih opravijo testi zdravstvenega stanja, ki so v skladu z uvoznimi pogoji EU. |
| --- | --- |

(8)

Kitajski organi so se za zagotovitev trajnostne zaščite zdravstvenega stanja populacije konjev na območju, prostem bolezni konjev, zavezali za upravljanje karantene na okuženem območju, da se nadzoruje vstop kopitarjev z gospodarstev v drugih delih Kitajske ali iz držav, ki niso na seznamu v Prilogi I k Odločbi 2004/211/ES. V takšni karanteni pred vstopom se na živalih opravijo testi zdravstvenega stanja, ki so v skladu z uvoznimi pogoji EU.

| (9) | Pred karanteno pred vstopom se premiki teh kopitarjev nadzorujejo zaradi zagotovitve, da se standardi iz člena 4 Direktive 90/426/EGS lahko potrdijo za gospodarstva zunaj območja, prostega bolezni konjev, na katerem so nastanjeni 180 dni pred odpremo v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(9)

Pred karanteno pred vstopom se premiki teh kopitarjev nadzorujejo zaradi zagotovitve, da se standardi iz člena 4 Direktive 90/426/EGS lahko potrdijo za gospodarstva zunaj območja, prostega bolezni konjev, na katerem so nastanjeni 180 dni pred odpremo v Evropsko unijo.

| (10) | Ob upoštevanju zadovoljivih rezultatov tega pregleda ter informacij in jamstev Kitajske, je Kitajsko primerno vključiti na seznam iz Priloge I k Uredbi 2004/211/ES, vendar hkrati tudi regionalizirati Kitajsko za nekatere bolezni konjev ter odobriti le vnos registriranih konjev iz območja Guangzhou (zone in Guangzhou) v provinci Guangdong (Province of Guangdong), ki je prosto bolezni konjev. |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju zadovoljivih rezultatov tega pregleda ter informacij in jamstev Kitajske, je Kitajsko primerno vključiti na seznam iz Priloge I k Uredbi 2004/211/ES, vendar hkrati tudi regionalizirati Kitajsko za nekatere bolezni konjev ter odobriti le vnos registriranih konjev iz območja Guangzhou (zone in Guangzhou) v provinci Guangdong (Province of Guangdong), ki je prosto bolezni konjev.

| (11) | Z epidemiološkega vidika je treba območje v Guangzhou (zone in Guangzhou) v provinci Guangdong (Province of Guangdong), ki je prosto bolezni konjev na Kitajskem, razvrstiti v skupino C na seznamu v Prilogi I k Uredbi 2004/211/ES. Navedeno prilogo je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Z epidemiološkega vidika je treba območje v Guangzhou (zone in Guangzhou) v provinci Guangdong (Province of Guangdong), ki je prosto bolezni konjev na Kitajskem, razvrstiti v skupino C na seznamu v Prilogi I k Uredbi 2004/211/ES. Navedeno prilogo je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Zato je treba spremeniti Odločbo 92/260/ES, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I k navedeni odločbi ter da se spremeni naslov in nekatere zahteve v zvezi s testiranjem iz veterinarskega spričevala C iz Priloge II k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba spremeniti Odločbo 92/260/ES, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I k navedeni odločbi ter da se spremeni naslov in nekatere zahteve v zvezi s testiranjem iz veterinarskega spričevala C iz Priloge II k navedeni odločbi.

| (13) | Zaradi ponovnega vstopa registriranih konjev je treba posodobiti člen 1, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I, prilagoditi naslov veterinarskega spričevala v Prilogi II in nadomestiti vzorec veterinarskega spričevala v Prilogi VII k Odločbi 93/195/EGS. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi ponovnega vstopa registriranih konjev je treba posodobiti člen 1, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I, prilagoditi naslov veterinarskega spričevala v Prilogi II in nadomestiti vzorec veterinarskega spričevala v Prilogi VII k Odločbi 93/195/EGS.

| (14) | Spremeniti je treba tudi Odločbo 93/197/ES, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I ter da se spremeni naslov in nekatere zahteve v zvezi s testiranjem iz veterinarskega spričevala C v Prilogi II k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(14)

Spremeniti je treba tudi Odločbo 93/197/ES, da se ta del Kitajske vključi na seznam držav v Prilogi I ter da se spremeni naslov in nekatere zahteve v zvezi s testiranjem iz veterinarskega spričevala C v Prilogi II k navedeni odločbi.

| (15) | Hkrati je treba nekatera imena tretjih držav v odločbah 92/260/EGS, 93/195/EGS in 93/197/EGS prilagoditi ustreznim imenom s seznama tretjih držav iz Odločbe 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(15)

Hkrati je treba nekatera imena tretjih držav v odločbah 92/260/EGS, 93/195/EGS in 93/197/EGS prilagoditi ustreznim imenom s seznama tretjih držav iz Odločbe 2004/211/ES.

| (16) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe Odločbe 92/260/EGS

Odločba 92/260/EGS se spremeni:

| 1. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

| 2. | V naslovu vsakega veterinarskega spričevala od A do F v Prilogi II se besedilo, ki sledi izrazu „VETERINARSKO SPRIČEVALO“, zamenja z naslednjim:
  „za začasni vstop registriranih konjev v Evropsko unijo za obdobje, krajše od 90 dni, v skladu z Odločbo 2004/211/ES.“ |
| --- | --- |

2.

V naslovu vsakega veterinarskega spričevala od A do F v Prilogi II se besedilo, ki sledi izrazu „VETERINARSKO SPRIČEVALO“, zamenja z naslednjim:

„za začasni vstop registriranih konjev v Evropsko unijo za obdobje, krajše od 90 dni, v skladu z Odločbo 2004/211/ES.“

| 3. | Točka (l) v oddelku III veterinarskega spričevala C v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:






  „(l) | Če konj prihaja iz Kitajske(1)
  (3) ali Tajske (3), je bil na njem opravljen test reakcije vezanja komplementa za smrkavost in spolno kugo konjev, rezultati pa so negativni pri razredčini seruma 1:10 na vzorcu krvi, odvzetem v 10 dneh od izvoza na dan ... (4)
  (5).“. |
| --- | --- | --- |

3.

Točka (l) v oddelku III veterinarskega spričevala C v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:

„(l)

Če konj prihaja iz Kitajske(1)
  (3) ali Tajske (3), je bil na njem opravljen test reakcije vezanja komplementa za smrkavost in spolno kugo konjev, rezultati pa so negativni pri razredčini seruma 1:10 na vzorcu krvi, odvzetem v 10 dneh od izvoza na dan ... (4)
  (5).“.

Člen 2

Spremembe Odločbe 93/195/EGS

Odločba 93/195/EGS se spremeni:

| 1. | Sedma alinea člena 1 se nadomesti z naslednjim:






  „— | so se udeležili konjeniških prireditev na Azijskih igrah ali tekmovanju Endurance World Cup, ne glede na to v kateri tretji državi, njenem ozemlju ali delu poteka tekmovanje in iz katerih je ponovni vstop v Unijo odobren, kot določa druga alinea člena 3 Odločbe 2004/211/ES in kot je navedeno v stolpcu 7 Priloge I k navedeni odločbi, ter izpolnjujejo zahteve iz zdravstvenega spričevala v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej odločbi.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Sedma alinea člena 1 se nadomesti z naslednjim:

„—

so se udeležili konjeniških prireditev na Azijskih igrah ali tekmovanju Endurance World Cup, ne glede na to v kateri tretji državi, njenem ozemlju ali delu poteka tekmovanje in iz katerih je ponovni vstop v Unijo odobren, kot določa druga alinea člena 3 Odločbe 2004/211/ES in kot je navedeno v stolpcu 7 Priloge I k navedeni odločbi, ter izpolnjujejo zahteve iz zdravstvenega spričevala v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej odločbi.“

| 2. | Naslov veterinarskega spričevala v Prilogi II se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

2.

Naslov veterinarskega spričevala v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:

| 3. | Prilogi I in VII se nadomestita v skladu s Prilogo II k temu sklepu. |
| --- | --- |

3.

Prilogi I in VII se nadomestita v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

Člen 3

Spremembe Odločbe 93/197/EGS

Odločba 93/197/EGS se spremeni:

| 1. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi III k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi III k temu sklepu.

| 2. | V naslovu vsakega zdravstvenega spričevala od A do F v Prilogi II se besedilo, ki sledi izrazu „ZDRAVSTVENO SPRIČEVALO“, zamenja z naslednjim:
  „za uvoz registriranih kopitarjev ter kopitarjev za rejo in proizvodnjo v Evropsko unijo v skladu z Odločbo 2004/211/EC“. |
| --- | --- |

2.

