# Uradni list L 367/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 367 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4922. december 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 367

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4922. december 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1941/2006 z dne 11. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2007 uporabljajo v Baltskem morju | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1942/2006 z dne 12. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema | 18 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1943/2006 z dne 12. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 876/2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo | 21 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1944/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) | 23 |
| | * | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1945/2006 z dne 11. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 495/77 o kategorijah uradnikov, upravičenih do dodatka za stalno pripravljenost za delo, ter pogojih in stopnjah dodatka za stalno pripravljenost za delo | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1946/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1947/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1948/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1949/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006 | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1950/2006 z dne 13. decembra 2006 o določitvi seznama snovi, bistvenih za zdravljenje konjev, v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (
  1
  ) | 33 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1951/2006 z dne 21. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 glede nekaterih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi s predstavitvijo vin, obdelanih v lesenih posodah | 46 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1952/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 49 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1953/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 53 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1954/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit | 56 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1955/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 58 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1956/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 59 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1957/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 61 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1958/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 63 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1959/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 65 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1960/2006 z dne 21. decembra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006 | 67 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1941/2006 z dne 11. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2007 uporabljajo v Baltskem morju

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1942/2006 z dne 12. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema

18

*

Uredba Sveta (ES) št. 1943/2006 z dne 12. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 876/2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo

21

*

Uredba Sveta (ES) št. 1944/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembah Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

23

*

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1945/2006 z dne 11. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 495/77 o kategorijah uradnikov, upravičenih do dodatka za stalno pripravljenost za delo, ter pogojih in stopnjah dodatka za stalno pripravljenost za delo

25

Uredba Komisije (ES) št. 1946/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

26

Uredba Komisije (ES) št. 1947/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave

28

Uredba Komisije (ES) št. 1948/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave

30

Uredba Komisije (ES) št. 1949/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1950/2006 z dne 13. decembra 2006 o določitvi seznama snovi, bistvenih za zdravljenje konjev, v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (
  1
  )

1

33

*

Uredba Komisije (ES) št. 1951/2006 z dne 21. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 glede nekaterih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi s predstavitvijo vin, obdelanih v lesenih posodah

46

Uredba Komisije (ES) št. 1952/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

49

Uredba Komisije (ES) št. 1953/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

53

Uredba Komisije (ES) št. 1954/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

56

Uredba Komisije (ES) št. 1955/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

58

Uredba Komisije (ES) št. 1956/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

59

Uredba Komisije (ES) št. 1957/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

61

Uredba Komisije (ES) št. 1958/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

63

Uredba Komisije (ES) št. 1959/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

65

Uredba Komisije (ES) št. 1960/2006 z dne 21. decembra 2006 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006

67

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep št. 2/2006 Pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 17. oktobra 2006 o spremembi Protokolov 1 in 2 k Sklepu št. 1/98 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode | 68 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep št. 2/2006 Pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 17. oktobra 2006 o spremembi Protokolov 1 in 2 k Sklepu št. 1/98 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode

68

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2006/1000/SZVP z dne 11. decembra 2006 o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju | 77 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2006/1000/SZVP z dne 11. decembra 2006 o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju

77

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Odločbe Komisije 2006/944/ES z dne 14. decembra 2006 o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES (UL L 358, 16.12.2006) | 80 |

Popravki

*

Popravek Odločbe Komisije 2006/944/ES z dne 14. decembra 2006 o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES (UL L 358, 16.12.2006)

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1941/2006

z dne 11. decembra 2006

o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2007 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (2) in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo.

| (2) | V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 mora Svet določiti meje za ribolovne možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij ter dodeliti te možnosti državam članicam. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 mora Svet določiti meje za ribolovne možnosti po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij ter dodeliti te možnosti državam članicam.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovito upravljanje ribolovnih možnosti, bi bilo treba določiti posebne pogoje za ribolovne aktivnosti. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovito upravljanje ribolovnih možnosti, bi bilo treba določiti posebne pogoje za ribolovne aktivnosti.

| (4) | Načela in nekatere postopke upravljanja ribištva bi bilo treba določiti na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami. |
| --- | --- |

(4)

Načela in nekatere postopke upravljanja ribištva bi bilo treba določiti na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

| (5) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

| (6) | V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, ki so določeni v omenjeni uredbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, ki so določeni v omenjeni uredbi.

| (7) | Uporaba ribolovnih možnosti bi morala biti v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil (3), Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic (4), Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (5), Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (6), Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (7), Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (8) in Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu (9). |
| --- | --- |

(7)

Uporaba ribolovnih možnosti bi morala biti v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil (3), Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic (4), Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (5), Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (6), Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (7), Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (8) in Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu (9).

| (8) | Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, bi bilo treba v letu 2007 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev ribolova – |
| --- | --- |

(8)

Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, bi bilo treba v letu 2007 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev ribolova –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2007 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju in s tem povezane pogoje, pod katerimi je mogoče te ribolovne možnosti uporabljati.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Skupnosti (plovila Skupnosti) in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana, v Baltskem morju.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba ne uporablja za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod nadzorom zadevne države članice in o katerih sta vnaprej obveščeni Komisija in država članica, v vodah katere se izvaja raziskava.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 se v tej uredbi uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | cone Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so tiste, ki so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91; |
| --- | --- |

(a)

cone Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so tiste, ki so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

| (b) | „Baltsko morje“ pomeni razdelke ICES IIIb, IIIc in IIId; |
| --- | --- |

(b)

„Baltsko morje“ pomeni razdelke ICES IIIb, IIIc in IIId;

| (c) | „celotni dovoljen ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je mogoče naloviti iz vsakega staleža vsako leto; |
| --- | --- |

(c)

„celotni dovoljen ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je mogoče naloviti iz vsakega staleža vsako leto;

| (d) | „kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega Skupnosti, državi članici ali tretji državi. |
| --- | --- |

(d)

„kvota“ pomeni delež celotnega dovoljenega ulova, dodeljenega Skupnosti, državi članici ali tretji državi.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI IN S TEM POVEZANI POGOJI

Člen 4

Omejitve ulova in dodelitve

Omejitve ulova, dodelitve teh omejitev med države članice in dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah

1.   Dodelitev omejitev ulova med države članice, določena v Prilogi I, ne posega v:

| (a) | izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (b) | ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93; |
| --- | --- |

(b)

ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

| (c) | dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96; |
| --- | --- |

(c)

dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

| (d) | zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96; |
| --- | --- |

(d)

zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

| (e) | odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96. |
| --- | --- |

(e)

odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2.   Za namene zadržanja kvot, ki se bodo prenesle v leto 2008, se lahko z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporabi njen člen 4(2) za vse staleže, za katere velja analitski TAC.

Člen 6

Pogoji za ulov in prilov

1.   Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati samo, če:

| (a) | so ulove izvršila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana; oziroma |
| --- | --- |

(a)

so ulove izvršila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana; oziroma

| (b) | so ribe vrste, ki ni sled in papalina, pomešane z drugimi vrstami, če so bile ulovljene z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo očesa, manjšo od 32 mm, in ulovi niso razvrščeni ne na krovu ne ob iztovarjanju. |
| --- | --- |

(b)

so ribe vrste, ki ni sled in papalina, pomešane z drugimi vrstami, če so bile ulovljene z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo očesa, manjšo od 32 mm, in ulovi niso razvrščeni ne na krovu ne ob iztovarjanju.

2.   Vsi iztovori se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni razdeljen med države članice s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi odstavka 1(b).

3.   Kadar je kvota za sled, dodeljena državi članici, izčrpana, plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice in so registrirana v Skupnosti ter delujejo v ribolovnih območjih, za katera veljajo zadevne kvote, ne iztovarjajo ulovov, ki niso razvrščeni in vsebujejo sled.

Člen 7

Omejitve ribolovnega napora

Omejitve ribolovnega napora so določene v Prilogi II.

Člen 8

Prehodni tehnični in kontrolni ukrepi

Prehodni tehnični in kontrolni ukrepi so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 9

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 pošljejo Komisiji podatke o iztovoru količin ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2006

Za Svet

Predsednica

S. HUOVINEN

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

2

(3)  UL L 132, 21.5.1987, str. 9.

3

(4)  UL L 276, 10.10.1983, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1804/2005 (UL L 290, 4.11.2005, str. 10).

4

(5)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

5

(6)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

6

(7)  UL L 274, 25.9.1986, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3259/94 (UL L 339, 29.12.1994, str. 11).

7

(8)  UL L 365, 31.12.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 448/2005 (UL L 74, 19.3.2005, str. 5).

8

(9)  UL L 349, 31.12.2005, str. 1.

9

---

PRILOGA I

Omejitve iztovorov in s tem povezani pogoji za letno upravljanje omejitev ulova, ki se uporabljajo za plovila Skupnosti na območjih, kjer obstajajo omejitve ulova po vrsti in območju

Naslednje tabele določajo TAC in kvote (v tonah žive teže, razen če ni določeno drugače) po staležu, dodelitve državam članicam in s tem povezane pogoje za letno upravljanje kvot.

| Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Podrazdelka 30–31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelka 30–31

HER/3D30.; HER/3D31.

Finska

75 099

Švedska

16 501

ES

91 600

TAC

91 600

Analitski TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Podrazdelki 22-24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 22-24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Danska

6 939

Nemčija

27 311

Finska

3

Poljska

6 441

Švedska

8 806

ES

49 500

TAC

49 500

Analitski TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Podrazdelki 25–27, 28.2, 29 in 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 25–27, 28.2, 29 in 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Danska

2 920

Nemčija

774

Estonija

14 910

Finska

29 105

Latvija

3 680

Litva

3 874

Poljska

33 066

Švedska

44 389

ES

132 718

TAC

Ni pomembno.

Analitski TAC.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Sled

Clupea harengus

| Cona | : | Podrazdelek 28.1
  HER/03D.RG. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelek 28.1

HER/03D.RG.

Estonija

17 317

Latvija

20 183

ES

37 500

TAC

37 500

Analitski TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Trska

Gadus morhua

| Cona | : | Podrazdelki 22–24 (vode ES)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 22–24 (vode ES)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Danska

9 374

Nemčija

3 729

Estonija

913

Finska

717

Latvija

3 485

Litva

2 296

Poljska

10 794

Švedska

9 497

ES

40 805 (1)

TAC

Ni pomembno.

Analitski TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Trska

Gadus morhua

| Cona | : | Podrazdelki 22–24 (vode ES)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 22–24 (vode ES)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Danska

11 653

Nemčija

5 697

Estonija

258

Finska

229

Latvija

964

Litva

625

Poljska

3 118

Švedska

4 152

ES

26 696

TAC

26 696 (2)

Analitski TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Morska plošča

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Morska plošča

Pleuronectes platessa

| Cona | : | IIIbcd (vode ES)
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIIbcd (vode ES)

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Danska

2 698

Nemčija

300

Švedska

203

Poljska

565

ES

3 766

TAC

Ni pomembno.

Previdnostni TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Atlantski losos

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Atlantski losos

Salmo salar

| Cona | : | IIIbcd (vode ES) razen podrazdelka 32
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIIbcd (vode ES) razen podrazdelka 32

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Danska

88 836 (3)

Nemčija

9 884 (3)

Estonija

9 028 (3)

Finska

110 773 (3)

Latvija

56 504 (3)

Litva

6 642 (3)

Poljska

26 950 (3)

Švedska

120 080 (3)

ES

428 697 (3)

TAC

Ni pomembno. (3)

Analitski TAC.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Atlantski losos

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Atlantski losos

Salmo salar

| Cona | : | Podrazdelek 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelek 32

SAL/3D32.

Estonija

1 581 (4)

Finska

13 838 (4)

ES

15 419 (4)

TAC

Ni pomembno. (4)

Analitski TAC.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

| Vrsta | : | Papalina

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Papalina

Sprattus sprattus

| Cona | : | IIIbcd (vode ES)
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIIbcd (vode ES)

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Danska

44 833

Nemčija

28 403

Estonija

52 060

Finska

23 469

Latvija

62 877

Litva

22 745

Poljska

133 435

Švedska

86 670

ES

454 492

TAC

Ni pomembno.

Analitski TAC.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

---

(1)  Če Svet do 30. junija 2007 ne sprejme uredbe o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, so s 1. julijem 2007 TAC in kvote za te staleže TAC in kvote iz Dodatka 1 k tej prilogi. Od tega datuma se bodo ulovi držav članic, ki bodo presegali posamezne kvote iz Dodatka 1, odštevali od prihodnjih kvot za leto 2008.

(2)  Če Svet do 30. junija 2007 ne sprejme uredbe o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, so s 1. julijem 2007 TAC in kvote za te staleže TAC in kvote iz Dodatka 1 k tej prilogi. Od tega datuma se bodo ulovi držav članic, ki bodo presegali posamezne kvote iz Dodatka 1, odštevali od prihodnjih kvot za leto 2008.

(3)  Izraženo s številom posameznih rib.

(4)  Izraženo s številom posameznih rib.

Dodatek 1 k Prilogi I

| Vrsta | : | Trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Trska

Gadus morhua

| Cona | : | Podrazdelki 25–32 (vode ES)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 25–32 (vode ES)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Danska

8 849

Nemčija

3 520

Estonija

862

Finska

677

Latvija

3 290

Litva

2 168

Poljska

10 191

Švedska

8 965

ES

38 522

TAC

Ni pomembno.

| Vrsta | : | Trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Trska

Gadus morhua

| Cona | : | Podrazdelki 22–24 (vode ES)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Podrazdelki 22–24 (vode ES)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Danska

10 537

Nemčija

5 152

Estonija

234

Finska

207

Latvija

872

Litva

565

Poljska

2 819

Švedska

3 754

ES

24 140

TAC

24 140

---

PRILOGA II

1.   Omejitve ribolovnega napora

| 1.1 | Ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi parangali ali parangali je prepovedan:






  (a) | od 1. do 7. januarja, od 31. marca do 1. maja in 31. decembra v podrazdelkih 22–24; ter |
| --- | --- | --- |

1.1

Ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi parangali ali parangali je prepovedan:

(a)

od 1. do 7. januarja, od 31. marca do 1. maja in 31. decembra v podrazdelkih 22–24; ter

| (b) | od 1. do 7. januarja, od 5. do 10. aprila, od 1. julija do 31. avgusta in 31. decembra v podrazdelkih 25–27. |
| --- | --- |

(b)

od 1. do 7. januarja, od 5. do 10. aprila, od 1. julija do 31. avgusta in 31. decembra v podrazdelkih 25–27.

| 1.2 | Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo, da je ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi parangali ali parangali prepovedan tudi:






  (a) | 77 koledarskih dni v podrazdelkih 22–24 izven obdobja iz točke 1.1(a); in |
| --- | --- | --- |

1.2

Države članice za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo, da je ribolov z vlečnimi mrežami, potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več ali s pridnenimi parangali ali parangali prepovedan tudi:

(a)

77 koledarskih dni v podrazdelkih 22–24 izven obdobja iz točke 1.1(a); in

| (b) | 67 koledarskih dni v podrazdelkih 25–27 izven obdobja iz točke 1.1(b). |
| --- | --- |

(b)

67 koledarskih dni v podrazdelkih 25–27 izven obdobja iz točke 1.1(b).

Države članice dneve iz točk (a) in (b) razdelijo na obdobja, ki trajajo najmanj 5 dni.

| 1.3 | Države članice najpozneje do 7. januarja 2007 Komisijo uradno obvestijo o natančnih datumih koledarskih dni iz točke 1.2, ki morajo veljati za vsa ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo posamezne države članice, in te datume objavijo na svojih spletnih straneh. |
| --- | --- |

1.3

Države članice najpozneje do 7. januarja 2007 Komisijo uradno obvestijo o natančnih datumih koledarskih dni iz točke 1.2, ki morajo veljati za vsa ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo posamezne države članice, in te datume objavijo na svojih spletnih straneh.

| 1.4 | Z odstopanjem od točk 1.1 in 1.2 je ribiškim plovilom Skupnosti, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ribarijo v teritorialnem morju, dovoljeno, da pri ribolovu z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in/ali trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 110 mm ali več, zadržijo na krovu in iztovorijo do 20 kg ali 10 % žive teže trske, kar koli od tega je več. |
| --- | --- |

1.4

Z odstopanjem od točk 1.1 in 1.2 je ribiškim plovilom Skupnosti, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ribarijo v teritorialnem morju, dovoljeno, da pri ribolovu z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in/ali trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 110 mm ali več, zadržijo na krovu in iztovorijo do 20 kg ali 10 % žive teže trske, kar koli od tega je več.

---

PRILOGA III

PREHODNI TEHNIČNI IN KONTROLNI UKREPI

1.   Omejitve ribolova

| 1.1 | Od 1. maja do 31. oktobra je prepovedana vsaka ribolovna aktivnost v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: | Območje 1:






  — | 55° 45′ S, 15° 30′ V |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Od 1. maja do 31. oktobra je prepovedana vsaka ribolovna aktivnost v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Območje 1:

—

55° 45′ S, 15° 30′ V

| — | 55° 45′ S, 16° 30′ V |
| --- | --- |

—

55° 45′ S, 16° 30′ V

| — | 55° 00′ S, 16° 30′ V |
| --- | --- |

—

55° 00′ S, 16° 30′ V

| — | 55° 00′ S, 16° 00′ V |
| --- | --- |

—

55° 00′ S, 16° 00′ V

| — | 55° 15′ S, 16° 00′ V |
| --- | --- |

—

55° 15′ S, 16° 00′ V

| — | 55° 15′ S, 15° 30′ V |
| --- | --- |

—

55° 15′ S, 15° 30′ V

| — | 55° 45′ S, 15° 30′ V |
| --- | --- |

—

55° 45′ S, 15° 30′ V

| | Območje 2:






  — | 55° 00′ S, 19° 14′ V |
| --- | --- | --- |

Območje 2:

—

55° 00′ S, 19° 14′ V

| — | 54° 48′ S, 19° 20′ V |
| --- | --- |

—

54° 48′ S, 19° 20′ V

| — | 54° 45′ S, 19° 19′ V |
| --- | --- |

—

54° 45′ S, 19° 19′ V

| — | 54° 45′ S, 18° 55′ V |
| --- | --- |

—

54° 45′ S, 18° 55′ V

| — | 55° 00′ S, 19° 14′ V |
| --- | --- |

—

55° 00′ S, 19° 14′ V

| | Območje 3:






  — | 56° 13′ S, 18° 27′ V |
| --- | --- | --- |

Območje 3:

—

56° 13′ S, 18° 27′ V

| — | 56° 13′ S, 19° 31′ VZD |
| --- | --- |

—

56° 13′ S, 19° 31′ VZD

| — | 55° 59′ S, 19° 13′ V |
| --- | --- |

—

55° 59′ S, 19° 13′ V

| — | 56° 03′ S, 19° 06′ V |
| --- | --- |

—

56° 03′ S, 19° 06′ V

| — | 56° 00′ S, 18° 51′ V |
| --- | --- |

—

56° 00′ S, 18° 51′ V

| — | 55° 47′ S, 18° 57′ V |
| --- | --- |

—

55° 47′ S, 18° 57′ V

| — | 55° 30′ S, 18° 34′ V |
| --- | --- |

—

55° 30′ S, 18° 34′ V

| — | 56° 13′ S, 18° 27′ V |
| --- | --- |

—

56° 13′ S, 18° 27′ V

| 1.2 | Z odstopanjem od točke 1.1 je dovoljen ribolov z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 157 mm ali več, ali s parangalom. Pri ribolovu s parangalom se trske ne obdrži na krovu. |
| --- | --- |

1.2

Z odstopanjem od točke 1.1 je dovoljen ribolov z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami in trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 157 mm ali več, ali s parangalom. Pri ribolovu s parangalom se trske ne obdrži na krovu.

2.   Spremljanje, inšpekcija in nadzor v zvezi z obnovo staležev trsk v Baltskem morju

2.1   Posebna ribolovna karta za ribolov trske v Baltskem morju

| 2.1.1 | Z odstopanjem od člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami (1) morajo imeti vsa plovila Skupnosti s skupno dolžino 8 m ali več, ki imajo na krovu ali uporabljajo kakršno koli orodje z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več, posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju. |
| --- | --- |

2.1.1

Z odstopanjem od člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami (1) morajo imeti vsa plovila Skupnosti s skupno dolžino 8 m ali več, ki imajo na krovu ali uporabljajo kakršno koli orodje z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več, posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju.

| 2.1.2 | Države članice izdajo posebno ribolovno karto za ribolov trske iz odstavka 2.1.1 samo ribiškim plovilom Skupnosti, ki imajo v letu 2006 posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s točko 6.2.1. Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za ribiška plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2). Ne glede na to lahko država članica izda posebno ribolovno karto za ribolov trske ribiškemu plovilu Skupnosti, ki pluje pod zastavo te države članice in v letu 2006 nima posebne ribolovne karte, če zagotovi, da je v Baltskem morju preprečen ribolov vsaj enakovredne zmogljivosti, merjene v kilovatih (kW), s katerim koli orodjem iz odstavka 2.1.1. |
| --- | --- |

2.1.2

Države članice izdajo posebno ribolovno karto za ribolov trske iz odstavka 2.1.1 samo ribiškim plovilom Skupnosti, ki imajo v letu 2006 posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s točko 6.2.1. Priloge III k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za ribiška plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2). Ne glede na to lahko država članica izda posebno ribolovno karto za ribolov trske ribiškemu plovilu Skupnosti, ki pluje pod zastavo te države članice in v letu 2006 nima posebne ribolovne karte, če zagotovi, da je v Baltskem morju preprečen ribolov vsaj enakovredne zmogljivosti, merjene v kilovatih (kW), s katerim koli orodjem iz odstavka 2.1.1.

| 2.1.3 | Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam ribiških plovil, ki imajo posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju in omogoči dostop do njega Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, z objavo na svoji uradni spletni strani. |
| --- | --- |

2.1.3

Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam ribiških plovil, ki imajo posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju in omogoči dostop do njega Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, z objavo na svoji uradni spletni strani.

| 2.1.4 | Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti ali njegov pooblaščeni zastopnik, kateremu je država članica izdala posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju, hrani izvod te karte na krovu ribiškega plovila. |
| --- | --- |

2.1.4

Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti ali njegov pooblaščeni zastopnik, kateremu je država članica izdala posebno ribolovno karto za ribolov trske v Baltskem morju, hrani izvod te karte na krovu ribiškega plovila.

