# Euroopan unionin L 366/21.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 366 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta21. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 366

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta21. joulukuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005, Huta Częstochowa SA -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta C 20/04 (ex NN 25/04)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1962)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006, valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää Ford Genkin hyväksi (C 40/2005 (ex NN 331/2005))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2931)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, toimenpiteestä, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa KG Holding NV:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2954)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komission päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, valtiontuesta C 3/2006, jonka Luxemburg on toteuttanut vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ja milliardaire-holdingyhtiöiden hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2956)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 2006, valtiontuesta C 11/06 (ex N 127/05), jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5276)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | ETA:n sekakomitea |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 129/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 66 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 130/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta | 68 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 131/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 69 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 132/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 71 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 133/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 73 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 134/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta | 75 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 135/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 77 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 136/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 79 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 137/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta | 81 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 138/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta | 83 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 139/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta | 85 |
| | | EFTAn valvontaviranomainen |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 143/06/KOL annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, valvontaohjelmasta vuodeksi 2006 viljoissa ja niiden pinnalla sekä tietyissä kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kansallisista valvontaohjelmista vuodeksi 2007 | 87 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 144/06/KOL annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista | 93 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 150/06/KOL annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2006 | 96 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005, Huta Częstochowa SA -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta C 20/04 (ex NN 25/04)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1962)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1962)

(
  1

1

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006, valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää Ford Genkin hyväksi (C 40/2005 (ex NN 331/2005))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2931)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2931)

(
  1

32

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, toimenpiteestä, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa KG Holding NV:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2954)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2954)

(
  1

40

*

Komission päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006, valtiontuesta C 3/2006, jonka Luxemburg on toteuttanut vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ja milliardaire-holdingyhtiöiden hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2956)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2956)

(
  1

47

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä marraskuuta 2006, valtiontuesta C 11/06 (ex N 127/05), jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5276)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5276)

(
  1

62

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 129/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

66

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 130/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta

68

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 131/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

69

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 132/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

71

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 133/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

73

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 134/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

75

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 135/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

77

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 136/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

79

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 137/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

81

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 138/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

83

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 139/2006, tehty 27 päivänä lokakuuta 2006, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

85

EFTAn valvontaviranomainen

*

EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 143/06/KOL annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, valvontaohjelmasta vuodeksi 2006 viljoissa ja niiden pinnalla sekä tietyissä kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kansallisista valvontaohjelmista vuodeksi 2007

87

*

EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 144/06/KOL annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista

93

*

EFTAn valvontaviranomaisen suositus N:o 150/06/KOL annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2006

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä heinäkuuta 2005,

Huta Częstochowa SA -nimiselle yritykselle myönnetystä valtiontuesta C 20/04 (ex NN 25/04)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1962)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/937/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon liittymissopimuksen pöytäkirjan nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta
   (1) (jäljempänä ”pöytäkirja nro 8”),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi 4 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja valtiontukien valvonnasta Puolassa ja erityisesti tuesta, jota tuensaajalle oli mahdollisesti myönnetty rakenneuudistusta varten. Tämän jälkeen komission yksiköt ja Puolan viranomaiset käsittelivät kysymystä erilaisissa teknisissä kokouksissa, ja asiasta käytiin tiivistä kirjeenvaihtoa komission ja Puolan viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi 4 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja valtiontukien valvonnasta Puolassa ja erityisesti tuesta, jota tuensaajalle oli mahdollisesti myönnetty rakenneuudistusta varten. Tämän jälkeen komission yksiköt ja Puolan viranomaiset käsittelivät kysymystä erilaisissa teknisissä kokouksissa, ja asiasta käytiin tiivistä kirjeenvaihtoa komission ja Puolan viranomaisten välillä.

| (2) | Asiantuntija, jonka tehtävänä oli laatia Puolan rakenneuudistusohjelmasta pöytäkirjassa nro 8 tarkoitettu riippumaton arviointi, esitti komissiolle lausuntonsa 23 päivänä tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

(2)

Asiantuntija, jonka tehtävänä oli laatia Puolan rakenneuudistusohjelmasta pöytäkirjassa nro 8 tarkoitettu riippumaton arviointi, esitti komissiolle lausuntonsa 23 päivänä tammikuuta 2004.

| (3) | Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely ja pyysi näitä toimittamaan eräitä lisätietoja. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely ja pyysi näitä toimittamaan eräitä lisätietoja.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (5) | Puolan viranomaiset vastasivat esitettyihin kysymyksiin 26 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset myös pyysivät komissiota tekemään pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla päätöksen Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusohjelmaa koskevan muutoksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(5)

Puolan viranomaiset vastasivat esitettyihin kysymyksiin 26 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset myös pyysivät komissiota tekemään pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla päätöksen Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusohjelmaa koskevan muutoksen hyväksymisestä.

| (6) | Komissio sai asianomaisilta huomautuksia ja toimitti ne tiedoksi Puolan viranomaisille 27 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai asianomaisilta huomautuksia ja toimitti ne tiedoksi Puolan viranomaisille 27 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Puolan viranomaiset vastasivat asianomaisten esittämiin huomautuksiin 22 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Tämän jälkeen komission yksiköt ja Puolan viranomaiset tapasivat toisensa useita kertoja. Lisätietoja toimitettiin viimeksi 8 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Puolan viranomaiset vastasivat asianomaisten esittämiin huomautuksiin 22 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Tämän jälkeen komission yksiköt ja Puolan viranomaiset tapasivat toisensa useita kertoja. Lisätietoja toimitettiin viimeksi 8 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

II.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1.   Johdanto

| (8) | Tuensaaja, teräksentuottaja Huta Częstochowa S.A., jäljempänä ”HCz” (ks. johdanto-osan 2 kappaleen a alakohta), on vaikeuksissa oleva yritys. Lokakuussa 2002 HCz vuokrasi tuotantoresurssinsa uudelle kommandiittiyhtiölle nimeltä Huta Stali Częstochowa Sp. z o.o., jäljempänä ”HSCz” (ks. johdanto-osan 2 kappaleen b alakohta). |
| --- | --- |

(8)

Tuensaaja, teräksentuottaja Huta Częstochowa S.A., jäljempänä ”HCz” (ks. johdanto-osan 2 kappaleen a alakohta), on vaikeuksissa oleva yritys. Lokakuussa 2002 HCz vuokrasi tuotantoresurssinsa uudelle kommandiittiyhtiölle nimeltä Huta Stali Częstochowa Sp. z o.o., jäljempänä ”HSCz” (ks. johdanto-osan 2 kappaleen b alakohta).

| (9) | Tässä päätöksessä käsitellään kahta eri tukimuotoa: toinen on HCz:n taloudellinen rakenneuudistus (ks. johdanto-osan 3 kappale) ja toisen muodostavat eräät muut välittömät tukitoimenpiteet (ks. johdanto-osan 4 kappale). |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä käsitellään kahta eri tukimuotoa: toinen on HCz:n taloudellinen rakenneuudistus (ks. johdanto-osan 3 kappale) ja toisen muodostavat eräät muut välittömät tukitoimenpiteet (ks. johdanto-osan 4 kappale).

| (10) | Terästehtaan ”rakenneuudistus” tapahtui kolmessa vaiheessa, joista ainoastaan viimeinen on valtiontukien valvonnan kannalta kiinnostava. Ensimmäinen yritys toteuttaa yrityksen rakenneuudistus oli tuomioistuimen marraskuussa 2001 määräämä velkasaneeraus, joka kuitenkin epäonnistui. Tämän seurauksena HCz joutui lokakuussa 2002 jättämään konkurssihakemuksen. Helmikuussa 2003 HCz sai uuden lain nojalla luvan rakenneuudistuksen toteuttamiseen, minkä vuoksi konkurssimenettely keskeytettiin. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen omaisuuserät jaetaan eri yritysten kesken ja yritykset tai omaisuuserät myydään. Yksi yrityksistä saa teräksentuotantoon liittyvät omaisuuserät, joiden avulla se maksaa velat kaupallisille luotonantajille (pankeille ja julkisille palveluntarjoajille), ja toinen yritys saa lähinnä tonttimaata, jonka avulla se maksaa velat julkisen sektorin luotonantajille (julkisille laitoksille, esimerkiksi verot). Myös muut HCz:n tytäryhtiöt myydään, jotta voidaan maksaa pois ne julkisen sektorin ja kaupallisten luotonantajien myöntämät velat, joita ei voida hoitaa rakenneuudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Terästehtaan ”rakenneuudistus” tapahtui kolmessa vaiheessa, joista ainoastaan viimeinen on valtiontukien valvonnan kannalta kiinnostava. Ensimmäinen yritys toteuttaa yrityksen rakenneuudistus oli tuomioistuimen marraskuussa 2001 määräämä velkasaneeraus, joka kuitenkin epäonnistui. Tämän seurauksena HCz joutui lokakuussa 2002 jättämään konkurssihakemuksen. Helmikuussa 2003 HCz sai uuden lain nojalla luvan rakenneuudistuksen toteuttamiseen, minkä vuoksi konkurssimenettely keskeytettiin. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen omaisuuserät jaetaan eri yritysten kesken ja yritykset tai omaisuuserät myydään. Yksi yrityksistä saa teräksentuotantoon liittyvät omaisuuserät, joiden avulla se maksaa velat kaupallisille luotonantajille (pankeille ja julkisille palveluntarjoajille), ja toinen yritys saa lähinnä tonttimaata, jonka avulla se maksaa velat julkisen sektorin luotonantajille (julkisille laitoksille, esimerkiksi verot). Myös muut HCz:n tytäryhtiöt myydään, jotta voidaan maksaa pois ne julkisen sektorin ja kaupallisten luotonantajien myöntämät velat, joita ei voida hoitaa rakenneuudistuksen yhteydessä.

2.   Tuensaaja

a)   Huta Częstochowa

| (11) | HCz on Puolan toiseksi suurin teräksentuottaja. Se tuottaa pääasiallisesti seosteräksestä valmistettuja kvarttolevyjä (3). Nämä lopputuotteet muodostavat yli 60 prosenttia tehtaan myynnistä. Kvarttolevyjä käytetään laivanrakennuksessa ja rakennusteollisuudessa. |
| --- | --- |

(11)

HCz on Puolan toiseksi suurin teräksentuottaja. Se tuottaa pääasiallisesti seosteräksestä valmistettuja kvarttolevyjä (3). Nämä lopputuotteet muodostavat yli 60 prosenttia tehtaan myynnistä. Kvarttolevyjä käytetään laivanrakennuksessa ja rakennusteollisuudessa.

| (12) | Ensimmäinen HCz:n tehdas perustettiin vuosina 1896–1902. Nykyään HCz käsittää suhteellisen uudenaikaisen teräsvalimon ja karkealevyvalssaamon, jossa on valokaariuuni, jatkuvatoiminen valimo sekä karkealevyjen valssain, johon kuuluu viimeistelylaitteisto. Valimon nimellinen tuotantokapasiteetti on 700 000 tonnia ja valssaamon noin 780 000 tonnia (valimo tuottaa puolivalmisteita, mm. levyaihioita, jotka viimeistellään valssaamossa lopputuotteiksi). |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäinen HCz:n tehdas perustettiin vuosina 1896–1902. Nykyään HCz käsittää suhteellisen uudenaikaisen teräsvalimon ja karkealevyvalssaamon, jossa on valokaariuuni, jatkuvatoiminen valimo sekä karkealevyjen valssain, johon kuuluu viimeistelylaitteisto. Valimon nimellinen tuotantokapasiteetti on 700 000 tonnia ja valssaamon noin 780 000 tonnia (valimo tuottaa puolivalmisteita, mm. levyaihioita, jotka viimeistellään valssaamossa lopputuotteiksi).

| (13) | HCz:lla on 14 tytäryhtiötä, jotka tuottavat sille oheispalveluita. Näitä ovat mm. teräsputkien tuottaja Rurexpol Sp. Z o.o.
   (4), koksaamo Koksownia Sp. Z o.o. sekä sähkön tuotantolaitos Elsen Sp. z o.o. Vuonna 2002 HCz ja sen tytäryhtiöt työllistivät noin 5 000 työntekijää. |
| --- | --- |

(13)

HCz:lla on 14 tytäryhtiötä, jotka tuottavat sille oheispalveluita. Näitä ovat mm. teräsputkien tuottaja Rurexpol Sp. Z o.o.
   (4), koksaamo Koksownia Sp. Z o.o. sekä sähkön tuotantolaitos Elsen Sp. z o.o. Vuonna 2002 HCz ja sen tytäryhtiöt työllistivät noin 5 000 työntekijää.

| (14) | HCz on kokonaan Puolan valtiovarainministeriön omistuksessa. Yhtiön osakepääoma on 370 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 miljoonaa euroa (5). Yhtiön omaisuuserien kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2003 oli 768,5 miljoonaa zlotya (noin 160 milj. euroa). |
| --- | --- |

(14)

HCz on kokonaan Puolan valtiovarainministeriön omistuksessa. Yhtiön osakepääoma on 370 miljoonaa Puolan zlotya (eli noin 70 miljoonaa euroa (5). Yhtiön omaisuuserien kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2003 oli 768,5 miljoonaa zlotya (noin 160 milj. euroa).

| (15) | HCz on ollut taloudellisesti vaikeassa tilanteessa kesästä 2001 lähtien. Koska yhtiö ei pystynyt hoitamaan velkojaan (vuoden 2003 lopussa noin 1,4 miljardia zlotya eli noin 310 miljoonaa euroa), valtaosa sen omaisuuseristä, mukaan luettuina kaikki teräksentuotantoon liittyvät omaisuuserät, on annettu vakuudeksi pääasiallisille velkojille. |
| --- | --- |

(15)

HCz on ollut taloudellisesti vaikeassa tilanteessa kesästä 2001 lähtien. Koska yhtiö ei pystynyt hoitamaan velkojaan (vuoden 2003 lopussa noin 1,4 miljardia zlotya eli noin 310 miljoonaa euroa), valtaosa sen omaisuuseristä, mukaan luettuina kaikki teräksentuotantoon liittyvät omaisuuserät, on annettu vakuudeksi pääasiallisille velkojille.

| (16) | HCz haki 11 päivänä marraskuuta 2001 tuomioistuimelta velkasaneerauksen aloittamista voidakseen lykätä velkojensa maksua. Velkasaneerauksen tarkoituksena on toteuttaa yrityksen rakenneuudistus siten, että velkojat luopuvat osasta saataviaan. Lokakuussa 2002 tuomioistuin perui velkasaneerausmenettelyn, koska velkojat eivät päässeet sopimukseen rakenneuudistuspaketista. Puolan viranomaisten mukaan velkasaneerausmenettely epäonnistui, koska velkojat vaativat, että HCz maksaisi kaikki velkansa valtiolta saamansa tuen avulla. |
| --- | --- |

(16)

HCz haki 11 päivänä marraskuuta 2001 tuomioistuimelta velkasaneerauksen aloittamista voidakseen lykätä velkojensa maksua. Velkasaneerauksen tarkoituksena on toteuttaa yrityksen rakenneuudistus siten, että velkojat luopuvat osasta saataviaan. Lokakuussa 2002 tuomioistuin perui velkasaneerausmenettelyn, koska velkojat eivät päässeet sopimukseen rakenneuudistuspaketista. Puolan viranomaisten mukaan velkasaneerausmenettely epäonnistui, koska velkojat vaativat, että HCz maksaisi kaikki velkansa valtiolta saamansa tuen avulla.

| (17) | Lokakuun 28 päivänä 2002 HCz haki konkurssimenettelyn aloittamista. Puolan lainsäädännön mukaan HCz:n oli haettava konkurssia, koska se ei velkasaneerausmenettelyn päättyessä pystynyt maksamaan velkojaan, jotka erääntyivät menettelyn päättymisen vuoksi. Tuosta päivästä alkaen HCz vuokrasi tuotantoresurssinsa pois ja lopetti teräksentuotannon. Nyt se toimii ainoastaan tytäryhtiöidensä holdingyhtiönä ja muodostuu pelkästään hallintoelimestä, jossa on noin 40 jäsentä. |
| --- | --- |

(17)

Lokakuun 28 päivänä 2002 HCz haki konkurssimenettelyn aloittamista. Puolan lainsäädännön mukaan HCz:n oli haettava konkurssia, koska se ei velkasaneerausmenettelyn päättyessä pystynyt maksamaan velkojaan, jotka erääntyivät menettelyn päättymisen vuoksi. Tuosta päivästä alkaen HCz vuokrasi tuotantoresurssinsa pois ja lopetti teräksentuotannon. Nyt se toimii ainoastaan tytäryhtiöidensä holdingyhtiönä ja muodostuu pelkästään hallintoelimestä, jossa on noin 40 jäsentä.

b)   Huta Stali Częstochowa

| (18) | HCz:n konkurssimenettelyn seurauksena perustettiin uusi yhtiö, HSCz, jota hallinnoi Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (jäljempänä ”TFS”, teräksen tuottajana toimiva kommandiittiyhtiö, joka on valtaosaksi valtiovarainministeriön omistuksessa). Tarkoituksena oli turvata tuotannon jatkuminen ilman riskiä siitä, että konkurssipesän hoitaja lopettaa menettelyn kohteena olevan yrityksen toiminnan. |
| --- | --- |

(18)

HCz:n konkurssimenettelyn seurauksena perustettiin uusi yhtiö, HSCz, jota hallinnoi Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (jäljempänä ”TFS”, teräksen tuottajana toimiva kommandiittiyhtiö, joka on valtaosaksi valtiovarainministeriön omistuksessa). Tarkoituksena oli turvata tuotannon jatkuminen ilman riskiä siitä, että konkurssipesän hoitaja lopettaa menettelyn kohteena olevan yrityksen toiminnan.

| (19) | Lokakuun 28 päivänä 2002 HSCz vuokrasi HCz:lta teräksen tuotantoon tarvittavat laitokset (mm. teräsvalimon, karkealevyvalssaamon, koksaamon ja eräitä peruspalveluita). Vuokrasopimuksen mukaan HSCz maksaa vuokraa kuukausittain [...] (6) miljoonaa zlotya ja ottaa palvelukseensa 2 057 HCz:n työntekijää (nykyään 1 950 työntekijää). |
| --- | --- |

(19)

Lokakuun 28 päivänä 2002 HSCz vuokrasi HCz:lta teräksen tuotantoon tarvittavat laitokset (mm. teräsvalimon, karkealevyvalssaamon, koksaamon ja eräitä peruspalveluita). Vuokrasopimuksen mukaan HSCz maksaa vuokraa kuukausittain [...] (6) miljoonaa zlotya ja ottaa palvelukseensa 2 057 HCz:n työntekijää (nykyään 1 950 työntekijää).

| (20) | Vuokrasopimuksessa myönnetään HSCz:lle 14 kuukauden lykkäys vuokranmaksusta. Vaikka sopimuksessa ei selkeästi määrätä, että lykkäyksestä olisi maksettava korkoa, 30 päivänä marraskuuta 2004 määriteltiin lakisääteisen korkoprosentin mukainen korkosumma, [...] zlotya, jonka HSCz maksoi HCz:lle. |
| --- | --- |

(20)

Vuokrasopimuksessa myönnetään HSCz:lle 14 kuukauden lykkäys vuokranmaksusta. Vaikka sopimuksessa ei selkeästi määrätä, että lykkäyksestä olisi maksettava korkoa, 30 päivänä marraskuuta 2004 määriteltiin lakisääteisen korkoprosentin mukainen korkosumma, [...] zlotya, jonka HSCz maksoi HCz:lle.

| (21) | TFS antoi HSCz:lle vain vaaditun vähimmäispääoman eli 50 000 zlotya. Voidakseen toimia markkinoilla ilman käyttöpääomaa HSCz lyhensi saataviensa maksuajan noin 15 päivään ja pidensi omien velvoitteidensa maksuajan yli 50 päivään. Tämä oli mahdollista siksi, että kaikki tärkeimmät tavarantoimittajat (yhtä lukuun ottamatta) olivat valmiit hyväksymään tällaisen maksuaikataulun voidakseen säilyttää HSCz:n pääasiakkaanaan. Todellisuudessa monet tavarantoimittajat tekivät ns. vaihtokauppajärjestelyjä, joiden nojalla raaka-aineesta ja erityisesti teräsromusta maksettiin lopputuotteilla, kuten teräslevyillä, jotka oli tarkoitettu jälleenmyytäväksi tietyille loppukäyttäjille. Järjestelyihin osallistuvat yritykset valvoivat tarkasti HSCz:n tuotantoa ja kirjanpitoa ja vaativat ottamastaan riskistä vastineeksi huomattavat voitot. |
| --- | --- |

(21)

TFS antoi HSCz:lle vain vaaditun vähimmäispääoman eli 50 000 zlotya. Voidakseen toimia markkinoilla ilman käyttöpääomaa HSCz lyhensi saataviensa maksuajan noin 15 päivään ja pidensi omien velvoitteidensa maksuajan yli 50 päivään. Tämä oli mahdollista siksi, että kaikki tärkeimmät tavarantoimittajat (yhtä lukuun ottamatta) olivat valmiit hyväksymään tällaisen maksuaikataulun voidakseen säilyttää HSCz:n pääasiakkaanaan. Todellisuudessa monet tavarantoimittajat tekivät ns. vaihtokauppajärjestelyjä, joiden nojalla raaka-aineesta ja erityisesti teräsromusta maksettiin lopputuotteilla, kuten teräslevyillä, jotka oli tarkoitettu jälleenmyytäväksi tietyille loppukäyttäjille. Järjestelyihin osallistuvat yritykset valvoivat tarkasti HSCz:n tuotantoa ja kirjanpitoa ja vaativat ottamastaan riskistä vastineeksi huomattavat voitot.

| (22) | Lisävakuuksia vaadittiin kuitenkin ainoastaan sähköntoimituksiin liittyville velvoitteille. Sähköntoimituksista vastasi Polskie Sieci Energetyczne S.A. (jäljempänä ”PSE”), joka vaati TFS:ää allekirjoittamaan kolme vakuussopimusta, kukin arvoltaan [...] miljoonaa zlotya. Sopimukset sisältävät sekä vakuuden, joka muodostuu kolmesta velkakirjasta, joista kukin on arvoltaan [...] miljoonaa zlotya, että kolme sitoumusta, joissa hyväksytään Puolan siviilikoodeksin (777 §:ssä) tarkoitettu välitön täytäntöönpano. Näin PSE sai yhteensä [...] miljoonan zlotyn vakuuden. Lokakuun 28 päivänä 2002 annettiin kaksi velkakirjaa/vakuutta, joista kumpikin oli arvoltaan [...] miljoonaa zlotya ja voimassa 30 päivään kesäkuuta 2003. Joulukuun 20 päivänä 2002 annettiin seuraava, [...] miljoonan zlotyn vakuus, joka oli voimassa 31 päivään maaliskuuta 2005. HSCz maksoi kaikista velkakirjoista ja vakuuksista kiinteän [...] miljoonan zlotyn palkkion ja [...] miljoonan zlotyn vakuudesta noin 0,8 prosentin palkkion. Maksamattomien energialaskujen yhteissumma ei kuitenkaan missään vaiheessa ylittänyt [...] miljoonan zlotyn määrää, koska vakuussopimukseen sisältyvän järjestelyn mukaan HSCz:n oli maksettava kaikki erääntyneet laskut viiden viikon kuluessa. |
| --- | --- |

(22)

Lisävakuuksia vaadittiin kuitenkin ainoastaan sähköntoimituksiin liittyville velvoitteille. Sähköntoimituksista vastasi Polskie Sieci Energetyczne S.A. (jäljempänä ”PSE”), joka vaati TFS:ää allekirjoittamaan kolme vakuussopimusta, kukin arvoltaan [...] miljoonaa zlotya. Sopimukset sisältävät sekä vakuuden, joka muodostuu kolmesta velkakirjasta, joista kukin on arvoltaan [...] miljoonaa zlotya, että kolme sitoumusta, joissa hyväksytään Puolan siviilikoodeksin (777 §:ssä) tarkoitettu välitön täytäntöönpano. Näin PSE sai yhteensä [...] miljoonan zlotyn vakuuden. Lokakuun 28 päivänä 2002 annettiin kaksi velkakirjaa/vakuutta, joista kumpikin oli arvoltaan [...] miljoonaa zlotya ja voimassa 30 päivään kesäkuuta 2003. Joulukuun 20 päivänä 2002 annettiin seuraava, [...] miljoonan zlotyn vakuus, joka oli voimassa 31 päivään maaliskuuta 2005. HSCz maksoi kaikista velkakirjoista ja vakuuksista kiinteän [...] miljoonan zlotyn palkkion ja [...] miljoonan zlotyn vakuudesta noin 0,8 prosentin palkkion. Maksamattomien energialaskujen yhteissumma ei kuitenkaan missään vaiheessa ylittänyt [...] miljoonan zlotyn määrää, koska vakuussopimukseen sisältyvän järjestelyn mukaan HSCz:n oli maksettava kaikki erääntyneet laskut viiden viikon kuluessa.

3.   Huta Częstochowan rakenneuudistus

a)   Puolan terästeollisuuden rakenneuudistus

| (23) | Puolan hallitus hyväksyi Puolan rauta- ja terästeollisuuden ensimmäisen rakenneuudistusohjelman kesäkuussa 1998. Ohjelmaa päivitettiin vuonna 2001 ja siihen liitettiin rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksesta 24 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (7), josta tuli Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksen oikeusperusta. |
| --- | --- |

(23)

Puolan hallitus hyväksyi Puolan rauta- ja terästeollisuuden ensimmäisen rakenneuudistusohjelman kesäkuussa 1998. Ohjelmaa päivitettiin vuonna 2001 ja siihen liitettiin rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksesta 24 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (7), josta tuli Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksen oikeusperusta.

| (24) | Marraskuun 5 päivänä 2002 Puolan hallitus hyväksyi ensimmäisen rakenneuudistusohjelman muutoksen, minkä jälkeen ohjelman nimeksi tuli Puolan rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistus- ja kehittämisohjelma vuoteen 2006 (jäljempänä ”kansallinen rakenneuudistusohjelma” eli ”KRO”). Ohjelman perusteella Puolan terästeollisuudelle voidaan ennen muuta myöntää valtiontukea rakenneuudistuksen toteuttamista varten vuosina 1997–2006. Tukea voidaan myöntää enintään 3 387 miljardia zlotya (713 milj. euroa). |
| --- | --- |

(24)

Marraskuun 5 päivänä 2002 Puolan hallitus hyväksyi ensimmäisen rakenneuudistusohjelman muutoksen, minkä jälkeen ohjelman nimeksi tuli Puolan rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistus- ja kehittämisohjelma vuoteen 2006 (jäljempänä ”kansallinen rakenneuudistusohjelma” eli ”KRO”). Ohjelman perusteella Puolan terästeollisuudelle voidaan ennen muuta myöntää valtiontukea rakenneuudistuksen toteuttamista varten vuosina 1997–2006. Tukea voidaan myöntää enintään 3 387 miljardia zlotya (713 milj. euroa).

| (25) | KRO:n mukaan Puolassa on 17 terästehdasta, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluu kahdeksan yritystä, jotka saavat valtiontukea KRO:n nojalla. Valtaosa tuesta on myönnetty Puolan neljän suurimman terästehtaan vahvistamiseen. Yhdessä niistä muodostettiin maan suurin teräksentuottaja nimellä Polskie Huty Stali S.A. (jäljempänä ”PHS”), jonka nimi tätä nykyä on Mittal Steel Poland (jäljempänä ”MSP”). Tämä muutos tapahtui sen jälkeen kun yritys myytiin LNM-nimiselle holdingyhtiölle (8), josta sittemmin on muodostettu Mittal Steel (9). Toiseen ryhmään kuuluu kuusi yritystä, jotka eivät kuulu rakenneuudistusohjelman piiriin siksi, että teräksentuotanto ei ollut niiden päätoimiala, tai siksi etteivät ne ole saaneet tukea. Kolmanteen ryhmään kuuluu kolme yritystä, jotka ovat hakeneet tukea, mutta jotka ovat sittemmin joutuneet konkurssimenettelyyn. |
| --- | --- |

(25)

KRO:n mukaan Puolassa on 17 terästehdasta, jotka voidaan jakaa kolmeen ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluu kahdeksan yritystä, jotka saavat valtiontukea KRO:n nojalla. Valtaosa tuesta on myönnetty Puolan neljän suurimman terästehtaan vahvistamiseen. Yhdessä niistä muodostettiin maan suurin teräksentuottaja nimellä Polskie Huty Stali S.A. (jäljempänä ”PHS”), jonka nimi tätä nykyä on Mittal Steel Poland (jäljempänä ”MSP”). Tämä muutos tapahtui sen jälkeen kun yritys myytiin LNM-nimiselle holdingyhtiölle (8), josta sittemmin on muodostettu Mittal Steel (9). Toiseen ryhmään kuuluu kuusi yritystä, jotka eivät kuulu rakenneuudistusohjelman piiriin siksi, että teräksentuotanto ei ollut niiden päätoimiala, tai siksi etteivät ne ole saaneet tukea. Kolmanteen ryhmään kuuluu kolme yritystä, jotka ovat hakeneet tukea, mutta jotka ovat sittemmin joutuneet konkurssimenettelyyn.

| (26) | HCz kuului kolmanteen ryhmään. Kun HCz haki konkurssimenettelyn aloittamista, KRO:hon merkittiin, että ”tehtaan rakenneuudistusta jatketaan konkurssin muodossa” (3.1.2 ja 5.1 kohta). Itse asiassa KRO:n 3.1.3.3 kohdassa todetaan, että HCz on yksi niistä yrityksistä, ”joiden osalta on aloitettu konkurssimenettely” ja vahvistetaan, että yritys on tätä nykyä konkurssipesän hoitajan valvonnassa. KRO:n 5.4.2 kohdassa selvitetään, että ”HCz:lle olisi välttämättä myönnettävä rakenneuudistuksen toteuttamista varten noin miljardi zlotya valtiontukea. Tämä ei kuitenkaan tuottaisi toivottua tulosta. Tällöin voidaan olettaa, että HCz:n rakenneuudistus toteutuu konkurssin muodossa, ja tehtaan tuotantoresurssit jäävät uuden HSCz:n haltuun. Uusi yhtiö jatkaa HCz:n tuotantotoimintaa ilman rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea. HCz:n omaisuuserät eivät siirry minkään valtiontukea saavan yrityksen haltuun (KRO:n 3.1.3.1 kohta).” |
| --- | --- |

(26)

HCz kuului kolmanteen ryhmään. Kun HCz haki konkurssimenettelyn aloittamista, KRO:hon merkittiin, että ”tehtaan rakenneuudistusta jatketaan konkurssin muodossa” (3.1.2 ja 5.1 kohta). Itse asiassa KRO:n 3.1.3.3 kohdassa todetaan, että HCz on yksi niistä yrityksistä, ”joiden osalta on aloitettu konkurssimenettely” ja vahvistetaan, että yritys on tätä nykyä konkurssipesän hoitajan valvonnassa. KRO:n 5.4.2 kohdassa selvitetään, että ”HCz:lle olisi välttämättä myönnettävä rakenneuudistuksen toteuttamista varten noin miljardi zlotya valtiontukea. Tämä ei kuitenkaan tuottaisi toivottua tulosta. Tällöin voidaan olettaa, että HCz:n rakenneuudistus toteutuu konkurssin muodossa, ja tehtaan tuotantoresurssit jäävät uuden HSCz:n haltuun. Uusi yhtiö jatkaa HCz:n tuotantotoimintaa ilman rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea. HCz:n omaisuuserät eivät siirry minkään valtiontukea saavan yrityksen haltuun (KRO:n 3.1.3.1 kohta).”

| (27) | KRO on esitelty Euroopan unionille. Ohjelma viimeisteltiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 komission kanssa käytyjen intensiivisten neuvottelujen jälkeen. Arvioituaan ohjelman komissio esitti ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla valtiontuen myöntämistä Puolan terästeollisuudelle Eurooppa-sopimuksen puitteissa voidaan jatkaa vuoden 2003 loppuun asti (alun perin valtiontuen myöntäminen oli sallittu vain vuoteen 1997 asti) edellyttäen, että ala saavuttaa kannattavuuden vuoteen 2006 mennessä. Neuvosto vahvisti päätöksen heinäkuussa 2003 (10). |
| --- | --- |

(27)

KRO on esitelty Euroopan unionille. Ohjelma viimeisteltiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 komission kanssa käytyjen intensiivisten neuvottelujen jälkeen. Arvioituaan ohjelman komissio esitti ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla valtiontuen myöntämistä Puolan terästeollisuudelle Eurooppa-sopimuksen puitteissa voidaan jatkaa vuoden 2003 loppuun asti (alun perin valtiontuen myöntäminen oli sallittu vain vuoteen 1997 asti) edellyttäen, että ala saavuttaa kannattavuuden vuoteen 2006 mennessä. Neuvosto vahvisti päätöksen heinäkuussa 2003 (10).

| (28) | Tämä tarkoittaa sitä, että EU antoi Puolalle luvan myöntää terästeollisuudelle rakenneuudistustukea, vaikka se on EU:n periaatteiden vastaista (11). KRO:n tärkeimmät kohdat muutettiin liittymissopimuksen pöytäkirjaksi nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta. Pöytäkirjassa sallitaan valtiontuen myöntäminen kahdeksalle nimeltä mainitulle yritykselle (joihin HCz ei kuulu). Tuen sallittu enimmäismäärä on 3 387 miljardia zlotya. Toisaalta pöytäkirjassa korostetaan, että Puola ei saa myöntää muuta valtiontukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(28)

Tämä tarkoittaa sitä, että EU antoi Puolalle luvan myöntää terästeollisuudelle rakenneuudistustukea, vaikka se on EU:n periaatteiden vastaista (11). KRO:n tärkeimmät kohdat muutettiin liittymissopimuksen pöytäkirjaksi nro 8 Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksesta. Pöytäkirjassa sallitaan valtiontuen myöntäminen kahdeksalle nimeltä mainitulle yritykselle (joihin HCz ei kuulu). Tuen sallittu enimmäismäärä on 3 387 miljardia zlotya. Toisaalta pöytäkirjassa korostetaan, että Puola ei saa myöntää muuta valtiontukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen.

b)   30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki

| (29) | Lokakuun 30 päivänä 2002, pian sen jälkeen kun HCz oli jättänyt konkurssihakemuksen, annettiin laki työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittäville yrityksille myönnettävästä valtiontuesta (laki sellaisena kuin se on muutettuna marraskuussa 2003 (12); jäljempänä ”30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki”) (13). Lain nojalla yritykset voivat toteuttaa rakenneuudistuksen välttääkseen selvitystilaan joutumisen. Tätä varten laissa säädetään uudesta tavasta toteuttaa rakenneuudistus siten, että toteutetaan julkisen velan uudelleenjärjestely (ns. osittainen mitätöinti). Aiemmin oli mahdollista ainoastaan muuttaa julkisen velan maksuaikataulua tai lykätä maksuja. |
| --- | --- |

(29)

Lokakuun 30 päivänä 2002, pian sen jälkeen kun HCz oli jättänyt konkurssihakemuksen, annettiin laki työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittäville yrityksille myönnettävästä valtiontuesta (laki sellaisena kuin se on muutettuna marraskuussa 2003 (12); jäljempänä ”30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki”) (13). Lain nojalla yritykset voivat toteuttaa rakenneuudistuksen välttääkseen selvitystilaan joutumisen. Tätä varten laissa säädetään uudesta tavasta toteuttaa rakenneuudistus siten, että toteutetaan julkisen velan uudelleenjärjestely (ns. osittainen mitätöinti). Aiemmin oli mahdollista ainoastaan muuttaa julkisen velan maksuaikataulua tai lykätä maksuja.

| (30) | Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain 7 §:n 1 momentin mukaan rakenneuudistuksen kohteena oleva yritys saa oikeuden konkurssisuojaan, joka alkaa rakenneuudistusmenettelyn aloittamispäivästä ja kestää menettelyn päättymiseen tai sen keskeyttämiseen saakka. Rakenneuudistusmenettely on saatettava päätökseen viimeistään 24 kuukauden kuluttua siitä kun päätös sen toteuttamisesta on tehty (30.10.2002 annetun lain 19 §:n 2 momentti). |
| --- | --- |

(30)

Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain 7 §:n 1 momentin mukaan rakenneuudistuksen kohteena oleva yritys saa oikeuden konkurssisuojaan, joka alkaa rakenneuudistusmenettelyn aloittamispäivästä ja kestää menettelyn päättymiseen tai sen keskeyttämiseen saakka. Rakenneuudistusmenettely on saatettava päätökseen viimeistään 24 kuukauden kuluttua siitä kun päätös sen toteuttamisesta on tehty (30.10.2002 annetun lain 19 §:n 2 momentti).

| (31) | Lokakuun 30 päivänä 2002 annetussa laissa säädetään taloudellisesta uudelleenjärjestelystä, joka koskee ennen heinäkuuta 2002 syntyneitä yksityisoikeudellisia velvoitteita ja ennen kesäkuuta 2002 syntyneitä julkisoikeudellisia velvoitteita (30.10.2002 annetun lain 3 § , jolla jälkimmäistä määräaikaa jatkettiin vuodella). Yksityisoikeudellisten velvoitteiden uudelleenjärjestely voidaan toteuttaa sellaisen rakenneuudistussopimuksen nojalla, jonka vähintään 50 prosenttia velkojista on hyväksynyt (ks. 30.10.2002 annetun lain 4 luku), kun taas julkisoikeudelliset velvoitteet voidaan osittain mitätöidä Puolan teollisuuden kehittämisviraston johtajan tekemän päätöksen nojalla. Puolan teollisuuden kehittämisvirasto (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., jäljempänä ”ARP”) on elin, joka valvoo 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain nojalla toteutettuja yritysten rakenneuudistuksia (ks. lain 5 luku). |
| --- | --- |

(31)

Lokakuun 30 päivänä 2002 annetussa laissa säädetään taloudellisesta uudelleenjärjestelystä, joka koskee ennen heinäkuuta 2002 syntyneitä yksityisoikeudellisia velvoitteita ja ennen kesäkuuta 2002 syntyneitä julkisoikeudellisia velvoitteita (30.10.2002 annetun lain 3 § , jolla jälkimmäistä määräaikaa jatkettiin vuodella). Yksityisoikeudellisten velvoitteiden uudelleenjärjestely voidaan toteuttaa sellaisen rakenneuudistussopimuksen nojalla, jonka vähintään 50 prosenttia velkojista on hyväksynyt (ks. 30.10.2002 annetun lain 4 luku), kun taas julkisoikeudelliset velvoitteet voidaan osittain mitätöidä Puolan teollisuuden kehittämisviraston johtajan tekemän päätöksen nojalla. Puolan teollisuuden kehittämisvirasto (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A., jäljempänä ”ARP”) on elin, joka valvoo 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain nojalla toteutettuja yritysten rakenneuudistuksia (ks. lain 5 luku).

| (32) | Lisäksi 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muutoksessa, joka tuli voimaan 14 päivänä marraskuuta 2003, säädetään (5 a luvussa) mahdollisuudesta saada julkisoikeudellisista vaateista tietty määrä rahaa erityisen rakenneuudistusjärjestelyn avulla siten, että tuensaaja siirtää osan vakuudettomista omaisuuseristä ARP:n alaisuudessa toimivan yhtiön (Operator) haltuun; tämän osuuden arvon on oltava vähintään 25 prosenttia velan kokonaismäärästä. Tämän jälkeen kyseinen omaisuuserä myydään ja näin saadut varat maksetaan julkisen sektorin velkojille (30.10.2002 annetun lain 32 d §). Julkisen sektorin velkojien on kuitenkin annettava suostumuksensa tällaiseen erityiseen rakenneuudistusjärjestelyyn (30.10.2002 annetun lain 32 h §). |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muutoksessa, joka tuli voimaan 14 päivänä marraskuuta 2003, säädetään (5 a luvussa) mahdollisuudesta saada julkisoikeudellisista vaateista tietty määrä rahaa erityisen rakenneuudistusjärjestelyn avulla siten, että tuensaaja siirtää osan vakuudettomista omaisuuseristä ARP:n alaisuudessa toimivan yhtiön (Operator) haltuun; tämän osuuden arvon on oltava vähintään 25 prosenttia velan kokonaismäärästä. Tämän jälkeen kyseinen omaisuuserä myydään ja näin saadut varat maksetaan julkisen sektorin velkojille (30.10.2002 annetun lain 32 d §). Julkisen sektorin velkojien on kuitenkin annettava suostumuksensa tällaiseen erityiseen rakenneuudistusjärjestelyyn (30.10.2002 annetun lain 32 h §).

| (33) | Luvun 5 a ja erityisen rakenneuudistusjärjestelyn nojalla laajennetaan myös uudelleenjärjestelyn kohteeksi hyväksyttävien vaateiden ajallista ja aineellista soveltamisalaa. Vaateet voivat olla uudelleenjärjestelyn kohteena vuoden pidempään (30 päivään kesäkuuta 2003 saakka), ja tällaisiin vaateisiin voivat kuulua entistä useammanlaiset julkisoikeudelliset saatavat (30.10.2002 annetun lain 32 a §:n 1 momentti) (14). |
| --- | --- |

(33)

Luvun 5 a ja erityisen rakenneuudistusjärjestelyn nojalla laajennetaan myös uudelleenjärjestelyn kohteeksi hyväksyttävien vaateiden ajallista ja aineellista soveltamisalaa. Vaateet voivat olla uudelleenjärjestelyn kohteena vuoden pidempään (30 päivään kesäkuuta 2003 saakka), ja tällaisiin vaateisiin voivat kuulua entistä useammanlaiset julkisoikeudelliset saatavat (30.10.2002 annetun lain 32 a §:n 1 momentti) (14).

c)   Huta Częstochowan rakenneuudistus

| (34) | HCz teki 21 päivänä tammikuuta 2003 ARP:lle hakemuksen rakenneuudistuksen aloittamisesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain nojalla. ARP:n johtaja hyväksyi hakemuksen 21 päivänä helmikuuta 2003 ja määräsi rakenneuudistusmenettelyn aloitettavaksi 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 10 §:n 1 momentin nojalla, minkä seurauksena HCz sai konkurssisuojan. |
| --- | --- |

(34)

HCz teki 21 päivänä tammikuuta 2003 ARP:lle hakemuksen rakenneuudistuksen aloittamisesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain nojalla. ARP:n johtaja hyväksyi hakemuksen 21 päivänä helmikuuta 2003 ja määräsi rakenneuudistusmenettelyn aloitettavaksi 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 10 §:n 1 momentin nojalla, minkä seurauksena HCz sai konkurssisuojan.

| (35) | HCz esitti ARP:lle rakenneuudistussuunnitelman 18 päivänä huhtikuuta 2003. Suunnitelman perusajatuksena oli, että HCz:n omaisuuserät jaetaan tuotantoresursseihin ja muihin varoihin, minkä jälkeen tuotantoresurssit myydään yksityiselle sijoittajalle liiketoiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaisesti. ARP hyväksyi rakenneuudistussuunnitelman 2 päivänä heinäkuuta 2003. Tämän jälkeen suunnitelma esitettiin kilpailu- ja kuluttajansuojavirastolle (Urzędzie Ochrony Konkurencji i Konsumentów, jäljempänä ”KKV”), joka hyväksyi sen 25 päivänä heinäkuuta 2003 sillä ehdolla, että sen toteuttamiseen ei myönnetä valtiontukea (15). |
| --- | --- |

(35)

HCz esitti ARP:lle rakenneuudistussuunnitelman 18 päivänä huhtikuuta 2003. Suunnitelman perusajatuksena oli, että HCz:n omaisuuserät jaetaan tuotantoresursseihin ja muihin varoihin, minkä jälkeen tuotantoresurssit myydään yksityiselle sijoittajalle liiketoiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaisesti. ARP hyväksyi rakenneuudistussuunnitelman 2 päivänä heinäkuuta 2003. Tämän jälkeen suunnitelma esitettiin kilpailu- ja kuluttajansuojavirastolle (Urzędzie Ochrony Konkurencji i Konsumentów, jäljempänä ”KKV”), joka hyväksyi sen 25 päivänä heinäkuuta 2003 sillä ehdolla, että sen toteuttamiseen ei myönnetä valtiontukea (15).

| (36) | ARP:n johtaja teki 7 päivänä elokuuta 2003 päätöksen rakenneuudistuksen toteuttamisesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 10 §:n 4 momentin nojalla. Lokakuussa 2003 rakenneuudistussuunnitelmaa muutettiin KKV:n esittämien vaatimusten mukaisesti. ARP hyväksyi muutoksen 1 päivänä joulukuuta 2003 muuttamalla alkuperäistä päätöstään rakenneuudistuksesta. |
| --- | --- |

(36)

ARP:n johtaja teki 7 päivänä elokuuta 2003 päätöksen rakenneuudistuksen toteuttamisesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 10 §:n 4 momentin nojalla. Lokakuussa 2003 rakenneuudistussuunnitelmaa muutettiin KKV:n esittämien vaatimusten mukaisesti. ARP hyväksyi muutoksen 1 päivänä joulukuuta 2003 muuttamalla alkuperäistä päätöstään rakenneuudistuksesta.

| (37) | ARP:n johtaja teki 30 päivänä huhtikuuta 2003 uuden päätöksen rakenneuudistusta koskevan päätöksen muuttamisesta. Päätös perustui 26 päivänä huhtikuuta 2004 päivitettyyn liiketoimintasuunnitelmaan. Rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettava 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muuttamisen vuoksi. Uudessa versiossa omaisuuserien jakaminen kuvataan yksityiskohtaisemmin (16). |
| --- | --- |

(37)

ARP:n johtaja teki 30 päivänä huhtikuuta 2003 uuden päätöksen rakenneuudistusta koskevan päätöksen muuttamisesta. Päätös perustui 26 päivänä huhtikuuta 2004 päivitettyyn liiketoimintasuunnitelmaan. Rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettava 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain muuttamisen vuoksi. Uudessa versiossa omaisuuserien jakaminen kuvataan yksityiskohtaisemmin (16).

d)   Huta Częstochowan velkojat

| (38) | Velkojat jaetaan rakenneuudistussuunnitelmassa eri ryhmiin niihin liittyvien velvoitteiden oikeudellisen luonteen perusteella: |
| --- | --- |

(38)

Velkojat jaetaan rakenneuudistussuunnitelmassa eri ryhmiin niihin liittyvien velvoitteiden oikeudellisen luonteen perusteella:

| (39) | Ensimmäisen ryhmät muodostavat julkisoikeudelliset velvoitteet (velan määrä laskettu 30 päivänä kesäkuuta 2003):
  sosiaaliturvamaksut (velkojana sosiaaliturvalaitos Zakład Ubezpieczeń Społecznych (jäljempänä ”ZUS”), [...] miljoonaa zlotya (rakenneuudistuksen piiriin otettu [...] miljoonaa zlotya, minkä lisäksi [...] miljoonaa zlotya ei kuulu rakenneuudistuksen piiriin);






  — | kiinteistövero (saajana Częstochowan kunta), [...] miljoonaa zlotya; |
| --- | --- | --- |

(39)

Ensimmäisen ryhmät muodostavat julkisoikeudelliset velvoitteet (velan määrä laskettu 30 päivänä kesäkuuta 2003):

sosiaaliturvamaksut (velkojana sosiaaliturvalaitos Zakład Ubezpieczeń Społecznych (jäljempänä ”ZUS”), [...] miljoonaa zlotya (rakenneuudistuksen piiriin otettu [...] miljoonaa zlotya, minkä lisäksi [...] miljoonaa zlotya ei kuulu rakenneuudistuksen piiriin);

—

kiinteistövero (saajana Częstochowan kunta), [...] miljoonaa zlotya;

| — | ympäristövero (velkojana Sleesian voivodikunta (alueviranomainen)), [...] miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

—

ympäristövero (velkojana Sleesian voivodikunta (alueviranomainen)), [...] miljoonaa zlotya;

| — | laina, velkojana Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (palkansaajien sosiaalietuuksien takuurahasto, jäljempänä ”FGSP”), [...] miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

—

laina, velkojana Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (palkansaajien sosiaalietuuksien takuurahasto, jäljempänä ”FGSP”), [...] miljoonaa zlotya;

| — | maksut valtiolliseen vammaisten kuntoutusrahastoon (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, jäljempänä ”PFRON”), [...] miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

—

maksut valtiolliseen vammaisten kuntoutusrahastoon (Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, jäljempänä ”PFRON”), [...] miljoonaa zlotya;

| — | Częstochowan kaupunginvaltuuston vaateet, [...] miljoonaa zlotya; sekä |
| --- | --- |

—

Częstochowan kaupunginvaltuuston vaateet, [...] miljoonaa zlotya; sekä

| — | ALV ja muut verot, velkojana Urząd Skarbowy (jäljempänä ”verovirasto”), [...] miljoonaa zlotya. |
| --- | --- |

—

ALV ja muut verot, velkojana Urząd Skarbowy (jäljempänä ”verovirasto”), [...] miljoonaa zlotya.

