----

----

I Akti, katerih objava je obvezna

----

SKLEP št. 1982/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. decembra 2006

o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

SKLENILA:

Člen 1

Sprejetje Sedmega okvirnega programa

Sprejme se Okvirni program za dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja („RTR“), vključno s predstavitvenimi dejavnostmi („Sedmi okvirni program“), za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Cilji in dejavnosti

1.   Sedmi okvirni program podpira dejavnosti, določene v točkah (i) do (iv). Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi I.

2.   Sedmi okvirni program podpira tudi neposredne znanstvene in tehnične dejavnosti, ki jih izven področja jedrske tehnologije izvaja Skupno raziskovalno središče („JRC“), kakor je opredeljeno v Prilogi I.

Člen 3

Posebni programi

Sedmi okvirni program se izvaja s posebnimi programi. V teh programih se določijo natančni cilji in podrobna pravila za izvajanje.

Člen 4

Najvišji skupni znesek in deleži, dodeljeni posameznim programom

1.   Najvišji skupni znesek finančnega sodelovanja Skupnosti v Sedmem okvirnem programu znaša 50 521 milijonov EUR. Ta znesek se med dejavnosti in ukrepe iz točk (i) do (iv) člena 2(1) razdeli na naslednji način (v milijonih EUR):

2.   Okvirna porazdelitev med tematska področja v okviru vsake dejavnosti iz odstavka 1 je določena v Prilogi II.

3.   Podrobna pravila za finančno sodelovanje Skupnosti v tem okvirnem programu so določena v Prilogi III.

Člen 5

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, določenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami na strani odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi ta upravlja, uporabljata Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96.

Člen 6

Etična načela

1.   Vse raziskovalne dejavnosti po Sedmem okvirnem programu se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

2.   Po tem okvirnem programu se ne financirajo naslednja področja raziskovanja:

3.   Raziskave človeških izvornih celic, tako odraslih kot zarodkov, se lahko financirajo, odvisno od vsebine znanstvenega predloga in pravnega okvira zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen način vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o nadzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) etični odobritvi/odobritvah.

Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne države članice/zadevnih držav članic.

4.   Pred drugo fazo tega programa (2010-2013) se ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dognanj izvede pregled zgoraj navedenih področij raziskovanj.

Člen 7

Spremljanje, ocena in pregled

1.   Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter redno poroča o rezultatih tega spremljanja in rezultate spremljanja redno razširja.

2.   Komisija najpozneje do leta 2010 ob pomoči zunanjih strokovnjakov pripravi z dokazi podprto vmesno oceno tega okvirnega programa in njegovih posebnih programov, po zgledu naknadne ocene Šestega okvirnega programa. Ta ocena vsebuje oceno kakovosti tekočih raziskovalnih dejavnosti kot tudi kakovosti izvajanja in vodenja ter napredka v smeri zastavljenih ciljev.

Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami in po potrebi predlogi za prilagoditev tega okvirnega programa predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Pred to vmesno oceno se izdela poročilo o napredku, in sicer takoj, ko je na voljo dovolj podatkov za navedbo začetnih ugotovitev glede učinkovitosti novih dejavnosti, začetih v okviru Sedmega okvirnega programa, in prizadevanj glede poenostavitve.

3.   Dve leti po zaključku tega okvirnega programa Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi zunanjo oceno smiselnosti, izvedbe in dosežkov programa.

Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. decembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

N. VANHANEN

----

(1)UL C 65, 17.3.2006, str. 9.

(2)UL C 115, 16.5.2006, str. 20.

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 25. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006.

(4)UL C 320 E, 15.12.2005, str. 259.

(5)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

(6)UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(7)UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(8)UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(9)UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(10)UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(11)  V okviru celotnega Sedmega okvirnega programa „MSP“ vključujejo tudi mikropodjetja.

(12)  Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdravljenjem rakastih obolenj na spolnih žlezah.

----

PRILOGA I

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

Namen Sedmega okvirnega programa, zasnovanega na Evropskem raziskovalnem prostoru, je doseči splošne cilje iz člena 163 Pogodbe, torej okrepiti konkurenčnost industrije in zadovoljiti raziskovalne potrebe na področju drugih politik Skupnosti ter tako prispevati k oblikovanju družbe znanja in dopolniti dejavnosti na nacionalni in regionalni ravni. Spodbujal bo odličnost v znanstvenih in tehnoloških raziskavah, razvoju in predstavitvah s pomočjo naslednjih štirih programov: sodelovanje, zamisli, ljudje in zmogljivosti.

I.   SODELOVANJE

V tem delu Sedmega okvirnega programa bo zagotovljena podpora nadnacionalnemu sodelovanju v različnih oblikah — v vsej Uniji in izven nje — na številnih tematskih področjih, ki ustrezajo glavnim področjem znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave najvišje kakovosti, da bi se odzvali na družbene, gospodarske, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se sooča Evropa. Večji del teh prizadevanj bo usmerjen k izboljšanju konkurenčnosti industrije, raziskovalni programi pa bodo odražali potrebe uporabnikov iz vse Evrope.

Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu razvoju.

Za izvajanje ukrepov Skupnosti je določenih deset tematskih področij:

Te teme so opredeljene široko na razmeroma visoki ravni, tako da se lahko prilagajajo razvijajočim se potrebam in priložnostim, ki se lahko pojavijo v času trajanja Sedmega okvirnega programa. Za vsako od njih je opredeljena vrsta dejavnosti, ki ustrezajo splošnim smernicam, predvidenim za podporo Skupnosti. Te dejavnosti so bile izbrane glede na njihov prispevek k ciljem Skupnosti, vključno s prehodom k družbi, ki temelji na znanju, ustreznim evropskim raziskovalnim potencialom in dodano vrednostjo delovanja na ravni Skupnosti za ta področja.

Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju učinkovitega usklajevanja med tematskimi področji in prednostnim znanstvenim področjem, ki zadevajo več tém, kakor na primer raziskave na področju gozdarstva, kulturne dediščine, pomorske znanosti in tehnologije.

Multidisciplinarnost se bo spodbujala s skupnimi večtematskimi pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, ki vključujejo več kot eno temo, pri čemer bodo skupni razpisi pomembna oblika sodelovanja med tematskimi področji.

Zlasti na področjih, ki so pomembna za industrijo, izbor tém med drugim sloni na delu različnih „evropskih tehnoloških platform“, vzpostavljenih na področjih, kjer so konkurenčnost, gospodarska rast in dobrobit Evrope srednjeročno in dolgoročno odvisni od pomembnega napredka pri raziskavah in tehnologiji. Evropske tehnološke platforme pod vodstvom industrije združujejo zainteresirane strani za opredelitev in izvajanje strateškega raziskovalnega programa. Ta okvirni program bo prispeval k uresničitvi teh načrtov strateških raziskovalnih programov, kadar ti predstavljajo pravo evropsko dodano vrednost. Evropske tehnološke platforme, z možnim sodelovanjem regionalnih, v raziskave usmerjenih grozdov, bi lahko olajšale in organizirale udeležbo industrije, vključno z MSP, v raziskovalnih projektih v zvezi z njihovim posebnim področjem; to velja tudi za projekte, ki so upravičeni do financiranja iz sredstev okvirnega programa.

Deset tem vključuje tudi raziskave, potrebne za podkrepitev oblikovanja, izvajanja in vrednotenja politik Skupnosti, na primer na področju zdravja, varnosti, varstva potrošnikov, energije, okolja, razvojne pomoči, ribištva, pomorskih zadev, kmetijstva, dobrega počutja živali, prometa, izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, socialnih zadev, kohezije in oblikovanja območja svobode, varnosti in pravice, ter predhodne in vzporedne normativne raziskave, pomembne za izboljšanje interoperabilnosti in kakovosti standardov in njihovega izvajanja ter s tem tudi za krepitev evropske konkurenčnosti. Posebna pozornost bo namenjena usklajevanju vidikov v zvezi z racionalno in učinkovito rabo energije v okviru Okvirnega programa ter usklajevanju z drugimi politikami in programi Skupnosti.

Poleg teh dejavnosti bo v okviru vsake téme potekala odprta in prožna obravnava dveh vrst možnosti:

Razširjanje in prenos znanja predstavljata najpomembnejšo dodano vrednost evropskih raziskovalnih dejavnosti, zato bodo sprejeti ukrepi za povečanje uporabe rezultatov v industriji, pri načrtovalcih politike in v družbi. Prav tako je treba zavarovati pravice intelektualne lastnine, kar vključuje tudi podporo boju proti ponarejanju. Tovrstno razširjanje se bo izvajalo v okviru vseh tematskih področij — pri čemer bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti –, med drugim preko financiranja pobud za povezovanje v omrežja, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter informacijskih in elektronskih storitev, zlasti CORDIS-a.

Zagotovljena bosta dopolnjevanje in sinergija med tem programom in drugimi programi Skupnosti. Ukrepi v podporo inovativnosti se bodo izvajali v okviru Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju zadostne udeležbe MSP (1), zlasti nadnacionalnega sodelovanja MSP, ki temeljijo na znanju. Za vsako temo v delu programa „Sodelovanje“ bo razvita strategija, v okviru katere se bodo ves čas izvajali konkretni podporni ukrepi, ki bodo olajšali udeležbo MSP. Te strategije bo dopolnjevalo kvantitativno in kvalitativno spremljanje glede na zastavljene cilje. Cilj tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih v delu „Sodelovanje“, namenjenih MSP.

Podpora bo zagotovljena tudi pobudam, katerih cilj je spodbujati najširšo možno udeležbo javnosti, ki presega raziskovalno skupnost v dialogu o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav, ter pobudam na področju znanstvenega komuniciranja in izobraževanja; v ta dialog bodo po potrebi vključene organizacije civilne družbe ali mreže takšnih organizacij. Razsežnost enakosti spolov bo vključena v vsa področja raziskovanja.

Da bi se povečala konkurenčnost evropskega raziskovanja, bi moral biti potencial celotnega Evropskega raziskovalnega prostora povsem sproščen. Pri projektih, katerih cilj je zagotavljanje znanstvene odličnosti, bi bilo potrebno optimalno upravljanje, še zlasti glede uporabe virov.

V okviru vseh teh tém se bo podpora nadnacionalnemu sodelovanju izvajala s pomočjo:

Skupno raziskovanje

Skupnemu raziskovanju bo namenjen večji in osrednji del sredstev Skupnosti za raziskovanje. Cilj je na glavnih področjih razvijanja znanja vzpostaviti odlične raziskovalne projekte in omrežja, ki lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta.

To bo doseženo s pomočjo podpore skupnemu raziskovanju preko vrste shem financiranja: skupnih projektov, mrež odličnosti, usklajevalnih/podpornih dejavnosti (glej Prilogo III).

Skupne tehnološke pobude

V zelo omejenem številu primerov bi obseg cilja RTR in razpon vključenih virov lahko upravičila vzpostavitev dolgoročnih partnerstev javnega in zasebnega sektorja v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz delovanja evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil in jamstev s strani Evropske investicijske banke. Odločitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo sprejete za vsak primer posebej, bodisi na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje ustanovitev skupnega podjetja) bodisi na podlagi odločb v zvezi s posebnimi programi v skladu s členom 166(3) Pogodbe.

Morebitne skupne tehnološke pobude bodo določene na odprt in pregleden način na podlagi ocenjevanja, pri katerem se bo upoštevala vrsta meril:

Naravo skupnih tehnoloških pobud je treba jasno opredeliti, zlasti v zvezi s:

Ob upoštevanju posebnega področja uporabe in zahtevnosti skupnih tehnoloških pobud si bo treba močno prizadevati za zagotovitev preglednosti njihovega delovanja in za dodelitev finančnih sredstev Skupnosti v okviru skupnih tehnoloških pobud v skladu z načeli odličnosti in konkurence iz okvirnega programa.

Posebna pozornost bo namenjena splošni medsebojni povezanosti in uskladitvi med skupnimi tehnološkimi pobudami ter programi in projekti na istih področjih (2), pri čemer je treba upoštevati obstoječe postopke izvajanja; hkrati pa tudi zagotoviti, da bodo v njihovih projektih lahko sodeloval širok krog udeležencev iz vse Evrope, zlasti MSP.

Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti

V okviru ukrepov na tem področju, se bosta uporabljali dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (po členu 169 Pogodbe). Ukrep lahko zajema področja, ki niso neposredno povezana z desetimi temami, v kolikor imajo ta zadostno evropsko dodano vrednost. Poleg tega se bosta z ukrepom krepila dopolnjevanje in sinergija med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot sta EUREKA in COST (3).

Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti:

Sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno na podlagi člena 169 Pogodbe, je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v „spremenljivi geometriji“ med državami članicami, ki imajo enake potrebe in/ali interese. V natančno opredeljenih primerih bi lahko take pobude v skladu s členom 169 sprožili na področjih, ki jih je treba opredeliti v tesni povezavi z državami članicami, vključno z možnim sodelovanjem z medvladnimi programi, na podlagi vrste meril:

Mednarodno sodelovanje

V tem delu Okvirnega programa bodo ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki morajo izkazovati evropsko dodano vrednost in biti v skupnem interesu, naslednji:

Ta del Okvirnega programa vključuje dejavnosti mednarodnega sodelovanja na vsakem tematskem področju in na področjih, ki zadevajo več tem. Te dejavnosti se bodo izvajale v povezavi z dejavnostmi iz programov „Ljudje“ in „Zmogljivosti“. To delovanje bo podprto s celovito strategijo mednarodnega sodelovanja v okviru Sedmega okvirnega programa.

TEME

1.   Zdravje

Cilj

Izboljšanje zdravja evropskih državljanov ter povečanje konkurenčnosti in inovativne zmogljivosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi svetovnih zdravstvenih problemov, vključno s pojavljajočimi se epidemijami. Poudarek bo na translacijskih raziskavah (prenos temeljnih odkritij v klinično prakso, vključno z znanstvenim potrjevanjem rezultatov poskusov), na razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje zdravja in preventivo, tudi za spodbujanje zdravja otrok, zdravega staranja, diagnostičnega orodja in medicinskih tehnologij ter tudi na trajnostnih in učinkovitih sistemih zdravstvenega varstva.

Utemeljitev

Zaporedje človeškega genoma in nedavni napredek v postgenomiki sta revolucionirala raziskave na področju človekovega zdravja in bolezni. Vključevanje obsežne količine podatkov, razumevanja osnovnih bioloških procesov in razvoj ključnih tehnologij za bioindustrijske sektorje, ki so povezani z zdravjem, zahtevata povezovanje kritične mase različnih strokovnih znanj in izkušenj ter virov, ki niso na voljo na nacionalni ravni, z namenom razvijanja znanja in zmogljivosti za posredovanje.

Pomemben napredek na področju translacijskih zdravstvenih raziskav je bistven za zagotovitev praktičnih koristi biomedicinskih raziskav in omogoča izboljšanje kakovosti življenja, zahteva pa tudi multidisciplinarne in vseevropske pristope, ki vključujejo različne zainteresirane strani. Takšni pristopi omogočajo Evropi, da bolj učinkovito prispeva k mednarodnim prizadevanjem za boj proti boleznim svetovnega pomena.

Klinične raziskave številnih bolezni (npr. rak, bolezni srca in ožilja ter nalezljive bolezni, duševne in nevrološke bolezni, zlasti tiste, povezane s staranjem, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen) temeljijo na mednarodnih poskusih v več središčih, da bi v kratkem časovnem okviru dobili zahtevano število pacientov.

Epidemiološke raziskave zahtevajo veliko raznovrstnost populacij in mednarodnih omrežij, da bi prišli do pomembnih ugotovitev. Razvijanje novih možnosti za diagnosticiranje in zdravljenje redkih zdravstvenih motenj, kakor tudi izvajanje epidemioloških raziskav teh zdravstvenih motenj, prav tako zahtevata večdržavne pristope, da bi povečali število pacientov za vsako študijo. Poleg tega izvajanje raziskav, ki jih usmerja zdravstvena politika, na evropski ravni omogoča primerjave modelov, sistemov, podatkov in vzorcev pacientov, shranjenih v nacionalnih podatkovnih zbirkah in biobankah.

Obsežne biomedicinske raziskave na ravni EU bodo pomagale okrepiti konkurenčnost evropske biotehnologije na področju zdravstvenega varstva, medicinske tehnologije in farmacevtske industrije. Sodelovanje EU z državami v razvoju bo tem državam omogočilo razvoj raziskovalnih zmogljivosti. EU mora igrati dejavno vlogo tudi pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja inovativnost v javnem in farmacevtskem sektorju, ki obravnavata potrebe javnega zdravja, zlasti pri doseganju čim večjega uspeha kliničnih raziskav. MSP, dejavna na področju raziskav, predstavljajo glavno gospodarsko gonilno silo za industrijo biotehnologije in medicinske tehnologije na področju zdravstvenega varstva. Čeprav ima Evropa trenutno več družb na področju biotehnologije kot ZDA, so te večinoma majhne in manj razvite od njihovih konkurentov. Javno-zasebna raziskovalna prizadevanja na ravni EU bodo olajšala njihov razvoj. Raziskave EU bodo prispevale tudi k razvoju novih normativov in standardov za vzpostavitev ustreznega pravnega okvira za nove medicinske tehnologije (npr. regenerativna medicina). Zagotoviti bi bilo treba vodilni položaj na svetovni ravni evropskega raziskovanja in inovacij na področju alternativnih strategij testiranja, predvsem z metodami, ki ne vključujejo živali.

V nadaljevanju so navedene dejavnosti, ki bodo obravnavane in vključujejo raziskave, bistvene z vidika zahtev politike. Po potrebi bo podpora namenjena tudi dolgoročnim programom raziskav, kot so tisti, ki so jih določile evropske tehnološke platforme, na primer raziskavam v zvezi z inovativnimi zdravili. Kot odgovor na nove potrebe politike se bo lahko podprlo dodatne ukrepe, na primer na področju vprašanj zdravstvene politike ter varnosti in zdravja pri delu.

Posebne pozornosti bodo deležna strateška vprašanja zdravja otrok in otroških boleznih ter zdravja starajočega se prebivalstva; ta strateška vprašanja bodo po potrebi upoštevana v vseh dejavnostih, ki jih zajema ta tema.

Pri vseh dejavnostih se bodo upoštevala etična, pravna in družbeno-ekonomska vprašanja.

Dejavnosti

2.   Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija

Cilj

Izgradnja na znanju temelječega evropskega biogospodarstva (4) s povezovanjem znanosti, industrije in drugih zainteresiranih strani, da bi izkoristili nove in nastajajoče raziskovalne možnosti, ki odgovarjajo na družbene, okoljske in gospodarske izzive: naraščajoče povpraševanje po varnejši, bolj zdravi in bolj kakovostni hrani ter po trajnostni rabi in proizvodnji obnovljivih bioloških virov; naraščajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s prehrano; ogrožanje trajnosti in varnosti proizvodnje na področju kmetijstva, ribogojstva in ribištva; ter naraščajoče povpraševanje po visoko kakovostni hrani ob upoštevanju dobrega počutja živali, podeželskega okolja in obalnega območja ter odzivov na posebne prehranske zahteve potrošnikov.

Utemeljitev

Inovacije in razvijanje znanja na področju trajnostnega upravljanja, proizvodnje in uporabe bioloških virov (mikroorganizmi, rastline, živali) bodo zagotovili osnovo za nove, trajnostne, varne, ekološko učinkovite in konkurenčne proizvode za industrije, ki slonijo na kmetijstvu, ribištvu, prehrani, zdravstvu, gozdarstvu, in sorodnih industrijah. To bo v skladu z evropsko strategijo o znanostih o življenju in biotehnologiji (5) pomagalo povečati konkurenčnost evropskih družb na področju kmetijstva in biotehnologije, semen in prehrane, zlasti visokotehnoloških MSP, ob hkratnem izboljšanju socialnega varstva in blaginje.

Raziskovanje varnosti prehranske verige živil in krmil, s prehrano povezanih bolezni, izbire živil ter vpliva živil in prehranjevanja na zdravje bo pomagalo pri boju proti motnjam, povezanih s prehrano (npr. debelost, alergije), in nalezljivim boleznim (npr. transmisivna spongiformna encefalopatija, ptičja gripa) ter hkrati pomembno prispevalo k izvajanju obstoječih in oblikovanju prihodnjih politik in predpisov na področju javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter varstva potrošnikov.

Raznolikost in povečini majhnost evropskih industrij, dejavnih na teh področjih, sicer predstavljata eno od prednosti in priložnost za Unijo, vendar istočasno vodita do razdrobljenih pristopov k reševanju podobnih problemov. Te je mogoče bolje reševati z okrepljenim sodelovanjem in izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj, na primer o novih metodologijah, tehnologijah, postopkih in standardih, ki so posledica spreminjanja zakonodaje Skupnosti.

Številne evropske tehnološke platforme prispevajo k temu z določitvijo skupnih raziskovalnih prednostnih nalog na področjih, kot so rastlinska genomika in biotehnologija, gozdarstvo in gozdarska industrija, svetovno zdravje živali, reja domačih živali, prehrana in industrijska biotehnologija. Opravljene raziskave bodo zagotovile osnove znanja, potrebne za podporo različnim področjem politike Skupnosti: skupni kmetijski politiki in evropski gozdarski strategiji, vprašanjem v zvezi s kmetijstvom in trgovino, varnostnim vidikom gensko spremenjenih organizmov („GSO“), predpisom na področju varne hrane; zdravju živali v Skupnosti, nadzoru bolezni in standardom dobrega počutja; in reformi skupne ribiške politike, katere namen je zagotoviti trajnostni razvoj ribolova in ribogojstva ter varno morsko hrano (6). Za zagotovitev družbenega pomena, je predviden tudi prožen odziv na nove politične zahteve, zlasti ob upoštevanju novih tveganj ter družbenih ali gospodarskih gibanj in potreb.

Dejavnosti

3.   Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)

Cilj

Povečati konkurenčnost evropske industrije ter Evropi omogočiti obvladovanje in oblikovanje prihodnjega razvoja IKT, tako da bodo izpolnjene evropske družbene in gospodarske zahteve. IKT so bistvo družbe znanja. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko osnovo Evrope ter zagotovile njen svetovni vodilni položaj na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost na področju proizvodov, storitev in postopkov ter ustvarjalnost s pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v korist evropskih državljanov, podjetij, industrije in vlad. Te dejavnosti bodo tudi pripomogle k zmanjšanje digitalnega razkoraka in socialne izključenosti.

Utemeljitev

IKT je odločilnega pomena za prihodnost Evrope in na njih temelji uresničevanje Lizbonske agende. Spodbujevalno vpliva na tri ključna področja: produktivnost in inovacije, posodobitev javnih storitev ter napredek v znanosti in tehnologiji. Polovico povišanj produktivnosti v naših gospodarstvih je mogoče razložiti z vplivom IKT na proizvode, storitve in poslovne postopke. IKT so vodilni dejavnik pri krepitvi inovativnosti in ustvarjalnosti ter pri obvladovanju sprememb v vrednostni verigi v vseh industrijskih in storitvenih sektorjih.

IKT so bistvene za izpolnjevanje naraščajočih zahtev na področju zdravstva in socialnega varstva, zlasti v zvezi ljudmi s posebnimi potrebami, vključno s starajočim se prebivalstvom, ter za posodobitev storitev na področjih, ki so v javnem interesu, kot na primer izobraževanje, kulturna dediščina, varnost, energija, promet in okolje, ter za spodbujanje dostopnosti in preglednosti postopkov vodenja in razvoja politike. Poleg tega imajo IKT pomembno vlogo pri upravljanju RTR ter obveščanju o tem in spodbujevalen učinek na napredek drugih področij znanosti in tehnologije, saj preoblikujejo način, na katerega raziskovalci izvajajo svoje raziskave, sodelujejo in uvajajo inovacije.

Naraščajoče gospodarske in družbene zahteve, skupaj s stalno integracijo IKT v vsakdanje življenje in potrebo po nadaljnjem premiku tehnoloških mej ter po razvoju inovativnih proizvodov in storitev visoke vrednosti, ki temeljijo na IKT, so določile obsežnejši program raziskav. Približati tehnologijo ljudem in organizacijskim potrebam pomeni: prikriti tehnološko kompleksnost in na zahtevo razkriti funkcionalnost; narediti tehnologijo funkcionalno, zelo enostavno za uporabo, razpoložljivo in dostopno; zagotavljati nove aplikacije, rešitve in storitve, ki temeljijo na IKT in so vredne zaupanja, zanesljive in se prilagajajo kontekstu in izbiri uporabnikov. Zahteva „več za manj“ raziskovalce IKT sili v svetovno tekmovanje, osredotočeno na miniaturizacijo, obvladovanje zlivanja računalniških, komunikacijskih in medijskih tehnologij, vključno z nadaljnjo interoperabilnostjo med sistemi ter zbliževanjem z drugimi ustreznimi znanostmi in disciplinami, ter na gradnjo sistemov, ki so se sposobni učiti in razvijati.