V naslovu vsakega zdravstvenega spričevala od A do F v Prilogi II se besedilo, ki sledi izrazu „ZDRAVSTVENO SPRIČEVALO“, zamenja z naslednjim:

„za uvoz registriranih kopitarjev ter kopitarjev za rejo in proizvodnjo v Evropsko unijo v skladu z Odločbo 2004/211/EC“.

| 3. | Točka (m) v oddelku III zdravstvenega spričevala C v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:






  „(m) | Če konj prihaja iz Kitajske(1)
  (3) ali Tajske (3), je bil na njem opravljen test reakcije vezanja komplementa za smrkavost in spolno kugo konjev, rezultati pa so negativni pri razredčini seruma 1:10 na vzorcu krvi, odvzetem v 21 dneh od izvoza na dan ... (4).“. |
| --- | --- | --- |

3.

Točka (m) v oddelku III zdravstvenega spričevala C v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:

„(m)

Če konj prihaja iz Kitajske(1)
  (3) ali Tajske (3), je bil na njem opravljen test reakcije vezanja komplementa za smrkavost in spolno kugo konjev, rezultati pa so negativni pri razredčini seruma 1:10 na vzorcu krvi, odvzetem v 21 dneh od izvoza na dan ... (4).“.

Člen 4

Spremembe Odločbe 2004/211/ES

Priloga I k Odločbi št. 2004/211/ES se spremeni v skladu s Prilogo IV k temu sklepu.

Člen 5

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. aprila 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 42.

1

(2)  UL L 130, 15.5.1992, str. 67.

2

(3)  UL L 86, 6.4.1993, str. 1.

3

(4)  UL L 86, 6.4.1993, str. 16.

4

(5)  UL L 73, 11.3.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 71, 18.3.1992, str. 27.

6

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

Skupina A
   (1)

Švica (CH), Grenlandija (GL), Islandija (IS)

Skupina B
   (1)

Avstralija (AU), Belorusija (BY), Hrvaška (HR), Črna gora (ME), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (2) (MK), Nova Zelandija (NZ), Srbija (RS), Rusija (3) (RU), Ukrajina (UA)

Skupina C
   (1)

Kanada (CA), Kitajska (3) (CN), Hongkong (HK), Japonska (JP), Republika Koreja (KR), Macau (MO), Malezija (polotok) (MY), Singapur (SG), Tajska (TH), Združene države Amerike (US)

Skupina D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermudi (BM), Bolivija (BO), Brazilija (3) (BR), Čile (CL), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mehika (3) (MX), Peru (3) (PE), Paragvaj (PY), Urugvaj (UY)

Skupina E
   (1)

Združeni arabski emirati (AE), Bahrajn (BH), Alžirija (DZ), Egipt (3) (EG), Izrael (IL), Jordanija (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Libija (LY), Maroko (MA), Oman (OM), Katar (QA), Saudova Arabija (3) (SA), Sirija (SY), Tunizija (TN), Turčija (3) (TR)

Skupina F
   (1)

Južna Afrika (3) (ZA)

---

(1)  Skupina je navedena v stolpcu 5 Priloge I k Odločbi 2004/211/ES. Tretje države, njena ozemlja ali deli, razdeljeni v navedeno skupino, uporabljajo veterinarska spričevala z isto črko, kot je določeno v Prilogi II k tej odločbi.

1

(2)  Začasna oznaka, ki ne vpliva na dokončno oznako, pripisano po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.

2

(3)  Del tretje države ali ozemlja v skladu s členom 13(2)(a) Direktive 90/426/EGS, kot je navedeno v stolpcih 3 in 4 Priloge I k Odločbi 2004/211/ES.

3

---

PRILOGA II

Prilogi I in VII k Odločbi 93/195/EGS se spremenita:

| 1. | Priloga I se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA I

  Skupina A
   (1)

  Švica (CH), Grenlandija (GL), Islandija (IS)

  Skupina B
   (1)

  Avstralija (AU), Belorusija (BY), Hrvaška (HR), Črna gora (ME), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (2) (MK), Nova Zelandija (NZ), Srbija (RS), Rusija (3) (RU), Ukrajina (UA)

  Skupina C
   (1)

  Kanada (CA), Kitajska (3) (CN), Hongkong (HK), Japonska (JP), Republika Koreja (KR), Macau (MO), Malezija (polotok) (MY), Singapur (SG), Tajska (TH), Združene države Amerike (US)

  Skupina D
   (1)

  Argentina (AR), Barbados (BB), Bermudi (BM), Bolivija (BO), Brazilija (3) (BR), Čile (CL), Kostarika (3) (CR), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mehika (3) (MX), Peru (3) (PE), Paragvaj (PY), Urugvaj (UY)

  Skupina E
   (1)

  Združeni arabski emirati (AE), Bahrajn (BH), Alžirija (DZ), Egipt (3) (EG), Izrael (IL), Jordanija (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Libija (LY), Maroko (MA), Oman (OM), Katar (QA), Saudova Arabija (3) (SA), Sirija (SY), Tunizija (TN), Turčija (3) (TR) |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

Skupina A
   (1)

Švica (CH), Grenlandija (GL), Islandija (IS)

Skupina B
   (1)

Avstralija (AU), Belorusija (BY), Hrvaška (HR), Črna gora (ME), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (2) (MK), Nova Zelandija (NZ), Srbija (RS), Rusija (3) (RU), Ukrajina (UA)

Skupina C
   (1)

Kanada (CA), Kitajska (3) (CN), Hongkong (HK), Japonska (JP), Republika Koreja (KR), Macau (MO), Malezija (polotok) (MY), Singapur (SG), Tajska (TH), Združene države Amerike (US)

Skupina D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermudi (BM), Bolivija (BO), Brazilija (3) (BR), Čile (CL), Kostarika (3) (CR), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mehika (3) (MX), Peru (3) (PE), Paragvaj (PY), Urugvaj (UY)

Skupina E
   (1)

Združeni arabski emirati (AE), Bahrajn (BH), Alžirija (DZ), Egipt (3) (EG), Izrael (IL), Jordanija (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Libija (LY), Maroko (MA), Oman (OM), Katar (QA), Saudova Arabija (3) (SA), Sirija (SY), Tunizija (TN), Turčija (3) (TR)

| 2. | Priloga VII se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA VII |
| --- | --- |

2.

Priloga VII se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VII

Image

Image

Image

---

(1)  Skupina je navedena v stolpcu 5 Priloge I k Odločbi 2004/211/ES.

1

(2)  Začasna oznaka, ki ne vpliva na dokončno oznako, pripisano po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.

2

(3)  Del tretje države ali ozemlja v skladu s členom 13(2)(a) Direktive 90/426/EGS, kot je navedeno v stolpcih 3 in 4 Priloge I k Odločbi 2004/211/EC.

3

---

PRILOGA III

„PRILOGA I

Skupina A
   (1)

Švica (CH), Falklandski otoki (FK), Grenlandija (GL), Islandija (IS)

Skupina B
   (1)

Avstralija (AU), Belorusija (BY), Hrvaška (HR), Kirgizistan (2)
   (3) (KG), Črna gora (ME), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4) (MK), Nova Zelandija (NZ), Srbija (RS), Rusija (2) (RU), Ukrajina (UA)

Skupina C
   (1)

Kanada (CA), Kitajska (2)
   (3) (CN), Hongkong (3) (HK), Japonska (3) (JP), Republika Koreja (3) (KR), Macau (3) (MO), Malezija (polotok) (3) (MY), Singapur (3) (SG), Tajska (3) (TH), Združene države Amerike (US)

Skupina D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (3) (BB), Bermudi (3) (BM), Bolivija (3) (BO), Brazilija (2) (BR), Čile (CL), Kuba (3) (CU), Jamajka (3) (JM), Mehika (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paragvaj (PY), Urugvaj (UY)

Skupina E
   (1)

Združeni arabski emirati (3) (AE), Bahrajn (3) (BH), Alžirija (DZ), Egipt (2)
   (3) (EG), Izrael (IL), Jordanija (3) (JO), Kuvajt (3) (KW), Libanon (3) (LB), Maroko (MA), Mauritius (3) (MU), Oman (3) (OM), Katar (3) (QA), Saudova Arabija (2)
   (3) (SA), Sirija (3) (SY), Tunizija (TN), Turčija (2)
   (3) (TR)

Skupina F
   (1)

Južna Afrika (2)
   (3) (ZA)

Skupina G
   (1)

Saint Pierre in Miquelon (PM)

---

(1)  Skupina je navedena v stolpcu 5 Priloge I k Odločbi 2004/211/ES.