Ns. ”julkisoikeudellisten saatavien julkisia velkojia” ovat siis ZUS, FGSP ja PFRON, jotka toimivat talous- ja työministeriön, Częstochowan kaupungin ja sen veroviraston sekä kaupunginvaltuuston ja Sleesian voivodikunnan alaisuudessa. Tämän lisäksi pienempiä vaateita ovat esittäneet eräät muut kunnat, kuten Poraj.

| (40) | Toisen ryhmän muodostavat yksityisoikeudelliset velvoitteet (velan määrä laskettu 30 päivänä syyskuuta 2003), jotka voidaan jakaa edelleen julkisen ja yksityisen sektorin velkojien kesken. Ensimmäisen alaryhmän (jäljempänä ”yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat”) muodostavat seuraavat:






  — | PSE ([...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- | --- |

(40)

Toisen ryhmän muodostavat yksityisoikeudelliset velvoitteet (velan määrä laskettu 30 päivänä syyskuuta 2003), jotka voidaan jakaa edelleen julkisen ja yksityisen sektorin velkojien kesken. Ensimmäisen alaryhmän (jäljempänä ”yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat”) muodostavat seuraavat:

—

PSE ([...] miljoonaa zlotya);

| — | sähkölaitos Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (jäljempänä ”Zakład Energetyczny”, [...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

sähkölaitos Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. (jäljempänä ”Zakład Energetyczny”, [...] miljoonaa zlotya);

| — | ARP ([...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

ARP ([...] miljoonaa zlotya);

| — | Puolan valtionrautatiet PKP Dyrekcja Generalna S.A. (jäljempänä ”PKP”, [...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

Puolan valtionrautatiet PKP Dyrekcja Generalna S.A. (jäljempänä ”PKP”, [...] miljoonaa zlotya);

| — | Puolan öljy- ja kaasuteollisuuden yritys Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (jäljempänä ’PGNiG’, [...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

Puolan öljy- ja kaasuteollisuuden yritys Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (jäljempänä ’PGNiG’, [...] miljoonaa zlotya);

| — | hiilen myynnistä vastaava yritys Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (jäljempänä ’CZW Węglozbyt’, [...] miljoonaa zlotya); sekä |
| --- | --- |

—

hiilen myynnistä vastaava yritys Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (jäljempänä ’CZW Węglozbyt’, [...] miljoonaa zlotya); sekä

| — | hiilikaivosyritys Kompania Węglowa Sp. z o.o. ([...] miljoonaa zlotya). |
| --- | --- |

—

hiilikaivosyritys Kompania Węglowa Sp. z o.o. ([...] miljoonaa zlotya).

| (41) | Toisen alaryhmän ja kolmannen ryhmän muodostavat seuraavat yksityisen sektorin velkojat (määrät laskettu 30 päivänä syyskuuta 2003):






  — | Kredyt Bank S.A. ([...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- | --- |

(41)

Toisen alaryhmän ja kolmannen ryhmän muodostavat seuraavat yksityisen sektorin velkojat (määrät laskettu 30 päivänä syyskuuta 2003):

—

Kredyt Bank S.A. ([...] miljoonaa zlotya);

| — | ING Bank Śląski S.A. (jäljempänä ’ING BSK’, [...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

ING Bank Śląski S.A. (jäljempänä ’ING BSK’, [...] miljoonaa zlotya);

| — | BPK Logo ([...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

BPK Logo ([...] miljoonaa zlotya);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (jäljempänä ’BPH’, [...] miljoonaa zlotya); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (jäljempänä ’BPH’, [...] miljoonaa zlotya);

| — | Citybank Handlowy S.A. ([...] miljoonaa zlotya); sekä |
| --- | --- |

—

Citybank Handlowy S.A. ([...] miljoonaa zlotya); sekä

| — | Bank Millenium S.A. ([...] miljoonaa zlotya). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A. ([...] miljoonaa zlotya).

e)   Taloudellinen uudelleenjärjestely

| (42) | Rakenneuudistussuunnitelma käsittää edellä mainittujen velkojen taloudellisen uudelleenjärjestelyn, jonka yhteydessä omaisuuserät jaetaan kolmen yhtiön kesken.






  1. | Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (jäljempänä ’MH’) saa teräksentuotantoon liittyvät varat. Yksityisoikeudelliset saatavat vaihdetaan yhtiön osakkeisiin, jotka velkojat myyvät strategiselle sijoittajalle (mahdollisesti samalla kun TFS myy HSCz:n). |
| --- | --- | --- |

(42)

Rakenneuudistussuunnitelma käsittää edellä mainittujen velkojen taloudellisen uudelleenjärjestelyn, jonka yhteydessä omaisuuserät jaetaan kolmen yhtiön kesken.

1.

Majątek Hutniczy Sp. z o.o. (jäljempänä ’MH’) saa teräksentuotantoon liittyvät varat. Yksityisoikeudelliset saatavat vaihdetaan yhtiön osakkeisiin, jotka velkojat myyvät strategiselle sijoittajalle (mahdollisesti samalla kun TFS myy HSCz:n).

| 2. | Operator Sp. z o.o. (jäljempänä ’Operator’) saa eräitä muita kuin teräksen tuotantoon liittyviä varoja, joiden avulla se maksaa pois rakenneuudistuksen piiriin kuuluvia julkisoikeudellisia velvoitteita. |
| --- | --- |

2.

Operator Sp. z o.o. (jäljempänä ’Operator’) saa eräitä muita kuin teräksen tuotantoon liittyviä varoja, joiden avulla se maksaa pois rakenneuudistuksen piiriin kuuluvia julkisoikeudellisia velvoitteita.

| 3. | Regionalny Fundusz Gospodarczy (alueellinen talousrahasto, jäljempänä ’RFG’) on uudella nimellä toimiva HCz:n seuraaja. Jotta jäljelle jäävät velat (lähinnä rakenneuudistuksen piiriin kuulumattomat velat) saataisiin maksettua, strategiselle sijoittajalle myydään valtaosa tytäryhtiöistä sekä putkitehdas ja koksaamo. |
| --- | --- |

3.

Regionalny Fundusz Gospodarczy (alueellinen talousrahasto, jäljempänä ’RFG’) on uudella nimellä toimiva HCz:n seuraaja. Jotta jäljelle jäävät velat (lähinnä rakenneuudistuksen piiriin kuulumattomat velat) saataisiin maksettua, strategiselle sijoittajalle myydään valtaosa tytäryhtiöistä sekä putkitehdas ja koksaamo.

(1)   MH ja yksityisoikeudellisten velkojen maksaminen

| (43) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan velkojat, joilla on yksityisoikeudellisia saatavia, voivat vaihtaa saatavansa teräksentuotantoon liittyviin omaisuuseriin. Tämä tehdään vaihtamalla saatavat uuden tytäryhtiön, MH:n, osakkeisiin. MH:n on tarkoitus saada haltuunsa kaikki teräksentuotantolaitokset, joihin kuuluvat kaikki terästehtaan ja karkealevyvalssaamon laitteistot sekä hallintorakennus. |
| --- | --- |

(43)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan velkojat, joilla on yksityisoikeudellisia saatavia, voivat vaihtaa saatavansa teräksentuotantoon liittyviin omaisuuseriin. Tämä tehdään vaihtamalla saatavat uuden tytäryhtiön, MH:n, osakkeisiin. MH:n on tarkoitus saada haltuunsa kaikki teräksentuotantolaitokset, joihin kuuluvat kaikki terästehtaan ja karkealevyvalssaamon laitteistot sekä hallintorakennus.

| (44) | Omaisuuserien arvo on määritelty valtionyrityksiä koskevan Puolan lainsäädännön mukaan, joka edellyttää, että ennen omaisuuserien myyntiä on määritettävä niiden arvo. Tätä varten ATEST-niminen yritys laati elokuussa 2003 arvion (valimon) masuunin arvosta (17). Arvion tulos oli [...] miljoonaa zlotya. Lisäksi PROFCEN w Częstochowie -niminen yritys määritti valssaamon arvoksi [...] miljoonaa zlotya. Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat kuitenkin kiistivät arviot, koska ne pitivät niitä käytettyjen menetelmien perusteella liian optimistisina. Tämän vuoksi ATEST laati joulukuussa 2003 uuden arvion valssaamon ja valimon yhteenlasketun diskontatun kassavirran perusteella, jolloin tulokseksi saatiin [...] miljoonaa zlotya. Lisäksi on laadittu ns. sveitsiläisen menetelmän mukainen arvio (2/3 diskontatun kassavirran ja 1/3 pääoman arvon mukaan), jolloin tulokseksi saatiin [...] miljoonaa zlotya. Tämän arvion vahvistaa jotakuinkin oikeaksi LNM:n syyskuussa 2003 tekemä tarjous, jossa pääoman arvoksi määritettiin [...] miljoonaa zlotya. Vuoden 2003 lopussa arviota tarkistettiin [...] miljoonaan zlotyyn (maaliskuussa 2005 arvo kuitenkin lähes kaksinkertaistui [...600–650] miljoonaan zlotyyn teräksen hintojen huomattavan nousun vuoksi). |
| --- | --- |

(44)

Omaisuuserien arvo on määritelty valtionyrityksiä koskevan Puolan lainsäädännön mukaan, joka edellyttää, että ennen omaisuuserien myyntiä on määritettävä niiden arvo. Tätä varten ATEST-niminen yritys laati elokuussa 2003 arvion (valimon) masuunin arvosta (17). Arvion tulos oli [...] miljoonaa zlotya. Lisäksi PROFCEN w Częstochowie -niminen yritys määritti valssaamon arvoksi [...] miljoonaa zlotya. Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat kuitenkin kiistivät arviot, koska ne pitivät niitä käytettyjen menetelmien perusteella liian optimistisina. Tämän vuoksi ATEST laati joulukuussa 2003 uuden arvion valssaamon ja valimon yhteenlasketun diskontatun kassavirran perusteella, jolloin tulokseksi saatiin [...] miljoonaa zlotya. Lisäksi on laadittu ns. sveitsiläisen menetelmän mukainen arvio (2/3 diskontatun kassavirran ja 1/3 pääoman arvon mukaan), jolloin tulokseksi saatiin [...] miljoonaa zlotya. Tämän arvion vahvistaa jotakuinkin oikeaksi LNM:n syyskuussa 2003 tekemä tarjous, jossa pääoman arvoksi määritettiin [...] miljoonaa zlotya. Vuoden 2003 lopussa arviota tarkistettiin [...] miljoonaan zlotyyn (maaliskuussa 2005 arvo kuitenkin lähes kaksinkertaistui [...600–650] miljoonaan zlotyyn teräksen hintojen huomattavan nousun vuoksi).

| (45) | Lokakuun 13 päivänä 2003 yksityisoikeudellisten saatavien velkojat allekirjoittivat ennen kesäkuuta 2002 syntyneiden velkojen uudelleenjärjestelyä koskevan sopimuksen (jäljempänä ’velkajärjestelyä koskeva sopimus’), joka tuli voimaan 9 päivänä joulukuuta 2003. MH:n omaisuuserien kirjanpitoarvon perusteella (joka oli tuolloin 320 miljoonaa zlotya) sopimuksessa määrätään ensinnäkin, että 30 päivään kesäkuuta 2002 mennessä syntyneet yksityisoikeudelliset saatavat maksetaan vaihtamalla osa niistä 80,44 prosenttiin MH:n osakkeista. Osakkeista 72,47 prosenttia maksettiin suhteessa yksityisoikeudellisten saatavien velkojien olemassaoleviin saataviin, ja 7,97 prosenttia jaettiin suhteessa velkojien olemassaoleviin vakuuksiin. Tällä tavoin veloista saatiin kuoletettua vuonna 2003 noin 60 prosenttia ja vuonna 2005 noin 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(45)

Lokakuun 13 päivänä 2003 yksityisoikeudellisten saatavien velkojat allekirjoittivat ennen kesäkuuta 2002 syntyneiden velkojen uudelleenjärjestelyä koskevan sopimuksen (jäljempänä ’velkajärjestelyä koskeva sopimus’), joka tuli voimaan 9 päivänä joulukuuta 2003. MH:n omaisuuserien kirjanpitoarvon perusteella (joka oli tuolloin 320 miljoonaa zlotya) sopimuksessa määrätään ensinnäkin, että 30 päivään kesäkuuta 2002 mennessä syntyneet yksityisoikeudelliset saatavat maksetaan vaihtamalla osa niistä 80,44 prosenttiin MH:n osakkeista. Osakkeista 72,47 prosenttia maksettiin suhteessa yksityisoikeudellisten saatavien velkojien olemassaoleviin saataviin, ja 7,97 prosenttia jaettiin suhteessa velkojien olemassaoleviin vakuuksiin. Tällä tavoin veloista saatiin kuoletettua vuonna 2003 noin 60 prosenttia ja vuonna 2005 noin 30 prosenttia.

| (46) | Toiseksi velkajärjestelyä koskevassa sopimuksessa määrätään, että RFG maksaa jäljelle jäävillä 19,56 prosentilla MH:n osakkeista ensinnäkin kaikki korot, jotka ennen kesäkuuta 2002 syntyneistä saatavista on kertynyt sopimuksen voimaantuloon eli 9 päivään joulukuuta 2003 asti (tämän jälkeen sovelletaan velkajärjestelyä koskevaa sopimusta), ja toiseksi kesäkuun 2002 jälkeen syntyneet saatavat ja niihin liittyvät korot. |
| --- | --- |

(46)

Toiseksi velkajärjestelyä koskevassa sopimuksessa määrätään, että RFG maksaa jäljelle jäävillä 19,56 prosentilla MH:n osakkeista ensinnäkin kaikki korot, jotka ennen kesäkuuta 2002 syntyneistä saatavista on kertynyt sopimuksen voimaantuloon eli 9 päivään joulukuuta 2003 asti (tämän jälkeen sovelletaan velkajärjestelyä koskevaa sopimusta), ja toiseksi kesäkuun 2002 jälkeen syntyneet saatavat ja niihin liittyvät korot.

| (47) | Velkajärjestelyä koskevaa sopimusta muutettiin sittemmin pariin otteeseen mukauttamalla sekä määräaikaa, johon mennessä MH:n osakkeet oli määrä luovuttaa velkojille, että aikataulua, jonka mukaan strategisten sijoittajien oli tehtävä MH:ta koskevat tarjouksensa. |
| --- | --- |

(47)

Velkajärjestelyä koskevaa sopimusta muutettiin sittemmin pariin otteeseen mukauttamalla sekä määräaikaa, johon mennessä MH:n osakkeet oli määrä luovuttaa velkojille, että aikataulua, jonka mukaan strategisten sijoittajien oli tehtävä MH:ta koskevat tarjouksensa.

| (48) | Velkojat, jotka hyväksyivät velkajärjestelyä koskevan sopimuksen, edustivat alun perin 54:ää prosenttia velkojen kokonaismäärästä. Kyseessä olivat seuraavat yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP, PGNiG, sekä seuraavat yksityiset velkojat: BPH Bank ja BPK Logo. Sen sijaan Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy ja Bank Millenium sekä CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa eivät aluksi hyväksyneet sopimusta. Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain 23 §:n 2 momentin mukaan sopimus sitoo kuitenkin kaikkia velkojia, joilla on yksityisoikeudellisia saatavia. |
| --- | --- |

(48)

Velkojat, jotka hyväksyivät velkajärjestelyä koskevan sopimuksen, edustivat alun perin 54:ää prosenttia velkojen kokonaismäärästä. Kyseessä olivat seuraavat yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat: PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP, PGNiG, sekä seuraavat yksityiset velkojat: BPH Bank ja BPK Logo. Sen sijaan Kredyt Bank, ING BSK, Citibank Handlowy ja Bank Millenium sekä CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa eivät aluksi hyväksyneet sopimusta. Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain 23 §:n 2 momentin mukaan sopimus sitoo kuitenkin kaikkia velkojia, joilla on yksityisoikeudellisia saatavia.

| (49) | Maaliskuussa 2004 Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa ilmoittivat hyväksyvänsä velkajärjestelyä koskevan sopimuksen. Sittemmin myös Kredyt Bank, ING BSK ja Citibank Handlowy ovat hyväksyneet rakenneuudistusohjelman taloudelliset edellytykset. |
| --- | --- |

(49)

Maaliskuussa 2004 Bank Millenium, CZW Węglozbyt ja Kompania Węglowa ilmoittivat hyväksyvänsä velkajärjestelyä koskevan sopimuksen. Sittemmin myös Kredyt Bank, ING BSK ja Citibank Handlowy ovat hyväksyneet rakenneuudistusohjelman taloudelliset edellytykset.

| (50) | Komissio on ymmärtänyt, että MH myydään yhdessä yhtiön omaisuuseriin liittyvien jäljellä olevien sitoumusten kanssa, koska myynnistä saaduilla varoilla maksetaan jäljelle jäävät yksityis- ja julkisoikeudelliset saatavat, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin. Tämän jälkeen vapautetaan vakuudet. |
| --- | --- |

(50)

Komissio on ymmärtänyt, että MH myydään yhdessä yhtiön omaisuuseriin liittyvien jäljellä olevien sitoumusten kanssa, koska myynnistä saaduilla varoilla maksetaan jäljelle jäävät yksityis- ja julkisoikeudelliset saatavat, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin. Tämän jälkeen vapautetaan vakuudet.

(2)   Operator ja rakenneuudistuksen piiriin kuuluvien julkisoikeudellisten velkojen maksaminen

| (51) | Rakenneuudistussuunnitelmassa, sellaisena kuin se on vahvistettuna rakenneuudistusta koskevalla päätöksellä, määrätään, että Operator on vastuussa kaikista rakenneuudistuksen piiriin kuuluvista julkisoikeudellisista saatavista, jotka ovat syntyneet ennen 30 päivää kesäkuuta 2003. |
| --- | --- |

(51)

Rakenneuudistussuunnitelmassa, sellaisena kuin se on vahvistettuna rakenneuudistusta koskevalla päätöksellä, määrätään, että Operator on vastuussa kaikista rakenneuudistuksen piiriin kuuluvista julkisoikeudellisista saatavista, jotka ovat syntyneet ennen 30 päivää kesäkuuta 2003.

| (52) | Vastineeksi HCz siirtää 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 32 d §:n nojalla Operatorin haltuun osan — vakuudettomista — omaisuuseristä; osuuden arvon on oltava vähintään 25 prosenttia Operatorille siirrettyjen velkojen arvosta. Nämä omaisuuserät on määritelty rakenneuudistussuunnitelmassa, ja niihin kuuluu tontti, josta osa käytetään teollisuusalueen rakentamiseen, sähkölaitos Elsen sekä 10 miljoonan zlotyn saatavat. Operator yrittää hankkia näiden omaisuuserien avulla mahdollisimman paljon käteisvaroja. Useimpien omaisuuserien myynti saadaan päätökseen todennäköisesti aikaisintaan joulukuussa 2005. |
| --- | --- |

(52)

Vastineeksi HCz siirtää 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain 32 d §:n nojalla Operatorin haltuun osan — vakuudettomista — omaisuuseristä; osuuden arvon on oltava vähintään 25 prosenttia Operatorille siirrettyjen velkojen arvosta. Nämä omaisuuserät on määritelty rakenneuudistussuunnitelmassa, ja niihin kuuluu tontti, josta osa käytetään teollisuusalueen rakentamiseen, sähkölaitos Elsen sekä 10 miljoonan zlotyn saatavat. Operator yrittää hankkia näiden omaisuuserien avulla mahdollisimman paljon käteisvaroja. Useimpien omaisuuserien myynti saadaan päätökseen todennäköisesti aikaisintaan joulukuussa 2005.

| (53) | Riippumaton asiantuntija on määrittänyt Operatorin haltuun siirtyvän tonttimaan arvoksi 120,6 miljoonaa zlotya. Kun otetaan huomioon Elsenin osakkeet, joiden arvoksi on määritetty on noin 25,4 miljoonaa zlotya, ja edellä mainitut 10 miljoonan zlotyn saatavat, Operatorin omaisuuserien arvoksi saadaan 156 miljoonaa zlotya (18). Tämän arvion laati ARP:n nimissä BRE Corporate Finance, joka vastaa Puolassa Commerzbankin investointipankkipalveluista (19). |
| --- | --- |

(53)

Riippumaton asiantuntija on määrittänyt Operatorin haltuun siirtyvän tonttimaan arvoksi 120,6 miljoonaa zlotya. Kun otetaan huomioon Elsenin osakkeet, joiden arvoksi on määritetty on noin 25,4 miljoonaa zlotya, ja edellä mainitut 10 miljoonan zlotyn saatavat, Operatorin omaisuuserien arvoksi saadaan 156 miljoonaa zlotya (18). Tämän arvion laati ARP:n nimissä BRE Corporate Finance, joka vastaa Puolassa Commerzbankin investointipankkipalveluista (19).

| (54) | Velkojen siirtäminen Operatorin haltuun aiheuttaa automaattisesti niihin liittyvien vakuuksien vapautumisen. Koska on kuitenkin olemassa myös velkoja, joita ei voida ottaa rakenneuudistuksen piiriin, joillekin velkojille jää edelleen vakuuksia, jotka pysyvät voimassa kunnes HCz/RFG kykenee maksamaan velvoitteensa MH:n myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(54)

Velkojen siirtäminen Operatorin haltuun aiheuttaa automaattisesti niihin liittyvien vakuuksien vapautumisen. Koska on kuitenkin olemassa myös velkoja, joita ei voida ottaa rakenneuudistuksen piiriin, joillekin velkojille jää edelleen vakuuksia, jotka pysyvät voimassa kunnes HCz/RFG kykenee maksamaan velvoitteensa MH:n myynnin jälkeen.

| (55) | ZUS, Gmina Miejska Częstochowa, PFRON ja Sleesian voivodikunta ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä erityisen rakenneuudistusjärjestelyn. Toisaalta Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Częstochowan verovirasto (Urząd Skarbowy), FGSP ja Poraj’n kunta hylkäsivät tämän rakenneuudistusjärjestelyn kesäkuun 2005 alussa, koska ne katsoivat, että konkurssin avulla saavutettaisiin parempi tulos. Tämän vuoksi niiden velkoja ei oteta rakenneuudistuksen piiriin, vaan HCz/RFG joutuu maksamaan ne. Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että nämä vaateet maksetaan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(55)

ZUS, Gmina Miejska Częstochowa, PFRON ja Sleesian voivodikunta ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä erityisen rakenneuudistusjärjestelyn. Toisaalta Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Częstochowan verovirasto (Urząd Skarbowy), FGSP ja Poraj’n kunta hylkäsivät tämän rakenneuudistusjärjestelyn kesäkuun 2005 alussa, koska ne katsoivat, että konkurssin avulla saavutettaisiin parempi tulos. Tämän vuoksi niiden velkoja ei oteta rakenneuudistuksen piiriin, vaan HCz/RFG joutuu maksamaan ne. Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että nämä vaateet maksetaan kokonaisuudessaan.

(3)   RFG ja rakenneuudistuksen piiriin kuulumattomien yksityis- ja julkisoikeudellisten velkojen maksaminen

| (56) | HCz:n nimeksi tulee RFG. RFG:n omistukseen tulee osa jäljelle jäävistä omaisuuseristä, erityisesti useimmat HCz:n tytäryhtiöt, kuten Rurexpol ja koksaamo, josta valtaosa myydään strategiselle sijoittajalle. Lisäksi eräät omaisuuserät, jotka HSCz oli vuokrannut, siirretään toiselle HCz:n tytäryhtiölle, nimeltä Majątek Hutniczy Plus (jäljempänä ’MH Plus’) myytäväksi edelleen strategiselle sijoittajalle RFG:n puolesta. |
| --- | --- |

(56)

HCz:n nimeksi tulee RFG. RFG:n omistukseen tulee osa jäljelle jäävistä omaisuuseristä, erityisesti useimmat HCz:n tytäryhtiöt, kuten Rurexpol ja koksaamo, josta valtaosa myydään strategiselle sijoittajalle. Lisäksi eräät omaisuuserät, jotka HSCz oli vuokrannut, siirretään toiselle HCz:n tytäryhtiölle, nimeltä Majątek Hutniczy Plus (jäljempänä ’MH Plus’) myytäväksi edelleen strategiselle sijoittajalle RFG:n puolesta.

| (57) | RFG:n omaisuus arvioitiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 lopulla. Arvioinnin laativat konsultit, jotka työskentelevät Częstochowassa toimivalle PROFCEN-nimiselle yritykselle. Nämä arviot on yhdistetty myöhemmin laadittuihin tytäryhtiöitä koskeviin arvioihin, jotka on laatinut ATEST. Käsitystä MH:n ja MH Plusin arvosta on voitu tarkistaa myös strategisilta sijoittajilta saatujen tarjousten perusteella. Toinen arviointiperuste määriteltiin vuoden 2005 alussa, sen jälkeen kun eri tytäryhtiöiden osakkeista tehtiin ostotarjouksia (ks. johdanto-osan 62 kappale), mikä kertoo teräsmarkkinoiden merkittävästä noususuhdanteesta. Seuraavassa esitetään tytäryhtiöiden arvo:
  Taulukko 1
  Arvio RFG:n myytäväksi tulevien tytäryhtiöiden arvosta







  arvo ... zlotya |
| --- | --- |
| Tytäryhtiö | 2003 | 2005 |
| 19,6 MH | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksownia Częstochowa Sp. z o.o. | [...] | [...] |
| Muut Huta Częstochowan tytäryhtiöt (20) | [...] | [...] |
| Yhteensä | [...] | [...] |

(57)

RFG:n omaisuus arvioitiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 lopulla. Arvioinnin laativat konsultit, jotka työskentelevät Częstochowassa toimivalle PROFCEN-nimiselle yritykselle. Nämä arviot on yhdistetty myöhemmin laadittuihin tytäryhtiöitä koskeviin arvioihin, jotka on laatinut ATEST. Käsitystä MH:n ja MH Plusin arvosta on voitu tarkistaa myös strategisilta sijoittajilta saatujen tarjousten perusteella. Toinen arviointiperuste määriteltiin vuoden 2005 alussa, sen jälkeen kun eri tytäryhtiöiden osakkeista tehtiin ostotarjouksia (ks. johdanto-osan 62 kappale), mikä kertoo teräsmarkkinoiden merkittävästä noususuhdanteesta. Seuraavassa esitetään tytäryhtiöiden arvo:

Taulukko 1

Arvio RFG:n myytäväksi tulevien tytäryhtiöiden arvosta

arvo ... zlotya

Tytäryhtiö

2003

2005

19,6 MH

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksownia Częstochowa Sp. z o.o.

[...]

[...]

Muut Huta Częstochowan tytäryhtiöt (20)

[...]

[...]

Yhteensä

[...]

[...]

| (58) | RFG:n on maksettava kaikki julkisoikeudelliset velat, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin (noin [...] miljoonaa zlotya) (21). Lisäksi RFG:n on maksettava korot niistä yksityisoikeudellisista veloista, joiden osalta on toteutettu rakenneuudistus vaihtamalla ne MH:n osakkeiksi 1 päivästä heinäkuuta 20029 päivään joulukuuta 2003 ([...] miljoonaa zlotya), ja kaikki kesäkuun 2002 jälkeen syntyneet uudet yksityisoikeudelliset velat korkoineen (arviolta [...] miljoonaa zlotya) (22). Näin ollen RFG saa tytäryhtiöiden myynnistä [...] miljoonaa zlotya, josta [...] miljoonaa zlotya varataan jäljellä olevien velkojen maksuun, [...] miljoonaa zlotya rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, ja noin [...] miljoonaa zlotya jää RFG:lle itselleen. |
| --- | --- |

(58)

RFG:n on maksettava kaikki julkisoikeudelliset velat, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin (noin [...] miljoonaa zlotya) (21). Lisäksi RFG:n on maksettava korot niistä yksityisoikeudellisista veloista, joiden osalta on toteutettu rakenneuudistus vaihtamalla ne MH:n osakkeiksi 1 päivästä heinäkuuta 20029 päivään joulukuuta 2003 ([...] miljoonaa zlotya), ja kaikki kesäkuun 2002 jälkeen syntyneet uudet yksityisoikeudelliset velat korkoineen (arviolta [...] miljoonaa zlotya) (22). Näin ollen RFG saa tytäryhtiöiden myynnistä [...] miljoonaa zlotya, josta [...] miljoonaa zlotya varataan jäljellä olevien velkojen maksuun, [...] miljoonaa zlotya rakenneuudistuksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, ja noin [...] miljoonaa zlotya jää RFG:lle itselleen.

(4)   Huta Częstochowan yritysten myynti strategiselle sijoittajalle

| (59) | HCz:n ja TFS:n tarkoituksena on yhdessä HCz:n velkojien kanssa ja valtiovarainministeriön valvonnassa myydä strategiselle sijoittajalle MH:n, MH Plusin, koksaamon, Rurexpolin ja eräiden muiden tytäryhtiöiden osakkeet yhdessä HSCz:n osakkeiden kanssa. Myyntiä valvomaan asetetaan neuvottelukomitea, joka muodostuu HCz:n, TFS:n ja HCz:n yhdeksän velkojan edustajista (BPH, Citibank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG ja ARP). |
| --- | --- |

(59)

HCz:n ja TFS:n tarkoituksena on yhdessä HCz:n velkojien kanssa ja valtiovarainministeriön valvonnassa myydä strategiselle sijoittajalle MH:n, MH Plusin, koksaamon, Rurexpolin ja eräiden muiden tytäryhtiöiden osakkeet yhdessä HSCz:n osakkeiden kanssa. Myyntiä valvomaan asetetaan neuvottelukomitea, joka muodostuu HCz:n, TFS:n ja HCz:n yhdeksän velkojan edustajista (BPH, Citibank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING BSK, PSE, PKP, PGNiG ja ARP).

| (60) | Ensimmäisen tarjouspyyntömenettelyn tuloksena TFS ja HCz ovat valinneet tarjouskilpailun voittajiksi LNM N.V. -nimisen holdingyhtiön (joka on sittemmin sulautunut Mittal Steel -nimiseen yritykseen mutta josta käytetään myös jäljempänä nimitystä ’LNM’) sekä Donbassin teollisuusliiton (jäljempänä ’Donbass’), joille on annettu yksinoikeus osallistua neuvotteluihin. Alustava sopimus parafoitiin 31 päivänä maaliskuuta 2004, mutta se on sittemmin kumottu. Syksyllä 2004 tarjouskilpailumenettely aloitettiin uudelleen kahden parhaan tarjoajan kesken. |
| --- | --- |

(60)

Ensimmäisen tarjouspyyntömenettelyn tuloksena TFS ja HCz ovat valinneet tarjouskilpailun voittajiksi LNM N.V. -nimisen holdingyhtiön (joka on sittemmin sulautunut Mittal Steel -nimiseen yritykseen mutta josta käytetään myös jäljempänä nimitystä ’LNM’) sekä Donbassin teollisuusliiton (jäljempänä ’Donbass’), joille on annettu yksinoikeus osallistua neuvotteluihin. Alustava sopimus parafoitiin 31 päivänä maaliskuuta 2004, mutta se on sittemmin kumottu. Syksyllä 2004 tarjouskilpailumenettely aloitettiin uudelleen kahden parhaan tarjoajan kesken.

| (61) | Helmikuussa 2005 LNM sai tarjouksensa perusteella yksinoikeuden neuvotteluihin. Hinta oli noussut huomattavasti koksi- ja teräsmarkkinoiden korkeasuhdanteen vuoksi. Sopimus LNM:n kanssa parafoitiin 15 päivänä huhtikuuta 2005. Sen jälkeen kun LNM:n ja ammattiliittojen väliset neuvottelut katkesivat, Donbassin kanssa aloitettiin kuitenkin neuvottelut 16 päivänä toukokuuta 2005. Puolan viranomaisten mukaan myös Donbass on nyt valmis maksamaan saman hinnan, jota LNM tarjosi, joten 15 päivänä kesäkuuta 2005 parafoitiin sopimus, jonka pohjalta laaditaan lopullinen sopimus yritysten myynnistä Donbassille. |
| --- | --- |

(61)

Helmikuussa 2005 LNM sai tarjouksensa perusteella yksinoikeuden neuvotteluihin. Hinta oli noussut huomattavasti koksi- ja teräsmarkkinoiden korkeasuhdanteen vuoksi. Sopimus LNM:n kanssa parafoitiin 15 päivänä huhtikuuta 2005. Sen jälkeen kun LNM:n ja ammattiliittojen väliset neuvottelut katkesivat, Donbassin kanssa aloitettiin kuitenkin neuvottelut 16 päivänä toukokuuta 2005. Puolan viranomaisten mukaan myös Donbass on nyt valmis maksamaan saman hinnan, jota LNM tarjosi, joten 15 päivänä kesäkuuta 2005 parafoitiin sopimus, jonka pohjalta laaditaan lopullinen sopimus yritysten myynnistä Donbassille.

| (62) | Koko yrityspaketin hinnaksi tulee noin [...] miljoonaa zlotya. Tämä määrä jakautuu seuraavasti: MH ([...(600–650)] miljoonaa zlotya), MH Plus (noin [...] miljoonaa zlotya), koksaamo (noin [...] miljoonaa zlotya), Rurexpol ja 8 muuta HCz:n tytäryhtiötä (yhteensä noin [...] miljoonaa zlotya) sekä HSCz (noin [...] miljoonaa zlotya — tämän osuuden saa TFS). Myyjät määrittelivät yrityksille vähimmäishinnat, joita kuitenkin korotettiin suhteessa kaikista myyntikohteista tarjottuun yhteishintaan (koska muutoin olisi ollut olemassa riski, että eri tarjoajat olisivat saattaneet tehdä eri kohteista parempia tarjouksia). |
| --- | --- |

(62)

Koko yrityspaketin hinnaksi tulee noin [...] miljoonaa zlotya. Tämä määrä jakautuu seuraavasti: MH ([...(600–650)] miljoonaa zlotya), MH Plus (noin [...] miljoonaa zlotya), koksaamo (noin [...] miljoonaa zlotya), Rurexpol ja 8 muuta HCz:n tytäryhtiötä (yhteensä noin [...] miljoonaa zlotya) sekä HSCz (noin [...] miljoonaa zlotya — tämän osuuden saa TFS). Myyjät määrittelivät yrityksille vähimmäishinnat, joita kuitenkin korotettiin suhteessa kaikista myyntikohteista tarjottuun yhteishintaan (koska muutoin olisi ollut olemassa riski, että eri tarjoajat olisivat saattaneet tehdä eri kohteista parempia tarjouksia).

| (63) | Lokakuussa 2004 TFS esitti HSCz:n päivitetyn liiketoimintasuunnitelman vuosiksi 2004–2006. Se perustuu olettamukselle, että HSCz:n toiminnot ja omaisuuserät yhdistetään yhdeksi yritykseksi (johon kuuluvat MH, MH Plus ja HSCz). Tämän liiketoimintasuunnitelman mukaan nykyisiin tuotantolaitoksiin tehtäisiin 252,6 miljoonan zlotyn investoinnit. Lisäksi suunnitteilla on eräitä muita rakenneuudistustoimenpiteitä, kuten kustannusten alentaminen ja ympäristönsuojeluohjelma. Liiketoimintasuunnitelmassa ennakoidaan näiden toimien perusteella, että vuosina 2004–2006 investoinneista saadaan tuottoa yli 10 prosenttia ja pääomasta yli 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(63)

Lokakuussa 2004 TFS esitti HSCz:n päivitetyn liiketoimintasuunnitelman vuosiksi 2004–2006. Se perustuu olettamukselle, että HSCz:n toiminnot ja omaisuuserät yhdistetään yhdeksi yritykseksi (johon kuuluvat MH, MH Plus ja HSCz). Tämän liiketoimintasuunnitelman mukaan nykyisiin tuotantolaitoksiin tehtäisiin 252,6 miljoonan zlotyn investoinnit. Lisäksi suunnitteilla on eräitä muita rakenneuudistustoimenpiteitä, kuten kustannusten alentaminen ja ympäristönsuojeluohjelma. Liiketoimintasuunnitelmassa ennakoidaan näiden toimien perusteella, että vuosina 2004–2006 investoinneista saadaan tuottoa yli 10 prosenttia ja pääomasta yli 5 prosenttia.

| (64) | Tarjouskilpailun yhteydessä sijoittajaa vaadittiin toteuttamaan investointiohjelma 24 kuukauden kuluessa siitä kun se on saanut HSCz:n, MH:n ja MH Plusin hallintaansa. Lisäksi myyntisopimuksessa asetetaan investoijalle velvoite olla lisäämättä lopputuotteiden tuotantokapasiteettia ennen 31 päivää joulukuuta 2006, mikä olisi tapahtunut erityisesti siinä tapauksessa, että se olisi toteuttanut investointeja uuteen kuumavalssattujen levyjen tuotantolinjaan. |
| --- | --- |

(64)

Tarjouskilpailun yhteydessä sijoittajaa vaadittiin toteuttamaan investointiohjelma 24 kuukauden kuluessa siitä kun se on saanut HSCz:n, MH:n ja MH Plusin hallintaansa. Lisäksi myyntisopimuksessa asetetaan investoijalle velvoite olla lisäämättä lopputuotteiden tuotantokapasiteettia ennen 31 päivää joulukuuta 2006, mikä olisi tapahtunut erityisesti siinä tapauksessa, että se olisi toteuttanut investointeja uuteen kuumavalssattujen levyjen tuotantolinjaan.

f)   Yhteenveto veloista ja niiden siirroista

| (65) | Jotta voitaisiin arvioida rakenneuudistuksen vaikutuksia, PriceWaterhouseCoopers-niminen yritys laati Puolan viranomaisten toimeksiannosta yksityiskohtaisen taloudellisen analyysin (jäljempänä ’PWC:n analyysi’), jossa verrataan velkojen maksuastetta kahden eri vaihtoehdon eli rakenneuudistusmenettelyn ja konkurssimenettelyn mukaan. Rakenneuudistusta koskevat järjestelyt perustuvat rakenneuudistuksesta lokakuussa 2003 tehtyyn sopimukseen ja elo–joulukuussa 2003 tehtyihin rakenneuudistusta koskeviin päätöksiin. Konkurssivaihtoehtoon liittyvät olettamukset perustuvat konkurssilainsäädännön kuvitteelliseen soveltamiseen (23). Niiden pohjana on käytetty julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien kannalta edullisinta vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(65)

Jotta voitaisiin arvioida rakenneuudistuksen vaikutuksia, PriceWaterhouseCoopers-niminen yritys laati Puolan viranomaisten toimeksiannosta yksityiskohtaisen taloudellisen analyysin (jäljempänä ’PWC:n analyysi’), jossa verrataan velkojen maksuastetta kahden eri vaihtoehdon eli rakenneuudistusmenettelyn ja konkurssimenettelyn mukaan. Rakenneuudistusta koskevat järjestelyt perustuvat rakenneuudistuksesta lokakuussa 2003 tehtyyn sopimukseen ja elo–joulukuussa 2003 tehtyihin rakenneuudistusta koskeviin päätöksiin. Konkurssivaihtoehtoon liittyvät olettamukset perustuvat konkurssilainsäädännön kuvitteelliseen soveltamiseen (23). Niiden pohjana on käytetty julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien kannalta edullisinta vaihtoehtoa.

| (66) | Analyysissa oletetaan, että konkurssi ja rakenneuudistus toteutetaan ensimmäisessä tapauksessa 31 päivänä joulukuuta 2003 (ks. taulukko 2) ja toisessa tapauksessa 31 päivänä maaliskuuta 2005 (ks. taulukko 3). Velkojen määrä ja omaisuuden arvo lasketaan niiden tiettynä hetkenä määritellyn nykyarvon perusteella (esim. MH:n arvo vuonna 2003 oli [...(325–375)] miljoonaa zlotya ja vuonna 2005 peräti [...(600–650)] miljoonaa zlotya). Analyysissa tarkastellaan kahta eri ajankohtaa siksi, että yksityisoikeudellisten saatavien velkojat ilmoittivat aiemmin hyväksyvänsä rakenneuudistuksen taulukon 2 perusteella, kun taas julkisoikeudellisten saatavien velkojat eivät hyväksyneet sitä lopullisesti vuonna 2003, vaan vasta myöhemmin, maaliskuun 2005 tilanteen perusteella. Luvut kuitenkin muuttuivat tuolloin huomattavasti, koska ensiksikin velkojien saatavat kasvoivat, kun korkoja oli kertynyt lisää, ja toiseksi tulot lisääntyivät kummankin vaihtoehdon (sekä konkurssin että rakenneuudistuksen) tapauksessa siksi, että tarkasteltujen omaisuuserien arvo nousi.
  Taulukko 2
  Tulojen vertailu joulukuussa 2003















  miljoonaa Puolan zlotya |
| --- | --- |
| Analyysi 2003 | Velkatilanne 31.12.2003 | Konkurssin vaikutukset (PWC:n analyysi 2003) | Rakenneuudistuksen vaikutukset | uudistuksenyhteydessäRakenneuudistuksen vaikutukset — konkurssin vaikutukset | Rakenneuudistuksen vaikutus prosentteina konkurssin vaikutuksista | Lainojen takaisin-maksuaste konkurssin yhteydessä | Lainojen takaisin-maksuaste rakenne-uudistuksen yhteydessä |
| Yhteensä | Majątek Hutniczy sp. z o.o. | RFG | Operator Sp. z o.o. ARP |
| Julkisen sektorin velkojat | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| Julkisoikeudellisten saatavien velkojat: | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Gmina Częstochowa (kunta) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Urząd Skarbowy (verotoimisto) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (FGSP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Województwo śląskie (Sleesia) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Gmina Poraj i inne gminy (Poraj ja muut kunnat) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat: | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| PKP S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| PGNiG S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Kompania Węglowa S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| Suurimmat yksityiset velkojat: | 520,5 | 312,3 | 265,91 | [...] | [...] | — | 46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| ING Bank Śląski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| Bank BPH S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Millenium Big Bank Gdanski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| muut | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| YHTEENSÄ | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

Analyysissa oletetaan, että konkurssi ja rakenneuudistus toteutetaan ensimmäisessä tapauksessa 31 päivänä joulukuuta 2003 (ks. taulukko 2) ja toisessa tapauksessa 31 päivänä maaliskuuta 2005 (ks. taulukko 3). Velkojen määrä ja omaisuuden arvo lasketaan niiden tiettynä hetkenä määritellyn nykyarvon perusteella (esim. MH:n arvo vuonna 2003 oli [...(325–375)] miljoonaa zlotya ja vuonna 2005 peräti [...(600–650)] miljoonaa zlotya). Analyysissa tarkastellaan kahta eri ajankohtaa siksi, että yksityisoikeudellisten saatavien velkojat ilmoittivat aiemmin hyväksyvänsä rakenneuudistuksen taulukon 2 perusteella, kun taas julkisoikeudellisten saatavien velkojat eivät hyväksyneet sitä lopullisesti vuonna 2003, vaan vasta myöhemmin, maaliskuun 2005 tilanteen perusteella. Luvut kuitenkin muuttuivat tuolloin huomattavasti, koska ensiksikin velkojien saatavat kasvoivat, kun korkoja oli kertynyt lisää, ja toiseksi tulot lisääntyivät kummankin vaihtoehdon (sekä konkurssin että rakenneuudistuksen) tapauksessa siksi, että tarkasteltujen omaisuuserien arvo nousi.

Taulukko 2

Tulojen vertailu joulukuussa 2003

miljoonaa Puolan zlotya

Analyysi 2003

Velkatilanne 31.12.2003

Konkurssin vaikutukset (PWC:n analyysi 2003)

Rakenneuudistuksen vaikutukset

uudistuksenyhteydessäRakenneuudistuksen vaikutukset — konkurssin vaikutukset

Rakenneuudistuksen vaikutus prosentteina konkurssin vaikutuksista

Lainojen takaisin-maksuaste konkurssin yhteydessä

Lainojen takaisin-maksuaste rakenne-uudistuksen yhteydessä

Yhteensä

Majątek Hutniczy sp. z o.o.

RFG

Operator Sp. z o.o. ARP

Julkisen sektorin velkojat

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

Julkisoikeudellisten saatavien velkojat:

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Gmina Częstochowa (kunta)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Urząd Skarbowy (verotoimisto)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (FGSP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Województwo śląskie (Sleesia)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Gmina Poraj i inne gminy (Poraj ja muut kunnat)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat:

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Zakład Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

PKP S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

PGNiG S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Kompania Węglowa S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

Suurimmat yksityiset velkojat:

520,5

312,3

265,91

[...]

[...]

—

46,4

85

60

51

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

ING Bank Śląski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

Bank BPH S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Millenium Big Bank Gdanski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

muut

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

YHTEENSÄ

717,41

796,91

[...]

[...]

Taulukko 3

Tulojen vertailu maaliskuussa 2005

| miljoonaa Puolan zlotya |
| --- |
| Analyysi 2005 | Velkatilanne 31.3.2005 | Konkurssin vaikutukset (PWC:n analyysi 2005) | Rakenneuudistuksen vaikutukset | Rakenne-uudistuksen vaikutukset — konkurssin vaikutukset | Rakenne-uudistuksen vaikutus prosentteina konkurssin vaikutuksista | Lainojen takaisin-maksuaste konkurssin yhteydessä | Lainojen takaisin-maksuaste rakenne-uudistuksen yhteydessä |
| Yhteensä | Majątek Hutniczy sp. z o.o. | RFG | Operator Sp. z o.o. ARP |
| Julkisen sektorin velkojat | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Julkisoikeudellisten saatavien velkojat: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Gmina Częstochowa (kunta) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Urząd Skarbowy (verotoimisto) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (FGSP) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Województwo śląskie (Sleesia) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Gmina Poraj i inne gminy (Poraj ja muut kunnat) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | 11,0 | 97 | 71 | 69 |
| Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Zakład Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| PKP S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| PGNiG S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Kompania Węglowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 122 | 51 | 62 |
| Suurimmat yksityiset velkojat: | | | | | | | | | | |
| Pankit: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | [...] | — | 50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Bank Millennium | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Muut yksityiset velkojat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Pienet velkojat | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| YHTEENSÄ | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | | | | | |

miljoonaa Puolan zlotya

Analyysi 2005

Velkatilanne 31.3.2005

Konkurssin vaikutukset (PWC:n analyysi 2005)

Rakenneuudistuksen vaikutukset

Rakenne-uudistuksen vaikutukset — konkurssin vaikutukset

Rakenne-uudistuksen vaikutus prosentteina konkurssin vaikutuksista

Lainojen takaisin-maksuaste konkurssin yhteydessä

Lainojen takaisin-maksuaste rakenne-uudistuksen yhteydessä

Yhteensä

Majątek Hutniczy sp. z o.o.

RFG

Operator Sp. z o.o. ARP

Julkisen sektorin velkojat

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

Julkisoikeudellisten saatavien velkojat:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Gmina Częstochowa (kunta)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Urząd Skarbowy (verotoimisto)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (FGSP)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Województwo śląskie (Sleesia)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Gmina Poraj i inne gminy (Poraj ja muut kunnat)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

Yksityisoikeudellisten saatavien velkojat:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

11,0

97

71

69

Polskie Sieci Elektroenergetyczne S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Zakład Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

PKP S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

PGNiG S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Kompania Węglowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

122

51

62

Suurimmat yksityiset velkojat:

Pankit:

411,4

346,2

295,9

[...]

[...]

—

50,3

85

84

72

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Bank Millennium

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Muut yksityiset velkojat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Pienet velkojat

[...]

[...]

[...]