Iz teh različnih prizadevanj nastaja nov val tehnologij. Raziskovalne dejavnosti na področju IKT bodo črpale tudi iz širše palete znanstvenih in tehnoloških disciplin, vključno z bioznanostjo in znanostjo o življenju, kemijo, psihologijo, pedagogiko ter kognitivnimi in družbenimi znanostmi ter humanističnimi vedami.

IKT so eden od raziskovalno najbolj intenzivnih sektorjev. Javno in zasebno raziskovalno prizadevanje na področju IKT predstavlja tretjino skupnega raziskovalnega prizadevanja v vseh večjih gospodarstvih. Čeprav je Evropa industrijsko in tehnološko na ključnih področjih IKT že vodilna, pri vlaganju v raziskave na področju IKT zaostaja za glavnimi konkurenti. Le s ponovno in intenzivnejšo združitvijo prizadevanj na evropski ravni bo lahko kar najbolje izkoristila možnosti, ki jih lahko nudi napredek na področju IKT. Raziskovalna dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu „odprte kode“, kaže svojo uporabnost kot vir inovacij in vse večjega sodelovanja. Rezultate raziskav na področju IKT je mogoče izkoriščati na različne načine, na njihovi podlagi pa je mogoče oblikovati različne poslovne modele.

Raziskovalne dejavnosti na področju IKT bodo tesno prepletene s političnimi ukrepi za razširjanje IKT in z regulativnimi ukrepi v okviru izčrpne in celovite strategije. Po obsežnih posvetovanjih so bile določene prednostne naloge, k čemur je prispevalo več evropskih tehnoloških platform in pobud industrije na področjih, kot so nanoelektronika, mikrosistemi, vgrajeni sistemi, mobilne in brezžične komunikacije, elektronski mediji, fotonika, robotika in programska oprema, tehnologije in storitve GRID, vključno s prosto in odprtokodno programsko opremo (FLOSS). Upoštevana bodo tudi vprašanja trajnosti, še zlasti na področju elektronike.

Dejavnosti

V okviru te teme je vloga raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij pomembna predvsem za podporo raziskavam na novih področjih znanja v jedru IKT in v njihovi kombinaciji z drugimi ustreznimi področji in disciplinami ter za spodbujanje novih zamisli in radikalnih novih uporab ter raziskovanje novih možnosti v raziskovalnih programih na področju IKT, vključno z izkoriščanjem kvantnih učinkov, integracije sistemov in inteligentnih sistemov.

4.   Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

Cilj

Izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in pridobivanje znanja za zagotovitev njene pretvorbe iz industrije s poudarkom na virih v industrijo s poudarkom na znanju, z ustvarjanjem postopnih sprememb v znanju in z izvajanjem ključnega znanja za nove uporabe na stičišču različnih tehnologij in disciplin. To bo koristilo novim visoko tehnološkim industrijam in tudi visoko kakovostnim, na znanju temelječim tradicionalnim industrijam, pri čemer bo poseben poudarek na ustreznem razširjanju rezultatov RTR med MSP. Namen teh dejavnosti je predvsem omogočiti razvoj tehnologij, ki vplivajo na vse industrijske sektorje in mnoge druge teme iz Sedmega okvirnega programa.

Utemeljitev

Vse kaže, da naraščajoče težave, zaradi katerih so prizadete mnoge industrijske dejavnosti, niso več omejene na tradicionalne sektorje z visoko intenzivnostjo delovne sile, ampak postajajo opazne tudi v vmesnih sektorjih — ki predstavljajo uveljavljeno moč evropske industrije — in celo v nekaterih visokotehnoloških sektorjih. V Evropi je treba vzdrževati močno industrijsko bazo, in sicer z izboljšanjem vsebine znanj v obstoječi industriji ter z izgradnjo močne, na znanju temelječe in z znanjem podprte industrije, pri čemer je poudarek na izkoriščanju osnovnih raziskav za uporabo v industriji. To bo vključevalo posodobitev obstoječih MSP in ustanavljanje ter posledično rast novih, na znanju temelječih MSP, na podlagi razširjanja znanja ter strokovnega znanja in izkušenj preko programov sodelovanja.

Konkurenčnost industrije v prihodnosti bo v veliki meri odvisna od nanotehnologij in njihovih aplikacij. RTR lahko na področju nanoznanosti in nanotehnologij, ki so se uveljavile na številnih področjih, pospešijo pretvorbo evropske industrije. EU je priznana vodilna vloga na področjih, kot so nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in proizvodne tehnologije, ki se morajo še okrepiti, da bi zagotovili in okrepili položaj EU na visoko konkurenčnem svetovnem prizorišču.

Materiali z novimi lastnostmi so ključni za konkurenčnost evropske industrije v prihodnosti, hkrati pa so osnova tehničnega napredka na mnogih področjih.

Za industrijo pomembne prednostne naloge in njihovo vključevanje v uporabe v posameznih sektorjih se lahko vzpostavijo z dejavnostmi, kot so evropske tehnološke platforme na področjih, kot so nanoelektronika, proizvodnja, proizvodnja električne energije, jeklarstvo, kemija, energetika, industrija prometa, gradbeništvo, varstvo pri delu, tekstil, keramična industrija, lesna industrija in nanomedicina. Na ta način bo mogoče določiti skupne raziskovalne prednostne naloge in cilje. Poleg tega se bodo s prožnim odzivom na novo nastajajoče potrebe politike med trajanjem Sedmega okvirnega programa obravnavala vprašanja ustrezne politike, ureditve, standardizacije in vpliva.

Dejavnosti

5.   Energija

Cilj

Prilagajanje sedanjega energetskega sistema, da bi postal bolj trajnosten in manj odvisen od uvoženih goriv ter da bi temeljil na mešanih energetskih virih, zlasti na obnovljivih virih, energetskih nosilcih in ekoloških virih; izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z racionalizacijo izrabe in shranjevanjem energije; soočanje s perečimi izzivi varnosti oskrbe in podnebnih sprememb ter hkratno povečanje konkurenčnosti evropskih industrij.

Utemeljitev

Energetski sistemi se soočajo z velikimi izzivi. Obstaja nujna potreba, da se odkrijejo in razvijejo ustrezne in pravočasne rešitve zaradi skrb zbujajočih gibanj, ki so značilna za svetovno povpraševanje po energiji, omejenost tradicionalnih zalog nafte in zemeljskega plina, potreba po drastični zajezitvi emisij toplogrednih plinov, da bi ublažili pogubne posledice podnebnih sprememb, škodljive nestanovitnosti cen nafte (zlasti v prometnem sektorju, ki je močno odvisen od nafte) in geopolitične nestabilnosti v regijah dobaviteljicah. Raziskave na področju energije pomembno prispevajo k zagotavljanju cenovno dostopne energije za naše državljane in industrijo. Raziskave in predstavitvene dejavnosti so potrebne za zagotavljanje čim bolj okoljsko in stroškovno učinkovitih tehnologij in ukrepov, ki EU omogočajo doseganje ciljev v okviru Kjotskega protokola in tistih, ki ta okvir presegajo, ter izpolnjevanje obveznosti energetske politike, kakor je opisano v Zeleni knjigi o varnosti oskrbe z energijo iz leta 2000 (7), v Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti iz leta 2005 (8) in v Zeleni knjigi o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo iz leta 2006 (9).

Evropa ima na področju številnih tehnologij za pridobivanje energije in energetsko učinkovitost vodilno vlogo v svetovnem merilu. Je začetnica modernih tehnologij obnovljive energije, kot so sončna energija, energija biomase in energija vetra. Poleg tega je EU svetovno konkurenčna na področju tehnologij za pridobivanje in distribucijo energije in razpolaga z velikimi raziskovalnimi zmogljivostmi na področju zajemanja in sekvestracije ogljika. Vendar pa ta položaj sedaj resno ogrožajo konkurenti (zlasti ZDA in Japonska). Zato mora Evropa ohraniti in razvijati svoj vodilni položaj, kar zahteva znaten napor in mednarodno sodelovanje.

Temeljito preoblikovanje energetskega sistema v zanesljiv, konkurenčen in trajnosten energetski sistem z nizkimi emisijami ali brez emisij CO2 zahteva nove tehnologije in nove materiale, ki za zasebna podjetja predstavljajo preveliko tveganje in preveč negotov dobiček, da bi zagotovila vse naložbe, potrebne za raziskave, razvoj, predstavitvene dejavnosti in razširjanje. Javna podpora bi torej morala igrati ključno vlogo pri zbiranju zasebnih naložb, evropska prizadevanja in viri pa bi se morali povezovati na skladen in učinkovitejši način, da bi bili konkurenčni gospodarstvom, ki veliko in dosledno vlagajo v podobne tehnologije. V tem pogledu igrajo evropske tehnološke platforme pomembno vlogo, saj na usklajen način spodbudijo potrebna raziskovalna prizadevanja. Dejavnosti za dosego cilja so navedene spodaj. Bistveno je povečati učinkovitost celotnega energetskega sistema, od vira do uporabnika, in tako podpreti celotno temo „Energija“. Glavni del te teme bosta obnovljiva energija in učinkovitost končne rabe energije, saj pomembno prispevata k prihodnjim trajnostnim energetskim sistemom. Posebna pozornost bo namenjena spodbujanju raziskav, razvoja in predstavitvenih dejavnosti ter spodbujanju izgradnje zmogljivosti na tem področju. V tej zvezi bodo v celoti izkoriščene sinergije s programom Inteligentna energija — Evropa, ki je sestavni del Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost. Raziskane bodo tudi možnosti prihodnjih obsežnih pobud, ki bodo vključevale financiranje iz različnih virov (npr. JTI).

Vključena je posebna dejavnost v zvezi z znanjem za oblikovanje energetske politike, ki prav tako lahko zagotovi podporo novim potrebam politike, ki se pojavljajo, na primer v zvezi z vlogo evropske energetske politike pri oblikovanju mednarodnih ukrepov na področju podnebnih sprememb ter z nestabilnostjo ali motnjami v dobavi in ceni energije.

Dejavnosti

6.   Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

Cilj

Trajnostno gospodarjenje z okoljem in njegovimi viri z izboljševanjem znanja o medsebojnih vplivih med podnebjem, biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter razvoj novih tehnologij, orodij in storitev, da bi na celosten način rešili svetovne okoljske probleme. Poudarek bo na napovedovanju sprememb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in oceanskih sistemov; na orodjih in tehnologijah za spremljanje, preprečevanje, zmanjševanje in prilagajanje okoljskih pritiskov in tveganj, vključno s tveganjem za zdravje ter orodja in tehnologije za spremljanje, ter na trajnosti naravne in kulturne krajine.

Utemeljitev

Okoljski problemi segajo preko državnih meja in zahtevajo usklajen pristop na vseevropski, pogosto pa tudi na svetovni ravni. Zemeljski naravni viri in kulturna krajina so pod močnimi pritiski, ki so posledica rasti prebivalstva, urbanizacije, gradenj, stalnega povečevanja sektorjev kmetijstva, ribogojstva, ribištva, prometa in energije ter tudi spremenljivosti podnebja in segrevanja na lokalni, regionalni in svetovni ravni. Evropa mora vzpostaviti nov trajnosten odnos do okolja, ob tem pa hkrati izboljšati konkurenčnost in okrepiti evropsko industrijo. Sodelovanje na celotnem območju EU je potrebno za doseganje kritične mase ob upoštevanju obsega, področja delovanja in visoke ravni zahtevnosti okoljskih raziskav. To bo omogočalo namreč lažje skupno načrtovanje, uporabo povezanih in interoperabilnih podatkovnih zbirk ter razvoj skladnih in obsežnih sistemov za opazovanje in napovedovanje. Raziskave bi morale upoštevati potrebo po upravljanju podatkov in informacijskih storitev ter težave, povezane s prenosom, vključevanjem in kartiranjem podatkov.

Raziskave na ravni EU so potrebne za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, na primer Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (UNFCC) in njenega Kjotskega protokola, Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti, Konvencije ZN o boju proti dezertifikaciji, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, ciljev Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz leta 2002, vključno s Pobudo EU v zvezi z vodo ter s prispevki k Medvladnemu forumu za spremembo podnebja ter Pobudo za opazovanje Zemlje.

Poleg tega pomembne raziskovalne potrebe izhajajo tudi iz obstoječih in nastajajočih politik na ravni EU, iz izvajanja 6. okoljskega akcijskega načrta in povezanih tematskih strategij (npr. strategija EU o morju), akcijskih načrtov, programov in direktiv za okoljske tehnologije, okolje in zdravje, Okvirnega programa o vodah in NATURA 2000.