1

Tretje države, njena ozemlja ali deli, razdeljeni v navedeno skupino, uporabljajo veterinarska spričevala z isto črko, kot je določeno v Prilogi II k tej odločbi.

(2)  Del tretje države ali ozemlja v skladu s členom 13(2)(a) Direktive 90/426/EGS, kot je navedeno v stolpcih 3 in 4 Priloge I k odločbi 2004/211/EC.

2

(3)  Samo registrirani konji.

3

(4)  Začasna oznaka, ki ne vpliva na dokončno poimenovanje države, ki bo določeno po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.“

4

---

PRILOGA IV

Priloga I k Odločbi 2004/211/ES se spremeni:

| 1. | Za vrstico za Čile (CL) se vstavi naslednja vrstica:



















  „CN | Kitajska | CN-0 | Celotno ozemlje države | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Območje, ki je prosto bolezni konjev, v mestu Conghua (Conghua City), občini Guangzhou (Guangzhou Municipality), provinci Guangdong (Guangdong Province), vključno z biološko zaščiteno avtocestno povezavo z letališčema v mestih Guangzhou in Hongkong (za podrobnosti glej polje 3) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —“ | |

1.

Za vrstico za Čile (CL) se vstavi naslednja vrstica:

„CN

Kitajska

CN-0

Celotno ozemlje države

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Območje, ki je prosto bolezni konjev, v mestu Conghua (Conghua City), občini Guangzhou (Guangzhou Municipality), provinci Guangdong (Guangdong Province), vključno z biološko zaščiteno avtocestno povezavo z letališčema v mestih Guangzhou in Hongkong (za podrobnosti glej polje 3)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—“

| 2. | Doda se naslednje polje 3:








  „Polje 3: |
| --- | --- |
| CN | Kitajska | CN-1 | Posebno območje, prosto bolezni konjev, v provinci Guangdong (Guangdong Province) z naslednjo razmejitvijo:







  osrednje območje | : | konjeniško prizorišče v vasi Reshui (Reshui Village), delu Lingkou mesta Conghua (Lingkou Town of Conghua City) z okolico s polmerom 5 km, ki je pod nadzorom cestne kontrolne točke na državni cesti 105; |
| ogroženo območje | : | vsi upravni sektorji v mestu Conghua (Conghua City), ki obkrožajo osrednje območje in pokrivajo 2 009 km2 površine; |
| okuženo območje | : | zunanje meje naslednjih sosednjih upravnih okrožij, ki obkrožajo ogroženo območje:






  — | okraj Baiyun (Baiyun District), okraj Luogang mesta Conghua (Luogang District of Conghua City), |

2.

Doda se naslednje polje 3:

„Polje 3:

CN

Kitajska

CN-1

Posebno območje, prosto bolezni konjev, v provinci Guangdong (Guangdong Province) z naslednjo razmejitvijo:

osrednje območje

:

konjeniško prizorišče v vasi Reshui (Reshui Village), delu Lingkou mesta Conghua (Lingkou Town of Conghua City) z okolico s polmerom 5 km, ki je pod nadzorom cestne kontrolne točke na državni cesti 105;

ogroženo območje

:

vsi upravni sektorji v mestu Conghua (Conghua City), ki obkrožajo osrednje območje in pokrivajo 2 009 km2 površine;

okuženo območje

:

zunanje meje naslednjih sosednjih upravnih okrožij, ki obkrožajo ogroženo območje:

—

okraj Baiyun (Baiyun District), okraj Luogang mesta Conghua (Luogang District of Conghua City),

| — | okraj Huadu mesta Guangzhou (Huadu District of Guangzhou City), |
| --- | --- |

—

okraj Huadu mesta Guangzhou (Huadu District of Guangzhou City),

| — | mesto Zengcheng (Zengcheng City), |
| --- | --- |

—

mesto Zengcheng (Zengcheng City),

| — | upravni sektorji v okraju Qingcheng mesta Qingyuan (Qingcheng District of Qingyuan City), |
| --- | --- |

—

upravni sektorji v okraju Qingcheng mesta Qingyuan (Qingcheng District of Qingyuan City),

| — | okrožje Fogang (Fogang County), |
| --- | --- |

—

okrožje Fogang (Fogang County),

| — | okrožje Xinfeng (Xinfeng County), |
| --- | --- |

—

okrožje Xinfeng (Xinfeng County),

| — | okrožje Longmen (Longmen County); |
| --- | --- |

—

okrožje Longmen (Longmen County);

biološko zaščitena avtocestna povezava

:

| — | od konjeniškega prizorišča v osrednjem območju do mednarodnega letališča Guangzhou Baiyun do državne ceste 105, ceste Jiebei (Jiebei highway), hitre ceste do letališča, vključno z območjem izključenosti za konje, ki zajema 1 km okoli mednarodnega letališča Baiyun v mestu Guangzhou (Baiyun International Airport in Guangzhou City); |
| --- | --- |

—

od konjeniškega prizorišča v osrednjem območju do mednarodnega letališča Guangzhou Baiyun do državne ceste 105, ceste Jiebei (Jiebei highway), hitre ceste do letališča, vključno z območjem izključenosti za konje, ki zajema 1 km okoli mednarodnega letališča Baiyun v mestu Guangzhou (Baiyun International Airport in Guangzhou City);

| — | od konjeniškega prizorišča v osrednjem območju do pristanišča Shenzhen Huanggang na meji Kitajske s Hongkongom do državne ceste 105, ceste Jiebei (Jiebei highway), severne obvoznice hitre ceste št. 2 in ceste Guang–Shen (Guang-Shen highway) z območjem izključenosti za konje na obeh straneh navedene ceste, ki je široko vsaj 1 km; |
| --- | --- |

—

od konjeniškega prizorišča v osrednjem območju do pristanišča Shenzhen Huanggang na meji Kitajske s Hongkongom do državne ceste 105, ceste Jiebei (Jiebei highway), severne obvoznice hitre ceste št. 2 in ceste Guang–Shen (Guang-Shen highway) z območjem izključenosti za konje na obeh straneh navedene ceste, ki je široko vsaj 1 km;

karantena pred vstopom

:

karantenski obrati na okuženem območju, ki ga določi pristojni organ za pripravo kopitarjev iz drugih delov Kitajske za vstop konjev na območje, prosto bolezni.“

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/95

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. maja 2010

o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 2923)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/267/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1), zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z naslovom „Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast“ (2) poudarila, da je pomembno, da se skladno odprtje pasu 790-862 MHz (v nadaljnjem besedilu: pas 800 MHz) za elektronske komunikacijske storitve zagotovi tako, da se sprejmejo tehnični pogoji za uporabo. Pas 800 MHz je del digitalne dividende, tj. radijskih frekvenc, ki so sproščene zaradi učinkovitejše rabe spektra s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo. Ugotovljene družbeno-gospodarske koristi temeljijo na pristopu Skupnosti, ki predpostavlja, da bo pas 800 MHz sproščen do leta 2015, in določa tehnične pogoje za preprečevanje čezmejnega motenja, ki ga povzročajo oddajniki visokih moči. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z naslovom „Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast“ (2) poudarila, da je pomembno, da se skladno odprtje pasu 790-862 MHz (v nadaljnjem besedilu: pas 800 MHz) za elektronske komunikacijske storitve zagotovi tako, da se sprejmejo tehnični pogoji za uporabo. Pas 800 MHz je del digitalne dividende, tj. radijskih frekvenc, ki so sproščene zaradi učinkovitejše rabe spektra s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo. Ugotovljene družbeno-gospodarske koristi temeljijo na pristopu Skupnosti, ki predpostavlja, da bo pas 800 MHz sproščen do leta 2015, in določa tehnične pogoje za preprečevanje čezmejnega motenja, ki ga povzročajo oddajniki visokih moči.