2.2   Ladijski dnevniki

| 2.2.1 | Z odstopanjem od člena 6(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 poveljniki ribiških plovil Skupnosti s skupno dolžino 8 m ali več vodijo ladijski dnevnik o svojih aktivnostih v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, kadar ribolovno potovanje vključuje kateri koli del podrazdelkov 22–27. |
| --- | --- |

2.2.1

Z odstopanjem od člena 6(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 poveljniki ribiških plovil Skupnosti s skupno dolžino 8 m ali več vodijo ladijski dnevnik o svojih aktivnostih v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93, kadar ribolovno potovanje vključuje kateri koli del podrazdelkov 22–27.

| 2.2.2 | Države članice z uporabo podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS) preverijo, da so podatki za ribiška plovila, opremljena z VMS, ki prispejo v center za spremljanje ribolova (CSR), skladni z aktivnostmi, evidentiranimi v ladijskem dnevniku. Takšna navzkrižna preverjanja se v računalniško berljivi obliki hranijo tri leta. |
| --- | --- |

2.2.2

Države članice z uporabo podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS) preverijo, da so podatki za ribiška plovila, opremljena z VMS, ki prispejo v center za spremljanje ribolova (CSR), skladni z aktivnostmi, evidentiranimi v ladijskem dnevniku. Takšna navzkrižna preverjanja se v računalniško berljivi obliki hranijo tri leta.

| 2.2.3 | Vsaka država članica vzdržuje in na svoji uradni spletni strani omogoči dostop do kontaktnih podrobnosti za predložitev ladijskih dnevnikov, deklaracij o iztovarjanju in predhodnih obvestil, kot so določeni v točki 2.6 te priloge. |
| --- | --- |

2.2.3

Vsaka država članica vzdržuje in na svoji uradni spletni strani omogoči dostop do kontaktnih podrobnosti za predložitev ladijskih dnevnikov, deklaracij o iztovarjanju in predhodnih obvestil, kot so določeni v točki 2.6 te priloge.

2.3   Dopustno odstopanje v ladijskem dnevniku

| 2.3.1 | Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2807/83 je dopustno odstopanje v oceni količin vrste, za katero velja TAC, izraženih v kilogramih, ki se jih obdrži na krovu, 10 % vrednosti, zabeležene v ladijskem dnevniku, razen za trsko, za katero je dopustno odstopanje 8 %. |
| --- | --- |

2.3.1

Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2807/83 je dopustno odstopanje v oceni količin vrste, za katero velja TAC, izraženih v kilogramih, ki se jih obdrži na krovu, 10 % vrednosti, zabeležene v ladijskem dnevniku, razen za trsko, za katero je dopustno odstopanje 8 %.

| 2.3.2 | Za ulove, izvršene v podrazdelkih 22–27, ki se iztovorijo nerazvrščeni, je dopustno odstopanje v oceni količin rib 10 % celotne količine, obdržane na krovu. |
| --- | --- |

2.3.2

Za ulove, izvršene v podrazdelkih 22–27, ki se iztovorijo nerazvrščeni, je dopustno odstopanje v oceni količin rib 10 % celotne količine, obdržane na krovu.

2.4   Spremljanje in nadzor ribolovnega napora

Pristojni organi države članice zastave spremljajo in nadzirajo skladnost z:

| (a) | omejitvami ribolovnega napora iz točk 1.1 in 1.2 Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

omejitvami ribolovnega napora iz točk 1.1 in 1.2 Priloge II;

| (b) | omejitvami ribolova iz točke 1 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

omejitvami ribolova iz točke 1 te priloge.

2.5   Vstop ali izstop iz določenih območij

| 2.5.1 | Ribiško plovilo lahko začne ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti v podrazdelku 22–24 (območje A) ali podrazdelku 25–27 (območje B) z manj kot 175 kg trske na krovu. |
| --- | --- |

2.5.1

Ribiško plovilo lahko začne ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti v podrazdelku 22–24 (območje A) ali podrazdelku 25–27 (območje B) z manj kot 175 kg trske na krovu.

| 2.5.2 | Kadar ribiško plovilo izstopi iz območja A, B ali podrazdelka 28–32 (območje C) z več kot 175 kg trske na krovu:






  (a) | odpluje naravnost v pristanišče na območju, v katerem je lovilo, in iztovori ribe; ali |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Kadar ribiško plovilo izstopi iz območja A, B ali podrazdelka 28–32 (območje C) z več kot 175 kg trske na krovu:

(a)

odpluje naravnost v pristanišče na območju, v katerem je lovilo, in iztovori ribe; ali

| (b) | odpluje naravnost v pristanišče zunaj območja, v katerem je lovilo, in iztovori ribe. |
| --- | --- |

(b)

odpluje naravnost v pristanišče zunaj območja, v katerem je lovilo, in iztovori ribe.

| 2.5.3 | Ob odhodu iz območja, v katerem je ribiško plovilo lovilo, so mreže shranjene v skladu z naslednjimi pogoji, tako da jih ni mogoče takoj uporabiti:






  (i) | mreže, obtežilniki in podobno orodje ne smejo biti povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje; |
| --- | --- | --- |

2.5.3

Ob odhodu iz območja, v katerem je ribiško plovilo lovilo, so mreže shranjene v skladu z naslednjimi pogoji, tako da jih ni mogoče takoj uporabiti:

(i)

mreže, obtežilniki in podobno orodje ne smejo biti povezani s širilkami in vrvmi za vlečenje;

| (ii) | mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno pripete na del ogrodja. |
| --- | --- |

(ii)

mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno pripete na del ogrodja.

| 2.5.4 | Točki 2.5.1, 2.5.2 in 2.5.3 se ne uporabljata za plovila, opremljena z VMS v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2244/2003. Vendar pošiljajo takšna plovila vsakodnevno poročilo o ulovu CSR države članice, pod katere zastavo plujejo, kot je predviden v členu 3(7) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93, da jih ta vključi v svojo računalniško zbirko podatkov. |
| --- | --- |

2.5.4

Točki 2.5.1, 2.5.2 in 2.5.3 se ne uporabljata za plovila, opremljena z VMS v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2244/2003. Vendar pošiljajo takšna plovila vsakodnevno poročilo o ulovu CSR države članice, pod katere zastavo plujejo, kot je predviden v členu 3(7) Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93, da jih ta vključi v svojo računalniško zbirko podatkov.

2.6   Predhodno obvestilo

| 2.6.1 | Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki zapušča podrazdelek 22–24 (območje A), podrazdelek 25–27 (območje B) ali podrazdelek 28–32 (območje C) z več kot 300 kg žive teže trske na krovu, dve uri pred odhodom iz območja uradno obvesti pristojne organe države članice zastave o:






  (a) | času in kraju odhoda; |
| --- | --- | --- |

2.6.1

Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki zapušča podrazdelek 22–24 (območje A), podrazdelek 25–27 (območje B) ali podrazdelek 28–32 (območje C) z več kot 300 kg žive teže trske na krovu, dve uri pred odhodom iz območja uradno obvesti pristojne organe države članice zastave o:

(a)

času in kraju odhoda;

| (b) | celotni količini trske in celotni teži drugih vrst v živi teži, obdržani na krovu. |
| --- | --- |

(b)

celotni količini trske in celotni teži drugih vrst v živi teži, obdržani na krovu.

| 2.6.2 | Uradno obvestilo iz točke 2.6.1 lahko pošlje tudi zastopnik v imenu poveljnika ribiškega plovila Skupnosti. |
| --- | --- |

2.6.2

Uradno obvestilo iz točke 2.6.1 lahko pošlje tudi zastopnik v imenu poveljnika ribiškega plovila Skupnosti.

| 2.6.3 | Z odstopanjem od člena 7(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik ribiškega plovila Skupnosti ali pooblaščeni zastopnik poveljnika ribiškega plovila Skupnosti, ki na krovu obdrži več kot 300 kg žive teže trske, obvesti pristojne organe države članice iztovarjanja vsaj eno uro pred vstopom na mesto iztovarjanja o:






  (a) | imenu mesta iztovarjanja; |
| --- | --- | --- |

2.6.3

Z odstopanjem od člena 7(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik ribiškega plovila Skupnosti ali pooblaščeni zastopnik poveljnika ribiškega plovila Skupnosti, ki na krovu obdrži več kot 300 kg žive teže trske, obvesti pristojne organe države članice iztovarjanja vsaj eno uro pred vstopom na mesto iztovarjanja o:

(a)

imenu mesta iztovarjanja;

| (b) | predvideni uri prihoda na mesto iztovarjanja; |
| --- | --- |

(b)

predvideni uri prihoda na mesto iztovarjanja;

| (c) | celotni količini trske in celotni teži drugih vrst v živi teži, obdržani na krovu. |
| --- | --- |

(c)

celotni količini trske in celotni teži drugih vrst v živi teži, obdržani na krovu.

2.7   Določena pristanišča

| 2.7.1 | Če ribiško plovilo obdrži na krovu več kot 750 kg žive teže trske, se trska lahko iztovori izključno v določenih pristaniščih. |
| --- | --- |

2.7.1

Če ribiško plovilo obdrži na krovu več kot 750 kg žive teže trske, se trska lahko iztovori izključno v določenih pristaniščih.

| 2.7.2 | Vsaka država članica lahko določi pristanišča, v katerih se iztovarja vsak ulov baltske trske, ki presega 750 kg žive teže. |
| --- | --- |

2.7.2

Vsaka država članica lahko določi pristanišča, v katerih se iztovarja vsak ulov baltske trske, ki presega 750 kg žive teže.

| 2.7.3 | Do 6. januarja 2007 vsaka država članica, ki je sestavila seznam določenih pristanišč, vzdržuje in na svoji uradni spletni strani da na razpolago seznam določenih pristanišč. |
| --- | --- |

2.7.3

Do 6. januarja 2007 vsaka država članica, ki je sestavila seznam določenih pristanišč, vzdržuje in na svoji uradni spletni strani da na razpolago seznam določenih pristanišč.

2.8   Tehtanje prvič iztovorjene trske

| 2.8.1 | Ribiška plovila z več kot 200 kg žive teže trske na krovu ne začnejo z raztovarjanjem, dokler ne dobijo dovoljenja pristojnih organov kraja raztovarjanja. |
| --- | --- |

2.8.1

Ribiška plovila z več kot 200 kg žive teže trske na krovu ne začnejo z raztovarjanjem, dokler ne dobijo dovoljenja pristojnih organov kraja raztovarjanja.

| 2.8.2 | Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se kakršna koli količina trske, ulovljene v Baltskem morju in iztovorjene v navedeni državi članici, stehta v prisotnosti kontrolorjev, preden se odpelje iz pristanišča iztovarjanja. |
| --- | --- |

2.8.2

Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se kakršna koli količina trske, ulovljene v Baltskem morju in iztovorjene v navedeni državi članici, stehta v prisotnosti kontrolorjev, preden se odpelje iz pristanišča iztovarjanja.

2.9   Inšpekcijska merila

Vsaka država članica, ki meji na Baltsko morje, določi posebna inšpekcijska merila. Takšna merila se periodično preverjajo na podlagi analiz doseženih rezultatov. Inšpekcijska merila se oblikujejo postopoma, dokler niso dosežena ciljna merila, opredeljena v Dodatku 1.

2.10   Prepoved prečkanja in pretovarjanja

| 2.10.1 | Prečkanje območij, zaprtih za ribolov trske, je prepovedano, razen če je ribolovno orodje na krovu varno privezano in shranjeno v skladu s točko 2.5.3. |
| --- | --- |

2.10.1

Prečkanje območij, zaprtih za ribolov trske, je prepovedano, razen če je ribolovno orodje na krovu varno privezano in shranjeno v skladu s točko 2.5.3.

| 2.10.2 | Pretovarjanje trske je prepovedano. |
| --- | --- |

2.10.2

Pretovarjanje trske je prepovedano.

2.11   Prevoz baltske trske

Z odstopanjem od člena 8(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik ribiškega plovila, s skupno dolžino 8 metrov ali več, izpolni deklaracijo o iztovarjanju, kadar se riba prevaža na mesto, ki ni mesto iztovarjanja ali uvoza.

Deklaracija o iztovarjanju je priložena dokumentom o prevozu iz člena 13(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93.

2.12   Skupno nadzorovanje in izmenjava inšpektorjev

| 2.12.1 | Države članice izvajajo skupne inšpekcijske in nadzorne preglede. Agencija Skupnosti za nadzor ribištva usklajuje načrtovanje in izvajanje teh dejavnosti s strani držav članic. |
| --- | --- |

2.12.1

Države članice izvajajo skupne inšpekcijske in nadzorne preglede. Agencija Skupnosti za nadzor ribištva usklajuje načrtovanje in izvajanje teh dejavnosti s strani držav članic.

| 2.12.2 | Inšpektorji Komisije lahko sodelujejo v skupnih inšpekcijskih in nadzornih dejavnostih. |
| --- | --- |

2.12.2

Inšpektorji Komisije lahko sodelujejo v skupnih inšpekcijskih in nadzornih dejavnostih.

| 2.12.3 | Agencija Skupnosti za nadzor ribištva skliče sestanek pristojnih nacionalnih inšpekcijskih organov zaradi usklajevanja skupnega programa inšpekcije in nadzorovanja za leto 2008 pred 15. novembrom 2007. |
| --- | --- |

2.12.3

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva skliče sestanek pristojnih nacionalnih inšpekcijskih organov zaradi usklajevanja skupnega programa inšpekcije in nadzorovanja za leto 2008 pred 15. novembrom 2007.

2.13   Nacionalni kontrolni akcijski programi za ribolov trske

| 2.13.1 | Zadevne države članice opredelijo nacionalni kontrolni akcijski program za Baltsko morje v skladu z Dodatkom 2. |
| --- | --- |

2.13.1

Zadevne države članice opredelijo nacionalni kontrolni akcijski program za Baltsko morje v skladu z Dodatkom 2.

| 2.13.2 | Zadevne države članice določijo posebna inšpekcijska merila v skladu z Dodatkom 1. Takšna merila se periodično preverjajo na podlagi analiz doseženih rezultatov. Inšpekcijska merila se oblikujejo postopoma, dokler niso dosežena ciljna merila, opredeljena v Dodatku 2. |
| --- | --- |

2.13.2

Zadevne države članice določijo posebna inšpekcijska merila v skladu z Dodatkom 1. Takšna merila se periodično preverjajo na podlagi analiz doseženih rezultatov. Inšpekcijska merila se oblikujejo postopoma, dokler niso dosežena ciljna merila, opredeljena v Dodatku 2.

| 2.13.3 | Zadevne države članice pred 31. januarjem 2007 Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, na svoji uradni spletni strani omogočijo dostop do nacionalnih kontrolnih akcijskih programov iz točke 2.13.1, skupaj z razporedom izvajanja. |
| --- | --- |

2.13.3

Zadevne države članice pred 31. januarjem 2007 Komisiji in drugim državam članicam, ki mejijo na Baltsko morje, na svoji uradni spletni strani omogočijo dostop do nacionalnih kontrolnih akcijskih programov iz točke 2.13.1, skupaj z razporedom izvajanja.

| 2.13.4 | Komisija skliče zasedanje Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da oceni skladnost z nacionalnimi kontrolnimi akcijskimi programi za staleže trske v Baltskem morju in ovrednoti njihove rezultate. |
| --- | --- |

2.13.4

Komisija skliče zasedanje Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da oceni skladnost z nacionalnimi kontrolnimi akcijskimi programi za staleže trske v Baltskem morju in ovrednoti njihove rezultate.

2.14   Posebni program spremljanja

| 2.14.1 | Z odstopanjem od člena 34c(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 lahko posebni program nadzora in inšpekcije za zadevne staleže trske traja več kot tri leta. |
| --- | --- |

2.14.1

Z odstopanjem od člena 34c(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 lahko posebni program nadzora in inšpekcije za zadevne staleže trske traja več kot tri leta.

3.   Omejitve za ribolov iverke in romba

| 3.1 | Na krovu je prepovedano obdržati naslednji vrsti rib, ki se ulovita v spodaj navedenih geografskih območjih in obdobjih:







  Vrsta | Geografsko območje | Obdobje |
| --- | --- | --- | --- |
| Iverka (Platichthys flesus) | Podrazdelki 26 do 28, 29 južno od 59° 30′ S | od 15. februarja do 15. maja |
| Podrazdelek 32 | od 15. februarja do 31. maja |
| Romb (Psetta maxima) | Podrazdelki 25 do 26, 28 južno od 56° 50′ S | od 1. junija do 31. julija |

3.1

Na krovu je prepovedano obdržati naslednji vrsti rib, ki se ulovita v spodaj navedenih geografskih območjih in obdobjih:

Vrsta

Geografsko območje

Obdobje

Iverka (Platichthys flesus)

Podrazdelki 26 do 28, 29 južno od 59° 30′ S

od 15. februarja do 15. maja

Podrazdelek 32

od 15. februarja do 31. maja

Romb (Psetta maxima)

Podrazdelki 25 do 26, 28 južno od 56° 50′ S

od 1. junija do 31. julija

| 3.2 | Z odstopanjem od točke 3.1 se v primeru ribolova z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 105 mm ali z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 100 mm ali več prilove iverke in romba lahko obdrži na krovu in iztovori v mejah 10 % žive teže celotnega ulova, ki se obdrži na krovu in iztovori med obdobji prepovedi iz navedene točke. |
| --- | --- |

3.2

Z odstopanjem od točke 3.1 se v primeru ribolova z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 105 mm ali z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 100 mm ali več prilove iverke in romba lahko obdrži na krovu in iztovori v mejah 10 % žive teže celotnega ulova, ki se obdrži na krovu in iztovori med obdobji prepovedi iz navedene točke.

---

(1)  UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

(2)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1936/2005 (UL L 311, 26.11.2005, str. 1).

Dodatek 1 k Prilogi III

Posebna inšpekcijska merila

Cilj

| 1. | Vsaka država članica določi posebna inšpekcijska merila v skladu s tem dodatkom. |
| --- | --- |

1.

Vsaka država članica določi posebna inšpekcijska merila v skladu s tem dodatkom.

Strategija

| 2. | Inšpekcija in nadzor nad ribolovnimi aktivnostmi se osredotočita na plovila, ki bodo predvidoma lovila trsko. Kot dopolnilni navzkrižni mehanizem preskusa učinkovitosti inšpekcije in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja trske. |
| --- | --- |

2.

Inšpekcija in nadzor nad ribolovnimi aktivnostmi se osredotočita na plovila, ki bodo predvidoma lovila trsko. Kot dopolnilni navzkrižni mehanizem preskusa učinkovitosti inšpekcije in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja trske.

Prednostne naloge

| 3. | Različnim vrstam orodja se določijo različne stopnje prioritete, odvisno od tega, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prioritete. |
| --- | --- |

3.

Različnim vrstam orodja se določijo različne stopnje prioritete, odvisno od tega, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prioritete.

Vzorčenje

| 4. | Vsaka država članica določi in opiše, katera strategija vzorčenja se bo uporabljala.
  Komisija ima na zahtevo lahko dostop do načrta vzorčenja, ki ga uporablja država članica. |
| --- | --- |

4.

Vsaka država članica določi in opiše, katera strategija vzorčenja se bo uporabljala.

Komisija ima na zahtevo lahko dostop do načrta vzorčenja, ki ga uporablja država članica.

Ciljna merila

| 5. | Države članice do 22. januarja 2007 začnejo izvajati razporede pregledov z upoštevanjem spodaj navedenih ciljev:






  (a) | Pogostost kontrolnih pregledov v pristaniščih
  Točnost, ki jo je treba doseči, mora biti najmanj enakovredna temu, kar bi se dobilo z enostavno naključno metodo vzorčenja, kjer inšpekcijski pregledi pokrivajo 20 % teže iztovorov trske na vseh mestih iztovarjanja. |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice do 22. januarja 2007 začnejo izvajati razporede pregledov z upoštevanjem spodaj navedenih ciljev:

(a)

Pogostost kontrolnih pregledov v pristaniščih

Točnost, ki jo je treba doseči, mora biti najmanj enakovredna temu, kar bi se dobilo z enostavno naključno metodo vzorčenja, kjer inšpekcijski pregledi pokrivajo 20 % teže iztovorov trske na vseh mestih iztovarjanja.

| (b) | Pogostost kontrolnih pregledov trženja
  Pregleda se 5 % količin trske, ponujenih naprodaj na dražbi. |
| --- | --- |

(b)

Pogostost kontrolnih pregledov trženja

Pregleda se 5 % količin trske, ponujenih naprodaj na dražbi.

| (c) | Pogostost kontrolnih pregledov na morju
  Fleksibilno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti na vsakem območju. Referenčna merila za kontrole na morju se sklicujejo na število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja trske, z možnim posebnim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih. |
| --- | --- |

(c)

Pogostost kontrolnih pregledov na morju

Fleksibilno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti na vsakem območju. Referenčna merila za kontrole na morju se sklicujejo na število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja trske, z možnim posebnim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih.

| (d) | Pogostost zračnega nadzora
  Fleksibilno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti, ki se izvajajo na vsakem območju, ob upoštevanju dostopnih virov, ki jim ima država članica na voljo. |
| --- | --- |

(d)

Pogostost zračnega nadzora

Fleksibilno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih aktivnosti, ki se izvajajo na vsakem območju, ob upoštevanju dostopnih virov, ki jim ima država članica na voljo.

Dodatek 2 k Prilogi III

Vsebina nacionalnih kontrolnih akcijskih programov za ribolov trske

Nacionalni kontrolni programi določajo med drugim:

1.   SREDSTVA NADZORA

Človeški viri

| 1.1 | Število inšpektorjev na kopnem in na morju ter roki in območja njihove napotitve. |
| --- | --- |

1.1

Število inšpektorjev na kopnem in na morju ter roki in območja njihove napotitve.

Tehnični viri

| 1.2 | Število patruljnih čolnov in letal ter roki in območja njihove napotitve. |
| --- | --- |

1.2

Število patruljnih čolnov in letal ter roki in območja njihove napotitve.

Finančni viri

| 1.3 | Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal. |
| --- | --- |

1.3

Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal.

2.   ELEKTRONSKO EVIDENTIRANJE IN SPOROČANJE PODATKOV V ZVEZI Z RIBOLOVNIMI AKTIVNOSTMI

Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti s točkami 2.4. in 2.6. Priloge III.