YHTEENSÄ

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

3.   Avustukset ja muut tukitoimet

a)   Huta Częstochowalle myönnetyt avustukset

| (67) | HCz sai vuodesta 1997 alkaen toukokuuhun 2002 asti valtiolta taloudellista tukea yhteensä 25 161 072,08 zlotya (5,3 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(67)

HCz sai vuodesta 1997 alkaen toukokuuhun 2002 asti valtiolta taloudellista tukea yhteensä 25 161 072,08 zlotya (5,3 miljoonaa euroa).

| (68) | Toiminnan tukemiseksi ja työvoiman rakenneuudistusta varten myönnettiin 19 699 452 zlotya (4,15 miljoonaa euroa) seuraavasti:






  — | 10 päivänä kesäkuuta 1997 voivodikunnan ympäristönsuojelu- ja vesitaloussäätiö Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (jäljempänä ’ympäristönsuojelusäätiö’) myönsi edullisella korolla 900 000 zlotyn lainan. Ero markkinakorkoon nähden oli 354 175,28 zlotya (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

Toiminnan tukemiseksi ja työvoiman rakenneuudistusta varten myönnettiin 19 699 452 zlotya (4,15 miljoonaa euroa) seuraavasti:

—

10 päivänä kesäkuuta 1997 voivodikunnan ympäristönsuojelu- ja vesitaloussäätiö Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (jäljempänä ’ympäristönsuojelusäätiö’) myönsi edullisella korolla 900 000 zlotyn lainan. Ero markkinakorkoon nähden oli 354 175,28 zlotya (24).

| — | 24 lokakuuta 1997 PFRONin johtaja luopui 1 019 436 ja 2 695 558 zlotyn saatavista (25). |
| --- | --- |

—

24 lokakuuta 1997 PFRONin johtaja luopui 1 019 436 ja 2 695 558 zlotyn saatavista (25).

| — | 15 päivänä lokakuuta 1998 ympäristönsuojelusäätiö luopui 50 000 zlotyn saatavista (26). |
| --- | --- |

—

15 päivänä lokakuuta 1998 ympäristönsuojelusäätiö luopui 50 000 zlotyn saatavista (26).

| — | 21 päivänä joulukuuta 1998 Częstochowan maakuntahallitus luopui 2 116 260 zlotyn saatavista (27). |
| --- | --- |

—

21 päivänä joulukuuta 1998 Częstochowan maakuntahallitus luopui 2 116 260 zlotyn saatavista (27).

| — | 22 päivänä huhtikuuta 1999 FGSP luopui vaatimasta korkoja HCz:lle myönnetystä 13 726 271,88 zlotyn lainasta. Mitätöityjen korkojen määrä oli 3 369 111 zlotya (28). |
| --- | --- |

—

22 päivänä huhtikuuta 1999 FGSP luopui vaatimasta korkoja HCz:lle myönnetystä 13 726 271,88 zlotyn lainasta. Mitätöityjen korkojen määrä oli 3 369 111 zlotya (28).

| — | 22 päivänä huhtikuuta 1999 Częstochowan verovirasto luopui 186 809 zlotyn saatavista (29). |
| --- | --- |

—

22 päivänä huhtikuuta 1999 Częstochowan verovirasto luopui 186 809 zlotyn saatavista (29).

| — | 5 päivänä toukokuuta 1999 Częstochowan verovirasto luopui 151 187 zlotyn saatavista (30). |
| --- | --- |

—

5 päivänä toukokuuta 1999 Częstochowan verovirasto luopui 151 187 zlotyn saatavista (30).

| — | 14 päivänä syyskuuta 1999 talousministeri myönsi 3 556 808 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (31). |
| --- | --- |

—

14 päivänä syyskuuta 1999 talousministeri myönsi 3 556 808 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (31).

| — | 15 marraskuuta 1999 Częstochowan kaupunginvaltuusto luopui 394 427 zlotyn ja 305 904 zlotyn maksamattomista saatavista (32). |
| --- | --- |

—

15 marraskuuta 1999 Częstochowan kaupunginvaltuusto luopui 394 427 zlotyn ja 305 904 zlotyn maksamattomista saatavista (32).

| — | 2 päivänä helmikuuta 2000 talousministeri myönsi 24 400,55 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (33). |
| --- | --- |

—

2 päivänä helmikuuta 2000 talousministeri myönsi 24 400,55 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (33).

| — | 22 helmikuuta 2000 Popówin kunnanjohtaja luopui 13 494,40 zlotyn ja 1 339,60 zlotyn saatavista (34). |
| --- | --- |

—

22 helmikuuta 2000 Popówin kunnanjohtaja luopui 13 494,40 zlotyn ja 1 339,60 zlotyn saatavista (34).

| — | 10 päivänä toukokuuta 2000 talousministeri myönsi 4 217 240,57 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (35). |
| --- | --- |

—

10 päivänä toukokuuta 2000 talousministeri myönsi 4 217 240,57 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (35).

| — | 1 päivänä helmikuuta 2001 talousministeri myönsi 117 849,19 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (36). |
| --- | --- |

—

1 päivänä helmikuuta 2001 talousministeri myönsi 117 849,19 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (36).

| — | 2 päivänä toukokuuta 2001 Poraj’n kunnanjohtaja luopui 77 986,70 zlotyn saatavista (37). |
| --- | --- |

—

2 päivänä toukokuuta 2001 Poraj’n kunnanjohtaja luopui 77 986,70 zlotyn saatavista (37).

| — | 2 päivänä heinäkuuta 2001 talousministeri myönsi 795 685,06 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (38). |
| --- | --- |

—

2 päivänä heinäkuuta 2001 talousministeri myönsi 795 685,06 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (38).

| — | 10 päivänä toukokuuta 2002 talousministeri myönsi 251 780,73 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (39). |
| --- | --- |

—

10 päivänä toukokuuta 2002 talousministeri myönsi 251 780,73 zlotyn avustuksen työvoiman rakenneuudistusta varten (39).

| (69) | Lisäksi Komitet Badań Naukowych (tieteellinen tutkimuskomitea, jäljempänä ’KBN’) myönsi HCz:lle 5 461 620 zlotya (1,15 miljoonaa euroa). Avustukset perustuvat HCz:n ja KBN:n sekä Gliwicen Metallurgisen instituutin välillä tehtyihin sopimuksiin tutkimus- ja kehittämisohjelmien (jäljempänä ’T&K-ohjelmat’) tukemisesta. Tukea on myönnetty seuraavasti:






  — | 20 päivänä kesäkuuta 1997 myönnettiin 394 420 zlotyn avustus (16,5 %) kaikkiaan 2 391 420 zlotya maksavaan teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on tarkastella teknisesti ISO 14001 -standardin mukaisen järjestelmän kehittämistä Puolan ympäristölainsäädännön puitteissa (40). Hankkeen toteutti Puolan tiedeakatemian tutkimuslaitos (Institytut Polskiej Akademii Nauk) (41). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuen tarkoituksena oli edistää T&K-toimintaa, koska HCz ei itse harjoita tällaista tutkimustoimintaa eikä olisi itse tilannut ISO-standardien mukaisia malleja, joita voivat käyttää monet muutkin teollisuusyritykset. |
| --- | --- | --- |

(69)

Lisäksi Komitet Badań Naukowych (tieteellinen tutkimuskomitea, jäljempänä ’KBN’) myönsi HCz:lle 5 461 620 zlotya (1,15 miljoonaa euroa). Avustukset perustuvat HCz:n ja KBN:n sekä Gliwicen Metallurgisen instituutin välillä tehtyihin sopimuksiin tutkimus- ja kehittämisohjelmien (jäljempänä ’T&K-ohjelmat’) tukemisesta. Tukea on myönnetty seuraavasti:

—

20 päivänä kesäkuuta 1997 myönnettiin 394 420 zlotyn avustus (16,5 %) kaikkiaan 2 391 420 zlotya maksavaan teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on tarkastella teknisesti ISO 14001 -standardin mukaisen järjestelmän kehittämistä Puolan ympäristölainsäädännön puitteissa (40). Hankkeen toteutti Puolan tiedeakatemian tutkimuslaitos (Institytut Polskiej Akademii Nauk) (41). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuen tarkoituksena oli edistää T&K-toimintaa, koska HCz ei itse harjoita tällaista tutkimustoimintaa eikä olisi itse tilannut ISO-standardien mukaisia malleja, joita voivat käyttää monet muutkin teollisuusyritykset.

| — | 6 päivänä lokakuuta 1997 myönnettiin 2 450 000 zlotyn avustus (31,9 %) kaikkiaan 7 920 000 zlotya maksavaan teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on kehittää uutta teknologiaa seosteräksen tuotantoa varten levyjen ja putkien tuotantolinjalla (42). Tutkimukset toteutti Metallurginen instituutti (Instytut Metalurgii Żelaza). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska sen avulla saatiin tietoja seosteräksen käsittelyyn liittyvistä teknisistä menettelyistä, mistä on hyötyä monille teollisuusyrityksille (mm. poraus-, telakka-, sähkö- ja rakennusteollisuuden alalla), eikä HCz olisi oma-aloitteisesti toteuttanut tällaista tutkimusta. |
| --- | --- |

—

6 päivänä lokakuuta 1997 myönnettiin 2 450 000 zlotyn avustus (31,9 %) kaikkiaan 7 920 000 zlotya maksavaan teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on kehittää uutta teknologiaa seosteräksen tuotantoa varten levyjen ja putkien tuotantolinjalla (42). Tutkimukset toteutti Metallurginen instituutti (Instytut Metalurgii Żelaza). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska sen avulla saatiin tietoja seosteräksen käsittelyyn liittyvistä teknisistä menettelyistä, mistä on hyötyä monille teollisuusyrityksille (mm. poraus-, telakka-, sähkö- ja rakennusteollisuuden alalla), eikä HCz olisi oma-aloitteisesti toteuttanut tällaista tutkimusta.

| — | 26 päivänä marraskuuta 1998 myönnettiin 104 000 zlotyn avustus (35,8 %) kaikkiaan 290 000 zlotya maksavaan teollista tutkimusta koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on kehittää menetelmä teollisuuden jäähdytysjärjestelmien jäähdytystorneissa käytettävän veden laadun parantamiseksi (43). Hankkeen toteutti Puolan tiedeakatemia (Polska Akademia Nauk). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska ilman sitä HCz ei olisi tukenut hanketta. Hankkeen tulokset luovutettiin myös muille yrityksille, jotka käyttävät samanlaisia jäähdytysjärjestelmiä, mutta HCz ei olisi itsenäisesti toteuttanut tutkimusta. |
| --- | --- |

—

26 päivänä marraskuuta 1998 myönnettiin 104 000 zlotyn avustus (35,8 %) kaikkiaan 290 000 zlotya maksavaan teollista tutkimusta koskevaan hankkeeseen, jonka tarkoituksena on kehittää menetelmä teollisuuden jäähdytysjärjestelmien jäähdytystorneissa käytettävän veden laadun parantamiseksi (43). Hankkeen toteutti Puolan tiedeakatemia (Polska Akademia Nauk). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska ilman sitä HCz ei olisi tukenut hanketta. Hankkeen tulokset luovutettiin myös muille yrityksille, jotka käyttävät samanlaisia jäähdytysjärjestelmiä, mutta HCz ei olisi itsenäisesti toteuttanut tutkimusta.

| — | 30 marraskuuta 1999 myönnettiin 2 290 000 zlotyn avustus kaikkiaan 5 626 000 zlotya maksavaan hankkeeseen. Näistä varoista 2 000 000 zlotya osoitettiin teolliseen tutkimukseen, jonka kokonaiskustannukset ovat 3 526 000 zlotya (avustuksen osuus 56,7 %), ja 290 000 zlotya kilpailua edeltävään toimintaan, jonka kokonaiskustannukset ovat 2 100 000 zlotya (avustuksen osuus 13,8 %). Tutkimukset toteutti Metallurginen instituutti. Ne koskivat sisärakenteeltaan yhtenäisten levyjen valmistusta (44). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska tutkimustulokset toimitettiin myöhemmin myös muille metallinjalostusyrityksille, eikä tutkimuksia olisi tilattu ilman tukea. |
| --- | --- |

—

30 marraskuuta 1999 myönnettiin 2 290 000 zlotyn avustus kaikkiaan 5 626 000 zlotya maksavaan hankkeeseen. Näistä varoista 2 000 000 zlotya osoitettiin teolliseen tutkimukseen, jonka kokonaiskustannukset ovat 3 526 000 zlotya (avustuksen osuus 56,7 %), ja 290 000 zlotya kilpailua edeltävään toimintaan, jonka kokonaiskustannukset ovat 2 100 000 zlotya (avustuksen osuus 13,8 %). Tutkimukset toteutti Metallurginen instituutti. Ne koskivat sisärakenteeltaan yhtenäisten levyjen valmistusta (44). Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuella oli kannustava vaikutus, koska tutkimustulokset toimitettiin myöhemmin myös muille metallinjalostusyrityksille, eikä tutkimuksia olisi tilattu ilman tukea.

| — | 15 päivänä marraskuuta 2000 myönnettiin 223 200 zlotyn avustus (45 %) kaikkiaan 496 400 zlotya maksavaan teollista tutkimusta koskevaan hankkeeseen, jonka yhteydessä suoritetaan ns. plastometrisiä tutkimuksia ja määritetään metallinjalostusprosesseissa käytettäviä parametrejä. Hanke toteutettiin osana EU:n viidettä tutkimuksen puiteohjelmaa. Kyseessä on III aihepiirikohtainen ohjelma GROWTH, ja hankkeen lyhytnimi on TESTIFY. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että yritys ei olisi osallistunut hankkeeseen ilman valtiontukea. |
| --- | --- |

—

15 päivänä marraskuuta 2000 myönnettiin 223 200 zlotyn avustus (45 %) kaikkiaan 496 400 zlotya maksavaan teollista tutkimusta koskevaan hankkeeseen, jonka yhteydessä suoritetaan ns. plastometrisiä tutkimuksia ja määritetään metallinjalostusprosesseissa käytettäviä parametrejä. Hanke toteutettiin osana EU:n viidettä tutkimuksen puiteohjelmaa. Kyseessä on III aihepiirikohtainen ohjelma GROWTH, ja hankkeen lyhytnimi on TESTIFY. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että yritys ei olisi osallistunut hankkeeseen ilman valtiontukea.

b)   Huta Stali Częstochowan hyväksi toteutetut toimenpiteet

| (70) | Marraskuun 2002 ja tammikuun 2004 välisenä aikana HSCz:n hyväksi toteutettiin useita erilaisia rahoitustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(70)

Marraskuun 2002 ja tammikuun 2004 välisenä aikana HSCz:n hyväksi toteutettiin useita erilaisia rahoitustoimenpiteitä.

| (71) | HCz lykkäsi ZUSia ja FGSP:tä koskevien velvoitteidensa suorittamista, mutta on kuitenkin sittemmin maksanut ne. Myöhässä (yli kaksi viikkoa eräpäivän jälkeen) suoritettuja maksuja oli yhteensä 18 155 302 zlotya. Maksut eivät yleensä olleet myöhässä enempää kuin kuusi kuukautta, ja HSCz maksoi niistä kertyneet lakisääteiset viivästyskorot, 560 383 zlotya. |
| --- | --- |

(71)

HCz lykkäsi ZUSia ja FGSP:tä koskevien velvoitteidensa suorittamista, mutta on kuitenkin sittemmin maksanut ne. Myöhässä (yli kaksi viikkoa eräpäivän jälkeen) suoritettuja maksuja oli yhteensä 18 155 302 zlotya. Maksut eivät yleensä olleet myöhässä enempää kuin kuusi kuukautta, ja HSCz maksoi niistä kertyneet lakisääteiset viivästyskorot, 560 383 zlotya.

| (72) | Częstochowan verovirasto suostui lykkäämään noin 7 miljoonan zlotyn veromaksuja sillä ehdolla, että niistä kertyneet lakisääteiset viivästyskorot maksettiin ajoissa. Verovirasto kuitenkin mitätöi osan viivästyskoroista. Todellisuudessa maksettujen ja lakisääteisten korkojen välinen erotus oli 31 145 zlotya. |
| --- | --- |

(72)

Częstochowan verovirasto suostui lykkäämään noin 7 miljoonan zlotyn veromaksuja sillä ehdolla, että niistä kertyneet lakisääteiset viivästyskorot maksettiin ajoissa. Verovirasto kuitenkin mitätöi osan viivästyskoroista. Todellisuudessa maksettujen ja lakisääteisten korkojen välinen erotus oli 31 145 zlotya.

| (73) | PFRONin johtaja luopui HSCz:n 22 821 zlotyn korkosaatavista ja suostui siihen, että 350 000 zlotyn vaateet maksettaisiin useammassa erässä. Tämän tuen arvo oli näin ollen 8 150 zlotya. Kun mukaan lasketaan mitätöidyt verosaatavat (31 145 zlotya), HSCz vapautui yhteensä 62 116 zlotyn (13 077 euron) velvoitteista. |
| --- | --- |

(73)

PFRONin johtaja luopui HSCz:n 22 821 zlotyn korkosaatavista ja suostui siihen, että 350 000 zlotyn vaateet maksettaisiin useammassa erässä. Tämän tuen arvo oli näin ollen 8 150 zlotya. Kun mukaan lasketaan mitätöidyt verosaatavat (31 145 zlotya), HSCz vapautui yhteensä 62 116 zlotyn (13 077 euron) velvoitteista.

| (74) | Lisäksi KBN myönsi 27 päivänä marraskuuta 2002 avustusta 1 100 000 zlotya ja 20 päivänä marraskuuta 2003 vielä 280 000 zlotya eli yhteensä 1 380 000 zlotya, mikä on 30,4 prosenttia 4 370 000 zlotya maksavan hankkeen kokonaiskustannuksista. Kyseessä on teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskeva hanke, jonka tarkoituksena on auttaa analysoimaan valimon teknisten prosessien uudistamista muuttamalla teräksen valmistuksessa käytettävien ainesosien suhteita laadun ja tuottavuuden parantamiseksi (45). |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi KBN myönsi 27 päivänä marraskuuta 2002 avustusta 1 100 000 zlotya ja 20 päivänä marraskuuta 2003 vielä 280 000 zlotya eli yhteensä 1 380 000 zlotya, mikä on 30,4 prosenttia 4 370 000 zlotya maksavan hankkeen kokonaiskustannuksista. Kyseessä on teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää toimintaa koskeva hanke, jonka tarkoituksena on auttaa analysoimaan valimon teknisten prosessien uudistamista muuttamalla teräksen valmistuksessa käytettävien ainesosien suhteita laadun ja tuottavuuden parantamiseksi (45).

III.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (75) | Tutkimusmenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili, että Puolan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet saattavat olla valtiontukea lähinnä kolmesta syystä:






  — | Komissiolla oli syytä olettaa, että HCz:n rakenneuudistus ei läpäissyt ns. yksityisen velkojan testiä. Vaikutti siltä, että osa julkisen sektorin velkojista luopui rakenneuudistuksen yhteydessä suuremmasta osasta saatavia kuin konkurssin yhteydessä, koska niillä (tai ainakin julkisoikeudellisten saatavien julkisilla velkojilla) oli nyt käytettävissään ensiluokkaiset vakuudet. Tässä tilanteessa komissio ei voinut hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan valtio saisi rakenneuudistusohjelman avulla kaiken kaikkiaan paremman tuoton kuin päästäessään yrityksen konkurssiin. Lisäksi komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että julkisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat olivat antaneet suostumuksensa yksinomaan 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain perusteella, ja että Operator todella saisi haltuunsa arvokasta omaisuutta. |
| --- | --- | --- |

(75)

Tutkimusmenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili, että Puolan viranomaisten toteuttamat toimenpiteet saattavat olla valtiontukea lähinnä kolmesta syystä:

—

Komissiolla oli syytä olettaa, että HCz:n rakenneuudistus ei läpäissyt ns. yksityisen velkojan testiä. Vaikutti siltä, että osa julkisen sektorin velkojista luopui rakenneuudistuksen yhteydessä suuremmasta osasta saatavia kuin konkurssin yhteydessä, koska niillä (tai ainakin julkisoikeudellisten saatavien julkisilla velkojilla) oli nyt käytettävissään ensiluokkaiset vakuudet. Tässä tilanteessa komissio ei voinut hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan valtio saisi rakenneuudistusohjelman avulla kaiken kaikkiaan paremman tuoton kuin päästäessään yrityksen konkurssiin. Lisäksi komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että julkisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat olivat antaneet suostumuksensa yksinomaan 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain perusteella, ja että Operator todella saisi haltuunsa arvokasta omaisuutta.

| — | Lisäksi komissiolle ei ollut selvää, miten HSCz pystyi jatkamaan HCz:n tuotantotoimintaa ilman käyttöpääomaa, ja epäili sen saaneen muuta taloudellista tukea. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komissiolle ei ollut selvää, miten HSCz pystyi jatkamaan HCz:n tuotantotoimintaa ilman käyttöpääomaa, ja epäili sen saaneen muuta taloudellista tukea.

| — | Lopuksi todettakoon, että komission saamien tietojen mukaan HCz:n hyväksi oli toteutettu erilaisia taloudellisia toimenpiteitä jo vuosina 1997–2002. |
| --- | --- |

—

Lopuksi todettakoon, että komission saamien tietojen mukaan HCz:n hyväksi oli toteutettu erilaisia taloudellisia toimenpiteitä jo vuosina 1997–2002.

| (76) | Komissio oli myös huolestunut siitä, olisiko LNM pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohdan mukaan oikeutettu hankkimaan HCz:n osakkeita, koska LNM omisti jo MSP:n, joka pöytäkirjan nro 8 mukaan saa valtiontukea. |
| --- | --- |

(76)

Komissio oli myös huolestunut siitä, olisiko LNM pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohdan mukaan oikeutettu hankkimaan HCz:n osakkeita, koska LNM omisti jo MSP:n, joka pöytäkirjan nro 8 mukaan saa valtiontukea.

IV.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (77) | UK Steel toteaa 9 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, jossa se esiintyy kaikkien Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien HCz:n kilpailijoiden nimissä, että sen mukaan velkojen mitätöinti ja eräpäivien siirtäminen (siihen asti, että velat todellisuudessa maksetaan) on valtiontukea. UK Steel vahvistaa komission epäilyn, jonka mukaan HCz:n omaisuuserät olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa realisoitu; niitä ei olisi vuokrattu HSCz:lle. Lisäksi UK Steel kehottaa komissiota soveltamaan pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan b alakohtaa, joka sen mukaan ehdottomasti estää LNM:ää ostamasta HCz:n osakkeita. |
| --- | --- |

(77)

UK Steel toteaa 9 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, jossa se esiintyy kaikkien Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien HCz:n kilpailijoiden nimissä, että sen mukaan velkojen mitätöinti ja eräpäivien siirtäminen (siihen asti, että velat todellisuudessa maksetaan) on valtiontukea. UK Steel vahvistaa komission epäilyn, jonka mukaan HCz:n omaisuuserät olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa realisoitu; niitä ei olisi vuokrattu HSCz:lle. Lisäksi UK Steel kehottaa komissiota soveltamaan pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan b alakohtaa, joka sen mukaan ehdottomasti estää LNM:ää ostamasta HCz:n osakkeita.

| (78) | Tšekin tasavalta, joka itse omistaa Vítkovice Steel -nimisen teräslevytehtaan, on ilmoittanut olevansa kiinnostunut komission tutkintamenettelystä. |
| --- | --- |

(78)

Tšekin tasavalta, joka itse omistaa Vítkovice Steel -nimisen teräslevytehtaan, on ilmoittanut olevansa kiinnostunut komission tutkintamenettelystä.

| (79) | LNM osallistuu komission menettelyyn 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä mahdollisen tarjoajan ominaisuudessa. LNM toteaa, että sen tarkoituksena on auttaa sen toteamisessa, että HCz:n terästehtaiden yksityistäminen ja suhde muihin LNM-yhtymän yrityksiin ovat täysin liittymissopimuksen ja valtiontukea koskevien sääntöjen mukaiset. Se vahvistaa erityisesti, että sen tytäryhtiö MSP ei aio ostaa HCz:n yrityksiä. Se vakuuttaa toistamiseen yksiselitteisesti, että jos sen onnistuu ostaa HCz:n yritykset, se hoitaa niitä erillisenä yksikkönä, joka pidetään täysin erillään MSP:stä, ja varmistaa, ettei niiden ja MSP:n välillä siirretä valtiontukea eikä tuotantokapasiteettia. Yritysten välillä olisi ainoastaan liikesuhde, jonka puitteissa MSP toimittaisi HCz:lle aihioita. Tämä toiminta järjestettäisiin avoimesti ja markkinahinnoin, jotka eivät poikkeaisi kilpailijoilta perittävistä hinnoista. |
| --- | --- |

(79)

LNM osallistuu komission menettelyyn 10 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä mahdollisen tarjoajan ominaisuudessa. LNM toteaa, että sen tarkoituksena on auttaa sen toteamisessa, että HCz:n terästehtaiden yksityistäminen ja suhde muihin LNM-yhtymän yrityksiin ovat täysin liittymissopimuksen ja valtiontukea koskevien sääntöjen mukaiset. Se vahvistaa erityisesti, että sen tytäryhtiö MSP ei aio ostaa HCz:n yrityksiä. Se vakuuttaa toistamiseen yksiselitteisesti, että jos sen onnistuu ostaa HCz:n yritykset, se hoitaa niitä erillisenä yksikkönä, joka pidetään täysin erillään MSP:stä, ja varmistaa, ettei niiden ja MSP:n välillä siirretä valtiontukea eikä tuotantokapasiteettia. Yritysten välillä olisi ainoastaan liikesuhde, jonka puitteissa MSP toimittaisi HCz:lle aihioita. Tämä toiminta järjestettäisiin avoimesti ja markkinahinnoin, jotka eivät poikkeaisi kilpailijoilta perittävistä hinnoista.

| (80) | Donbass osallistuu komission menettelyyn 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä mahdollisen tarjoajan ominaisuudessa. Donbassin näkemyksen mukaan rakenneuudistus tapahtuu tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Se ilmoittaa epäilevänsä, olisiko se kiinnostunut HCz:n omaisuuserien ostamisesta, jos kyseessä olisi konkurssimenettely, joka on luonteeltaan hankala ja pitkällinen. |
| --- | --- |

(80)

Donbass osallistuu komission menettelyyn 13 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä mahdollisen tarjoajan ominaisuudessa. Donbassin näkemyksen mukaan rakenneuudistus tapahtuu tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Se ilmoittaa epäilevänsä, olisiko se kiinnostunut HCz:n omaisuuserien ostamisesta, jos kyseessä olisi konkurssimenettely, joka on luonteeltaan hankala ja pitkällinen.

V.   PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (81) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet lisätietoja, joiden tarkoituksena on osoittaa, että sen enempää HCz:n rakenneuudistuksen kuin HSCz:n toiminnan yhteydessä ei ole myönnetty rakenneuudistustukea. Viranomaiset myöntävät kuitenkin, että HCz:lle myönnettiin jonkin verran tukea ennen vuoden 2002 loppua. Lopuksi Puolan viranomaiset selittävät, miksi komission olisi hyväksyttävä kansallinen rakenneuudistusohjelma (KRO). |
| --- | --- |

(81)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet lisätietoja, joiden tarkoituksena on osoittaa, että sen enempää HCz:n rakenneuudistuksen kuin HSCz:n toiminnan yhteydessä ei ole myönnetty rakenneuudistustukea. Viranomaiset myöntävät kuitenkin, että HCz:lle myönnettiin jonkin verran tukea ennen vuoden 2002 loppua. Lopuksi Puolan viranomaiset selittävät, miksi komission olisi hyväksyttävä kansallinen rakenneuudistusohjelma (KRO).

1.   Huta Częstochowan rakenneuudistus

| (82) | Puolan viranomaiset esittävät ensin uusia argumentteja sen väitteen tueksi, että HCz:n rakenneuudistuksen yhteydessä ei myönnetty valtiontukea. Tässä yhteydessä ne esittävät edellä mainitun, PWC:n laatiman analyysin konkurssivaihtoehdosta. Tarkoituksena on osoittaa, että rakenneuudistuksen ansiosta julkisen sektorin velkojat saavat saatavistaan paremman vastineen kuin konkurssin yhteydessä. |
| --- | --- |

(82)

Puolan viranomaiset esittävät ensin uusia argumentteja sen väitteen tueksi, että HCz:n rakenneuudistuksen yhteydessä ei myönnetty valtiontukea. Tässä yhteydessä ne esittävät edellä mainitun, PWC:n laatiman analyysin konkurssivaihtoehdosta. Tarkoituksena on osoittaa, että rakenneuudistuksen ansiosta julkisen sektorin velkojat saavat saatavistaan paremman vastineen kuin konkurssin yhteydessä.

| (83) | Analyysi perustuu vakuuksien arvon perusteelliseen analyysiin, jota ei ollut tehty aiemmin. Todellisuudessa PWC:n analyysi korostaa sitä, että julkisen sektorin velkojien saatavien vakuutena on pääasiallisesti muuta kuin tuotantoresursseja, ja vain pieni osa vakuuksista liittyy tuotantoresursseihin. Sen sijaan yksityisten velkojien vaateiden vakuutena ovat ensisijaisesti (kaikkein arvokkaimmat) tuotantoresurssit. Sitä paitsi, myös siinä tapauksessa kun julkisen sektorin velkojien saatavien vakuutena ovat HCz:n tuotantoresurssit, vakuudet on rekisteröity myöhemmin kuin yksityisten velkojien saatavat. Puolan konkurssilain mukaan nämä velkojat voivat saada saatavansa vasta sen jälkeen kun aiemmin rekisteröidyt (eli tässä tapauksessa yksityiset) velkojat ovat saaneet omat saatavansa. |
| --- | --- |

(83)

Analyysi perustuu vakuuksien arvon perusteelliseen analyysiin, jota ei ollut tehty aiemmin. Todellisuudessa PWC:n analyysi korostaa sitä, että julkisen sektorin velkojien saatavien vakuutena on pääasiallisesti muuta kuin tuotantoresursseja, ja vain pieni osa vakuuksista liittyy tuotantoresursseihin. Sen sijaan yksityisten velkojien vaateiden vakuutena ovat ensisijaisesti (kaikkein arvokkaimmat) tuotantoresurssit. Sitä paitsi, myös siinä tapauksessa kun julkisen sektorin velkojien saatavien vakuutena ovat HCz:n tuotantoresurssit, vakuudet on rekisteröity myöhemmin kuin yksityisten velkojien saatavat. Puolan konkurssilain mukaan nämä velkojat voivat saada saatavansa vasta sen jälkeen kun aiemmin rekisteröidyt (eli tässä tapauksessa yksityiset) velkojat ovat saaneet omat saatavansa.

| (84) | Tämän analyysin perusteella Puolan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistus läpäisee ns. yksityisen velkojan testin. Vain muutama julkisen sektorin velkoja saa rakenneuudistuksen yhteydessä vähemmän kuin jos yritys olisi tehnyt konkurssin (niiden kohdalla on taulukkojen 2 ja 3 viimeisessä sarakkeessa miinusmerkki), mutta sekin on enemmän kuin realistisessa konkurssitilanteessa. |
| --- | --- |

(84)

Tämän analyysin perusteella Puolan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistus läpäisee ns. yksityisen velkojan testin. Vain muutama julkisen sektorin velkoja saa rakenneuudistuksen yhteydessä vähemmän kuin jos yritys olisi tehnyt konkurssin (niiden kohdalla on taulukkojen 2 ja 3 viimeisessä sarakkeessa miinusmerkki), mutta sekin on enemmän kuin realistisessa konkurssitilanteessa.

| (85) | Puolan viranomaiset väittävät, että PWC:n analyysi on vuoden 2003 osalta julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien kannalta hyvin optimistinen. Todellisuudessa tuottojen merkittävämpi väheneminen konkurssitilanteessa johtuu ensisijaisesti tuomioistuinvalvonnassa toteutettujen konkurssimenettelyjen erikoisluonteesta Puolassa, sillä konkurssimenettelyn kohteena olevalta yritykseltä peritään yleensä 5 prosenttia ja HCz:n tapauksessa todennäköisesti peräti 10 prosenttia omaisuuserien myyntituotosta. Sitä paitsi konkurssimenettely kestää kauan, mikä saattaa entisestään vähentää yrityksen arvoa. |
| --- | --- |

(85)

Puolan viranomaiset väittävät, että PWC:n analyysi on vuoden 2003 osalta julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien kannalta hyvin optimistinen. Todellisuudessa tuottojen merkittävämpi väheneminen konkurssitilanteessa johtuu ensisijaisesti tuomioistuinvalvonnassa toteutettujen konkurssimenettelyjen erikoisluonteesta Puolassa, sillä konkurssimenettelyn kohteena olevalta yritykseltä peritään yleensä 5 prosenttia ja HCz:n tapauksessa todennäköisesti peräti 10 prosenttia omaisuuserien myyntituotosta. Sitä paitsi konkurssimenettely kestää kauan, mikä saattaa entisestään vähentää yrityksen arvoa.

| (86) | Puolan viranomaiset väittävät myös, että konkurssi saattaisi johtaa siihen, että omaisuutta ei myytäisi yhtenä kokonaisuutena, koska eräillä velkojilla on omistusoikeus yksittäisiin omaisuuseriin, jotka ne voivat myydä erikseen. Tämän vuoksi sijoittajat eivät voi olla varmoja siitä, että voivat hankkia omistukseensa koko tuotantolinjan, mikä voi edelleen alentaa hintaa. Puolan viranomaiset esittivät joitakin esimerkkejä konkurssimenettelyn yhteydessä tapahtuneista yrityskaupoista, mm. Huta Andrzej’n tapauksen, jossa tuotantoresurssien omistusoikeuden jakautuminen hankaloitti myyntiä selvästi ja alensi hintaa. Näin ollen yrityksen myyminen konkurssimenettelyn yhteydessä voi johtaa paljon alempaan hintaan kuin jos myynti toteutettaisiin osana rakenneuudistusmenettelyä. |
| --- | --- |

(86)

Puolan viranomaiset väittävät myös, että konkurssi saattaisi johtaa siihen, että omaisuutta ei myytäisi yhtenä kokonaisuutena, koska eräillä velkojilla on omistusoikeus yksittäisiin omaisuuseriin, jotka ne voivat myydä erikseen. Tämän vuoksi sijoittajat eivät voi olla varmoja siitä, että voivat hankkia omistukseensa koko tuotantolinjan, mikä voi edelleen alentaa hintaa. Puolan viranomaiset esittivät joitakin esimerkkejä konkurssimenettelyn yhteydessä tapahtuneista yrityskaupoista, mm. Huta Andrzej’n tapauksen, jossa tuotantoresurssien omistusoikeuden jakautuminen hankaloitti myyntiä selvästi ja alensi hintaa. Näin ollen yrityksen myyminen konkurssimenettelyn yhteydessä voi johtaa paljon alempaan hintaan kuin jos myynti toteutettaisiin osana rakenneuudistusmenettelyä.

| (87) | Lisäksi Puolan viranomaiset väittävät, että ’tappiolle jäävät’ julkisen sektorin velkojat ovat silti paremmassa asemassa kuin yksityiset velkojat, jotka joka tapauksessa olivat ilmoittaneet hyväksyvänsä rakenneuudistuksen (ks. lähemmin taulukot 2 ja 3) (46). |
| --- | --- |

(87)

Lisäksi Puolan viranomaiset väittävät, että ’tappiolle jäävät’ julkisen sektorin velkojat ovat silti paremmassa asemassa kuin yksityiset velkojat, jotka joka tapauksessa olivat ilmoittaneet hyväksyvänsä rakenneuudistuksen (ks. lähemmin taulukot 2 ja 3) (46).

| (88) | Puolan viranomaiset selittävät, että velkojat eivät olleet halukkaita allekirjoittamaan rakenneuudistussopimusta ennen muuta siksi, että ne eivät uskoneet rakenneuudistusohjelman tuottavan myönteistä tulosta. Lisäksi Puolan viranomaiset esittävät, että yksityiset velkojat suhtautuvat yleensä uusiin ehdotuksiin varauksellisesti erityisesti siksi, että pankit pelkäävät vakuuksien ja kiinnitysvakuuksien vaihtamista osakkeisiin, koska tilintarkastajat tai rahoitustarkastusvirasto (Inspektorat Nadzoru Bankowego) alentavat niiden saatavien arvoa ja ne joutuvat merkitsemään kirjanpitoonsa tappioita. Sen sijaan säilyttämällä vallitsevan tilanteen ne voivat jättää kirjanpitoon korkeamman arvon, vaikka se ei vastaisikaan todellisuutta. |
| --- | --- |

(88)

Puolan viranomaiset selittävät, että velkojat eivät olleet halukkaita allekirjoittamaan rakenneuudistussopimusta ennen muuta siksi, että ne eivät uskoneet rakenneuudistusohjelman tuottavan myönteistä tulosta. Lisäksi Puolan viranomaiset esittävät, että yksityiset velkojat suhtautuvat yleensä uusiin ehdotuksiin varauksellisesti erityisesti siksi, että pankit pelkäävät vakuuksien ja kiinnitysvakuuksien vaihtamista osakkeisiin, koska tilintarkastajat tai rahoitustarkastusvirasto (Inspektorat Nadzoru Bankowego) alentavat niiden saatavien arvoa ja ne joutuvat merkitsemään kirjanpitoonsa tappioita. Sen sijaan säilyttämällä vallitsevan tilanteen ne voivat jättää kirjanpitoon korkeamman arvon, vaikka se ei vastaisikaan todellisuutta.

| (89) | Rakenneuudistukseen kuitenkin yleensä suostutaan silloin kun se vaikuttaa realistiselta vaihtoehdolta, tulosten saavuttamiseen ei tarvita kovin paljon aikaa ja saatavien takaisinperinnän onnistuminen näyttää hyvin todennäköiseltä. Itse asiassa Puolan viranomaiset ovat esittäneet Kredyt Bankin ja ING BSK:n kirjeet, jotka osoittavat, että jopa ne pankit, jotka menettävät rakenneuudistuksessa eniten, pitävät sitä nyt parempana vaihtoehtona kuin konkurssia. Yksityisoikeudellisten saatavien yksityiset velkojat ovat tällä väliin vakuuttaneet olevansa valmiit alentamaan edelleen korkosaataviaan sen varmistamiseksi, että HCz:lle jää riittävästi varoja maksaa kaikki rakenneuudistuksen ulkopuolelle jääneet velat ja niihin liittyvät kulut. |
| --- | --- |

(89)

Rakenneuudistukseen kuitenkin yleensä suostutaan silloin kun se vaikuttaa realistiselta vaihtoehdolta, tulosten saavuttamiseen ei tarvita kovin paljon aikaa ja saatavien takaisinperinnän onnistuminen näyttää hyvin todennäköiseltä. Itse asiassa Puolan viranomaiset ovat esittäneet Kredyt Bankin ja ING BSK:n kirjeet, jotka osoittavat, että jopa ne pankit, jotka menettävät rakenneuudistuksessa eniten, pitävät sitä nyt parempana vaihtoehtona kuin konkurssia. Yksityisoikeudellisten saatavien yksityiset velkojat ovat tällä väliin vakuuttaneet olevansa valmiit alentamaan edelleen korkosaataviaan sen varmistamiseksi, että HCz:lle jää riittävästi varoja maksaa kaikki rakenneuudistuksen ulkopuolelle jääneet velat ja niihin liittyvät kulut.

| (90) | Myöhemmin Puolan viranomaiset väittävät, että yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat, jotka PWC:n analyysin mukaan saisivat vaateistaan takaisin rakenneuudistuksen nojalla vähemmän kuin konkurssitilanteessa, eivät missään tapauksessa pystyisi estämään Puolan lainsäädäntöön perustuvan velkasaneerausmenettelyn toteuttamista. Näin ollen vähemmistönä olevat tyytymättömät velkojat eivät pystyisi pakottamaan yrityksen määräämistä selvitystilaan. |
| --- | --- |

(90)

Myöhemmin Puolan viranomaiset väittävät, että yksityisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat, jotka PWC:n analyysin mukaan saisivat vaateistaan takaisin rakenneuudistuksen nojalla vähemmän kuin konkurssitilanteessa, eivät missään tapauksessa pystyisi estämään Puolan lainsäädäntöön perustuvan velkasaneerausmenettelyn toteuttamista. Näin ollen vähemmistönä olevat tyytymättömät velkojat eivät pystyisi pakottamaan yrityksen määräämistä selvitystilaan.

| (91) | Julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien osalta Puolan viranomaiset ilmoittavat, että julkisten velkojien hallussa olevien vakuuksien vapauttaminen ja vaateiden siirtäminen uudelle yksikölle, Operatorille, ei tapahdu automaattisesti. Siihen tarvitaan jokaisen julkisoikeudellisen saatavan julkisen velkojan erillinen suostumus, mikä Puolan viranomaisten mukaan perustuu vapaaehtoisuuteen. Paras esimerkki tästä ovat kolme julkisoikeudellisten saatavien julkista velkojaa (Częstochowan verovirasto, FGSP ja Poraj’n kunta), jotka torjuivat erityisen rakenneuudistusjärjestelyn, koska katsoivat, että konkurssi tuottaa niiden kannalta paremman tuloksen. |
| --- | --- |

(91)

Julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien osalta Puolan viranomaiset ilmoittavat, että julkisten velkojien hallussa olevien vakuuksien vapauttaminen ja vaateiden siirtäminen uudelle yksikölle, Operatorille, ei tapahdu automaattisesti. Siihen tarvitaan jokaisen julkisoikeudellisen saatavan julkisen velkojan erillinen suostumus, mikä Puolan viranomaisten mukaan perustuu vapaaehtoisuuteen. Paras esimerkki tästä ovat kolme julkisoikeudellisten saatavien julkista velkojaa (Częstochowan verovirasto, FGSP ja Poraj’n kunta), jotka torjuivat erityisen rakenneuudistusjärjestelyn, koska katsoivat, että konkurssi tuottaa niiden kannalta paremman tuloksen.

2.   Huta Stali Częstochowan toiminta

| (92) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja myös HSCz:n toiminnasta. Niiden mukaan se, että HCz vuokrasi teräksen tuotantoresurssit HSCz:lle, on toimenpide, jonka kuka tahansa yksityinen velkoja normaalisti hyväksyisi. Koska tuomioistuimen valvonnassa tapahtuvat pitkälliset konkurssimenettelyt aiheuttaisivat tuotantotoiminnan keskeytymisen, tuotantoresurssien arvo voidaan säilyttää vuokraamalla ne ennen konkurssimenettelyn aloittamista ulkopuoliselle yritykselle, joka ei ole konkurssipesän hoitajan valvonnassa. Tämä on toiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaista. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi yksityinen velkoja hyväksyisi vuokrasopimuksen puitteissa myös maksujen lykkäämisen. |
| --- | --- |

(92)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja myös HSCz:n toiminnasta. Niiden mukaan se, että HCz vuokrasi teräksen tuotantoresurssit HSCz:lle, on toimenpide, jonka kuka tahansa yksityinen velkoja normaalisti hyväksyisi. Koska tuomioistuimen valvonnassa tapahtuvat pitkälliset konkurssimenettelyt aiheuttaisivat tuotantotoiminnan keskeytymisen, tuotantoresurssien arvo voidaan säilyttää vuokraamalla ne ennen konkurssimenettelyn aloittamista ulkopuoliselle yritykselle, joka ei ole konkurssipesän hoitajan valvonnassa. Tämä on toiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaista. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi yksityinen velkoja hyväksyisi vuokrasopimuksen puitteissa myös maksujen lykkäämisen.

| (93) | Lisäksi Puolan viranomaiset katsovat, että niiden toteuttamat toimenpiteet eivät sisällä valtiontukea, koska rahoitus myönnettiin markkinaehtoisina lainoina ja terästehtaan asiakkaiden suorittamina ennakkomaksuina, joiden avulla nämä pyrkivät säilyttämään HCz/HSCz:n asiakkaanaan. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi Puolan viranomaiset katsovat, että niiden toteuttamat toimenpiteet eivät sisällä valtiontukea, koska rahoitus myönnettiin markkinaehtoisina lainoina ja terästehtaan asiakkaiden suorittamina ennakkomaksuina, joiden avulla nämä pyrkivät säilyttämään HCz/HSCz:n asiakkaanaan.

| (94) | PSE:lle suoritettavien energialaskujen osalta Puolan viranomaiset väittävät, että vakuudet eivät olleet valtiontukea, koska HSCz maksoi niistä TFS:lle markkinahinnan eli 2 prosenttia niiden todellisesta arvosta. Tämä arvo lasketaan sillä perusteella, että taattu määrä ei missään vaiheessa saa olla enemmän kuin 6 miljoonaa zlotya, jolloin 120 000 zlotyn palkkio vastaisi 2 prosenttia tästä määrästä. Vertailun vuoksi Puolan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä, että kansallinen vakuusrahasto (Krajowy Fundusz Poręczeń Kredytowych) tarjoaa yli 25 liikepankin asiakkaille vakuuden, joka on yhdeltä vuodelta 1 prosentti, kahdelta vuodelta 1,2 prosenttia ja kolmelta vuodelta 1,4 prosenttia. Näin ollen Puolan viranomaiset väittävät, että tuen kustannukset ja määrä vastaavat tavanomaisia markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

(94)

PSE:lle suoritettavien energialaskujen osalta Puolan viranomaiset väittävät, että vakuudet eivät olleet valtiontukea, koska HSCz maksoi niistä TFS:lle markkinahinnan eli 2 prosenttia niiden todellisesta arvosta. Tämä arvo lasketaan sillä perusteella, että taattu määrä ei missään vaiheessa saa olla enemmän kuin 6 miljoonaa zlotya, jolloin 120 000 zlotyn palkkio vastaisi 2 prosenttia tästä määrästä. Vertailun vuoksi Puolan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä, että kansallinen vakuusrahasto (Krajowy Fundusz Poręczeń Kredytowych) tarjoaa yli 25 liikepankin asiakkaille vakuuden, joka on yhdeltä vuodelta 1 prosentti, kahdelta vuodelta 1,2 prosenttia ja kolmelta vuodelta 1,4 prosenttia. Näin ollen Puolan viranomaiset väittävät, että tuen kustannukset ja määrä vastaavat tavanomaisia markkinaolosuhteita.

3.   Avustukset ja muut tukitoimet

| (95) | Ensinnäkin Puolan viranomaiset myöntävät, että HCz:lle vuoden 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana myönnetty 19 699 452 zlotyn (4 147 332 euron) tuki oli rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(95)

Ensinnäkin Puolan viranomaiset myöntävät, että HCz:lle vuoden 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana myönnetty 19 699 452 zlotyn (4 147 332 euron) tuki oli rakenneuudistustukea.

| (96) | Toiseksi Puolan viranomaiset kuitenkin katsovat, että KBN:n myöntämät avustukset täyttävät tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön puitteissa (jäljempänä ’tutkimus- ja kehitystukea koskevat puitteet’) (47) vahvistetut kriteerit, ja että näitä avustuksia on pidettävä tämäntyyppisenä tukena. |
| --- | --- |

(96)

Toiseksi Puolan viranomaiset kuitenkin katsovat, että KBN:n myöntämät avustukset täyttävät tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön puitteissa (jäljempänä ’tutkimus- ja kehitystukea koskevat puitteet’) (47) vahvistetut kriteerit, ja että näitä avustuksia on pidettävä tämäntyyppisenä tukena.

| (97) | Puolan viranomaiset toteavat, että avustukset kuuluvat osittain KBN:n johtajan 30 päivänä marraskuuta 2001 hyväksymän ohjelman piiriin. Ohjelmassa säädetään valtion talousarvioon tieteellistä työtä varten otettaviin varoihin sovellettavat kriteerit sekä varojen myöntämismenettelyt ja niiden laskentatapa. Tällainen tuki sisältyy liittymissopimuksen luettelossa mainittuun voimassa olevaan valtiontukeen. Tämä koskee ainakin HSCz:lle myönnettyä 1 380 000 zlotyn avustusta, joka myönnettiin ohjelman hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(97)

Puolan viranomaiset toteavat, että avustukset kuuluvat osittain KBN:n johtajan 30 päivänä marraskuuta 2001 hyväksymän ohjelman piiriin. Ohjelmassa säädetään valtion talousarvioon tieteellistä työtä varten otettaviin varoihin sovellettavat kriteerit sekä varojen myöntämismenettelyt ja niiden laskentatapa. Tällainen tuki sisältyy liittymissopimuksen luettelossa mainittuun voimassa olevaan valtiontukeen. Tämä koskee ainakin HSCz:lle myönnettyä 1 380 000 zlotyn avustusta, joka myönnettiin ohjelman hyväksymisen jälkeen.

| (98) | Puolan viranomaiset katsovat myös, että vaikka KBN:n HCz:lle myöntämää 5 461 620 zlotyn avustusta ei myönnettykään ohjelman nojalla, sitä on kuitenkin pidettävä yhteensopivana sen määräysten kanssa, koska avustus täyttää tutkimus- ja kehitystukea koskevissa puitteissa määritellyt vastaavat edellytykset. Vaikka avustus myönnettiin ennen ohjelman voimaantuloa, tukea arvioitiin samojen kriteerien pohjalta, minkä vuoksi se on tutkimus- ja kehitystukea koskevien puitteiden mukainen. Puolan viranomaiset ilmoittavat, että tämän päätöksen II kohdassa kuvatusta avustuksesta ei ole saatavilla yksityiskohtaisempia tietoja, koska KBN on tällä välin lakkautettu. |
| --- | --- |

(98)

Puolan viranomaiset katsovat myös, että vaikka KBN:n HCz:lle myöntämää 5 461 620 zlotyn avustusta ei myönnettykään ohjelman nojalla, sitä on kuitenkin pidettävä yhteensopivana sen määräysten kanssa, koska avustus täyttää tutkimus- ja kehitystukea koskevissa puitteissa määritellyt vastaavat edellytykset. Vaikka avustus myönnettiin ennen ohjelman voimaantuloa, tukea arvioitiin samojen kriteerien pohjalta, minkä vuoksi se on tutkimus- ja kehitystukea koskevien puitteiden mukainen. Puolan viranomaiset ilmoittavat, että tämän päätöksen II kohdassa kuvatusta avustuksesta ei ole saatavilla yksityiskohtaisempia tietoja, koska KBN on tällä välin lakkautettu.

| (99) | Kolmanneksi Puolan viranomaiset väittävät, että HSCz on sittemmin maksanut takaisin useiden sen hyväksi toteutettujen taloudellisten toimenpiteiden yhteydessä saamansa varat. HCz:lle on maksettu lykätyt vuokrasuoritukset sekä ZUSille ja FGSP:lle erääntyneet lakisääteiset korot. Korot olivat 16 prosenttia heinäkuun 2002 ja 21 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana ja tämän jälkeen 13 prosenttia 24 päivään syyskuuta 2003 ja 12,25 prosenttia 25 päivään marraskuuta 2004 asti. |
| --- | --- |

(99)

Kolmanneksi Puolan viranomaiset väittävät, että HSCz on sittemmin maksanut takaisin useiden sen hyväksi toteutettujen taloudellisten toimenpiteiden yhteydessä saamansa varat. HCz:lle on maksettu lykätyt vuokrasuoritukset sekä ZUSille ja FGSP:lle erääntyneet lakisääteiset korot. Korot olivat 16 prosenttia heinäkuun 2002 ja 21 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana ja tämän jälkeen 13 prosenttia 24 päivään syyskuuta 2003 ja 12,25 prosenttia 25 päivään marraskuuta 2004 asti.

| (100) | Lopuksi voidaan todeta, että tukea, jonka PFRON ja verovirasto myönsivät verovapautusten muodossa 62 116 zlotyn (noin 13 077 euron) arvosta, ei maksettu takaisin, koska veroviranomaiset eivät ota vastaan palautuksia ilman takaisinperinnästä tehtyä päätöstä. Puolan viranomaiset väittävät kuitenkin, että tämä tuki on vähämerkityksistä tukea. |
| --- | --- |

(100)

Lopuksi voidaan todeta, että tukea, jonka PFRON ja verovirasto myönsivät verovapautusten muodossa 62 116 zlotyn (noin 13 077 euron) arvosta, ei maksettu takaisin, koska veroviranomaiset eivät ota vastaan palautuksia ilman takaisinperinnästä tehtyä päätöstä. Puolan viranomaiset väittävät kuitenkin, että tämä tuki on vähämerkityksistä tukea.

4.   KRO:n muutosten hyväksyminen

| (101) | Puolan viranomaiset pyytävät komissiota hyväksymään kansallisen rakenneuudistusohjelman muutokset pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että HCz jatkaa toimintaansa ilman tukea eikä sitä aseteta selvitystilaan. Vastavuoroisesti Puolan viranomaiset sitoutuvat siihen, että HCz:lle ei myönnetä enää lisää valtiontukea kaudella 1997–2006 eikä se lisää tuotantokapasiteettiaan ennen vuoden 2006 loppua, jolloin pöytäkirjan nro 8 mukainen rakenneuudistuskausi päättyy. |
| --- | --- |

(101)

Puolan viranomaiset pyytävät komissiota hyväksymään kansallisen rakenneuudistusohjelman muutokset pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että HCz jatkaa toimintaansa ilman tukea eikä sitä aseteta selvitystilaan. Vastavuoroisesti Puolan viranomaiset sitoutuvat siihen, että HCz:lle ei myönnetä enää lisää valtiontukea kaudella 1997–2006 eikä se lisää tuotantokapasiteettiaan ennen vuoden 2006 loppua, jolloin pöytäkirjan nro 8 mukainen rakenneuudistuskausi päättyy.

| (102) | Puolan viranomaiset selittävät, että kun KRO:ta laadittiin syksyllä 2002, HCz:n rakenneuudistusta ei katsottu voitavan toteuttaa ilman valtiontukea. Niin kauan kuin näytti siltä, että kaikki velat voidaan maksaa valtiontuen avulla, yksikään velkojista ei halunnut mitätöidä saataviaan. Vasta kun KRO:ssa torjuttiin tuen myöntäminen HCz:lle, yrityksen velkojat suostuivat alentamaan saataviaan. Vasta kun 30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki tuli voimaan, Puolan lainsäädäntöön saatiin tehokas väline, jonka avulla julkisoikeudelliset velat voitiin mitätöidä ja velkojille voitiin maksaa niiden saatavat niiden valvonnassa olevan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(102)

Puolan viranomaiset selittävät, että kun KRO:ta laadittiin syksyllä 2002, HCz:n rakenneuudistusta ei katsottu voitavan toteuttaa ilman valtiontukea. Niin kauan kuin näytti siltä, että kaikki velat voidaan maksaa valtiontuen avulla, yksikään velkojista ei halunnut mitätöidä saataviaan. Vasta kun KRO:ssa torjuttiin tuen myöntäminen HCz:lle, yrityksen velkojat suostuivat alentamaan saataviaan. Vasta kun 30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki tuli voimaan, Puolan lainsäädäntöön saatiin tehokas väline, jonka avulla julkisoikeudelliset velat voitiin mitätöidä ja velkojille voitiin maksaa niiden saatavat niiden valvonnassa olevan menettelyn mukaisesti.