| (2) | Tehnološka in storitvena nevtralnost sta bili potrjeni v Direktivi 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (3) (direktiva o boljši ureditvi). Tudi Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra (RSPG) je v mnenju o digitalni dividendi z dne 18. septembra 2009 pozvala k uporabi načel WAPECS in priporočila, da Komisija čim prej upošteva navedena priporočila ter tako na ravni EU zmanjša negotovost o zmožnosti držav članic, da zagotovijo pas 800 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Tehnološka in storitvena nevtralnost sta bili potrjeni v Direktivi 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (3) (direktiva o boljši ureditvi). Tudi Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra (RSPG) je v mnenju o digitalni dividendi z dne 18. septembra 2009 pozvala k uporabi načel WAPECS in priporočila, da Komisija čim prej upošteva navedena priporočila ter tako na ravni EU zmanjša negotovost o zmožnosti držav članic, da zagotovijo pas 800 MHz.

| (3) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 24. septembra 2008 z naslovom O popolni izrabi digitalne dividende v Evropi: skupnem pristopu za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo, države članice pozval, da čim prej sprostijo svoje digitalne dividende in ustrezno ukrepajo na ravni Skupnosti. Svet je v sklepih z dne 18. decembra 2009 o pretvorbi digitalne dividende v družbeno korist in gospodarsko rast potrdil svoje stališče iz leta 2008, ko je Komisijo pozval, naj države članice podpira in jim pomaga doseči tesno sodelovanje med državami članicami in s tretjimi državami pri usklajevanju uporabe spektra in popolni izrabi digitalne dividende. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 24. septembra 2008 z naslovom O popolni izrabi digitalne dividende v Evropi: skupnem pristopu za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo, države članice pozval, da čim prej sprostijo svoje digitalne dividende in ustrezno ukrepajo na ravni Skupnosti. Svet je v sklepih z dne 18. decembra 2009 o pretvorbi digitalne dividende v družbeno korist in gospodarsko rast potrdil svoje stališče iz leta 2008, ko je Komisijo pozval, naj države članice podpira in jim pomaga doseči tesno sodelovanje med državami članicami in s tretjimi državami pri usklajevanju uporabe spektra in popolni izrabi digitalne dividende.

| (4) | Zaradi velikega vpliva širokopasovnih komunikacij na rast je bil v načrtu za oživitev gospodarstva (4) določen cilj 100-odstotne širokopasovne pokritosti do leta 2010 oziroma leta 2013 (5). Če brezžična infrastruktura pri tem ne bo imela pomembne vloge, vključno pri zagotavljanju širokopasovnih povezav v podeželskih območjih, kar se lahko deloma zagotovi s pravočasnim dostopom do digitalne dividende v korist takih območij, tega ne bo mogoče doseči. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi velikega vpliva širokopasovnih komunikacij na rast je bil v načrtu za oživitev gospodarstva (4) določen cilj 100-odstotne širokopasovne pokritosti do leta 2010 oziroma leta 2013 (5). Če brezžična infrastruktura pri tem ne bo imela pomembne vloge, vključno pri zagotavljanju širokopasovnih povezav v podeželskih območjih, kar se lahko deloma zagotovi s pravočasnim dostopom do digitalne dividende v korist takih območij, tega ne bo mogoče doseči.

| (5) | Dodelitev pasu 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, bi bila pomembna prvina pri združevanju mobilnega, fiksnega in radiodifuzijskega sektorja, ki bi se odražala v tehničnih inovacijah. Storitve, zagotovljene v tem frekvenčnem pasu, naj bi zagotovile dostop do širokopasovnih komunikacij, vključno z radiodifuzijsko vsebino, zlasti končnemu uporabniku. |
| --- | --- |

(5)

Dodelitev pasu 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, bi bila pomembna prvina pri združevanju mobilnega, fiksnega in radiodifuzijskega sektorja, ki bi se odražala v tehničnih inovacijah. Storitve, zagotovljene v tem frekvenčnem pasu, naj bi zagotovile dostop do širokopasovnih komunikacij, vključno z radiodifuzijsko vsebino, zlasti končnemu uporabniku.

| (6) | Komisija je 3. aprila 2008 v skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT) pooblastila, da opredeli tehnične pogoje za pas 800 MHz, ki naj bi bili sicer optimizirani za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, vendar ne tudi omejeni nanje, pri čemer naj bi bil poseben poudarek na skupnih in minimalnih (najmanj restriktivnih) tehničnih pogojih, najustreznejši frekvenčni ureditvi in priporočenem načinu ravnanja s storitvami za izdelavo programov in posebnih učinkov (storitve PMSE). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 3. aprila 2008 v skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT) pooblastila, da opredeli tehnične pogoje za pas 800 MHz, ki naj bi bili sicer optimizirani za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, vendar ne tudi omejeni nanje, pri čemer naj bi bil poseben poudarek na skupnih in minimalnih (najmanj restriktivnih) tehničnih pogojih, najustreznejši frekvenčni ureditvi in priporočenem načinu ravnanja s storitvami za izdelavo programov in posebnih učinkov (storitve PMSE).

| (7) | Kot odgovor na navedeno pooblastilo je CEPT sprejel štiri poročila (poročila CEPT št. 29, 30, 31 in 32). Ta poročila vsebujejo tehnične pogoje za bazne in terminalske postaje, ki obratujejo v pasu 800 MHz. Na podlagi optimiziranih parametrov za najverjetnejšo uporabo v tem pasu bodo taki usklajeni tehnični pogoji poenostavili ekonomije obsega, ne da bi pri tem predpostavljali uporabo posebnih tehnologij. |
| --- | --- |

(7)

Kot odgovor na navedeno pooblastilo je CEPT sprejel štiri poročila (poročila CEPT št. 29, 30, 31 in 32). Ta poročila vsebujejo tehnične pogoje za bazne in terminalske postaje, ki obratujejo v pasu 800 MHz. Na podlagi optimiziranih parametrov za najverjetnejšo uporabo v tem pasu bodo taki usklajeni tehnični pogoji poenostavili ekonomije obsega, ne da bi pri tem predpostavljali uporabo posebnih tehnologij.

| (8) | V poročilu št. 29 je CEPT navedel smernice za čezmejno usklajevanje, ki so še posebej pomembne v fazi soobstoja, tj. ko so nekatere države članice že uvedle optimizirane tehnične pogoje za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, medtem ko v drugih državah članicah v pasu 800 MHz še vedno obratujejo radiodifuzijski oddajniki visokih moči. CEPT meni, da končni akti, ki jih je Mednarodna telekomunikacijska zveza sprejela na regionalni radiokomunikacijski konferenci o načrtovanju digitalne prizemne radiodifuzijske storitve v regijah 1 in 3 v frekvenčnih pasovih 174–230 MHz in 470–862 MHz (sporazum GE06), vsebujejo potrebne regulativne postopke za čezmejno usklajevanje. |
| --- | --- |

(8)

V poročilu št. 29 je CEPT navedel smernice za čezmejno usklajevanje, ki so še posebej pomembne v fazi soobstoja, tj. ko so nekatere države članice že uvedle optimizirane tehnične pogoje za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja, medtem ko v drugih državah članicah v pasu 800 MHz še vedno obratujejo radiodifuzijski oddajniki visokih moči. CEPT meni, da končni akti, ki jih je Mednarodna telekomunikacijska zveza sprejela na regionalni radiokomunikacijski konferenci o načrtovanju digitalne prizemne radiodifuzijske storitve v regijah 1 in 3 v frekvenčnih pasovih 174–230 MHz in 470–862 MHz (sporazum GE06), vsebujejo potrebne regulativne postopke za čezmejno usklajevanje.

| (9) | CEPT je v poročilu št. 30 s konceptom mask spektrskega bloka (v nadaljnjem besedilu: BEM) opredelil najmanj restriktivne tehnične pogoje, tj. regulativne zahteve, s katerimi naj bi se obvladalo tveganje škodljivega motenja med sosednjimi omrežji in ki ne posegajo v omejitve, določene v standardih za opremo v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6) (Direktiva R&TTE). Na podlagi tega poročila CEPT so BEM optimizirane za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja s frekvenčnim (FDD) in/ali časovnim dupleksom (TDD), vendar ne tudi omejene nanje. |
| --- | --- |

(9)

CEPT je v poročilu št. 30 s konceptom mask spektrskega bloka (v nadaljnjem besedilu: BEM) opredelil najmanj restriktivne tehnične pogoje, tj. regulativne zahteve, s katerimi naj bi se obvladalo tveganje škodljivega motenja med sosednjimi omrežji in ki ne posegajo v omejitve, določene v standardih za opremo v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6) (Direktiva R&TTE). Na podlagi tega poročila CEPT so BEM optimizirane za fiksna in/ali mobilna komunikacijska omrežja s frekvenčnim (FDD) in/ali časovnim dupleksom (TDD), vendar ne tudi omejene nanje.