EU bi morala okrepiti svoj položaj na svetovnih trgih za okoljske tehnologije. Te tehnologije prispevajo k trajnostni porabi in proizvodnji ter pripomorejo k ustvarjanju trajnostne rasti, saj zagotavljajo ekološko učinkovite rešitve za okoljske probleme v različnih obsegih in varujejo našo kulturno in naravno dediščino. Okoljske zahteve pospešujejo inovacije in lahko zagotovijo poslovne priložnosti ter večjo konkurenčnost in obenem bolj trajnostno prihodnost za naslednje generacije. Evropske tehnološke platforme za oskrbo z vodo in sanitarne storitve ter za trajnostno kemijo potrjujejo potrebo po ukrepanju na ravni EU, programi njihovih raziskav pa se upoštevajo pri spodaj navedenih dejavnostih. Prav tako je treba upoštevati druge platforme (npr. za gradbeništvo in za gozdarstvo), ki sicer le delno obravnavajo vprašanja v zvezi z okoljsko tehnologijo. Družbeno-ekonomska vprašanja zlasti močno vplivajo na razvoj in uvajanje okoljskih tehnologij na trg ter na njihovo posledično uporabo, kot na primer na področju upravljanja vodnih virov. Pri izvajanju dejavnosti se morajo upoštevati družbeno-ekonomski vidiki politik in tehnološkega razvoja, če se bodo ti nanašali na obravnavano temo.

V nadaljevanju je našteta vrsta dejavnosti (10), od katerih so mnoge neposredno povezane s zahtevami politike. Predvidi pa se lahko tudi dodatna podpora za nove zahteve politike, ki se pojavljajo na primer v zvezi s trajnostno presojo vpliva politik EU, spremljanjem ukrepov na področju podnebnih sprememb, ki sledijo Kjotu; in novimi okoljskimi politikami, kot so tiste v okviru Strategije za področje tal in v zvezi z pomorsko politiko, standardi in predpisi.

Dejavnosti

7.   Promet (vključno z aeronavtiko)

Cilj

Ob upoštevanju okolja in naravnih virov razviti integrirane, varnejše, „bolj zelene“ in „pametnejše“ vseevropske prometne sisteme, zasnovane na tehnološkem in operativnem napredku ter na evropski prometni politiki, ki bodo v korist vsem državljanom, družbi in podnebni politiki; ter zaščititi in nadalje razvijati konkurenčnost, ki so jo evropske industrije ustvarile na svetovnem trgu.

Utemeljitev

Promet je eden od pomembnih sektorjev v Evropi — sektor za zračni promet prispeva 2,6 % k BDP EU (s 3,1 milijona delovnih mest), kopenski promet pa predstavlja 11 % BDP EU (zaposluje okoli 16 milijonov oseb). Vendar pa zaradi prometa nastane 25 % vseh emisij CO2 v EU, kar pomeni, da je skrajni čas za „pozelenitev“ sistema, da se zagotovi trajnejši model prometa in skladnost s stopnjami rasti, kakor to določa Bela knjiga „Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve“ (12).

Širitev (povečanje ozemlja za 25 % in prebivalstva za 20 %) in gospodarski razvoj EU predstavljata nove izzive za učinkovit, stroškovno ugoden in trajnosten prevoz oseb in tovora. Promet ima prav tako neposreden pomen za druge glavne politike, kot so trgovina, konkurenca, zaposlovanje, okolje, kohezija, energija, varnost in notranji trg.

Naložbe v RTR v prometno industrijo EU so predhodno potrebne za zagotavljanje konkurenčne prednosti na tehnološkem področju na globalnih trgih (13). Dejavnosti na evropski ravni bodo prav tako spodbujale prestrukturiranje industrije, vključno z vključevanjem dobavne verige in zlasti MSP.

Programi raziskav, ki so jih razvile evropske tehnološke platforme (14), podpirajo potrebo po drugačnem obravnavanju „prometnih sistemov“, pri katerem se upošteva medsebojni vpliv vozil ali plovil, prometnih omrežij ali infrastruktur in uporabe prometnih storitev, ki jih je mogoče razviti samo na evropski ravni. Stroški RTR na vseh navedenih področjih skokovito naraščajo in sodelovanje na ravni EU je bistveno za zagotavljanje „kritične mase“ raznih ponudnikov RTR, da bi se lahko spoprijeli z obsegom in multidisciplinarnimi izzivi na gospodaren način; prav tako je bistveno spoprijeti se s političnimi, tehnološkimi in družbeno-ekonomskimi izzivi na področjih „čistih in varnih vozil“ prihodnosti, interoperabilnosti in intermodalnosti, zlasti vodnega in železniškega prometa, cenovne dostopnosti, varnosti, zmogljivosti, zaščite in okoljskih vplivov v razširjeni Uniji. Tehnologije, ki se razvijajo, bodo tudi v podporo sistemu Galileo in njegove aplikacije bodo bistvene za izvajanje evropskih politik.

Spodaj naštete teme in dejavnosti imajo velik industrijski pomen, hkrati pa predstavljajo celovit odgovor na potrebe načrtovalcev ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov prometne politike. Poleg tega bo zagotovljena podpora za odziv na že obstoječe in tudi nove potrebe politike, na primer potrebe, povezane z razvojem v pomorski politiki ali uresničevanjem enotnega evropskega neba.

Dejavnosti

8.   Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

Cilj

Poglobljeno splošno razumevanje zahtevnih in medsebojno povezanih družbeno-ekonomskih izzivov, s katerimi se sooča Evropa, na primer rasti, zaposlovanja in konkurence, družbene kohezije, socialnih, kulturnih in izobraževalnih izzivov v razširjeni EU ter trajnostnega razvoja, okoljskih izzivov, demografskih sprememb, migracij in integracije, kakovosti življenja in globalne soodvisnosti, zlasti z namenom zagotavljanja boljše osnove znanja politikam na zadevnih področjih.

Utemeljitev

Evropa ima močno in visoko kakovostno raziskovalno osnovo na področju družbeno-ekonomskih in socialno-kulturnih znanosti ter humanističnih ved. Raznolikost pristopov v EU na področju gospodarstva, sociale, politike in kulture zagotavlja zelo plodna tla za raziskave na teh področjih na ravni EU. V skupnih raziskavah glede evropskih družbeno-ekonomskih in socialno-kulturnih vprašanj je na navedenih področjih prisotno veliko evropske dodane vrednosti. Zadevna vprašanja in izzivi imajo na evropski ravni veliko prednost in se obravnavajo v okviru politik Skupnosti. Poleg tega primerjalne raziskave znotraj EU ali v drugih državah nudijo izredno učinkovito orodje in pomembne učne priložnosti po državah in regijah.

Na tretjem mestu pa je treba omeniti posebno prednost raziskav na ravni EU, saj lahko razvijejo zbirko podatkov iz vse Evrope in upoštevajo več vidikov, ki so potrebni za razumevanje zahtevnejših vprašanj. In končno, razvoj pristne evropske družbeno-ekonomske osnove znanja na področju teh ključnih izzivov bo bistveno prispeval k spodbujanju splošnega razumevanja v celotni Evropski uniji in zlasti med evropskimi državljani.

Dejavnosti, ki jih je treba podpreti, so naštete spodaj, bistveno pa naj bi prispevale k izboljšanju oblikovanja, izvajanja in vpliva politike in v procesu njenega vrednotenja ter pri oblikovanju ustreznih ukrepov na več področjih, kot so gospodarstvo, sociala, kultura, izobraževanje in usposabljanje, enakost med spoloma, podjetništvo, mednarodna trgovina, potrošništvo, zunanji odnosi, in področju znanosti in tehnologije, politika uradne statistike ter pravosodje in notranje zadeve ter vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. Poleg tega bodo zagotovljene možnosti za obravnavanje nastalih družbeno-ekonomskih izzivov, kakor tudi za začetek raziskav glede novih ali nepredvidenih potreb politike. Obravnave prihodnjih programov raziskav lahko potekajo tudi v obliki družbenih platform.

Dejavnosti

9.   Vesolje

Cilj

V korist državljanov in konkurence evropske vesoljske industrije podpirati Evropski vesoljski program z osredotočenjem na aplikacije, kot je GMES (aplikacija „Globalno nadzorovanje okolja in varnosti“). To bo prispevalo k razvoju evropske vesoljske politike in dopolnjevalo prizadevanja držav članic in drugih ključnih akterjev, vključno z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).

Utemeljitev

Skupnost lahko na tem področju prispeva k boljši opredelitvi skupnih ciljev, ki temeljijo na potrebah uporabnikov in ciljih politike; h koordinaciji dejavnosti, da se izogne podvajanju in čim bolj poveča interoperabilnost; k izboljšanju stroškovne učinkovitosti in k opredelitvi standardov. Javni organi in načrtovalci politike predstavljajo pomembne potencialne uporabnike, evropska industrija bo prav tako imela koristi, če bo evropska vesoljska politika dobro opredeljena in se bo izvajala v okviru Evropskega vesoljskega programa, delno pa jo bodo podpirale predlagane raziskave in ukrepi za tehnološki razvoj. Ukrepi na evropski ravni so prav tako potrebni za podporo političnih ciljev Skupnosti, na primer na področju kmetijstva, gozdarstva, ribištva, okolja, zdravja, telekomunikacij, varnosti in prometa, ter za zagotovitev, da se Evropo spoštuje kot partnerja v regionalnem in mednarodnem sodelovanju.

V zadnjih 40 letih si je Evropa pridobila odlično tehnološko usposobljenost, tako na nacionalni ravni kot s pomočjo ESA. Vzdrževanje konkurenčnosti industrije (vključno s proizvajalci, ponudniki storitev in izvajalci) zahteva nove raziskave in tehnologije. Vesoljske aplikacije prinašajo pomembne koristi za državljane, in sicer s stranskimi tehnološkimi učinki, in so nepogrešljive v visokotehnološki družbi.

Spodaj navedene dejavnosti, ki so osredotočene zlasti na uporabo obstoječih zmogljivosti v Evropi, so usmerjene na: učinkovito izkoriščanje pridobitev iz vesoljskih dejavnosti (ob usklajevanju s tehnologijo, ki se uporablja na mestu samem, vključno z letalsko tehnologijo) za izvajanje aplikacij, zlasti GMES, in njihovega prispevka na področju kazenskega pregona v politikah Skupnosti; raziskovanje vesolja, ki omogoča mednarodno sodelovanje in bistvene tehnološke prodore ter stroškovno učinkovite odprave; izkoriščanje in raziskovanje vesolja s pomočjo ustreznih dejavnosti, ki zagotavljajo strateško vlogo Evropske unije. Te dejavnosti bodo dopolnjevali drugi ukrepi iz Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter program izobraževanja in usposabljanja. Od spodaj navedenih dejavnosti bo imela kar največje koristi tudi javna politika, vključno z zagotovitvijo dodatne pomoči na področju morebitnih novih potreb politik; na primer: rešitve, ki jih ponujajo vesoljske tehnologije, se lahko uporabijo v pomoč državam v razvoju; uporaba orodij za opazovanje vesolja in metod za podporo razvoju politik Skupnosti.

Dejavnosti

10.   Varnost

Cilj

Razvijati tehnologije in znanje za krepitev zmogljivosti, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti državljanov pred grožnjami terorizma, naravnih nesreč in kriminala, ob upoštevanju temeljnih človekovih pravic in zasebnosti; zagotoviti optimalno in usklajeno uporabo razpoložljivih tehnologij v korist evropski civilni varnosti, spodbujati sodelovanje ponudnikov in uporabnikov pri oblikovanju rešitev za civilno varnost, povečanje konkurenčnosti evropske varnostne industrije in sporočanje rezultatov ciljno naravnanih raziskav, da bi se zmanjšale varnostne vrzeli.

Utemeljitev

Varnost v Evropi je predpogoj za blaginjo in svobodo. Varnostna strategija EU: „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je sprejel Evropski svet, obravnava potrebo po izčrpni varnostni strategiji, ki zajema tako civilne kot obrambno-varnostne ukrepe.

Raziskave na področju varnosti so pomembne za doseganje visoke ravni varnosti v območju pravice, svobode in varnosti. Prav tako bodo prispevale k razvoju tehnologij in zmogljivosti v podporo drugim politikam Skupnosti na področjih, kot so promet, civilna zaščita, energija, okolje in zdravstvo. Raziskave na področju varnosti potrebujejo posebna pravila za izvajanje, ki upoštevajo njihovo posebno naravo.