3.   DOLOČITEV PRISTANIŠČ

Po potrebi seznam pristanišč, določenih za iztovarjanje trske v skladu s točko 2.7. Priloge III.

4.   PRIJAVA VSTOPA ALI IZSTOPA

Opis sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz točke 2.5. Priloge III.

5.   NADZOR NAD IZTOVORI

Opis vseh zmogljivosti in/ali sistemov, ki se izvajajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz točk 2.2., 2.3., 2.8., 2.10. in 2.11. Priloge III:

6.   POSTOPKI NADZORA

Nacionalni kontrolni akcijski programi določijo postopke, ki se uporabijo:

| (a) | ob izvajanju nadzornih pregledov na morju ali na kopnem; |
| --- | --- |

(a)

ob izvajanju nadzornih pregledov na morju ali na kopnem;

| (b) | za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za nacionalni kontrolni akcijski program za ribolov trske; |
| --- | --- |

(b)

za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za nacionalni kontrolni akcijski program za ribolov trske;

| (c) | za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic. |
| --- | --- |

(c)

za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/18

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1942/2006

z dne 12. decembra 2006

o spremembah Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 171 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupno podjetje Galileo je bilo ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 876/2002 (3) za izvedbo razvojne faze in pripravo naslednjih faz programa Galileo. Glede na dejansko stanje programa Galileo razvojna faza ne bo končana pred koncem leta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Skupno podjetje Galileo je bilo ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 876/2002 (3) za izvedbo razvojne faze in pripravo naslednjih faz programa Galileo. Glede na dejansko stanje programa Galileo razvojna faza ne bo končana pred koncem leta 2008.

| (2) | Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljnjem besedilu „Organ“) je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1321/2004 (4) za varovanje javnih interesov v zvezi z Evropskimi programi GNSS in deloval kot regulatorni organ za programe med fazama uvajanja in delovanja programa Galileo. |
| --- | --- |

(2)

Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljnjem besedilu „Organ“) je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1321/2004 (4) za varovanje javnih interesov v zvezi z Evropskimi programi GNSS in deloval kot regulatorni organ za programe med fazama uvajanja in delovanja programa Galileo.

| (3) | Organ lahko leta 2006 prevzame in nato dokonča vse dejavnosti, ki jih zdaj izvaja skupno podjetje Galileo, zato bi bil nadaljnji obstoj skupnega podjetja po letu 2006 nekoristen in drag. Smiselno je torej ukiniti skupno podjetje Galileo, njegove dejavnosti pa pred zaključkom razvojne faze prenesti na Organ. |
| --- | --- |

(3)

Organ lahko leta 2006 prevzame in nato dokonča vse dejavnosti, ki jih zdaj izvaja skupno podjetje Galileo, zato bi bil nadaljnji obstoj skupnega podjetja po letu 2006 nekoristen in drag. Smiselno je torej ukiniti skupno podjetje Galileo, njegove dejavnosti pa pred zaključkom razvojne faze prenesti na Organ.

| (4) | Nalogam Organa bi bilo treba izrecno dodati naloge, ki so zaupane skupnemu podjetju Galileo, in sicer preden to preneha obstajati, skupaj z nalogo, da po potrebi in na podlagi sklepa upravnega odbora skupnega podjetja Galileo izvede postopek likvidacije skupnega podjetja po 31. decembru 2006. Organu je med drugim treba zaupati nalogo, da izvaja vse raziskave v korist Evropskih programov GNSS. |
| --- | --- |

(4)

Nalogam Organa bi bilo treba izrecno dodati naloge, ki so zaupane skupnemu podjetju Galileo, in sicer preden to preneha obstajati, skupaj z nalogo, da po potrebi in na podlagi sklepa upravnega odbora skupnega podjetja Galileo izvede postopek likvidacije skupnega podjetja po 31. decembru 2006. Organu je med drugim treba zaupati nalogo, da izvaja vse raziskave v korist Evropskih programov GNSS.

| (5) | Vendar prevzem upravljanja razvojne faze po ukinitvi skupnega podjetja Galileo ni naveden med nalogami Organa iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1321/2004. Ta člen tudi ne omenja raziskovalnih dejavnosti oziroma dela, ki naj bi ga Organ po potrebi izvedel ali financiral med razvojno fazo ter med fazama uvajanja in delovanja programa. |
| --- | --- |

(5)

Vendar prevzem upravljanja razvojne faze po ukinitvi skupnega podjetja Galileo ni naveden med nalogami Organa iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1321/2004. Ta člen tudi ne omenja raziskovalnih dejavnosti oziroma dela, ki naj bi ga Organ po potrebi izvedel ali financiral med razvojno fazo ter med fazama uvajanja in delovanja programa.

| (6) | Zato bi bilo treba za zagotovitev kontinuitete programa Galileo in nemotenega prenosa dejavnosti skupnega podjetja Galileo na Organ spremeniti besedilo člena 2 Uredbe (ES) št. 1321/2004. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba za zagotovitev kontinuitete programa Galileo in nemotenega prenosa dejavnosti skupnega podjetja Galileo na Organ spremeniti besedilo člena 2 Uredbe (ES) št. 1321/2004.

| (7) | Poleg tega bi bilo treba zaradi doslednosti določiti, da Organ postane lastnik opredmetenih in neopredmetenih sredstev skupnega podjetja Galileo, ko slednji preneha obstajati in ne ob zaključku razvojne faze. Treba bi bilo tudi določiti, da Organ prevzame lastništvo opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih v razvojni fazi po prenehanju obstoja skupnega podjetja. Nadalje bi bilo treba pripraviti tudi določbe o načinu prenosa. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega bi bilo treba zaradi doslednosti določiti, da Organ postane lastnik opredmetenih in neopredmetenih sredstev skupnega podjetja Galileo, ko slednji preneha obstajati in ne ob zaključku razvojne faze. Treba bi bilo tudi določiti, da Organ prevzame lastništvo opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih v razvojni fazi po prenehanju obstoja skupnega podjetja. Nadalje bi bilo treba pripraviti tudi določbe o načinu prenosa.

| (8) | Da bi se poleg tega izognili različnim razlagam področja uporabe Uredbe (ES) št. 1321/2004, je treba tudi določiti, da opredmetena in neopredmetena sredstva, ki jih koncesionar ustvari ali razvije v fazah uvajanja in delovanja, zajemajo tudi sredstva, ki jih ustvarijo ali razvijejo njegovi podpogodbeniki ali podjetja pod njegovim nadzorom oziroma njihovi podpogodbeniki. Prav tako je treba podrobneje določiti, da lastništvo sredstev zajema pravice do znamke ter druge pravice intelektualne lastnine v smislu člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (5) in člena 2 Konvencije z dne 14. julija 1967 o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se poleg tega izognili različnim razlagam področja uporabe Uredbe (ES) št. 1321/2004, je treba tudi določiti, da opredmetena in neopredmetena sredstva, ki jih koncesionar ustvari ali razvije v fazah uvajanja in delovanja, zajemajo tudi sredstva, ki jih ustvarijo ali razvijejo njegovi podpogodbeniki ali podjetja pod njegovim nadzorom oziroma njihovi podpogodbeniki. Prav tako je treba podrobneje določiti, da lastništvo sredstev zajema pravice do znamke ter druge pravice intelektualne lastnine v smislu člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (5) in člena 2 Konvencije z dne 14. julija 1967 o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino.

| (9) | Evropska vesoljska agencija (ESA) bi morala zaradi svoje pomembne vloge pri zasnovi in razvoju sistemov, kar vključuje obravnavanje in poznavanje vseh vidikov v zvezi z varnostjo in varovanjem teh sistemov, sodelovati kot opazovalka v Upravnem svetu in Odboru za varnost in varovanje sistema. Poleg tega se oblikujejo podobne določbe glede zastopanja generalnega sekretarja/visokega predstavnika (GS/VP) v Upravnem svetu. |
| --- | --- |

(9)

Evropska vesoljska agencija (ESA) bi morala zaradi svoje pomembne vloge pri zasnovi in razvoju sistemov, kar vključuje obravnavanje in poznavanje vseh vidikov v zvezi z varnostjo in varovanjem teh sistemov, sodelovati kot opazovalka v Upravnem svetu in Odboru za varnost in varovanje sistema. Poleg tega se oblikujejo podobne določbe glede zastopanja generalnega sekretarja/visokega predstavnika (GS/VP) v Upravnem svetu.

| (10) | Uredbo (ES) št. 1321/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 1321/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1321/2004 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 2(1) se dodata naslednji točki:






  „(k) | najpozneje ob koncu obstoja skupnega podjetja Galileo prevzame naloge, ki so slednjemu zaupane v členih 2, 3 in 4 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002 (6), da se tako zaključi razvojna faza programa Galileo. Po potrebi in na podlagi sklepa upravnega odbora skupnega podjetja Galileo izvede postopek likvidacije skupnega podjetja po 31. decembru 2006; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2(1) se dodata naslednji točki:

„(k)

najpozneje ob koncu obstoja skupnega podjetja Galileo prevzame naloge, ki so slednjemu zaupane v členih 2, 3 in 4 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002 (6), da se tako zaključi razvojna faza programa Galileo. Po potrebi in na podlagi sklepa upravnega odbora skupnega podjetja Galileo izvede postopek likvidacije skupnega podjetja po 31. decembru 2006;

| (l) | izpelje vse raziskave, ki so koristne za razvoj in promocijo Evropskih programov GNSS. |
| --- | --- |

(l)

izpelje vse raziskave, ki so koristne za razvoj in promocijo Evropskih programov GNSS.

| 2. | člen 3(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Od prenehanja obstoja skupnega podjetja Galileo, kakor je opredeljeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 876/2002 in členu 20 njene Priloge, je Organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih med celotno razvojno fazo, vključno s sredstvi, ki so v lasti skupnega podjetja Galileo v skladu s členom 6 Priloge navedene uredbe, in sredstvi, ki so jih ustvarili ali razvili Evropska vesoljska agencija ter subjekti, ki jim je slednja ali skupno podjetje Galileo dodelilo odgovornost za razvojne dejavnosti programa.
  2.   Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih v fazah uvajanja in delovanja ustvari ali razvije koncesionar, vključno s sredstvi, ki jih ustvarijo ali razvijejo njegovi podpogodbeniki ali podjetja pod njegovim nadzorom oziroma podpogodbeniki navedenih podjetij.
  3.   Lastninske pravice vključujejo vse pravice intelektualne lastnine v smislu člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (7) in vse pravice intelektualne lastnine v smislu člena 2 Konvencije z dne 14. julija 1967 o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino ter zlasti pravice do znamke.
  4.   Načini prenosa opredmetenih in neopredmetenih sredstev v lasti skupnega podjetja Galileo v skladu s členom 6 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002 bodo določeni v postopku likvidacije, kakor določa člen 21 Priloge te uredbe.
  5.   V sporazumu, sklenjenem med Organom in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) v skladu s členom 3 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002, je mogoče predvideti načine, kako naj ESA v imenu Organa izvaja pravico do lastništva, ki je v skladu z odstavkom 1 prenesena na Organ.
  6.   V koncesijski pogodbi je mogoče predvideti načine, kako naj koncesionar v imenu Organa izvaja pravico do lastništva, ki je v skladu z odstavkom 1 prenesena na Organ. |
| --- | --- |

2.

člen 3(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Od prenehanja obstoja skupnega podjetja Galileo, kakor je opredeljeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 876/2002 in členu 20 njene Priloge, je Organ lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih med celotno razvojno fazo, vključno s sredstvi, ki so v lasti skupnega podjetja Galileo v skladu s členom 6 Priloge navedene uredbe, in sredstvi, ki so jih ustvarili ali razvili Evropska vesoljska agencija ter subjekti, ki jim je slednja ali skupno podjetje Galileo dodelilo odgovornost za razvojne dejavnosti programa.

2.   Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih v fazah uvajanja in delovanja ustvari ali razvije koncesionar, vključno s sredstvi, ki jih ustvarijo ali razvijejo njegovi podpogodbeniki ali podjetja pod njegovim nadzorom oziroma podpogodbeniki navedenih podjetij.

3.   Lastninske pravice vključujejo vse pravice intelektualne lastnine v smislu člena 1(1) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (7) in vse pravice intelektualne lastnine v smislu člena 2 Konvencije z dne 14. julija 1967 o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino ter zlasti pravice do znamke.

4.   Načini prenosa opredmetenih in neopredmetenih sredstev v lasti skupnega podjetja Galileo v skladu s členom 6 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002 bodo določeni v postopku likvidacije, kakor določa člen 21 Priloge te uredbe.

5.   V sporazumu, sklenjenem med Organom in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) v skladu s členom 3 Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002, je mogoče predvideti načine, kako naj ESA v imenu Organa izvaja pravico do lastništva, ki je v skladu z odstavkom 1 prenesena na Organ.

6.   V koncesijski pogodbi je mogoče predvideti načine, kako naj koncesionar v imenu Organa izvaja pravico do lastništva, ki je v skladu z odstavkom 1 prenesena na Organ.

| 3. | člen 3(3) postane člen 3(7); |
| --- | --- |

3.

člen 3(3) postane člen 3(7);

| 4. | v členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:
  „Predstavnik GS/VP in predstavnik ESA na sejah Upravnega sveta sodelujeta kot opazovalca.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:

„Predstavnik GS/VP in predstavnik ESA na sejah Upravnega sveta sodelujeta kot opazovalca.“;

| 5. | člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Upravni svet ustanovi Odbor za varnost in varovanje sistema. Sestavljajo ga po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije, ki so priznani varnostni strokovnjaki. Predstavnik GS/VP in predstavnik ESA na sejah Odbora sodelujeta kot opazovalca.“. |
| --- | --- |

5.

člen 10(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Upravni svet ustanovi Odbor za varnost in varovanje sistema. Sestavljajo ga po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije, ki so priznani varnostni strokovnjaki. Predstavnik GS/VP in predstavnik ESA na sejah Odbora sodelujeta kot opazovalca.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2006

Za Svet

Predsednica

S. HUOVINEN

---

(1)  Mnenje z dne 12. oktobra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 26. oktobra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 123, 27.4.2004, str. 11.

5

(6)  UL L 138, 28.5.2002, str. 1.“;

6

(7)  UL L 123, 27.4.2004, str. 11.“;

7

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/21

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1943/2006

z dne 12. decembra 2006

o spremembah Uredbe (ES) št. 876/2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 171 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupno podjetje Galileo je bilo ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 876/2002 (3) z dne 21. maja 2002 za izvajanje razvojne faze in pripravo naslednjih faz programa GALILEO. |
| --- | --- |

(1)

Skupno podjetje Galileo je bilo ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 876/2002 (3) z dne 21. maja 2002 za izvajanje razvojne faze in pripravo naslednjih faz programa GALILEO.

| (2) | Uredba (ES) št. 876/2002 določa, da je skupno podjetje Galileo ustanovljeno za obdobje štirih let, ki ustrezajo obdobju razvoja in naj bi prvotno zajemala obdobje od leta 2002 do vključno leta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 876/2002 določa, da je skupno podjetje Galileo ustanovljeno za obdobje štirih let, ki ustrezajo obdobju razvoja in naj bi prvotno zajemala obdobje od leta 2002 do vključno leta 2005.

| (3) | Glede na dejansko stanje programa GALILEO razvojna faza ne bo zaključena pred koncem leta 2008. Prav tako se zdi, da je podaljšanje življenjske dobe skupnega podjetja Galileo po letu 2006 nekoristno in drago, saj bo Evropski nadzorni organ za GNSS (4), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1321/2004 (5) z dne 12. julija 2004, v letu 2006 lahko postopno prevzel in nato izvedel vse dejavnosti, ki jih zdaj izvaja skupno podjetje Galileo. |
| --- | --- |

(3)

Glede na dejansko stanje programa GALILEO razvojna faza ne bo zaključena pred koncem leta 2008. Prav tako se zdi, da je podaljšanje življenjske dobe skupnega podjetja Galileo po letu 2006 nekoristno in drago, saj bo Evropski nadzorni organ za GNSS (4), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1321/2004 (5) z dne 12. julija 2004, v letu 2006 lahko postopno prevzel in nato izvedel vse dejavnosti, ki jih zdaj izvaja skupno podjetje Galileo.

| (4) | Da bi lahko Evropski nadzorni organ za GNSS nadaljeval dejavnosti skupnega podjetja Galileo na najboljši možni način, je zaželeno, da strukturi so-bivata nekaj mesecev in da je v tem obdobju Evropski GNSS nadzorni organ tesno povezan z dejavnostmi skupnega podjetja Galileo. |
| --- | --- |

(4)

Da bi lahko Evropski nadzorni organ za GNSS nadaljeval dejavnosti skupnega podjetja Galileo na najboljši možni način, je zaželeno, da strukturi so-bivata nekaj mesecev in da je v tem obdobju Evropski GNSS nadzorni organ tesno povezan z dejavnostmi skupnega podjetja Galileo.

| (5) | Zaradi tega je treba predvideti prenehanje dejavnosti skupnega podjetja Galileo z 31. decembrom 2006. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi tega je treba predvideti prenehanje dejavnosti skupnega podjetja Galileo z 31. decembrom 2006.

| (6) | Da bi popravili statut skupnega podjetja Galileo, ki je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 876/2002 in je vseboval več napačnih in dvoumnih določb, je treba statut spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Da bi popravili statut skupnega podjetja Galileo, ki je bil sprejet z Uredbo (ES) št. 876/2002 in je vseboval več napačnih in dvoumnih določb, je treba statut spremeniti.

| (7) | Spremembe se izpeljejo v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 876/2002. |
| --- | --- |

(7)

Spremembe se izpeljejo v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 876/2002.

| (8) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 876/2002 spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 876/2002 spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V prvem odstavku člena 1 Uredbe (ES) št. 876/2002 se besede „za štiriletno obdobje“ nadomestijo z besedami „do 31. decembra 2006“.

Člen 2

Statut skupnega podjetja Galileo iz Priloge k Uredbi (ES) št. 876/2002 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | člen 1(4) se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „4.   Sredstva skupnega podjetja sestavljajo prispevki članov. Prispevajo se lahko tudi stvarni vložki. Oceniti je treba njihovo vrednost in uporabnost za izvajanje dejavnosti skupnega podjetja.
  Ustanovna člana vpišeta svoja deleža v finančne prispevke v višini zneskov, navedenih v njunih zavezah, in sicer: Evropska skupnost 520 milijonov EUR in Evropska vesoljska agencija 50 milijonov EUR.
  Ko Komisija obvesti Svet o rezultatih razpisnega postopka, upravni odbor takoj povabi podjetja, navedena v drugi alinei odstavka 3(b), da vpišejo svoje deleže. Podjetja morajo prispevati 5 milijonov EUR v obdobju enega leta. Ta znesek se zniža na 250 000 EUR za podjetja, ki vpisujejo deleže posamezno ali kolektivno in ki se lahko štejejo kot mala ali srednje velika podjetja v smislu priporočila Komisije z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (6).
  Upravni odbor določi zneske teh prispevkov, ki bi se morali sprostiti sorazmerno glede na delež finančnih prispevkov, ki ga je vpisal posamezni član. Vsak član skupnega podjetja, ki ne izpolni svojih obveznosti s prispevanjem stvarnih vložkov ali v predpisanem časovnem obdobju ne sprosti dolgovanega zneska, je najprej izključen iz glasovanja v upravnem odboru, po šestih mesecih pa se prekliče članstvo za toliko časa, da izpolni svoje obveznosti.
  Finančne obveznosti skupnega podjetja ne smejo preseči višine razpoložljivih prispevkov. |
| --- | --- |

1.

člen 1(4) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4.   Sredstva skupnega podjetja sestavljajo prispevki članov. Prispevajo se lahko tudi stvarni vložki. Oceniti je treba njihovo vrednost in uporabnost za izvajanje dejavnosti skupnega podjetja.

Ustanovna člana vpišeta svoja deleža v finančne prispevke v višini zneskov, navedenih v njunih zavezah, in sicer: Evropska skupnost 520 milijonov EUR in Evropska vesoljska agencija 50 milijonov EUR.

Ko Komisija obvesti Svet o rezultatih razpisnega postopka, upravni odbor takoj povabi podjetja, navedena v drugi alinei odstavka 3(b), da vpišejo svoje deleže. Podjetja morajo prispevati 5 milijonov EUR v obdobju enega leta. Ta znesek se zniža na 250 000 EUR za podjetja, ki vpisujejo deleže posamezno ali kolektivno in ki se lahko štejejo kot mala ali srednje velika podjetja v smislu priporočila Komisije z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi malih in srednje velikih podjetij (6).

Upravni odbor določi zneske teh prispevkov, ki bi se morali sprostiti sorazmerno glede na delež finančnih prispevkov, ki ga je vpisal posamezni član. Vsak član skupnega podjetja, ki ne izpolni svojih obveznosti s prispevanjem stvarnih vložkov ali v predpisanem časovnem obdobju ne sprosti dolgovanega zneska, je najprej izključen iz glasovanja v upravnem odboru, po šestih mesecih pa se prekliče članstvo za toliko časa, da izpolni svoje obveznosti.

Finančne obveznosti skupnega podjetja ne smejo preseči višine razpoložljivih prispevkov.

| 2. | v členu 8(1)(b) se drugi stavek nadomesti z naslednjim stavkom:
  „Vsak član skupnega podjetja ima število glasov, ki je sorazmerno deležu vpisanih prispevkov.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 8(1)(b) se drugi stavek nadomesti z naslednjim stavkom:

„Vsak član skupnega podjetja ima število glasov, ki je sorazmerno deležu vpisanih prispevkov.“;

| 3. | člen 20 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 20
  Skupno podjetje se ustanovi za obdobje, ki se začne 28. maja 2002 in konča 31. decembra 2006.“. |
| --- | --- |

3.

člen 20 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 20

Skupno podjetje se ustanovi za obdobje, ki se začne 28. maja 2002 in konča 31. decembra 2006.“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2006

Za Svet

Predsednica

S. HUOVINEN

---

(1)  Mnenje z dne 24. oktobra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 12. oktobra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

3

(4)  GNSS: Globalni sistem za navigacijo satelitov.