5.   Vakuutus LNM:n, MSP:n ja HCz:n toimintojen eriyttämisestä

| (103) | Puolan viranomaiset vakuuttavat komissiolle, että sopimus MH:n, HSCz:n ja muiden yritysten myymisestä strategiselle sijoittajalle sulkee pois mahdollisuuden myöntää HCz:lle valtiontukea jonkin pöytäkirjassa nro 8 mainitun tuensaajan välityksellä. Tätä varten strategisen sijoittajan kanssa tehtävään myyntisopimukseen sisällytetään erityisiä määräyksiä tarvittavista valvontatoimista. |
| --- | --- |

(103)

Puolan viranomaiset vakuuttavat komissiolle, että sopimus MH:n, HSCz:n ja muiden yritysten myymisestä strategiselle sijoittajalle sulkee pois mahdollisuuden myöntää HCz:lle valtiontukea jonkin pöytäkirjassa nro 8 mainitun tuensaajan välityksellä. Tätä varten strategisen sijoittajan kanssa tehtävään myyntisopimukseen sisällytetään erityisiä määräyksiä tarvittavista valvontatoimista.

VI.   TUEN ARVIOINTI

1.   Sovellettava lainsäädäntö

| (104) | Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 1 kohdassa määrätään, että ’sen estämättä, mitä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa määrätään, Puolan myöntämän Puolan terästeollisuuden tiettyjen osien rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana’, jos muun muassa kyseisessä pöytäkirjassa mainitut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(104)

Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 1 kohdassa määrätään, että ’sen estämättä, mitä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa määrätään, Puolan myöntämän Puolan terästeollisuuden tiettyjen osien rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana’, jos muun muassa kyseisessä pöytäkirjassa mainitut edellytykset täyttyvät.

| (105) | Pöytäkirjassa nro 8 olevan 3 kohdan mukaan valtiontukea voidaan myöntää ainoastaan liitteessä 1 luetelluille yhtiöille. Puolan viranomaiset ovat valinneet kahdeksan yritystä, jotka mainitaan kyseisessä luettelossa. Niihin eivät kuulu HCz eikä HSCz eikä yksikään HCz:n tytäryhtiöistä. |
| --- | --- |

(105)

Pöytäkirjassa nro 8 olevan 3 kohdan mukaan valtiontukea voidaan myöntää ainoastaan liitteessä 1 luetelluille yhtiöille. Puolan viranomaiset ovat valinneet kahdeksan yritystä, jotka mainitaan kyseisessä luettelossa. Niihin eivät kuulu HCz eikä HSCz eikä yksikään HCz:n tytäryhtiöistä.

| (106) | Pöytäkirjassa nro 8 olevan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa määrätään, että Puola ei saa myöntää muuta valtion tukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen. Tätä varten pöytäkirjassa nro 8 olevassa 18 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet toteuttaa ’aiheelliset toimet, joilla vaaditaan asianomaisia yhtiöitä maksamaan takaisin tuet’, jos seurantatoimet osoittavat, että ’Puola on myöntänyt rakenneuudistuskautena ylimääräistä soveltumatonta valtiontukea terästeollisuudelle’. |
| --- | --- |

(106)

Pöytäkirjassa nro 8 olevan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa määrätään, että Puola ei saa myöntää muuta valtion tukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen. Tätä varten pöytäkirjassa nro 8 olevassa 18 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet toteuttaa ’aiheelliset toimet, joilla vaaditaan asianomaisia yhtiöitä maksamaan takaisin tuet’, jos seurantatoimet osoittavat, että ’Puola on myöntänyt rakenneuudistuskautena ylimääräistä soveltumatonta valtiontukea terästeollisuudelle’.

| (107) | Neuvosto on pidentänyt ajanjaksoa, jonka aikana Puola voi poikkeuksellisesti myöntää valtiontukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen Eurooppa-sopimuksen mukaisesti, 31 päivään joulukuuta 2006. Tämä järjestely on tunnustettu pöytäkirjassa nro 8 osaksi Puolan liittymissopimusta. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi pöytäkirjassa määritellään aikataulu, joka käsittää tietyn ajanjakson ennen liittymistä ja sen jälkeen. Tarkemmin sanottuna Puola voi järjestelyn mukaan myöntää rajoitetun määrän valtiontukea rakenneuudistukseen vuosina 1997–2003, mutta muuta valtiontukea Puolan terästeollisuuden rakenneuudistukseen ei saa myöntää vuosina 1997–2006. Tässä suhteessa pöytäkirja nro 8 eroaa yksiselitteisesti muista liittymissopimuksen määräyksistä, esimerkiksi liitteessä IV tarkoitetusta siirtymäkauden järjestelystä (’voimassa oleva tuki’), joka koskee ainoastaan ennen liittymistä myönnettyä valtiontukea siltä osin kuin sitä sovelletaan edelleen liittymisen jälkeen. Pöytäkirjaa nro 8 voidaan näin ollen pitää erityislakina (lex specialis), joka niiden asioiden osalta, joista siinä määrätään, ohittaa muut liittymissopimuksen määräykset (48). |
| --- | --- |

(107)

Neuvosto on pidentänyt ajanjaksoa, jonka aikana Puola voi poikkeuksellisesti myöntää valtiontukea terästeollisuuden rakenneuudistukseen Eurooppa-sopimuksen mukaisesti, 31 päivään joulukuuta 2006. Tämä järjestely on tunnustettu pöytäkirjassa nro 8 osaksi Puolan liittymissopimusta. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi pöytäkirjassa määritellään aikataulu, joka käsittää tietyn ajanjakson ennen liittymistä ja sen jälkeen. Tarkemmin sanottuna Puola voi järjestelyn mukaan myöntää rajoitetun määrän valtiontukea rakenneuudistukseen vuosina 1997–2003, mutta muuta valtiontukea Puolan terästeollisuuden rakenneuudistukseen ei saa myöntää vuosina 1997–2006. Tässä suhteessa pöytäkirja nro 8 eroaa yksiselitteisesti muista liittymissopimuksen määräyksistä, esimerkiksi liitteessä IV tarkoitetusta siirtymäkauden järjestelystä (’voimassa oleva tuki’), joka koskee ainoastaan ennen liittymistä myönnettyä valtiontukea siltä osin kuin sitä sovelletaan edelleen liittymisen jälkeen. Pöytäkirjaa nro 8 voidaan näin ollen pitää erityislakina (lex specialis), joka niiden asioiden osalta, joista siinä määrätään, ohittaa muut liittymissopimuksen määräykset (48).

| (108) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa ei normaalisti sovellettaisi tukeen, joka on myönnetty ennen liittymistä ja jota ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, mutta pöytäkirjan nro 8 määräyksillä laajennetaan EY:n perustamissopimuksen mukainen valtiontuen valvonta koskemaan kaikkea valtiontukea, joka on myönnetty Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusta varten vuosina 1997–2006. |
| --- | --- |

(108)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa ei normaalisti sovellettaisi tukeen, joka on myönnetty ennen liittymistä ja jota ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, mutta pöytäkirjan nro 8 määräyksillä laajennetaan EY:n perustamissopimuksen mukainen valtiontuen valvonta koskemaan kaikkea valtiontukea, joka on myönnetty Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusta varten vuosina 1997–2006.

| (109) | EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen päätös voidaan tehdä sen jälkeen kun Puola on liittynyt Euroopan unioniin. Koska pöytäkirjassa nro 8 ei ole asiaa koskevia erityismääräyksiä, Puolaan sovelletaan tavanomaisia sääntöjä ja periaatteita. Tämän vuoksi sovelletaan myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (49) (jäljempänä ’menettelyasetus’). |
| --- | --- |

(109)

EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen päätös voidaan tehdä sen jälkeen kun Puola on liittynyt Euroopan unioniin. Koska pöytäkirjassa nro 8 ei ole asiaa koskevia erityismääräyksiä, Puolaan sovelletaan tavanomaisia sääntöjä ja periaatteita. Tämän vuoksi sovelletaan myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (49) (jäljempänä ’menettelyasetus’).

2.   Tuen olemassaolo

| (110) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan määräyksiä sovelletaan myös julkisiin yrityksiin eli valtion omistuksessa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(110)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan määräyksiä sovelletaan myös julkisiin yrityksiin eli valtion omistuksessa oleviin yrityksiin.

a)   Tuki Huta Częstochowan rakenneuudistukseen ja yksityisen velkojan testin soveltaminen

| (111) | Se, että viranomaiset mitätöivät yrityksen velkoja, tuo sille kilpailuetua, koska valtio näin luopuu osasta sille kuuluvia tuloja, minkä vuoksi kyseessä on valtion varoista myönnetty tuki. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion toimenpidettä pidetään kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena ainoastaan siinä tapauksessa, että yritys, jonka hyväksi toimenpide on toteutettu, saa siitä kilpailuetua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Käytännössä on todettu, että markkinatalouden edellytyksin toimiva sijoittaja voi toteuttaa rakenneuudistuspolitiikkaa, jonka tavoitteena on sijoitetun pääoman tuottavuus pitkällä aikavälillä. Toisaalta olemassa olevasta oikeuskäytännöstä käy kuitenkin ilmi, että markkinatalouden edellytyksin toimiva velkoja yrittäisi mieluummin periä myöhässä olevat saatavansa kohtuullisessa ajassa takaisin velalliselta, joka on vaikeassa taloudellisessa tilanteessa (50). |
| --- | --- |

(111)

Se, että viranomaiset mitätöivät yrityksen velkoja, tuo sille kilpailuetua, koska valtio näin luopuu osasta sille kuuluvia tuloja, minkä vuoksi kyseessä on valtion varoista myönnetty tuki. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion toimenpidettä pidetään kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena ainoastaan siinä tapauksessa, että yritys, jonka hyväksi toimenpide on toteutettu, saa siitä kilpailuetua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Käytännössä on todettu, että markkinatalouden edellytyksin toimiva sijoittaja voi toteuttaa rakenneuudistuspolitiikkaa, jonka tavoitteena on sijoitetun pääoman tuottavuus pitkällä aikavälillä. Toisaalta olemassa olevasta oikeuskäytännöstä käy kuitenkin ilmi, että markkinatalouden edellytyksin toimiva velkoja yrittäisi mieluummin periä myöhässä olevat saatavansa kohtuullisessa ajassa takaisin velalliselta, joka on vaikeassa taloudellisessa tilanteessa (50).

| (112) | Tämän vuoksi myös yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo, että jos vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleva velallinen ehdottaa velan uudelleenjärjestelyä välttääkseen selvitystilaan joutumisen, jokaisen velkojan on ainakin huolellisesti vertailtava, kumpi järjestely on sille sen saatavien perinnän kannalta edullisempi, rakenneuudistus vai yrityksen asettaminen konkurssiin (jäljempänä tällaisen arvion laatimisesta käytetään nimitystä ’yksityisen velkojan testi’) (51). Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on siis katsonut, että yksityisen velkojan testiin vaikuttavat useat tekijät, muun muassa se, minkätyyppisiä saatavia velkojalla on (eli onko kyseessä vakuudellisten saatavien velkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja), velkojan hallussa olevien vakuuksien luonne ja laajuus, sen tekemä arviointi yrityksen mahdollisuuksista saavuttaa jälleen kannattavuus sekä se hyöty, jonka velkoja saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan. |
| --- | --- |

(112)

Tämän vuoksi myös yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo, että jos vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleva velallinen ehdottaa velan uudelleenjärjestelyä välttääkseen selvitystilaan joutumisen, jokaisen velkojan on ainakin huolellisesti vertailtava, kumpi järjestely on sille sen saatavien perinnän kannalta edullisempi, rakenneuudistus vai yrityksen asettaminen konkurssiin (jäljempänä tällaisen arvion laatimisesta käytetään nimitystä ’yksityisen velkojan testi’) (51). Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on siis katsonut, että yksityisen velkojan testiin vaikuttavat useat tekijät, muun muassa se, minkätyyppisiä saatavia velkojalla on (eli onko kyseessä vakuudellisten saatavien velkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja), velkojan hallussa olevien vakuuksien luonne ja laajuus, sen tekemä arviointi yrityksen mahdollisuuksista saavuttaa jälleen kannattavuus sekä se hyöty, jonka velkoja saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan.

| (113) | Komissio on arvioinut Puolan viranomaisten toimittamat HCz:n rakenneuudistusta koskevat asiakirjat ja tiedot ja tullut siihen tulokseen, että menettelyn aloittamisen yhteydessä esitetyt epäilyt ovat hälventyneet. Komissio katsoo, että rakenneuudistus läpäisee yksityisen velkojan testin. |
| --- | --- |

(113)

Komissio on arvioinut Puolan viranomaisten toimittamat HCz:n rakenneuudistusta koskevat asiakirjat ja tiedot ja tullut siihen tulokseen, että menettelyn aloittamisen yhteydessä esitetyt epäilyt ovat hälventyneet. Komissio katsoo, että rakenneuudistus läpäisee yksityisen velkojan testin.

| (114) | PWC:n laatiman analyysin perusteella komissio ei enää katso, että julkisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat saisivat hallussaan olevien vakuuksien vuoksi suuremman hyödyn siitä, että yritys asetettaisiin selvitystilaan, kuin sen rakenneuudistuksesta. PWC:n laatimassa analyysissa esitettyjen selvitysten pohjalta komissio ymmärtää, että julkisen sektorin velkojilla oli tuotantoresurssien osalta samanlaiset vakuudet kuin yksityisillä velkojilla, vaikkakin ne rekisteröitiin myöhemmin kuin yksityisten velkojien vakuudet. Näin ollen yksityisten velkojien saatavat on suoritettava ensisijaisesti, mikä vähentää julkisen sektorin velkojien mahdollisuuksia saada saatavansa perittyä. |
| --- | --- |

(114)

PWC:n laatiman analyysin perusteella komissio ei enää katso, että julkisoikeudellisten saatavien julkiset velkojat saisivat hallussaan olevien vakuuksien vuoksi suuremman hyödyn siitä, että yritys asetettaisiin selvitystilaan, kuin sen rakenneuudistuksesta. PWC:n laatimassa analyysissa esitettyjen selvitysten pohjalta komissio ymmärtää, että julkisen sektorin velkojilla oli tuotantoresurssien osalta samanlaiset vakuudet kuin yksityisillä velkojilla, vaikkakin ne rekisteröitiin myöhemmin kuin yksityisten velkojien vakuudet. Näin ollen yksityisten velkojien saatavat on suoritettava ensisijaisesti, mikä vähentää julkisen sektorin velkojien mahdollisuuksia saada saatavansa perittyä.

| (115) | Lisäksi komissio voi nyt todeta, että esitetty HCz:n rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa etuja kaikille julkisen sektorin velkojille. Tätä varten komissio toteaa, että yksityisoikeudellisten velkojen velkojia koskeva arviointi on laadittava joulukuussa 2003 vallinneen tilanteen mukaan. Vaikka velkajärjestelyä koskevaa sopimusta on sittemmin muutettu, sen keskeiset määräykset ovat olleet voimassa siitä lähtien. Sen sijaan julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien osalta vastaava päivämäärä on kesäkuu 2005, koska näiden velkojien on vielä lopullisesti hyväksyttävä rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi komissio voi nyt todeta, että esitetty HCz:n rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa etuja kaikille julkisen sektorin velkojille. Tätä varten komissio toteaa, että yksityisoikeudellisten velkojen velkojia koskeva arviointi on laadittava joulukuussa 2003 vallinneen tilanteen mukaan. Vaikka velkajärjestelyä koskevaa sopimusta on sittemmin muutettu, sen keskeiset määräykset ovat olleet voimassa siitä lähtien. Sen sijaan julkisoikeudellisten saatavien julkisten velkojien osalta vastaava päivämäärä on kesäkuu 2005, koska näiden velkojien on vielä lopullisesti hyväksyttävä rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä vahvistetut edellytykset.

| (116) | Analyysi, jonka mukaan rakenneuudistus on velkojien kannalta edullisempi vaihtoehto kuin konkurssi, pitää paikkansa myös siinä tapauksessa, että oletetaan konkurssin toteutuvan julkisen sektorin velkojien kannalta parhain mahdollisin edellytyksin. Tämän vaihtoehdon mukaan vain kolme vuoden 2005 julkisoikeudellisten saatavien julkisista velkojista ja vain yksi vuoden 2003 yksityisoikeudellisten saatavien julkisista velkojista (52) olisi saanut rakenneuudistuksen toteutuessa vähemmän saatavia kuin konkurssin yhteydessä. Kaikki kolme julkisoikeudellisten saatavien julkista velkojaa ilmoitti kuitenkin vastustavansa rakenneuudistusta, ja Puolan viranomaiset ovat varmistaneet, että kaikki niiden saatavat maksetaan RFG:n varoista. Näin ollen nämä julkiset velkojat eivät antaneet velalliselle minkäänlaista etua eivätkä myöskään itse sitoneet julkisia varoja, joten niiden toimintaan ei sisälly valtiontukea (53). |
| --- | --- |

(116)

Analyysi, jonka mukaan rakenneuudistus on velkojien kannalta edullisempi vaihtoehto kuin konkurssi, pitää paikkansa myös siinä tapauksessa, että oletetaan konkurssin toteutuvan julkisen sektorin velkojien kannalta parhain mahdollisin edellytyksin. Tämän vaihtoehdon mukaan vain kolme vuoden 2005 julkisoikeudellisten saatavien julkisista velkojista ja vain yksi vuoden 2003 yksityisoikeudellisten saatavien julkisista velkojista (52) olisi saanut rakenneuudistuksen toteutuessa vähemmän saatavia kuin konkurssin yhteydessä. Kaikki kolme julkisoikeudellisten saatavien julkista velkojaa ilmoitti kuitenkin vastustavansa rakenneuudistusta, ja Puolan viranomaiset ovat varmistaneet, että kaikki niiden saatavat maksetaan RFG:n varoista. Näin ollen nämä julkiset velkojat eivät antaneet velalliselle minkäänlaista etua eivätkä myöskään itse sitoneet julkisia varoja, joten niiden toimintaan ei sisälly valtiontukea (53).

| (117) | Yksityisoikeudellisten saatavien julkisen velkojan eli Częstochowan energiayhtiön (Zakład Energetyczny) tilanteesta on ensinnäkin todettava, että ero niiden määrien välillä, jotka se olisi saanut saatavistaan rakenneuudistuksen ja vastaavasti konkurssin yhteydessä, on hyvin pieni. Toiseksi komissio ymmärtää, että yksityinen velkoja, joka toimittaa HCz:lle palveluja, vastustaisi useimmissa tapauksissa yrityksen konkurssia, koska se menettäisi tärkeän asiakkaan, jos HCz:n tuotanto keskeytyisi pidemmäksi aikaa tai loppuisi kokonaan. Tämä pätee erityisesti tähän energiayhtiöön, koska se olisi näin menettänyt suurimman asiakkaansa. Velkoja toimi näin ollen kaupallisten etujensa mukaan eikä myöntänyt HCz:lle aiheetonta etua. |
| --- | --- |

(117)

Yksityisoikeudellisten saatavien julkisen velkojan eli Częstochowan energiayhtiön (Zakład Energetyczny) tilanteesta on ensinnäkin todettava, että ero niiden määrien välillä, jotka se olisi saanut saatavistaan rakenneuudistuksen ja vastaavasti konkurssin yhteydessä, on hyvin pieni. Toiseksi komissio ymmärtää, että yksityinen velkoja, joka toimittaa HCz:lle palveluja, vastustaisi useimmissa tapauksissa yrityksen konkurssia, koska se menettäisi tärkeän asiakkaan, jos HCz:n tuotanto keskeytyisi pidemmäksi aikaa tai loppuisi kokonaan. Tämä pätee erityisesti tähän energiayhtiöön, koska se olisi näin menettänyt suurimman asiakkaansa. Velkoja toimi näin ollen kaupallisten etujensa mukaan eikä myöntänyt HCz:lle aiheetonta etua.

| (118) | Komissio ymmärtää myös, että kun otetaan huomioon edellä mainittu oikeuskäytäntö (54), jonka mukaan ’hyötyä, jonka (velkoja) saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan’ on verrattava arvioon ’yrityksen selviämismahdollisuuksista’, yksityisen velkojan testi edellyttää, että konkurssia ja rakenneuudistusta verrataan toisiinsa realistiselta pohjalta. |
| --- | --- |

(118)

Komissio ymmärtää myös, että kun otetaan huomioon edellä mainittu oikeuskäytäntö (54), jonka mukaan ’hyötyä, jonka (velkoja) saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan’ on verrattava arvioon ’yrityksen selviämismahdollisuuksista’, yksityisen velkojan testi edellyttää, että konkurssia ja rakenneuudistusta verrataan toisiinsa realistiselta pohjalta.

| (119) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa yrityksen rakenneuudistuksella on selkeästi mahdollisuus onnistua. Yksityisoikeudelliset saatavat myydään strategiselle sijoittajalle, ja sekä vuonna 2003 että edelleen vuonna 2005 on todettu, että niistä on tehty vakavasti otettavia tarjouksia. Myös saatavien siirtäminen Operatorille näyttää olevan taloudellisesti järkevää. Luotettava arviointiyritys on vahvistanut varojen arvon. |
| --- | --- |

(119)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa yrityksen rakenneuudistuksella on selkeästi mahdollisuus onnistua. Yksityisoikeudelliset saatavat myydään strategiselle sijoittajalle, ja sekä vuonna 2003 että edelleen vuonna 2005 on todettu, että niistä on tehty vakavasti otettavia tarjouksia. Myös saatavien siirtäminen Operatorille näyttää olevan taloudellisesti järkevää. Luotettava arviointiyritys on vahvistanut varojen arvon.

| (120) | Komissio ymmärtää myös, että konkurssin toteutuessa ei olisi ollut mahdollista taata, että kaikki PWC:n analyysissa esitetyt määrät voidaan periä takaisin. Analyysi oli laadittu pikemminkin olettaen, että konkurssi toteutuisi julkisen sektorin velkojien kannalta parhaan vaihtoehdon mukaan, ja se perustuu omaisuuserien myynnin osalta samanlaisiin odotuksiin kuin rakenneuudistus. Ei kuitenkaan ole takeita siitä, että konkurssipesän hoitaja onnistuu myymään omaisuuserät yhtenä kokonaisuutena samassa menettelyssä. Sen sijaan osa velkojista saattaa vetää pesästä pois omaisuuseriä, joihin sillä on vakuus, minkä seurauksena myyntihinta jää todennäköisesti alemmaksi kuin rakenneuudistuksen yhteydessä. Puolan viranomaiset ovat esittäneet käytännön kokemuksia tällaisen oletuksen toteutumisesta. |
| --- | --- |

(120)

Komissio ymmärtää myös, että konkurssin toteutuessa ei olisi ollut mahdollista taata, että kaikki PWC:n analyysissa esitetyt määrät voidaan periä takaisin. Analyysi oli laadittu pikemminkin olettaen, että konkurssi toteutuisi julkisen sektorin velkojien kannalta parhaan vaihtoehdon mukaan, ja se perustuu omaisuuserien myynnin osalta samanlaisiin odotuksiin kuin rakenneuudistus. Ei kuitenkaan ole takeita siitä, että konkurssipesän hoitaja onnistuu myymään omaisuuserät yhtenä kokonaisuutena samassa menettelyssä. Sen sijaan osa velkojista saattaa vetää pesästä pois omaisuuseriä, joihin sillä on vakuus, minkä seurauksena myyntihinta jää todennäköisesti alemmaksi kuin rakenneuudistuksen yhteydessä. Puolan viranomaiset ovat esittäneet käytännön kokemuksia tällaisen oletuksen toteutumisesta.

| (121) | Yksityisten velkojien toiminta osoittaa selkeästi, että ne omaksuivat tällaisen markkinalähtöisen lähestymistavan. Itse asiassa yksityiset velkojat ilmoittivat kannattavansa rakenneuudistusta siitä huolimatta, että taulukoissa 2 ja 3 esitetyt tiedot osoittivat konkurssin olevan niiden kannalta edullisempi vaihtoehto. Esimerkiksi yksityinen pankki BPH oli vuonna 2003 vaarassa menettää konkurssin toteutuessa 75 miljoonan zlotyn saatavistaan 19 prosenttia (14 miljoonaa zlotya), kun taas rakenneuudistuksen yhteydessä sen laskettiin menettävän noin 49 prosenttia (37 miljoonaa zlotya). Kun rakenneuudistusta tuolloin verrattiin parhain mahdollisin edellytyksin tapahtuvaan konkurssiin, rakenneuudistuksen tuotoksi saatiin vain 62 prosenttia. Tästä huolimatta BPH ilmoitti hyväksyvänsä velkajärjestelyä koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(121)

Yksityisten velkojien toiminta osoittaa selkeästi, että ne omaksuivat tällaisen markkinalähtöisen lähestymistavan. Itse asiassa yksityiset velkojat ilmoittivat kannattavansa rakenneuudistusta siitä huolimatta, että taulukoissa 2 ja 3 esitetyt tiedot osoittivat konkurssin olevan niiden kannalta edullisempi vaihtoehto. Esimerkiksi yksityinen pankki BPH oli vuonna 2003 vaarassa menettää konkurssin toteutuessa 75 miljoonan zlotyn saatavistaan 19 prosenttia (14 miljoonaa zlotya), kun taas rakenneuudistuksen yhteydessä sen laskettiin menettävän noin 49 prosenttia (37 miljoonaa zlotya). Kun rakenneuudistusta tuolloin verrattiin parhain mahdollisin edellytyksin tapahtuvaan konkurssiin, rakenneuudistuksen tuotoksi saatiin vain 62 prosenttia. Tästä huolimatta BPH ilmoitti hyväksyvänsä velkajärjestelyä koskevan sopimuksen.

| (122) | Jos kaikkia julkisia velkojia arvioitaisiin saman mittapuun mukaan, miltei kaikkien niiden olisi pitänyt hyväksyä rakenneuudistus; tämä tarkoittaa kaikkia yksityisoikeudellisten saatavien julkisia velkojia sekä useimpia julkisoikeudellisten saatavien julkisia velkojia. |
| --- | --- |

(122)

Jos kaikkia julkisia velkojia arvioitaisiin saman mittapuun mukaan, miltei kaikkien niiden olisi pitänyt hyväksyä rakenneuudistus; tämä tarkoittaa kaikkia yksityisoikeudellisten saatavien julkisia velkojia sekä useimpia julkisoikeudellisten saatavien julkisia velkojia.

| (123) | Komissio on selvittänyt myös epäilykset siitä, sisältyikö HCz:n tuotantoresurssien luovuttamiseen HSCz:lle valtiontukea. Komissio katsoo, että vuokraamalla teräksen tuotantoresurssit ennen konkurssiin julistamista erilliselle yritykselle, joka ei ollut konkurssipesän hoitajan valvonnassa, oli mahdollista suojata omaisuuden arvo toiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(123)

Komissio on selvittänyt myös epäilykset siitä, sisältyikö HCz:n tuotantoresurssien luovuttamiseen HSCz:lle valtiontukea. Komissio katsoo, että vuokraamalla teräksen tuotantoresurssit ennen konkurssiin julistamista erilliselle yritykselle, joka ei ollut konkurssipesän hoitajan valvonnassa, oli mahdollista suojata omaisuuden arvo toiminnan jatkuvuuden periaatteen mukaisesti.

| (124) | Komissio katsoo myös, että HSCz sai TFS:ltä käyttöpääoman ja vakuudet markkinaehdoin, jotka läpäisevät yksityisen velkojan testin. Komissio ymmärtää, että HSCz sai rahoitusta markkinaehtoisista lainoista sekä ennakkomaksuista, joita terästehtaan asiakkaat suorittivat, koska oli niiden edun mukaista, että Huta Częstochowan terästehdas kykeni jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(124)

Komissio katsoo myös, että HSCz sai TFS:ltä käyttöpääoman ja vakuudet markkinaehdoin, jotka läpäisevät yksityisen velkojan testin. Komissio ymmärtää, että HSCz sai rahoitusta markkinaehtoisista lainoista sekä ennakkomaksuista, joita terästehtaan asiakkaat suorittivat, koska oli niiden edun mukaista, että Huta Częstochowan terästehdas kykeni jatkamaan toimintaansa.

| (125) | Yksittäisten takausten arviointia koskevan käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että TFS:n myöntämä takaus ei ole valtiontukea (55). |
| --- | --- |

(125)

Yksittäisten takausten arviointia koskevan käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että TFS:n myöntämä takaus ei ole valtiontukea (55).

| (126) | Ensinnäkään HSCz ei kärsinyt vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetuista taloudellisista vaikeuksista (56). Sitä paitsi kyseessä on uusi yritys, jolla ei ole velkaa vaan paljon tilauksia. Toiseksi, yritys olisi voinut saada lainaa rahoitusmarkkinoilta myös ilman valtion toimenpiteitä. Kolmanneksi, takaus koskee tiettyä enimmäismäärää eikä siis ole avoin. |
| --- | --- |

(126)

Ensinnäkään HSCz ei kärsinyt vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetuista taloudellisista vaikeuksista (56). Sitä paitsi kyseessä on uusi yritys, jolla ei ole velkaa vaan paljon tilauksia. Toiseksi, yritys olisi voinut saada lainaa rahoitusmarkkinoilta myös ilman valtion toimenpiteitä. Kolmanneksi, takaus koskee tiettyä enimmäismäärää eikä siis ole avoin.

| (127) | Takauksen hinnan osalta komissiolla ei ole todisteita siitä, etteikö maksettu palkkio vastaisi markkinahintaa. Tämä näyttää ilmeiseltä, jos tarkastellaan Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan takauksen kohteena oleva määrä oli sopimusmääräysten nojalla enintään 6 miljoonaa zlotya, jolloin palkkion osuus oli 2 prosenttia. Mutta vaikka palkkio olisi ollut 0,8 prosenttia, esimerkit vastaavista takauksista, joissa palkkio on ollut 1 prosentti, osoittavat, että palkkio oli markkinahintojen mukainen. Tämä pitää paikkansa etenkin kun otetaan huomioon, että TFS:llä oli käytettävissään kaikki HSCz:ää koskevat tiedot, niin että se pystyi laatimaan valvontatoimenpiteitä, joiden avulla takauksen kohteena olevaa määrää voitiin rajoittaa. Lisäksi komissio muistuttaa, että se on muissa terästeollisuutta koskevissa asioissa pitänyt asianmukaisina alempiakin palkkioita kuin nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa (57). |
| --- | --- |

(127)

Takauksen hinnan osalta komissiolla ei ole todisteita siitä, etteikö maksettu palkkio vastaisi markkinahintaa. Tämä näyttää ilmeiseltä, jos tarkastellaan Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan takauksen kohteena oleva määrä oli sopimusmääräysten nojalla enintään 6 miljoonaa zlotya, jolloin palkkion osuus oli 2 prosenttia. Mutta vaikka palkkio olisi ollut 0,8 prosenttia, esimerkit vastaavista takauksista, joissa palkkio on ollut 1 prosentti, osoittavat, että palkkio oli markkinahintojen mukainen. Tämä pitää paikkansa etenkin kun otetaan huomioon, että TFS:llä oli käytettävissään kaikki HSCz:ää koskevat tiedot, niin että se pystyi laatimaan valvontatoimenpiteitä, joiden avulla takauksen kohteena olevaa määrää voitiin rajoittaa. Lisäksi komissio muistuttaa, että se on muissa terästeollisuutta koskevissa asioissa pitänyt asianmukaisina alempiakin palkkioita kuin nyt tarkasteltavana olevassa tapauksessa (57).

b)   Avustukset ja muut tukitoimet

| (128) | Varat, jotka HCz sai kesäkuun 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana, yhteensä 25 161 072,08 zlotya (noin 5,3 miljoonaa euroa), myönnettiin valtion varoista. Koska teräslevyt ovat kaupankäynnin kohteena laajalti koko Euroopassa, tällainen Puolan valtion myöntämä tuki olisi voinut väristää kilpailua suosimalla HCz:ää ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen nämä toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(128)

Varat, jotka HCz sai kesäkuun 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana, yhteensä 25 161 072,08 zlotya (noin 5,3 miljoonaa euroa), myönnettiin valtion varoista. Koska teräslevyt ovat kaupankäynnin kohteena laajalti koko Euroopassa, tällainen Puolan valtion myöntämä tuki olisi voinut väristää kilpailua suosimalla HCz:ää ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen nämä toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (129) | KBN:n myöntämät 1 328 000 zlotyn avustukset antoivat niin ikään HSCz:lle taloudellista etua ja ovat näin ollen valtiontukea, koska samoin kuin HCz:lle myönnetyt avustukset ne vaikuttavat kauppaan ja uhkaavat vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(129)

KBN:n myöntämät 1 328 000 zlotyn avustukset antoivat niin ikään HSCz:lle taloudellista etua ja ovat näin ollen valtiontukea, koska samoin kuin HCz:lle myönnetyt avustukset ne vaikuttavat kauppaan ja uhkaavat vääristää kilpailua.

| (130) | Komissio ei kuitenkaan näe mitään etua siinä, että HCz maksoi julkisoikeudelliset velvoitteensa myöhässä. Koska HSCz ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, komissiolla ei ole perusteita uskoa, että yksityinen velkoja olisi julkisten laitosten sijassa vaatinut saataviensa perimistä lyhyellä aikavälillä (58). |
| --- | --- |

(130)

Komissio ei kuitenkaan näe mitään etua siinä, että HCz maksoi julkisoikeudelliset velvoitteensa myöhässä. Koska HSCz ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, komissiolla ei ole perusteita uskoa, että yksityinen velkoja olisi julkisten laitosten sijassa vaatinut saataviensa perimistä lyhyellä aikavälillä (58).

| (131) | Lisäksi HSCz maksoi myöhässä olevista maksuista lakisääteisen koron Puolan lainsäädännön mukaan, mikä on enemmän kuin komission soveltama viitekorko. Komissio muistuttaa, että menettelyasetuksen 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea koskevan menettelyn tarkoituksena on määritellä takaisin perittävän tuen määrä, jotta tilanne voidaan palauttaa sellaiseksi kuin tukea ei olisi lainkaan myönnetty. Jos tuensaaja on kuitenkin maksanut saamansa tuen takaisin joko samana määränä tai niin, että siihen on lisätty korko, joka on laskettu tuen myöntämispäivästä sen takaisinmaksupäivään asti, toimenpide ei komission käytännön mukaisesti ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(131)

Lisäksi HSCz maksoi myöhässä olevista maksuista lakisääteisen koron Puolan lainsäädännön mukaan, mikä on enemmän kuin komission soveltama viitekorko. Komissio muistuttaa, että menettelyasetuksen 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaisesti myönnettyä tukea koskevan menettelyn tarkoituksena on määritellä takaisin perittävän tuen määrä, jotta tilanne voidaan palauttaa sellaiseksi kuin tukea ei olisi lainkaan myönnetty. Jos tuensaaja on kuitenkin maksanut saamansa tuen takaisin joko samana määränä tai niin, että siihen on lisätty korko, joka on laskettu tuen myöntämispäivästä sen takaisinmaksupäivään asti, toimenpide ei komission käytännön mukaisesti ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (132) | Puolan lainsäädännön mukaiset korot vaihtelivat vuosina 2002–2004 16:sta 12,25 prosenttiin (ks. johdanto-osan 97 kappale), mikä on enemmän kuin viitekorko, jota komissio soveltaa tuen takaisinperimisen yhteydessä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’) (59) 9 artiklan mukaan viitekorko lasketaan edellisen vuoden kolmen viimeisen kuukauden pankkienvälisten viiden vuoden swap-korkojen keskiarvon perusteella 75 peruspisteellä korotettuna. Puolassa viitekorko 1 päivänä toukokuuta 2004 oli 7,62 prosenttia (60). Pankkienväliset viiden vuoden swap-korot eivät olleet käytössä Puolassa ennen vuotta 2004. Myös muut indikaattorit, kuten valtion yhden vuoden obligaatioiden keskimääräinen tuotto, olivat huomattavasti pienempiä (8,24 prosenttia vuonna 2002, 5,34 prosenttia vuonna 2003 ja 6,63 prosenttia vuonna 2004). |
| --- | --- |

(132)

Puolan lainsäädännön mukaiset korot vaihtelivat vuosina 2002–2004 16:sta 12,25 prosenttiin (ks. johdanto-osan 97 kappale), mikä on enemmän kuin viitekorko, jota komissio soveltaa tuen takaisinperimisen yhteydessä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (jäljempänä ’täytäntöönpanoasetus’) (59) 9 artiklan mukaan viitekorko lasketaan edellisen vuoden kolmen viimeisen kuukauden pankkienvälisten viiden vuoden swap-korkojen keskiarvon perusteella 75 peruspisteellä korotettuna. Puolassa viitekorko 1 päivänä toukokuuta 2004 oli 7,62 prosenttia (60). Pankkienväliset viiden vuoden swap-korot eivät olleet käytössä Puolassa ennen vuotta 2004. Myös muut indikaattorit, kuten valtion yhden vuoden obligaatioiden keskimääräinen tuotto, olivat huomattavasti pienempiä (8,24 prosenttia vuonna 2002, 5,34 prosenttia vuonna 2003 ja 6,63 prosenttia vuonna 2004).

| (133) | Valtiontukea voivat olla ainoastaan Częstochowan verovirastolle ja PFRONille kuuluvat lykätyt maksut, yhteensä 62 116,09 zlotya, joita ei ole maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(133)

Valtiontukea voivat olla ainoastaan Częstochowan verovirastolle ja PFRONille kuuluvat lykätyt maksut, yhteensä 62 116,09 zlotya, joita ei ole maksettu takaisin.

3.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (134) | HCz:lle myönnettiin kesäkuun 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana tukea 25 161 072,02 zlotya, vaikka oli tiedossa, että KRO:n ja pöytäkirjan nro 8 nojalla se todettaisiin valtiontueksi. Myöhemmin tämä näkökohta kuitenkin sivuutettiin HCz:n konkurssin vuoksi. Koska tuki oli pöytäkirjan nro 8 mukaan kielletty, se on edelleen sääntöjenvastaista rakenneuudistustukea, paitsi jos se voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi muiden valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(134)

HCz:lle myönnettiin kesäkuun 1997 ja toukokuun 2002 välisenä aikana tukea 25 161 072,02 zlotya, vaikka oli tiedossa, että KRO:n ja pöytäkirjan nro 8 nojalla se todettaisiin valtiontueksi. Myöhemmin tämä näkökohta kuitenkin sivuutettiin HCz:n konkurssin vuoksi. Koska tuki oli pöytäkirjan nro 8 mukaan kielletty, se on edelleen sääntöjenvastaista rakenneuudistustukea, paitsi jos se voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi muiden valtiontukisääntöjen nojalla.

| (135) | Komissio toteaa, että 23 päivään heinäkuuta 2002 asti terästeollisuutta koskevat valtiontukisäännöt sisältyivät yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehtyyn komission päätökseen N:o 2496/96/EHTY (61) (jäljempänä ’terästukisäännöt’) (62). |
| --- | --- |

(135)

Komissio toteaa, että 23 päivään heinäkuuta 2002 asti terästeollisuutta koskevat valtiontukisäännöt sisältyivät yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehtyyn komission päätökseen N:o 2496/96/EHTY (61) (jäljempänä ’terästukisäännöt’) (62).

| (136) | Terästukisääntöjen 2 artiklan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle vahvistettujen sääntöjen mukaista. Komissio katsoo, ettei ole vakavaa syytä epäillä, etteivätkö KBN:n toteuttamat viisi tukitoimenpidettä, joiden kokonaismäärä on 5 461 620 zlotya, olisi tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle vahvistettujen sääntöjen mukaisia liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla (63). |
| --- | --- |

(136)

Terästukisääntöjen 2 artiklan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle vahvistettujen sääntöjen mukaista. Komissio katsoo, ettei ole vakavaa syytä epäillä, etteivätkö KBN:n toteuttamat viisi tukitoimenpidettä, joiden kokonaismäärä on 5 461 620 zlotya, olisi tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle vahvistettujen sääntöjen mukaisia liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla (63).

| (137) | KBN:n HCz:lle myöntämät avustukset eivät varsinaisesti kuulu KBN:n johtajan valtion talousarvioon tieteellistä työtä varten otettaviin varoihin sovellettavista kriteereistä sekä varojen myöntämismenettelyistä ja laskemisesta30 päivänä marraskuuta 2001 hyväksymän ohjelman soveltamisalaan (komissio on todennut tämän voimassa olevaksi tueksi, ks. liittymissopimuksen liitteessä IV tarkoitettu Puolan tukitoimenpide nro 6). Näyttää kuitenkin siltä, että Puolan viranomaiset arvioivat tukea juuri näin ennen ohjelman hyväksymistä. Itse asiassa Puolan viranomaiset määrittelivät jo KRO:ssa, että KBN:n toimenpiteet ovat ”tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille” (64). Komissio arvioi KRO:n tässä muodossa ja hyväksyi sen heinäkuussa 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (ks. 27 johdanto-osan kappale). |
| --- | --- |

(137)

KBN:n HCz:lle myöntämät avustukset eivät varsinaisesti kuulu KBN:n johtajan valtion talousarvioon tieteellistä työtä varten otettaviin varoihin sovellettavista kriteereistä sekä varojen myöntämismenettelyistä ja laskemisesta30 päivänä marraskuuta 2001 hyväksymän ohjelman soveltamisalaan (komissio on todennut tämän voimassa olevaksi tueksi, ks. liittymissopimuksen liitteessä IV tarkoitettu Puolan tukitoimenpide nro 6). Näyttää kuitenkin siltä, että Puolan viranomaiset arvioivat tukea juuri näin ennen ohjelman hyväksymistä. Itse asiassa Puolan viranomaiset määrittelivät jo KRO:ssa, että KBN:n toimenpiteet ovat ”tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille” (64). Komissio arvioi KRO:n tässä muodossa ja hyväksyi sen heinäkuussa 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (ks. 27 johdanto-osan kappale).

| (138) | Toiseksi tukitoimenpiteet ovat tutkimus- ja kehitystukea koskevien puitteiden mukaisia. Tuki oli selvästi myönnetty tutkimus- ja kehitystyöhön. Lisäksi tuki ei ylitä tutkimus- ja kehitystukea koskevissa puitteissa määriteltyä yhteismarkkinoille soveltuvan tuen enimmäismäärää, kun otetaan huomioon 10 prosentin korotus sillä perusteella, että tuensaaja toimii EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella (65). Kyseessä on joko tuki teolliseen tutkimukseen, joka ei ylitä 60 prosentin enimmäismäärää (ks. johdanto-osan 69 kappaleen ensimmäinen, toinen ja neljäs luetelmakohta) tai tuki teolliseen tutkimukseen tai kilpailua edeltävään toimintaan, joka ei ylitä kilpailua edeltävään toimintaan myönnettävän tuen enimmäismäärää eli 35:ttä prosenttia (ks. johdanto-osan 69 kappaleen kolmas, neljäs ja viides luetelmakohta). Tämän lisäksi tuella oli kannustava vaikutus, sillä Puolan viranomaiset ovat vakuuttavasti osoittaneet, että ilman tukea HCz ei olisi tilannut tutkimus- ja kehitystöitä. |
| --- | --- |

(138)

Toiseksi tukitoimenpiteet ovat tutkimus- ja kehitystukea koskevien puitteiden mukaisia. Tuki oli selvästi myönnetty tutkimus- ja kehitystyöhön. Lisäksi tuki ei ylitä tutkimus- ja kehitystukea koskevissa puitteissa määriteltyä yhteismarkkinoille soveltuvan tuen enimmäismäärää, kun otetaan huomioon 10 prosentin korotus sillä perusteella, että tuensaaja toimii EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella (65). Kyseessä on joko tuki teolliseen tutkimukseen, joka ei ylitä 60 prosentin enimmäismäärää (ks. johdanto-osan 69 kappaleen ensimmäinen, toinen ja neljäs luetelmakohta) tai tuki teolliseen tutkimukseen tai kilpailua edeltävään toimintaan, joka ei ylitä kilpailua edeltävään toimintaan myönnettävän tuen enimmäismäärää eli 35:ttä prosenttia (ks. johdanto-osan 69 kappaleen kolmas, neljäs ja viides luetelmakohta). Tämän lisäksi tuella oli kannustava vaikutus, sillä Puolan viranomaiset ovat vakuuttavasti osoittaneet, että ilman tukea HCz ei olisi tilannut tutkimus- ja kehitystöitä.

| (139) | Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei se olisi vastustanut KBN:n vuosina 1997–2001 myöntämää tukea liittymissopimuksen liitteen IV nojalla, ja pitää sitä näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvana tutkimus- ja kehittämistukena eikä pöytäkirjassa nro 8 tarkoitettuna rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(139)

Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei se olisi vastustanut KBN:n vuosina 1997–2001 myöntämää tukea liittymissopimuksen liitteen IV nojalla, ja pitää sitä näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvana tutkimus- ja kehittämistukena eikä pöytäkirjassa nro 8 tarkoitettuna rakenneuudistustukena.

| (140) | Sen sijaan komissio ei voi pitää muuta toimintatukea ja työvoiman rakenneuudistukseen tarkoitettua tukea, jonka kokonaismäärä on 19 699 452 zlotya, yhteismarkkinoille soveltuvana minkään terästukisääntöjen määräyksen nojalla. On selvää, että kyseessä ei ole tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki eikä liioin yrityksen sulkemiseen tarkoitettu tuki (4 artikla). Tukea ei myöskään voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi toimintatueksi valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (66) nojalla. Joka tapauksessa Puolan viranomaiset eivät ole vedonneet mihinkään poikkeukseen sen enempää terästukisääntöjen kuin EY:n perustamissopimuksenkaan määräysten nojalla. |
| --- | --- |

(140)

Sen sijaan komissio ei voi pitää muuta toimintatukea ja työvoiman rakenneuudistukseen tarkoitettua tukea, jonka kokonaismäärä on 19 699 452 zlotya, yhteismarkkinoille soveltuvana minkään terästukisääntöjen määräyksen nojalla. On selvää, että kyseessä ei ole tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoitettu tuki eikä liioin yrityksen sulkemiseen tarkoitettu tuki (4 artikla). Tukea ei myöskään voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi toimintatueksi valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (66) nojalla. Joka tapauksessa Puolan viranomaiset eivät ole vedonneet mihinkään poikkeukseen sen enempää terästukisääntöjen kuin EY:n perustamissopimuksenkaan määräysten nojalla.

| (141) | Koska kyseisiin toimenpiteisiin ei voida soveltaa mitään muutakaan poikkeusta, josta säädetään EHTY:n terästukisäännöissä, komissio katsoo, että kyseessä on terästukisääntöjen 1 artiklassa tarkoitettu rakenneuudistustuki, joka pöytäkirjan nro 8 mukaan ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(141)

Koska kyseisiin toimenpiteisiin ei voida soveltaa mitään muutakaan poikkeusta, josta säädetään EHTY:n terästukisäännöissä, komissio katsoo, että kyseessä on terästukisääntöjen 1 artiklassa tarkoitettu rakenneuudistustuki, joka pöytäkirjan nro 8 mukaan ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (142) | KBN myönsi HSCz:lle vuosina 2002 ja 2003 tukea 1 380 000 zlotya. Tätä tukea voidaan pitää voimassa olevana tukena (ks. liittymissopimuksen liitteessä IV tarkoitettu Puolan tukitoimenpide nro 6). Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tuki on myönnetty Puolan tukitoimenpiteen nro 6 mukaisesti. Tämän vuoksi näiden toimenpiteiden osalta ei ole vakavia syitä epäillä, etteivätkö ne olisi liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 2 kohdassa tarkoitettujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

(142)

KBN myönsi HSCz:lle vuosina 2002 ja 2003 tukea 1 380 000 zlotya. Tätä tukea voidaan pitää voimassa olevana tukena (ks. liittymissopimuksen liitteessä IV tarkoitettu Puolan tukitoimenpide nro 6). Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tuki on myönnetty Puolan tukitoimenpiteen nro 6 mukaisesti. Tämän vuoksi näiden toimenpiteiden osalta ei ole vakavia syitä epäillä, etteivätkö ne olisi liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 2 kohdassa tarkoitettujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisia.

| (143) | Kun otetaan huomioon, että KBN:n HCz:lle myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille, HSCz:lle myönnetyn tuen se osuus, joka mahdollisesti ei sovellu yhteismarkkinoille, on suuruudeltaan 62 116,09 zlotya (noin 13 077 euroa). Tämä määrä täyttää kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (67) säädetyt edellytykset. Tämän vuoksi komissio voi katsoa, että kyseinen toimenpide ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(143)

Kun otetaan huomioon, että KBN:n HCz:lle myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille, HSCz:lle myönnetyn tuen se osuus, joka mahdollisesti ei sovellu yhteismarkkinoille, on suuruudeltaan 62 116,09 zlotya (noin 13 077 euroa). Tämä määrä täyttää kuitenkin EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (67) säädetyt edellytykset. Tämän vuoksi komissio voi katsoa, että kyseinen toimenpide ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4.   Päätelmät

| (144) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut HCz:n rakenneuudistusta varten 7 päivänä elokuuta 2003 hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman, sellaisena kuin se on muutettuna 1 päivänä joulukuuta 2003 ja 30 päivänä huhtikuuta 2004, mukaisesti, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myöskään toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut HSCZ:n toiminnan tukemiseksi, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämän lisäksi avustukset, jotka KBN on myöntänyt HCz:lle ja HSCz:lle tutkimus- ja kehitystyöhön, soveltuvat yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(144)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut HCz:n rakenneuudistusta varten 7 päivänä elokuuta 2003 hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman, sellaisena kuin se on muutettuna 1 päivänä joulukuuta 2003 ja 30 päivänä huhtikuuta 2004, mukaisesti, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myöskään toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut HSCZ:n toiminnan tukemiseksi, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämän lisäksi avustukset, jotka KBN on myöntänyt HCz:lle ja HSCz:lle tutkimus- ja kehitystyöhön, soveltuvat yhteismarkkinoille.

| (145) | Sen sijaan HCz:lle vuosin 1997–2002 myönnetty rakenneuudistustuki, yhteensä 19 699 452 zlotya (4,1 miljoonaa euroa), ei sovellu yhteismarkkinoille, ja tuki on perittävä takaisin pöytäkirjassa nro 8 olevan 18 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(145)

Sen sijaan HCz:lle vuosin 1997–2002 myönnetty rakenneuudistustuki, yhteensä 19 699 452 zlotya (4,1 miljoonaa euroa), ei sovellu yhteismarkkinoille, ja tuki on perittävä takaisin pöytäkirjassa nro 8 olevan 18 kohdan mukaisesti.

| (146) | Vaatimus varojen palauttamisesta osoitetaan sille yritykselle, joka todellisuudessa on hyötynyt kyseisestä tuesta. Tuen myöntämishetkellä tuensaajana oli HCz-nimiseen oikeushenkilöön kuuluva yhteisö. Koska HCz:n varat ja velat jaetaan sen kolmen seuraajan eli RFG:n, MH:n ja Operatorin kesken, tuensaajana olleella oikeushenkilöllä ei tarkoiteta enää yksinomaan HCz-nimistä oikeushenkilöä, vaan myös niitä yhteisöjä, jotka saavat osansa HCz:n varoista ja veloista. Tämän vuoksi tuen palauttamista vaaditaan HCz:lta, RFG:ltä, MH:lta ja Operatorilta, ja niiden on vastattava siitä yhteisvastuullisesti. |
| --- | --- |

(146)

Vaatimus varojen palauttamisesta osoitetaan sille yritykselle, joka todellisuudessa on hyötynyt kyseisestä tuesta. Tuen myöntämishetkellä tuensaajana oli HCz-nimiseen oikeushenkilöön kuuluva yhteisö. Koska HCz:n varat ja velat jaetaan sen kolmen seuraajan eli RFG:n, MH:n ja Operatorin kesken, tuensaajana olleella oikeushenkilöllä ei tarkoiteta enää yksinomaan HCz-nimistä oikeushenkilöä, vaan myös niitä yhteisöjä, jotka saavat osansa HCz:n varoista ja veloista. Tämän vuoksi tuen palauttamista vaaditaan HCz:lta, RFG:ltä, MH:lta ja Operatorilta, ja niiden on vastattava siitä yhteisvastuullisesti.

| (147) | Takaisin perittäviin määriin lisätään korko, joka lasketaan täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti. Täytäntöönpanoasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään erityisesti, että jos pankkienväliset viiden vuoden swap-korot eivät ole käytössä, komissio voi läheisessä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa vahvistaa valtiontuen takaisinperintäkoron eri menetelmällä käytettävissään olevien tietojen perusteella. Koska Puolan osalta ei ole käytettävissä pankkienvälisiä viiden vuoden swap-korkoja siltä ajanjaksolta, jona yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea myönnettiin, tuen takaisinperintää varten sovellettava korko on määriteltävä sellaisen käytettävissä olevan korkoprosentin mukaan, joka soveltuu kyseiselle ajanjaksolle. |
| --- | --- |

(147)

Takaisin perittäviin määriin lisätään korko, joka lasketaan täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti. Täytäntöönpanoasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään erityisesti, että jos pankkienväliset viiden vuoden swap-korot eivät ole käytössä, komissio voi läheisessä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa vahvistaa valtiontuen takaisinperintäkoron eri menetelmällä käytettävissään olevien tietojen perusteella. Koska Puolan osalta ei ole käytettävissä pankkienvälisiä viiden vuoden swap-korkoja siltä ajanjaksolta, jona yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea myönnettiin, tuen takaisinperintää varten sovellettava korko on määriteltävä sellaisen käytettävissä olevan korkoprosentin mukaan, joka soveltuu kyseiselle ajanjaksolle.