Obstoječe raziskovalne dejavnosti v zvezi z varnostjo v Evropi so ogrožene zaradi razdrobljenih prizadevanj, pomanjkanja kritične mase, kar zadeva obseg in področje delovanja, ter pomanjkanja stikov in interoperabilnosti. Evropa mora izboljšati skladnost svojih prizadevanj s pripravo učinkovitih institucionalnih sporazumov in s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja raznih nacionalnih in mednarodnih akterjev, da ne bo prihajalo do podvajanj, posvetili pa se bodo tudi iskanju sinergij, kjer koli bo mogoče. Raziskave na ravni Skupnosti se bodo še naprej izvajale izključno na področju civilne varnosti in bodo osredotočene na dejavnosti, ki bodo zagotovile jasno dodano vrednost na nacionalni ravni. Zaradi tega bodo raziskave na področju civilne varnosti v okviru Sedmega okvirnega programa okrepile konkurenčnost evropske industrije na področju varnosti. Ker nekatera področja uporabljajo dvonamensko tehnologijo, bo za zagotovitev komplementarnosti potrebno boljše usklajevanje z dejavnostmi Evropske obrambne agencije.

Raziskave na področju varnosti bodo okrepile evropske zmogljivosti v zvezi z nadzorom, širjenjem informacij in znanja o grožnjah in incidentih, obenem pa bo poudarek tudi na sistemih za boljšo oceno in nadzor razmer, in sicer ob izboljšani uporabi skupnih sistemov IKT v okviru različnih operacij.

Na tem področju bodo uveljavljene posebne zahteve v zvezi z zaupnostjo, vendar preglednost izsledkov raziskav ne bo po nepotrebnem omejena. Poleg tega bodo opredeljena področja, na katerih je mogoče izsledke raziskav narediti dostopne javnosti.

Spodaj navedene dejavnosti, ki niso obrambne narave, bodo dopolnjevale in povezovale tehnološko in sistemsko usmerjene raziskave na področju civilne varnosti, ki se izvajajo v okviru drugih tém. Dejavnosti bodo sledile zastavljenim nalogam, razvoju tehnologij in zmogljivosti glede na posamezne varnostne misije. Dejavnosti so fleksibilne narave, tako da se lahko prilagajajo za zdaj še nepoznanim grožnjam na področju varnosti in s tem povezanim nastalim potrebam politike, spodbujajo medsebojno bogatenje in uporabo obstoječih tehnologij za sektor civilne varnosti, evropske raziskave s področja varnosti pa bodo prav tako spodbudile razvoj večnamenskih tehnologij z namenom povečati obseg njihovih aplikacij.

Dejavnosti

Zgornja štiri področja bodo podpirale naslednje téme, ki so bolj medsektorske narave:

II.   ZAMISLI

Cilj

Ta program bo okrepil dinamičnost, ustvarjalnost in odličnost evropskih raziskav na novih področjih znanja. Izvajal se bo s podporo raziskavam na pobudo raziskovalcev na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. Projekti se bodo financirali na podlagi predloženih predlogov raziskovalcev iz zasebnega in javnega sektorja, in sicer glede na izbrano témo, in bodo ocenjeni zgolj na podlagi merila odličnosti, ki ga bo presodila druga skupina strokovnjakov. Pomembna vidika tega programa sta komunikacija in razširjanje izsledkov raziskav.

Utemeljitev

Nova področja raziskav, ki so v neposrednem interesu raziskovalcev in v okviru dejavnosti, ki so ponavadi obravnavane kot „osnovne raziskave“, so ključno gonilo razvoja blaginje in družbenega napredka, saj odpirajo nove možnosti za znanstveni in tehnološki napredek in so uporabne za pridobivanje novega znanja, ki vodi v nove aplikacije in trge.

Kljub mnogim dosežkom in visoki stopnji zmogljivosti na več področjih pa Evropa ne izkorišča vsega potenciala raziskav in virov in nujno potrebuje večje zmogljivosti za pridobivanje znanja in za njegov prenos v ekonomsko in družbeno vrednost in rast.

Konkurenčna evropska finančna struktura za pionirske raziskave (ki ni nadomestilo za nacionalnega, ampak njegova dopolnitev), ki jih izvajajo posamezne skupine in so lahko nacionalne ali nadnacionalne, so ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora, ki dopolnjuje druge dejavnosti Skupnosti in posameznih držav. Pomagala bo okrepiti dinamičnost in v Evropo pritegnila najboljše raziskovalce, tako iz evropskih kot tretjih držav, kot tudi industrijske naložbe.

Dejavnosti

Ta ukrep bo ustrezal najbolj obetavnim in produktivnim področjem raziskav in najboljšim priložnostim za znanstveni in tehnološki napredek v okviru posameznih disciplin, vključno z tehničnimi in družbenimi znanostmi ter humanističnimi vedami. Izvajal se bo neodvisno od tematskih usmeritev drugih delov okvirnega programa, posebna pozornost pa bo posvečena raziskovalcem nove generacije ter novim in že uveljavljenim skupinam.

Dejavnosti Skupnosti v pionirskih raziskavah bo izvajal Evropski raziskovalni svet (ERC), ki ga bo sestavljal neodvisen znanstveni svet ob ustrezni podpori prožne in stroškovno učinkovite, v ta namen uvedene izvršilne strukture. ERC bo upravljalo v ta namen zaposleno osebje, vključno z uradniki iz institucij EU, ukvarjalo pa se bo izključno z dejanskimi upravnimi potrebami za zagotovitev stabilnosti in kontinuitete, potrebnih za učinkovito upravljanje.

Znanstveni svet bodo sestavljali predstavniki evropske znanstvene skupnosti na najvišji ravni, ki bodo zagotavljali raznolikost raziskovalnih področij in ki bodo delovali v svojem imenu, neodvisno od političnih ali drugih interesov. Člane bo imenovala Komisija po neodvisnem in preglednem postopku imenovanja, ki ga bo odobril znanstveni svet; postopek vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo in poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Imenovani bodo za obdobje štirih let, z možnostjo enkratnega podaljšanja, in sicer na podlagi sistema kroženja, s čimer bo zagotovljena kontinuiteta dela znanstvenega sveta.

Znanstveni svet bo med drugim opredelil splošno znanstveno strategijo, imel bo polno pristojnost za odločanje o vrstah raziskav, ki se bodo financirale, z znanstvenega vidika pa bo deloval kot porok za kakovost dejavnosti. Njegove naloge bodo zlasti priprava letnega delovnega programa, uvedba postopka strokovnega ocenjevanja ter spremljanje in obvladovanje kakovosti izvajanja programov z znanstvenega vidika. Sprejel bo kodeks ravnanja, ki bo med drugim obravnaval tudi preprečevanje navzkrižja interesov.

Posebna izvršilna struktura bo odgovorna za vse vidike izvajanja in izvedbo programa, kakor je določeno v letnem delovnem programu. V skladu z načeli, ki jih bo sprejel znanstveni svet, bo izvajala zlasti postopek strokovnega ocenjevanja in izbire ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje donacij.

Upravni stroški in stroški za osebje ERC, ki se nanašajo na znanstveni svet in posebno izvršilno strukturo, bodo v skladu s preudarnim in stroškovno učinkovitim upravljanjem; upravni izdatki bodo omejeni na najnižjo možno raven, ki še zagotavlja zadostna sredstva za kakovostno izvajanje, in ne bodo presegli 5 % celotnega finančnega prispevka za ERC; s tem naj bi v največji možni meri povečali financiranje pionirskih raziskav.

Komisija bo delovala kot porok za popolno samostojnost in celovitost ERC. Zagotavljala bo, da delovanje ERC v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti ter da se bo natančno držal strategije in izvedbene metodologije, ki jo določi znanstveni svet. Komisija bo v sodelovanju z znanstvenim svetom pripravila letno poročilo o delovanju ERC in uresničevanju ciljev ter to poročilo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

ERC bo lahko izvajal lastne strateške študije za pripravo operativnih dejavnosti in v podporo le-tem. Zlasti se lahko opira na evropske, medvladne in državne pobude ter tako svoje dejavnosti načrtuje glede na druge raziskave na evropski in nacionalni ravni.

Izvajanje in vodenje dejavnosti bosta stalno pregledovana in vrednotena; tako se bodo na podlagi izkušenj ocenili dosežki ter prilagodili in izboljšali postopki. V okviru vmesne ocene iz člena 7(2) bo opravljen tudi neodvisen pregled struktur in mehanizmov ERC glede na naslednja merila: znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost; pri tem bo v celoti sodeloval znanstveni svet. To bo vključevalo postopek in merila za izbor članov znanstvenega sveta. Pregled se bo še posebno osredotočil na prednosti in pomanjkljivosti strukture, zasnovane na izvajalski agenciji, in na strukture, zasnovane na členu 171 Pogodbe. Na osnovi tega pregleda bi bilo treba te strukture in mehanizme ustrezno spremeniti. Komisija bo takoj, ko bo mogoče, izvedla ter v skladu s Pogodbo Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila potrebne priprave, vključno z vsemi zakonodajnimi predlogi, ki se ji bodo zdeli potrebni, za prehod na kakršne koli zahtevane spremenjene strukture. V ta namen bo okvirni program prilagojen ali dopolnjen po postopku soodločanja v skladu s členom 166(2) Pogodbe. V poročilu o napredku iz člena 7(2), ki se bo pripravilo pred vmesno oceno, bodo podane začetne ugotovitve o delovanju ERC.

III.   LJUDJE

Cilj

Okrepiti človeški potencial, tako kvantitativno kot kakovostno, na področju raziskav in tehnologije v Evropi s spodbujanjem ljudi, da se odločijo za poklic raziskovalca, spodbujanjem evropskih raziskovalcev, da ostanejo v Evropi, in privabljanjem raziskovalcev s celega sveta v Evropo, tako da bi Evropa postala privlačnejša za najboljše raziskovalce. Z nadgradnjo izkušenj v zvezi z „dejavnostmi Marie Curie“ iz predhodnih okvirnih programov bo to mogoče doseči z vzpostavitvijo sklopa dopolnjujočih se „dejavnosti Marie Curie“, zlasti ob upoštevanju evropske dodane vrednosti v smislu njihovega učinka na Evropski raziskovalni prostor. Ti ukrepi bodo namenjeni raziskovalcem na vseh stopnjah poklicne poti, od začetnega usposabljanja na področju raziskovanja, posebej namenjenega mladini, do vseživljenjskega učenja in poklicnega razvoja v javnem in zasebnem sektorju. Prizadevanja bodo usmerjena tudi v povečanje udeležbe raziskovalk, in sicer s spodbujanjem enakih možnosti pri vseh „dejavnostih Marie Curie“, z oblikovanjem ukrepov, ki bodo raziskovalkam zagotovili ustrezno ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter jim omogočili, da se po premoru lažje ponovno vključijo v raziskovalno dejavnost.

Utemeljitev

Visoko usposobljeni raziskovalci s poglobljenim znanjem so pogoj za napredek v znanosti in podporo inovacijam, prav tako pa so pomemben dejavnik za privabljanje in ohranjanje naložb na področju raziskav s strani javnih in zasebnih subjektov. Ob upoštevanju vedno večje konkurence na svetovni ravni sta razvoj odprtega in evropskega trga dela za raziskovalce brez vsakršne diskriminacije ter raznolikost znanj in spretnosti ter poklicnih poti raziskovalcev bistvenega pomena za podporo koristnemu pretoku raziskovalcev in njihovega znanja tako v Evropi kot tudi v svetu. Uvedeni bodo posebni ukrepi za spodbujanje mladih raziskovalcev in za podporo na začetku znanstvene poklicne poti kot tudi ukrepi za zmanjšanje „bega možganov“, na primer štipendije za ponovno vključitev.

Mednarodna in medsektorska mobilnost, vključno s spodbujanjem industrijske udeležbe in odpiranjem raziskovalnih poklicnih poti ter akademskih položajev v evropskem merilu, je ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora in nepogrešljiva za povečanje evropske zmogljivosti in uspešnosti pri raziskavah. V okviru te dejavnosti bo osrednjega pomena še naprej mednarodno sodelovanje med raziskovalci, ki bo zagotovilo najvišjo kakovost raziskav. S povečanjem mobilnosti raziskovalcev in sredstev institucij, ki privabljajo raziskovalce iz drugih držav, se bodo okrepili centri odličnosti v Evropski uniji. Da bi omogočili usposabljanje in mobilnost na novih raziskovalnih in tehnoloških področjih, bo zagotovljeno ustrezno usklajevanje z drugimi deli okvirnega programa, hkrati pa se bodo izvajala prizadevanja za medsebojno dopolnjevanje z drugimi politikami Skupnosti, npr. na področju izobraževanja, kohezije in zaposlovanja. V delu programa „Zmogljivosti“ z naslovom „Znanost v družbi“, so predvideni ukrepi za povezovanje znanstvenega izobraževanja in poklicne poti ter ukrepi na področju raziskav in usklajevalni ukrepi v zvezi z novimi metodami znanstvenega izobraževanja.