4

(5)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 107, 30.4.1996, str. 4.“;

6

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/23

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1944/2006

z dne 19. decembra 2006

o spremembah Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti členov 37 in 299(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 69(6) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3) določa zgornjo mejo skupnih letnih dodeljenih sredstev iz naslova strukturne porabe Skupnosti v kateri koli državi članici, člen 70(3) in (4) navedene uredbe pa določa stopnje prispevkov EKSRP. |
| --- | --- |

(1)

Člen 69(6) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3) določa zgornjo mejo skupnih letnih dodeljenih sredstev iz naslova strukturne porabe Skupnosti v kateri koli državi članici, člen 70(3) in (4) navedene uredbe pa določa stopnje prispevkov EKSRP.

| (2) | V finančnem okviru 2007–2013, o katerem se je decembra 2005 dogovoril Evropski svet, so bile zgornje meje letnih odobrenih sredstev iz naslova strukturne porabe Skupnosti, ki se uporabljajo za vsako posamezno državo članico, določene na ravni, drugačni od zgornje meje, določene v členu 69(6) Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(2)

V finančnem okviru 2007–2013, o katerem se je decembra 2005 dogovoril Evropski svet, so bile zgornje meje letnih odobrenih sredstev iz naslova strukturne porabe Skupnosti, ki se uporabljajo za vsako posamezno državo članico, določene na ravni, drugačni od zgornje meje, določene v členu 69(6) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| (3) | V skladu s finančnim okvirom 2007–2013 se je Portugalski dodelil znesek v višini 320 milijonov EUR, za katerega ne velja zahteva nacionalnega sofinanciranja, kot je določeno v členu 70(3) in (4) Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s finančnim okvirom 2007–2013 se je Portugalski dodelil znesek v višini 320 milijonov EUR, za katerega ne velja zahteva nacionalnega sofinanciranja, kot je določeno v členu 70(3) in (4) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1698/2005 je treba v skladu s tem spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1698/2005 je treba v skladu s tem spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1698/2005 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | V členu 69 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija zagotovi, da skupni letni znesek dodeljenih sredstev iz EKSRP, ki izhaja iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS, za vsako državo članico na podlagi te uredbe ter iz ESRR, ESS in KS v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (4), vključno s prispevkom ESRR v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (5) ter Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za pred-pristopno pomoč (IPA) (6) in iz Evropskega sklada za ribištvo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (7), ne presega naslednjih omejitev:






  — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je nižji od 40 % povprečja EU-25: 3,7893 % njihovega BDP, |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 69 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija zagotovi, da skupni letni znesek dodeljenih sredstev iz EKSRP, ki izhaja iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS, za vsako državo članico na podlagi te uredbe ter iz ESRR, ESS in KS v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (4), vključno s prispevkom ESRR v skladu z Uredbo (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (5) ter Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za pred-pristopno pomoč (IPA) (6) in iz Evropskega sklada za ribištvo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (7), ne presega naslednjih omejitev:

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je nižji od 40 % povprečja EU-25: 3,7893 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 40 % in nižji od 50 % povprečja EU-25: 3,7135 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 40 % in nižji od 50 % povprečja EU-25: 3,7135 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 50 % in nižji od 55 % povprečja EU-25: 3,6188 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 50 % in nižji od 55 % povprečja EU-25: 3,6188 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 55 % in nižji od 60 % povprečja EU-25: 3,5240 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 55 % in nižji od 60 % povprečja EU-25: 3,5240 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 60 % in nižji od 65 % povprečja EU-25: 3,4293 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 60 % in nižji od 65 % povprečja EU-25: 3,4293 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 65 % in nižji od 70 % povprečja EU-25: 3,3346 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 65 % in nižji od 70 % povprečja EU-25: 3,3346 % njihovega BDP,

| — | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 70 % in nižji od 75 % povprečja EU-25: 3,2398 % njihovega BDP, |
| --- | --- |

—

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca za obdobje 2001–2003 (SKM) je enak ali višji od 70 % in nižji od 75 % povprečja EU-25: 3,2398 % njihovega BDP,

| — | nadalje se najvišja stopnja prenosa zmanjša za 0,09 odstotne točke BDP za vsak prirastek 5 odstotnih točk k povprečnemu BND(SKM) na prebivalca za obdobje 2001–2003 v primerjavi s povprečjem EU-25. |
| --- | --- |

—

nadalje se najvišja stopnja prenosa zmanjša za 0,09 odstotne točke BDP za vsak prirastek 5 odstotnih točk k povprečnemu BND(SKM) na prebivalca za obdobje 2001–2003 v primerjavi s povprečjem EU-25.

Izračuni BDP Komisije temeljijo na statistiki, ki je bila objavljena aprila 2005. Posamezne nacionalne stopnje rasti BDP za obdobje 2007–2013, kot jih je aprila 2005 predvidela Komisija, se uporabljajo za vsako državo članico posebej.

Če bo leta 2010 ugotovljeno, da se je skupni BDP za obdobje 2007–2009 katere koli države članice razlikoval za več kot ± 5 % od skupnega BDP, ocenjenega v skladu z drugim pododstavkom, tudi če je to posledica sprememb menjalnega tečaja, se zneski, ki so bili v skladu s prvim pododstavkom za to obdobje dodeljeni tej državi članici, ustrezno prilagodijo. Skupni neto učinek teh prilagoditev, ne glede na to, če je pozitiven ali negativen, ne sme presegati 3 000 milijonov EUR. Če je neto učinek pozitiven, je treba skupne dodatne vire v vsakem primeru omejiti na stopnjo nižje porabe glede na najvišje zneske sredstev, ki so na voljo za obveznosti iz Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2010. Končne prilagoditve se v enakih razmerjih razporedijo v obdobju 2011–2013. Da se v referenčnem obdobju odrazi vrednost poljskega zlota, se rezultat uporabe odstotkov, ki so navedeni v prvem pododstavku za Poljsko, pomnoži s koeficientom 1,04 za obdobje do pregleda, ki je navedeno v tem pododstavku.

| 2. | V člen 70 se vstavi naslednji odstavek:
  „4a.   Odstavka 3 in 4 se, v nekaterih primerih, ne uporabljata na Portugalskem za znesek 320 milijonov EUR.“. |
| --- | --- |

2.

V člen 70 se vstavi naslednji odstavek:

„4a.   Odstavka 3 in 4 se, v nekaterih primerih, ne uporabljata na Portugalskem za znesek 320 milijonov EUR.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  Mnenje z dne 14. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 13. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Mnenje izdano po neobveznem posvetovanju.

2

(3)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1463/2006 (UL L 277, 9.10.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

4

(5)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

6

(7)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.“.

7

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/25

---

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 1945/2006

z dne 11. decembra 2006

o spremembi Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 495/77 o kategorijah uradnikov, upravičenih do dodatka za stalno pripravljenost za delo, ter pogojih in stopnjah dodatka za stalno pripravljenost za delo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti, določenih z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti drugega odstavka člena 56b Kadrovskih predpisov,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je ta predložila po posvetovanju z Odborom za Kadrovske predpise,

ker bi bilo treba Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 495/77 (2) spremeniti tako, da se prilagodi spreminjajočim se potrebam po stalni pripravljenosti za delo v evropskih institucijah –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 495/77 se spremeni:

| 1. | prvi pododstavek člena 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Uradniki:






  — | plačani iz proračunskih sredstev za raziskave in investicije ter zaposleni v enoti Skupnega raziskovalnega središča ali v okviru posredne dejavnosti, ali |
| --- | --- | --- |

1.

prvi pododstavek člena 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„Uradniki:

—

plačani iz proračunskih sredstev za raziskave in investicije ter zaposleni v enoti Skupnega raziskovalnega središča ali v okviru posredne dejavnosti, ali

| — | plačani iz sredstev za tekoče poslovanje in zaposleni, da vodijo ali nadzirajo tehnične naprave, ali zaposleni v oddelku za varovanje in varnost ali v drugi službi, ki izvaja naloge s področja varovanja in varnosti, v oddelku službe za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), v oddelku, ki zagotavlja podporo operacijam skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)/evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) ali ki zagotavlja podporo ureditvam za usklajevanje v primeru nujnih in kriznih razmer, ali v službah, kjer obstaja potrjena potreba po stalni pripravljenosti za delo za izvedbo nalog v okviru mehanizma, predvidenega za pomoč državam članicam 24 ur na dan, |
| --- | --- |

—

plačani iz sredstev za tekoče poslovanje in zaposleni, da vodijo ali nadzirajo tehnične naprave, ali zaposleni v oddelku za varovanje in varnost ali v drugi službi, ki izvaja naloge s področja varovanja in varnosti, v oddelku službe za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), v oddelku, ki zagotavlja podporo operacijam skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)/evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) ali ki zagotavlja podporo ureditvam za usklajevanje v primeru nujnih in kriznih razmer, ali v službah, kjer obstaja potrjena potreba po stalni pripravljenosti za delo za izvedbo nalog v okviru mehanizma, predvidenega za pomoč državam članicam 24 ur na dan,

imajo pravico do dodatka, če morajo biti v stalni pripravljenosti za delo v skladu s členom 56b Kadrovskih predpisov.“;

| 2. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Komisija vsako leto aprila predloži Svetu poročilo o številu uradnikov in uslužbencev iz vsake kategorije, ki so prejeli dodatek iz te uredbe, s posebno omembo primerov, v katerih je bil dodatek izplačan v skladu z drugim pododstavkom člena 1(1).“. |
| --- | --- |

2.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Komisija vsako leto aprila predloži Svetu poročilo o številu uradnikov in uslužbencev iz vsake kategorije, ki so prejeli dodatek iz te uredbe, s posebno omembo primerov, v katerih je bil dodatek izplačan v skladu z drugim pododstavkom člena 1(1).“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. TUOMIOJA

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 31/2005 (UL L 8, 12.1.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 66, 12.3.1977, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 859/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 23).

2

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1946/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 96,6 |
| 204 | 78,8 |
| 999 | 87,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 204 | 61,5 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 128,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 133,2 |
| 204 | 56,3 |
| 999 | 94,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 71,2 |
| 204 | 58,8 |
| 220 | 53,3 |
| 388 | 72,9 |
| 999 | 64,1 |
| 0805 20 10 | 204 | 66,3 |
| 999 | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,1 |
| 204 | 135,9 |
| 624 | 72,2 |
| 999 | 91,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,4 |
| 528 | 35,5 |
| 999 | 46,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 120,0 |
| 400 | 88,9 |
| 404 | 92,9 |
| 512 | 57,4 |
| 720 | 81,8 |
| 999 | 88,2 |
| 0808 20 50 | 400 | 100,9 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 76,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

96,6

204

78,8

999

87,7

0707 00 05

052

167,2

204

61,5

628

155,5

999

128,1

0709 90 70

052

133,2

204

56,3

999

94,8

0805 10 20

052

71,2

204

58,8

220

53,3

388

72,9

999

64,1

0805 20 10

204

66,3

999

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,1

204

135,9

624

72,2

999

91,1

0805 50 10

052

56,4

528

35,5

999

46,0

0808 10 80

388

120,0

400

88,9

404

92,9

512

57,4

720

81,8

999

88,2

0808 20 50

400

100,9

720

51,1

999

76,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1947/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, ki se izvaža brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(b) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(b) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (3) | Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov.

| (4) | Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (5) | Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato je treba izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. |
| --- | --- |

(5)

Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato je treba izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006, se odobrijo za proizvode in zneske iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

1

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila, ki se od 22. decembra 2006 (1) uporabljajo za beli sladkor in surovi sladkor, izvožen brez nadaljnje predelave

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | OZnesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 17,79 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 17,79 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 17,79 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 17,79 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 19,34 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 19,34 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 19,34 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| N.B.: Opredeljeni namembni kraji:







  S00 | : | vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Bolgarije, Romunije, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

OZnesek nadomestila

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

17,79 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

17,79 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

17,79 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

17,79 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

19,34

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

19,34

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

19,34

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

N.B.: Opredeljeni namembni kraji:

S00

:

vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Bolgarije, Romunije, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

---

(1)  Zneski iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Če donos izvoženega sladkorja ni 92 %, se znesek nadomestila, ki se uporablja, pri vsakem zadevnem izvozu pomnoži s pretvorbenim faktorjem, ki se dobi, če se z 92 deli donos izvoženega surovega sladkorja, izračunanega v skladu z odstavkom 3 točke III Priloge I k Uredbi (ES) št. 318/2006.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1948/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(c), (d) in (g) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1(1)(c), (d) in (g) navedene uredbe in cenami za navedene proizvode na trgu Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutne razmere na trgu za sladkor je treba izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in nekaterimi merili iz členov 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (3) | Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Prvi pododstavek člena 33(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov.

| (4) | Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila je treba odobriti le za proizvode, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ki so skladni z zahtevami Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2).

| (5) | Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato je treba izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. |
| --- | --- |

(5)

Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato je treba izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvozna nadomestila, kot to določa člen 32 Uredbe (ES) št. 318/2006, se v skladu s pogoji iz odstavka 2 tega člena dodelijo za proizvode in za zneske, določene v Prilogi k tej uredbi.

2.   Da so proizvodi upravičeni do nadomestila na podlagi odstavka 1, morajo izpolnjevati ustrezne zahteve iz členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 951/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  ÚL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila, ki se uporabljajo od 22. decembra 2006 (1) za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, izvožene brez nadaljnje predelave

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 19,34 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 19,34 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 19,34 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 19,34 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,1934 |
| NB: Opredeljeni namembni kraji:







  S00 | : | vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Bolgarije, Romunije, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg suhe snovi

19,34

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

19,34

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

19,34

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

19,34

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,1934

NB: Opredeljeni namembni kraji:

S00

:

vsi namembni kraji, razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Bolgarije, Romunije, Srbije, Črne gore, Kosova in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

---

(1)  Zneski iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Osnovni znesek ne velja za proizvode, določene v točki 2 Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 3513/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 12).

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1949/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v okviru stalnega javnega razpisa, določenega z Uredbo (ES) št. 958/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka in točke (b) tretjega pododstavka člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu za določitev nadomestil za izvoz belega sladkorja za tržno leto 2006/2007 (2) določa odprtje delnih javnih razpisov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu za določitev nadomestil za izvoz belega sladkorja za tržno leto 2006/2007 (2) določa odprtje delnih javnih razpisov.

| (2) | V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 21. decembra 2006, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 in po pregledu ponudb, oddanih na delni javni razpis, ki se je zaključil 21. decembra 2006, je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za delni javni razpis, ki se je zaključil 21. decembra 2006, je najvišje izvozno nadomestilo za proizvod iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 958/2006 29,338 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

1

(2)  UL L 175, 29.6.2006, str. 49.

2

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1950/2006

z dne 13. decembra 2006

o določitvi seznama snovi, bistvenih za zdravljenje konjev, v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (1) in zlasti člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nobeno veterinarsko zdravilo ne sme biti dano v promet v državi članici, če pristojni organ te države članice ni izdal dovoljenja za promet v skladu z direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (2). |
| --- | --- |

(1)

Nobeno veterinarsko zdravilo ne sme biti dano v promet v državi članici, če pristojni organ te države članice ni izdal dovoljenja za promet v skladu z direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (2).

| (2) | Veterinarska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil, vključno s konji, se lahko odobrijo, samo če se zagotovi, da bodo proizvedena živila neškodljiva za potrošnike, kar zadeva ostanke zadevnih zdravil v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (3). |
| --- | --- |

(2)

Veterinarska zdravila, namenjena živalim za proizvodnjo živil, vključno s konji, se lahko odobrijo, samo če se zagotovi, da bodo proizvedena živila neškodljiva za potrošnike, kar zadeva ostanke zadevnih zdravil v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (3).

| (3) | Zaradi razlogov iz Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o dostopnosti veterinarskih zdravil (4) se obseg dostopnosti veterinarskih zdravil, ki so pridobila dovoljenje za promet, zlasti za živali za proizvodnjo živil, postopno zmanjšuje. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razlogov iz Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o dostopnosti veterinarskih zdravil (4) se obseg dostopnosti veterinarskih zdravil, ki so pridobila dovoljenje za promet, zlasti za živali za proizvodnjo živil, postopno zmanjšuje.

| (4) | Zato so potrebni ukrepi za trajnostno širitev terapij, da bi zadostili zdravstvenim potrebam in dobremu počutju živali za proizvodnjo živil, kot so na primer živali iz družine konjev, ne da bi ogrožali visoko raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(4)

Zato so potrebni ukrepi za trajnostno širitev terapij, da bi zadostili zdravstvenim potrebam in dobremu počutju živali za proizvodnjo živil, kot so na primer živali iz družine konjev, ne da bi ogrožali visoko raven varstva potrošnikov.

| (5) | Z odstopanjem od Direktive 2001/82/ES se lahko za konje za zakol, namenjene za prehrano ljudi, uporabljajo snovi, ki so bistvene za njihovo zdravljenje (v nadaljevanju „bistvene snovi“), za katere velja rok za umik najmanj šestih mesecev. |
| --- | --- |

(5)

Z odstopanjem od Direktive 2001/82/ES se lahko za konje za zakol, namenjene za prehrano ljudi, uporabljajo snovi, ki so bistvene za njihovo zdravljenje (v nadaljevanju „bistvene snovi“), za katere velja rok za umik najmanj šestih mesecev.

| (6) | Zaradi tega odstopanja je treba določiti seznam bistvenih snovi. Snov je treba vključiti na navedeni seznam samo v izjemnih okoliščinah, kadar ni dovoljeno nobeno alternativno zdravljenje za terapevtsko indikacijo in kadar bi živali zaradi nezdravljenja po nepotrebnem trpele. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi tega odstopanja je treba določiti seznam bistvenih snovi. Snov je treba vključiti na navedeni seznam samo v izjemnih okoliščinah, kadar ni dovoljeno nobeno alternativno zdravljenje za terapevtsko indikacijo in kadar bi živali zaradi nezdravljenja po nepotrebnem trpele.

| (7) | Zaradi posebnih bolezenskih znakov ali zootehničnih namenov se lahko zahteva dostopnost snovi, da bi zadostili različnim potrebam v zvezi s starostjo in uporabo konjev. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi posebnih bolezenskih znakov ali zootehničnih namenov se lahko zahteva dostopnost snovi, da bi zadostili različnim potrebam v zvezi s starostjo in uporabo konjev.

| (8) | Ker se v skladu z Direktivo 2001/82/ES snovi iz prilog I, II in III k Uredbi (EGS) št. 2377/90, ki niso dovoljene v proizvodih, namenjenih konjem, v določenih okoliščinah lahko uporabljajo za zdravljenje konjev, se navedene snovi ne smejo pojaviti na seznamu bistvenih snovi. Poleg tega se na seznam ne sme vključiti nobena snov iz Priloge IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90. Za potrebe te uredbe mora zato vključitev snovi v priloge I do IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90 onemogočiti njeno uporabo kot bistveno snov. |
| --- | --- |

(8)

Ker se v skladu z Direktivo 2001/82/ES snovi iz prilog I, II in III k Uredbi (EGS) št. 2377/90, ki niso dovoljene v proizvodih, namenjenih konjem, v določenih okoliščinah lahko uporabljajo za zdravljenje konjev, se navedene snovi ne smejo pojaviti na seznamu bistvenih snovi. Poleg tega se na seznam ne sme vključiti nobena snov iz Priloge IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90. Za potrebe te uredbe mora zato vključitev snovi v priloge I do IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90 onemogočiti njeno uporabo kot bistveno snov.

| (9) | Treba je zagotoviti ustrezen nadzor konjev, ki so bili zdravljeni z bistvenimi snovmi. Zato je treba za varstvo zdravja potrošnikov uporabljati nadzorne mehanizme iz Odločbe Komisije 93/623/EGS z dne 20. oktobra 1993 o identifikacijskem dokumentu (potnem listu), ki spremlja registrirane konje (5), in Odločbe Komisije 2000/68/ES z dne 22. decembra 1999 o spremembi Odločbe 93/623/EGS in o vzpostavitvi identifikacije plemenskih konjev in konjev za proizvodnjo živil (6). |
| --- | --- |

(9)

Treba je zagotoviti ustrezen nadzor konjev, ki so bili zdravljeni z bistvenimi snovmi. Zato je treba za varstvo zdravja potrošnikov uporabljati nadzorne mehanizme iz Odločbe Komisije 93/623/EGS z dne 20. oktobra 1993 o identifikacijskem dokumentu (potnem listu), ki spremlja registrirane konje (5), in Odločbe Komisije 2000/68/ES z dne 22. decembra 1999 o spremembi Odločbe 93/623/EGS in o vzpostavitvi identifikacije plemenskih konjev in konjev za proizvodnjo živil (6).

| (10) | Treba je zagotoviti, da za vsako spremembo seznama bistvenih snovi Evropska agencija za zdravila, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 726/2004, opravi usklajeno znanstveno vrednotenje. Poleg tega morajo države članice in poklicna združenja veterinarjev, ki so zahtevala spremembo navedenega seznama, svojo zahtevo ustrezno utemeljiti in zagotoviti ustrezne znanstvene podatke. |
| --- | --- |

(10)

Treba je zagotoviti, da za vsako spremembo seznama bistvenih snovi Evropska agencija za zdravila, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 726/2004, opravi usklajeno znanstveno vrednotenje. Poleg tega morajo države članice in poklicna združenja veterinarjev, ki so zahtevala spremembo navedenega seznama, svojo zahtevo ustrezno utemeljiti in zagotoviti ustrezne znanstvene podatke.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi k tej uredbi je seznam bistvenih snovi za zdravljenje konjev (v nadaljevanju „bistvene snovi“), ki se uporablja z odstopanjem od člena 11 Direktive 2001/82/ES.

Člen 2

Bistvene snovi se lahko uporabljajo za posebne bolezenske znake, potrebe po zdravljenju ali zootehnične namene, ki so opredeljeni v Prilogi, kadar nobeno dovoljeno zdravilo za konje ali zdravilo iz člena 11 Direktive 2001/82/ES ne bi dalo enako zadovoljivih rezultatov v smislu zdravljenja živali ali zagotavljanja varnosti tistih, ki žival zdravijo, pri čemer se je treba izogibati nepotrebnemu trpljenju živali.

Za namene prvega odstavka se proučijo alternative iz Priloge.

Člen 3

1.   Bistvene snovi se lahko uporabljajo samo v skladu s členom 10(1) Direktive 2001/82/ES.

2.   Podrobnosti v zvezi z zdravljenjem z bistvenimi snovmi je treba evidentirati v skladu z navodili iz oddelka IX identifikacijskega dokumenta za konje iz odločb 93/623/EGS in 2000/68/ES.