VII.   KRO:N MUUTOSTEN HYVÄKSYMINEN PÖYTÄKIRJASSA NRO 8 OLEVAN 10 KOHDAN MUKAISESTI

| (148) | Puolan viranomaiset ilmoittivat KRO:n muutoksesta vahvistaakseen, että HCz:ää ei aseteta selvitystilaan vaan että yrityksessä voidaan toteuttaa rakenneuudistus ilman valtiontukea. Komissio ei vastusta tätä muutosta pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(148)

Puolan viranomaiset ilmoittivat KRO:n muutoksesta vahvistaakseen, että HCz:ää ei aseteta selvitystilaan vaan että yrityksessä voidaan toteuttaa rakenneuudistus ilman valtiontukea. Komissio ei vastusta tätä muutosta pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan nojalla.

| (149) | Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 10 kohdassa määrätään, että ”yleisten rakenneuudistussuunnitelmien ja yksittäisiin suunnitelmiin myöhemmin tehtävien muutosten on oltava komission ja tarvittaessa neuvoston hyväksymiä.” Koska komission päätös koskee valtiontukea, on aiheellista viitata EY:n perustamissopimuksen 88 artiklaan ja asetukseen (EY) N:o 659/99. Tässä tapauksessa päätöksen tekee komissio, lukuun ottamatta tilannetta, jossa päätös tuen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi on perusteltu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen poikkeuksellisten olosuhteiden nojalla. |
| --- | --- |

(149)

Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 10 kohdassa määrätään, että ”yleisten rakenneuudistussuunnitelmien ja yksittäisiin suunnitelmiin myöhemmin tehtävien muutosten on oltava komission ja tarvittaessa neuvoston hyväksymiä.” Koska komission päätös koskee valtiontukea, on aiheellista viitata EY:n perustamissopimuksen 88 artiklaan ja asetukseen (EY) N:o 659/99. Tässä tapauksessa päätöksen tekee komissio, lukuun ottamatta tilannetta, jossa päätös tuen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuvaksi on perusteltu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen poikkeuksellisten olosuhteiden nojalla.

| (150) | Tämän vuoksi komissiolla on valtuudet hyväksyä ehdotettu muutos, koska pöytäkirjassa mainitut valtiontuen arvoa koskevat keskeiset luvut, tuotantokapasiteetti, aikataulu ja valtiontuen suhteellisuus säilyvät ennallaan (68). Tämä KRO:n muutos ei vaikuta millään tavoin pöytäkirjaan nro 8. HCz ei saa valtiontukea pöytäkirjassa nro 8 tarkoitetussa merkityksessä, eikä pöytäkirjan 7 kohdassa tarkoitetussa Puolan terästeollisuuden kokonaiskapasiteetin vähentämisessä tapahdu muutoksia. |
| --- | --- |

(150)

Tämän vuoksi komissiolla on valtuudet hyväksyä ehdotettu muutos, koska pöytäkirjassa mainitut valtiontuen arvoa koskevat keskeiset luvut, tuotantokapasiteetti, aikataulu ja valtiontuen suhteellisuus säilyvät ennallaan (68). Tämä KRO:n muutos ei vaikuta millään tavoin pöytäkirjaan nro 8. HCz ei saa valtiontukea pöytäkirjassa nro 8 tarkoitetussa merkityksessä, eikä pöytäkirjan 7 kohdassa tarkoitetussa Puolan terästeollisuuden kokonaiskapasiteetin vähentämisessä tapahdu muutoksia.

| (151) | Lisäksi Puolan viranomaiset ovat esittäneet muutoksille riittävät perustelut. HCz:n rakenneuudistus näyttää todella olevan markkinaedellytysten mukainen vaihtoehto, ja edellä esitetty arviointi on osoittanut, että HCz:n rakenneuudistus voidaan nyt, toisin kuin vuonna 2003, toteuttaa ilman valtiontukea. |
| --- | --- |

(151)

Lisäksi Puolan viranomaiset ovat esittäneet muutoksille riittävät perustelut. HCz:n rakenneuudistus näyttää todella olevan markkinaedellytysten mukainen vaihtoehto, ja edellä esitetty arviointi on osoittanut, että HCz:n rakenneuudistus voidaan nyt, toisin kuin vuonna 2003, toteuttaa ilman valtiontukea.

| (152) | Komissio katsoo kuitenkin, ettei se voi hyväksyä HCz:lle vuosina 1997–2002 myönnettyä valtiontukea. Tuen hyväksyminen merkitsisi sitä, että HCz olisi lisättävä tuensaajien luetteloon, mikä tarkoittaisi Puolan terästeollisuudelle myönnettävän valtiontuen määrän lisäämistä. Tämä taas järkyttäisi valtiontukisitoumusten tasapainoa ja vääristäisi kilpailua. Komissio ei voisi hyväksyä tällaista muutosta ilman neuvoston hyväksyntää. |
| --- | --- |

(152)

Komissio katsoo kuitenkin, ettei se voi hyväksyä HCz:lle vuosina 1997–2002 myönnettyä valtiontukea. Tuen hyväksyminen merkitsisi sitä, että HCz olisi lisättävä tuensaajien luetteloon, mikä tarkoittaisi Puolan terästeollisuudelle myönnettävän valtiontuen määrän lisäämistä. Tämä taas järkyttäisi valtiontukisitoumusten tasapainoa ja vääristäisi kilpailua. Komissio ei voisi hyväksyä tällaista muutosta ilman neuvoston hyväksyntää.

VIII.   PÖYTÄKIRJASSA NRO 8 OLEVAN 4 KOHDAN MÄÄRÄYSTEN NOUDATTAMINEN

| (153) | Komissio ei katso, että HCz:n ja HSCz:n tytäryhtiöiden myynti oli pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan määräysten vastaista. |
| --- | --- |

(153)

Komissio ei katso, että HCz:n ja HSCz:n tytäryhtiöiden myynti oli pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan määräysten vastaista.

| (154) | Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 4 kohdassa määrätään, että: ”Tukea saava yhtiö ei saa:






  (a) | siirtää edelleen sille myönnettyä valtion tukea, jos kyseinen yhtiö sulautetaan johonkin liitteeseen 1 sisältymättömään yhtiöön; |
| --- | --- | --- |

(154)

Pöytäkirjassa nro 8 olevassa 4 kohdassa määrätään, että: ”Tukea saava yhtiö ei saa:

(a)

siirtää edelleen sille myönnettyä valtion tukea, jos kyseinen yhtiö sulautetaan johonkin liitteeseen 1 sisältymättömään yhtiöön;

| (b) | ottaa haltuunsa sellaisten liitteeseen 1 sisältymättömien yhtiöiden varoja, jotka asetetaan konkurssiin 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä ajanjaksona”. |
| --- | --- |

(b)

ottaa haltuunsa sellaisten liitteeseen 1 sisältymättömien yhtiöiden varoja, jotka asetetaan konkurssiin 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä ajanjaksona”.

KRO:ssa (johdanto-osan 26 kappale) toistetaan, että tämän määräyksen tarkoituksena on estää pöytäkirjassa nro 8 mainittuja tuensaajia hankkimasta HCz:n omaisuuseriä tai osakkeita.

| (155) | Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on otettava huomioon pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohta eikä 4 kohdan b alakohtaa, koska arvioitavana ei ole omaisuuserien vaan osakkeiden myynti, mitä pidetään yrityskeskittymänä (69). Strateginen sijoittaja hankkii käytännössä ainoastaan yritysten osakkeita eikä niiden yksittäisiä omaisuuseriä. Lisäksi HCz:n konkurssin osalta riittää, kun sovelletaan 4 kohdan b alakohtaa, koska yritystä ei lopulta asetettu selvitystilaan. |
| --- | --- |

(155)

Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on otettava huomioon pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohta eikä 4 kohdan b alakohtaa, koska arvioitavana ei ole omaisuuserien vaan osakkeiden myynti, mitä pidetään yrityskeskittymänä (69). Strateginen sijoittaja hankkii käytännössä ainoastaan yritysten osakkeita eikä niiden yksittäisiä omaisuuseriä. Lisäksi HCz:n konkurssin osalta riittää, kun sovelletaan 4 kohdan b alakohtaa, koska yritystä ei lopulta asetettu selvitystilaan.

| (156) | Komissio katsoo, että pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohdan määräyksiä ei ole rikottu, koska siinä tarkoitetaan yksiselitteisesti pöytäkirjassa nro 8 mainittuja tuensaajia, eivätkä Donbass tai LNM kuulu niiden joukkoon. |
| --- | --- |

(156)

Komissio katsoo, että pöytäkirjassa nro 8 olevan 4 kohdan a alakohdan määräyksiä ei ole rikottu, koska siinä tarkoitetaan yksiselitteisesti pöytäkirjassa nro 8 mainittuja tuensaajia, eivätkä Donbass tai LNM kuulu niiden joukkoon.

| (157) | On totta, että LNM osti tuensaajan eli MSP:n. Komissiolla ei kuitenkaan ole todisteita siitä, että LNM toimisi MSP:n nimissä tai sen puolesta. Päinvastoin, LNM ja MSP toimivat erillisinä, itsenäisinä yrityksinä. Vaikka komissio tulkitsisi kyseistä määräystä siten, että se kieltää tuen siirtämisen tuensaajien (mahdollisesti MSP) ja niiden yritysten kesken, jotka eivät ole tuensaajia (tässä tapauksessa HCz), komissio on saanut riittävät takeet siitä, että mahdollinen ostaja pidättäytyy siirtämästä KRO:n perusteella saamaansa tukea HCz:lle. Näiden takeiden luotettavuutta ovat vakuuttaneet sekä Puolan viranomaiset että LNM (ks. johdanto-osan 76 ja 104 kappale). |
| --- | --- |

(157)

On totta, että LNM osti tuensaajan eli MSP:n. Komissiolla ei kuitenkaan ole todisteita siitä, että LNM toimisi MSP:n nimissä tai sen puolesta. Päinvastoin, LNM ja MSP toimivat erillisinä, itsenäisinä yrityksinä. Vaikka komissio tulkitsisi kyseistä määräystä siten, että se kieltää tuen siirtämisen tuensaajien (mahdollisesti MSP) ja niiden yritysten kesken, jotka eivät ole tuensaajia (tässä tapauksessa HCz), komissio on saanut riittävät takeet siitä, että mahdollinen ostaja pidättäytyy siirtämästä KRO:n perusteella saamaansa tukea HCz:lle. Näiden takeiden luotettavuutta ovat vakuuttaneet sekä Puolan viranomaiset että LNM (ks. johdanto-osan 76 ja 104 kappale).

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut Huta Częstochowa S.A.:n rakenneuudistusta varten 7 päivänä elokuuta 2003 tehdyn ja 1 päivänä joulukuuta 2003 ja 30 päivänä huhtikuuta 2004 muutetun rakenneuudistusta koskevan päätöksen nojalla, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Toimenpiteet, jotka Puola on toteuttanut Huta Stali Częstochowa Sp. z o.o. -nimisen yrityksen toiminnan tukemiseksi, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Valtiontuki, jota Puola on myöntänyt tutkimus- ja kehitystyöhön 5 461 620 Puolan zlotya Huta Częstochowa S.A. -nimiselle yritykselle ja 1 328 000 zlotya Huta Stali Częstochowa Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle, soveltuu yhteismarkkinoille.

3 artikla

1.   Valtiontuki, jota Puola on myöntänyt 19 699 452 zlotya Huta Częstochowa S.A. -nimiselle yritykselle vuodesta 1997 toukokuuhun 2002 toimintatuen muodossa ja työvoiman rakenneuudistusta varten, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2.   Puolan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 kohdassa tarkoitetun, Huta Częstochowa S.A.:lle sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin seuraavilta yrityksiltä: Huta Częstochowa S.A., Regionalny Fundusz Gospodarczy, Majątek Hutniczy Sp. z o.o. ja Operator Sp. z o.o. Kaikki nämä yritykset vastaavat yhteisvastuullisesti kyseisen tuen palauttamisesta.

Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki asetettiin Huta Częstochowa S.A.:n käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti. Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

3.   Puolan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi jo toteutetut ja suunnitteilla olevat toimenpiteet. Nämä tiedot on toimitettava tämän päätöksen liitteenä 1 olevaa lomaketta käyttäen. Puolan on toimitettava komissiolle samassa määräajassa erityisesti kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että takaisinperintämenettely on aloitettu niiden yritysten osalta, jotka ovat vastuussa sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen palauttamisesta.

4 artikla

Komissio vahvistaa Puolan kansallisen rakenneuudistusohjelman ehdotetun muutoksen liittymissopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa nro 8 olevan 10 kohdan mukaisesti siltä osin kuin siinä sallitaan Huta Częstochowa S.A.:n rakenneuudistus ilman valtiontukea ja tuotantokapasiteetin lisäämistä.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolalle.

Tehty Brysselissä, 5 heinäkuu 2005.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948.

1

(2)  EUVL C 204, 12.8.2004, s. 6.

2

(3)  Yksityiskohtien osalta ks. asia COMP/ECSC 1351 Usinor/Arbed/Aceralia, komission päätös 21 heinäkuu 2001, 88 kohta.

3

Usinor/Arbed/Aceralia

(4)  Rurexpol on erikoistunut saumattomien putkien valmistamiseen porausvälineitä ja boilereita varten. Sen tuotantokapasiteetti on 60 000 tonnia. Sen myynti oli vuosina 2003–2004 yli 200 miljoonaa zlotya vuodessa.

4

(5)  Kun oletetaan, että 1 euro on noin 4,75 zlotya. Tämä oli zlotyn keskimääräinen kurssi toukokuussa 2004, kun Puola liittyi EU:hun ja päätös menettelyn aloittamisesta tehtiin.

5

(6)  Tekstistä on poistettu luottamukselliset tiedot; tällaiset kohdat on merkitty kolmella pisteellä ja hakasulkeilla.

6

(7)  Puolan virallinen lehti nro 111, kohta 1196.

7

(8)  Tarkempia tietoja LNM-holdingyhtiöistä on saatavilla asiassa COMP/M 3326 PHS/LNM-yrityksistä 5 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä, jossa selvitetään tämän Puolan terästehtaan hankintaa sulautuma-asetuksen kannalta.

8

(9)  Edunsaajina oli seitsemän teräksentuottajaa: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Łabędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej ja Huta Batory. Kaksi viimeksi mainittua yritystä on sittemmin tehnyt konkurssin.

9

Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Łabędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej

Huta Batory

(10)  Itse asiassa neuvosto on tehnyt kaksi päätöstä: ensimmäisen heinäkuussa 2002, valtiontuen myöntämisen jatkamisesta uskottavan rakenneuudistusohjelman ja yksittäisten liiketoimintasuunnitelmien nojalla Eurooppa-sopimuksen toisen pöytäkirjan 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja toisen kesäkuussa 2003, huhtikuussa 2003 tehtyjen suunnitelmien vahvistamisesta, minkä seurauksena valtiontuen myöntäminen sallittiin vuoden 2003 loppuun asti.

10

(11)  Tavallisesti EU ei hyväksy valtiontuen myöntämistä terästeollisuudelle, ks. komission tiedonanto — Pelastamis- ja rakenneuudistustuki sekä sulkemistuki terästeollisuudelle (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 21). Myös alueellisiin investointeihin myönnettävä tuki on kielletty, ks. Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8).

11

Pelastamis- ja rakenneuudistustuki sekä sulkemistuki terästeollisuudelle

Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille

(12)  30.10.2002 annettu laki, virallinen lehti nro 213, kohta 1800, sellaisena kuin se on muutettuna 14.11.2003 annetulla lailla, virallinen lehti nro 229, kohta 2271.

12

(13)  Laki muodostaa oikeusperustan useille Puolassa toteutetuille rakenneuudistustapauksille. Yksityiskohtainen kuvaus laista esitetään mm. 1.6.2005 tehdyssä komission päätöksessä, joka koskee asioita C(2005) 17 ja 18, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Gdynian ja Gdanskin telakoiden rakenneuudistustuen osalta (EUVL C 220, 8.9.2005, s. 7). Lain säännösten soveltamisessa ilmenee pieniä eroja tapauksesta riippuen, mikä johtuu niitä koskevasta Puolan viranomaisten kuvauksesta, koska kyseessä on kansallisen lainsäädännön piiriin kuuluva kysymys.

13

(14)  Seuraavat omaisuuserät eivät voi kuulua rakenneuudistuksen piiriin: eläkevakuutusmaksut ja palkasta pidätettävä osa palkansaajan sosiaaliturvamaksuista (nämä maksut muodostuvat yleensä kahdesta yhtä suuresta osasta). Tämä johtuu siitä, että palkansaajan maksettavaksi kuuluva osa maksusta on palkansaajan (eikä työnantajan) velvoite, vaikka työnantaja huolehtiikin maksun suorittamisesta sosiaaliturvalaitokselle (ZUS). Tämän vuoksi yritys kantaa täyden vastuun palkansaajien maksuosuuden suorittamisesta. Jos maksut ovat myöhässä, niistä peritään lisäksi lakisääteinen viivästyskorko. Viivästyskoron ja vakuutetun maksettavaksi kuuluvien sosiaaliturva- ja eläkemaksujen maksamista voidaan kuitenkin lykätä 24 kuukaudella (30.10.2002 annetun lain 32 b § b).

14

(15)  KKV esitti 31 päivänä maaliskuuta 2004 komissiolle lausunnon siitä, miksi rakenneuudistussuunnitelma sen näkemyksen mukaan täyttää yksityisen velkojan periaatteen mukaiset vaatimukset.

15

(16)  Päätöksessä ei kuitenkaan vielä tämän jälkeenkään oteta huomioon kaikkia vaatimuksia, jotka johtuvat 30 päivänä lokakuuta 2002 annettuun lakiin tehdyistä muutoksista. siinä ei ole yksityiskohtaista kuvausta erityiseen rakenneuudistusjärjestelyyn otetuista julkisoikeudellisista vaateista eikä siinä selitetä, miksi varat luovutetaan Operatorille (nämä tiedot sisältyvät kuitenkin rakenneuudistussuunnitelmaan). Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että nämä tiedot sisällytetään seuraavaan päivitykseen, joka on tarkoitus toteuttaa kesäkuussa 2005 ja jossa otetaan huomioon julkisen sektorin velkojien päätökset.

16

(17)  ATEST on teknisiä ja konsulttipalveluja tarjoava yritys (Zakład Usług Doradczych i Technicznych), joka on toiminut Puolan markkinoilla vuodesta 1992. Sen erikoisalana on yritysten, liikekiinteistöjen sekä tuotanto-omaisuuden arviointi. Yritys on laatinut arvioita useista yrityksistä, jotta nämä voisivat saada pankkilainaa, sekä yritysten rakenneuudistuksia ja yritysten sulautumista varten.

17

(18)  Rakenneuudistussuunnitelmassa todettiin alun perin, että Operatorille siirrettävien omaisuuserien kirjanpitoarvo on noin 203,3 miljoonaa zlotya. Sittemmin neuvoteltiin uudelleen siitä, mitä omaisuuseriä Operatorille luovutetaan, koska Operatorin edustajat keskittyivät niihin omaisuuseriin, jotka on helppo myydä.

18

(19)  BRE Corporate Finance S.A. on BRE Bank S.A.:n tytäryhtiö ja kokonaan sen omistuksessa. BRE Bank S.A. on yksi Puolan suurimmista pankeista, ja se on noteerattu Varsovan arvopaperipörssissä. BRE Bankin sisäisestä valvonnasta vastaa saksalainen Commerzbank AG, joka omistaa yli 72 prosenttia sen osakkeista. BRE Corporate Financen toimialaan kuuluvat investointipankkipalvelut, sulautumiset ja yrityskaupat, rakenneuudistukset ja yritysten rahoitus. Puolan viranomaiset vahvistavat, että yritys on osallistunut Puolassa moniin suuriin yksityistämis- sekä sulautumis- ja yrityskauppahankkeisiin sekä yksityisten asiakkaiden että valtiovarainministeriön edustajana. Näiden hankkeiden yhteydessä on yleensä laadittu arvioita kyseisten yritysten arvosta eri menetelmiä käyttäen.

19

(20)  Määrään eivät sisälly ne kolme tytäryhtiötä, joita ei myydä strategiselle sijoittajalle. Niiden arvoksi on arvioitu 0–15 miljoonaa zlotya.

20

(21)  Tämä arvio on laskettu ottaen huomioon tulot maaliskuun 2005 tilanteen perusteella eli [...] miljoonaa zlotya (ks. jäljempänä taulukko 3) sekä noin [...] miljoonaa zlotya korkoja kuukaudessa lokakuuhun 2005 saakka sekä noin [...] miljoonan zlotyn maksut niiden julkisten velkojien saatavista, jotka eivät ole hyväksyneet rakenneuudistusta.

21

(22)  Luvut perustuvat kesäkuun lopussa 2005 laadittuihin arvioihin.

22

(23)  PWC:n analyysi perustuu simulaatioon, joka on laadittu 28 päivänä heinäkuuta 2003 annetun lain nojalla (konkurssi- ja rakenneuudistuslainsäädäntö).

23

(24)  Oikeusperustana oli 31 päivänä tammikuuta 1980 annettu laki ympäristönsuojelusta, virallinen lehti nro 49/1994, 196 kohta.

24

(25)  Päätöksellä nro FEO/72752/E/97/TT, joka on tehty alentuneesti työkykyisten henkilöiden työllistämisestä ja kuntouttamisesta 9.5.1991 annetun lain 8 §:n 1 momentin ja 4 §:n 1 momentin nojalla (virallinen lehti 46, kohta 201, sellaisena kuin laki on muutettuna).

25

(26)  Oikeusperustana oli 31 päivänä tammikuuta 1980 annettu laki ympäristönsuojelusta, virallinen lehti nro 49/1994, 196 kohta.

26

(27)  Maakuntahallituksen päätös nr GKN.IV.7224/653/98, joka perustuu kiinteistönhallinnasta 21.8.1997 annetun lain 219 §:n 1 momenttiin (virallinen lehti nr 115, 741 kohta).

27

(28)  FGSP:n hallintoneuvoston päätös nro 205/99, joka perustuu palkansaajien vaateiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyyden yhteydessä 29.12.1993 annetun lain 4 §:n 1 momenttiin (virallinen lehti nro 1/1994, 1 kohta).

28

(29)  Veroviraston johtajan päätös (nr DUS — E — 924/424/99), joka perustuu hallinnon täytäntöönpanomenettelyistä 17.6.1966 annetun lain 64 §:ään (virallinen lehti nro 36/1991, 161 kohta).

29

(30)  Veroviraston johtajan päätös (nr DUS-PP-733/12/99), joka perustuu 29.8.1997 annetun lain 67 §:ään (veroasetus, virallinen lehti nro 137, 926 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna).

30

(31)  Vuotta 1999 koskevan budjettilain, annettu 17.2.1999, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 17/1999, 154 kohta, ja virallinen lehti 47/1999, 466 kohta).

31

(32)  HCz:n velkojen uudelleenjärjestelystä tehdyn sopimuksen perusteella siksi, että kiinteistöverot olivat maksamatta.

32

(33)  Vuotta 1999 koskevan budjettilain, annettu 17.2.1999, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 17/1999, 154 kohta).

33

(34)  Päätös nro 2/2000, joka perustuu 29.8.1997 annetun lain 67 §:ään (veroasetus, virallinen lehti nro 137, 929 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna).

34

(35)  Vuotta 2000 koskevan budjettilain, annettu 21.1.2000, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 7, 85 kohta).

35

(36)  Vuotta 2000 koskevan budjettilain, annettu 21.1.2000, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 7, 85 kohta).

36

(37)  Kunnanjohtajan päätös nro II — 3130/4, joka perustuu 29.8.1997 annetun lain 67 §:ään (veroasetus, virallinen lehti nro 137, 929 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna).

37

(38)  Vuotta 2001 koskevan budjettilain, annettu 1.3.2001, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 21, 246 kohta).

38

(39)  Vuotta 2002 koskevan budjettilain, annettu 14.3.2002, 36 §:n 1 momentti (virallinen lehti 30, 275 kohta) sekä rauta- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksesta 24 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (virallinen lehti 111, 1196 kohta).

39

(40)  Näistä varoista 606 800 zlotya on osoitettu teolliseen tutkimukseen ja loput kilpailua edeltävään toimintaan. Oikeudet T&K-ohjelmiin kuuluvat nykyään Tiedeakatemialle.

40

(41)  Valtion tieteellinen tutkimuslaitos, joka on tieteen alalla tärkein neuvoa-antava elin ja joka saa rahoituksensa kokonaan valtiolta.

41

(42)  Näistä varoista 3 870 000 zlotya on osoitettu teolliseen tutkimukseen ja 4 050 000 zlotya kilpailua edeltävään toimintaan. KBN suoritti kaikki maksut Metallurgiselle instituutille.

42

(43)  Puolan tiedeakatemia luovutti näiden tutkimusten tulokset monille muillekin teollisuusyrityksille, joiden ongelmana on, että niiden on käytettävä jäähdytysvettä, joka sisältää huomattavia määriä orgaanisia aineita, jotka vahingoittavat lämmönvaihtimia.

43

(44)  Hankkeen tarkoituksena oli kehittää menetelmä, jonka avulla voidaan valaa ja valssata paksuja teräslevyjä, joiden koostumus on yhtenäinen koko levyn paksuudelta. Tällaisia levyjä tarvitaan laivanrakennusteollisuudessa, eikä niitä ole aiemmin valmistettu Puolassa. Tutkimustulokset toimitettiin myös muille yrityksille ja monille asiakkaille.

44

(45)  Avustus myönnettiin pääasiallisesti Metallurgiselle instituutille.

45

(46)  Puolan viranomaiset toteavat myös, että vuonna 2003 julkisen sektorin velkojat saivat saatavistaan takaisin rakenneuudistuksen ansiosta 46–72 prosenttia (keskimäärin 61 %), kun taas yksityisten velkojien kohdalla vastaava luku oli 46–58 prosenttia (keskimäärin 54 %).

46

(47)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

47

(48)  Ks. 14.12.2004 tehty päätös Třinecké Železárny -nimiselle tšekkiläiselle teräksen tuottajalle myönnetystä rakenneuudistustuesta (EUVL C 22, 27.1.2005, s. 2). Päätös perustuu liittymissopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan nro 2 Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistuksesta.

48

(49)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

49

(50)  Asia C-342/96, Espanja v. Euroopan komissio, 46 kohta; asia C-256/97 DMT, 24 kohta, julkisasiamiehen ratkaisuehdotus asiassa C-256/97 DMT, 38 kohta; asia T-152/99 Hamsa, 167 kohta.

50

Espanja v. Euroopan komissio

DMT

DMT

Hamsa

(51)  Asia T-152/99 Hamsa, 168 kohta: ’Kun yritys, jonka taloudellinen asema on huonontunut merkittävästi, ehdottaa velkojilleen sellaista sopimusta tai joukkoa sopimuksia, jotka koskevat sen velkojen järjestelyä, tilanteensa korjaamiseksi ja selvitystilaan asettamisen välttämiseksi, kunkin velkojan on tehtävä päätös yhtäältä sen summan osalta, jota sille tarjotaan ehdotetun sopimuksen pohjalta, ja toisaalta sen summan osalta, jonka se arvioi voivansa saada takaisin yrityksen mahdollisen selvitystilaan asettamisen jälkeen. Sen päätökseen vaikuttaa joukko tekijöitä, kuten se, onko se kiinteistöpanttivelkoja, etuoikeutettu vai tavallinen velkoja, sen hallussa mahdollisesti olevien vakuuksien luonne ja merkitys, sen tekemä arviointi yrityksen selviämismahdollisuuksista, ja se hyöty, jonka se saa, jos yritys asetetaan selvitystilaan. Jos esimerkiksi ilmenee, että siinä tapauksessa, että yritys asetetaan selvitystilaan, yrityksen varallisuuden realisoinnista saadaan riittävästi rahaa ainoastaan kiinnityksellä turvattujen saamisten ja etuoikeutettujen saamisten maksamiseen, tavallisilla saamisilla ei ole mitään arvoa. Tällaisessa tilanteessa se, että tavallinen velkoja luopuu merkittävästä osasta saamisiaan, ei merkitse todellista uhrausta.’

51

Hamsa

(52)  Itse asiassa näitä oli vuonna 2005 neljä, mutta sillä ei ole merkitystä tässä tapauksessa, koska ne olivat suostuneet rakenneuudistuksen toteuttamiseen jo vuonna 2003.

52

(53)  Komissio ei ota tässä yhteydessä huomioon sitä, että myös muut velkojat olisivat voineet torjua rakenneuudistuksen, koska nämä muut velkojat selvästi hyötyivät rakenneuudistuksesta eivätkä halunneet vaarantaa tätä menettelyä.

53

(54)  Asia T-152/99 Hamsa, 168 kohta (korostukset kirjoittajan).

54

Hamsa

(55)  Komission tiedonanto — EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14).

55

(56)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

56

(57)  Ks. komission päätös asiassa Añón, 26.7.2004, C(2004) 1813 lopullinen, 47 kohta (ei vielä julkaistu). Kyseisessä päätöksessä komissio hyväksyy 0,6 prosentin palkkion.

57

Añón

(58)  Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus asiassa C-276/02, Espanja v. komissio, 40 kohta.

58

Espanja v. komissio

(59)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

59

(60)  Valtiontukeen sovellettavat viitekorot ja takaisinperittävän valtiontuen korko, EUVL C 48, 24.2.2005, s. 2.

60

(61)  EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42.

61

(62)  ’EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn’ annetun komission tiedonannon (EYVL C 152, 26.6.2002, s. 5) 44 kohdassa todetaan, että ”Tehdessään 23. heinäkuuta 2002 jälkeen päätöksiä valtiontuista, jotka on pantu täytäntöön kyseisenä päivänä tai ennen sitä ilman komissiolta saatua ennakkohyväksyntää, komissio soveltaa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä antamaansa ilmoitusta. Kyseisessä ilmoituksessa (ks. EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22) määrätään, että valtiontuen sääntöjenvastaisuutta arvioidaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olevien sääntöjen perusteella.

62

Tehdessään 23. heinäkuuta 2002 jälkeen päätöksiä valtiontuista, jotka on pantu täytäntöön kyseisenä päivänä tai ennen sitä ilman komissiolta saatua ennakkohyväksyntää, komissio soveltaa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä antamaansa ilmoitusta.

(63)  Pöytäkirja nro 8 koskee kuitenkin vain terästeollisuuden rakenneuudistustukea eli mitä tahansa tukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n muiden valtiontukisääntöjen nojalla.

63

(64)  Sivu 38.

64

(65)  Ks. 13.8.2004 päivätty komission kirje Puolan viranomaisille. Kirjeessä ei millään tavoin vastusteta ilmoitettuja tukitoimenpiteitä, joihin sisältyy Puolan aluetukikartta (C(2004)3230/5).

65

(66)  EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3, terästeollisuuden valtiontuesta annettujen suuntaviivojen 3 artiklan mukaisesti sovellettuna (suuntaviivat on sittemmin korvattu, ks. EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3). Kyseessä ei ole varsinkaan jätehuoltoon ja energiansäästöön myönnettävä toimintatuki.

66

(67)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

67

(68)  Päätös C(2005) 424 Postponement of capacity reduction of VPFM, 3.3.2005.

68

Postponement of capacity reduction of VPFM

(69)  Ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

69

---

LIITE

Tiedot komission päätöksen 2006/937/EY toimeenpanosta

1.   Takaisinperittävän määrän laskenta

| 1.1 | Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:








  Maksu-päivä(t) (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1

Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:

Maksu-päivä(t) (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Tuensaaja

Huomautuksia:

| 1.2 | Selittäkää yksityiskohtaisesti, mitä korkoprosenttia Puolan viranomaiset aikovat soveltaa takaisinperittävään tukeen, ja mitä korkoa on pidettävä asianmukaisena Puolan osalta ajanjaksolla vuodesta 1997 toukokuuhun 2004. |
| --- | --- |

1.2

Selittäkää yksityiskohtaisesti, mitä korkoprosenttia Puolan viranomaiset aikovat soveltaa takaisinperittävään tukeen, ja mitä korkoa on pidettävä asianmukaisena Puolan osalta ajanjaksolla vuodesta 1997 toukokuuhun 2004.

| 1.3 | Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan. |
| --- | --- |

1.3

Selittäkää yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan.

2.   Tuen takaisinperintää varten suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1 | Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toteutettujen/suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Kuvatkaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Täsmentäkää tarvittaessa myös toteutettujen/suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa? |
| --- | --- |

2.2

Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa?

3.   Jo takaisinperityt määrät

| 3.1 | Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:








  Päivä-määrä(t) (3) | Takaisin maksettu määrä | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1

Ilmoittakaa seuraavat yksityiskohtaiset tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:

Päivä-määrä(t) (3)

Takaisin maksettu määrä

Valuutta

Tuensaaja

| 3.2 | Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

3.2

Toimittakaa tositteet edellä 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta.

---

(1)

| (°) | Päivämäärä(t), jo(i)na tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja takaisinmaksuista, esittäkää tiedot eri riveillä) |
| --- | --- |

(°)

Päivämäärä(t), jo(i)na tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja takaisinmaksuista, esittäkää tiedot eri riveillä)

(2)  Tuensaajan hyväksi myönnetyn tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)

| (°) | Tuen takaisinmaksupäivä(t) |
| --- | --- |

(°)

Tuen takaisinmaksupäivä(t)

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006,

valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää Ford Genkin hyväksi (C 40/2005 (ex NN 331/2005))

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2931)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/938/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Belgia ilmoitti komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä, 27 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä suunnitelmastaan myöntää tukea Fordin Genkissä sijaitsevan autotehtaan hyväksi. Komissio pyysi lisätietoja 27 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon Belgian viranomaiset vastasivat 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Belgia ilmoitti komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä, 27 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä suunnitelmastaan myöntää tukea Fordin Genkissä sijaitsevan autotehtaan hyväksi. Komissio pyysi lisätietoja 27 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon Belgian viranomaiset vastasivat 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Belgialle 9 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee kyseistä tukea. Belgian viranomaisten kanssa pidettiin kokous 25 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Belgialle 9 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee kyseistä tukea. Belgian viranomaisten kanssa pidettiin kokous 25 päivänä marraskuuta 2005.

| (3) | Belgian viranomaiset esittivät huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Belgian viranomaiset esittivät huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (4) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin 25 päivänä helmikuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä, muttei ole saanut yhtään huomautusta. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin 25 päivänä helmikuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä, muttei ole saanut yhtään huomautusta.

| (5) | Tuensaaja on Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, jäljempänä ’Ford Genk’. Ford-Werke GmbH kuuluu Ford Motor Companyyn. Tehdas avattiin vuonna 1964. Sen työntekijämäärää vähennettiin huomattavasti eli noin 3 000 työntekijällä vuoden 2003 lopulla, Ford Europen yleisen rakenneuudistuksen yhteydessä. Yritys ilmoitti samaan aikaan noin 700 miljoonan euron investointiohjelmasta, jonka ensisijaisena tarkoituksena oli luoda uusi joustava tuotantojärjestelmä. Ohjelman mukaan Mondeo-mallin tuotantoa täydennettäisiin uuden sukupolven Galaxy-mallin ja jonkin kolmannen ajoneuvomallin tuotannolla. Tehdas työllistää tällä hetkellä noin 5 000 henkilöä. Vuonna 2004 siellä valmistettiin 207 163 ajoneuvoa. Ford-konserni toimii Belgiassa myös Gentissä sijaitsevalla Volvo-tehtaalla. |
| --- | --- |

(5)

Tuensaaja on Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, jäljempänä ’Ford Genk’. Ford-Werke GmbH kuuluu Ford Motor Companyyn. Tehdas avattiin vuonna 1964. Sen työntekijämäärää vähennettiin huomattavasti eli noin 3 000 työntekijällä vuoden 2003 lopulla, Ford Europen yleisen rakenneuudistuksen yhteydessä. Yritys ilmoitti samaan aikaan noin 700 miljoonan euron investointiohjelmasta, jonka ensisijaisena tarkoituksena oli luoda uusi joustava tuotantojärjestelmä. Ohjelman mukaan Mondeo-mallin tuotantoa täydennettäisiin uuden sukupolven Galaxy-mallin ja jonkin kolmannen ajoneuvomallin tuotannolla. Tehdas työllistää tällä hetkellä noin 5 000 henkilöä. Vuonna 2004 siellä valmistettiin 207 163 ajoneuvoa. Ford-konserni toimii Belgiassa myös Gentissä sijaitsevalla Volvo-tehtaalla.

| (6) | Belgian toimittamien tietojen mukaan koulutusohjelman tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 33,84 miljoonaa euroa. Tästä kokonaismäärästä erityiskoulutuksen kustannusten osuus on 25,34 miljoonaa euroa ja yleiskoulutuksen kustannusten 8,5 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(6)

Belgian toimittamien tietojen mukaan koulutusohjelman tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 33,84 miljoonaa euroa. Tästä kokonaismäärästä erityiskoulutuksen kustannusten osuus on 25,34 miljoonaa euroa ja yleiskoulutuksen kustannusten 8,5 miljoonaa euroa.

| (7) | Tukikelpoiset kustannukset ja ohjelmassa huomioon otetut määrät ovat seuraavat:






  — | opastus- ja neuvontapalvelujen kustannukset: ulkopuolisten kouluttajien tarjoamien palveluiden rahoittaminen; |
| --- | --- | --- |

(7)

Tukikelpoiset kustannukset ja ohjelmassa huomioon otetut määrät ovat seuraavat:

—

opastus- ja neuvontapalvelujen kustannukset: ulkopuolisten kouluttajien tarjoamien palveluiden rahoittaminen;

| — | koulutus työtehtävässä: tuotantoketjussa järjestettävän koulutuksen kustannukset (työntekijän kyky vaihdella työtehtäviä); työntekijöiden on kyettävä työskentelemään tiimissään kolmessa eri työtehtävässä; Fordin koulutustavoitteiden mukaan tämä vastaa keskimäärin 1,35 koulutuspäivää vuodessa; |
| --- | --- |

—

koulutus työtehtävässä: tuotantoketjussa järjestettävän koulutuksen kustannukset (työntekijän kyky vaihdella työtehtäviä); työntekijöiden on kyettävä työskentelemään tiimissään kolmessa eri työtehtävässä; Fordin koulutustavoitteiden mukaan tämä vastaa keskimäärin 1,35 koulutuspäivää vuodessa;

| — | kevennetty organisaatio: Fordin uuden tuotantojärjestelmän mukaisia yksinkertaistettuja, joustavia ja tehokkaita tuotantomenetelmiä koskevasta koulutuksesta vastuussa olevan ryhmän henkilöstökustannukset (FPS eli Ford Production System); |
| --- | --- |

—

kevennetty organisaatio: Fordin uuden tuotantojärjestelmän mukaisia yksinkertaistettuja, joustavia ja tehokkaita tuotantomenetelmiä koskevasta koulutuksesta vastuussa olevan ryhmän henkilöstökustannukset (FPS eli Ford Production System);

| — | kulut, jotka aiheutuvat henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa: työvoimakustannukset koulutustiloissa tapahtuvan koulutustoiminnan aikana; Fordin koulutustavoitteiden mukaan tämä vastaa keskimäärin 1,95 koulutuspäivää vuodessa; |
| --- | --- |

—

kulut, jotka aiheutuvat henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa: työvoimakustannukset koulutustiloissa tapahtuvan koulutustoiminnan aikana; Fordin koulutustavoitteiden mukaan tämä vastaa keskimäärin 1,95 koulutuspäivää vuodessa;

| — | koulutustilat: suuret lasiseinin erotetut salit, joissa on luku- ja seurustelunurkkaukset ja ilmoitustaulut tuotantoa ja laatua koskevia tietoja varten; Belgia ehdottaa, että näihin tiloihin liittyvät poistot luokiteltaisiin tukikelpoisiksi tarkastelujaksolla edellyttäen, että tiloja käytetään koulutustoimintaan; |
| --- | --- |

—

koulutustilat: suuret lasiseinin erotetut salit, joissa on luku- ja seurustelunurkkaukset ja ilmoitustaulut tuotantoa ja laatua koskevia tietoja varten; Belgia ehdottaa, että näihin tiloihin liittyvät poistot luokiteltaisiin tukikelpoisiksi tarkastelujaksolla edellyttäen, että tiloja käytetään koulutustoimintaan;

| — | koulutusosaston henkilöstökulut: yrityksen koulutusohjelmasta vastaavan osaston työntekijöiden palkka; |
| --- | --- |

—

koulutusosaston henkilöstökulut: yrityksen koulutusohjelmasta vastaavan osaston työntekijöiden palkka;

| — | jaettuun vastuuseen perustuva hallinto: tehtaan johtaja järjestää koko henkilöstölle kolme kertaa vuodessa tiedotustilaisuuden Fordin kevennetyn organisaatiojärjestelmän (FPS) toteutuksesta; henkilöstökustannukset kyseisen tilaisuuden aikana; |
| --- | --- |

—

jaettuun vastuuseen perustuva hallinto: tehtaan johtaja järjestää koko henkilöstölle kolme kertaa vuodessa tiedotustilaisuuden Fordin kevennetyn organisaatiojärjestelmän (FPS) toteutuksesta; henkilöstökustannukset kyseisen tilaisuuden aikana;

| — | Six Sigma: DMAIC-menetelmän (define-measure-analyse-improve-control) mukaisesta koulutuksesta vastaavan ryhmän henkilöstökustannuksiin liittyvät menot; |
| --- | --- |

—

Six Sigma: DMAIC-menetelmän (define-measure-analyse-improve-control) mukaisesta koulutuksesta vastaavan ryhmän henkilöstökustannuksiin liittyvät menot;

| — | rakenneuudistus: Ford Europe on pyrkinyt viime vuosina mukauttamaan tuotantokapasiteettinsa kysyntään, jonka kasvu on pysähtynyt; Ford Genk uudelleenorganisoi sen vuoksi tuotantonsa joulukuun 2003 ja huhtikuun 2004 välisenä aikana irtisanomalla tai siirtämällä varhaiseläkkeelle (niiden työntekijöiden kohdalla, joilla on riittävästi työvuosia) 2 770 henkilöä; tuotannon jatkumisen ja laadun takaamiseksi 279:ää kokenutta työntekijää pyydettiin jatkamaan joitakin lisäviikkoja tai -kuukausia seuraajiensa kouluttamiseksi; |
| --- | --- |

—

rakenneuudistus: Ford Europe on pyrkinyt viime vuosina mukauttamaan tuotantokapasiteettinsa kysyntään, jonka kasvu on pysähtynyt; Ford Genk uudelleenorganisoi sen vuoksi tuotantonsa joulukuun 2003 ja huhtikuun 2004 välisenä aikana irtisanomalla tai siirtämällä varhaiseläkkeelle (niiden työntekijöiden kohdalla, joilla on riittävästi työvuosia) 2 770 henkilöä; tuotannon jatkumisen ja laadun takaamiseksi 279:ää kokenutta työntekijää pyydettiin jatkamaan joitakin lisäviikkoja tai -kuukausia seuraajiensa kouluttamiseksi;

| — | uusien tuotteiden markkinoilletuonnista aiheutuvat kustannukset: ”tuotevalmentajista”eli ensimmäisistä uusien mallien markkinoilletuontiin osallistuvista työntekijöistä aiheutuvat henkilöstökulut; kyseisille työntekijöille annetaan uusia tuotteita koskevaa koulutusta (rakentaminen, uuden laitteiston käyttö, prosessi), jotta nämä kouluttaisivat edelleen muita työntekijöitä.







  Toimintatyyppi | Erityiskoulutus (milj. euroa) | Yleiskoulutus (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Opastus- ja neuvontapalvelut | 0,88 | 2,05 |
| Koulutus työtehtävässä | 5,44 | |
| Kevennetty organisaatio | 1,65 | |
| Kulut henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa | 2,35 | 5,5 |
| Koulutustilat | 1,48 | |
| Koulutusosaston henkilöstökulut | | 0,92 |
| Jaettu vastuu | 1,6 | |
| Six Sigma | | 0,026 |
| Rakenneuudistus | 4,47 | |
| Markkinoilletuonti-kustannukset | 7,44 | |

—

uusien tuotteiden markkinoilletuonnista aiheutuvat kustannukset: ”tuotevalmentajista”eli ensimmäisistä uusien mallien markkinoilletuontiin osallistuvista työntekijöistä aiheutuvat henkilöstökulut; kyseisille työntekijöille annetaan uusia tuotteita koskevaa koulutusta (rakentaminen, uuden laitteiston käyttö, prosessi), jotta nämä kouluttaisivat edelleen muita työntekijöitä.