Dejavnosti

Na začetku bo sofinanciranje potekalo v omejenem obsegu, da se bodo zagotovile potrebne izkušnje.

IV.   ZMOGLJIVOSTI

Ta del okvirnega programa bo spodbujal raziskovalne in inovacijske zmogljivosti po vsej Evropi ter zagotovil njihovo optimalno rabo. Ta cilj bo dosežen z naslednjimi ukrepi:

RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE

Cilj

Najučinkovitejša izraba in razvoj najboljših raziskovalnih infrastruktur, ki obstajajo v Evropi, in pomoč pri oblikovanju novih raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa na vseh področjih znanosti in tehnologije, ki jih evropska znanstvena skupnost potrebuje za ohranitev vodilnega položaja pri napredku v raziskavah in ki zagotavljajo pomoč industriji pri krepitvi baze znanja in izkušenj s področja tehnologije.

Utemeljitev

Raziskovalne infrastrukture imajo vse večjo vlogo pri napredku in izkoriščanju znanja in tehnologije. Takšne infrastrukture so že dobro uveljavljene na področjih, kot so energija, vesolje in fizika delcev, vse večji pomen pa dobivajo tudi na drugih področjih. V središču raziskav so na primer viri sevanj, podatkovne zbirke v genomiki in družbenih vedah, observatoriji za okoljske in vesoljske znanosti, sistemi upodabljanja ali bele sobe za preučevanje in razvoj novih materialov ali nanoelektronike. Te raziskave so drage, za razvoj zahtevajo veliko strokovnega znanja, uporabljati in izkoriščati pa bi jih moralo čim večje število znanstvenikov in industrijskih uporabnikov v evropskem merilu.

Razvoj evropskega pristopa lahko ob upoštevanju raziskovalnih infrastruktur, vključno z računalniškimi in komunikacijskimi e-infrastrukturami in virtualnimi infrastrukturami, ter z izvajanjem dejavnosti na tem področju na ravni Unije, bistveno prispeva k razcvetu potenciala evropskih raziskav in njihovega izkoriščanja ter prispeva k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.

Čeprav bodo države članice imele pri razvoju in financiranju infrastruktur še vedno osrednjo vlogo, ima Skupnost lahko, in bi tudi morala imeti, spodbujevalno in vplivno vlogo pri zagotavljanju širšega in učinkovitejšega dostopa do obstoječih infrastruktur in njihove uporabe v raznih državah članicah, in sicer s spodbujanjem razvoja teh infrastruktur in njihovih omrežij na usklajen način in s spodbujanjem nastajanja novih raziskovalnih infrastruktur, ki so srednjeročno in dolgoročno v vseevropskem interesu. V tem pogledu ima pri določanju potreb in raziskovalnih programov evropskih raziskovalnih infrastruktur ključno vlogo Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI).

Dejavnosti

Dejavnosti s tega področja se bodo izvajale na celotnem področju znanosti in tehnologije. Izvajale se bodo v tesnem sodelovanju z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tematskih področjih, s ciljem, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okviru Skupnosti, ustrezali potrebam raziskovalnih infrastruktur na zadevnih območjih, vključno z mednarodnim sodelovanjem.

Dejavnosti bodo naslednje:

Infrastrukturni projekti, ki bodo iz tega naslova predlagani za financiranje, se izberejo na podlagi več meril, med katera spadajo zlasti:

Kar zadeva izgradnjo novih infrastruktur, je treba po potrebi upoštevati možnosti za znanstveno odličnost v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah. Zagotovljeno bo učinkovito usklajevanje finančnih instrumentov Skupnosti ter zlasti Sedmega okvirnega programa in strukturnih skladov.

RAZISKAVE V KORIST MSP

Cilji

Krepitev inovacijske zmogljivosti evropskih MSP in njihovega prispevka k razvoju novih proizvodov in trgov, ki temeljijo na tehnologiji, in sicer z zunanjim izvajanjem raziskav, s povečanjem raziskovalnih prizadevanj, širjenjem njihovih omrežij, boljšim izkoriščanjem rezultatov raziskav in pridobivanjem tehnološkega znanja in izkušenj, s čimer se zapolnijo vrzeli med raziskavami in inovacijami.

Utemeljitev

MSP so jedro evropske industrije. Morala bi biti ključna sestavina inovacijskega sistema in imeti mesto v verigi prenosa znanja v nove proizvode, postopke in storitve. Evropska MSP se soočajo z vedno večjo konkurenco na notranjem trgu in tudi v svetu, zato morajo izboljšati znanje in intenzivnost raziskav, izboljšati izkoriščanje raziskav, razširiti poslovne dejavnosti na večje trge in internacionalizirati svoje mreže znanja. Mnogi ukrepi držav članic, ki zadevajo MSP, ne spodbujajo niti ne podpirajo nadnacionalega sodelovanja v raziskavah in prenosa tehnologije. Ukrepi na ravni EU so potrebni za dopolnitev in pospešitev vpliva ukrepov, ki so bili sprejeti na nacionalni ali regionalni ravni. Poleg spodaj navedenih ukrepov se bo spodbujala in olajšala udeležba MSP, njihove potrebe pa se bodo upoštevale v celotnem okvirnem programu.

Dejavnosti

Posebni ukrepi za podporo MSP so namenjeni podpori MSP ali njihovim združenjem pri oddajanju raziskav v zunanje izvajanje: večinoma gre za MSP iz sektorja nizke ali srednje tehnologije z malo ali brez raziskovalnih zmogljivosti. MSP z večjo raziskovalno zmogljivostjo lahko sodelujejo kot ponudniki raziskovalnih storitev ali dopolnijo svoje temeljne raziskovalne zmogljivosti z oddajanjem raziskav zunanjim sodelavcem. Dejavnosti se bodo izvajale na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih, s pristopom od spodaj navzgor. Ukrepi bodo vključevali podporo predstavitvenim in drugim dejavnostim za učinkovitejše izkoriščanje rezultatov raziskav, s čimer bo zagotovljeno dopolnjevanje z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost. Finančna sredstva bodo dodeljena na podlagi dveh programov:

Jasen poudarek bo na podpori raziskovalnim projektom. Poleg tega bo podpora dodeljena nacionalnim shemam, ki MSP ali njihovim združenjem zagotavljajo finančna sredstva, z namenom oblikovanja predlogov za ukrepe v okviru „Raziskav v korist MSP“. Med izvajanjem Sedmega okvirnega programa Skupnosti bo zagotovljeno medsebojno dopolnjevanje z ukrepi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost.

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost bo s horizontalnimi storitvami v podporo podjetjem in inovacijam spodbujal in omogočal udeležbo MSP v Sedmem okvirnem programu. Zagotovljeno bo medsebojno dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti.

REGIJE ZNANJA

Cilji

Krepitev raziskovalnega potenciala v evropskih regijah, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem razvoja regionalnih, v raziskovanje usmerjenih grozdov, ki združujejo univerze, raziskovalna središča, podjetja in regionalne organe, po vsej Evropi.

Utemeljitev

Regije se vse bolj priznavajo kot pomembni akterji na področju raziskav in razvoja v EU. Raziskovalna politika in dejavnosti na regionalni ravni so pogosto odvisne od razvoja „grozdov“, ki povezujejo javne in zasebne akterje. Pilotni ukrep „Regije znanja“ je pokazal na dinamičnost tega pojava in na potrebo, da se podpre in spodbuja razvoj takih struktur.

Ukrepi na tem področju bodo evropskim regijam omogočili, da okrepijo svoje zmogljivosti za naložbe v RTR in izvajajo raziskovalne dejavnosti, hkrati pa čim bolje izkoristijo možnosti za uspešno vključitev svojih izvajalcev v evropske raziskovalne projekte in olajšajo oblikovanje grozdov ter tako spodbujajo regionalni razvoj v Evropi. Ukrepi bodo omogočili enostavnejše združevanje v regionalne grozde, ki prispevajo k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.

Dejavnosti

Nova pobuda „Regije znanja“ bo vključevala in združevala regionalne akterje, ki so vpleteni v raziskave, kot so univerze, raziskovalna središča, industrija, javni organi (regionalni sveti ali regionalne razvojne agencije). Projekti bodo zajemali skupne analize programov raziskav regionalnih grozdov (v skladu z drugimi dejavnostmi regionalnih inovativnih grozdov v širšem smislu) in izdelavo niza instrumentov za njihovo obravnavo v posebnih raziskovalnih dejavnostih, vključno z „mentorstvom“, ki ga bodo bolj razvite regije nudile regijam s slabše razvitimi raziskovalnimi profili, in podporo nastajajočim regijam znanja.

To bo vključevalo ukrepe s ciljem izboljšati raziskovalno omrežje in dostop do virov financiranja raziskav ter učinkovitejšo integracijo in povezovanje raziskovalnih subjektov in institucij v regionalna gospodarstva. Te dejavnosti se bodo izvajale v tesnem sodelovanju z regionalno politiko Skupnosti (strukturni skladi) in Okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost ter programi za izobraževanje in usposabljanje.

V okviru posebnih dejavnosti „Regij znanja“ se bodo iskale sinergije z regionalno politiko Skupnosti in z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi programi, zlasti v zvezi s konvergenčnimi in najbolj oddaljenimi regijami.

RAZISKOVALNI POTENCIAL

Cilj

Spodbujanje uresničevanja celotnega raziskovalnega potenciala razširjene Unije s sproščanjem in razvijanjem že dosežene ali nastajajoče odličnosti v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU (16) in s krepitvijo zmogljivosti njihovih raziskovalcev, da bodo uspešno sodelovali v raziskovalnih dejavnostih na ravni Skupnosti.

Utemeljitev

Evropa ne izkorišča svojega raziskovalnega potenciala v celoti, zlasti v manj razvitih regijah, ki so oddaljene od središča evropskih raziskav in industrijskega razvoja. Ta ukrep je usmerjen k oblikovanju pogojev, ki bodo raziskovalcem in institucijam v teh regijah, ne glede na to, ali delujejo v javnem ali v privatnem sektorju, omogočali izkoristiti njihov potencial in v celoti pomagali uresničiti zamisli Evropskega raziskovalnega prostora v razširjeni Uniji, hkrati pa bodo tudi prispevali k splošnim prizadevanjem evropskega raziskovanja in istočasno izkoristili prednosti znanja in izkušenj drugih regij Evrope. Ukrepi bodo zasnovani na preteklih in obstoječih ukrepih, kot sta na primer razvoj evropskih centrov odličnosti v okviru Petega okvirnega programa v tedanjih državah pristopnicah in državah kandidatkah ter gostiteljske štipendije Marie Curie za spodbujanje prenosa znanja.

Dejavnosti

Ukrepanje na tem področju bo zajemalo podporo:

Hkrati se bodo iskale močne sinergije z regionalno politiko Skupnosti. Na podlagi ukrepov iz tega poglavja bo mogoče prepoznati potrebe in priložnosti za okrepitev raziskovalnih zmogljivosti pri nastajanju in obstoju centrov odličnosti v konvergenčnih regijah, ki bi lahko bili kriti s sredstvi iz strukturnih in Kohezijskih skladov.

Sinergije se bodo iskale tudi znotraj Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost, da bi spodbudili regionalno trženje RTR v sodelovanju z industrijo.

ZNANOST V DRUŽBI

Cilj

Spodbuditi usklajeno vključevanje znanstvenih in tehnoloških prizadevanj in s tem povezanih raziskovalnih politik v evropsko družbeno mrežo za oblikovanje odprte, učinkovite in demokratične evropske družbe znanja, s pospeševanjem panevropskega razmišljanja in razprave o znanosti in tehnologiji ter njunem odnosu do celotnega družbenega in kulturnega spektra.

Utemeljitev

Vpliv znanosti in tehnologije na naše vsakodnevno življenje postaja vse globlji. Čeprav znanost in tehnologija žanjeta sadove družbenih dejavnosti in ju oblikujejo družbeni in kulturni dejavniki, še vedno ostajata oddaljeni področji, daleč od vsakodnevnih skrbi velikega dela javnosti in nosilcev političnih odločitev, in sta še naprej predmet nesporazumov. Sporna vprašanja glede nastajajočih tehnologij bi morala družba obravnavati na podlagi razprav, kjer bi razpolagali s točnimi informacijami in ki bi vodile k pametni izbiri in dobrim odločitvam.

Dejavnosti

Pomembna in celovita pobuda na tem področju bo podpirala:

Te dejavnosti se bodo izvajale zlasti v obliki raziskovalnih projektov, študij, povezovanja v mreže in izmenjav, javnih prireditev in pobud, nagrad, pregledov in zbiranja podatkov. V številnih primerih bodo dejavnosti vključevale mednarodna partnerstva z organizacijami iz tretjih držav.