| (10) | V primeru škodljivega motenja ali kadar se utemeljeno šteje, da se to lahko pojavi, se lahko ukrepi iz poročila CEPT št. 30 dopolnijo s sorazmernimi nacionalnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(10)

V primeru škodljivega motenja ali kadar se utemeljeno šteje, da se to lahko pojavi, se lahko ukrepi iz poročila CEPT št. 30 dopolnijo s sorazmernimi nacionalnimi ukrepi.

| (11) | Izogibanje škodljivemu motenju opreme za sprejem televizijskih signalov, vključno opreme za sprejem kabelskih signalov, je lahko odvisno od uspešne preprečitve motenja v samih sprejemnikih. Pogoje, ki se nanašajo na televizijske sprejemnike, bi bilo treba nujno obravnavati v okviru Direktive 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in razveljavitvi Direktive 89/336/EGS (direktiva EMZ) (7). |
| --- | --- |

(11)

Izogibanje škodljivemu motenju opreme za sprejem televizijskih signalov, vključno opreme za sprejem kabelskih signalov, je lahko odvisno od uspešne preprečitve motenja v samih sprejemnikih. Pogoje, ki se nanašajo na televizijske sprejemnike, bi bilo treba nujno obravnavati v okviru Direktive 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in razveljavitvi Direktive 89/336/EGS (direktiva EMZ) (7).

| (12) | Izogibanje škodljivemu motenju opreme za sprejem televizijskih signalov, vključno opreme za sprejem kabelskih signalov, je lahko odvisno tudi od omejitev oddajanja terminalskih postaj znotraj in zunaj bloka. Pogoje, ki se nanašajo na terminalske postaje, bi bilo treba nujno obravnavati v skladu s prvinami iz poročila CEPT št. 30 v okviru Direktive R&TTE. |
| --- | --- |

(12)

Izogibanje škodljivemu motenju opreme za sprejem televizijskih signalov, vključno opreme za sprejem kabelskih signalov, je lahko odvisno tudi od omejitev oddajanja terminalskih postaj znotraj in zunaj bloka. Pogoje, ki se nanašajo na terminalske postaje, bi bilo treba nujno obravnavati v skladu s prvinami iz poročila CEPT št. 30 v okviru Direktive R&TTE.

| (13) | CEPT v poročilu št. 31 ugotavlja, da bi morala priporočena frekvenčna ureditev za pas 800 MHz temeljiti na načinu FDD, da se poenostavi čezmejno usklajevanje z radiodifuzijskimi storitvami, pri čemer taka ureditev ne bi pozitivno ali negativno diskriminirala tehnologij v razvoju. To ne izključuje možnosti, da lahko države članice za (a) doseganje ciljev splošnega interesa, (b) doseganje večje učinkovitosti s tržno naravnano spektrsko ureditvijo, (c) doseganje večje učinkovitosti s skupno uporabo obstoječih pravic v fazi soobstoja, ali za (d) izogibanje škodljivemu motenju, uporabljajo druge frekvenčne ureditve, npr. po dogovoru s tretjimi državami. Pri dodeljevanju ali zagotavljanju razpoložljivosti pasu 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, bi države članice morale uporabljati priporočeno frekvenčno ureditev ali nadomestne ureditve iz poročila CEPT št. 31. |
| --- | --- |

(13)

CEPT v poročilu št. 31 ugotavlja, da bi morala priporočena frekvenčna ureditev za pas 800 MHz temeljiti na načinu FDD, da se poenostavi čezmejno usklajevanje z radiodifuzijskimi storitvami, pri čemer taka ureditev ne bi pozitivno ali negativno diskriminirala tehnologij v razvoju. To ne izključuje možnosti, da lahko države članice za (a) doseganje ciljev splošnega interesa, (b) doseganje večje učinkovitosti s tržno naravnano spektrsko ureditvijo, (c) doseganje večje učinkovitosti s skupno uporabo obstoječih pravic v fazi soobstoja, ali za (d) izogibanje škodljivemu motenju, uporabljajo druge frekvenčne ureditve, npr. po dogovoru s tretjimi državami. Pri dodeljevanju ali zagotavljanju razpoložljivosti pasu 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, bi države članice morale uporabljati priporočeno frekvenčno ureditev ali nadomestne ureditve iz poročila CEPT št. 31.

| (14) | CEPT v poročilu št. 32 ugotavlja, da obstaja interes za nadaljnje obratovanje aplikacij PMSE, in navaja nekatere frekvenčne pasove in inovativen tehnični razvoj kot rešitev za pas 800 MHz, ki ga trenutno uporabljajo te aplikacije. Uprave bi morale še naprej preučevati obstoječe možnosti in učinkovitost sistemov PMSE, da bodo svoje ugotovitve lahko vključile v redna poročila o učinkoviti uporabi spektra, ki jih pripravljajo za Komisijo. |
| --- | --- |

(14)

CEPT v poročilu št. 32 ugotavlja, da obstaja interes za nadaljnje obratovanje aplikacij PMSE, in navaja nekatere frekvenčne pasove in inovativen tehnični razvoj kot rešitev za pas 800 MHz, ki ga trenutno uporabljajo te aplikacije. Uprave bi morale še naprej preučevati obstoječe možnosti in učinkovitost sistemov PMSE, da bodo svoje ugotovitve lahko vključile v redna poročila o učinkoviti uporabi spektra, ki jih pripravljajo za Komisijo.

| (15) | Zaradi nujnosti, na katero so opozorili Evropski parlament, Svet in Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra, ter vse večjega povpraševanja po prizemnih elektronskih širokopasovnih komunikacijskih storitvah, ki je bilo ugotovljeno v študijah na evropski in svetovni ravni, bi bilo treba v Evropski uniji upoštevati rezultate pooblastila konferenci CEPT, države članice pa bi jih morale začeti izvajati, takoj ko bodo pas 800 MHz dodelile omrežjem, ki niso radiodifuzijska omrežja visoke moči. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi nujnosti, na katero so opozorili Evropski parlament, Svet in Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra, ter vse večjega povpraševanja po prizemnih elektronskih širokopasovnih komunikacijskih storitvah, ki je bilo ugotovljeno v študijah na evropski in svetovni ravni, bi bilo treba v Evropski uniji upoštevati rezultate pooblastila konferenci CEPT, države članice pa bi jih morale začeti izvajati, takoj ko bodo pas 800 MHz dodelile omrežjem, ki niso radiodifuzijska omrežja visoke moči.

| (16) | Ker so skupni tehnični pogoji nujno potrebni, da bodo sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, učinkovito uporabljali pas 800 MHz, ter ker je treba zagotoviti, da kratkoročni ukrepi, ki jih bodo sprejele ena ali več držav članic, ne bodo zmanjšali koristi, ki jih ima usklajen evropski pristop, ima časovni okvir neposredne posledice na to, kako bodo države članice organizirale radiodifuzijske storitve na svojih nacionalnih ozemljih. |
| --- | --- |

(16)

Ker so skupni tehnični pogoji nujno potrebni, da bodo sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, učinkovito uporabljali pas 800 MHz, ter ker je treba zagotoviti, da kratkoročni ukrepi, ki jih bodo sprejele ena ali več držav članic, ne bodo zmanjšali koristi, ki jih ima usklajen evropski pristop, ima časovni okvir neposredne posledice na to, kako bodo države članice organizirale radiodifuzijske storitve na svojih nacionalnih ozemljih.

| (17) | Države članice se lahko same odločijo, ali in kdaj bodo pas 800 MHz dodelile ali zagotovile omrežjem, ki niso radiodifuzijska omrežja visoke moči, pri čemer ta sklep ne posega v uporabo pasu 800 MHz za namene zagotavljanja javnega reda in varnosti ter obrambe v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(17)

Države članice se lahko same odločijo, ali in kdaj bodo pas 800 MHz dodelile ali zagotovile omrežjem, ki niso radiodifuzijska omrežja visoke moči, pri čemer ta sklep ne posega v uporabo pasu 800 MHz za namene zagotavljanja javnega reda in varnosti ter obrambe v nekaterih državah članicah.

| (18) | Komisija ne bi smela določiti roka, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu 800 MHz za sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve; o tem bosta na predlog Komisije po potrebi odločala Parlament in Svet. |
| --- | --- |

(18)

Komisija ne bi smela določiti roka, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu 800 MHz za sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve; o tem bosta na predlog Komisije po potrebi odločala Parlament in Svet.