Toimintatyyppi

Erityiskoulutus (milj. euroa)

Yleiskoulutus (milj. euroa)

Opastus- ja neuvontapalvelut

0,88

2,05

Koulutus työtehtävässä

5,44

Kevennetty organisaatio

1,65

Kulut henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa

2,35

5,5

Koulutustilat

1,48

Koulutusosaston henkilöstökulut

0,92

Jaettu vastuu

1,6

Six Sigma

0,026

Rakenneuudistus

4,47

Markkinoilletuonti-kustannukset

7,44

| (8) | Tukikelpoiset kokonaiskustannukset jakautuvat menoluokittain seuraavasti:






  Menoluokka | (milj. euroa) |
| --- | --- | --- |
| Kouluttajiin liittyvät kustannukset | 16,54 |
| Poistot koneista ja kalustosta | 1,48 |
| Opastus- ja neuvontapalvelukustannukset | 0,92 |
| Koulutuksessa olevista työntekijöistä aiheutuvat henkilöstökustannukset | 14,9 |
| Tukikelpoiset kokonaiskustannukset | 33,84 |

(8)

Tukikelpoiset kokonaiskustannukset jakautuvat menoluokittain seuraavasti:

Menoluokka

(milj. euroa)

Kouluttajiin liittyvät kustannukset

16,54

Poistot koneista ja kalustosta

1,48

Opastus- ja neuvontapalvelukustannukset

0,92

Koulutuksessa olevista työntekijöistä aiheutuvat henkilöstökustannukset

14,9

Tukikelpoiset kokonaiskustannukset

33,84

| (9) | Ehdotettu tuki koostuu Ford Genkin hyväksi vuosina 2004–2006 maksettavasta 12 279 423 euron suorasta avustuksesta. Yleiskoulutustuen osuus tästä määrästä on 4 677 408 euroa (38 prosenttia) ja erityiskoulutustuen 7 602 015 euroa (61 prosenttia). Flaaminkielinen yhteisö (Vlaamse Gemeenschap) myöntää tuen tapauskohtaisena tukena. Belgia on vakuuttanut, että koulutustuki ei kumuloidu muiden samojen kustannusten kattamiseksi myönnettävien tukien kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Ehdotettu tuki koostuu Ford Genkin hyväksi vuosina 2004–2006 maksettavasta 12 279 423 euron suorasta avustuksesta. Yleiskoulutustuen osuus tästä määrästä on 4 677 408 euroa (38 prosenttia) ja erityiskoulutustuen 7 602 015 euroa (61 prosenttia). Flaaminkielinen yhteisö (Vlaamse Gemeenschap) myöntää tuen tapauskohtaisena tukena. Belgia on vakuuttanut, että koulutustuki ei kumuloidu muiden samojen kustannusten kattamiseksi myönnettävien tukien kanssa.

| (10) | Edellä mainittujen tukien määrän perusteella yleiskoulutuksen tuki-intensiteetti on 55 prosenttia ja erityiskoulutuksen 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(10)

Edellä mainittujen tukien määrän perusteella yleiskoulutuksen tuki-intensiteetti on 55 prosenttia ja erityiskoulutuksen 30 prosenttia.

| (11) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetään epäilyjä 1) tulkinnasta, jonka Belgian viranomaiset ovat esittäneet tukikelpoisten kustannusten soveltamisalasta, ja 2) ehdotuksesta, joka koskee joidenkin kohtien ryhmittelyä erityis- tai yleiskoulutukseksi. |
| --- | --- |

(11)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetään epäilyjä 1) tulkinnasta, jonka Belgian viranomaiset ovat esittäneet tukikelpoisten kustannusten soveltamisalasta, ja 2) ehdotuksesta, joka koskee joidenkin kohtien ryhmittelyä erityis- tai yleiskoulutukseksi.

| (12) | Tukikelpoisten kustannusten osalta komissio ei ole varma siitä, ovatko tietyt Belgian kaavailemat menot yhteensopivia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (3) 4 artiklan 7 kohdan kanssa erityisesti seuraavilta osin:






  — | koulutustilat: komissiolla ei ole varmuutta siitä, voidaanko rakennusten tai muuntyyppisen infrastruktuurin katsoa kuuluvat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan d alakohdan soveltamisalaan; |
| --- | --- | --- |

(12)

Tukikelpoisten kustannusten osalta komissio ei ole varma siitä, ovatko tietyt Belgian kaavailemat menot yhteensopivia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (3) 4 artiklan 7 kohdan kanssa erityisesti seuraavilta osin:

—

koulutustilat: komissiolla ei ole varmuutta siitä, voidaanko rakennusten tai muuntyyppisen infrastruktuurin katsoa kuuluvat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan d alakohdan soveltamisalaan;

| — | koulutusosaston henkilöstökustannukset: komissio epäilee, voidaanko kyseiset kustannukset rinnastaa ”koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannuksiin” (asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohta); |
| --- | --- |

—

koulutusosaston henkilöstökustannukset: komissio epäilee, voidaanko kyseiset kustannukset rinnastaa ”koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannuksiin” (asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohta);

| — | vastuun jakamiseen perustuva hallinto: komissio pitää kyseenalaisena, voidaanko vastuunjakoon perustuvan hallinnon katsoa sisältävän koulutusta ja menevän tavanomaista hallintokäytäntöä pitemmälle; komissio suhtautuu varauksella myös siihen, voidaanko yrityksen katsoa tarvitsevan valtiontukea vastuunjakoon perustuvaan hallintotoimintaan, joka on mitä ilmeisimmin Ford Genkin tavanomaisten hallintokäytäntöjen kiinteä osa; |
| --- | --- |

—

vastuun jakamiseen perustuva hallinto: komissio pitää kyseenalaisena, voidaanko vastuunjakoon perustuvan hallinnon katsoa sisältävän koulutusta ja menevän tavanomaista hallintokäytäntöä pitemmälle; komissio suhtautuu varauksella myös siihen, voidaanko yrityksen katsoa tarvitsevan valtiontukea vastuunjakoon perustuvaan hallintotoimintaan, joka on mitä ilmeisimmin Ford Genkin tavanomaisten hallintokäytäntöjen kiinteä osa;

| — | rakenneuudistus- ja markkinoilletuontikustannukset: komissio pitää kyseenalaisena, kannustaako rakenneuudistus- ja markkinoilletuontikustannuksiin liittyvä tuki käytännössä yritystä järjestämään koulutustoimintaa; komissio suhtautuu varauksella myös siihen, ovatko rakenneuudistuskustannukset tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan nojalla, sillä ne näyttävät aiheutuneen yksinomaan tehtaan äskettäisestä rakenneuudistuksesta; |
| --- | --- |

—

rakenneuudistus- ja markkinoilletuontikustannukset: komissio pitää kyseenalaisena, kannustaako rakenneuudistus- ja markkinoilletuontikustannuksiin liittyvä tuki käytännössä yritystä järjestämään koulutustoimintaa; komissio suhtautuu varauksella myös siihen, ovatko rakenneuudistuskustannukset tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan nojalla, sillä ne näyttävät aiheutuneen yksinomaan tehtaan äskettäisestä rakenneuudistuksesta;

| — | menot vuodelta 2004: osa tukikelpoisista kustannuksista vastaa menoja, jotka ovat aiheutuneet jo vuonna 2004; koska tällä tuella pyritään keventämään aiempia menoja, komissio epäilee, onko sillä voinut olla vaikutusta yrityksen koulutustoimintaan kyseisen jakson aikana. |
| --- | --- |

—

menot vuodelta 2004: osa tukikelpoisista kustannuksista vastaa menoja, jotka ovat aiheutuneet jo vuonna 2004; koska tällä tuella pyritään keventämään aiempia menoja, komissio epäilee, onko sillä voinut olla vaikutusta yrityksen koulutustoimintaan kyseisen jakson aikana.

| (13) | Komissio on epäillyt yleis- ja erityiskoulutuksen välisen jaottelun osalta, että Belgian viranomaiset ovat soveltaneet joihinkin hankkeesta aiheutuneisiin menoihin kohtuuttoman laajaa yleiskoulutuksen määritelmää. Komission epäilyt ovat kohdistuneet erityisesti opastus- ja neuvontapalveluista aiheutuneisiin kustannuksiin ja henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa aiheutuneisiin kuluihin. Belgian viranomaisten mukaan Ford Genkin koulutusosasto arvioi, että noin 70 prosenttia näistä menoista on aiheutunut yleisluontoisesta koulutuksesta. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan ollut esitetty mitään todisteita. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on epäillyt yleis- ja erityiskoulutuksen välisen jaottelun osalta, että Belgian viranomaiset ovat soveltaneet joihinkin hankkeesta aiheutuneisiin menoihin kohtuuttoman laajaa yleiskoulutuksen määritelmää. Komission epäilyt ovat kohdistuneet erityisesti opastus- ja neuvontapalveluista aiheutuneisiin kustannuksiin ja henkilöstön poissaolosta tuotantoketjussa aiheutuneisiin kuluihin. Belgian viranomaisten mukaan Ford Genkin koulutusosasto arvioi, että noin 70 prosenttia näistä menoista on aiheutunut yleisluontoisesta koulutuksesta. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan ollut esitetty mitään todisteita.

| (14) | Belgian viranomaiset esittivät muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa vastauksessaan seuraavat huomautukset:






  — | koulutustilat: Belgian viranomaiset katsovat, että koska näitä lasiseinin erotettuja tiloja käytetään pääasiassa koulutustoimintaan, niihin liittyvät kustannukset olisi katsottava tukikelpoisiksi; |
| --- | --- | --- |

(14)

Belgian viranomaiset esittivät muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa vastauksessaan seuraavat huomautukset:

—

koulutustilat: Belgian viranomaiset katsovat, että koska näitä lasiseinin erotettuja tiloja käytetään pääasiassa koulutustoimintaan, niihin liittyvät kustannukset olisi katsottava tukikelpoisiksi;

| — | koulutusosaston henkilöstökustannukset: Belgia toteaa, että kyseiset kustannukset kuuluvat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohdan (”koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannukset”) soveltamisalaan, että kyseiset työntekijät on siirretty kolmeksi vuodeksi huolehtimaan ohjelmaan liittyvistä tehtävistä, että tästä aiheutuu kolmen vuoden ajan ylimääräisiä henkilöstömenoja ja että nämä kustannukset on luokiteltava yleiskoulutukseen liittyviksi kustannuksiksi; |
| --- | --- |

—

koulutusosaston henkilöstökustannukset: Belgia toteaa, että kyseiset kustannukset kuuluvat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohdan (”koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannukset”) soveltamisalaan, että kyseiset työntekijät on siirretty kolmeksi vuodeksi huolehtimaan ohjelmaan liittyvistä tehtävistä, että tästä aiheutuu kolmen vuoden ajan ylimääräisiä henkilöstömenoja ja että nämä kustannukset on luokiteltava yleiskoulutukseen liittyviksi kustannuksiksi;

| — | vastuun jakamiseen perustuva hallinto: Belgian viranomaiset hyväksyvät komission näkemyksen, jonka mukaan vastuun jakamiseen perustuva hallinto on katsottava ennemminkin hallinto- kuin koulutustoimenpiteeksi; |
| --- | --- |

—

vastuun jakamiseen perustuva hallinto: Belgian viranomaiset hyväksyvät komission näkemyksen, jonka mukaan vastuun jakamiseen perustuva hallinto on katsottava ennemminkin hallinto- kuin koulutustoimenpiteeksi;

| — | rakenneuudistuskustannukset: Belgian viranomaisten mukaan 2 770 työntekijän irtisanomista Ford Genkistä vuosina 2003–2004 ei voida katsoa tavanomaiseksi rakenneuudistustoimenpiteeksi markkinoilla vallinneiden olosuhteiden muuttumisen vuoksi; työntekijämäärän supistaminen, joka toteutettiin täysin sosiaalisten vaatimusten mukaisesti ja henkilöstön edustajien kuulemisen jälkeen, muutti radikaalisti tehtaan organisaatiota; se aiheutti kokeneimpien työntekijöiden eli niiden, jotka kykenevät kouluttamaan nuoria kollegoitaan, äkillisen lähdön; tässä tilanteessa yritys päätti pyytää joitakin työntekijöitä pysymään yrityksen palveluksessa pelkästään koulutustarkoituksessa, jotta se ei joutuisi turvautumaan ulkopuolisiin kouluttajiin; |
| --- | --- |

—

rakenneuudistuskustannukset: Belgian viranomaisten mukaan 2 770 työntekijän irtisanomista Ford Genkistä vuosina 2003–2004 ei voida katsoa tavanomaiseksi rakenneuudistustoimenpiteeksi markkinoilla vallinneiden olosuhteiden muuttumisen vuoksi; työntekijämäärän supistaminen, joka toteutettiin täysin sosiaalisten vaatimusten mukaisesti ja henkilöstön edustajien kuulemisen jälkeen, muutti radikaalisti tehtaan organisaatiota; se aiheutti kokeneimpien työntekijöiden eli niiden, jotka kykenevät kouluttamaan nuoria kollegoitaan, äkillisen lähdön; tässä tilanteessa yritys päätti pyytää joitakin työntekijöitä pysymään yrityksen palveluksessa pelkästään koulutustarkoituksessa, jotta se ei joutuisi turvautumaan ulkopuolisiin kouluttajiin;

| — | markkinoilletuontikustannukset: Belgian viranomaiset katsovat, että tätä tapausta ei voida rinnastaa tavanomaiseen koulutukseen, jota annetaan aiemman mallin täydellisen tai osittaisen uudistamisen seurauksena; Genkin tehtaan tuotantosuunta muutettiin kokonaan kolmen mallin valmistamiseksi yhdellä työskentelytasolla; tehtaalla aloitetaan kolmen täysin uuden mallin valmistus 18 kuukauden aikana; |
| --- | --- |

—

markkinoilletuontikustannukset: Belgian viranomaiset katsovat, että tätä tapausta ei voida rinnastaa tavanomaiseen koulutukseen, jota annetaan aiemman mallin täydellisen tai osittaisen uudistamisen seurauksena; Genkin tehtaan tuotantosuunta muutettiin kokonaan kolmen mallin valmistamiseksi yhdellä työskentelytasolla; tehtaalla aloitetaan kolmen täysin uuden mallin valmistus 18 kuukauden aikana;

| — | menot vuodelta 2004: Belgian viranomaiset ovat vakuuttaneet, että vuodet 2004–2006 kattava koulutusohjelma laadittiin Flanderin aluehallituksen luvattua siihen marraskuussa 2003 tukea ja että ensimmäinen ohjelman puitteissa järjestetty kurssi pidettiin sen jälkeen, kun Ford Genk oli hakenut virallisesti tukea Flanderin viranomaisilta; |
| --- | --- |

—

menot vuodelta 2004: Belgian viranomaiset ovat vakuuttaneet, että vuodet 2004–2006 kattava koulutusohjelma laadittiin Flanderin aluehallituksen luvattua siihen marraskuussa 2003 tukea ja että ensimmäinen ohjelman puitteissa järjestetty kurssi pidettiin sen jälkeen, kun Ford Genk oli hakenut virallisesti tukea Flanderin viranomaisilta;

| — | yleis- ja erityiskoulutuksen välisen jaottelun osalta Belgia esitti yksityiskohtaisen kurssiluokittelun ja kurssien pidosta vastanneiden ulkopuolisten konsulttien nimet; Belgian viranomaiset sitoutuivat lisäksi oikaisemaan jälkikäteen mahdolliset poikkeamat suhteessa yleiskoulutuksen osuuteen, joka on käytetty budjettitarkoituksiin (70 prosenttia) yrityksen aiemman kokemuksen perusteella. |
| --- | --- |

—

yleis- ja erityiskoulutuksen välisen jaottelun osalta Belgia esitti yksityiskohtaisen kurssiluokittelun ja kurssien pidosta vastanneiden ulkopuolisten konsulttien nimet; Belgian viranomaiset sitoutuivat lisäksi oikaisemaan jälkikäteen mahdolliset poikkeamat suhteessa yleiskoulutuksen osuuteen, joka on käytetty budjettitarkoituksiin (70 prosenttia) yrityksen aiemman kokemuksen perusteella.

| (15) | Belgian ilmoittama toimenpide Ford Genkin hyväksi on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide on myönnetty avustuksena, jonka valtio rahoittaa tai joka rahoitetaan valtion varoista. Toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain Ford Genkiä, ja on omiaan vääristämään kilpailua yhteisössä antamalla tuensaajayritykselle edun suhteessa sen kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Automarkkinoille on lisäksi luonteenomaista, että niillä käydään tiivistä kauppaa jäsenvaltioiden välillä, minkä vuoksi tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(15)

Belgian ilmoittama toimenpide Ford Genkin hyväksi on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide on myönnetty avustuksena, jonka valtio rahoittaa tai joka rahoitetaan valtion varoista. Toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain Ford Genkiä, ja on omiaan vääristämään kilpailua yhteisössä antamalla tuensaajayritykselle edun suhteessa sen kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Automarkkinoille on lisäksi luonteenomaista, että niillä käydään tiivistä kauppaa jäsenvaltioiden välillä, minkä vuoksi tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (16) | Belgia pyytää, että tuki hyväksyttäisiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla. Tuki liittyy koulutusohjelmaan. |
| --- | --- |

(16)

Belgia pyytää, että tuki hyväksyttäisiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla. Tuki liittyy koulutusohjelmaan.

| (17) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 5 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetty tuki ylittää 1 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa suunniteltu tuki on 12 279 423 miljoonaa euroa, joka on tarkoitus maksaa yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotettu tuki kuuluu ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja että Belgia on täyttänyt kyseisen velvollisuuden. |
| --- | --- |

(17)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 5 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetty tuki ylittää 1 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa suunniteltu tuki on 12 279 423 miljoonaa euroa, joka on tarkoitus maksaa yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotettu tuki kuuluu ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja että Belgia on täyttänyt kyseisen velvollisuuden.

| (18) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään syy siihen, miksi tämäntyyppistä tukea ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta: ”on asianmukaista, että komissio arvioi edelleen määrältään suuret tuet yksittäin ennen kuin ne otetaan käyttöön”. |
| --- | --- |

(18)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään syy siihen, miksi tämäntyyppistä tukea ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta: ”on asianmukaista, että komissio arvioi edelleen määrältään suuret tuet yksittäin ennen kuin ne otetaan käyttöön”.

| (19) | Arvioidessaan yksittäisen koulutustuen, jolle ei määränsä vuoksi voida myöntää asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyä poikkeusta ja joka on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, komissio tukeutuu asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisiin pääperiaatteisiin. Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 4 kappaleen mukaan komissio arvioi ilmoitukset erityisesti kyseisessä asetuksessa asetettujen perusteiden mukaisesti, ja tästä seuraa, että komissio tarkistaa lisäksi tässä tapauksessa, voidaanko kaikki tukikelpoiset kustannukset hyväksyä, ja käyttää siten jälleen laajoja harkintavaltuuksiaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tällaisten toimenpiteiden arvioinnissa on pyrittävä varmistamaan päätöksentekokäytännön ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen johdonmukainen noudattaminen (4). |
| --- | --- |

(19)

Arvioidessaan yksittäisen koulutustuen, jolle ei määränsä vuoksi voida myöntää asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyä poikkeusta ja joka on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, komissio tukeutuu asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisiin pääperiaatteisiin. Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 4 kappaleen mukaan komissio arvioi ilmoitukset erityisesti kyseisessä asetuksessa asetettujen perusteiden mukaisesti, ja tästä seuraa, että komissio tarkistaa lisäksi tässä tapauksessa, voidaanko kaikki tukikelpoiset kustannukset hyväksyä, ja käyttää siten jälleen laajoja harkintavaltuuksiaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Tällaisten toimenpiteiden arvioinnissa on pyrittävä varmistamaan päätöksentekokäytännön ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen johdonmukainen noudattaminen (4).

| (20) | Tutkiessaan, soveltuuko tarkasteltavana oleva toimenpide yhteismarkkinoille, komission on tarkistettava, soveltuvatko kaikki ne seikat, joista se oli esittänyt epäilyjä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, yhteismarkkinoille asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Erityisesti on todettava seuraavaa: |
| --- | --- |

(20)

Tutkiessaan, soveltuuko tarkasteltavana oleva toimenpide yhteismarkkinoille, komission on tarkistettava, soveltuvatko kaikki ne seikat, joista se oli esittänyt epäilyjä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, yhteismarkkinoille asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Erityisesti on todettava seuraavaa:

I)   Tukikelpoisista kustannuksista

| (21) | Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaisesti koulutusalan tukihankkeen tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:






  a) | kouluttajien henkilöstökustannukset; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaisesti koulutusalan tukihankkeen tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat:

a)

kouluttajien henkilöstökustannukset;

| b) | kouluttajien ja koulutettavien matkakulut; |
| --- | --- |

b)

kouluttajien ja koulutettavien matkakulut;

| c) | muut juoksevat kulut, kuten tarvikkeista johtuvat kulut jne.; |
| --- | --- |

c)

muut juoksevat kulut, kuten tarvikkeista johtuvat kulut jne.;

| d) | poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa; |
| --- | --- |

d)

poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa;

| e) | koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannukset; |
| --- | --- |

e)

koulutushankkeen opastus- ja neuvontapalvelukustannukset;

| f) | koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset a-e alakohdassa esitettyjen muiden tukikelpoisten kustannusten yhteismäärään asti. |
| --- | --- |

f)

koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset a-e alakohdassa esitettyjen muiden tukikelpoisten kustannusten yhteismäärään asti.

| (22) | Belgia on toimittanut koulutuskustannusselvityksen, jonka perusteella komissio on voinut yksilöidä ehdotetut tukikelpoiset kustannukset. Belgian toimittamien tietojen mukaan koulutushankkeeseen osallistuvien henkilöstökustannukset eivät ylitä muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää.






  i) | Koulutustilat (1,5 miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |

(22)

Belgia on toimittanut koulutuskustannusselvityksen, jonka perusteella komissio on voinut yksilöidä ehdotetut tukikelpoiset kustannukset. Belgian toimittamien tietojen mukaan koulutushankkeeseen osallistuvien henkilöstökustannukset eivät ylitä muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää.

i)

Koulutustilat (1,5 miljoonaa euroa)

| (23) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan d alakohdassa säädetään, että poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa voidaan mahdollisesti katsoa tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Rakennuksia ei mainita mahdollisesti tukikelpoisissa kustannuksissa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa koulutustiloissa on kyse kalustosta, joka on sijoitettu lasiseinin erotettuihin saleihin. Kyseisiä saleja käytetään koulutustoimintaan. Koska kyseiset salit sijaitsevat tehdassaleissa, ne eivät muodosta erillisiä rakennuksia ja niiden voidaan katsoa kuuluvan asetuksessa (EY) N:o 68/2001 määriteltyyn luokkaan ”koneet ja kalusto”. |
| --- | --- |

(23)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan d alakohdassa säädetään, että poistot koneista ja kalustosta siinä laajuudessa kuin niitä käytetään yksinomaan koulutushankkeessa voidaan mahdollisesti katsoa tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Rakennuksia ei mainita mahdollisesti tukikelpoisissa kustannuksissa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa koulutustiloissa on kyse kalustosta, joka on sijoitettu lasiseinin erotettuihin saleihin. Kyseisiä saleja käytetään koulutustoimintaan. Koska kyseiset salit sijaitsevat tehdassaleissa, ne eivät muodosta erillisiä rakennuksia ja niiden voidaan katsoa kuuluvan asetuksessa (EY) N:o 68/2001 määriteltyyn luokkaan ”koneet ja kalusto”.

| (24) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyseisiin tiloihin liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia.






  ii) | Koulutusosaston henkilöstökustannukset (1 miljoona euroa) |
| --- | --- | --- |

(24)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyseisiin tiloihin liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia.

ii)

Koulutusosaston henkilöstökustannukset (1 miljoona euroa)

| (25) | Komissio toteaa, että suurilla yrityksillä on periaatteessa paremmat mahdollisuudet oman koulutusosaston ylläpitoon ja ne käyttävät sen vuoksi harvemmin ulkopuolisten konsulttipalveluiden apua. Ollakseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukitoimenpiteen on myös oltava oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen eikä se saa vääristää kilpailua yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissio katsoo tämän vuoksi, että jos suuria yrityksiä kiellettäisiin soveltamasta asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohtaa sisäiseen koulutusosastoon liittyviin kustannuksiin, olisi kyse suurten yritysten syrjimisestä. Komissio hyväksyy sen vuoksi näiden kustannusten luokittelun tukikelpoisiksi. |
| --- | --- |

(25)

Komissio toteaa, että suurilla yrityksillä on periaatteessa paremmat mahdollisuudet oman koulutusosaston ylläpitoon ja ne käyttävät sen vuoksi harvemmin ulkopuolisten konsulttipalveluiden apua. Ollakseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukitoimenpiteen on myös oltava oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen eikä se saa vääristää kilpailua yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissio katsoo tämän vuoksi, että jos suuria yrityksiä kiellettäisiin soveltamasta asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan e alakohtaa sisäiseen koulutusosastoon liittyviin kustannuksiin, olisi kyse suurten yritysten syrjimisestä. Komissio hyväksyy sen vuoksi näiden kustannusten luokittelun tukikelpoisiksi.

| (26) | Komissio soveltaa jatkossa tässä päätöksessä sovellettujen perusteiden mukaisia perusteita kaikkiin samankaltaisiin tapauksiin, joista sille ilmoitetaan. |
| --- | --- |

(26)

Komissio soveltaa jatkossa tässä päätöksessä sovellettujen perusteiden mukaisia perusteita kaikkiin samankaltaisiin tapauksiin, joista sille ilmoitetaan.

| (27) | Komissio hylkää kuitenkin Belgian viranomaisten väitteen, jonka mukaan kyseisten kustannusten olisi katsottava kuuluvan kokonaisuudessaan yleiskoulutusosioon. Komissio katsoo, että opastus- ja neuvontapalveluiden sisällön (yleinen/erityinen) on oltava sama kuin koulutustoimenpiteiden, joihin kyseiset palvelut liittyvät. Jotta näistä opastus- ja neuvontapalvelukustannuksista ei maksettaisi liian suuria korvauksia, koulutusosastolle yleis- tai erityiskoulutuksesta koituneisiin kuluihin on sovellettava samoja tuen enimmäisintensiteettejä kuin vastaavaan koulutustoimintaan. Yleiseen koulutushankkeeseen liittyvät koulutusosaston kustannukset jaetaan tämän vuoksi yleis- ja erityiskustannuksiin hankkeeseen sisältyvien yleis- ja erityiskoulutustoimien mukaan. Niiden koulutustoimien perusteella, joihin myönnettävän tuen komissio hyväksyy, yleiskoulutuksen prosenttiosuudeksi saadaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa 57,8 prosenttia ja erityiskoulutuksen 42,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(27)

Komissio hylkää kuitenkin Belgian viranomaisten väitteen, jonka mukaan kyseisten kustannusten olisi katsottava kuuluvan kokonaisuudessaan yleiskoulutusosioon. Komissio katsoo, että opastus- ja neuvontapalveluiden sisällön (yleinen/erityinen) on oltava sama kuin koulutustoimenpiteiden, joihin kyseiset palvelut liittyvät. Jotta näistä opastus- ja neuvontapalvelukustannuksista ei maksettaisi liian suuria korvauksia, koulutusosastolle yleis- tai erityiskoulutuksesta koituneisiin kuluihin on sovellettava samoja tuen enimmäisintensiteettejä kuin vastaavaan koulutustoimintaan. Yleiseen koulutushankkeeseen liittyvät koulutusosaston kustannukset jaetaan tämän vuoksi yleis- ja erityiskustannuksiin hankkeeseen sisältyvien yleis- ja erityiskoulutustoimien mukaan. Niiden koulutustoimien perusteella, joihin myönnettävän tuen komissio hyväksyy, yleiskoulutuksen prosenttiosuudeksi saadaan tarkasteltavana olevassa tapauksessa 57,8 prosenttia ja erityiskoulutuksen 42,2 prosenttia.

| (28) | Korkeammat tuki-intensiteetit vääristäisivät kohtuuttomasti kilpailua. Komissio katsoo erityisesti, että yritysten velvollisuus maksaa kohtuullinen osuus kustannuksista parantaa toimenpiteen tehokkuutta ja toteutettavuutta. Komissio katsoo sen vuoksi, että korkeampi tuki-intensiteetti muuttaisi kaupan edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän toimenpideosion ei tästä syystä voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.






  iii) | Rakenneuudistuskustannukset (4,4 miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |

(28)

Korkeammat tuki-intensiteetit vääristäisivät kohtuuttomasti kilpailua. Komissio katsoo erityisesti, että yritysten velvollisuus maksaa kohtuullinen osuus kustannuksista parantaa toimenpiteen tehokkuutta ja toteutettavuutta. Komissio katsoo sen vuoksi, että korkeampi tuki-intensiteetti muuttaisi kaupan edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. Tämän toimenpideosion ei tästä syystä voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

iii)

Rakenneuudistuskustannukset (4,4 miljoonaa euroa)

| (29) | Ennen kuin yritys päättää rakenneuudistustoimenpiteistä, se vertaa kustannusten odotettavissa olevan alenemisen nykyarvoa rakenneuudistuksen kustannuksiin. Niiden työntekijöiden koulutusmenot, jotka siirtyvät uusiin tehtäviin rakenneuudistuksen jälkeen, ovat osa rakenneuudistuksen tavanomaisia, välttämättömiä kustannuksia. Yrityksen päätettyä irtisanoa suuren osan henkilöstöstään kyseisten työntekijöiden tilapäinen kouluttaminen on välttämätön edellytys tuotannon jatkumisen ja laadun varmistamiseksi. Yrityksellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin maksaa palveluksessaan jatkavan työvoiman koulutusmenot irtisanotun henkilöstön taitotiedon korvaamiseksi. Kyseisellä tuella korvattaisiin sen vuoksi yrityksen tavanomaisia, välttämättömiä rakenneuudistuskustannuksia, jotka se joutuisi joka tapauksessa maksamaan, vaikka ei saisikaan tukea. Tuki ei vaikuta sen vuoksi välttämättömältä eikä johda lisäkoulutuksen antamiseen. |
| --- | --- |

(29)

Ennen kuin yritys päättää rakenneuudistustoimenpiteistä, se vertaa kustannusten odotettavissa olevan alenemisen nykyarvoa rakenneuudistuksen kustannuksiin. Niiden työntekijöiden koulutusmenot, jotka siirtyvät uusiin tehtäviin rakenneuudistuksen jälkeen, ovat osa rakenneuudistuksen tavanomaisia, välttämättömiä kustannuksia. Yrityksen päätettyä irtisanoa suuren osan henkilöstöstään kyseisten työntekijöiden tilapäinen kouluttaminen on välttämätön edellytys tuotannon jatkumisen ja laadun varmistamiseksi. Yrityksellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin maksaa palveluksessaan jatkavan työvoiman koulutusmenot irtisanotun henkilöstön taitotiedon korvaamiseksi. Kyseisellä tuella korvattaisiin sen vuoksi yrityksen tavanomaisia, välttämättömiä rakenneuudistuskustannuksia, jotka se joutuisi joka tapauksessa maksamaan, vaikka ei saisikaan tukea. Tuki ei vaikuta sen vuoksi välttämättömältä eikä johda lisäkoulutuksen antamiseen.

| (30) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan lisäksi koulutukseen myönnettävien valtiontukien perusteista seuraavaa: koulutuksen ulkoiset vaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnalle myönteisiä, sillä koulutus lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, jota muut yritykset voivat hyödyntää, ja parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa rakenneuudistus johtaa kuitenkin ammattitaitoisten työntekijöiden määrän supistumiseen. Kyseinen rakenneuudistus näyttäisi sen vuoksi olevan ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 68/2001 nimenomaisen tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan lisäksi koulutukseen myönnettävien valtiontukien perusteista seuraavaa: koulutuksen ulkoiset vaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnalle myönteisiä, sillä koulutus lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, jota muut yritykset voivat hyödyntää, ja parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa rakenneuudistus johtaa kuitenkin ammattitaitoisten työntekijöiden määrän supistumiseen. Kyseinen rakenneuudistus näyttäisi sen vuoksi olevan ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 68/2001 nimenomaisen tavoitteen kanssa.

| (31) | Ollakseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukitoimenpiteen on myös oltava oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen eikä se saa vääristää kilpailua yhteisen edun vastaisella tavalla. Koska Ford Europe on kuitenkin yksi yhteisön autonvalmistusmarkkinoiden tärkeimmistä toimijoista, markkinavoimien pitäisi kyetä huolehtimaan omin voimin kyseisestä rakenneuudistuksesta johtuvasta koulutuksesta. Tähän koulutukseen myönnettävä valtiontuki ei rajoittuisi tästä syystä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 11 kappaleessa tarkoitettuun yhteisön tavoitteen, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin, saavuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään ja vääristäisi sen vuoksi kohtuuttomasti kilpailua. Komissio panee tältä osin erityisesti merkille, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä huolimatta Belgia ei ole esittänyt syitä siihen, miksi yritys ei olisi järjestänyt koulutustoimintaa ilman tukea. |
| --- | --- |

(31)

Ollakseen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukitoimenpiteen on myös oltava oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen eikä se saa vääristää kilpailua yhteisen edun vastaisella tavalla. Koska Ford Europe on kuitenkin yksi yhteisön autonvalmistusmarkkinoiden tärkeimmistä toimijoista, markkinavoimien pitäisi kyetä huolehtimaan omin voimin kyseisestä rakenneuudistuksesta johtuvasta koulutuksesta. Tähän koulutukseen myönnettävä valtiontuki ei rajoittuisi tästä syystä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 11 kappaleessa tarkoitettuun yhteisön tavoitteen, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin, saavuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään ja vääristäisi sen vuoksi kohtuuttomasti kilpailua. Komissio panee tältä osin erityisesti merkille, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä huolimatta Belgia ei ole esittänyt syitä siihen, miksi yritys ei olisi järjestänyt koulutustoimintaa ilman tukea.

| (32) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyseisiin rakenneuudistuskustannuksiin ei voida myöntää koulutustukea.






  iv) | Uusien mallien markkinoilletuontiin liittyvät kustannukset (7,5 miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |

(32)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyseisiin rakenneuudistuskustannuksiin ei voida myöntää koulutustukea.

iv)

Uusien mallien markkinoilletuontiin liittyvät kustannukset (7,5 miljoonaa euroa)

| (33) | Komissio on kerännyt vuoden ajan todisteita siitä, että eräät autonvalmistajat kilpailuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tehtaitaan keskenään uusien automallien valmistuksen osalta. Autonvalmistajat vertailevat useita tehtaita keskenään uuden tuotteen valmistusta varten ja tekevät sen jälkeen päätöksen paitsi kokonaistuotantokustannusten eli kaikkien kustannustyyppien perusteella, myös kaikentyyppisten valtiontukien ja erityisesti koulutustukien perusteella. Kun otetaan huomioon tämä taloudellinen realiteetti ja siitä seuraava riski, että tietyt koulutustuet eivät edistä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa vahvistettua yhteisen edun mukaista tavoitetta, vaan ovat ainoastaan kilpailua vääristävää toimintatukea, komissio tutkii perusteellisemmin tuen tarpeellisuuden ”sen varmistamiseksi, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin” (kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 kappale) (5). Tätä näkemystä tukee myös se, että autoalalla on tällä hetkellä huomattavaa liikakapasiteettia. |
| --- | --- |

(33)

Komissio on kerännyt vuoden ajan todisteita siitä, että eräät autonvalmistajat kilpailuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tehtaitaan keskenään uusien automallien valmistuksen osalta. Autonvalmistajat vertailevat useita tehtaita keskenään uuden tuotteen valmistusta varten ja tekevät sen jälkeen päätöksen paitsi kokonaistuotantokustannusten eli kaikkien kustannustyyppien perusteella, myös kaikentyyppisten valtiontukien ja erityisesti koulutustukien perusteella. Kun otetaan huomioon tämä taloudellinen realiteetti ja siitä seuraava riski, että tietyt koulutustuet eivät edistä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa vahvistettua yhteisen edun mukaista tavoitetta, vaan ovat ainoastaan kilpailua vääristävää toimintatukea, komissio tutkii perusteellisemmin tuen tarpeellisuuden ”sen varmistamiseksi, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin” (kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 kappale) (5). Tätä näkemystä tukee myös se, että autoalalla on tällä hetkellä huomattavaa liikakapasiteettia.

| (34) | Aiemmissa tapauksissa komissio ei ole tarkastellut yksityiskohtaisesti markkinoilletuontikustannuksiin myönnettävän erityiskoulutustuen tarpeellisuutta. (6) Komissio voi kuitenkin katsoa sen aiheelliseksi havaittuaan, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat taloudelliset olosuhteet ovat kehittyneet. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa yhdistetyissä asioissa C-57/00 P ja C-61/00 P (7)30 päivänä syyskuuta 2003 antamansa tuomion 52 kohdassa, että ”riippumatta siitä, miten komissio oli aikaisemmin tulkinnut perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohtaa (nykyinen 87 artiklan 2 kohdan c alakohta), kyseinen tulkinta ei voi vaikuttaa siihen, onko riidanalaiseen päätökseen sisältyvä komission tulkinta kyseisestä määräyksestä perusteltu ja siten pätevä”. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi myös 15 päivänä kesäkuuta 2005 asiassa T-171/02 (8) antamansa tuomion 177 kohdassa seuraavaa: ”komission sellaisen päätöksen lainmukaisuutta, jossa todetaan, että uusi tuki ei täytä kyseisen poikkeuksen soveltamisedellytyksiä, on nimittäin arvioitava ainoastaan EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla eikä komission aiemman päätöskäytännön kannalta, edellyttäen, että sellaisen olemassaolo osoitetaan”. |
| --- | --- |

(34)

Aiemmissa tapauksissa komissio ei ole tarkastellut yksityiskohtaisesti markkinoilletuontikustannuksiin myönnettävän erityiskoulutustuen tarpeellisuutta. (6) Komissio voi kuitenkin katsoa sen aiheelliseksi havaittuaan, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat taloudelliset olosuhteet ovat kehittyneet. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin toteaa yhdistetyissä asioissa C-57/00 P ja C-61/00 P (7)30 päivänä syyskuuta 2003 antamansa tuomion 52 kohdassa, että ”riippumatta siitä, miten komissio oli aikaisemmin tulkinnut perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohtaa (nykyinen 87 artiklan 2 kohdan c alakohta), kyseinen tulkinta ei voi vaikuttaa siihen, onko riidanalaiseen päätökseen sisältyvä komission tulkinta kyseisestä määräyksestä perusteltu ja siten pätevä”. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi myös 15 päivänä kesäkuuta 2005 asiassa T-171/02 (8) antamansa tuomion 177 kohdassa seuraavaa: ”komission sellaisen päätöksen lainmukaisuutta, jossa todetaan, että uusi tuki ei täytä kyseisen poikkeuksen soveltamisedellytyksiä, on nimittäin arvioitava ainoastaan EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla eikä komission aiemman päätöskäytännön kannalta, edellyttäen, että sellaisen olemassaolo osoitetaan”.

| (35) | Komissio toteaa, että uuden mallin valmistus on autoteollisuudessa välttämätön edellytys kilpailukyvyn säilyttämiselle. Uuden mallin markkinoilletuonti on sen vuoksi autoteollisuudessa yleinen ja säännöllisesti toistuva piirre. Uusien mallien valmistus edellyttää autonvalmistajien kouluttavan työvoimaansa käyttöön otettavien uusien tekniikoiden käyttöön. Uuden mallin markkinoilletuontiin liittyvät ja sen kannalta välttämättömät koulutuskulut ovat autonvalmistajille aiheutuvia normaaleja kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. Yritys olisikin järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa joka tapauksessa ja ilman tukeakin. Kyse ei sen vuoksi ole välttämättömästä koulutustuesta. Tuki ei kannusta yritystä järjestämään ylimääräistä koulutustoimintaa markkinavoimien perusteella jo järjestetyn koulutuksen lisäksi. Tuella katetaan yrityksen tavanomaisia toimintakuluja, ja kyse on sen vuoksi toimintatuesta, joka vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(35)

Komissio toteaa, että uuden mallin valmistus on autoteollisuudessa välttämätön edellytys kilpailukyvyn säilyttämiselle. Uuden mallin markkinoilletuonti on sen vuoksi autoteollisuudessa yleinen ja säännöllisesti toistuva piirre. Uusien mallien valmistus edellyttää autonvalmistajien kouluttavan työvoimaansa käyttöön otettavien uusien tekniikoiden käyttöön. Uuden mallin markkinoilletuontiin liittyvät ja sen kannalta välttämättömät koulutuskulut ovat autonvalmistajille aiheutuvia normaaleja kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. Yritys olisikin järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa joka tapauksessa ja ilman tukeakin. Kyse ei sen vuoksi ole välttämättömästä koulutustuesta. Tuki ei kannusta yritystä järjestämään ylimääräistä koulutustoimintaa markkinavoimien perusteella jo järjestetyn koulutuksen lisäksi. Tuella katetaan yrityksen tavanomaisia toimintakuluja, ja kyse on sen vuoksi toimintatuesta, joka vääristää kilpailua.

| (36) | Yhden työskentelylinjan asentaminen Genkin tehtaalle mahdollistaa lisäksi epäilemättä uusien mallien tehokkaamman tuotannon. Yritys saa sen vuoksi välitöntä hyötyä yhden työskentelylinjan käytöstä. Yksistään markkinavoimat saavat yrityksen järkeistämään tuotantoprosessiaan ja vastaamaan siihen liittyvistä koulutuskuluista. Tuki ei tässä tilanteessa ole välttämätöntä, koska sillä katettaisiin yrityksen tavanomaisia uudelleenjärjestelykuluja. |
| --- | --- |

(36)

Yhden työskentelylinjan asentaminen Genkin tehtaalle mahdollistaa lisäksi epäilemättä uusien mallien tehokkaamman tuotannon. Yritys saa sen vuoksi välitöntä hyötyä yhden työskentelylinjan käytöstä. Yksistään markkinavoimat saavat yrityksen järkeistämään tuotantoprosessiaan ja vastaamaan siihen liittyvistä koulutuskuluista. Tuki ei tässä tilanteessa ole välttämätöntä, koska sillä katettaisiin yrityksen tavanomaisia uudelleenjärjestelykuluja.

| (37) | Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat tuen oikeasuhteisuutta ja kilpailun vääristymiseen kohdistuvaa kieltoa eli edellytyksiä sille, että tuki voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten mukaiseksi, pätevät lisäksi myös uusien mallien markkinoilletuontiin liittyvään koulutukseen. Tämäntyyppiseen koulutukseen myönnettävä valtiontuki ylittää sen vuoksi aina vähimmäismäärän, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin, ja vääristää kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio panee tältä osin erityisesti merkille, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä huolimatta Belgia ei ole esittänyt syitä siihen, miksi yritys ei olisi järjestänyt koulutustoimintaa ilman tukea. |
| --- | --- |

(37)

Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyt perustelut, jotka koskevat tuen oikeasuhteisuutta ja kilpailun vääristymiseen kohdistuvaa kieltoa eli edellytyksiä sille, että tuki voidaan katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten mukaiseksi, pätevät lisäksi myös uusien mallien markkinoilletuontiin liittyvään koulutukseen. Tämäntyyppiseen koulutukseen myönnettävä valtiontuki ylittää sen vuoksi aina vähimmäismäärän, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin, ja vääristää kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio panee tältä osin erityisesti merkille, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyistä epäilyistä huolimatta Belgia ei ole esittänyt syitä siihen, miksi yritys ei olisi järjestänyt koulutustoimintaa ilman tukea.

| (38) | Markkinoilletuontikustannusten kattamiseen ei tämän vuoksi voida myöntää koulutustukea.






  v) | Menot vuodelta 2004 |
| --- | --- | --- |

(38)

Markkinoilletuontikustannusten kattamiseen ei tämän vuoksi voida myöntää koulutustukea.

v)

Menot vuodelta 2004

| (39) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Belgian viranomaiset vakuuttivat perusteellisesti ja yksityiskohtaisesti, että muodollinen tukihakemus tehtiin ennen koulutusohjelman aloittamista. Komissio katsoo, että kyseinen vakuutus riittää hälventämään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(39)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Belgian viranomaiset vakuuttivat perusteellisesti ja yksityiskohtaisesti, että muodollinen tukihakemus tehtiin ennen koulutusohjelman aloittamista. Komissio katsoo, että kyseinen vakuutus riittää hälventämään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt.

| (40) | Edellä esitetyn perusteella hankkeen tukikelpoisia kustannuksia on aiheellista mukauttaa alaspäin, 20,31 miljoonaan euroon. Koulutukseen osallistuvista aiheutuvien henkilöstökustannusten osuus tästä määrästä on 13,29 miljoonaa euroa eli 65 prosenttia kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella hankkeen tukikelpoisia kustannuksia on aiheellista mukauttaa alaspäin, 20,31 miljoonaan euroon. Koulutukseen osallistuvista aiheutuvien henkilöstökustannusten osuus tästä määrästä on 13,29 miljoonaa euroa eli 65 prosenttia kokonaiskustannuksista.

| (41) | Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan f alakohdan nojalla nämä kustannukset ovat tukikelpoisia muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on sen vuoksi tarpeen tehdä lisämukautuksia kustannusten mukauttamiseksi muiden kustannusten kokonaismäärään. (9) Tämän lisämukautuksen perusteella tukikelpoisten kustannusten kokonaismääräksi saadaan 14,04 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(41)

Komissio toteaa, että asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan f alakohdan nojalla nämä kustannukset ovat tukikelpoisia muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on sen vuoksi tarpeen tehdä lisämukautuksia kustannusten mukauttamiseksi muiden kustannusten kokonaismäärään. (9) Tämän lisämukautuksen perusteella tukikelpoisten kustannusten kokonaismääräksi saadaan 14,04 miljoonaa euroa.

II)   Koulutuksen luonteesta

| (42) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa erotetaan toisistaan erityiskoulutus- ja yleiskoulutustoimet. |
| --- | --- |

(42)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa erotetaan toisistaan erityiskoulutus- ja yleiskoulutustoimet.

| (43) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan d alakohdan määritelmän mukaan erityiskoulutuksella tarkoitetaan koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille. |
| --- | --- |

(43)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan d alakohdan määritelmän mukaan erityiskoulutuksella tarkoitetaan koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille.

| (44) | Asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan e alakohdan määritelmän mukaan yleiskoulutus on koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille ja joka siten parantaa olennaisesti työntekijän työllistettävyyttä. Koulutus katsotaan yleiseksi, jos esimerkiksi useat riippumattomat yritykset järjestävät sitä yhdessä tai koulutukseen voivat osallistua eri yritysten työntekijät. |
| --- | --- |

(44)

Asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan e alakohdan määritelmän mukaan yleiskoulutus on koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille ja joka siten parantaa olennaisesti työntekijän työllistettävyyttä. Koulutus katsotaan yleiseksi, jos esimerkiksi useat riippumattomat yritykset järjestävät sitä yhdessä tai koulutukseen voivat osallistua eri yritysten työntekijät.

| (45) | Soveltuakseen yhteismarkkinoille koulutustuki ei saa ylittää asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja tukikelpoisten kustannusten hyväksyttäviä enimmäisintensiteettejä. Kyseiset enimmäismäärät riippuvat muun muassa tuensaajayrityksen koosta, alueesta, jonne se on sijoittautunut, ja asianomaisten työntekijöiden ryhmästä. Komissio toteaa, että Ford Genk on suuri yritys, hanke sijaitsee alueella (Limburgin maakunnassa), joka on tukikelpoinen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja koulutukseen osallistuvien joukossa ei ole yhtään asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan g alakohdassa tarkoitettua epäedullisessa asemassa olevaa työntekijää. Hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit ovat tämän perusteella 30 prosenttia erityiskoulutuksen ja 55 prosenttia yleiskoulutuksen osalta. |
| --- | --- |

(45)

Soveltuakseen yhteismarkkinoille koulutustuki ei saa ylittää asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja tukikelpoisten kustannusten hyväksyttäviä enimmäisintensiteettejä. Kyseiset enimmäismäärät riippuvat muun muassa tuensaajayrityksen koosta, alueesta, jonne se on sijoittautunut, ja asianomaisten työntekijöiden ryhmästä. Komissio toteaa, että Ford Genk on suuri yritys, hanke sijaitsee alueella (Limburgin maakunnassa), joka on tukikelpoinen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja koulutukseen osallistuvien joukossa ei ole yhtään asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan g alakohdassa tarkoitettua epäedullisessa asemassa olevaa työntekijää. Hyväksyttävät tuen enimmäisintensiteetit ovat tämän perusteella 30 prosenttia erityiskoulutuksen ja 55 prosenttia yleiskoulutuksen osalta.

| (46) | Komissio katsoo, että Belgia esitti vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen riittävät tiedot ja takeet koulutuksen luonteesta. Belgia toimitti komissiolle erityisesti yleiskoulutuksesta vastaavien ulkopuolisten yritysten nimet. Belgia sitoutui lisäksi oikaisemaan jälkikäteen mahdolliset poikkeamat ehdotetun yleiskoulutuksen osuudessa. Tämäntyyppiset oikaisut tehdään Flanderin alueen talousosaston tilintarkastuspäätelmien perusteella (myös yleiskoulutuksen tarkka prosenttiosuus määritetään lopullisesti kyseisten päätelmien perusteella). |
| --- | --- |

(46)

Komissio katsoo, että Belgia esitti vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen riittävät tiedot ja takeet koulutuksen luonteesta. Belgia toimitti komissiolle erityisesti yleiskoulutuksesta vastaavien ulkopuolisten yritysten nimet. Belgia sitoutui lisäksi oikaisemaan jälkikäteen mahdolliset poikkeamat ehdotetun yleiskoulutuksen osuudessa. Tämäntyyppiset oikaisut tehdään Flanderin alueen talousosaston tilintarkastuspäätelmien perusteella (myös yleiskoulutuksen tarkka prosenttiosuus määritetään lopullisesti kyseisten päätelmien perusteella).

| (47) | Komissio toteaa, että kyseisiin tukitoimenpiteisiin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia, sillä tukitoimenpiteellä ei pyritä mihinkään kyseisessä kohdassa määritetyistä tavoitteista. Belgia ei myöskään ole esittänyt tämänsuuntaisia väitteitä. Ilmoitettua tukea ei ole myöskään tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä kulttuurin edistämiseen tai kulttuuriperinnön säilyttämiseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että edellä johdanto-osan 7 kappaleessa mainittujen kustannusten kattamiseen tarkoitetulle tuelle ei voida myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b tai d alakohdan nojalla poikkeusta perusperiaatteesta, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa, sillä toimenpiteillä on tarkoitus lisätä koulutusta alueella, jonka ei kuulu kyseisen määräyksen soveltamisalaan. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa voidaan soveltaa tarkasteltavaan toimenpiteeseen siltä osin kuin se koskee koulutusta ja aluekehityksen edistämistä, mikä on jo otettu huomioon edellä esitetyssä tarkastelussa. |
| --- | --- |

(47)

Komissio toteaa, että kyseisiin tukitoimenpiteisiin ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia, sillä tukitoimenpiteellä ei pyritä mihinkään kyseisessä kohdassa määritetyistä tavoitteista. Belgia ei myöskään ole esittänyt tämänsuuntaisia väitteitä. Ilmoitettua tukea ei ole myöskään tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä kulttuurin edistämiseen tai kulttuuriperinnön säilyttämiseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että edellä johdanto-osan 7 kappaleessa mainittujen kustannusten kattamiseen tarkoitetulle tuelle ei voida myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b tai d alakohdan nojalla poikkeusta perusperiaatteesta, jonka mukaan valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa, sillä toimenpiteillä on tarkoitus lisätä koulutusta alueella, jonka ei kuulu kyseisen määräyksen soveltamisalaan. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa voidaan soveltaa tarkasteltavaan toimenpiteeseen siltä osin kuin se koskee koulutusta ja aluekehityksen edistämistä, mikä on jo otettu huomioon edellä esitetyssä tarkastelussa.

| (48) | Komissio katsoo, että osa Belgian ilmoittamista toimenpiteistä, sellaisina kuin niitä kuvaillaan johdanto-osan 21–41 kappaleessa, koskee menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia, tai tukia, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten koulutustoimien toteuttamiseksi. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla, ja on sen vuoksi kiellettävä. Belgian viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä myönnetty. Sitä ei sen vuoksi ole tarpeen periä takaisin. |
| --- | --- |

(48)

Komissio katsoo, että osa Belgian ilmoittamista toimenpiteistä, sellaisina kuin niitä kuvaillaan johdanto-osan 21–41 kappaleessa, koskee menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia, tai tukia, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten koulutustoimien toteuttamiseksi. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla, ja on sen vuoksi kiellettävä. Belgian viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä myönnetty. Sitä ei sen vuoksi ole tarpeen periä takaisin.

| (49) | Muut ehdotuksessa mainitut toimenpiteet, joiden osuus tukikelpoisista kustannuksista on 14,04 miljoonaa euroa, mikä vastaa 6 240 555 euron tukimäärää, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(49)

Muut ehdotuksessa mainitut toimenpiteet, joiden osuus tukikelpoisista kustannuksista on 14,04 miljoonaa euroa, mikä vastaa 6 240 555 euron tukimäärää, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuesta, jonka Belgia aikoo panna täytäntöön Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genkin koulutushankkeen osalta, 6 038 868 euron osuus on yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea

Tämän vuoksi kyseistä osaa tuesta ei saa panna täytäntöön.