Člen 4

Vsaka snov, ki je na enem od seznamov v prilogah I do IV k Uredbi (EGS) št. 2377/90, ali katere uporabo za konje zakonodaja Skupnosti prepoveduje, se za namene te uredbe več ne uporablja kot bistvena snov.

Člen 5

1.   Evropska agencija za zdravila na zahtevo Komisije zagotovi, da bo Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini opravil znanstveno vrednotenje za vsak osnutek spremembe seznama iz Priloge.

Evropska agencija za zdravila v 210 dneh po prejetju takšne zahteve Komisiji predloži mnenje o znanstveni ustreznosti spremembe.

Po potrebi se posvetuje tudi z Evropsko agencijo za varnost hrane.

2.   Kadar države članice ali poklicna združenja veterinarjev od Komisije zahtevajo, da spremeni seznam iz Priloge, morajo svojo zahtevo ustrezno utemeljiti in priskrbeti ustrezne in razpoložljive znanstvene podatke.

Člen 6

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

1

(2)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 224, 18.8.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1451/2006 (UL L 271, 30.9.2006, str. 37).

3

(4)  COM(2000) 806 konč., 5.12.2000.

4

(5)  UL L 298, 3.12.1993, str. 45.

5

(6)  UL L 23, 28.1.2000, str. 72.

6

---

PRILOGA

Seznam bistvenih snovi za zdravljenje konjev

Rok za umik vsake od navedenih snovi na seznamu je 6 mesecev.

| Indikacija | Aktivna snov | Utemeljitev in pojasnilo uporabe |
| --- | --- | --- |
| Anestetiki, analgetiki in snovi, ki se uporabljajo pri anesteziji |
| — | Sedacija in premedikacija (in antagonizem) |

Indikacija

Aktivna snov

Utemeljitev in pojasnilo uporabe

Anestetiki, analgetiki in snovi, ki se uporabljajo pri anesteziji

—

Acepromazin

Namen: premedikacija pred splošno anestezijo, blaga sedacija.

Alternative: detomidin, romfidin, ksilazin, diazepam, midazolam.

Opis posebnih prednosti: Za acepromazin je bilo vedno značilno, da zmanjšuje tveganje smrti zaradi anestetika. Alfa-2 agonistični sedativi (detomidin, romifidin in ksilazin) ali benzodiazepini (diazepam, midazolam) ne delujejo enako (na limbični sistem) in tudi značilnosti sedacije, ki jo povzročijo, so drugačne.

Atipamezol

Namen: α-2 adrenergični antagonist za reverzijo α-2 agonistov.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Samo za zdravljenje hipersenzitivnih posameznikov pri predoziranju. Zdravilo za nujne primere. Uporablja se zlasti v primeru respiratorne depresije.

Diazepam

Namen: Premedikacija in indukcija anestezije. Blaga (benzodiazepin) umiritev z zelo majhnimi kardiovaskularnimi in respiratornimi stranskimi učinki. Proti konvulzijam, bistven za zdravljenje napadov.

Alternative: acepromazin, detomidin, romfidin, ksilazin, midazolam, primidon, fenitoin.

Opis posebnih prednosti: V sodobnih medicinskih standardih bistvena sestavina protokolov indukcije anestezije, večkrat preizkušena na konjih. Skupaj s ketaminom se uporablja za indukcijo anestezije, pri čemer povzroči potrebno sprostitev, ki omogoča lažjo indukcijo in intubacijo. Alfa-2 agonistični sedativi (detomidin, romifidin in ksilazin) ali acepromazin ne delujejo enako (deluje kot GABA receptor) in tudi ne povzročijo umiritve brez kardiorespiratorne depresije.

Midazolam

Namen: Premedikacija in indukcija anestezije. Blaga (benzodiazepin) umiritev z zelo majhnimi kardiovaskularnimi in respiratornimi stranskimi učinki. Proti konvulzijam, za zdravljenje napadov, zlasti pri odraslih konjih s tetanusom.

Alternative: acepromazin, detomidin, romfidin, ksilazin, diazepam, primidon, fenitoin.

Opis posebnih prednosti: Podoben diazepamu, vendar topen v vodi, zato primeren za intrevenozno injiciranje in bistven za intravenozno infuzijo v kombinaciji z anestetiki. Krajše delovanje kot pri diazepamu. Za žrebeta primernejši kot diazepam.

Proti konvulzijam, za zdravljenje napadov, zlasti pri odraslih konjih s tetanusom – ker je topen v vodi, je primernejši za večdnevno uporabo kot diazepam.

V kombinaciji s ketaminom se uporablja za indukcijo anestezije, pri čemer povzroči potrebno sprostitev, ki omogoča lažjo indukcijo in intubacijo.

Alfa-2 agonistični sedativi (detomidin, romifidin in ksilazin) ali acepromazin ne delujejo enako (deluje kot GABA receptor) in tudi ne povzročijo umiritve brez kardiorespiratorne depresije.

Nalokson

Namen: opioid – protistrup, zdravilo za nujne primere.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Propofol

Namen: intravenozni anestetik, indukcija anestezije pri žrebetih.

Alternative: Inhalacijski anestetiki, kot sta sevofluran ali izofluran.

Opis posebnih prednosti: Anestetik za injiciranje, ki se hitro izloči iz telesa. Zadnja poročila kažejo veliko izboljšanje kardiovaskularne stabilnosti in hitrosti okrevanja po inhalacijski anesteziji.

Sarmazenil

Namen: antagonist benzodiazepina.

Alternative: flumazenil.

Opis posebnih prednosti: Po infuziji med popolno intravenozno anestezijo potrebna čista reverzija sedacije z benzodiazepinom. Več kliničnih izkušenj s sarmazenilom kot drugimi potencialnimi kandidati za bistvene snovi.

Tiletamin

Namen: Disociativni anestetik, podoben ketaminu, ki se uporablja zlasti za anestezijo na terenu. Uporablja se v kombinaciji z zolazepamom.

Alternative: ketamin.

Opis posebnih prednosti: Uporaba v kombinaciji z zolazepamom je bistvena, kadar pri anesteziji na terenu ni na voljo inhalacijskega anestetika. Kombinacija je bistvena, kadar je anestezija s kombinacijo s ketaminom prekratka. Navadno se uporablja pri kastracijah, laringotomijah, odstranjevanju parazitov, odstranjevanju cist ali bul, oskrbovanju zlomov obraznih kosti, nameščanju mavca in zdravljenju umbilikalne kile.

Zolazepam

Namen: Disociativni anestetik, podoben ketaminu, ki se uporablja zlasti za anestezijo na terenu. Uporablja se v kombinaciji s tiletaminom.

Alternative: ketamin.

Opis posebnih prednosti: Benzodiazepin je pomirjevalo z daljšim delovanjem kot diazepam ali midazolam. Uporaba v kombinaciji s tiletaminom je bistvena, kadar pri anesteziji na terenu ni na voljo inhalacijskega anestetika. Kombinacija je bistvena, kadar je anestezija s kombinacijo s ketaminom prekratka. Navadno se uporablja pri kastracijah, laringotomijah, odstranjevanju parazitov, odstranjevanju cist ali bul, oskrbovanju zlomov obraznih kosti, nameščanju mavca in zdravljenju umbilikalne kile.

| — | Hipotenzija ali respiratorna stimulacija med anestezijo |
| --- | --- |

—

Dobutamin

Namen: zdravljenje hipotenzije med anestezijo.

Alternative: dopamin.

Opis posebnih prednosti: Pozitivna inotropna terapija, verjetno se ga uprablja več kot dopamin, vendar so preference različne. Med anestezijo konj se navadno pojavi hipotenzija in izkazalo se je, da ohranjanje normalnega krvnega pritiska zmanjšuje pojav hujše postoperativne rabdomiolize. Dobutamin je neprecenljiv med kratkotrajno anestezijo pri konjih.

Dopamin

Namen: zdravljenje hipotenzije med anestezijo.

Alternative: dobutamin.

Opis posebnih prednosti: Dopamin je treba uporabiti pri konjih, ki se ne odzivajo na dobutamin. Pri žrebcih se raje uporablja dopamin kot dobutamin. Potreben je tudi pri zdravljenju intraoperativnih bradidisritmij, proti katerim atropin ne deluje.

Efedrin

Namen: zdravljenje hipotenzije med anestezijo.

Alternative: dopamin, dobutamin.

Opis posebnih prednosti: Uporablja se, kadar sta dopamin in dobutamin neučinkovita. Edinstveni simpatomimetični agent, ki je po strukturi podoben adrenalinu. Delovanje kateholaminov na določene receptorje v telesu je nemogoče uporabiti v korist bolnih konjev, ne da bi pri tem uporabili različne kateholamine, ki delujejo na različne receptorje. Zato se efedrin, ki povzroča sprostitev noradrenalina v živčnih končičih in s tem poveča krčljivost srčne mišice in zmanjša hipotenzijo, uporabi, kadar sta dobutamin in dopamin neučinkovita. Efedrin deluje več minut ali ur in je učinkovit po eni sami intravenozni injekciji, medtem ko dobutamin in dopamin delujeta samo nekaj sekund ali minut in ju je treba dati z infuzijo.

Glikopirolat

Namen: Preprečevanje bradikardije. Antiholinergik. Antiholinergiki so bistveni za preprečevanje parasimpatičnih učinkov, kot je bradikardija, in so običajna sestavina pri operacijah oči in dihalnih poti.

Alternative: atropin.

Opis posebnih prednosti: Glikopirolat ima omejen centralni učinek in je primernejši za konje pri zavesti (pred in po anesteziji) kot atropin.

Noradrenalin (norepinefrin)

Namen: odpoved srca: infuzija pri zdravljenju posledic odpovedi srca pri žrebetih.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Profil receptorja kateholamina pri živali se natančno odziva na zdravila, ki delujejo na različne predele. Zato se veliko kateholaminov, ki delujejo bolj ali manj izključno na različne tipe adrenergičnih receptorjev, uporablja za ustvarjenje natančno usmerjenega učinka. Noradrenalin deluje v prvi vrsti na alfa-1 receptorje v vazokonstriktornih arteriolah ter s tem povečuje krvni pritisk in ohranja centralno cirkulacijo. Pri žrebetih je noradrenalin navadno edini učinkoviti kateholamin pri zdravljenju hipotenzije.

| — | Analgezija |
| --- | --- |

—

Buprenorfin

Namen: analgezija, uporabljena v kombinaciji s sedativi za obvladovanje.

Alternative: butorfanol, fentanil, morfin in petidin.

Opis posebnih prednosti: Delni μ-agonistični opioidni analgetik. Delovanje μ-receptorja zagotavlja boljšo analgezijo kot κ-agonistični opioidi, kot je butorfanol. Analgetik z dolgotrajnim delovanjem. Zaradi delnega agonističnega delovanja so možnosti, da povzroči odvisnost in respiratorno depresijo, omejene. Opioidi z dolgotrajnim in kratkotrajnim delovanjem imajo različne indikacije, zato obstaja potreba po več kot eni alternativni snovi.

Fentanil

Namen: analgezija.

Alternative: butorfanol, buprenorfin, morfin in petidin.

Opis posebnih prednosti: μ-agonistični opioid. Delovanje μ-receptorja zagotavlja boljšo analgezijo kot κ-agonistični opioidi, kot je butorfanol. Zelo kratkotrajno delovanje zaradi hitrega metabolizma in izločanja. Fentanil je edini opioid za uporabo pri konjih, ki je primeren za infuzijo in kožne obliže. Zelo učinkovit pri obvladovanju bolečin.

Morfin

Namen: analgezija.

Alternative: butorfanol, buprenorfin, petidin in fentanil.

Opis posebnih prednosti: Popolni μ-agonistični opioidni analgetik. Delovanje μ-receptorja zagotavlja najboljšo analgezijo. Uporablja se pri epiduralni anesteziji, v kombinaciji s sedativi pa za pomirjanje. Analgetik s srednje dolgim delovanjem. Morfin je μ-agonistični opioid z najboljšo topnostjo za epiduralno uporabo. Zagotavlja dolgotrajno analgezijo z zelo malo sistemskimi učinki pri tej uporabi. Ta tehnika se v sodobni veterini veliko uporablja pri zdravljenju perioperativnih in kroničnih bolečin.

Petidin

Namen: analgezija.

Alternative: butorfanol, buprenorfin, morfin in fetanil.

Opis posebnih prednosti: μ-agonistični opioidni analgetik, približno 10-krat šibkejši od morfina. Opiod s kratkotrajnim delovanjem, ki je dokazano učinkovitejši pri zdravljenju spazmodične črevesne kolike pri konjih. Edini opioid s spazmolitičnimi lastnostmi. Omogoča večjo pomiritev in manj možnosti za nemirnost pri konjih kot drugi opiodi.

| — | Mišični relaksansi in z njimi povezane snovi |
| --- | --- |

—

Atrakurij

Namen: sprostitev mišic med anestezijo.

Alternative: gvaifenezin.

Opis posebnih prednosti: Nedepolarizajoča nevromuskularna snov, ki povzroči blokado. Nevromuskularne snovi, ki povzročijo blokado, se uporabljajo zlasti pri operacijah oči in operacijah globoko v trebušni votlini. Edrofonij je potreben za odpravo učinka. O atrakuriju in edrofoniju je na voljo največ kliničnih podatkov.

Edrofonij

Namen: odprava sprostitve mišic, povzročene z atrakurijem.

Alternative: drugi inhibitorji holinesteraze.

Opis posebnih prednosti: Inhibitor holinesteraze, bistven za odpravo nevromuskularne blokade. Med inhibitorji holinesteraze ima edrofonij pri konjih najmanj stranskih učinkov.

Gvaifenezin

Namen: sprostitev mišic med anestezijo.

Alternative: atrakurij.

Opis posebnih prednosti: Bistvena alternativa za uporabo α-2/ketamina pri konjih, kadar se pri snoveh α-2 in ketaminu pojavijo kontraindikacije, kot na primer pri konjih, ki se ne odzivajo na te snovi, ali konjih, pri katerih je pri prejšnjih tretmajih prišlo do škodljivih učinkov. V kombinaciji s ketaminom in snovmi α-2 neprecenljiv pri anestezijah na terenu, za katere še ni razvita nobena učinkovita alternativna intravenozna tehnika.

| — | Inhalacijski anestetiki |
| --- | --- |

—

Sevofluran

Namen: inhalacijska anestezija za konje z zlomi udov in drugimi ortopedskimi poškodbami ter indukcija anestezije z masko pri žrebetih.

Alternative: izofluran, halotan, enfluran.

Opis posebnih prednosti: Sevofluran je hitro hlapljiv anestetik s kratko presnovo in hitrim izločanjem. Ker je za izofluran v EU določena mejna vrednost, ta ni primeren anestetik za vse konje, saj si lahko zaradi nemirnosti med prebujanjem iz anestezije konj zlomi nogo. Sevofluran je bistven pri nekaterih operacijah konj, kadar je nemoteno okrevanje življenjskega pomena. Pokazalo se je namreč, da zagotavlja bolj nemoteno in nadzorovano okrevanje konj. Zato se za konje z zlomi udov in drugimi ortopedskimi poškodbami uporablja raje ko izofluran. Poleg tega je sevofluran bistven pri indukciji anestezije z masko pri žrebetih, saj jih v nasprotju z izofluranom, ki povzroča kašelj in zadrževanje diha, ne draži.

| — | Lokalni anestetiki |
| --- | --- |

—

Bupivakain

Namen: lokalna anestezija.

Alternative: lidokain.

Opis posebnih prednosti: Anestetik z dolgotrajnim delovanjem. Dolgotrajno delovanje je potrebno za perioperativno analgezijo in zdravljenje hudih kroničnih bolečin, kakršne povzroča laminitis. Bupivakain je lokalni anestetik z daljšim delovanjem kot običajno uporabljeni lidokain. Samo lidokain omogoča približno enourno lokalno anestezijo. Dodatek adrenalina lahko podaljša učinek za dve uri, vendar lahko povzroči prekinitev lokalnega dovajanja krvi, zato ta kombinacija v številnih primerih ni ustrezna. Bupivakain omogoča 4–6 ur lokalne anestezije, zato je veliko primernejši za postoperativno analgezijo in obvladovanje laminitisa, saj pogosto zadostuje že ena injekcija; je tudi varnejši kot več zaporednih injekcij lidokaina vsako uro. Lokalni anestetiki s krajšim delovanjem zato niso primerni za zgoraj navedeno, saj zahtevajo pogosto vnovično injiciranje, kar pomeni večje spremljajoče tveganje za negativne reakcije in negativni vpliv na dobro počutje živali.

Oksibuprokain

Namen: lokalna anestezija za oči.

Alternative: drugi lokalni anestetiki za oči, kot sta ametokain in proksimetakain.

Opis posebnih prednosti: Več kliničnih izkušenj z oksibuprokainom kot drugimi potencialnimi kandidati za bistvene snovi.

Prilokain

Namen: lokalna anestezija pred intravenozno kateterizacijo.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: V posebnih pripravkih (evtektična mešanica lokalnih anestetikov) za lokalno uporabo na koži, kjer se absorbira intradermalno v 40 minutah. Omogoča lažjo intravenozno kateterizacijo, zlasti pri žrebetih.

Kardiovaskularna zdravila

Digoksin

Namen: zdravljenje odpovedi srca.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Poleg tega je digoksin edino zdravilo za stranske učinke zdravljenja s kinidinom.

Kinidin sulfat in kinidin glukonat

Namen: zdravljenje srčnih aritmij.

Alternative: prokainamid, propanolol.

Opis posebnih prednosti: Deluje proti disritmiji. Njegova uporaba je redka, vendar predstavlja pomembno obliko zdravljenja. Za različne tipe aritmij so potrebni različni načini delovanja. Primerna oblika zdravljenja atrialne fibrilacije.

Prokainamid

Namen: zdravljenje srčnih aritmij.

Alternative: kinidin sulfat in kinidin glukonat, propanolol.

Opis posebnih prednosti: Deluje proti disritmiji. Njegova uporaba je redka, vendar predstavlja pomembno obliko zdravljenja. Za različne tipe aritmij so potrebni različni načini delovanja.

Propanolol

Namen: zdravljenje srčnih aritmij.

Alternative: kinidin sulfat in kinidin glukonat, prokainamid.

Opis posebnih prednosti: Uporablja se proti hipertenziji, ker v določeni meri deluje tudi proti aritmiji. Uporablja se redko, vendar predstavlja pomembno obliko zdravljenja. Zaradi različnih patofiziologij aritmij je bistvenega pomena raznolikost delujočih zdravil, saj se le tako lahko zdravijo posebna obolenja. Uporaba teh zdravil navadno pomeni en sam tretma, s katerim se vzpostavi normalen ritem, ponoviti pa ga je treba le redko.

Konvulzije

Fenitoin

Namen: terapija proti konvulzijam pri žrebetih, zdravljenje rabdomiolize, zdravljenje spazmodičnega dvigovanja zadnjih nog.

Alternative: diazepam, primidon, dantrolen natrij (za rabdomiolizo).

Opis posebnih prednosti: Bistveni antikonvulzant pri žrebetih. Fenitoin se navadno uporablja kot dodatek pri nadzorovanju napadov, če teh ni mogoče obvladati s primidonom/fenobarbitalom. Fenitoin je snov, ki blokira prehajanje kalcija in je koristen pri zdravljenju ponavljajočih se oblik rabdomiolize.

Primidon

Namen: antikonvulzijska terapija pri žrebetih.

Alternative: diazepam, fenitoin.

Opis posebnih prednosti: Primidon se uporablja po terapiji z diazepamom ali kot alternativa.

Prebavna sredstva

Betanekol

Namen: zdravljenje ileusa, zdravljenje gastroduodenalne strukture pri žrebetih, zdravljenje periodičnih majhnih zadrgnitev debelega čreva pri odraslih konjih.

Alternative: neostigmin, metoklopramid, cisaprid, eritromicin in druge prokinetične snovi.

Opis posebnih prednosti: Betanekol je muskarinski holinergičen agonist, ki spodbuja acetilholinske receptorje na prebavnih mišicah, kar povzroča njihovo krčenje. Izkazalo se je, da pospešuje praznjenje črevesja in slepiča. Izkazalo se je, da sta betanekol in metoklopramid koristna pri zdravljenju postoperativnega ileusa.

Dioktil natrijev sulfosuksinat

Namen: zdravljenje zadrgnitev.

Alternative: mineralna olja.

Opis posebnih prednosti: Pri razgraditvi vsebine prebavil je v primerjavi z mineralnimi olji boljši, ker poveča penetracijo vode v prizadete fekalne snovi.

Metoklopramid

Namen: zdravljenje postoperativnega ileusa.

Alternative: betanekol, neostigmin, cisaprid, eritromicin in druge prokinetične snovi.

Opis posebnih prednosti: Metoklopramid je nadomestni benzamid s številnimi delovanji: 1) je receptor antagonist dopamina; 2) poveča sproščanje acetilholina iz holinergičnih nevronov, ki se nahajajo v notranjih organih; in 3) ima adrenergično sposobnost zaprtja. Je učinkovit pri ponovni vzpostavitvi postoperativne prebavne izravnave in zmanjša skupen volumen, hitrost in trajanje povratnega toka črevesja. Metoklopramid je prokinetično zdravilo, ki deluje bolj v proksimalnem prebavnem sistemu. Izkazalo se je, da sta betanekol in metoklopramid koristna pri zdravljenju postoperativnega ileusa.

Propantelin bromid

Namen: proti peristaltiki.

Alternative: atropin, lidokain, dan intrarektalno, razredčen, kot klistir.

Opis posebnih prednosti: Propantelin bromid je sintetični kvarterni amonijev antiholinergik, ki zavira prebavno premičnost in krče ter zmanjšuje črevesno izločanje kislin. Prav tako zavira delovanje acetilholina v vozliščih živčnih končičev parasimpatičnega živčnega sistema. Njegovi učinki so podobni učinkom atropina, vendar imajo daljše delovanje (šest ur). Propantelin bromid je primeren za zmanjšanje peristaltike, da se prepreči trganje danke med njeno palpacijo ali razišče in zdravi trganje danke, kadar delovanje klistirja lidokaina ni učinkovito.

Rabdomioliza

Natrijev dantrolen

Namen: zdravljenje rabdomiolize, zdravljenje maligne hipertermije med anestezijo.