| (19) | Pri dodeljevanju in zagotavljanju razpoložljivosti pasu 800 MHz v skladu z rezultati pooblastila konferenci CEPT je upoštevano, da v tem pasu obstajajo tudi druge radijske aplikacije, ki ne spadajo v področje uporabe tega sklepa. Ker CEPT v poročilih št. 29, 30, 31 in 32 ni obravnaval soobstoja z radijskimi aplikacijami, lahko ustrezna merila za soobstoj temeljijo na nacionalnih odločitvah. |
| --- | --- |

(19)

Pri dodeljevanju in zagotavljanju razpoložljivosti pasu 800 MHz v skladu z rezultati pooblastila konferenci CEPT je upoštevano, da v tem pasu obstajajo tudi druge radijske aplikacije, ki ne spadajo v področje uporabe tega sklepa. Ker CEPT v poročilih št. 29, 30, 31 in 32 ni obravnaval soobstoja z radijskimi aplikacijami, lahko ustrezna merila za soobstoj temeljijo na nacionalnih odločitvah.

| (20) | Da bi bila uporaba pasu 800 MHz v primerih, ko se sosednje države članice ali tretje države odločijo za različne uporabe, čim boljša, bi bilo treba čezmejno oddajanje konstruktivno uskladiti, vse strani pa bi morale imeti inovativen pristop, pri katerem bodo upoštevale mnenji Skupine za radiofrekvenčni spekter z dne 19. junija 2008 o uporabi spektra na zunanjih meja EU in z dne 18. septembra 2009 o digitalni dividendi. Države članice bi se morale uskladiti tudi s tistimi državami članicami, ki še naprej uveljavljajo obstoječo pravico do radiodifuzije visokih moči. Prav tako bi morale v prihodnosti olajšati reorganizacijo pasu 800 MHz, ki bo sistemom nizkih in srednjih moči, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, dolgoročno omogočila optimalno uporabo. V posebnem primeru soobstoja z aeronavtičnimi radijskimi navigacijskimi sistemi, ki poleg mask spektrskega bloka zahteva tudi tehnične ukrepe, bi morale države članice skleniti dvostranske ali večstranske sporazume. |
| --- | --- |

(20)

Da bi bila uporaba pasu 800 MHz v primerih, ko se sosednje države članice ali tretje države odločijo za različne uporabe, čim boljša, bi bilo treba čezmejno oddajanje konstruktivno uskladiti, vse strani pa bi morale imeti inovativen pristop, pri katerem bodo upoštevale mnenji Skupine za radiofrekvenčni spekter z dne 19. junija 2008 o uporabi spektra na zunanjih meja EU in z dne 18. septembra 2009 o digitalni dividendi. Države članice bi se morale uskladiti tudi s tistimi državami članicami, ki še naprej uveljavljajo obstoječo pravico do radiodifuzije visokih moči. Prav tako bi morale v prihodnosti olajšati reorganizacijo pasu 800 MHz, ki bo sistemom nizkih in srednjih moči, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, dolgoročno omogočila optimalno uporabo. V posebnem primeru soobstoja z aeronavtičnimi radijskimi navigacijskimi sistemi, ki poleg mask spektrskega bloka zahteva tudi tehnične ukrepe, bi morale države članice skleniti dvostranske ali večstranske sporazume.

| (21) | Če pas 800 MHz v tretjih državah uporabljajo druge obstoječe aplikacije, lahko to omeji uvedbo in uporabo tega pasu za prizemne sisteme, ki lahko v več državah članicah zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, kar bo treba upoštevati pri vsakem prihodnjem določanju roka, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu 800 MHz za take prizemne sisteme. Podatke o takih omejitvah bo treba sporočiti Komisiji v skladu s členoma 7 in 6(2) Odločbe o radijskem spektru ter objaviti v skladu z njenim členom 5. |
| --- | --- |

(21)

Če pas 800 MHz v tretjih državah uporabljajo druge obstoječe aplikacije, lahko to omeji uvedbo in uporabo tega pasu za prizemne sisteme, ki lahko v več državah članicah zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, kar bo treba upoštevati pri vsakem prihodnjem določanju roka, do katerega morajo države članice dovoliti uporabo pasu 800 MHz za take prizemne sisteme. Podatke o takih omejitvah bo treba sporočiti Komisiji v skladu s členoma 7 in 6(2) Odločbe o radijskem spektru ter objaviti v skladu z njenim členom 5.

| (22) | Da bi dolgoročno zagotovili učinkovito uporabo pasu 800 MHz, bi morale uprave še naprej proučevati rešitve, ki bi lahko povečale učinkovitost in inovativno uporabo. Take študije bi bilo treba upoštevati pri proučevanju morebitne revizije tega sklepa. |
| --- | --- |

(22)

Da bi dolgoročno zagotovili učinkovito uporabo pasu 800 MHz, bi morale uprave še naprej proučevati rešitve, ki bi lahko povečale učinkovitost in inovativno uporabo. Take študije bi bilo treba upoštevati pri proučevanju morebitne revizije tega sklepa.

| (23) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radiofrekvenčni spekter – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radiofrekvenčni spekter –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep naj bi uskladil tehnične pogoje za razpoložljivost in učinkovito uporabo pasu 790–862 MHz (pas 800 MHz) za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.

Člen 2

1.   Ko države članice dodeljujejo pas 800 MHz ali zagotavljajo njegovo razpoložljivost omrežjem, ki niso radiodifuzijska omrežja visokih moči, to storijo na neizključni podlagi v skladu s parametri iz priloge tega sklepa za sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.

2.   Države članice zagotovijo, da sistemi iz odstavka 1 ustrezno ščitijo sisteme v sosednjih pasovih.

3.   Države članice olajšajo sklepanje sporazumov o čezmejnem usklajevanju, da bi omogočile obratovanje sistemov iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo obstoječe regulativne postopke in pravice.

4.   V geografskih območjih, v katerih je zaradi usklajevanja spektra s tretjimi državami potrebno odstopanje od parametrov iz priloge tega sklepa, države članice niso dolžne izpolniti obveznosti iz tega sklepa, pod pogojem, da Komisiji sporočijo ustrezne informacije, vključno z geografskimi območji, ter da jih objavijo v skladu z Odločbo o radijskem spektru. Države članice storijo vse, kar je potrebno, da taka odstopanja odpravijo in o tem obvestijo Komisijo.

Člen 3

Države članice nadzorujejo uporabo pasu 800 MHz in na zahtevo Komisiji sporočajo svoje ugotovitve. Komisija nato po potrebi ta sklep revidira.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 6. maja 2010

Za Komisijo

Neelie KROES

Podpredsednica

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  COM(2009) 586.

2

(3)  UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

3

(4)  Sklepi predsedstva, Svet Evropske unije, Bruselj, 12. december 2008, 17271/08.

4

(5)  Potrdil Svet: dokument o ključnih zadevah na področju konkurenčnosti, marec 2009.

5

(6)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

6

(7)  UL L 390, 31.12.2004, str. 24.

7

---

PRILOGA

PARAMETRI IZ ČLENOV

Tehnični pogoji iz te priloge so frekvenčne ureditve in maske spektrskega bloka (BEM). BEM je spektrska maska, opredeljena kot funkcija frekvence glede na rob spektrskega bloka, za katerega je bila operatorju dodeljena pravica do uporabe. Sestavljena je iz komponent znotraj in zunaj bloka, ki za frekvence znotraj in zunaj dodeljenega spektrskega bloka določajo dovoljeno moč oddajanja.

BEM se določijo s kombiniranjem vrednosti iz spodnjih tabel tako, da omejitev na vsaki frekvenci določa najvišja (najmanj stroga) vrednost (a) osnovnih zahtev, (b) prehodnih zahtev in (c) zahtev, ki veljajo znotraj bloka (če se uporabljajo). BEM predstavljajo zgornje meje srednje ekvivalentne izotropne sevane moči (EIRP) ali skupne sevane moči (TRP) (1) v povprečnem časovnem intervalu in pasovni širini merilne frekvence. V časovni domeni se EIRP ali TRP izračuna z aktivnimi deleži signalnih rafalov in ustreza eni sami nastavitvi nadzora moči. V frekvenčni domeni se EIRP ali TRP izračuna s pomočjo pasovne širine merilne frekvence iz spodnjih tabel (2). Če ni določeno drugače, BEM navadno ustrezajo sevani moči posamezne naprave, ne glede na število oddajnih anten, razen pri prehodnih zahtevah za bazne postaje, kjer so določene za posamezno anteno.