Valtiontuen loppuosa eli 6 240 555 euron osuus soveltuu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 47, 25.2.2006, s. 14.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 363/2004 (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 20).

3

(4)  Asia C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques ym. v. komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.3.1993, Kok. 1993, s. I-1125, 44 kohta, ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 4 artiklan 2 kohta (EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1).

4

(5)  Tämä näkemys on yhdenmkainen asioissa General Motors Antwerp (asia N:o N 624/2005, muodollinen menettely aloitettu 26.4.2006, ei vielä julkaistu EUVL:ssä). Auto Europa (asia N:o N 3/2006, muodollinen menettely aloitettu 16.5.2006, ei vielä julkaistu EUVL:ssä) ja WEBASTO Portugal (asia N:o N 653/2005, hyväksytty 16.5.2006, ei vielä julkaistu EUVL:ssä) esitettyjen näkemysten kanssa. Viimeksi mainitussa asiassa komissio totesi, että tuki on tarpeellista ja että sen myönteiset vaikutukset yhteiseen etuun ylittävät vääristävät vaikutukset, joita sillä voi olla kaupan edellytyksiin nähden. Tähän on monia syitä, joista voidaan mainita erityisesti se, että koulutusohjelma ylittää tuensaajan perustarpeet, mistä on osoituksena se, että valtaosa koulutuskursseista koskee taitoja, joita voidaan hyödyntää myös muilla toimialoilla (suurin osa kursseista liittyy yleiskoulutukseen). Komissio totesi myös, että tarkasteltavana oleva koulutus, jota annetaan tukialueella, jolla työvoima on heikosti koulutettua, on suunnattu vasta palkattujen työntekijöiden kouluttamiseen uudessa tehtaassa aloitettavaan uudentyypiseen toimintaan, jossa käytettävää teknologiaa ei ole vielä saatavillä kyseisessä jäsenvaltiossa.

5

(6)  Ks. esimerkiksi asiassa C 77/2002, Volvo Cars NV, 13. toukokuuta 2003 tehty komission päätös 2003/665/EY (EUVL L 235, 23.9.2003, s. 24) ja asiassa C 78/2002, Opel Belgium NV, 13. toukokuuta 2003 tehty komission päätös 2003/592/EY (EUVL L 201, 8.8.2003, s. 21).

6

(7)  Asiat C-57/00P ja C-61/00 P, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 30.9.2003, Kok. 2003, s. I-9975.

7

(8)  Asia T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.6.2005, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

8

(9)  Komissio alensi erityiskoulutukseen osallistujista aiheutuvia henkilöstökustannuksi alentamalla koulutushankkeeseen osallistujista aiheutuvien tukikelpoisten henkilöstökustannusten määrää.

9

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006,

toimenpiteestä, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa KG Holding NV:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2954)

(Ainostaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/939/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut nämä huomautukset huomioon,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 26 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä helmikuuta 2004, aikomuksestaan myöntää valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (2), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaista rakenneuudistustukea KG Holding NV:lle, jäljempänä ’Kliq Holding’ tai ’KH’. Tämän ilmoituksen jälkeen komissio pyysi Alankomaita huhtikuussa, elokuussa ja marraskuussa 2004 toimittamaan tietoja asiasta. Alankomaiden viranomaiset pyysivät joulukuussa 2004 pidennystä vastaamisen määräaikaan ja ilmoittivat samalla, että yritys ei vieläkään menesty hyvin ja että toinen yritys olisi mahdollisesti kiinnostunut sen ostamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 26 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä helmikuuta 2004, aikomuksestaan myöntää valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (2), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukaista rakenneuudistustukea KG Holding NV:lle, jäljempänä ’Kliq Holding’ tai ’KH’. Tämän ilmoituksen jälkeen komissio pyysi Alankomaita huhtikuussa, elokuussa ja marraskuussa 2004 toimittamaan tietoja asiasta. Alankomaiden viranomaiset pyysivät joulukuussa 2004 pidennystä vastaamisen määräaikaan ja ilmoittivat samalla, että yritys ei vieläkään menesty hyvin ja että toinen yritys olisi mahdollisesti kiinnostunut sen ostamisesta.

| (2) | Komissio on ilmoittanut 5 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on ilmoittanut 5 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (3) Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (3) Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä.

| (4) | Alankomaiden viranomaiset pyysivät 7 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä pidennystä komission päätöstä menettelyn aloittamista koskevien huomautustensa toimittamisen määräaikaan. Komissio hyväksyi tämän pyynnön 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden viranomaiset pyysivät 7 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä pidennystä komission päätöstä menettelyn aloittamista koskevien huomautustensa toimittamisen määräaikaan. Komissio hyväksyi tämän pyynnön 15 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Alankomaat toimitti huomatuksensa ja antoi tietoja 29 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 30 päivänä syyskuuta 2005, 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä tammikuuta 2006, sekä 17 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2006. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaat toimitti huomatuksensa ja antoi tietoja 29 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 30 päivänä syyskuuta 2005, 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä tammikuuta 2006, sekä 17 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2006.

| (6) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1.   Asian taustaa

| (7) | KH perustettiin vuonna 2002, kun Alankomaiden sosiaali- ja työministeriön ammatillisista uudelleensijoittumispalveluista muodostettiin yksityisoikeuden sääntöjen mukaisesti perustettu yhtiö (4). KH:n henkilöstön määrä väheni vuoden 2003 loppua kohti huomattavasti kasvavien tappioiden seurauksena, joiden katsottiin johtuvan muun muassa epäsuotuisista markkinaolosuhteista ja heikosta johtamisesta. |
| --- | --- |

(7)

KH perustettiin vuonna 2002, kun Alankomaiden sosiaali- ja työministeriön ammatillisista uudelleensijoittumispalveluista muodostettiin yksityisoikeuden sääntöjen mukaisesti perustettu yhtiö (4). KH:n henkilöstön määrä väheni vuoden 2003 loppua kohti huomattavasti kasvavien tappioiden seurauksena, joiden katsottiin johtuvan muun muassa epäsuotuisista markkinaolosuhteista ja heikosta johtamisesta.

| (8) | Alankomaat ilmoitti marraskuussa 2003 aikomuksestaan myöntää yritykselle suuntaviivojen mukaisesti 45 miljoonan euron laina pelastamistuen muodossa, jotta yritys saataisiin pysymään toiminnassa sen laatiessa laajaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Komissio hyväksyi joulukuussa 2003 KH:n pelastamistuen (5) odotettaessa kuuden kuukauden kuluessa ilmoitusta perusteellisesta rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaat ilmoitti marraskuussa 2003 aikomuksestaan myöntää yritykselle suuntaviivojen mukaisesti 45 miljoonan euron laina pelastamistuen muodossa, jotta yritys saataisiin pysymään toiminnassa sen laatiessa laajaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Komissio hyväksyi joulukuussa 2003 KH:n pelastamistuen (5) odotettaessa kuuden kuukauden kuluessa ilmoitusta perusteellisesta rakenneuudistussuunnitelmasta.

2.2.   Yritys

| (9) | KH on holdingyhtiö, jonka päätoimintaa on ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen tarjoaminen Alankomaiden markkinoilla. KH oli aikaisemmin osa Alankomaiden valtionhallintoa, ja sillä oli noin 3 000 työntekijää. Se yksityistettiin 1 päivänä tammikuuta 2002 osakeyhtiöksi, ja sen osakekannan omistaa kokonaisuudessaan Alankomaiden valtio. Nykyisin KH:n palveluksessa on noin 700 työntekijää. |
| --- | --- |

(9)

KH on holdingyhtiö, jonka päätoimintaa on ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen tarjoaminen Alankomaiden markkinoilla. KH oli aikaisemmin osa Alankomaiden valtionhallintoa, ja sillä oli noin 3 000 työntekijää. Se yksityistettiin 1 päivänä tammikuuta 2002 osakeyhtiöksi, ja sen osakekannan omistaa kokonaisuudessaan Alankomaiden valtio. Nykyisin KH:n palveluksessa on noin 700 työntekijää.

| (10) | Uudelleensijoittumispalveluja tarjosi holdingyhtiön tytäryritys Kliq Reïntegratie, jäljempänä ’Oud Kliq’ tai ’OK’, jolla oli 1 450 työntekijää. Lisäksi holdingyhtiöllä oli toinen suuri tytäryritys, Kliq Employability, jäljempänä ’KE’, jonka palveluksessa oli 200 työntekijää. KH:lla oli myös osakkuuksia kuudessa pienikokoisessa tytäryrityksessä ja yhteisyrityksessä, joiden palveluksessa oli kussakin 4—20 työntekijää. Kyseessä olivat Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV ja Kliq Business School. |
| --- | --- |

(10)

Uudelleensijoittumispalveluja tarjosi holdingyhtiön tytäryritys Kliq Reïntegratie, jäljempänä ’Oud Kliq’ tai ’OK’, jolla oli 1 450 työntekijää. Lisäksi holdingyhtiöllä oli toinen suuri tytäryritys, Kliq Employability, jäljempänä ’KE’, jonka palveluksessa oli 200 työntekijää. KH:lla oli myös osakkuuksia kuudessa pienikokoisessa tytäryrityksessä ja yhteisyrityksessä, joiden palveluksessa oli kussakin 4—20 työntekijää. Kyseessä olivat Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV ja Kliq Business School.

| (11) | Kahden suurimman tytäryrityksen pääliiketoimintaa olivat ammatilliset uudelleensijoittumis- ja työllistämispalvelut. Palveluja tarjottiin henkilöille, joilla on vaikeuksia työpaikan löytämisessä, kuten vammaisille, sekä myös yrityksille, joiden on vaikea löytää sopivia henkilöjä tiettyihin tehtäviin. |
| --- | --- |

(11)

Kahden suurimman tytäryrityksen pääliiketoimintaa olivat ammatilliset uudelleensijoittumis- ja työllistämispalvelut. Palveluja tarjottiin henkilöille, joilla on vaikeuksia työpaikan löytämisessä, kuten vammaisille, sekä myös yrityksille, joiden on vaikea löytää sopivia henkilöjä tiettyihin tehtäviin.

2.3.   Markkinat

| (12) | Tässä tapauksessa tärkeimmät markkinat olivat ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen markkinat. Sekä viranomaiset että yksityiset yritykset käyttävät ammatillisia uudelleensijoittumispalveluja tarjoavia yrityksiä alihankkijoinaan. KH:n tärkeimmät markkinat olivat kuitenkin pääasiassa julkisella sektorilla. Paikallisviranomaiset ja UWV (Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen) käyttävät KH:n kaltaisia yrityksiä alihankkijoinaan. KH:n osuus UWV-markkinoilla oli 16 prosenttia, kun taas muiden merkittävien taloudellisten toimijoiden osuudet olivat seuraavat: Alexander Calderin 12 prosenttia, Argonautin 10 prosenttia ja Randstadin 9 prosenttia. KH:n toiseksi tärkeimmät markkinat olivat kuntien teettämät alihankinnat, joista KH:n markkinaosuus oli noin 38 prosenttia. Muut tärkeät toimijat näillä markkinoilla ovat Alexander Calder 25 prosentin osuudella ja TMP 25 prosentin osuudella. |
| --- | --- |

(12)

Tässä tapauksessa tärkeimmät markkinat olivat ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen markkinat. Sekä viranomaiset että yksityiset yritykset käyttävät ammatillisia uudelleensijoittumispalveluja tarjoavia yrityksiä alihankkijoinaan. KH:n tärkeimmät markkinat olivat kuitenkin pääasiassa julkisella sektorilla. Paikallisviranomaiset ja UWV (Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen) käyttävät KH:n kaltaisia yrityksiä alihankkijoinaan. KH:n osuus UWV-markkinoilla oli 16 prosenttia, kun taas muiden merkittävien taloudellisten toimijoiden osuudet olivat seuraavat: Alexander Calderin 12 prosenttia, Argonautin 10 prosenttia ja Randstadin 9 prosenttia. KH:n toiseksi tärkeimmät markkinat olivat kuntien teettämät alihankinnat, joista KH:n markkinaosuus oli noin 38 prosenttia. Muut tärkeät toimijat näillä markkinoilla ovat Alexander Calder 25 prosentin osuudella ja TMP 25 prosentin osuudella.

2.4.   Rakenneuudistussuunnitelma

| (13) | Rakenneuudistussuunnitelmaa toteutettaessa KH:n oli tarkoitus purkaa suurin ja tappiollisin tytäryhtiönsä OK:n, myydä tai lakkauttaa kaikki muiden tytäryhtiöiden omistamat yritykset ja perustaa uusi tytäryhtiö nimeltä Kliq BV, jäljempänä ’Nieuw Kliq’ tai ’NK’, joka keskittyy pääasiassa KH:n ydintoimintojen jatkamiseen eli ammatillisiin uudelleensijoittumispalveluihin. (6) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan NK:n pyrkimyksenä oli palauttaa KH:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(13)

Rakenneuudistussuunnitelmaa toteutettaessa KH:n oli tarkoitus purkaa suurin ja tappiollisin tytäryhtiönsä OK:n, myydä tai lakkauttaa kaikki muiden tytäryhtiöiden omistamat yritykset ja perustaa uusi tytäryhtiö nimeltä Kliq BV, jäljempänä ’Nieuw Kliq’ tai ’NK’, joka keskittyy pääasiassa KH:n ydintoimintojen jatkamiseen eli ammatillisiin uudelleensijoittumispalveluihin. (6) Rakenneuudistussuunnitelman mukaan NK:n pyrkimyksenä oli palauttaa KH:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä.

| (14) | Rakenneuudistussuunnitelman keskeiset piirteet olivat seuraavat:






  — | Keskeiset toimenpiteet:







  — | NK keskittyy pääasiassa KH:n ydinliiketoimintoihin eli ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen tarjoamiseen, ja KH luopuu kaikista muista tytäryhtiöistään paitsi OK:sta, joka on suurin ja tappiollinen tytäryhtiö ja joka lakkautetaan vuoden 2004 loppuun mennessä. |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Rakenneuudistussuunnitelman keskeiset piirteet olivat seuraavat:

—

Keskeiset toimenpiteet:

—

NK keskittyy pääasiassa KH:n ydinliiketoimintoihin eli ammatillisten uudelleensijoittumispalvelujen tarjoamiseen, ja KH luopuu kaikista muista tytäryhtiöistään paitsi OK:sta, joka on suurin ja tappiollinen tytäryhtiö ja joka lakkautetaan vuoden 2004 loppuun mennessä.

| — | Yrityksen toiminta organisoidaan uudelleen (henkilöstön ja toimipisteiden määrän vähentäminen, yrityksen sisäisen organisaation kehittäminen, uusien sopimusten hankkiminen ja toteuttaminen sekä rahoitustoiminta jne.) |
| --- | --- |

—

Yrityksen toiminta organisoidaan uudelleen (henkilöstön ja toimipisteiden määrän vähentäminen, yrityksen sisäisen organisaation kehittäminen, uusien sopimusten hankkiminen ja toteuttaminen sekä rahoitustoiminta jne.)

| — | Tavoitteet:







  — | NK:n toiminta muuttuu voitolliseksi vuodesta 2004 lähtien, ja se siirtää voittonsa KH:lle. |
| --- | --- | --- |

—

Tavoitteet:

—

NK:n toiminta muuttuu voitolliseksi vuodesta 2004 lähtien, ja se siirtää voittonsa KH:lle.

| — | KH on elinkelpoinen vuodesta 2005 lähtien, ja se käyttää NK:n siirtämät voitot maksaakseen valtion myöntämät 41 miljoonan euron lainat takaisin vuoteen 2016 mennessä. |
| --- | --- |

—

KH on elinkelpoinen vuodesta 2005 lähtien, ja se käyttää NK:n siirtämät voitot maksaakseen valtion myöntämät 41 miljoonan euron lainat takaisin vuoteen 2016 mennessä.

| — | Rakenneuudistustuki:







  — | KH siirtää valtion myöntämän 45 miljoonan euron pelastamislainan osittain NK:lle (9,25 miljoonaa euroa) ja osittain OK:lle (35,75 miljoonaa euroa). |
| --- | --- | --- |

—

Rakenneuudistustuki:

—

KH siirtää valtion myöntämän 45 miljoonan euron pelastamislainan osittain NK:lle (9,25 miljoonaa euroa) ja osittain OK:lle (35,75 miljoonaa euroa).

| — | KH:n saama yhteensä 45 miljoonan euron pelastamislaina ja sille arvion mukaan ertynyt noin 1,2 miljoonan euron korko muutetaan rakenneuudistustueksi muuntamalla nämä summat osakepääomaksi. Pahimmassa tapauksessa viranomaiset toteuttavat lisätoimenpiteitä. (Näitä toimenpiteitä kuvataan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen liitteessä I.) |
| --- | --- |

—

KH:n saama yhteensä 45 miljoonan euron pelastamislaina ja sille arvion mukaan ertynyt noin 1,2 miljoonan euron korko muutetaan rakenneuudistustueksi muuntamalla nämä summat osakepääomaksi. Pahimmassa tapauksessa viranomaiset toteuttavat lisätoimenpiteitä. (Näitä toimenpiteitä kuvataan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen liitteessä I.)

| (15) | Seuraavassa kaaviossa esitetään rakenneuudistussuunnitelman mukainen KH:n rakenne ja sen omistussuhteet: |
| --- | --- |

(15)

Seuraavassa kaaviossa esitetään rakenneuudistussuunnitelman mukainen KH:n rakenne ja sen omistussuhteet:

Image

3.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN TILANNE ENNEN MENETTELYN ALOITTAMISTA

| (16) | KH ja OK vaativat selvitystilaan asettamista vakavien vaikeuksien vuoksi. Rotterdamin ja Utrechtin tuomioistuimet määräsivät ne selvitystilaan 20 päivänä tammikuuta 2005. KH:n ja OK:n selvitysmiehet pyysivät 7 päivänä helmikuuta 2005 edellä mainittuja tuomioistuimia muuttamaan selvitystilan konkurssitilaksi. Tuomioistuimet asettivat KH:n ja OK:n konkurssiin 8 päivänä helmikuuta 2005. |
| --- | --- |

(16)

KH ja OK vaativat selvitystilaan asettamista vakavien vaikeuksien vuoksi. Rotterdamin ja Utrechtin tuomioistuimet määräsivät ne selvitystilaan 20 päivänä tammikuuta 2005. KH:n ja OK:n selvitysmiehet pyysivät 7 päivänä helmikuuta 2005 edellä mainittuja tuomioistuimia muuttamaan selvitystilan konkurssitilaksi. Tuomioistuimet asettivat KH:n ja OK:n konkurssiin 8 päivänä helmikuuta 2005.

| (17) | NK teki vuoden 2003 lopun ja vuoden 2004 lopun välisenä aikana noin 12 miljoonaa euroa tappiota 5,75 miljoonan osakepääomalla, jonka KH oli siirtänyt NK:lle sitä perustettaessa. Lisäksi NK:n tulevaisuus oli erittäin epävarma, koska yritys ei ollut saavuttanut rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ja koska se oli joutunut huonoon markkinatilanteeseen sen seurauksena, että markkinat supistuivat lainsäädännön muuttamisen vuoksi. Kunnilta nimittäin poistettiin velvollisuus käyttää osa budjetistaan ammatillisiin uudelleensijoittumispalveluihin. |
| --- | --- |

(17)

NK teki vuoden 2003 lopun ja vuoden 2004 lopun välisenä aikana noin 12 miljoonaa euroa tappiota 5,75 miljoonan osakepääomalla, jonka KH oli siirtänyt NK:lle sitä perustettaessa. Lisäksi NK:n tulevaisuus oli erittäin epävarma, koska yritys ei ollut saavuttanut rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ja koska se oli joutunut huonoon markkinatilanteeseen sen seurauksena, että markkinat supistuivat lainsäädännön muuttamisen vuoksi. Kunnilta nimittäin poistettiin velvollisuus käyttää osa budjetistaan ammatillisiin uudelleensijoittumispalveluihin.

4.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (18) | Komissio katsoi elokuussa 2005 tekemässään päätöksessä menettelyn aloittamisesta, että rakenneuudistustuki, jonka Alankomaat aikoi myöntää Kliq Holdingille muuntamalla 45 miljoonan euron pelastamislainan ja sille kertyneen koron osakepääomaksi, ei täytä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitettyjä vaatimuksia. Lisäksi komissio epäili sitä, että tukea ei tosiasiallisesti rajoiteta mahdollisimman pieneksi ja erityisesti sitä, että tuensaajat eivät käytä omia varojaan merkittävästi. Siksi komissio epäili, että tämä rakenneuudistustuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(18)

Komissio katsoi elokuussa 2005 tekemässään päätöksessä menettelyn aloittamisesta, että rakenneuudistustuki, jonka Alankomaat aikoi myöntää Kliq Holdingille muuntamalla 45 miljoonan euron pelastamislainan ja sille kertyneen koron osakepääomaksi, ei täytä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitettyjä vaatimuksia. Lisäksi komissio epäili sitä, että tukea ei tosiasiallisesti rajoiteta mahdollisimman pieneksi ja erityisesti sitä, että tuensaajat eivät käytä omia varojaan merkittävästi. Siksi komissio epäili, että tämä rakenneuudistustuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

5.   ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (19) | Alankomaiden viranomaiset ottivat syyskuussa 2005 päivätyllä kirjeellä kantaa komission päätökseen menettelyn aloittamisesta. Kirjeessä esitettiin lisätietoja seuraavista asioista: 1) KH:n ja OK:n konkurssimenettelyn vaiheet, 2) NK:n taloudelliset tulokset ja kannattavuus ja 3) NK:n ja Alankomaiden valtion välisen oikeudenkäynnin vaiheet. Oikeudenkäynti koski erityisesti sitä, että KH:n ja OK:n konkurssien seurauksena NK vaati toimivaltaisessa alankomaalaisessa tuomioistuimessa, että valtio velvoitettaisiin muuntamaan osakepääomaksi 9,25 miljoonan euron pelastamislaina, jonka KH oli myöntänyt NK:lle komission hyväksyttyä pelastamistuen. Tämäntyyppisen tuen on suuntaviivojen mukaisesti oltava maksuvalmiustukea ja luonteeltaan väliaikaista, ja se voidaan katsoa pysyväksi vasta komission hyväksyttyä rakenneuudistustuen. Silti Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat kesällä 2005 komissiolle, että toimivaltainen alankomaalainen tuomioistuin oli päättänyt, että niiden on muunnettava laina osakepääomaksi. |
| --- | --- |

(19)

Alankomaiden viranomaiset ottivat syyskuussa 2005 päivätyllä kirjeellä kantaa komission päätökseen menettelyn aloittamisesta. Kirjeessä esitettiin lisätietoja seuraavista asioista: 1) KH:n ja OK:n konkurssimenettelyn vaiheet, 2) NK:n taloudelliset tulokset ja kannattavuus ja 3) NK:n ja Alankomaiden valtion välisen oikeudenkäynnin vaiheet. Oikeudenkäynti koski erityisesti sitä, että KH:n ja OK:n konkurssien seurauksena NK vaati toimivaltaisessa alankomaalaisessa tuomioistuimessa, että valtio velvoitettaisiin muuntamaan osakepääomaksi 9,25 miljoonan euron pelastamislaina, jonka KH oli myöntänyt NK:lle komission hyväksyttyä pelastamistuen. Tämäntyyppisen tuen on suuntaviivojen mukaisesti oltava maksuvalmiustukea ja luonteeltaan väliaikaista, ja se voidaan katsoa pysyväksi vasta komission hyväksyttyä rakenneuudistustuen. Silti Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat kesällä 2005 komissiolle, että toimivaltainen alankomaalainen tuomioistuin oli päättänyt, että niiden on muunnettava laina osakepääomaksi.

| (20) | Alankomaat myös ilmoitti tammikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä komissiolle NK:n 14 päivänä joulukuuta 2005 tapahtuneesta konkurssista ja siitä aiheutuvasta menettelystä. Alankomaat toimitti helmikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä ajantasaistettuja tietoja KH:n ja OK:n konkurssimenettelystä. |
| --- | --- |

(20)

Alankomaat myös ilmoitti tammikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä komissiolle NK:n 14 päivänä joulukuuta 2005 tapahtuneesta konkurssista ja siitä aiheutuvasta menettelystä. Alankomaat toimitti helmikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä ajantasaistettuja tietoja KH:n ja OK:n konkurssimenettelystä.

6.   ARVIOINTI TUESTA

6.1.   Tuen olemassaolo

| (21) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(21)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (22) | Aluksi voidaan todeta, että esillä olevassa toimenpiteessä on kysymys valtion KH:lle myöntämän pelastamistuen ja sille kertyneen koron muuntamisesta osakepääomaksi ja että tuki on siten selkeästi valtion toiminnasta johtuvaa ja valtion varoista maksettua. KH:lle myönnetty pelastamislaina ja sen muuntaminen osakepääomaksi tarjoaa edun, jota vaikeuksiin ja konkurssin partaalle joutunut yritys ei olisi saanut rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(22)

Aluksi voidaan todeta, että esillä olevassa toimenpiteessä on kysymys valtion KH:lle myöntämän pelastamistuen ja sille kertyneen koron muuntamisesta osakepääomaksi ja että tuki on siten selkeästi valtion toiminnasta johtuvaa ja valtion varoista maksettua. KH:lle myönnetty pelastamislaina ja sen muuntaminen osakepääomaksi tarjoaa edun, jota vaikeuksiin ja konkurssin partaalle joutunut yritys ei olisi saanut rahoitusmarkkinoilla.

| (23) | KH toimii ainoastaan Alankomaiden markkinoilla, mutta siltikään ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että edun myöntäminen KH:lle vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kuten Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet, Alankomaiden markkinoilla toimii pienempiä kansainvälisiä yrityksiä, kuten TMP ja Creyff's, jotka ovat belgialaisen Solvusin tytäryhtiöitä. Etu vaikuttaa hyödyttävän yhtä yritystä sen kilpailijoihin nähden, joten kilpailu vääristyy tai uhkaa vääristyä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuu vaikutuksia. |
| --- | --- |

(23)

KH toimii ainoastaan Alankomaiden markkinoilla, mutta siltikään ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että edun myöntäminen KH:lle vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kuten Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet, Alankomaiden markkinoilla toimii pienempiä kansainvälisiä yrityksiä, kuten TMP ja Creyff's, jotka ovat belgialaisen Solvusin tytäryhtiöitä. Etu vaikuttaa hyödyttävän yhtä yritystä sen kilpailijoihin nähden, joten kilpailu vääristyy tai uhkaa vääristyä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuu vaikutuksia.

| (24) | Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että KH:n hyväksi toteutettava ilmoitettu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(24)

Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että KH:n hyväksi toteutettava ilmoitettu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (25) | Komission on katsottava toimenpide tilapäiseksi tueksi. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määrättyyn yleiseen yhteismarkkinoille soveltumattomuuteen. |
| --- | --- |

(25)

Komission on katsottava toimenpide tilapäiseksi tueksi. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määrättyyn yleiseen yhteismarkkinoille soveltumattomuuteen.

| (26) | Esillä olevaan toimenpiteeseen ei voida selvästikään soveltaa 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Se ei nimittäin ole yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea eikä tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Se ei myöskään edistä taloutta sellaisilla Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(26)

Esillä olevaan toimenpiteeseen ei voida selvästikään soveltaa 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Se ei nimittäin ole yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea eikä tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Se ei myöskään edistä taloutta sellaisilla Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (27) | Muista poikkeuksista määrätään 87 artiklan 3 kohdan a–d alakohdassa. Tuen tärkein tavoite ei ole luonteeltaan alueellinen mutta liittyy vaikeuksiin joutuneen yrityksen rakenneuudistukseen, joten merkitykselliseltä vaikuttaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, siltä osin kuin siinä sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(27)

Muista poikkeuksista määrätään 87 artiklan 3 kohdan a–d alakohdassa. Tuen tärkein tavoite ei ole luonteeltaan alueellinen mutta liittyy vaikeuksiin joutuneen yrityksen rakenneuudistukseen, joten merkitykselliseltä vaikuttaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, siltä osin kuin siinä sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (28) | Komissio on antanut suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetun valtiontuen arvioimiseksi. Alankomaat on pyytänyt komissiota arvioimaan toimenpidettä kyseisten suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Komissio on antanut suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetun valtiontuen arvioimiseksi. Alankomaat on pyytänyt komissiota arvioimaan toimenpidettä kyseisten suuntaviivojen perusteella.

| (29) | Suuntaviivojen 3.2. osassa (28–63 kohta) ja erityisesti 30–47 kohdassa mainitaan, mitkä edellytykset on täytettävä, jotta komissio hyväksyy tuen. Arviointi esitetään tämän päätöksen 30–55 artiklassa. |
| --- | --- |

(29)

Suuntaviivojen 3.2. osassa (28–63 kohta) ja erityisesti 30–47 kohdassa mainitaan, mitkä edellytykset on täytettävä, jotta komissio hyväksyy tuen. Arviointi esitetään tämän päätöksen 30–55 artiklassa.

6.2.1.   Yrityksen tukikelpoisuuden edellytykset

| (30) | Suuntaviivojen 30 kohdan mukaan yritystä on voitava pitää suuntaviivojen 2.1. osassa (4–8 kohdassa) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. Suuntaviivojen 6 kohdan mukaan yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. |
| --- | --- |

(30)

Suuntaviivojen 30 kohdan mukaan yritystä on voitava pitää suuntaviivojen 2.1. osassa (4–8 kohdassa) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. Suuntaviivojen 6 kohdan mukaan yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä.

| (31) | Suuntaviivojen 5 kohdan a alakohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi, jos kyse on yhtiöstä, joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(31)

Suuntaviivojen 5 kohdan a alakohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi, jos kyse on yhtiöstä, joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana.

| (32) | Saatujen tietojen mukaan KH:n tilanne on edellisessä kohdassa kuvatun kaltainen. Joulukuun 31 päivänä 2002 päivätystä tarkastetusta tilinpäätöksestä voidaan päätellä, että holdingyhtiön (konsolidoitu) merkitty pääoma oli 1 päivänä tammikuuta 2002 noin 73 miljoonaa euroa. Vuoden loppuun mennessä se oli laskenut 22 miljoonaan euroon. Tämä tarkoittaa noin 70 prosentin laskua. Lisäksi pääoma väheni edelleen huomattavasti seuraavien yhdeksän kuukauden aikana syyskuuhun 2003 saakka. |
| --- | --- |

(32)

Saatujen tietojen mukaan KH:n tilanne on edellisessä kohdassa kuvatun kaltainen. Joulukuun 31 päivänä 2002 päivätystä tarkastetusta tilinpäätöksestä voidaan päätellä, että holdingyhtiön (konsolidoitu) merkitty pääoma oli 1 päivänä tammikuuta 2002 noin 73 miljoonaa euroa. Vuoden loppuun mennessä se oli laskenut 22 miljoonaan euroon. Tämä tarkoittaa noin 70 prosentin laskua. Lisäksi pääoma väheni edelleen huomattavasti seuraavien yhdeksän kuukauden aikana syyskuuhun 2003 saakka.

| (33) | Alankomaiden viranomaiset aikovat myöntää KH:lle rakenneuudistustukea. KH puolestaan aikoo siirtää tämän tuen kahdelle tytäryhtiölleen, NK:lle ja OK:lle, saadakseen rakenneuudistuksen päätökseen. |
| --- | --- |

(33)

Alankomaiden viranomaiset aikovat myöntää KH:lle rakenneuudistustukea. KH puolestaan aikoo siirtää tämän tuen kahdelle tytäryhtiölleen, NK:lle ja OK:lle, saadakseen rakenneuudistuksen päätökseen.

| (34) | Komission mielestä KH voidaan katsoa suuntaviivojen 4–8 kohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, joten se on rakenneuudistustukikelpoinen. |
| --- | --- |

(34)

Komission mielestä KH voidaan katsoa suuntaviivojen 4–8 kohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, joten se on rakenneuudistustukikelpoinen.

6.2.2.   Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen

| (35) | Edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen, kuten esillä olevan toimenpiteen, osalta. Suuntaviivojen 31–34 kohdan mukaan edellytetään seuraavaa:






  — | ”Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu.” |
| --- | --- | --- |

(35)

Edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen, kuten esillä olevan toimenpiteen, osalta. Suuntaviivojen 31–34 kohdan mukaan edellytetään seuraavaa:

—

”Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu.”

| — | ”Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin.” |
| --- | --- |

—

”Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, mukaan lukien kuoletuskustannukset ja rahoituskulut. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin.”

| (36) | Aluksi on muistutettava, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma oli puutteellinen: Alankomaiden viranomaiset ovat esimerkiksi jättäneet toimittamatta ajantasaistetun rahoitussuunnitelman. Komissio ei saanut rakenneuudistussuunnitelmasta tietoja, joita se tarvitsi voidakseen suorittaa täydellisen arvioinnin suuntaviivojen perusteella. Komission oli pyydettävä tietoja KH:n maksuvalmiuteen liittyvistä kustannuksista ja eri liiketoimintamalleihin liittyviä herkkyysanalyyseja. KH:n tilanteen vuoksi Alankomaiden viranomaiset eivät missään vaiheessa kyenneet toimittamaan kaikkia vaadittuja tietoja. |
| --- | --- |

(36)

Aluksi on muistutettava, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma oli puutteellinen: Alankomaiden viranomaiset ovat esimerkiksi jättäneet toimittamatta ajantasaistetun rahoitussuunnitelman. Komissio ei saanut rakenneuudistussuunnitelmasta tietoja, joita se tarvitsi voidakseen suorittaa täydellisen arvioinnin suuntaviivojen perusteella. Komission oli pyydettävä tietoja KH:n maksuvalmiuteen liittyvistä kustannuksista ja eri liiketoimintamalleihin liittyviä herkkyysanalyyseja. KH:n tilanteen vuoksi Alankomaiden viranomaiset eivät missään vaiheessa kyenneet toimittamaan kaikkia vaadittuja tietoja.

| (37) | Komissio on epäillyt alusta lähtien, että rakenneuudistussuunnitelmalla ei saada toteutettua vaadittua yrityksen uudistamista, mikä johtuu muun muassa siitä, että yrityksen sisäinen kannattavuus oli riittämätön suhteessa odotettuun oman pääoman tuottoon ja että tulokset jäivät jälkeen rakenneuudistussuunnitelmassa asetetuista tavoitteista. Epäilyt johtuivat myös jatkuvista vakavista rakenteellisista ongelmista, jotka olivat aiheuttaneet KH:n ongelmat, sekä siitä, että Alankomaiden viranomaiset eivät ilmoittaneet asianmukaisesti, että tuensaajat olivat käyttäneet rakenneuudistukseen huomattavan paljon omia varojaan. Näiden merkittävien ongelmien seurauksena ei ollut mahdollista täyttää suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä rakenneuudistustuen myöntämiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Komissio on epäillyt alusta lähtien, että rakenneuudistussuunnitelmalla ei saada toteutettua vaadittua yrityksen uudistamista, mikä johtuu muun muassa siitä, että yrityksen sisäinen kannattavuus oli riittämätön suhteessa odotettuun oman pääoman tuottoon ja että tulokset jäivät jälkeen rakenneuudistussuunnitelmassa asetetuista tavoitteista. Epäilyt johtuivat myös jatkuvista vakavista rakenteellisista ongelmista, jotka olivat aiheuttaneet KH:n ongelmat, sekä siitä, että Alankomaiden viranomaiset eivät ilmoittaneet asianmukaisesti, että tuensaajat olivat käyttäneet rakenneuudistukseen huomattavan paljon omia varojaan. Näiden merkittävien ongelmien seurauksena ei ollut mahdollista täyttää suuntaviivojen mukaisia edellytyksiä rakenneuudistustuen myöntämiseksi.

| (38) | Lisäksi komissio ottaa huomioon, että KH asetettiin konkurssiin helmikuussa 2005, kuten edellä 16 artiklassa todettiin. KH ei onnistunut saanut toteutettua suunnitelman mukaista uudistusta, joten on todettava, että myöskään KH:n elinkelpoisuutta ei voida palauttaa pitkällä aikavälillä nykyisen tai muutetun rakenneuudistussuunnitelman avulla. Kuten Alankomaiden viranomaiset huomauttivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, on lisäksi viitattu siihen, että jopa NK, joka perustettiin erityisesti KH:n uudistamisesta huolehtimiseksi, on asetettu konkurssiin. Tämä osoittaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettujen NK:n vakavien vaikeuksien olemassaolon ja rakenneuudistussuunnitelman tehottomuuden. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi komissio ottaa huomioon, että KH asetettiin konkurssiin helmikuussa 2005, kuten edellä 16 artiklassa todettiin. KH ei onnistunut saanut toteutettua suunnitelman mukaista uudistusta, joten on todettava, että myöskään KH:n elinkelpoisuutta ei voida palauttaa pitkällä aikavälillä nykyisen tai muutetun rakenneuudistussuunnitelman avulla. Kuten Alankomaiden viranomaiset huomauttivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, on lisäksi viitattu siihen, että jopa NK, joka perustettiin erityisesti KH:n uudistamisesta huolehtimiseksi, on asetettu konkurssiin. Tämä osoittaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettujen NK:n vakavien vaikeuksien olemassaolon ja rakenneuudistussuunnitelman tehottomuuden.

| (39) | Suuntaviivoissa mainittuja rakenneuudistustuen myöntämisen perusedellytyksiä ei ole täytetty, joten komissio ei voi hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa, ja siten rakenneuudistustukeakaan ei voida hyväksyä. Siksi ilmoitetun toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(39)

Suuntaviivoissa mainittuja rakenneuudistustuen myöntämisen perusedellytyksiä ei ole täytetty, joten komissio ei voi hyväksyä rakenneuudistussuunnitelmaa, ja siten rakenneuudistustukeakaan ei voida hyväksyä. Siksi ilmoitetun toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (40) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ei ole välttämätöntä selvittää perusteellisesti, onko suuntaviivoihin sisältyvät rakenneuudistustuen hyväksymisen muut edellytykset täytetty. Tällainen on esimerkiksi suuntaviivojen 40 kohtaan sisältyvä edellytys, että tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön, ja että tuensaajien on osallistuttava merkittävällä määrällä omia varojaan. |
| --- | --- |

(40)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ei ole välttämätöntä selvittää perusteellisesti, onko suuntaviivoihin sisältyvät rakenneuudistustuen hyväksymisen muut edellytykset täytetty. Tällainen on esimerkiksi suuntaviivojen 40 kohtaan sisältyvä edellytys, että tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön, ja että tuensaajien on osallistuttava merkittävällä määrällä omia varojaan.

6.2.3.   Muita näkökohtia

| (41) | Suuntaviivojen 24 kohdan mukaisesti KH:n pelastamistuki hyväksyttiin alustavasti enintään kuudeksi kuukaudeksi. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat KH:n rakenneuudistussuunnitelmasta kuuden kuukauden kuluessa KH:n pelastamistuen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(41)

Suuntaviivojen 24 kohdan mukaisesti KH:n pelastamistuki hyväksyttiin alustavasti enintään kuudeksi kuukaudeksi. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat KH:n rakenneuudistussuunnitelmasta kuuden kuukauden kuluessa KH:n pelastamistuen hyväksymisestä.

| (42) | Alankomaiden viranomaisten ilmoittaman rakenneuudistussuunnitelman mukaan KH siirsi pelastamislainasta OK:lle 35,75 miljoonaa euroa ja NK:lle 9,25 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(42)

Alankomaiden viranomaisten ilmoittaman rakenneuudistussuunnitelman mukaan KH siirsi pelastamislainasta OK:lle 35,75 miljoonaa euroa ja NK:lle 9,25 miljoonaa euroa.

6.2.3.1.   NK:lle siirretyn 9,25 miljoonan euron pelastamislainan muuntaminen osakepääomaksi

| (43) | Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että toimivaltainen alankomaalainen tuomioistuin määräsi ne Alankomaiden konkurssilain 53 § :n ja 69 § :n nojalla muuntamaan 9,25 miljoonan euron lainan osakepääomaksi. Muuntaminen toteutettiin 22 päivänä elokuuta 2005. Muuntaminen voidaan siten katsoa ilmoitetun toimenpiteen osittaiseksi toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että toimivaltainen alankomaalainen tuomioistuin määräsi ne Alankomaiden konkurssilain 53 § :n ja 69 § :n nojalla muuntamaan 9,25 miljoonan euron lainan osakepääomaksi. Muuntaminen toteutettiin 22 päivänä elokuuta 2005. Muuntaminen voidaan siten katsoa ilmoitetun toimenpiteen osittaiseksi toteuttamiseksi.

| (44) | Komissio muistuttaa Alankomaiden viranomaisia siitä, että sen periaatteen mukaan, että yhteisön oikeus on etusijalla kansalliseen oikeuteen nähden, edellä 43 artiklassa mainittu kansallisen tuomioistuimen päätös on ristiriidassa kiellon kanssa, jonka mukaan valtiontukea ei saa toteuttaa, ennen kuin komissio on hyväksynyt sen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pelastamislainan muuntaminen osakepääomaksi rakenneuudistusta varten on katsottava lainvastaiseksi rakenneuudistustueksi. Lisäksi ilmoitettu tuki ei täytä suuntaviivoihin sisältyviä edellytyksiä, joten toimenpide tuen osittaiseksi toteuttamiseksi ei myöskään sovellu yhteismarkkinoille. Toimenpide toteutettiin kansallisten tuomioistuinten määräyksestä, mutta se ei ole tässä yhteydessä merkityksellistä, koska kansalliset tuomioistuimet, kuten muutkin valtion elimet, ovat velvollisia noudattamaan EY:n perustamissopimuksen määräyksiä. |
| --- | --- |

(44)

Komissio muistuttaa Alankomaiden viranomaisia siitä, että sen periaatteen mukaan, että yhteisön oikeus on etusijalla kansalliseen oikeuteen nähden, edellä 43 artiklassa mainittu kansallisen tuomioistuimen päätös on ristiriidassa kiellon kanssa, jonka mukaan valtiontukea ei saa toteuttaa, ennen kuin komissio on hyväksynyt sen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pelastamislainan muuntaminen osakepääomaksi rakenneuudistusta varten on katsottava lainvastaiseksi rakenneuudistustueksi. Lisäksi ilmoitettu tuki ei täytä suuntaviivoihin sisältyviä edellytyksiä, joten toimenpide tuen osittaiseksi toteuttamiseksi ei myöskään sovellu yhteismarkkinoille. Toimenpide toteutettiin kansallisten tuomioistuinten määräyksestä, mutta se ei ole tässä yhteydessä merkityksellistä, koska kansalliset tuomioistuimet, kuten muutkin valtion elimet, ovat velvollisia noudattamaan EY:n perustamissopimuksen määräyksiä.

| (45) | Näin ollen NK:lle siirretyn 9,25 miljoonan euron pelastamislainan muuntamisen kansallisen tuomioistuimen antaman tuomion seurauksena katsotaan olevan sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman rakenneuudistustuen myöntämistä NK:lle. Tätä rakenneuudistustukea ei voida hyväksyä, joten se ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Näin ollen NK:lle siirretyn 9,25 miljoonan euron pelastamislainan muuntamisen kansallisen tuomioistuimen antaman tuomion seurauksena katsotaan olevan sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman rakenneuudistustuen myöntämistä NK:lle. Tätä rakenneuudistustukea ei voida hyväksyä, joten se ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (46) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komission on määrättävä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Esillä olevassa asiassa ei voida vedota tällaisiin periaatteisiin. Siksi tuki, joka on myönnetty muuntamalla 9,25 miljoonan euron pelastamislaina osakepääomaksi, on perittävä kokonaan takaisin. |
| --- | --- |

(46)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 14 artiklan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komission on määrättävä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista. Esillä olevassa asiassa ei voida vedota tällaisiin periaatteisiin. Siksi tuki, joka on myönnetty muuntamalla 9,25 miljoonan euron pelastamislaina osakepääomaksi, on perittävä kokonaan takaisin.

6.2.3.2.   OK:lle siirretty 35,75 miljoonan euron pelastamislaina

| (47) | KH:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä KH siirsi ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti OK:lle 35,75 miljoonaa euroa valtion myöntämästä yhteensä 45 miljoonan euron pelastamislainasta ennen OK:n lakkauttamista. Toisin kuin NK:lle siirretyn 9,25 miljoonan euron pelastamislainan tapauksessa, tätä lainaa ei muunnettu osakepääomaksi. Siksi toimenpide katsotaan pelastamistueksi. |
| --- | --- |

(47)

KH:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi pitkällä aikavälillä KH siirsi ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti OK:lle 35,75 miljoonaa euroa valtion myöntämästä yhteensä 45 miljoonan euron pelastamislainasta ennen OK:n lakkauttamista. Toisin kuin NK:lle siirretyn 9,25 miljoonan euron pelastamislainan tapauksessa, tätä lainaa ei muunnettu osakepääomaksi. Siksi toimenpide katsotaan pelastamistueksi.

| (48) | Suuntaviivojen 23 kohdan d alakohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelma, selvitystilasuunnitelma tai todistus siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(48)

Suuntaviivojen 23 kohdan d alakohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistussuunnitelma, selvitystilasuunnitelma tai todistus siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin.

| (49) | Esillä olevassa asiassa yritykset menivät konkurssiin pian sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma oli toimitettu komissiolle. Siksi komissio ei voinut hyväksyä suunnitelmaa. |
| --- | --- |

(49)

Esillä olevassa asiassa yritykset menivät konkurssiin pian sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma oli toimitettu komissiolle. Siksi komissio ei voinut hyväksyä suunnitelmaa.

| (50) | Alankomaiden viranomaiset kuitenkin ilmoittivat komissiolle, että muodollinen konkurssi- ja loppuselvitysmenettely oli aloitettu. Tämä on suuntaviivojen 23 kohdan d alakohdan mukaista, jossa selvitystilasuunnitelman toimittaminen annetaan vaihtoehdoksi lainan maksamiselle kokonaisuudessaan takaisin tai rakenneuudistussuunnitelman toimittamiselle. Komissio hyväksyy selvitystilasuunnitelman, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:






  — | Alankomaat ilmoittaa velkojana 35,75 miljoonan euron saatavansa KH:lta ja/tai OK:lta konkurssipesän selvittäjälle konkurssimenettelyssä. |
| --- | --- | --- |

(50)

Alankomaiden viranomaiset kuitenkin ilmoittivat komissiolle, että muodollinen konkurssi- ja loppuselvitysmenettely oli aloitettu. Tämä on suuntaviivojen 23 kohdan d alakohdan mukaista, jossa selvitystilasuunnitelman toimittaminen annetaan vaihtoehdoksi lainan maksamiselle kokonaisuudessaan takaisin tai rakenneuudistussuunnitelman toimittamiselle. Komissio hyväksyy selvitystilasuunnitelman, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:

—

Alankomaat ilmoittaa velkojana 35,75 miljoonan euron saatavansa KH:lta ja/tai OK:lta konkurssipesän selvittäjälle konkurssimenettelyssä.

| — | Alankomaat huolehtii siitä, että yrityksen loppuselvitys toteutetaan sillä tavalla, että kilpailun vääristyminen loppuu: yrityksen toiminta on lopetettava ja sen omaisuus on myytävä mahdollisimman pian markkinaehdoin. Yrityksen myymiseen kokonaisuudessaan sisältyy tavanomaisesti sellainen riski, että myönnetty tuki siirtyy yrityksen ostajalle. Riski pienenee, jos ainoastaan yrityksen omaisuus myydään. |
| --- | --- |

—

Alankomaat huolehtii siitä, että yrityksen loppuselvitys toteutetaan sillä tavalla, että kilpailun vääristyminen loppuu: yrityksen toiminta on lopetettava ja sen omaisuus on myytävä mahdollisimman pian markkinaehdoin. Yrityksen myymiseen kokonaisuudessaan sisältyy tavanomaisesti sellainen riski, että myönnetty tuki siirtyy yrityksen ostajalle. Riski pienenee, jos ainoastaan yrityksen omaisuus myydään.