Alternative: fenitoin.

Opis posebnih prednosti: Dantrolen omogoča sprostitev mišic z neposrednim delovanjem na mišice, ker zavira sproščanje kalcija iz sarkoplazmatskega retikuluma in tako razkraja ekscentrično skrčenje. Tako za fenitoin kot za dantrolen se je izkazalo, da sta koristna pri zdravljenju periodičnih oblik rabdomiolize.

Protimikrobna sredstva

| — | Okužbe s Klebsiella ssp. |
| --- | --- |

—

Tikarcilin

Namen: zdravljenje okužb s Klebsiella ssp.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: posebni antibiotiki za okužbe s Klebsiella ssp.

| — | Okužbe z Rhodococcus equi |
| --- | --- |

—

Azitromicin

Namen: zdravljenje okužb z Rhodococcus equi.

Alternative: eritromicin.

Opis posebnih prednosti: Običajno zdravljenje v kombinaciji z rifampicinom, ki ga žrebeta bolje prenašajo kot eritromicin.

Rifampicin

Namen: zdravljenje okužb z Rhodococcus equi.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Zdravljenje Rhodococcus equi v kombinaciji z eritromicinom in azitromicinom. Primerno zdravljenje.

| — | Septični artritis |
| --- | --- |

—

Amikacin

Namen: zdravljenje septičnega artritisa.

Alternative: gentamicin ali drugi aminoglikozidi.

Opis posebnih prednosti: Žrebeta ga bolje prenašajo kot gentamicin ali druge aminoglikozide.

Zdravila za dihala/dihalne poti

Ambroksol

Namen: stimulacija površinsko aktivnih snovi pri prezgodaj povrženih žrebetih.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Ipratropijev bromid

Namen: bronhodilation.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Antiholinergično delovanje. Primerna terapija, ker je v nekaterih primerih bolj učinkovit od beta-agonistov.

Oksimetazolin

Namen: zdravljenje nosnega edema.

Alternative: fenilefrin.

Opis posebnih prednosti: Alfa agonistični adrenoceptor z močnimi vazokonstriktivnimi lastostmi, ki se zaradi daljšega delovanja raje uporablja kot fenilefrin.

Antiprotozoalna sredstva

Izometamidij

Namen: zdravljenje konjskega protozojskega mieloencefalitisa.

Alternative: pirimetamin.

Opis posebnih prednosti: Bolezen, ki je včasih refraktorna na zdravljenje z pirimetaminom, zato je potrebno alternativno zdravljenje.

Pirimetamin

Namen: zdravljenje konjskega protozojskega mieloencefalitisa.

Alternative: izometamidij.

Opis posebnih prednosti: Vsaj 75-odstotna uspešnost, kadar se uporablja v povezavi z sulfadiazinom/sulfonamidom.

Zdravila za očesne bolezni

| — | Razjede oči |
| --- | --- |

—

Aciklovir

Namen: zdravljenje razjed oči (protivirusno zdravilo), lokalna uporaba.

Alternative: idoksuridin.

Opis posebnih prednosti: Tako za aciklovir kot idoksuridin se je izkazalo, da sta enako učinkovita pri zdravljenju ulcerativnega herpetičnega vnetja roženice.

Idoksuridin

Namen: zdravljenje razjed oči (protivirusno zdravilo), lokalna uporaba.

Alternative: aciklovir.

Opis posebnih prednosti: Tako za aciklovir kot idoksuridin se je izkazalo, da sta enako učinkovita pri zdravljenju ulcerativnega herpetičnega vnetja roženice.

| — | Zelena mrena |
| --- | --- |

—

Fenilefrin

Namen: zdravljenje zelene mrene, solzenja, nosnega edema in vraničnega prisada.

Alternative: tropikamid (za zeleno mreno), drugače ni.

Opis posebnih prednosti: Tako za fenilefrin kot tropikamid se je izkazalo, da sta enako učinkovita pri zdravljenju zelene mrene.

Tropikamid

Namen: zdravljenje zelene mrene, lokalna uporaba.

Alternative: fenilefrin.

Opis posebnih prednosti: Tako za fenilefrin kot tropikamid se je izkazalo, da sta enako učinkovita pri zdravljenju zelene mrene.

Dorzolamid

Namen: zdravljenje zelene mrene, lokalna uporaba.

Alternative: latanoprost, timolol maleat.

Opis posebnih prednosti: Poseben način delovanja kot inhibitor karbonskih anhidraz. Primerna terapija.

Latanoprost

Namen: zdravljenje zelene mrene, lokalna uporaba.

Alternative: dorzolamid, timolol maleat.

Opis posebnih prednosti: Poseben način delovanja kot analogni alfa-F2-prostaglandin. Primerna terapija.

Timolol maleat

Namen: zdravljenje zelene mrene, lokalna uporaba.

Alternative: dorzolamid, latanoprost.

Opis posebnih prednosti: Njegov poseben način delovanja kot neselektivno beta-adrenergični receptor sredstva za zaprtje, kar povzroča vazokonstrikcijo in posledično zmanjšanje vodnih telesnih sokov. Primerna terapija.

Ciklosporin A

Namen: Imunosupresivi, ki se uporabljajo za zdravljenje avtoimunskih bolezni oči.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Ketorolak

Namen: zdravljenje bolečine oči in vnetja, nesteroidna antiinflamatorna zdravila, kapljice za oči, lokalna uporaba.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Ketorolak je večkrat klinično preizkušen v primerjavi z drugimi možnimi bistvenimi snovmi.

Ofloksacin

Namen: zdravljenje očesnih vnetij, proti katerim običajna zdravljenja za oči z antibiotiki ne delujejo.

Alternative: ciprofloksacin, cefamandol, običajna zdravljenja za oči z antibiotiki.

Opis posebnih prednosti: Ofloksacin je večkrat klinično preizkušen v primerjavi z drugimi možnimi bistvenimi snovmi. V primerjavi z običajnimi zdravljenji za oči z antibiotiki je treba ofloksacin uporabljati kot rezervni antibiotik v posameznih primerih.

Fluorescin

Namen: diagnostično orodje za gnojenje očesa, lokalna uporaba.

Alternative: rose bengal.

Opis posebnih prednosti: Rose bengal ima določeno protivirusno delovanje, medtem ko fluorescin nima nobena bistvenega učinka na virusno razmnoževanje. Tako lahko diagnostična raba rose bengal pred pojavom virusa onemogoči pozitiven rezultat. Zato je fluorescin primerno diagnostično orodje, kadar se pričakuje pojav virusa.

Rose bengal

Namen: diagnostično orodje za zgodnjo poškodbo roženice, lokalna uporaba.

Alternative: fluorescin.

Opis posebnih prednosti: Rose bengal je primerno diagnostično orodje za ugotavljanje poškodbe roženice v zelo zgodnji fazi.

Hidroksipropil metilceluloza

Namen: zaščita očesa, lokalna uporaba.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Hiperlipemija

Inzulin

Namen: zdravljenje hiperlipemije v kombinaciji z glukozno terapijo, diagnoza metaboličnih motenj.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Glivične okužbe

Grizeofulvin

Namen: sistematična protiglivična uporaba, zdravljenje lišajev.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Grizeofulvin, dan oralno, dobro deluje proti glivicam trihofiton, mikrosporum in epidermofiton.

Ketokonazol

Namen: sistematična protiglivična uporaba, zdravljenje glivične pljučnice in mikoze goltnih žepov konj.

Alternative: drugi azoli, kot na primer itrakonazol.

Opis posebnih prednosti: Ketokonazol je večkrat klinično preizkušen v primerjavi z drugimi možnimi bistvenimi snovmi.

Mikonazol

Namen: zdravljenje glivičnih očesnih vnetij.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Lokalna uporaba na prizadetem očesu, širše protiglivično delovanje in/ali manjše draženje kot druga protiglivična sredstva.

Nistatin

Namen: zdravljenje očesnih vnetij in spolovil.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: posebno delovanje proti vnetjem.

Razno

Kondroitinov sulfat

Namen: zdravljenje hrustanca, zaščita hondrocitov, zdravljenje artritisa.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Klinično izboljšanje se lahko pripiše protivnetnim učinkom, vključno z inhibicijo sinteze PGE2 in inhibicijo sprostitvijo citokina.

Domperidon

Namen: agalaktija pri kobilah.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Antagonist dopamina, povečuje proizvajanje prolaktina.

Oksitocin ni primerna alternativa, ker zmanjšuje proizvajanje mleka, namen terapije z domperidonom pa je ravno nasproten, in sicer povečanje proizvajanja mleka. Poleg tega lahko velike količine oksitocina povzročijo bolečine v trebuhu.

Hidroksietilni škrob

Namen: substitucija koloida.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: Praktična in brez težav dostopna alternativa za kri ali plazmo.

Imipramin

Namen: farmakološko inducirana ejakulacija pri žrebcih s težavami z ejakulacijo.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Hormon, ki sprošča tirotropin

Namen: diagnostika, ki se uporablja za potrditev nepravilnega delovanja ščitnice in hipofize.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Barijev sulfat

Namen: kontrastno sredstvo pri radiografiji, ki se uporablja pri kontrastnih preiskavah požiralnika in kotrastnih gastrointestinalnih preiskavah.

Alternative: ni.

Opis posebnih prednosti: ni alternativ.

Jodoheksol

Namen: kontrastno sredstvo pri radiografiji, ki se uporablja za preučevanje spodnjega dela sečil, artrografijo, mielografijo, sino- ali fistulografijo ter dakriocistografijo.

Alternative: jopamidol.

Opis posebnih prednosti: Nionsko kontrastno sredstvo z nizko osmolarnostjo. Jodoheksol in jopamidol sta enako sprejemljiva.

Jopamidol

Namen: kontrastno sredstvo pri radiografiji, ki se uporablja za preučevanje spodjega dela sečil, artrografijo, mielografijo, sino- ali fistulografijo ter dakriocistografijo.

Alternative: jodoheksol.

Opis posebnih prednosti: Neionsko kontrastno sredstvo z nizko osmolarnostjo. Jodoheksol in jopamidol sta enako sprejemljiva.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/46

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1951/2006

z dne 21. decembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002 glede nekaterih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi s predstavitvijo vin, obdelanih v lesenih posodah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti členov 46(1) in 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 22(3) Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (2) določa pogoje uporabe označb glede metode pridelave proizvoda v zvezi z uporabo posode iz hrastovega lesa pri pridelavi vin. |
| --- | --- |

(1)

Člen 22(3) Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (2) določa pogoje uporabe označb glede metode pridelave proizvoda v zvezi z uporabo posode iz hrastovega lesa pri pridelavi vin.

| (2) | Navedena določba omejuje uporabo nekaterih oznak iz Priloge X Uredbe (ES) št. 753/2002 samo za vino, ki je fermentiralo, se negovalo ali se stara v posodi iz hrastovega lesa. |
| --- | --- |

(2)

Navedena določba omejuje uporabo nekaterih oznak iz Priloge X Uredbe (ES) št. 753/2002 samo za vino, ki je fermentiralo, se negovalo ali se stara v posodi iz hrastovega lesa.

| (3) | Čeprav se za sode običajno in tradicionalno res uporablja hrastov les, se v nekaterih državah članicah uporabljajo tudi druge vrste lesa, kot sta jesenov ali kostanjev. Zato je treba dovoliti, da se pogoji iz Priloge X k Uredbi (ES) št. 753/2002 uporabljajo tudi za les, ki ni hrastov, pod pogojem da so navedene oznake jasne in nezavajajoče. Da bi se izognili vsakemu izkrivljanju konkurence med proizvajalci, je treba vzpostaviti ustrezna pravila označevanja. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav se za sode običajno in tradicionalno res uporablja hrastov les, se v nekaterih državah članicah uporabljajo tudi druge vrste lesa, kot sta jesenov ali kostanjev. Zato je treba dovoliti, da se pogoji iz Priloge X k Uredbi (ES) št. 753/2002 uporabljajo tudi za les, ki ni hrastov, pod pogojem da so navedene oznake jasne in nezavajajoče. Da bi se izognili vsakemu izkrivljanju konkurence med proizvajalci, je treba vzpostaviti ustrezna pravila označevanja.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 753/2002 se spremeni:

| 1. | Člen 22(3) se nadomesti z:
  „3.   Za opis vina, ki je fermentiralo, se negovalo ali se stara v leseni posodi, se lahko uporabljajo samo oznake iz Priloge X. Vendar pa lahko za taka vina države članice pripravijo druge oznake, ki so enakovredne oznakam iz Priloge X, pri čemer se odstavka 1 in 2 uporabljata smiselno.
  Uporaba ene od oznak iz prvega pododstavka je dovoljena, ko se vino stara v leseni posodi v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami, čeprav se staranje nadaljuje v drugi vrsti posode. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje prvega pododstavka.
  Za opis vina, ki se pridela s pomočjo trsk iz hrastovega lesa, čeprav se hkrati uporablja(-jo) lesena(-e) posoda(-e), se oznake iz prvega pododstavka ne smejo uporabljati.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 22(3) se nadomesti z:

„3.   Za opis vina, ki je fermentiralo, se negovalo ali se stara v leseni posodi, se lahko uporabljajo samo oznake iz Priloge X. Vendar pa lahko za taka vina države članice pripravijo druge oznake, ki so enakovredne oznakam iz Priloge X, pri čemer se odstavka 1 in 2 uporabljata smiselno.

Uporaba ene od oznak iz prvega pododstavka je dovoljena, ko se vino stara v leseni posodi v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami, čeprav se staranje nadaljuje v drugi vrsti posode. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje prvega pododstavka.

Za opis vina, ki se pridela s pomočjo trsk iz hrastovega lesa, čeprav se hkrati uporablja(-jo) lesena(-e) posoda(-e), se oznake iz prvega pododstavka ne smejo uporabljati.“

| 2. | Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga X se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

1

(2)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1507/2006 (UL L 280, 12.10.2006, str. 9).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA X

Dovoljeni izrazi pri označevanju vin v skladu s členom 22(3)

| ‚fermentirano v sodu barik‘ | ‚negovano v sodu barik‘ | ‚starano v sodu barik‘ |
| --- | --- | --- |
| ‚fermentirano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘ | ‚negovano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘ | ‚starano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘ |
| ‚fermentirano v sodu‘ | ‚negovano v sodu‘ | ‚starano v sodu‘“ |

‚fermentirano v sodu barik‘

‚negovano v sodu barik‘

‚starano v sodu barik‘

‚fermentirano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘

‚negovano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘

‚starano v sodu iz (navedba vrste zadevnega lesa)‘

‚fermentirano v sodu‘

‚negovano v sodu‘

‚starano v sodu‘“

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1952/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006 (UL L 321, 21.11.2006, str. 8).

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 22. decembra 2006 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | — | — |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– drugo (vključno z nepredelanim)

—

—

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/53 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1953/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9130 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 01 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 13 00 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 13 00 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9200 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 99 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 40 90 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 50 9100 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 50 9900 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 75 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 90 79 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 0,00 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 20 10 9400 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 20 90 9200 (1)

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C13

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9300 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 10 9500 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 13 90 9100 (1)

C13

EUR/t

0,00

1103 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C13

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C13

EUR/t

0,00

1104 19 50 9130

C13

EUR/t

0,00

1104 29 01 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C13

EUR/t

0,00

1104 23 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1104 29 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C13

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 12 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 13 00 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 13 00 9300

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9200

C13

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C13

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C13

EUR/t

0,00

1702 30 59 9000 (2)

C13

EUR/t

0,00

1702 30 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 30 99 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 40 90 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 90 50 9100

C13

EUR/t

0,00

1702 90 50 9900

C13

EUR/t

0,00

1702 90 75 9000

C13

EUR/t

0,00

1702 90 79 9000

C13

EUR/t

0,00

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

0,00

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

C14

:

Vse namembne države razen Švice, Lihtenštajna, Bolgarije in Romunije.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/56

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1954/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil.

| (3) | Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici. |
| --- | --- |

(3)

Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici.

| (4) | Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila.

| (6) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Žitni proizvodi | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| Koruza in proizvodi na osnovi koruze:
  tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).







  C10 | : | Vse namembne države. |

Žitni proizvodi

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

Koruza in proizvodi na osnovi koruze:

tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

C10

:

Vse namembne države.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/58

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1955/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 0,00 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

0,00 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1950/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 18).

2

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/59

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1956/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), in zlasti člena 33(2)(a) in (4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlike med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členu 1(1)(b), (c), (d) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrijejo z izvoznim nadomestilom, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, navedeno v Prilogi VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da se razlike med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členu 1(1)(b), (c), (d) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrijejo z izvoznim nadomestilom, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, navedeno v Prilogi VII k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določevanje višine takšnih nadomestil (2), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, našteto v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določevanje višine takšnih nadomestil (2), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, našteto v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 318/2006.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila za 100 kilogramov vsakega zadevnega osnovnega proizvoda določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila za 100 kilogramov vsakega zadevnega osnovnega proizvoda določiti vsak mesec.

| (4) | Člen 32(4) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 32(4) Uredbe (ES) št. 318/2006 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Nadomestila, določena po tej uredbi, se lahko določijo vnaprej, ker v tem trenutku ni mogoče določiti razmer na trgu v naslednjih nekaj mesecih. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestila, določena po tej uredbi, se lahko določijo vnaprej, ker v tem trenutku ni mogoče določiti razmer na trgu v naslednjih nekaj mesecih.

| (6) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih razmerah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar se pri tem ne sme preprečiti sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča, da so ti različni cilji izpolnjeni. |
| --- | --- |

(6)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih razmerah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar se pri tem ne sme preprečiti sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča, da so ti različni cilji izpolnjeni.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in v členu 1(1) ter v točki (1) člena 2 Uredbe (ES) št. 318/2006, in izvožene kot blago, navedeno v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 318/2006, se določijo po Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006 (UL L 321, 21.11.2006, str. 11).

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 22. decembra 2006 uporabljajo za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila v EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| V primeru vnaprejšnje določitve nadomestil | Drugo |
| 1701 99 10 | Beli sladkor | 19,34 | 19,34 |

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila v EUR/100 kg

V primeru vnaprejšnje določitve nadomestil

Drugo

1701 99 10

Beli sladkor

19,34

19,34

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004, v Romunijo od 1. decembra 2005 in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/61

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1957/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

K Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/63

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1958/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

K Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  1 | 1. obdobje
  2 | 2. obdobje
  3 | 3. obdobje
  4 | 4. obdobje
  5 | 5. obdobje
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

1

1. obdobje

2

2. obdobje

3

3. obdobje

4

4. obdobje

5

5. obdobje

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  7 | 7. obdobje
  8 | 8. obdobje
  9 | 9. obdobje
  10 | 10. obdobje
  11 | 11. obdobje
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

7

7. obdobje

8

8. obdobje

9

9. obdobje

10

10. obdobje

11

11. obdobje

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/65

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1959/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 1785/2003 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 1785/2003 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. decembra 2006 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/67

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1960/2006

z dne 21. decembra 2006

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 935/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 935/2006 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 935/2006, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 15. do 21. decembra 2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 172, 24.6.2006, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/68

---

SKLEP št. 2/2006 PRIDRUŽITVENEGA SVETA ES-TURČIJA

z dne 17. oktobra 2006

o spremembi Protokolov 1 in 2 k Sklepu št. 1/98 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode

(2006/999/ES)

PRIDRUŽITVENI SVET ES-TURČIJA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo (1),

ob upoštevanju Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo (2) in zlasti člena 35 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija (3) z dne 25. februarja 1998 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode določa preferencialni režim za trgovino s kmetijskimi proizvodi med Skupnostjo in Turčijo. Protokol 1 k Sklepu zajema podrobnosti o preferencialnem režimu, ki ga mora uporabljati Skupnost za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije. Protokol 2 k Sklepu zajema podrobnosti o preferencialnem režimu, ki ga mora uporabljati Turčija za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Sklep št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija (3) z dne 25. februarja 1998 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode določa preferencialni režim za trgovino s kmetijskimi proizvodi med Skupnostjo in Turčijo. Protokol 1 k Sklepu zajema podrobnosti o preferencialnem režimu, ki ga mora uporabljati Skupnost za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije. Protokol 2 k Sklepu zajema podrobnosti o preferencialnem režimu, ki ga mora uporabljati Turčija za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Skupnosti.

| (2) | Po skupnih posvetovanjih sta se Skupnost in Turčija („pogodbenici“) sporazumeli, da prilagodita preferencialni režim tako, da bo upošteval nedavno širitev Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Po skupnih posvetovanjih sta se Skupnost in Turčija („pogodbenici“) sporazumeli, da prilagodita preferencialni režim tako, da bo upošteval nedavno širitev Skupnosti.

| (3) | Zadevne priloge k Protokoloma 1 in 2 k Sklepu št. 1/98 bi bilo treba nadomestiti z novimi prilogami, ki so odraz sporazuma pogodbenic o njuni prilagoditvi in nekaterih tehničnih izboljšav glede tarifnih oznak. |
| --- | --- |

(3)

Zadevne priloge k Protokoloma 1 in 2 k Sklepu št. 1/98 bi bilo treba nadomestiti z novimi prilogami, ki so odraz sporazuma pogodbenic o njuni prilagoditvi in nekaterih tehničnih izboljšav glede tarifnih oznak.

| (4) | Pridružitveni Svet odloča o obsegu preferencialne obravnave, ki si jo zagotavljata pogodbenici in o ureditvah, ki iz nje izhajajo. |
| --- | --- |

(4)

Pridružitveni Svet odloča o obsegu preferencialne obravnave, ki si jo zagotavljata pogodbenici in o ureditvah, ki iz nje izhajajo.

| (5) | Sklep št. 1/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep št. 1/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep št. 1/98 se spremeni:

| 1. | Priloga 1 k Protokolu 1 se nadomesti z besedilom v Prilogi I k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Priloga 1 k Protokolu 1 se nadomesti z besedilom v Prilogi I k temu sklepu.

| 2. | Priloga k Protokolu 2 se nadomesti z besedilom v Prilogi II k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga k Protokolu 2 se nadomesti z besedilom v Prilogi II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od prvega dne meseca, ki sledi mesecu sprejetja.

V Bruslju, 17. oktobra 2006

Za Pridružitveni svet ES-Turčija

Predsednik

E. TUOMIOJA

---

(1)  UL 217, 29.12.1964, str. 3687.