PODPORA SKLADNEMU RAZVOJU RAZISKOVALNIH POLITIK

Cilji

Pospeševanje učinkovitosti in medsebojne povezanosti raziskovalnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter njihovo oblikovanje glede na druge politike; izboljšanje vpliva javnih raziskav in njihove povezave z industrijo ter krepitev javne podpore in učinek finančnega vzvoda na zasebne naložbe.

Utemeljitev

Najpomembnejša prednostna naloga Lizbonske strategije za rast in zaposlovanje je do 3 % povečanje naložb v znanstvene in raziskovalne dejavnosti ter izboljšanje njihove učinkovitosti. Zato je ena glavnih nalog javnih organov pospeševanje prehoda na konkurenčno, na znanju temelječe gospodarstvo in v ta namen razvoj učinkovitih politik, ki bodo povečevale javne in zasebne naložbe v raziskovalno dejavnost. Raziskovalne politike morajo zato biti prilagodljive in vključevati morajo širok spekter instrumentov, prizadevanja je treba čezmejno uskladiti ter vključiti tudi druge politike, kar bo omogočilo vzpostavitev boljših raziskovalnih pogojev.

Dejavnosti

Dejavnosti iz tega poglavja se dopolnjujejo z usklajevalnimi dejavnostmi iz „Sodelovanja“, njihov cilj pa je izboljšanje medsebojne povezanosti in vpliva regionalnih in nacionalnih politik in pobud ter politik in pobud Skupnosti (npr. programi financiranja, zakonodaja, priporočila in smernice). Dejavnosti bodo naslednje:

DEJAVNOSTI MEDNARODNEGA SODELOVANJA

Če želi Evropska skupnost postati konkurenčna in zavzeti vodilno vlogo na svetovni ravni, potrebuje močno in koherentno mednarodno znanstveno in tehnološko politiko. Mednarodni ukrepi v okviru različnih programov znotraj Sedmega okvirnega programa se bodo izvajali v skladu s celovito strategijo mednarodnega sodelovanja.

Mednarodna politika ima tri cilje, ki so medsebojno odvisni:

Sodelovanje s tretjimi državami v okvirnem programu bo usmerjeno zlasti na naslednje skupine držav:

Tematsko usmerjeni mednarodni ukrepi sodelovanja se bodo izvajali v okviru programa „Sodelovanje“. Mednarodni ukrepi na področju človeškega potenciala se bodo izvajali v okviru programa „Ljudje“.

V okviru programa „Zmogljivosti“ se bodo izvajale horizontalne podporne dejavnosti in ukrepi, ki ne bodo usmerjeni na posebna tematska ali interdisciplinarna področja iz programa „Sodelovanje“; v omejenem številu primerov se ti lahko dopolnijo s posebnimi ukrepi sodelovanja v skupnem interesu. Začela se bodo prizadevanja za izboljšanje skladnosti nacionalnih dejavnosti s podporo koordinaciji nacionalnih programov o mednarodnem znanstvenem sodelovanju. Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z dejavnostmi združenja INTAS, in na podlagi njegovega dela v okviru sodelovanja z vzhodnoevropskimi in srednjeazijskimi državami, se bodo s tem programom ter programoma „Sodelovanje“ in „Ljudje“ izvajale dejavnosti, s katerimi bo zagotovljena kontinuiteta tega sodelovanja.

Zagotovljeno bo splošno usklajevanje mednarodnih ukrepov sodelovanja iz različnih programov okvirnega programa kot tudi z drugimi instrumenti Skupnosti.

NEJEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (JRC)

Cilj

Zagotoviti znanstveno in tehnično podporo uporabnikom pri oblikovanju politike Skupnosti, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik ter odzivati se na nove zahteve politike.

Utemeljitev

Neodvisnost Skupnega raziskovalnega središča (JRC) od posebnih interesov, bodisi zasebnih ali nacionalnih, v povezavi z njegovim tehničnim strokovnim znanjem omogoča lažjo komunikacijo in doseganje soglasja med interesnimi skupinami (industrijskimi združenji, okoljskimi akcijskimi skupinami, pristojnimi organi držav članic, drugimi raziskovalnimi središči itd.) in načrtovalci politike, posebno na ravni Skupnosti in zlasti z Evropskim parlamentom. JRC z znanstveno in tehnološko podporo prispeva k bolj učinkovitemu in preglednem procesu politike Skupnosti, ki temelji na zanesljivih znanstveno dokazanih dejstvih. Kjerkoli in kadarkoli je to ustrezno, bi bilo treba raziskave, ki jih izvaja JRC, uskladiti z raziskavami v okviru naslova „Teme“ v programu „Sodelovanje“, da bi se izognili prekrivanju in podvajanju.

JRC bo okrepilo svoj položaj v evropskem raziskovalnem prostoru. S olajšanjem dostopa evropskim in neevropskim raziskovalcem, vključno z raziskovalci na začetku poklicne poti, do svojih zmogljivosti, bo povečalo sodelovanje z drugimi javnimi in zasebnimi raziskovalnimi organizacijami, dosledno izboljšalo znanstveno kakovost lastnih dejavnosti in na bolj znanstven način prispevalo k usposabljanju, ki ostaja pomembna prednostna naloga JRC.

Uporabnost in verodostojnost podpore JRC politikam Skupnosti sta tesno povezani s kakovostjo njegovega znanstveno-strokovnega znanja in njegovim vključevanjem v mednarodno znanstveno skupnost. JRC bo zato še naprej investiralo v raziskave in povezovanje v omrežja z drugimi centri odličnosti z ustreznih področij. V vseh pogledih bo sodelovalo pri posrednih ukrepih s poudarkom na skupnih znanstvenih referenčnih sistemih, povezovanju v omrežja, usposabljanju in mobilnosti, raziskovalni infrastrukturi ter sodelovanju pri tehnoloških platformah in instrumentih usklajevanja, kjer ima potrebno strokovno znanje, ki lahko ustvari dodano vrednost.

JRC bo pri svojih dejavnostih še naprej aktivno spodbujalo vključevanje novih držav članic in držav kandidatk na enaki ravni, kakor so ga trenutno deležne države EU-15.

Dejavnosti

Prednostne dejavnosti JRC bodo osredotočene na področja, ki so strateško pomembna za Unijo in kjer vložek ustvarja visoko dodano vrednost. Znanstvena in tehnična podpora politikam Skupnosti se bo nadaljevala na temeljnih področjih, kot so trajnostni razvoj, podnebne spremembe, prehrana, energija, promet, kemikalije, alternativne metode preskusov na živalih, raziskovalna politika, informacijske tehnologije, referenčne metode in materiali, biotehnologija, tveganja, nevarnosti in družbeno-ekonomski vplivi. Raziskovalna prizadevanja se bodo povečala na področjih, ki so ključnega pomena za Skupnost:

----

(1)  V okviru celotnega Sedmega okvirnega programa „MSP“ vključujejo tudi mikropodjetja.

(2)  Zlasti z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladne strukture EUREKA. Poleg tega bi bile lahko izkušnje, ki so jih pridobile skupine EUREKA, pomembne za skupne tehnološke pobude na sorodnih področjih.

(3)  To bo vključevalo finančno podporo za upravne in usklajevalne dejavnosti COST.

(4)  Izraz „biogospodarstvo“ zajema vse industrijske in gospodarske sektorje, ki proizvajajo, upravljajo in drugače izkoriščajo biološke vire in povezane storitve, preskrbo ali potrošniške industrije, kot so kmetijstvo, prehrana, ribištvo, gozdarstvo itd.

(5)  „Znanosti o življenju in biotehnologija — strategija za Evropo“ — KOM(2002)0027.

(6)  Nadaljnje raziskave v zvezi s trajnostnim upravljanjem in ohranjanjem naravnih virov so obravnavane v okviru teme „Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)“.

(7)  KOM(2000)0769.

(8)  KOM(2005)0265.

(9)  KOM(2006)0105.

(10)  Nadaljnje raziskave v zvezi s proizvodnjo in uporabo bioloških virov so obravnavane v okviru teme „Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija“.

(11)  Programi raziskav ustreznih evropskih tehnoloških platform bodo upoštevani v okviru različnih dejavnosti.

(12)  KOM(2001)0370.

(13)  Evropska aeronavtična industrija vlaga v raziskave 14 % svojega prometa, evropska avtomobilska industrija skoraj 5 %, konkurenčne prednosti ladjedelniške industrije EU pa so odvisne izključno od RTR.

(14)  ACARE: „Advisory Council for Aeronautics Research in Europe“ (Svetovalni svet za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi). To je prvi delujoči primer tehnološke platforme, ustanovljen leta 2001; ERRAC: „European Rail Research Advisory Council“ (Evropski svetovalni svet za raziskave na področju železnic); ERTRAC: „European Road Transport Research Advisory Council“ (Evropski svetovalni svet za raziskave na področju cestnega prometa); „WATERBORNE Technology Platform“ (tehnološka platforma za vodni promet).

(15)  ESFRI je bil ustanovljen aprila 2002. ESFRI združuje predstavnika Komisije in predstavnike iz 25 držav članic EU, ki jih imenujejo ministri, pristojni za raziskave. Države, ki so povezane z okvirnimi programi za raziskave, so bile leta 2004 povabljene, da se mu pridružijo.

(16)  Konvergenčne regije so regije, določene v členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25). Sem spadajo regije s ciljem „konvergenca“, regije, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, in najbolj oddaljene regije.

(17)  Tiste, ki niso pridružene države kandidatke.

(18)  Prej imenovane „nove neodvisne države“: Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizija, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina in Uzbekistan.

(19)  Ob upoštevanju, da so v Latinski Ameriki tako države v razvoju kot razvijajoča se gospodarstva.

----

PRILOGA II

OKVIRNA PORAZDELITEV MED PROGRAMI

Okvirna porazdelitev med programi je naslednja (v milijonih EUR):

Posebne določbe v zvezi s Skladom za financiranje delitve tveganja (RSFF)

Okvirna proračuna za programa „Sodelovanje“ in „Zmogljivosti“ vključujeta prispevke Skupnosti Evropski investicijski banki (EIB) za ustanovitev RSFF iz Priloge III. V odločbah Sveta o sprejetju posebnih programov, ki bodo prispevali sredstva, bodo med drugim določeni izvedbeni postopki, v skladu s katerimi bo Komisija odločala o prerazporeditvi prispevkov Skupnosti v RSFF in ustvarjenih prihodkih RSFF, ki jih ne porabi EIB, na druge dejavnosti okvirnega programa.

Sedmi okvirni program bo do leta 2010 v RSFF prispeval znesek do 500 milijonov EUR. Za obdobje 2010-2013 bo mogoče sprostiti dodatnih 500 milijonov EUR, in sicer na podlagi ocene Evropskega parlamenta in Sveta v skladu s postopkom iz člena 7(2) tega sklepa in na podlagi poročila Komisije o sodelovanju MSP in univerz, izpolnjevanju meril izbora Sedmega okvirnega programa, vrsti podprtih projektov in povpraševanju po zadevnem instrumentu, trajanju postopka odobritve, rezultatih projekta in razporeditvi financiranja.

Znesek, financiran iz Sedmega okvirnega programa, se mora ujemati z enakim zneskom iz EIB. Sredstva se bodo črpala iz programa „Sodelovanje“ (do 800 milijonov EUR s sorazmernimi prispevki vseh tematskih prednostnih nalog, razen na področju družbeno-ekonomskih družboslovnih in humanističnih ved) in programa „Zmogljivosti“ (do 200 milijonov EUR iz dela za raziskovalne infrastrukture).

Znesek bo ob upoštevanju stopnje povpraševanja postopno na voljo EIB.

Da se zagotovi hiter začetek s kritično maso sredstev, bo v proračun za obdobje do vmesne ocene Sedmega okvirnega programa iz člena 7(2) tega sklepa postopno dodeljen znesek v višini približno 500 milijonov EUR. Pri dodeljevanju zneska za preostalo obdobje se bodo upoštevali rezultati vmesne ocene.

----

(1)  Vključno s skupnimi tehnološkimi pobudami (tudi finančni načrt itd.) in delom usklajevalnih dejavnosti in dejavnosti mednarodnega sodelovanja, ki se financirajo v sklopu tem.

(2)  Namen tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih delu „Sodelovanje“, namenjenih MSP.

----

PRILOGA III

SHEME FINANCIRANJA

Posredni ukrepi

Dejavnosti iz Sedmega okvirnega programa bodo financirane iz več „shem financiranja“. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu.

V odločbah o posebnih programih, delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov bodo po potrebi določeni:

Kadar se lahko uporabijo različne sheme financiranja, se lahko v delovnih programih določi, katera shema financiranja se bo uporabila za temo, za katero je objavljen razpis.