BEM so pomemben sestavni del tehničnih pogojev, ki so potrebni za to, da se na nacionalni ravni zagotovi soobstoj storitev. Vendar je treba upoštevati, da izračunane BEM potencialno motenih storitev ne ščitijo vedno dovolj dobro, zato je treba na nacionalni ravni za odpravo morebitnega motenja uporabiti sorazmerne dodatne tehnike za ublažitev.

Države članice zagotovijo, da lahko operaterji prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v pasu 800 MHz, uporabljajo manj stroge tehnične parametre, kot so določeni spodaj, če se vse udeležene strani dogovorijo, da bodo uporabljale te parametre, in če ti operaterji še naprej izpolnjujejo tehnične pogoje, ki se uporabljajo za zaščito drugih storitev, naprav ali omrežij, ter obveznosti, nastale s čezmejnim sodelovanjem.

Pri opremi, ki obratuje v tem pasu, se lahko uporabljajo tudi omejitve ekvivalentne izotropne sevane moči (EIRP), ki niso določene spodaj, če se uporabljajo ustrezne tehnike za ublažitev motenj v skladu z Direktivo 1999/5/ES, ki zagotavljajo najmanj enakovredno stopnjo zaščite kot ti tehnični parametri.

Pojem „rob bloka“ se nanaša na mejo frekvenčnega bloka, ki je bil odobren za uporabo. Pojem „rob pasu“ se nanaša na mejo frekvenčnega pasu, ki je bil dodeljen za določeno uporabo.

A.   Splošni parametri

| 1. | V pasu 790-862 MHz je frekvenčna ureditev naslednja:






  (a) | Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz. |
| --- | --- | --- |

1.

V pasu 790-862 MHz je frekvenčna ureditev naslednja:

(a)

Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz.

| (b) | Dupleksni način obratovanja je FDD z naslednjo ureditvijo: Dupleksni razmik znaša 41 MHz, pri čemer se oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava) v spodnjem delu pasu začne pri 791 MHz in konča pri 821 MHz, oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava) v zgornjem delu pa se začne pri 832 MHz in konča pri 862 MHz. |
| --- | --- |

(b)

Dupleksni način obratovanja je FDD z naslednjo ureditvijo: Dupleksni razmik znaša 41 MHz, pri čemer se oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava) v spodnjem delu pasu začne pri 791 MHz in konča pri 821 MHz, oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava) v zgornjem delu pa se začne pri 832 MHz in konča pri 862 MHz.

| 2. | Če so izpolnjeni tehnični pogoji iz dela B in dela C te priloge, lahko države članice ne glede na del A(1) uvedejo nadomestne frekvenčne ureditve, da (a) dosežejo cilje splošnega interesa, (b) dosežejo večjo učinkovitost s tržno naravnano spektrsko ureditvijo, (c) dosežejo večjo učinkovitost s skupno uporabo obstoječih pravic v fazi soobstoja, ali da se (d) izognejo škodljivemu motenju. |
| --- | --- |

2.

Če so izpolnjeni tehnični pogoji iz dela B in dela C te priloge, lahko države članice ne glede na del A(1) uvedejo nadomestne frekvenčne ureditve, da (a) dosežejo cilje splošnega interesa, (b) dosežejo večjo učinkovitost s tržno naravnano spektrsko ureditvijo, (c) dosežejo večjo učinkovitost s skupno uporabo obstoječih pravic v fazi soobstoja, ali da se (d) izognejo škodljivemu motenju.

B.   Tehnični pogoji za bazne postaje FDD ali TDD

| 1. | Omejitve znotraj bloka:
  Omejitev EIRP znotraj bloka za bazne postaje ni obvezna. Vendar lahko države članice določijo omejitve, ki se navadno gibljejo med 56 dBm/5 MHz in 64 dBm/5 MHz, razen če ni drugače upravičeno. |
| --- | --- |

1.

Omejitve znotraj bloka:

Omejitev EIRP znotraj bloka za bazne postaje ni obvezna. Vendar lahko države članice določijo omejitve, ki se navadno gibljejo med 56 dBm/5 MHz in 64 dBm/5 MHz, razen če ni drugače upravičeno.

| 2. | Omejitve zunaj bloka:

  Tabela 1


  Osnovne zahteve – Omejitve EIRP zunaj BEM bloka baznih postaj








  Frekvenčno območje oddajanja zunaj bloka | Najvišja srednja EIRP zunaj bloka | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- | --- |
| Frekvence, ki se uporabljajo za navzgornjo povezavo FDD | –49,5 dBm | 5 MHz |
| Frekvence, ki se uporabljajo za TDD | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Omejitve zunaj bloka:

Tabela 1

Osnovne zahteve – Omejitve EIRP zunaj BEM bloka baznih postaj

Frekvenčno območje oddajanja zunaj bloka

Najvišja srednja EIRP zunaj bloka

Pasovna širina merilne frekvence

Frekvence, ki se uporabljajo za navzgornjo povezavo FDD

–49,5 dBm

5 MHz

Frekvence, ki se uporabljajo za TDD

–49,5 dBm

5 MHz

Tabela 2

Prehodne zahteve – Omejitve EIRP zunaj bloka BEM baznih postaj na anteno prek frekvenc
   (3)
  navzdolnje povezave FDD ali TDD

| Frekvenčno območje za oddajanje zunaj bloka | Najvišja srednja EIRP. zunaj bloka | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- |
| – 10 do – 5 MHz od spodnjega roba bloka | 18 dBm | 5 MHz |
| – 5 do 0 MHz od spodnjega roba bloka | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 do + 5 MHz od zgornjega roba bloka | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 do + 10 MHz od zgornjega roba bloka | 18 dBm | 5 MHz |
| Preostale frekvence za navzdolnje povezave FDD | 11 dBm | 1 MHz |

Frekvenčno območje za oddajanje zunaj bloka

Najvišja srednja EIRP. zunaj bloka

Pasovna širina merilne frekvence

– 10 do – 5 MHz od spodnjega roba bloka

18 dBm

5 MHz

– 5 do 0 MHz od spodnjega roba bloka

22 dBm

5 MHz

0 do + 5 MHz od zgornjega roba bloka

22 dBm

5 MHz

+ 5 do + 10 MHz od zgornjega roba bloka

18 dBm

5 MHz

Preostale frekvence za navzdolnje povezave FDD

11 dBm

1 MHz

Table 3

Prehodne zahteve – Omejitve EIRP zunaj bloka BEM baznih postaj na anteno prek frekvenc, (4)
  ki se uporabljajo kot zaščitni pas

| Frekvenčno območje oddajanja zunaj bloka | Najvišja srednja EIRP zunaj bloka | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- |
| Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu pri 790 MHz in robu pasu pri navzdolnji povezavi (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu pri 790 MHz in robu pasu TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu in robom pasu pri navzgornji povezavi FDD (dupleksni razmik) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Zaščitni pas med robom pasu pri navzdolnji povezavi FDD in robom pasu TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Zaščitni pas med robom pasu pri navzgornji povezavi in robom pasu TDD | 15 dBm | 1 MHz |

Frekvenčno območje oddajanja zunaj bloka

Najvišja srednja EIRP zunaj bloka

Pasovna širina merilne frekvence

Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu pri 790 MHz in robu pasu pri navzdolnji povezavi (5)

17,4 dBm

1 MHz

Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu pri 790 MHz in robu pasu TDD

15 dBm

1 MHz

Zaščitni pas med radiodifuzijskim robom pasu in robom pasu pri navzgornji povezavi FDD (dupleksni razmik) (6)

15 dBm

1 MHz

Zaščitni pas med robom pasu pri navzdolnji povezavi FDD in robom pasu TDD

15 dBm

1 MHz

Zaščitni pas med robom pasu pri navzgornji povezavi in robom pasu TDD

15 dBm

1 MHz

Tabela 4

Osnovne zahteve – Omejitve EIRP zunaj bloka BEM baznih postaj prek frekvenc pod 790 MHz

| Primer | Pogoj za EIRP znotraj bloka bazne postaje
  dBm/10 MHz | Najvišja srednja EIRP zunaj bloka | Pasovna širina merilne frekvence |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Za televizijske programe z zaščiteno radiodifuzijo | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | Za televizijske programe s srednjo stopnjo zaščite | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | Za televizijske programe brez zaščitene radiodifuzije | / | 22 dBm | 8 MHz |

Primer

Pogoj za EIRP znotraj bloka bazne postaje

dBm/10 MHz

Najvišja srednja EIRP zunaj bloka

Pasovna širina merilne frekvence

A

Za televizijske programe z zaščiteno radiodifuzijo

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

Za televizijske programe s srednjo stopnjo zaščite

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

Za televizijske programe brez zaščitene radiodifuzije

/

22 dBm

8 MHz

Primeri A, B in C iz tabele 4 se lahko uporabljajo za radiodifuzijski program in/ali za območje, tako da ima lahko isti radiodifuzijski program v različnih geografskih območjih različne stopnje zaščite, različni radiodifuzijski programi pa imajo lahko v istem geografskem območju različne stopnje zaščite. Države članice upoštevajo osnovne zahteve v primeru A, če se ob uvedbi prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, uporabljajo prizemni radiodifuzijski programi. Države članice upoštevajo osnovne zahteve v primerih A, B ali C, če se ob uvedbi prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ustrezni prizemni radiodifuzijski programi ne uporabljajo. Pri tem upoštevajo, da primera A in B dopuščata možnost, da se bodo lahko ustrezni radiodifuzijski programi začeli uporabljati pozneje, medtem ko v primeru C uporaba ustreznih radiodifuzijskih programov ni načrtovana.