1

(2)  UL L 293, 29.12.1972, str. 4.

2

(3)  UL L 86, 20.3.1998, str. 1.

3

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

REŽIMI, KI SE UPORABLJAJO ZA UVOZ KMETIJSKIH PROIZVODOV S POREKLOM IZ TURČIJE V SKUPNOST

Za namene te priloge označuje izraz SCT stopnje dajatve, ki so prikazane v stolpcu 3 dela 2 ali dela 3, oddelka I k Prilogi I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1).

| oznaka KN (2) | Poimenovanje (3) | ad valorem dajatev SCT | Posebna dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Znižanje dajatev
  (%) | Tarifna kvota
  (v tonah neto mase) | Dajatev v okviru kvote
  (EUR/tono) | Tarifna kvota
  (v tonah neto mase) | Dajatev izven okvira kvote
  (EUR/tono) |
| 0204 | Ovčje ali kozje meso | 100 | — | 0 | 200 | |
| 0207 25 10 | Puranje meso, nerazrezano, zamrznjeno | | | 170 | 1 000 | |
| 0207 25 90 | 186 |
| 0207 27 30 | Kosi puranjega mesa in drobovina razen jeter, zamrznjeni | | | 134 |
| 0207 27 40 | 93 |
| 0207 27 50 | 339 |
| 0207 27 60 | 127 |
| 0207 27 70 | 230 |
| 0406 90 29 | Sir kačkaval | | | 0 | 2 300 | 671,9 |
| 0406 90 31 | Sir iz ovčjega ali bivoljega mleka, v embalaži s slanico ali v mehovih iz ovčje ali kozje kože |
| 0406 90 50 | Druga vrsta sira iz ovčjega ali bivoljega mleka, v embalaži s slanico ali v mehovih iz ovčje ali kozje kože |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 87
  ex 0406 90 88 | ‚Tulum Peyniri‘ iz ovčjega ali bivoljega mleka v posameznih plastičnih embalažah ali druge vrste pakiranjih s težo manj od 10 kg |
| 0701 90 50 | Mladi krompir, od 1. januarja do 31. marca | 100 | — | | | |
| 0701 90 | Krompir, svež ali ohlajen, drugo | 100 | 2 500 | | | |
| 0703 10 11
  0703 10 19 | Čebula, od 15. februarja do 15. maja | 100 | — | | | |
| 0703 10 11
  0703 10 19 | Čebula, od 16. maja do 14. februarja | 100 | 2 000 | | | |
| 0703 20 00 | Česen, svež ali ohlajen | 100 | — | 0 | — | |
| 0708 20 00 | Fižol, od 1. novembra do 30. aprila | 100 | — | | | |
| ex 0708 90 00 | Bob (Vicia Faba major L.), od 1. julija do 30. aprila | 100 | — | | | |
| 0709 30 00 | Jajčevci, od 15. januarja do 30. aprila | 100 | — | | | |
| 0709 30 00 | Jajčevci, od 1. maja do 14. januarja | 100 | 1 000 | | | |
| ex 0709 40 00 | Gomoljna ali steblasta zelena (Apium graveolens L., var dulce (Mill) Pers.), od 1. januarja do 30. aprila | 100 | — | | | |
| 0709 90 70 | Bučke, od 1. decembra do konca februarja | 100 | — | | | |
| 0709 90 70 | Bučke, od 1. marca do 30. novembra | 100 | 500 | | | |
| ex 0709 90 90 | Buče, od 1. decembra do konca februarja | 100 | — | | | |
| ex 0709 90 90 | Divja čebula vrste Muscari comosum, od 15. februarja do 15. maja | 100 | — | | | |
| 0802 21 00
  0802 22 00 | Lešniki (Corylus spp) | Stopnja dajatve: 3 % | — | | | |
| 0806 10 10 | Sveže namizno grozdje, od 1. maja do 17. junija in od 1. avgusta do 14. novembra | 100 | 350 | | | |
| 0806 10 10 | Sveže namizno grozdje, od 15. novembra do 30. aprila in od 18. junija do 31. julija | 100 | — | | | |
| 0807 11 00 | Lubenice, od 1. aprila do 15. junija | 100 | — | | | |
| 0807 11 00 | Lubenice, od 16. junija do 31. marca | 100 | 16 500 | | | |
| 0807 19 00 | Druge melone, od 1. novembra do 31. maja | 100 | — | | | |
| 0809 40 05 | Slive, od 1. maja do 15. junija | 100 | — | | | |
| 0811 10 11 | Jagode, zamrznjene | 100 | — | 0 | 100 | |
| 0811 20 11 | Maline itd., zamrznjene |
| 0811 90 19 | Drugo sadje, zamrznjeno |
| 1002 00 00 | Rž | | | Znižanje v skladu s členom 3(4) (MFN – največ 11,68 EUR/tono) | | |
| 1107 10 | Slad, nepražen | | | Znižanje 6,57 EUR/tono | — | |
| 1107 20 00 | Slad, pražen | | | Znižanje 6,57 EUR/tono | — | |
| 1509 10 10 | Deviško lampantno oljčno olje | | | 10 % znižanje | — | |
| 1509 10 90 (4) | Drugo deviško oljčno olje | 7,5 % ad valorem | 100 | 0 | 100 | |
| 1509 10 90 | Drugo deviško oljčno olje | | | 10 % znižanje | — | |
| 1509 90 00 | Oljčno olje razen deviškega | | | 5 % znižanje | — | |
| 1510 00 10 | Surovo oljčno olje | | | 10 % znižanje | — | |
| 1510 00 90 | Drugo oljčno olje | | | 5 % znižanje | — | |
| 2002 10 | Pripravljen paradižnik, cel ali v kosih | 100 | 8 900 | | | |
| 2002 90 11
  2002 90 19 | Drug pripravljen paradižnik z vsebnostjo suhe snovi manj kot 12 mas. % |
| 2002 90 31
  2002 90 39
  2002 90 91
  2002 90 99 | Drugi pripravljeni ali konzervirani paradižniki z vsebnostjo suhe snovi manj kot 12 mas. % | 100 | 30 000 (enakovredno 28/30 % vsebnosti suhe snovi) | | | |
| 2007 10 10
  2007 91 10
  2007 91 30
  2007 99 20
  2007 99 31
  2007 99 33
  2007 99 35
  2007 99 39
  2007 99 55
  2007 99 57 | Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste | 100 | — | 67 % znižanje | 1 750 | |
| 2007 91 30 | Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo agrumov, razen homogeniziranih izdelkov, z vsebnostjo sladkorja več kot 13 %, vendar manj kot 30 mas. % | 100 | — | 0 | 100 | |
| 2007 99 39 | Drugi pripravki z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. % | 100 | — | 0 | 100 | |
| 2008 30 19
  2008 50 19
  2008 50 51
  2008 50 92
  2008 50 94
  2008 60 19
  2008 70 19
  2008 70 51
  2008 80 19 | Sadje in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani | 100 | 2 100 | | | |
| 2009 11 11
  2009 11 91
  2009 19 11
  2009 19 91
  2009 29 11
  2009 29 91
  2009 39 11
  2009 39 51
  2009 39 91
  2009 61 90
  2009 69 11
  2009 69 79
  2009 69 90
  2009 80 11
  2009 80 32
  2009 80 33
  2009 80 35
  2009 80 61
  2009 80 83
  2009 80 84
  2009 80 86
  2009 90 11
  2009 90 21
  2009 90 31
  2009 90 71
  2009 90 92
  2009 90 94 | Sadni sokovi | 100 | — | 67 % znižanje | 3 400 | |
| 2204 10 | Peneče vino | | | 0 | — | |
| 2204 21 | Drugo vino in grozdni mošt, katerega fermentacija se prepreči ali ustavi z dodajanjem alkohola v embalaži s prostornino 2 litra ali manj | | | 0 | — | |
| 2204 29 | Drugo vino in grozdni mošt, katerega fermentacija se prepreči ali ustavi z dodajanjem alkohola v embalaži s prostornino več kot 2 litra | | | 0 | — | |
| 2206 00 | Druge fermentirane pijače; mešanice fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholnimi pijačami, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu | | | 0 | — | |
| ex 2207 | Nedenaturirani etanol z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; etanol in druge alkoholne pijače, denaturirane, s katero koli vsebnostjo alkohola, pridobljenega iz kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES | | | 0 | — | |
| 2209 00 | Kis in nadomestki kisa, dobljeni iz ocetne kisline | | | 0 | — | |

oznaka KN (2)

Poimenovanje (3)

ad valorem dajatev SCT

Posebna dajatev

Znižanje dajatev

(%)

Tarifna kvota

(v tonah neto mase)

Dajatev v okviru kvote

(EUR/tono)

Tarifna kvota

(v tonah neto mase)

Dajatev izven okvira kvote

(EUR/tono)

0204

Ovčje ali kozje meso

100

—

0

200

0207 25 10

Puranje meso, nerazrezano, zamrznjeno

170

1 000

0207 25 90

186

0207 27 30

Kosi puranjega mesa in drobovina razen jeter, zamrznjeni

134

0207 27 40

93

0207 27 50

339

0207 27 60

127

0207 27 70

230

0406 90 29

Sir kačkaval

0

2 300

671,9

0406 90 31

Sir iz ovčjega ali bivoljega mleka, v embalaži s slanico ali v mehovih iz ovčje ali kozje kože

0406 90 50

Druga vrsta sira iz ovčjega ali bivoljega mleka, v embalaži s slanico ali v mehovih iz ovčje ali kozje kože

ex 0406 90 86

ex 0406 90 87

ex 0406 90 88

‚Tulum Peyniri‘ iz ovčjega ali bivoljega mleka v posameznih plastičnih embalažah ali druge vrste pakiranjih s težo manj od 10 kg

0701 90 50

Mladi krompir, od 1. januarja do 31. marca

100

—

0701 90

Krompir, svež ali ohlajen, drugo

100

2 500

0703 10 11

0703 10 19

Čebula, od 15. februarja do 15. maja

100

—

0703 10 11

0703 10 19

Čebula, od 16. maja do 14. februarja

100

2 000

0703 20 00

Česen, svež ali ohlajen

100

—

0

—

0708 20 00

Fižol, od 1. novembra do 30. aprila

100

—

ex 0708 90 00

Bob (Vicia Faba major L.), od 1. julija do 30. aprila

100

—

0709 30 00

Jajčevci, od 15. januarja do 30. aprila

100

—

0709 30 00

Jajčevci, od 1. maja do 14. januarja

100

1 000

ex 0709 40 00

Gomoljna ali steblasta zelena (Apium graveolens L., var dulce (Mill) Pers.), od 1. januarja do 30. aprila

100

—

0709 90 70

Bučke, od 1. decembra do konca februarja

100

—

0709 90 70

Bučke, od 1. marca do 30. novembra

100

500

ex 0709 90 90

Buče, od 1. decembra do konca februarja

100

—

ex 0709 90 90

Divja čebula vrste Muscari comosum, od 15. februarja do 15. maja

100

—

0802 21 00

0802 22 00

Lešniki (Corylus spp)

Stopnja dajatve: 3 %

—

0806 10 10

Sveže namizno grozdje, od 1. maja do 17. junija in od 1. avgusta do 14. novembra

100

350

0806 10 10

Sveže namizno grozdje, od 15. novembra do 30. aprila in od 18. junija do 31. julija

100

—

0807 11 00

Lubenice, od 1. aprila do 15. junija

100

—

0807 11 00

Lubenice, od 16. junija do 31. marca

100

16 500

0807 19 00

Druge melone, od 1. novembra do 31. maja

100

—

0809 40 05

Slive, od 1. maja do 15. junija

100

—

0811 10 11

Jagode, zamrznjene

100

—

0

100

0811 20 11

Maline itd., zamrznjene

0811 90 19

Drugo sadje, zamrznjeno

1002 00 00

Rž

Znižanje v skladu s členom 3(4) (MFN – največ 11,68 EUR/tono)

1107 10

Slad, nepražen

Znižanje 6,57 EUR/tono

—

1107 20 00

Slad, pražen

Znižanje 6,57 EUR/tono

—

1509 10 10

Deviško lampantno oljčno olje

10 % znižanje

—

1509 10 90 (4)

Drugo deviško oljčno olje

7,5 % ad valorem

100

0

100

1509 10 90

Drugo deviško oljčno olje

10 % znižanje

—

1509 90 00

Oljčno olje razen deviškega

5 % znižanje

—

1510 00 10

Surovo oljčno olje

10 % znižanje

—

1510 00 90

Drugo oljčno olje

5 % znižanje

—

2002 10

Pripravljen paradižnik, cel ali v kosih

100

8 900

2002 90 11

2002 90 19

Drug pripravljen paradižnik z vsebnostjo suhe snovi manj kot 12 mas. %

2002 90 31

2002 90 39

2002 90 91

2002 90 99

Drugi pripravljeni ali konzervirani paradižniki z vsebnostjo suhe snovi manj kot 12 mas. %

100

30 000 (enakovredno 28/30 % vsebnosti suhe snovi)

2007 10 10

2007 91 10

2007 91 30

2007 99 20

2007 99 31

2007 99 33

2007 99 35

2007 99 39

2007 99 55

2007 99 57

Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste

100

—

67 % znižanje

1 750

2007 91 30

Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo agrumov, razen homogeniziranih izdelkov, z vsebnostjo sladkorja več kot 13 %, vendar manj kot 30 mas. %

100

—

0

100

2007 99 39

Drugi pripravki z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. %

100

—

0

100

2008 30 19

2008 50 19

2008 50 51

2008 50 92

2008 50 94

2008 60 19

2008 70 19

2008 70 51

2008 80 19

Sadje in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani

100

2 100

2009 11 11

2009 11 91

2009 19 11

2009 19 91

2009 29 11

2009 29 91

2009 39 11

2009 39 51

2009 39 91

2009 61 90

2009 69 11

2009 69 79

2009 69 90

2009 80 11

2009 80 32

2009 80 33

2009 80 35

2009 80 61

2009 80 83

2009 80 84

2009 80 86

2009 90 11

2009 90 21

2009 90 31

2009 90 71

2009 90 92

2009 90 94

Sadni sokovi

100

—

67 % znižanje

3 400

2204 10

Peneče vino

0

—

2204 21

Drugo vino in grozdni mošt, katerega fermentacija se prepreči ali ustavi z dodajanjem alkohola v embalaži s prostornino 2 litra ali manj

0

—

2204 29

Drugo vino in grozdni mošt, katerega fermentacija se prepreči ali ustavi z dodajanjem alkohola v embalaži s prostornino več kot 2 litra

0

—

2206 00

Druge fermentirane pijače; mešanice fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholnimi pijačami, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0

—

ex 2207

Nedenaturirani etanol z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; etanol in druge alkoholne pijače, denaturirane, s katero koli vsebnostjo alkohola, pridobljenega iz kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES

0

—

2209 00

Kis in nadomestki kisa, dobljeni iz ocetne kisline

0

—

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1758/2006 (UL L 335, 1.12.2006. str. 1).

1

(2)  Oznake KN iz Uredbe (ES) št. 1810/2004 (UL L 327, 30.10.2004, str. 1).

2

(3)  Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja teh proizvodov samo indikativno vrednost, uporaba preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določena z obsegom vključenosti v oznake KN.

3

(4)  Ta koncesija ima le en obseg tarifne kvote 100 ton s 7,5 % dajatvijo v okviru kvote.“

4

---

PRILOGA II

„PRILOGA

REŽIMI, KI SE UPORABLJAJO ZA UVOZ KMETIJSKIH PROIZVODOV S POREKLOM IZ SKUPNOSTI V TURČIJO

| oznaka KN (1) | Poimenovanje (2) | Zmanjšanje dajatve MFN (%) | Tarifna kvota (v tonah neto mase) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 | Živo govedo: čistokrvne plemenske živali | 100 | neomejeno |
| 0102 90 29 | Živo govedo, razen čistokrvnih plemenskih živali, katerih teža presega 80 kg, vendar je manjša od 160 kg | 100 | 2 260 |
| ex 0102 90 | Živo govedo, razen čistokrvnih plemenskih živali, katerih teža presega 80 kg, vendar je manjša od 160 kg | 50 | 4 025 |
| 0202 20 | Drugi kosi govejega mesa, s kostmi, zamrznjeni | 50 % znižanje z največjo dajatvijo 30 % | 5 000 |
| 0202 20 | Drugi kosi govejega mesa, s kostmi, zamrznjeni | 30 % znižanje z največjo dajatvijo 43 % | 14 100 |
| 0210 | Meso in užitna drobovina, nasoljeni, v slanici, sušeni ali prekajeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali drobovine | 52 % ad valorem | 250 |
| 0402 10 | Mleko in smetana, v prahu, zrnih ali drugih trdnih oblikah, z največ 1,5 mas. % | 100 | 2 500 (3) |
| 0402 21 | Mleko in smetana v prahu, zrnih ali drugih trdnih oblikah, z več kot 1,5 mas. %, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil | 100 | 2 500 (3) |
| 0404 | Sirotka, koncentrirana ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil; izdelki iz naravnih mlečnih sestavin z dodatkom sladkorja ali drugih sladil, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu ali brez njih | 30 % ad valorem | 700 |
| 0405 10
  0405 20 90
  0405 90 | Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi | 100 | 3 700 |
| 0406 30 | Predelani sir, razen naribanega ali v prahu | 100 | 300 |
| 0406 90 | Drugi sir | 100 | 2 000 |
| ex 0406 90 | Sir, razen 0406 90 29 / 31 / 50 / 86 / 87 / 88 | 100 | 1 000 |
| 0408 11 80 | Jajčni rumenjaki, sušeni, drugi | 24 % ad valorem | 75 |
| 0601 | Čebulnice, gomolji, koreninski gomolji, stebelni gomolji, živice in korenike v mirujočem stanju, rastoče ali cvetoče; rastlina in korenine cikorije, razen korenin iz tarifne številke 1212 | 100 | 200 |
| ex 0602 90 | Druge žive rastline, razen 0602 90 91 | 100 | 3 400 |
| 0603 10 | Rezano cvetje itd., sveže | 100 | 100 |
| 0604 | Listje, veje in drugi deli rastlin, brez cvetov ali cvetnih brstov ter trave, mahovi in lišaji, primerni za šopke ali za okras, sveži, posušeni, pobarvani, beljeni, impregnirani ali drugače pripravljeni | 100 | 100 |
| 0701 10 00 | Semenski krompir, svež ali ohlajen | 100 | 6 000 |
| 0709 51 00 | Gobe iz rodu Agaricus, sveže ali ohlajene | 7 % ad valorem | 100 |
| 0710 22 00 | Fižol, zamrznjen | 11,5 % ad valorem | 100 |
| ex 0808 10
  (razen (4)0808 10 80 00 110808 10 80 00 130808 10 80 00 14) | Jabolka, sveža, razen sort Golden Delicious, Starking in Starkrimson | 100 | 1 750 |
| 0808 20 | Hruške in kutine, sveže | 30 % ad valorem | 500 |
| 0809 30 | Breskve (vključno z nektarinami), sveže, od 15. julija do 31. decembra | 100 | 1 000 |
| 0810 90 30 | Tamarinde, indijska jabolka, liči, jackfruit in sapodila, sveži | 100 | 1 000 |
| 0810 90 40 | Pasijonka, karambola in pitaja, sveže | 100 | 500 |
| 0810 90 95 | Drugo sadje, sveže | 100 | 500 |
| 0811 10 | Jagode, zamrznjene | 20 % ad valorem | 100 |
| 0902 | Čaj | Največja dajatev: 45 % | 200 |
| 1001 | Pšenica in soržica, od 1. septembra do 31. maja | 100 | 30 000 |
| 1001 10 00 | Trda pšenica, od 1. septembra do 31. maja | 100 | 100 000 |
| 1001 90 | Druga pšenica, od 1. septembra do 31. maja | 100 | 200 000 |
| 1002 00 00 | Rž, od 1. septembra do 31. maja | 100 | 22 500 |
| ex 1003 00 | Ječmen, od 1. septembra do 31. maja, za pripravo v sladu | 100 | 49 500 |
| 1004 00 00 | Oves, od 1. septembra do 31. maja | 50 | 5 000 |
| 1005 90 00 | Koruza, od 1. septembra do 31. maja, razen semenske | 100 | 53 640 |
| 1005 90 00 | Koruza, od 1. decembra do 31. maja, razen semenske | 100 | 52 000 |
| 1006 30 | Riž, manj brušen ali dobro brušen | 100 | 28 000 |
| 1104 12 90 | Ovsena zrna v obliki kosmičev | 50 | 100 |
| 1107 | Slad, pražen ali nepražen | 100 | 500 |
| 1206 00 91
  1206 00 99 | Drugo sončnično seme, razen za setev, od 1. januarja do 31. avgusta | 100 | 1 000 |
| 1207 20 90 | Bomaževo seme, razen za setev | 100 | 1 500 |
| ex 1209 | Seme, plodovi in trosi za setev, razen 1209 10 00 | 100 | 1 050 |
| 1209 10 00 | Seme sladkorne pese | 100 | 300 |
| 1502 00 | Maščobe goved, ovac ali koz | 100 | 3 000 |
| 1507 10 | Surovo sojino olje, od 1. januarja do 31. avgusta | 100 | 60 000 |
| 1507 90 | Prečiščeno sojino olje, od 1. januarja do 31. avgusta | 50 | 2 000 |
| 1512 11 | Surovo olje iz sončničnega semena ali semena žafranike, od 1. januarja do 31. avgusta | 100 | 18 400 |
| 1514 11
  1514 91 | Surovo olje iz oljne repice (ogrščice) ali gorčice in njegove frakcije, kemično nemodificirano, z 0 % eručne kisline, od 1. januarja do 31. avgusta | 100 | 10 600 |
| 1602 10 00 | Homogenizirani izdelki | 30 % ad valorem | 400 |
| 1701 99 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, razen surovega sladkorja, brez dodatkov za aromatiziranje in barvil | 20 % znižanje z največjo dajatvijo 50 % | 80 000 |
| 2001 90 50 | Gobe, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini | 50 | 325 |
| 2001 90 99 | Druge vrtnine in sadje, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini |
| 2002 90 | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, drugo | 100 | 1 500 |
| 2003 | Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini | 13 % ad valorem | 50 |
| 2005 10 | Homogenizirane vrtnine | 15 % ad valorem | 300 |
| 2005 40 | Grah, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen | 100 | 300 |
| 2007 10 | Homogenizirani izdelki | 25 % ad valorem | 450 |
| 2007 99 10
  2007 99 33
  2007 99 35
  ex 2007 99 39
  ex 2007 99 57
  ex 2007 99 98 | Džemi, sadni želeji, marmelade, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih (razen lešnikovega pireja) | 20 % ad valorem | 1 000 |
| 2009 11
  2009 12
  2009 19 | Pomarančni sok | 15 % ad valorem | 1 000 |
| 2009 61 | Grozdni sok |
| 2009 71
  2009 79 | Jabolčni sok |
| 2009 80 89 | Sok katerega koli drugega posameznega sadja ali zelenjave z ali brez dodanega sladkorja, z največjo vsebnostjo mas. 30 % |
| 2009 80 96 | Češnjev sok |
| 2009 90 11
  2009 90 19
  2009 90 21
  2009 90 29
  2009 90 31
  2009 90 39 | Mešanice sokov |
| 2204 10 | Peneče vino | 35 % ad valorem | 750 hl |
| 2209 00 | Kis in nadomestki kisa, dobljeni iz ocetne kisline | 100 | 2 500 |
| 2301 | Moka, zdrob in pelete iz mesa ali drobovine, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za človeško prehrano; ocvirki | 100 | — |
| 2304 00 00 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki ekstrakcije sojinega olja | 100 | — |
| 2309 10 | Pasja ali mačja hrana, pripravljena za prodajo na drobno | 100 | 1 400 |
| 2309 90 | Drugi izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali | 100 | 6 700 |

oznaka KN (1)