Sheme financiranja so naslednje:

Skupnost bo sheme financiranja, opredeljene v delu (a) zgoraj, izvajala v skladu z določbami uredbe, ki bo predvidoma sprejeta v skladu s členom 167 Pogodbe, ustreznimi instrumenti državne pomoči, zlasti z okvirom Skupnosti za državno pomoč raziskavam in razvoju, ter tudi v skladu z mednarodnimi predpisi na tem področju. V skladu s tem mednarodnim okvirom bo treba zagotoviti možnost prilagajanja obsega in oblike finančne udeležbe za vsak posamezen primer, zlasti če je na voljo financiranje iz drugih virov javnega sektorja, vključno z drugimi viri financiranja s strani Skupnosti, kot je EIB.

Poleg neposredne finančne podpore udeležencem dejavnosti RTR bo Skupnost izboljšala njihov dostop do sredstev v okviru „Sklada za financiranje delitve tveganja“ in sicer tako, da bo zagotovila prispevek za EIB. EIB, ki bo partner pri delitvi tveganja, mora donacijo Skupnosti uporabiti kot prispevek k rezervacijam in kapitalu za posojila in garancije, ki jih financira iz lastnih virov. To ne bo predstavljalo dodatnih obveznosti za proračun Skupnosti. Ta mehanizem bo EIB omogočal povečano financiranje evropskih ukrepov RTR (kot so skupne tehnološke pobude, veliki projekti, vključno s projekti Eureka, in nove raziskovalne infrastrukture ter projekti, ki jih vodijo MSP) za lažje premagovanje pomanjkljivosti trga, ob upoštevanju pogojev, ki jih bodo določile uredba, sprejeta v skladu s členom 167 Pogodbe, in odločbe Sveta o sprejetju posebnih programov.

V primeru udeležencev pri posrednih ukrepih s sedežem v regijah, ki zaostajajo v razvoju (konvergenčne regije in najbolj oddaljene regije (1)), bodo aktivirana dopolnilna sredstva iz strukturnih skladov, kadar bo to mogoče in ustrezno. Če sodelujejo subjekti iz držav kandidatk, se jim pod podobnimi pogoji lahko dodeli dodaten prispevek iz predpristopnih finančnih instrumentov. Kar zadeva ukrepe za „raziskovalne infrastrukture“, ki so del programa „Zmogljivosti“ Sedmega okvirnega programa, se bodo opredelila podrobna pravila glede financiranja z namenom zagotoviti obstoj učinkovitega dopolnjevanja med financiranjem raziskav s strani Skupnosti in drugimi nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti, zlasti strukturnimi skladi.

Neposredni ukrepi

Skupnost bo opravljala dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče in so označene kot neposredni ukrepi.

----

(1)  Konvergenčne regije so regije, določene v členu 5 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Sem spadajo regije s „konvergenčnim ciljem“, regije, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, in najbolj oddaljene regije.

----

----

IZJAVE KOMISIJE

Glede člena 6:

Evropska komisija predlaga, da se v 7. okvirnem programu še naprej uporablja isti etični okvir za odločanje o financiranju raziskav izvornih celic človeških zarodkov s strani EU, kot se je uporabljal v 6. okvirnem programu.

Komisija predlaga nadaljnjo uporabo tega etičnega okvira, saj je na podlagi izkušenj razvil odgovoren pristop do zelo obetavnega področja znanosti, ki je dokazal, da zadovoljivo deluje v okviru raziskovalnih programov, v katerih sodelujejo raziskovalci iz številnih držav z zelo različnimi regulativnimi razmerami.

O temi „Energija“

Med desetimi temami programa sodelovanja so vključene raziskave, ki so potrebne za podprtje oblikovanja, izvajanja in presoje politik Skupnosti, ki jim Komisija pripisuje osrednjo vlogo. Komisija ceni pomen, ki ga Evropski parlament pripisuje energetski politiki na splošno ter zlasti spodbujanju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije. Da bi Parlamentu omogočila spremljanje izvajanja programa, Komisija namerava nadaljevati politiko preglednosti in obveščanja. Ustrezne informacije o projektih, ki so financirani z okvirnim programom, bodo v celoti dostopne javnosti na spletu. Posebna pozornost bo posvečena temu, da se vsaj vsake dve leti zagotovi celostna predstavitev projektov v zvezi z gospodarno in učinkovito porabo energije in vlogo obnovljivih virov energije.

O programu „Zamisli“

V zvezi s poročilom o napredku, ki ga navaja člen 7.2 in je pred vmesno oceno, bo Komisija do sredine leta 2008 naslovila na Evropski parlament in Svet sporočilo o metodologiji in formalnih pogojih za pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki jo bodo izvajali neodvisni strokovnjaki. Po potrebi bo Komisija predložila predlog za spremembo okvirnega programa.

----

ODLOČBA št. 1983/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. decembra 2006

o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Leto 2008 se razglasi za „Evropsko leto medkulturnega dialoga“, ki prispeva k oblikovanju izražanja in pomena trajnostnega procesa medkulturnega dialoga, ki se bo nadaljeval še po tem letu.

Člen 2

Cilji

1.   Splošni cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so prispevati k:

2.   Posebni cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so:

Člen 3

Vsebina ukrepov

Ukrepi, sprejeti za doseganje ciljev, določenih v členu 2, so podani v Prilogi.

Vključujejo izvajanje naslednjih dejavnosti ali dodelitev podpore zanje:

Člen 4

Sodelovanje držav članic

Vsaka država članica določi nacionalni usklajevalni organ ali enakovreden upravni organ, pristojen za organizacijo udeležbe te države članice pri Evropskem letu medkulturnega dialoga. Komisijo obvesti o določitvi v enem mesecu od sprejetja te odločbe.

Vsaka država članica zagotovi, da zgoraj navedeni organ na ustrezen način vključuje različne strani, ki se udeležujejo medkulturnega dialoga na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Zgoraj navedeni organ zagotovi na nacionalni ravni usklajevanje ukrepov v zvezi z Evropskim letom medkulturnega dialoga.

Člen 5

Izvajanje

1.   Ukrepi, potrebni za izvajanje te odločbe, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 6(2).

2.   Posebna pozornost je namenjena sodelovanju z Evropskimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom.

Člen 6

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Nacionalne predstavnike Odbora po možnosti imenuje nacionalni usklajevalni organ iz člena 4.

Člen 7

Finančne določbe

1.   Ukrepi, ki so na ravni celotne Skupnosti iz dela A Priloge, so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Evropske unije v višini do 80 % njihovih celotnih stroškov.

2.   Ukrepi iz dela B Priloge so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Evropske unije v višini do 50 % njihovih celotnih stroškov skladno s postopkom iz člena 8.

3.   Ukrepi, ki so na ravni celotne Skupnosti iz dela C Priloge, so podlaga za javno naročilo ali dodelitev donacij, financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije.

Člen 8

Predložitev vlog in postopek izbire

1.   Odločitve o dodelitvi donacij sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 6(2). Komisija zagotovi uravnoteženo in pravično razdelitev med državami članicami in med različnimi področji zadevnih dejavnosti, ob tem pa upošteva kakovost predlaganih projektov.

2.   Vloge za donacijo, podane v okviru člena 7(2) Komisiji predloži organ iz člena 4.

Člen 9

Mednarodne organizacije

Komisija lahko za namene Evropskega leta medkulturnega dialoga sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope in Unescom, s posebno pozornostjo posvečeno zagotovitvi vidnosti sodelovanja EU.

Člen 10

Vloga Komisije

1.   Komisija zagotavlja skladnost med ukrepi, določenimi v tej odločbi, ter drugimi ukrepi in pobudami Skupnosti.

2.   Komisija si prizadeva, da so države kandidatke udeležene v Evropskemu letu medkulturnega dialoga, in sicer na osnovi njihovega sodelovanja v številnih programih Skupnosti, vključno z razsežnostjo medkulturnega dialoga in z razvijanjem posebnih pobud v ustreznih okvirih, zlasti v okviru dialoga civilne družbe med EU in državami kandidatkami.

3.   Komisija zagotovi dopolnjevanje med ukrepi, sprejetimi za doseganje ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga, in pobudami, ki se bodo verjetno razvile v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami Zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike.

4.   Komisija zagotovi tudi dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno za cilje medkulturnega dialoga Evropskega leta.

Člen 11

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2008 so 10 000 000 EUR. Pripravljalni ukrep se omeji na 30 % celotnega proračuna.

2.   Letna odobrena proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobri proračunski organ.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotavlja, da so med izvajanjem ukrepov, financiranih v okviru te odločbe, finančni interesi Skupnosti zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledu in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (8) in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9).

2.   Pri ukrepih Skupnosti, financiranih v okviru te odločbe, pomeni nepravilnost, iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti in vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih upravljajo Skupnosti, zaradi neupravičenih izdatkov.

3.   Komisija zmanjša, začasno prekine ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb te odločbe, posamezne odločbe ali pogodbe o dodelitvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep bistveno spremenil, ne da bi se prosilo za odobritev Komisije in sprememba ni skladna z naravo ali izvedbenimi pogoji ukrepa.

4.   Če se roki ne upoštevajo ali če izvajanje ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo je vrnjeno Komisiji. Zneskom, ki niso vrnjeni pravočasno, se prištejejo zamudne obresti pod pogoji, določenimi v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10).

Člen 13

Nadzor

1.   Upravičenec predstavi tehnična in finančna poročila o napredovanju del za vsak ukrep, financiran v okviru te odločbe. V treh mesecih od zaključka ukrepa se predloži tudi končno poročilo. Obliko in vsebino poročil določi Komisija.

2.   Upravičenec do finančne pomoči pet let od prejema zadnjega plačila za kateri koli ukrep hrani za Komisijo vsa dokazila o izdatkih za ukrep.

3.   Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da se preveri, ali se financirani ukrepi izvajajo pravilno in ob upoštevanju določb te odločbe in Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 14

Spremljanje in ocenjevanje

Komisija najkasneje do 31. decembra 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvedbi, rezultatih in celotni oceni ukrepov, določenih v členu 3, ki postane podlaga za prihodnje politike, ukrepe in dejavnosti EU na tem področju.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednik

J.-E. ENESTAM

----

(1)UL C 185, 8.8.2006, str. 42.

(2)UL C 206, 29.8.2006, str. 44.

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 14. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega Parlamenta z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(4)  Glej sporočilo Komisije z dne 29. junija 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami.

(5)UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(6)UL L 184, 17.7.1999. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(7)UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(8)UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(9)UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(10)UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

----

PRILOGA

UKREPI IZ ČLENA 3

A.   SOFINANCIRANJE UKREPOV NA RAVNI SKUPNOSTI

Določeno število emblematičnih dejavnosti v evropskem merilu, katerih namen je ozaveščanje zlasti mladih o ciljih Evropskega leta medkulturnega dialoga, lahko prejme pomoč Skupnosti v višini do 80 % celotnih stroškov.

Ti ukrepi lahko vključujejo določene prireditve, tudi prireditev Skupnosti ob otvoritvi in zaključku Evropskega leta medkulturnega dialoga, organizirano v sodelovanju z državami članicami, ki bodo predsedovale Uniji leta 2008.

Okvirno bo tem ukrepom namenjenih približno 30 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev.

B.   SOFINANCIRANJE UKREPOV NA NACIONALNI RAVNI

Ukrepi na nacionalni ravni s poudarjeno evropsko razsežnostjo lahko prejmejo pomoč Skupnosti v višini do 50 % celotnih stroškov.

Te ukrepi se lahko nanašajo predvsem na sofinanciranje ene nacionalne pobude na državo članico.

Okvirno bo tem ukrepom namenjenih približno 30 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev.

C.   UKREPI NA RAVNI SKUPNOSTI

D.   UKREPI, KI PREJMEJO NEFINANČNO POMOČ SKUPNOSTI

Skupnost bo odobrila nefinančno pomoč, vključno s pisno odobritvijo za uporabo loga, ko bo oblikovan, in drugega gradiva, povezanega z Evropskim letom medkulturnega dialoga, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če slednje Komisiji lahko zagotovijo, da se bodo zadevne pobude izvedle v letu 2008 in lahko znatno prispevajo k izvedbi ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga. Pobude, organizirane v tretjih državah v povezavi ali v sodelovanju z Evropskim letom medkulturnega dialoga, ki v okviru Evropskega leta ne dobijo finančne podpore, lahko prav tako dobijo nefinančno podporo Skupnosti in uporabljajo logo in druga gradiva, povezana z Evropskim letom medkulturnega dialoga.

----