C.   Tehnični pogoji za terminalske postaje FDD ali TDD

Tabela 5

Zahteve znotraj bloka – Omejitev oddajanja znotraj bloka BEM terminalske postaje prek frekvenc navzgornje povezave FDD in TDD

| Najvišja srednja moč znotraj bloka | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Najvišja srednja moč znotraj bloka

23 dBm (7)

Države članice lahko sprostijo omejitev iz tabele 5 za določene uporabe, npr. fiksne terminalske postaje v podeželskih območjih, če s tem ne prizadenejo zaščite drugih storitev, omrežij in naprav in če so izpolnjene obveznosti, nastale s čezmejnim sodelovanjem.

---

(1)  TRP je mera za dejansko moč sevanja antene. Opredeljen je kot integral moči, oddane v različne smeri v celotnem območju sevanja.

(2)  Pasovna širina merilne frekvence opreme, uporabljene za merjenje, je lahko manjša od pasovne širine merilne frekvence iz zgornjih tabel.

(3)  Za eno do štiri antene.

(4)  Glej opombo 3.

(5)  790 MHz do 791 MHz za frekvenčne ureditve iz dela A(1).

(6)  821 MHz do 832 MHz za frekvenčne ureditve iz dela A(1).

(7)  Ta omejitev moči je določena kot EIRP za fiksne in vgrajene terminalske postaje ter kot TRP za mobilne ali nomadske terminalske postaje. EIRP in TRP sta enaki za izotropne antene. Za to vrednost velja toleranca do + 2 dB, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in razpršitev.

---

| 11.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 117/102

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 6. maja 2010

o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država

(ECB/2010/3)

(2010/268/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 12.1 in druge alinee člena 34.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.2 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta ESCB lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) (v nadaljnjem besedilu: Splošna dokumentacija). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta ESCB lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) (v nadaljnjem besedilu: Splošna dokumentacija).

| (2) | V skladu z oddelkom 1.6 Splošne dokumentacije lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Splošne dokumentacije si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje njegove zahteve glede visokih bonitetnih standardov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z oddelkom 1.6 Splošne dokumentacije lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Splošne dokumentacije si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje njegove zahteve glede visokih bonitetnih standardov.

| (3) | Na finančnem trgu vladajo izjemne okoliščine, ki izvirajo iz fiskalnega položaja grške države, potekajo pogovori o načrtu ureditve ob podpori držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, normalna tržna ocena vrednostnih papirjev, ki jih izdaja grška država, pa je motena, kar negativno vpliva na stabilnost finančnega sistema. V tem izjemnem položaju je treba hitro in začasno prilagoditi okvir denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(3)

Na finančnem trgu vladajo izjemne okoliščine, ki izvirajo iz fiskalnega položaja grške države, potekajo pogovori o načrtu ureditve ob podpori držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, normalna tržna ocena vrednostnih papirjev, ki jih izdaja grška država, pa je motena, kar negativno vpliva na stabilnost finančnega sistema. V tem izjemnem položaju je treba hitro in začasno prilagoditi okvir denarne politike Eurosistema.

| (4) | Svet ECB je ocenil dejstvo, da je grška vlada sprejela program gospodarske in finančne ureditve, o katerem se je dogovorila z Evropsko komisijo, ECB in Mednarodnim denarnim skladom, ter trdno zavezo grške vlade, da bo ta program v celoti izvedla. Svet ECB je z vidika upravljanja s kreditnim tveganjem v Eurosistemu ocenil tudi učinke tega programa na vrednostne papirje, ki jih izdaja grška država. Svet ECB meni, da je program ustrezen, tako da bodo z vidika upravljanja s kreditnim tveganjem tržni dožniški instrumenti, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država, ohranili standard kakovosti, ki zadostuje za ohranitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, ne glede na katero koli zunanjo bonitetno oceno. Navedene pozitivne ocene so podlaga za to izjemno in začasno prenehanje uporabe, ki se vzpostavlja, da bi prispevalo k trdnosti finančnih institucij ter posledično krepilo stabilnost celotnega finančnega sistema in varovalo stranke teh institucij. Vendar pa bi morala ECB pozorno spremljati ohranjanje trdne zaveze grške vlade, da bo v celoti izvedla program gospodarske in finančne ureditve, na čemer temeljijo ti ukrepi. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je ocenil dejstvo, da je grška vlada sprejela program gospodarske in finančne ureditve, o katerem se je dogovorila z Evropsko komisijo, ECB in Mednarodnim denarnim skladom, ter trdno zavezo grške vlade, da bo ta program v celoti izvedla. Svet ECB je z vidika upravljanja s kreditnim tveganjem v Eurosistemu ocenil tudi učinke tega programa na vrednostne papirje, ki jih izdaja grška država. Svet ECB meni, da je program ustrezen, tako da bodo z vidika upravljanja s kreditnim tveganjem tržni dožniški instrumenti, ki jih izdaja ali zanje jamči grška država, ohranili standard kakovosti, ki zadostuje za ohranitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, ne glede na katero koli zunanjo bonitetno oceno. Navedene pozitivne ocene so podlaga za to izjemno in začasno prenehanje uporabe, ki se vzpostavlja, da bi prispevalo k trdnosti finančnih institucij ter posledično krepilo stabilnost celotnega finančnega sistema in varovalo stranke teh institucij. Vendar pa bi morala ECB pozorno spremljati ohranjanje trdne zaveze grške vlade, da bo v celoti izvedla program gospodarske in finančne ureditve, na čemer temeljijo ti ukrepi.

| (5) | Svet ECB je odločil o tem izjemnem ukrepu in ga javno napovedal 3. maja 2010. Uporabljal se bo začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da stabilnost finančnega sistema omogoča normalno uporabo okvira Eurosistema za operacije denarne politike – |
| --- | --- |

(5)

Svet ECB je odločil o tem izjemnem ukrepu in ga javno napovedal 3. maja 2010. Uporabljal se bo začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da stabilnost finančnega sistema omogoča normalno uporabo okvira Eurosistema za operacije denarne politike –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Neuporaba nekaterih določb Splošne dokumentacije

1.   Minimalne zahteve Eurosistema glede bonitetnih pragov, določene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje v oddelku 6.3.2 Splošne dokumentacije, se ne uporabljajo, v skladu s členoma 2 in 3.

2.   V primeru razhajanj med tem sklepom in Splošno dokumentacijo prevlada prvi.

Člen 2

Ohranitev primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdaja grška država, za zavarovanje

Bonitetni prag Eurosistema se ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdaja grška država. To premoženje predstavlja primerno zavarovanje za potrebe operacij denarne politike Eurosistema, ne glede na njegove zunanje bonitetne ocene.

Člen 3

Ohranitev primernosti tržnih dolžniških instrumentov, za katere jamči grška država, za zavarovanje

Bonitetni prag Eurosistema se ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki jih izdajajo subjekti, ustanovljeni v Grčiji, in za katere v celoti jamči grška država. Za jamstvo, ki ga daje grška država, še naprej veljajo zahteve iz oddelka 6.3.2 Splošne dokumentacije. To premoženje predstavlja primerno zavarovanje za potrebe operacij denarne politike Eurosistema, ne glede na njegove zunanje bonitetne ocene.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 6. maja 2010.

V Lizboni, 6. maja 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

1

---