Poimenovanje (2)

Zmanjšanje dajatve MFN (%)

Tarifna kvota (v tonah neto mase)

0102 10

Živo govedo: čistokrvne plemenske živali

100

neomejeno

0102 90 29

Živo govedo, razen čistokrvnih plemenskih živali, katerih teža presega 80 kg, vendar je manjša od 160 kg

100

2 260

ex 0102 90

Živo govedo, razen čistokrvnih plemenskih živali, katerih teža presega 80 kg, vendar je manjša od 160 kg

50

4 025

0202 20

Drugi kosi govejega mesa, s kostmi, zamrznjeni

50 % znižanje z največjo dajatvijo 30 %

5 000

0202 20

Drugi kosi govejega mesa, s kostmi, zamrznjeni

30 % znižanje z največjo dajatvijo 43 %

14 100

0210

Meso in užitna drobovina, nasoljeni, v slanici, sušeni ali prekajeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali drobovine

52 % ad valorem

250

0402 10

Mleko in smetana, v prahu, zrnih ali drugih trdnih oblikah, z največ 1,5 mas. %

100

2 500 (3)

0402 21

Mleko in smetana v prahu, zrnih ali drugih trdnih oblikah, z več kot 1,5 mas. %, brez dodanega sladkorja ali drugih sladil

100

2 500 (3)

0404

Sirotka, koncentrirana ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil; izdelki iz naravnih mlečnih sestavin z dodatkom sladkorja ali drugih sladil, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu ali brez njih

30 % ad valorem

700

0405 10

0405 20 90

0405 90

Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi

100

3 700

0406 30

Predelani sir, razen naribanega ali v prahu

100

300

0406 90

Drugi sir

100

2 000

ex 0406 90

Sir, razen 0406 90 29 / 31 / 50 / 86 / 87 / 88

100

1 000

0408 11 80

Jajčni rumenjaki, sušeni, drugi

24 % ad valorem

75

0601

Čebulnice, gomolji, koreninski gomolji, stebelni gomolji, živice in korenike v mirujočem stanju, rastoče ali cvetoče; rastlina in korenine cikorije, razen korenin iz tarifne številke 1212

100

200

ex 0602 90

Druge žive rastline, razen 0602 90 91

100

3 400

0603 10

Rezano cvetje itd., sveže

100

100

0604

Listje, veje in drugi deli rastlin, brez cvetov ali cvetnih brstov ter trave, mahovi in lišaji, primerni za šopke ali za okras, sveži, posušeni, pobarvani, beljeni, impregnirani ali drugače pripravljeni

100

100

0701 10 00

Semenski krompir, svež ali ohlajen

100

6 000

0709 51 00

Gobe iz rodu Agaricus, sveže ali ohlajene

7 % ad valorem

100

0710 22 00

Fižol, zamrznjen

11,5 % ad valorem

100

ex 0808 10

(razen (4)0808 10 80 00 110808 10 80 00 130808 10 80 00 14)

Jabolka, sveža, razen sort Golden Delicious, Starking in Starkrimson

100

1 750

0808 20

Hruške in kutine, sveže

30 % ad valorem

500

0809 30

Breskve (vključno z nektarinami), sveže, od 15. julija do 31. decembra

100

1 000

0810 90 30

Tamarinde, indijska jabolka, liči, jackfruit in sapodila, sveži

100

1 000

0810 90 40

Pasijonka, karambola in pitaja, sveže

100

500

0810 90 95

Drugo sadje, sveže

100

500

0811 10

Jagode, zamrznjene

20 % ad valorem

100

0902

Čaj

Največja dajatev: 45 %

200

1001

Pšenica in soržica, od 1. septembra do 31. maja

100

30 000

1001 10 00

Trda pšenica, od 1. septembra do 31. maja

100

100 000

1001 90

Druga pšenica, od 1. septembra do 31. maja

100

200 000

1002 00 00

Rž, od 1. septembra do 31. maja

100

22 500

ex 1003 00

Ječmen, od 1. septembra do 31. maja, za pripravo v sladu

100

49 500

1004 00 00

Oves, od 1. septembra do 31. maja

50

5 000

1005 90 00

Koruza, od 1. septembra do 31. maja, razen semenske

100

53 640

1005 90 00

Koruza, od 1. decembra do 31. maja, razen semenske

100

52 000

1006 30

Riž, manj brušen ali dobro brušen

100

28 000

1104 12 90

Ovsena zrna v obliki kosmičev

50

100

1107

Slad, pražen ali nepražen

100

500

1206 00 91

1206 00 99

Drugo sončnično seme, razen za setev, od 1. januarja do 31. avgusta

100

1 000

1207 20 90

Bomaževo seme, razen za setev

100

1 500

ex 1209

Seme, plodovi in trosi za setev, razen 1209 10 00

100

1 050

1209 10 00

Seme sladkorne pese

100

300

1502 00

Maščobe goved, ovac ali koz

100

3 000

1507 10

Surovo sojino olje, od 1. januarja do 31. avgusta

100

60 000

1507 90

Prečiščeno sojino olje, od 1. januarja do 31. avgusta

50

2 000

1512 11

Surovo olje iz sončničnega semena ali semena žafranike, od 1. januarja do 31. avgusta

100

18 400

1514 11

1514 91

Surovo olje iz oljne repice (ogrščice) ali gorčice in njegove frakcije, kemično nemodificirano, z 0 % eručne kisline, od 1. januarja do 31. avgusta

100

10 600

1602 10 00

Homogenizirani izdelki

30 % ad valorem

400

1701 99

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, razen surovega sladkorja, brez dodatkov za aromatiziranje in barvil

20 % znižanje z največjo dajatvijo 50 %

80 000

2001 90 50

Gobe, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini

50

325

2001 90 99

Druge vrtnine in sadje, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini

2002 90

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, drugo

100

1 500

2003

Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini

13 % ad valorem

50

2005 10

Homogenizirane vrtnine

15 % ad valorem

300

2005 40

Grah, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen

100

300

2007 10

Homogenizirani izdelki

25 % ad valorem

450

2007 99 10

2007 99 33

2007 99 35

ex 2007 99 39

ex 2007 99 57

ex 2007 99 98

Džemi, sadni želeji, marmelade, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih (razen lešnikovega pireja)

20 % ad valorem

1 000

2009 11

2009 12

2009 19

Pomarančni sok

15 % ad valorem

1 000

2009 61

Grozdni sok

2009 71

2009 79

Jabolčni sok

2009 80 89

Sok katerega koli drugega posameznega sadja ali zelenjave z ali brez dodanega sladkorja, z največjo vsebnostjo mas. 30 %

2009 80 96

Češnjev sok

2009 90 11

2009 90 19

2009 90 21

2009 90 29

2009 90 31

2009 90 39

Mešanice sokov

2204 10

Peneče vino

35 % ad valorem

750 hl

2209 00

Kis in nadomestki kisa, dobljeni iz ocetne kisline

100

2 500

2301

Moka, zdrob in pelete iz mesa ali drobovine, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za človeško prehrano; ocvirki

100

—

2304 00 00

Oljne pogače in drugi trdni ostanki ekstrakcije sojinega olja

100

—

2309 10

Pasja ali mačja hrana, pripravljena za prodajo na drobno

100

1 400

2309 90

Drugi izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali

100

6 700

---

(1)  Oznake KN iz Uredbe (ES) št. 1810/2004 (UL L 327, 30.10.2004, str. 1).

1

(2)  Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja teh proizvodov samo indikativno vrednost, uporaba preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določena z obsegom vključenosti v oznake KN.

2

(3)  Te kvote so predvidene za uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja.

3

(4)  Turške carinske oznake.“

4

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/77

---

SKLEP SVETA 2006/1000/SZVP

z dne 11. decembra 2006

o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP (1) z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter predvsem členov 6 in 7 Skupnega ukrepa, v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklepa Sveta 2001/200/SZVP (2) in 2003/543/SZVP (3) sta prispevala k boju proti nenadzorovanemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki sta ogrozila mir in varnost ter omejila možnosti trajnostnega razvoja, med drugim v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju, s pomočjo Centra Združenih narodov za mir, razorožitev in razvoj v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju (UN-LiREC) s sedežem v Limi, ki deluje v imenu Službe Združenih narodov za razorožitev (DDA). |
| --- | --- |

(1)

Sklepa Sveta 2001/200/SZVP (2) in 2003/543/SZVP (3) sta prispevala k boju proti nenadzorovanemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki sta ogrozila mir in varnost ter omejila možnosti trajnostnega razvoja, med drugim v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju, s pomočjo Centra Združenih narodov za mir, razorožitev in razvoj v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju (UN-LiREC) s sedežem v Limi, ki deluje v imenu Službe Združenih narodov za razorožitev (DDA).

| (2) | Finančni prispevek Evropske unije je bil od leta 2001 učinkovit pri zagotavljanju usposabljanja za zaposlene v organih kazenskega pregona ter člane Parlamenta v regiji in njihove svetovalce o zakonodaji, povezani s strelnim orožjem, razvoju podatkovnih baz, dejavnostih uničevanja orožja in upravljanju zalog orožja. UN-LiREC in DDA sta za dokončanje teh dejavnosti Evropsko unijo zaprosila za nadaljnjo in zadnjo pomoč. |
| --- | --- |

(2)

Finančni prispevek Evropske unije je bil od leta 2001 učinkovit pri zagotavljanju usposabljanja za zaposlene v organih kazenskega pregona ter člane Parlamenta v regiji in njihove svetovalce o zakonodaji, povezani s strelnim orožjem, razvoju podatkovnih baz, dejavnostih uničevanja orožja in upravljanju zalog orožja. UN-LiREC in DDA sta za dokončanje teh dejavnosti Evropsko unijo zaprosila za nadaljnjo in zadnjo pomoč.

| (3) | Evropska unija namerava torej zaključiti finančno podporo dejavnostim UN-LiREC. To bi moral biti zadnji prispevek Evropske unije k tem dejavnostim – |
| --- | --- |

(3)

Evropska unija namerava torej zaključiti finančno podporo dejavnostim UN-LiREC. To bi moral biti zadnji prispevek Evropske unije k tem dejavnostim –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Evropska unija zaključi svoj prispevek k UN-LiREC za boj proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju.

2.   Za namene odstavka 1 Evropska unija pomaga UN-LiREC pri:

| (a) | podpiranju nacionalne odgovornosti za dejavnosti, povezane z Akcijskim programom Združenih narodov iz leta 2001 za preprečevanje, boj in odpravljanje nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v vseh oblikah; |
| --- | --- |

(a)

podpiranju nacionalne odgovornosti za dejavnosti, povezane z Akcijskim programom Združenih narodov iz leta 2001 za preprečevanje, boj in odpravljanje nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v vseh oblikah;

| (b) | povezovanju teh dejavnosti s podobnimi pobudami držav članic; in |
| --- | --- |

(b)

povezovanju teh dejavnosti s podobnimi pobudami držav članic; in

| (c) | razvijanju učnega gradiva, ki temelji na najboljših praksah, za druge svetovne regije, kot sta npr. Afrika in Jugovzhodna Evropa. |
| --- | --- |

(c)

razvijanju učnega gradiva, ki temelji na najboljših praksah, za druge svetovne regije, kot sta npr. Afrika in Jugovzhodna Evropa.

Podroben opis dejavnosti je naveden v Prilogi.

3.   Ustrezna vidljivost prispevka Evropske unije k dejavnostim iz Priloge, vključno z ustreznimi ukrepi UN-LiREC, se zagotovi v skladu z načini, predvidenimi v tem sklepu.

Člen 2

1.   Referenčna finančna vsota namenjena doseganju ciljev iz člena 1 znaša 700 000 EUR.

2.   Komisija za namen tega sklepa sklene sporazum o financiranju z DDA, v imenu katerega deluje UN-LiREC, o pogojih za uporabo prispevka Evropske unije, ki bo dodeljen v obliki subvencije. V sporazumu o financiranju se predvidi, da UN-LiREC/DDA ustrezno poročata in zagotovita vidljivost finančnega prispevka Evropske unije za projekt v skladu z njegovim obsegom.

3.   Komisija nadzira pravilno izvajanje prispevka Evropske unije. V ta namen se Komisiji zaupata nadzor in vrednotenje finančnih vidikov izvajanja tega sklepa.

4.   Za upravljanje odhodkov, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije in so določeni v odstavku 1, se uporabljajo postopki in pravila Skupnosti za proračunske zadeve, z izjemo, da nobeno pred-financiranje ne ostane lastnina Skupnosti. Upravljanje se izvaja v skladu z določbami Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi z dne 29. aprila 2003.

Člen 3

1.   Predsedstvo je ob pomoči generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za SZVP odgovorno za izvajanje tega sklepa in o tem poroča Svetu. Komisija je v celoti vključena v te naloge ter zagotavlja zlasti informacije o izvajanju finančnih vidikov.

2.   Komisija predloži redna poročila zadevnim telesom Sveta v skladu s členom 2(2). Te informacije bodo temeljile predvsem na rednih poročilih, ki jih priskrbi UN-LiREC/DDA na podlagi pogodbenega razmerja s Komisijo, kot je predvideno v členu 2(2).

Člen 4

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Veljati preneha 12 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 2(2).

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 11. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

E. TUOMIOJA

---

(1)  UL L 191, 19.7.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 72, 14.3.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 185, 24.7.2003, str. 59.

3

---

PRILOGA

Usposabljanje inštruktorjev in projekt podatkovne baze, tretja faza

Tretja in končna faza UN-LiREC projekta je sestavljena iz dveh glavnih sklopov dejavnosti. Prvi je povezan z nadaljevanjem tekočih dejavnosti, medtem ko drugi sklop vključuje uporabo dejavnosti, ki jih je razvil UN-LiREC, pri sorodnih dejavnostih v Evropi v podporo politiki EU v Jugovzhodni Evropi in drugih svetovnih regijah kot je Afrika.

Prvi sklop dejavnosti

1.   Usposabljanje inštruktorjev

| 1.1 | Podpiranje nacionalnega usposabljanja o preiskovalnih tehnikah s pomočjo uradnikov iz organov kazenskega pregona, ki so se predhodno usposabljali v okviru UN-LiREC; |
| --- | --- |

1.1

Podpiranje nacionalnega usposabljanja o preiskovalnih tehnikah s pomočjo uradnikov iz organov kazenskega pregona, ki so se predhodno usposabljali v okviru UN-LiREC;

| 1.2 | podpiranje razvoja Regionalnega izobraževalnega centra za javno varnost, ki ga je ustanovila Brazilija in je namenjen usklajevanju prihodnjih regionalnih dejavnosti usposabljanja; in |
| --- | --- |

1.2

podpiranje razvoja Regionalnega izobraževalnega centra za javno varnost, ki ga je ustanovila Brazilija in je namenjen usklajevanju prihodnjih regionalnih dejavnosti usposabljanja; in

| 1.3 | izvajanje nadaljnjega usposabljanja o obveščevalnih podatkih in mednarodnem sodelovanju. |
| --- | --- |

1.3

izvajanje nadaljnjega usposabljanja o obveščevalnih podatkih in mednarodnem sodelovanju.

2.   Podatkovne baze v zvezi s strelnim orožjem

| 2.1 | Nadaljnji razvoj podatkovnih baz sistema upravljanja orožja malega kalibra in lahkega orožja (SALSA); in |
| --- | --- |

2.1

Nadaljnji razvoj podatkovnih baz sistema upravljanja orožja malega kalibra in lahkega orožja (SALSA); in

| 2.2 | vključevanje SALSA v druge podatkovne baze organov kazenskega pregona v regiji. |
| --- | --- |

2.2

vključevanje SALSA v druge podatkovne baze organov kazenskega pregona v regiji.

3.   Pobuda parlamentarne izmenjave

| 3.1 | Nadaljevanje usposabljanja za člane Parlamenta v regiji; in |
| --- | --- |

3.1

Nadaljevanje usposabljanja za člane Parlamenta v regiji; in

| 3.2 | tehnična podpora zakonodajni reformi na področju strelnega orožja. |
| --- | --- |

3.2

tehnična podpora zakonodajni reformi na področju strelnega orožja.

4.   Uničevanje orožja in upravljanje zalog orožja

| 4.1 | Nadaljevanje del za podporo uničevanju orožja in upravljanju zalog orožja; in |
| --- | --- |

4.1

Nadaljevanje del za podporo uničevanju orožja in upravljanju zalog orožja; in

| 4.2 | podpora nacionalnim programom uničevanja. |
| --- | --- |

4.2

podpora nacionalnim programom uničevanja.

Drugi sklop dejavnosti

Povezava dejavnosti, usmerjenih na Latinsko Ameriko in Karibsko otočje, z dejavnostmi, ki se nanašajo na Evropo, ter prenos znanja in izkušenj za zagotavljanje sinergij med Latinsko Ameriko in Karibskim otočjem ter ostalimi svetovnimi regijami:

| 1. | Ocena evropske zakonodaje na področju strelnega orožja in evropskega kodeksa ravnanja, da bi opredelili izkušnje s ciljem izboljšanja zakonodaje v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju: predlagano sodelovanje z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

1.

Ocena evropske zakonodaje na področju strelnega orožja in evropskega kodeksa ravnanja, da bi opredelili izkušnje s ciljem izboljšanja zakonodaje v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju: predlagano sodelovanje z Evropskim parlamentom.

| 2. | Razširitev in prilagoditev sistema podatkovne baze SALSA, da bi vključeval izmenjavo informacij z državami članicami ter bi bilo tako olajšano usklajevanje in sodelovanje med regijama: predlagano sodelovanje z drugimi organi, ki se ukvarjajo z nedovoljenim prekupčevanjem s strelnim orožjem, kot so nacionalni organi kazenskega pregona in EUROPOL. |
| --- | --- |

2.

Razširitev in prilagoditev sistema podatkovne baze SALSA, da bi vključeval izmenjavo informacij z državami članicami ter bi bilo tako olajšano usklajevanje in sodelovanje med regijama: predlagano sodelovanje z drugimi organi, ki se ukvarjajo z nedovoljenim prekupčevanjem s strelnim orožjem, kot so nacionalni organi kazenskega pregona in EUROPOL.

| 3. | Prilagoditev učnega gradiva, ki ga je razvil UN-LiREC, potrebam in možnostim držav in drugih svetovnih regij, da bi se tako povečale pridobljene izkušnje. |
| --- | --- |

3.

Prilagoditev učnega gradiva, ki ga je razvil UN-LiREC, potrebam in možnostim držav in drugih svetovnih regij, da bi se tako povečale pridobljene izkušnje.

| 4. | Ocena stanja izvajanja in opredelitev možnosti za sinergije v priporočilih voditeljev držav in vlad iz Latinske Amerike, Karibskega otočja in Evrope v zvezi s vprašanjem strelnega orožja na vrhovnih srečanjih v Riu de Janeiru, Madridu in Mehiki, zlasti z deklaracijami vrhov v zvezi z navedenimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

4.

Ocena stanja izvajanja in opredelitev možnosti za sinergije v priporočilih voditeljev držav in vlad iz Latinske Amerike, Karibskega otočja in Evrope v zvezi s vprašanjem strelnega orožja na vrhovnih srečanjih v Riu de Janeiru, Madridu in Mehiki, zlasti z deklaracijami vrhov v zvezi z navedenimi dejavnostmi.

Dejavnosti se bodo zaključile z uvedbo skupnega poveljniškega mesta (CCP) – regionalnega operativnega centra Regionalnega izobraževalnega centra za javno varnost v Braziliji – za usklajevanje usposabljanja, povezanega s strelnim orožjem, in drugih dejavnosti z delom okoli 3 000 uradnikov v 33 državah. Celotni učni paket bo do konca leta 2007 prenesen iz UN-LiREC v CCP in druge posamezne države, da bi se s tem povečala nacionalna odgovornost. CCP bo služil tudi kot središče za povezavo te mreže organov kazenskega pregona z drugimi regijami.

---

Popravki

| 22.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 367/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 367/80

---

Popravek Odločbe Komisije 2006/944/ES z dne 14. decembra 2006 o določitvi ravni emisij, ki se dodelijo Skupnosti in vsaki od njenih držav članic v okviru Kjotskega protokola v skladu z Odločbo Sveta 2002/358/ES

(
  Uradni list Evropske unije L 358 z dne 16. decembra 2006
  )

Stran 89, Priloga, prva vrstica „Evropska skupnost“, drugi stolpec:

besedilo:

„19 683 181 601“

se glasi:

„19 682 555 325“.

Stran 89, Priloga, deveta vrstica „Italija“, drugi stolpec:

besedilo:

„2 429 132 197“

se glasi:

„2 428 495 710“.

Stran 89, Priloga, dvanajsta vrstica „Avstrija“, drugi stolpec:

besedilo:

„343 405 392“

se glasi:

„343 473 407“.

---