6.2.3.3.   KH:n perustamisen yhteydessä myönnetyt vanhat lainat

| (51) | Vaikka viranomaisten KH:lle myöntämät vanhat lainat eivät kuulu rakenneuudistuspaketin eivätkä tämän menettelyn piiriin (8), komissio haluaa ilmaista kantansa asiasta sen välttämiseksi, että esillä olevassa asiassa tulisi esille muita ristiriitaisuuksia valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen ja toimivaltaisten tuomioistuinten suorittaman kansallisen lainsäädännön soveltamisen välillä. Ristiriitaisuutta on esiintynyt 43–46 artiklassa kuvatun toimenpiteen yhteydessä. Kanta ilmaistaan erityisesti alankomaalaisen tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin yhteydessä, jota kuvataan jäljempänä 52–55 artiklassa. |
| --- | --- |

(51)

Vaikka viranomaisten KH:lle myöntämät vanhat lainat eivät kuulu rakenneuudistuspaketin eivätkä tämän menettelyn piiriin (8), komissio haluaa ilmaista kantansa asiasta sen välttämiseksi, että esillä olevassa asiassa tulisi esille muita ristiriitaisuuksia valtiontukea koskevien yhteisön sääntöjen ja toimivaltaisten tuomioistuinten suorittaman kansallisen lainsäädännön soveltamisen välillä. Ristiriitaisuutta on esiintynyt 43–46 artiklassa kuvatun toimenpiteen yhteydessä. Kanta ilmaistaan erityisesti alankomaalaisen tuomioistuimessa vireillä olevan oikeudenkäynnin yhteydessä, jota kuvataan jäljempänä 52–55 artiklassa.

| (52) | Ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan KH:n oli maksettava 41 miljoonan euron suuruiset vanhat lainat kokonaan takaisin vuoteen 2016 mennessä. Lainoihin sisältyi 17 miljoonan euron tililuottojärjestely, jäljempänä ’luottojärjestely’, jonka valtio oli myöntänyt markkinaehdoin vuonna 2002 KH:n perustamisen jälkeen ja joka ei kuulunut rakenneuudistuspaketin piiriin. |
| --- | --- |

(52)

Ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan KH:n oli maksettava 41 miljoonan euron suuruiset vanhat lainat kokonaan takaisin vuoteen 2016 mennessä. Lainoihin sisältyi 17 miljoonan euron tililuottojärjestely, jäljempänä ’luottojärjestely’, jonka valtio oli myöntänyt markkinaehdoin vuonna 2002 KH:n perustamisen jälkeen ja joka ei kuulunut rakenneuudistuspaketin piiriin.

| (53) | Alankomaat ilmoitti komissiolle helmikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä, että konkurssipesän selvittäjät olivat KH:n ja OK:n konkurssimenettelyjen yhteydessä pyytäneet toimivaltaisia kansallisia tuomioistuimia määräämään valtion maksamaan kokonaisuudessaan luottojärjestelyn, jonka valtio oli jäädyttänyt selvitystilan alettua KH:n ja OK:n konkurssia odotettaessa. |
| --- | --- |

(53)

Alankomaat ilmoitti komissiolle helmikuussa 2006 päivätyllä kirjeellä, että konkurssipesän selvittäjät olivat KH:n ja OK:n konkurssimenettelyjen yhteydessä pyytäneet toimivaltaisia kansallisia tuomioistuimia määräämään valtion maksamaan kokonaisuudessaan luottojärjestelyn, jonka valtio oli jäädyttänyt selvitystilan alettua KH:n ja OK:n konkurssia odotettaessa.

| (54) | Komissio tietää, että edellisessä kohdassa mainittu asia kuuluu toimivaltaisten kansallisten tuomioistuinten lainkäyttövaltaan. Näiden tuomioistuinten on vahvistettava, oliko valtion päätös luottojärjestelyn lopettamista koskevan sopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(54)

Komissio tietää, että edellisessä kohdassa mainittu asia kuuluu toimivaltaisten kansallisten tuomioistuinten lainkäyttövaltaan. Näiden tuomioistuinten on vahvistettava, oliko valtion päätös luottojärjestelyn lopettamista koskevan sopimuksen mukainen.

| (55) | Komissio katsoo, että toimivaltaisen tuomioistuimen on vahvistettava valtion päätös ja hylättävä konkurssipesän selvittäjien vaatimus, jos valtion päätös oli sopimuksen mukainen. Vaikka valtio olisi noudattanut sopimuksen mukaisia oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan, tuomioistuin saattaa siitä huolimatta päättää, että valtion on konkurssimenettelyn yhteydessä maksettava konkurssipesän hoitajille luottojärjestely kokonaisuudessaan. Tällöin tuomion voidaan katsoa tarkoittavan uuden valtion tuen myöntämistä KH:n velkojille, ja tästä tuesta olisi ilmoitettava komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Komissio katsoo, että toimivaltaisen tuomioistuimen on vahvistettava valtion päätös ja hylättävä konkurssipesän selvittäjien vaatimus, jos valtion päätös oli sopimuksen mukainen. Vaikka valtio olisi noudattanut sopimuksen mukaisia oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan, tuomioistuin saattaa siitä huolimatta päättää, että valtion on konkurssimenettelyn yhteydessä maksettava konkurssipesän hoitajille luottojärjestely kokonaisuudessaan. Tällöin tuomion voidaan katsoa tarkoittavan uuden valtion tuen myöntämistä KH:n velkojille, ja tästä tuesta olisi ilmoitettava komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

7.   PÄÄTELMÄT

| (56) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tarkasteltu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alankomaiden viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aikana ja muulloin toimittamat tiedot vahvistavat sen, että rakenneuudistustuki, joka Alankomailla on aikomus myöntää KH:lle muuntamalla 45 miljoonan euron pelastamislaina ja sille kertynyt korko osakepääomaksi, ei täytä suuntaviivoihin sisältyviä edellytyksiä eikä ole siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(56)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tarkasteltu toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alankomaiden viranomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aikana ja muulloin toimittamat tiedot vahvistavat sen, että rakenneuudistustuki, joka Alankomailla on aikomus myöntää KH:lle muuntamalla 45 miljoonan euron pelastamislaina ja sille kertynyt korko osakepääomaksi, ei täytä suuntaviivoihin sisältyviä edellytyksiä eikä ole siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.

| (57) | Jos toimenpide on jo toteutettu muuntamalla NK:lle siirretty 9,25 miljoonan euron pelastamislaina osakepääomaksi, summa on perittävä takaisin, |
| --- | --- |

(57)

Jos toimenpide on jo toteutettu muuntamalla NK:lle siirretty 9,25 miljoonan euron pelastamislaina osakepääomaksi, summa on perittävä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat aikoo myöntää KG Holding NV:lle rakenneuudistustuen muodossa ja jonka määrä on 45 miljoonaa euroa, ei täytä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin yhteisön suuntaviivoihin sisältyviä edellytyksiä, eikä siten sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Alankomaiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun tuen, jonka KG Holding NV on siirtänyt tytäryhtiölleen Kliq BV:lle 9,25 miljoonan euron pelastamislainana ja joka on muutettu osakepääomaksi, perimiseksi takaisin lainalle kertyneine korkoineen.

2.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitettu korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (9) 9 ja 11 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Alankomaat ilmoittaa velkojana 35,75 miljoonan euron saatavansa KG Holding NV:ltä ja/tai Kliq Reïntegratielta konkurssipesän selvittäjälle konkurssimenettelyssä. Alankomaat huolehtii siitä, että yrityksen/yritysten loppuselvitys toteutetaan sillä tavalla, että kilpailun vääristyminen loppuu: yrityksen/yritysten toiminta on lopetettava ja sen/niiden omaisuus on myytävä mahdollisimman pian markkinaehdoin.

4 artikla

Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 280, 12.11.2005, s. 2.

1

(2)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. Toimenpiteestä ilmoitettiin ennen lokakuun 10. päivää 2004, joten näitä suuntaviivoja sovelletaan edelleen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen uusien yhteisön suuntaviivojen 103 kohdan mukaisesti (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Yhtiön nimeksi tuli NV Kliq, ja vuoden 2003 toisella puoliskolla sen nimeksi muutettiin KG Holding NV.

4

(5)  EUVL C 33, 6.2.2004, s. 8.

5

(6)  Tätä varten NK:lle oli rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä tarkoitus siirtää OK:n omaisuus, velat ja osa sen henkilöstöä sekä voimassa olevat ammatillisia uudelleensijoittumispalveluja koskevat sopimukset.

6

(7)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetusta on muutettu vuoden 2003 liittymisasiakirjan yhteydessä.

7

(8)  Kaikki vanhat lainat on myönnetty markkinaehdoin.

8

(9)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

9

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/47

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006,

valtiontuesta C 3/2006, jonka Luxemburg on toteuttanut vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ja milliardaire-holdingyhtiöiden hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2956)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/940/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ecofin-neuvosto hyväksyi vuonna 1997 yritysverotukseen sovellettavat menettelysäännöt haitallisen verokilpailun torjumiseksi (2). Menettelysäännöissä annetun sitoumuksen mukaisesti komissio julkaisi vuonna 1998 tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (3), jossa se ilmoitti aikovansa soveltaa näitä sääntöjä tiukasti ja noudattavansa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Tämä menettely perustuu kyseiseen tiedonantoon. |
| --- | --- |

(1)

Ecofin-neuvosto hyväksyi vuonna 1997 yritysverotukseen sovellettavat menettelysäännöt haitallisen verokilpailun torjumiseksi (2). Menettelysäännöissä annetun sitoumuksen mukaisesti komissio julkaisi vuonna 1998 tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (3), jossa se ilmoitti aikovansa soveltaa näitä sääntöjä tiukasti ja noudattavansa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Tämä menettely perustuu kyseiseen tiedonantoon.

I.   MENETTELY

| (2) | Komissio pyysi Luxemburgia 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä D/50716 toimittamaan alustavia tietoja ”yrityksistä, jotka on vapautettu verosta vuonna 1929 säädetyn lain nojalla”. Luxemburgin viranomaiset toimittivat 26 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä A/32604 komissiolle selvityksen vuodelta 1929 peräisin olevasta järjestelystä, jolla holdingyhtiöt on vapautettu verosta (jäljempänä ’vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt’). Järjestelyä on muutettu 29 päivänä joulukuuta 1971 ja 30 päivänä marraskuuta 1978 annetuilla laeilla. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Luxemburgia 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä D/50716 toimittamaan alustavia tietoja ”yrityksistä, jotka on vapautettu verosta vuonna 1929 säädetyn lain nojalla”. Luxemburgin viranomaiset toimittivat 26 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä A/32604 komissiolle selvityksen vuodelta 1929 peräisin olevasta järjestelystä, jolla holdingyhtiöt on vapautettu verosta (jäljempänä ’vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt’). Järjestelyä on muutettu 29 päivänä joulukuuta 1971 ja 30 päivänä marraskuuta 1978 annetuilla laeilla.

| (3) | Komissio pyysi 5 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä D/53671 Luxemburgilta lisätietoja vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä sekä 17 päivänä joulukuuta 1938 annetusta laista, jolla säännellään ns. milliardaire-holdingyhtiöitä. Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt lisätiedot 20 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä A/36150. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi 5 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä D/53671 Luxemburgilta lisätietoja vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä sekä 17 päivänä joulukuuta 1938 annetusta laista, jolla säännellään ns. milliardaire-holdingyhtiöitä. Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt lisätiedot 20 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä A/36150.

| (4) | Komissio pyysi 26 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä D/51279 lisätietoja, muun muassa lakitekstejä, jotka koskevat järjestelyjä, joilla vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ja milliardaire-holdingyhtiöt vapautetaan verosta. Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 11 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä A/33928. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 26 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä D/51279 lisätietoja, muun muassa lakitekstejä, jotka koskevat järjestelyjä, joilla vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ja milliardaire-holdingyhtiöt vapautetaan verosta. Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 11 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä A/33928.

| (5) | Komissio ilmoitti Luxemburgin viranomaisille 11 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/50571, että se piti toimenpidettä alustavan tarkastelun perusteella tukena, ja pyysi viranomaisia toimittamaan komissiolle huomautuksensa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun voimassa olevia tukiohjelmia koskevan yhteistyömenettelyn mukaisesti. Komission ja Luxemburgin viranomaisten välillä pidettiin kokous 19 päivänä huhtikuuta 2002, minkä jälkeen Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 2 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/33288. Kyseisten viranomaisten ja komission välillä pidettiin toinen kokous 17 päivänä lokakuuta 2002. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Luxemburgin viranomaisille 11 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä D/50571, että se piti toimenpidettä alustavan tarkastelun perusteella tukena, ja pyysi viranomaisia toimittamaan komissiolle huomautuksensa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun voimassa olevia tukiohjelmia koskevan yhteistyömenettelyn mukaisesti. Komission ja Luxemburgin viranomaisten välillä pidettiin kokous 19 päivänä huhtikuuta 2002, minkä jälkeen Luxemburgin viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 2 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/33288. Kyseisten viranomaisten ja komission välillä pidettiin toinen kokous 17 päivänä lokakuuta 2002.

| (6) | Jotta tarkastelun kohteena olevan järjestelyn alustava tutkinta voitaisiin saada päätökseen asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio pyysi 9 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/51743 Luxemburgia päivittämään sitä koskevat tiedot ilmoittamalla ehdotetuista tai jo hyväksytyistä uusista säännöksistä, jotka koskevat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verokohtelua. Luxemburg ilmoitti pyydetyt tiedot komissiolle 6 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta tarkastelun kohteena olevan järjestelyn alustava tutkinta voitaisiin saada päätökseen asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio pyysi 9 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä A/51743 Luxemburgia päivittämään sitä koskevat tiedot ilmoittamalla ehdotetuista tai jo hyväksytyistä uusista säännöksistä, jotka koskevat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verokohtelua. Luxemburg ilmoitti pyydetyt tiedot komissiolle 6 päivänä toukokuuta 2004 päivätyssä kirjeessä.

| (7) | Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 15 päivänä syyskuuta 2004 kolmas kokous, jossa komissio sai tietää tietyistä seikoista, jotka liittyvät lakiesitykseen nro 5231, jossa ehdotetaan muutoksia vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin. |
| --- | --- |

(7)

Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 15 päivänä syyskuuta 2004 kolmas kokous, jossa komissio sai tietää tietyistä seikoista, jotka liittyvät lakiesitykseen nro 5231, jossa ehdotetaan muutoksia vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin.

| (8) | Komissio pyysi 4 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/53536, että sille toimitetaan tiedot lakiesityksen nro 5231 hyväksymisestä 19 päivänä huhtikuuta 2005, jotta kyseisen järjestelyn alustava arviointi voidaan saattaa päätökseen. Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat pyydetyt tiedot komissiolle 1 päivänä kesäkuuta 2005 (A/34536) ja 23 päivänä kesäkuuta 2005 (A/35047) päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi 4 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä D/53536, että sille toimitetaan tiedot lakiesityksen nro 5231 hyväksymisestä 19 päivänä huhtikuuta 2005, jotta kyseisen järjestelyn alustava arviointi voidaan saattaa päätökseen. Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat pyydetyt tiedot komissiolle 1 päivänä kesäkuuta 2005 (A/34536) ja 23 päivänä kesäkuuta 2005 (A/35047) päivätyillä kirjeillä.

| (9) | Komissio ilmoitti Luxemburgille 11 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (D/55311) katsovansa alustavan arviointinsa perusteella, että kyseinen järjestely (sellaisena kuin se on muutettuna parlamentin 19 päivänä huhtikuuta 2005 hyväksymällä lakiesityksellä nro 5231, josta tuli 21 päivänä kesäkuuta 2005 annettu laki holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain 1 § :n muuttamisesta) on tukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti Luxemburgille 11 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (D/55311) katsovansa alustavan arviointinsa perusteella, että kyseinen järjestely (sellaisena kuin se on muutettuna parlamentin 19 päivänä huhtikuuta 2005 hyväksymällä lakiesityksellä nro 5231, josta tuli 21 päivänä kesäkuuta 2005 annettu laki holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain 1 § :n muuttamisesta) on tukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (10) | Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 25 päivänä heinäkuuta 2005 neljäs kokous, jossa asiaa käsiteltiin kyseiseen järjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehtyjen muutosten valossa. |
| --- | --- |

(10)

Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 25 päivänä heinäkuuta 2005 neljäs kokous, jossa asiaa käsiteltiin kyseiseen järjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehtyjen muutosten valossa.

| (11) | Komissio ilmoitti 28 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellään (D/55780) Luxemburgille alustavasta arvioinnistaan, jonka mukaan 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on kyse yhteismarkkinoille soveltumattomasta tuesta, ja pyysi Luxemburgia esittämään huomautuksensa asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti 28 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellään (D/55780) Luxemburgille alustavasta arvioinnistaan, jonka mukaan 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on kyse yhteismarkkinoille soveltumattomasta tuesta, ja pyysi Luxemburgia esittämään huomautuksensa asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (12) | Komissio kehotti 5 päivänä syyskuuta 2005 (D/56729) ja 19 päivänä syyskuuta 2005 (D/57172) päivätyillä kirjeillä Luxemburgin viranomaisia toimittamaan pyydetyt huomautukset. |
| --- | --- |

(12)

Komissio kehotti 5 päivänä syyskuuta 2005 (D/56729) ja 19 päivänä syyskuuta 2005 (D/57172) päivätyillä kirjeillä Luxemburgin viranomaisia toimittamaan pyydetyt huomautukset.

| (13) | Koska huomautuksia ei ollut saapunut määräaikaan mennessä, komissio ehdotti 25 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (5) perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan nojalla seuraavia aiheellisia toimenpiteitä, joiden mukaan Luxemburgin olisi:






  (a) | hylättävä kaikki uudet hakemukset, jotka koskevat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn hyödyntämistä, siitä lukien, kun näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä on kulunut 30 päivää; |
| --- | --- | --- |

(13)

Koska huomautuksia ei ollut saapunut määräaikaan mennessä, komissio ehdotti 25 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (5) perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan nojalla seuraavia aiheellisia toimenpiteitä, joiden mukaan Luxemburgin olisi:

(a)

hylättävä kaikki uudet hakemukset, jotka koskevat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn hyödyntämistä, siitä lukien, kun näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä on kulunut 30 päivää;

| (b) | toteutettava tarvittavat lainsäädännölliset, hallinnolliset ja muut toimenpiteet vuoden1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskevan verojärjestelyn lakkauttamiseksi tai järjestelystä seuraavien, EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tukielementtien poistamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

toteutettava tarvittavat lainsäädännölliset, hallinnolliset ja muut toimenpiteet vuoden1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskevan verojärjestelyn lakkauttamiseksi tai järjestelystä seuraavien, EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tukielementtien poistamiseksi;

| (c) | ilmoitettava komissiolle asetuksen (EY) N:o 659/1999 2 artiklan mukaisesti kaikista a alakohdan edellyttämistä muutoksista, joita se aikoo tehdä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn; |
| --- | --- |

(c)

ilmoitettava komissiolle asetuksen (EY) N:o 659/1999 2 artiklan mukaisesti kaikista a alakohdan edellyttämistä muutoksista, joita se aikoo tehdä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn;

| (d) | ilmoitettava julkisesti 30 päivän kuluessa näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä tarvittavien muutosten tekemisestä verolainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(d)

ilmoitettava julkisesti 30 päivän kuluessa näiden aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisestä tarvittavien muutosten tekemisestä verolainsäädäntöön.

| (14) | Samassa kirjeessä komissio pyysi Luxemburgin viranomaisia ilmoittamaan kirjallisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta, että se hyväksyy yksiselitteisesti ja varauksetta nämä aiheelliset toimenpiteet kokonaisuudessaan, ja mainitsemaan päivän, jona järjestely lopullisesti kumotaan. Komissio ilmoitti, että jos Luxemburg ei näin tee, komissio voi aloittaa kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan nojalla saman asetuksen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(14)

Samassa kirjeessä komissio pyysi Luxemburgin viranomaisia ilmoittamaan kirjallisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta, että se hyväksyy yksiselitteisesti ja varauksetta nämä aiheelliset toimenpiteet kokonaisuudessaan, ja mainitsemaan päivän, jona järjestely lopullisesti kumotaan. Komissio ilmoitti, että jos Luxemburg ei näin tee, komissio voi aloittaa kyseisen asetuksen 19 artiklan 2 kohdan nojalla saman asetuksen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (15) | Luxemburg ilmoitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (A/40451), että se ei hyväksy ehdotettuja aiheellisia toimenpiteitä. Koska Luxemburg hylkäsi aiheelliset toimenpiteet, komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn ottaen huomioon Luxemburgin viranomaisten edellä mainitussa kirjeessä esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburg ilmoitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (A/40451), että se ei hyväksy ehdotettuja aiheellisia toimenpiteitä. Koska Luxemburg hylkäsi aiheelliset toimenpiteet, komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn ottaen huomioon Luxemburgin viranomaisten edellä mainitussa kirjeessä esittämät huomautukset.

| (16) | Komissio antoi Luxemburgille 9 päivänä helmikuuta 2006 (SG D/200621) ja 28 päivänä maaliskuuta 2006 (SG D/201345) päivätyillä kirjeillä tiedoksi päätöksensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely sekä tämän päätöksen oikaisun. |
| --- | --- |

(16)

Komissio antoi Luxemburgille 9 päivänä helmikuuta 2006 (SG D/200621) ja 28 päivänä maaliskuuta 2006 (SG D/201345) päivätyillä kirjeillä tiedoksi päätöksensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely sekä tämän päätöksen oikaisun.

| (17) | Komission (oikaistu) päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Päätöksessään komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Komissio ei ole saanut kolmansilta asiaa koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(17)

Komission (oikaistu) päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Päätöksessään komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Komissio ei ole saanut kolmansilta asiaa koskevia huomautuksia.

| (18) | Luxemburg toimitti huomautuksensa 13 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (A/32917). |
| --- | --- |

(18)

Luxemburg toimitti huomautuksensa 13 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (A/32917).

| (19) | Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006 lisäkokous, jossa kyseiset viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rahoitustoiminnasta ja niiden perustellusta luottamuksesta hyödyntää edelleen verovapausjärjestelyä siirtymäkauden ajan. |
| --- | --- |

(19)

Luxemburgin viranomaisten ja komission välillä pidettiin 6 päivänä heinäkuuta 2006 lisäkokous, jossa kyseiset viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rahoitustoiminnasta ja niiden perustellusta luottamuksesta hyödyntää edelleen verovapausjärjestelyä siirtymäkauden ajan.

II.   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (20) | Holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla otettiin käyttöön verotuksellinen väline, jonka tarkoituksena oli kannustaa jakamaan monikansalliseen ryhmittymään kuuluvien liikeyritysten voittoja estämällä holdingyhtiöiden saamien ja osakkeenomistajilleen jakamien voittojen moninkertainen verotus. Tehtyään muutoksia 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin Luxemburg otti vuonna 1937 käyttöön lisäsäännöksen, jolla milliardaire-holdingyhtiöille, joiden maksettu alkupääoma oli vähintään miljardi Luxemburgin frangia (LUF), myönnettiin vapautus verosta. Luxemburg on lisäksi ottanut käyttöön osakkuuksien verovapausjärjestelyn, jossa osingot, rojaltimaksut, pääomatulot ja sellaisen yrityksen osakkeiden myynnistä saadut tuotot, jonka osakas holdingyhtiö on, eivät ole veronalaisia, jos tietyt ehdot täyttyvät. Yleiseen verosäännöstöön kuuluvan ja emoyhtiöitä/tytäryhtiöitä ja korkotuloja/rojaltimaksuja (7) koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvän osakkuuksien yleisen verovapausjärjestelyn (tuloverolain 166 §) lisäksi Luxemburgilla on siis nykyisin käytössä erityinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ja milliardaire-holdingyhtiöiden verovapausjärjestely. |
| --- | --- |

(20)

Holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla otettiin käyttöön verotuksellinen väline, jonka tarkoituksena oli kannustaa jakamaan monikansalliseen ryhmittymään kuuluvien liikeyritysten voittoja estämällä holdingyhtiöiden saamien ja osakkeenomistajilleen jakamien voittojen moninkertainen verotus. Tehtyään muutoksia 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin Luxemburg otti vuonna 1937 käyttöön lisäsäännöksen, jolla milliardaire-holdingyhtiöille, joiden maksettu alkupääoma oli vähintään miljardi Luxemburgin frangia (LUF), myönnettiin vapautus verosta. Luxemburg on lisäksi ottanut käyttöön osakkuuksien verovapausjärjestelyn, jossa osingot, rojaltimaksut, pääomatulot ja sellaisen yrityksen osakkeiden myynnistä saadut tuotot, jonka osakas holdingyhtiö on, eivät ole veronalaisia, jos tietyt ehdot täyttyvät. Yleiseen verosäännöstöön kuuluvan ja emoyhtiöitä/tytäryhtiöitä ja korkotuloja/rojaltimaksuja (7) koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvän osakkuuksien yleisen verovapausjärjestelyn (tuloverolain 166 §) lisäksi Luxemburgilla on siis nykyisin käytössä erityinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ja milliardaire-holdingyhtiöiden verovapausjärjestely.

| (21) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä ei 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukaan kanneta Luxemburgissa mitään välitöntä veroa, kuten yhteisöveroa, kunnallista yritysveroa (8) tai varallisuusveroa (9). Niiltä kannetaan kuitenkin omaisuusveroja, kuten kiinteistöveroa (10) ja vuotuista merkintäveroa (11). Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingien osinko-, korko-, rojalti- ja pääomatulot eivät siis ole Luxemburgissa veronalaisia. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden maksamat osingot, rojaltit (12) ja korot eivät ole lähdeveron (13) alaisia. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ulkomaille maksamista koroista ei kanneta lähdeveroa, toisin kuin muilta luxemburgilaisilta yhtiöiltä. Korkotuloja, joita Luxemburgissa kotipaikkaansa pitävät verovapauden piiriin kuulumattomat yritykset saavat, pidetään verotettavana tulona. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä ei 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukaan kanneta Luxemburgissa mitään välitöntä veroa, kuten yhteisöveroa, kunnallista yritysveroa (8) tai varallisuusveroa (9). Niiltä kannetaan kuitenkin omaisuusveroja, kuten kiinteistöveroa (10) ja vuotuista merkintäveroa (11). Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingien osinko-, korko-, rojalti- ja pääomatulot eivät siis ole Luxemburgissa veronalaisia. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden maksamat osingot, rojaltit (12) ja korot eivät ole lähdeveron (13) alaisia. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ulkomaille maksamista koroista ei kanneta lähdeveroa, toisin kuin muilta luxemburgilaisilta yhtiöiltä. Korkotuloja, joita Luxemburgissa kotipaikkaansa pitävät verovapauden piiriin kuulumattomat yritykset saavat, pidetään verotettavana tulona.

| (22) | Korot, joita vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt (kuten kaikki muutkin luxemburgilaiset yhtiöt) maksavat luonnollisille henkilöille — eli säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY (14) tarkoitetuille tosiasiallisille edunsaajille — joilla on kotipaikka jäsenvaltiossa, ovat Luxemburgissa kyseisessä direktiivissä säädetyn lähdeveron alaisia. Luxemburgissa on tammikuun 1 päivästä 2006 otettu käyttöön samankaltainen 10 prosentin vero (retenue libératoire), jota kannetaan sellaisille luonnollisille henkilöille maksettavista koroista, joilla on kotipaikka Luxemburgissa. Tätä veroa kannetaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden maksamista koroista. |
| --- | --- |

(22)

Korot, joita vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt (kuten kaikki muutkin luxemburgilaiset yhtiöt) maksavat luonnollisille henkilöille — eli säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa neuvoston direktiivissä 2003/48/EY (14) tarkoitetuille tosiasiallisille edunsaajille — joilla on kotipaikka jäsenvaltiossa, ovat Luxemburgissa kyseisessä direktiivissä säädetyn lähdeveron alaisia. Luxemburgissa on tammikuun 1 päivästä 2006 otettu käyttöön samankaltainen 10 prosentin vero (retenue libératoire), jota kannetaan sellaisille luonnollisille henkilöille maksettavista koroista, joilla on kotipaikka Luxemburgissa. Tätä veroa kannetaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden maksamista koroista.

| (23) | Kahdenväliset sopimukset, joita Luxemburg on tehnyt kaksinkertaisen verotuksen ja veropetosten estämiseksi, eivät yleensä koske vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä. |
| --- | --- |

(23)

Kahdenväliset sopimukset, joita Luxemburg on tehnyt kaksinkertaisen verotuksen ja veropetosten estämiseksi, eivät yleensä koske vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä.

| (24) | Pääomaverotuksen osalta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöiltä kannetaan 1 prosentin pääomanhankintavero käteisvaroista tai varojensiirroista (15). Lisäksi niiltä kannetaan maksetusta osakepääomasta ja emissiovoitoista 0,2 prosentin vuotuinen merkintävero, joka määräytyy edellisen tilikauden päättymishetken tilanteen mukaan (16). Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö voi lainata varoja osakkeenomistajiltaan, pankeilta tai muilta luottolaitoksilta ja laskea liikkeeseen joukkovelkakirjoja. Jos velkarahoituksen käyttäminen osakeannin sijaan ylittää tietyt taloudelliset suhdeluvut, sovelletaan alikapitalisointisääntöjä, jotta merkintäveron maksamista ei voitaisi välttää. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden hallituksen jäsenille, johtajille tai tilintarkastajille maksetuista voitto-osuuksista ja muista vastaavista palkkioista (tantieemeista) kannetaan 20 prosentin lähdevero, siitä riippumatta, onko heillä kotipaikka Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(24)

Pääomaverotuksen osalta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöiltä kannetaan 1 prosentin pääomanhankintavero käteisvaroista tai varojensiirroista (15). Lisäksi niiltä kannetaan maksetusta osakepääomasta ja emissiovoitoista 0,2 prosentin vuotuinen merkintävero, joka määräytyy edellisen tilikauden päättymishetken tilanteen mukaan (16). Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö voi lainata varoja osakkeenomistajiltaan, pankeilta tai muilta luottolaitoksilta ja laskea liikkeeseen joukkovelkakirjoja. Jos velkarahoituksen käyttäminen osakeannin sijaan ylittää tietyt taloudelliset suhdeluvut, sovelletaan alikapitalisointisääntöjä, jotta merkintäveron maksamista ei voitaisi välttää. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden hallituksen jäsenille, johtajille tai tilintarkastajille maksetuista voitto-osuuksista ja muista vastaavista palkkioista (tantieemeista) kannetaan 20 prosentin lähdevero, siitä riippumatta, onko heillä kotipaikka Luxemburgissa.

| (25) | Ainoastaan Luxemburgiin rekisteröidyt yhtiöt (17) voivat hyötyä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä. Sitä ei sovelleta yhden henkilön yrityksiin, sopimusperusteisiin yhteisyrityksiin, jotka eivät ole muodoltaan yhtiöitä, eikä ulkomaisten yhtiöiden kiinteisiin toimipaikkoihin, sivuliikkeisiin tai paikallisiin myyntipisteisiin. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön merkityn pääoman määrä riippuu yhtiömuodosta. Heinäkuun 29 päivänä 1977 annetun suurherttuan asetuksen mukaisesti vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvalla holdingyhtiöllä on oltava kokonaan maksettua osakepääomaa vähintään 24 000 euroa. |
| --- | --- |

(25)

Ainoastaan Luxemburgiin rekisteröidyt yhtiöt (17) voivat hyötyä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä. Sitä ei sovelleta yhden henkilön yrityksiin, sopimusperusteisiin yhteisyrityksiin, jotka eivät ole muodoltaan yhtiöitä, eikä ulkomaisten yhtiöiden kiinteisiin toimipaikkoihin, sivuliikkeisiin tai paikallisiin myyntipisteisiin. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön merkityn pääoman määrä riippuu yhtiömuodosta. Heinäkuun 29 päivänä 1977 annetun suurherttuan asetuksen mukaisesti vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvalla holdingyhtiöllä on oltava kokonaan maksettua osakepääomaa vähintään 24 000 euroa.

| (26) | Luxemburgiin sijoittautuneet yhtiöt voidaan rekisteröidä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviksi holdingyhtiöiksi, jos ne eivät harjoita muuta toimintaa kuin muiden luxemburgilaisten tai ulkomaalaisten yhtiöiden osakkuuksien hankintaa, hallussapitoa ja arvon lisäämistä muun muassa myöntämällä lainoja, pitämällä hallussa patentteja ja myöntämällä tekijänoikeuslisenssejä ja taitotietoa koskevia lisenssejä yhtiöille, joissa ne ovat osakkaina. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö ei voi harjoittaa omaan lukuunsa tuotannollista toimintaa eikä pitää yleisölle avointa kauppaliikettä. Jos yhtiön toiminta ulottuu tällä tavoin määritellyn toimialan ulkopuolelle, se menettää asemansa ja sitä kohdellaan täysin verovelvollisena liikeyrityksenä. |
| --- | --- |

(26)

Luxemburgiin sijoittautuneet yhtiöt voidaan rekisteröidä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviksi holdingyhtiöiksi, jos ne eivät harjoita muuta toimintaa kuin muiden luxemburgilaisten tai ulkomaalaisten yhtiöiden osakkuuksien hankintaa, hallussapitoa ja arvon lisäämistä muun muassa myöntämällä lainoja, pitämällä hallussa patentteja ja myöntämällä tekijänoikeuslisenssejä ja taitotietoa koskevia lisenssejä yhtiöille, joissa ne ovat osakkaina. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö ei voi harjoittaa omaan lukuunsa tuotannollista toimintaa eikä pitää yleisölle avointa kauppaliikettä. Jos yhtiön toiminta ulottuu tällä tavoin määritellyn toimialan ulkopuolelle, se menettää asemansa ja sitä kohdellaan täysin verovelvollisena liikeyrityksenä.

| (27) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvalle holdingyhtiölle luvallista toimintaa on muun muassa:






  a) | luxemburgilaisten tai ulkomaisten rajoitetun vastuun yhtiöiden osakkuuksien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti; |
| --- | --- | --- |

(27)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvalle holdingyhtiölle luvallista toimintaa on muun muassa:

a)

luxemburgilaisten tai ulkomaisten rajoitetun vastuun yhtiöiden osakkuuksien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti;

| b) | luxemburgilaisten tai ulkomaisten joukkovelkakirjojen, talletustodistusten ja debentuurien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti; |
| --- | --- |

b)

luxemburgilaisten tai ulkomaisten joukkovelkakirjojen, talletustodistusten ja debentuurien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti;

| c) | luxemburgilaisten tai ulkomaisten yhtiöiden omistusosuuksien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti; |
| --- | --- |

c)

luxemburgilaisten tai ulkomaisten yhtiöiden omistusosuuksien hankinta, hallussapito, hallinnointi ja myynti;

| d) | lainojen, ennakkojen tai takausten myöntäminen missä tahansa muodossa yhtiöille, joita se omistaa suoraan. Lainojen takaaminen edellyttää vähintään 25 prosentin osuutta kyseisten yhtiöiden pääomasta; |
| --- | --- |

d)

lainojen, ennakkojen tai takausten myöntäminen missä tahansa muodossa yhtiöille, joita se omistaa suoraan. Lainojen takaaminen edellyttää vähintään 25 prosentin osuutta kyseisten yhtiöiden pääomasta;

| e) | kullan tai kultaan sidottujen yritystodistusten hallussapito; |
| --- | --- |

e)

kullan tai kultaan sidottujen yritystodistusten hallussapito;

| f) | (pörssissä noteerattujen tai yksityisesti liikkeeseen laskettujen) joukkovelkakirjojen tai talletustodistusten liikkeeseenlasku; |
| --- | --- |

f)

(pörssissä noteerattujen tai yksityisesti liikkeeseen laskettujen) joukkovelkakirjojen tai talletustodistusten liikkeeseenlasku;

| g) | patenttien hankinta ja hallussapito, niiden hyödyntäminen myöntämällä tytäryhtiöille lisenssejä rojalteja vastaan (lisenssejä voidaan tarjota myös kolmansille, mutta siihen ei saa liittyä kaupankäyntiä); |
| --- | --- |

g)

patenttien hankinta ja hallussapito, niiden hyödyntäminen myöntämällä tytäryhtiöille lisenssejä rojalteja vastaan (lisenssejä voidaan tarjota myös kolmansille, mutta siihen ei saa liittyä kaupankäyntiä);

| h) | sellaisten tavaramerkkien ja lisenssien hallussapito, jotka täydentävät patentin hallussapitoa, ja niiden hyödyntäminen perimällä tytäryhtiöiltä rojalteja voi myös tulla kyseeseen, mutta ei pääasiallisena toimintana; |
| --- | --- |

h)

sellaisten tavaramerkkien ja lisenssien hallussapito, jotka täydentävät patentin hallussapitoa, ja niiden hyödyntäminen perimällä tytäryhtiöiltä rojalteja voi myös tulla kyseeseen, mutta ei pääasiallisena toimintana;

| i) | henkilöyhtiöiden osakkuuksien hallussapito, jos vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön hallussa on maksetusta pääomasta vähintään 1 240 000 euron osuus ja sen taloudellinen vastuu rajoittuu pääomasijoituksen määrään. |
| --- | --- |

i)

henkilöyhtiöiden osakkuuksien hallussapito, jos vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön hallussa on maksetusta pääomasta vähintään 1 240 000 euron osuus ja sen taloudellinen vastuu rajoittuu pääomasijoituksen määrään.

| (28) | Kiellettyä on muun muassa:






  a) | tuotannollisen tai kaupallisen toiminna harjoittaminen tai palvelujen tarjoaminen; |
| --- | --- | --- |

(28)

Kiellettyä on muun muassa:

a)

tuotannollisen tai kaupallisen toiminna harjoittaminen tai palvelujen tarjoaminen;

| b) | yleisölle avoimen kauppaliikkeen pitäminen; |
| --- | --- |

b)

yleisölle avoimen kauppaliikkeen pitäminen;

| c) | muiden kuin omassa käytössä olevien kiinteistöjen omistaminen; |
| --- | --- |

c)

muiden kuin omassa käytössä olevien kiinteistöjen omistaminen;

| d) | agentti-, pankki- tai johtamistoiminnan harjoittaminen maksua vastaan muiden kuin tytäryhtiöiden puolesta; |
| --- | --- |

d)

agentti-, pankki- tai johtamistoiminnan harjoittaminen maksua vastaan muiden kuin tytäryhtiöiden puolesta;

| e) | kestoltaan lyhyiden tai keskipitkien yritystodistusten liikkeeseenlasku; |
| --- | --- |

e)

kestoltaan lyhyiden tai keskipitkien yritystodistusten liikkeeseenlasku;

| f) | lainojen, ennakkojen tai takausten myöntäminen missä tahansa muodossa muille kuin tytäryhtiöille; |
| --- | --- |

f)

lainojen, ennakkojen tai takausten myöntäminen missä tahansa muodossa muille kuin tytäryhtiöille;

| g) | sellaisten immateriaalioikeuksien hankinta, joita ei voida patentoida; |
| --- | --- |

g)

sellaisten immateriaalioikeuksien hankinta, joita ei voida patentoida;

| h) | suora osallistuminen tytäryhtiöiden liiketoimintaan. |
| --- | --- |

h)

suora osallistuminen tytäryhtiöiden liiketoimintaan.

| (29) | Luxemburgin rekisteröinti- ja kiinteistöhallinto (Administration de l'enregistrement et des domaines) valvoo vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä. Sillä on oikeus tutkia niiden kirjanpito, mutta vain sen varmistamiseksi, että niiden harjoittama toiminta on vuoden 1929 lain mukaista. |
| --- | --- |

(29)

Luxemburgin rekisteröinti- ja kiinteistöhallinto (Administration de l'enregistrement et des domaines) valvoo vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä. Sillä on oikeus tutkia niiden kirjanpito, mutta vain sen varmistamiseksi, että niiden harjoittama toiminta on vuoden 1929 lain mukaista.

| (30) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin kuuluu erityinen holdingyhtiömuoto, nimittäin milliardaire-holdingyhtiö Sellainen on voitu muodostaa joko hankkimalla ulkomaisten yhtiöiden osakkeita tai korottamalla maksettu osakepääoma ja rahastot vähintään 24 miljoonaan euroon (1 miljardi Luxemburgin frangia). Milliardaire-holdingyhtiöihin voidaan soveltaa verojärjestelyä, jossa merkintävero voidaan yhtiön niin halutessa korvata verolla, jota kutsutaan tuloveroksi. Milliardaire-holdingyhtiöistä vuonna 1937 annetun suurherttuan asetuksen mukaisesti tätä tuloveroa kannetaan joukkovelkakirjojen ja arvopaperien haltijoille maksettavista koroista, osakkeenomistajille maksetuista osingoista ja tällaisen yhtiön johtajille, tilintarkastajille ja pesänhoitajille maksetuista tantieemeista. |
| --- | --- |

(30)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin kuuluu erityinen holdingyhtiömuoto, nimittäin milliardaire-holdingyhtiö Sellainen on voitu muodostaa joko hankkimalla ulkomaisten yhtiöiden osakkeita tai korottamalla maksettu osakepääoma ja rahastot vähintään 24 miljoonaan euroon (1 miljardi Luxemburgin frangia). Milliardaire-holdingyhtiöihin voidaan soveltaa verojärjestelyä, jossa merkintävero voidaan yhtiön niin halutessa korvata verolla, jota kutsutaan tuloveroksi. Milliardaire-holdingyhtiöistä vuonna 1937 annetun suurherttuan asetuksen mukaisesti tätä tuloveroa kannetaan joukkovelkakirjojen ja arvopaperien haltijoille maksettavista koroista, osakkeenomistajille maksetuista osingoista ja tällaisen yhtiön johtajille, tilintarkastajille ja pesänhoitajille maksetuista tantieemeista.

| (31) | Jos joukkovelkakirjojen tai osakkeiden haltijoille maksettujen korkojen kokonaismäärä on tilikaudella vähintään 2,4 miljoonaa euroa, vero lasketaan käyttäen asteikkoa, jossa maksettujen korkojen osuus on 3 prosenttia, jaettujen osinkojen, tantieemien ja palkkioiden osuus 1,2 miljoonan euron yhteismäärään asti 1,8 prosenttia ja tämän summan ylittävältä osalta 0,1 prosenttia osinkojen, tantieemien ja palkkioiden määrästä. Jos joukkovelkakirjojen tai osakkeiden haltijoille maksettujen korkojen kokonaismäärä on tilikaudella alle 2,4 miljoonaa euroa, vero lasketaan käyttäen toista asteikkoa, jossa maksettujen korkojen osuus on 3 prosenttia, osinkojen, tantieemien ja palkkioiden osuus 2,4 miljoonan euron ja maksettujen korkojen kokonaismäärän erotukseen asti 3 prosenttia, tämän raja-arvon ylittävien osinkojen osuus 1,2 miljoonaan euroon asti 1,8 prosenttia ja tämän summan ylittävältä osalta 0,1 prosenttia osinkojen, tantieemien ja palkkioiden määrästä. Milliardaire-holdingyhtiöihin ei siis sovelleta tavanomaisia merkintäveroa koskevia alikapitalisointisääntöjä, eikä tantieemeihin ja palkkioihin sovelleta lähdeveroa. |
| --- | --- |

(31)

Jos joukkovelkakirjojen tai osakkeiden haltijoille maksettujen korkojen kokonaismäärä on tilikaudella vähintään 2,4 miljoonaa euroa, vero lasketaan käyttäen asteikkoa, jossa maksettujen korkojen osuus on 3 prosenttia, jaettujen osinkojen, tantieemien ja palkkioiden osuus 1,2 miljoonan euron yhteismäärään asti 1,8 prosenttia ja tämän summan ylittävältä osalta 0,1 prosenttia osinkojen, tantieemien ja palkkioiden määrästä. Jos joukkovelkakirjojen tai osakkeiden haltijoille maksettujen korkojen kokonaismäärä on tilikaudella alle 2,4 miljoonaa euroa, vero lasketaan käyttäen toista asteikkoa, jossa maksettujen korkojen osuus on 3 prosenttia, osinkojen, tantieemien ja palkkioiden osuus 2,4 miljoonan euron ja maksettujen korkojen kokonaismäärän erotukseen asti 3 prosenttia, tämän raja-arvon ylittävien osinkojen osuus 1,2 miljoonaan euroon asti 1,8 prosenttia ja tämän summan ylittävältä osalta 0,1 prosenttia osinkojen, tantieemien ja palkkioiden määrästä. Milliardaire-holdingyhtiöihin ei siis sovelleta tavanomaisia merkintäveroa koskevia alikapitalisointisääntöjä, eikä tantieemeihin ja palkkioihin sovelleta lähdeveroa.

| (32) | Milliardaire-holdingyhtiöille luvallista toimintaa on muun muassa:






  a) | taloudellisen avun antaminen yhtiölle, joka on suoraan tai välillisesti sen tosiasiallisessa määräysvallassa; |
| --- | --- | --- |

(32)

Milliardaire-holdingyhtiöille luvallista toimintaa on muun muassa:

a)

taloudellisen avun antaminen yhtiölle, joka on suoraan tai välillisesti sen tosiasiallisessa määräysvallassa;

| b) | taloudellisen avun antaminen yhtiölle, jossa sen määräysvallassa olevilla yhtiöillä on vähintään 25 prosentin osuus ja johon on pysyvät taloudelliset suhteet; |
| --- | --- |

b)

taloudellisen avun antaminen yhtiölle, jossa sen määräysvallassa olevilla yhtiöillä on vähintään 25 prosentin osuus ja johon on pysyvät taloudelliset suhteet;

| c) | taloudellisen avun antaminen tytäryhtiöille, jotka ovat tosiasiallisesti sellaisten yhtiöiden määräysvallassa, joista sillä on hallussaan 25 prosentin osuus. |
| --- | --- |

c)

taloudellisen avun antaminen tytäryhtiöille, jotka ovat tosiasiallisesti sellaisten yhtiöiden määräysvallassa, joista sillä on hallussaan 25 prosentin osuus.

| (33) | Edellä kuvattu verovapaus on ulotettu tietyin ehdoin rahoitusholdingeihin, jotka ovat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden alalaji. Ne huolehtivat yritysryhmittymien tai yritysryhmien tytäryhtiöiden toiminnan rahoittamisesta. Yhtiön katsotaan olevan osa ryhmittymää, jos se käyttää yhteistä nimeä, joka on merkki keskinäisestä riippuvuudesta, tai jos saman ryhmittymän yhtiöillä on hallussaan huomattava osuus (vähintään 25 prosenttia) toistensa osakepääomasta ja niiden välillä on pysyvät taloudelliset suhteet. |
| --- | --- |

(33)

Edellä kuvattu verovapaus on ulotettu tietyin ehdoin rahoitusholdingeihin, jotka ovat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden alalaji. Ne huolehtivat yritysryhmittymien tai yritysryhmien tytäryhtiöiden toiminnan rahoittamisesta. Yhtiön katsotaan olevan osa ryhmittymää, jos se käyttää yhteistä nimeä, joka on merkki keskinäisestä riippuvuudesta, tai jos saman ryhmittymän yhtiöillä on hallussaan huomattava osuus (vähintään 25 prosenttia) toistensa osakepääomasta ja niiden välillä on pysyvät taloudelliset suhteet.

| (34) | Milliardaire-holdingyhtiön tapaan rahoitusholding voi harjoittaa laajemmin ryhmittymän sisäisiä rahoitustoimintoja kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat rahoittaa vain sellaisia yhtiöitä, josta ne omistavat suoraan osuuden, mutta rahoitusholdingit voivat myöntää lainoja kaikille ryhmittymäänsä kuuluville yhtiöille. Rahoitusholdingille luvallista toimintaa on muun muassa:






  a) | ryhmittymän muiden jäsenien rahoitus myöntämällä lainoja sekä yhtiöille, joissa niillä ei ole suoraa omistusosuutta, että yhtiöille, joissa niillä on suora omistusosuus; |
| --- | --- | --- |

(34)

Milliardaire-holdingyhtiön tapaan rahoitusholding voi harjoittaa laajemmin ryhmittymän sisäisiä rahoitustoimintoja kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat rahoittaa vain sellaisia yhtiöitä, josta ne omistavat suoraan osuuden, mutta rahoitusholdingit voivat myöntää lainoja kaikille ryhmittymäänsä kuuluville yhtiöille. Rahoitusholdingille luvallista toimintaa on muun muassa:

a)

ryhmittymän muiden jäsenien rahoitus myöntämällä lainoja sekä yhtiöille, joissa niillä ei ole suoraa omistusosuutta, että yhtiöille, joissa niillä on suora omistusosuus;

| b) | sellaisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku, joiden tuotto käytetään saman ryhmittymän jonkin muun jäsenen toiminnan rahoittamiseen; |
| --- | --- |

b)

sellaisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku, joiden tuotto käytetään saman ryhmittymän jonkin muun jäsenen toiminnan rahoittamiseen;

| c) | laskusaatavien rahoitus ryhmittymän sisällä factoringyhtiönä toimien; |
| --- | --- |

c)

laskusaatavien rahoitus ryhmittymän sisällä factoringyhtiönä toimien;

| d) | käteistalletusten vastaanotto ryhmittymään kuuluvilta yhtiöiltä ennakoiden tarjoamiseksi muille yhtiöille. |
| --- | --- |

d)

käteistalletusten vastaanotto ryhmittymään kuuluvilta yhtiöiltä ennakoiden tarjoamiseksi muille yhtiöille.

| (35) | Luxemburgin hallitus antoi 6 päivänä marraskuuta 2003 maan parlamentille lakiesityksen nro 5231, joka koski vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain muuttamista. Luxemburgin parlamentti hyväksyi edellä mainitun lakiesityksen 19 päivänä huhtikuuta 2003 pitämässään istunnossa tietyin muutoksin. Uusi laki vahvistettiin 21 päivänä kesäkuuta 2005, ja se julkaistiin Luxemburgin suurruhtinaskunnan virallisessa lehdessä 22 päivänä kesäkuuta 2005. Laki tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005. |
| --- | --- |

(35)

Luxemburgin hallitus antoi 6 päivänä marraskuuta 2003 maan parlamentille lakiesityksen nro 5231, joka koski vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelystä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain muuttamista. Luxemburgin parlamentti hyväksyi edellä mainitun lakiesityksen 19 päivänä huhtikuuta 2003 pitämässään istunnossa tietyin muutoksin. Uusi laki vahvistettiin 21 päivänä kesäkuuta 2005, ja se julkaistiin Luxemburgin suurruhtinaskunnan virallisessa lehdessä 22 päivänä kesäkuuta 2005. Laki tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2005.

| (36) | Kyseisen lain mukaan sellaisia holdingeja, joiden tilikauden aikana jaetuista osingoista vähintään 5 prosenttia tulee sellaisilta yhtiöiltä, joiden kotipaikka ei ole Luxemburgissa ja jotka eivät ole Luxemburgin tuloveroa vastaavan tuloveron alaisia, ei enää pidetä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvina holdingyhtiöinä vaan yleisen verojärjestelmän soveltamisalaan kuuluvina yhtiöinä. Lakiesitykseen liittyvissä parlamentin asiakirjoissa selostetaan, että tuloveroa pidetään Luxemburgin tuloveroa vastaavana, jos verokanta on vähintään 11 prosenttia (eli 50 prosenttia Luxemburgin yhtiöverosta) ja veropohja on sama kuin Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(36)

Kyseisen lain mukaan sellaisia holdingeja, joiden tilikauden aikana jaetuista osingoista vähintään 5 prosenttia tulee sellaisilta yhtiöiltä, joiden kotipaikka ei ole Luxemburgissa ja jotka eivät ole Luxemburgin tuloveroa vastaavan tuloveron alaisia, ei enää pidetä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvina holdingyhtiöinä vaan yleisen verojärjestelmän soveltamisalaan kuuluvina yhtiöinä. Lakiesitykseen liittyvissä parlamentin asiakirjoissa selostetaan, että tuloveroa pidetään Luxemburgin tuloveroa vastaavana, jos verokanta on vähintään 11 prosenttia (eli 50 prosenttia Luxemburgin yhtiöverosta) ja veropohja on sama kuin Luxemburgissa.

| (37) | Lain liitteenä olevista kommenteista käy ilmi, että muutokset on tehty, jotta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely vastaisi suosituksia, joita neuvosto esitti Luxemburgin viranomaisille 3 päivänä kesäkuuta 2003 yritysverotukseen sovellettaviin menettelysääntöihin liittyvän arvioinnin yhteydessä. Uudella lailla otettiin käyttöön siirtymäkauden järjestely, jolla vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöt ja milliardaire-holdingyhtiöt säilyttävät etunsa lain voimaantulosta 1 päivään tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(37)

Lain liitteenä olevista kommenteista käy ilmi, että muutokset on tehty, jotta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely vastaisi suosituksia, joita neuvosto esitti Luxemburgin viranomaisille 3 päivänä kesäkuuta 2003 yritysverotukseen sovellettaviin menettelysääntöihin liittyvän arvioinnin yhteydessä. Uudella lailla otettiin käyttöön siirtymäkauden järjestely, jolla vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöt ja milliardaire-holdingyhtiöt säilyttävät etunsa lain voimaantulosta 1 päivään tammikuuta 2011.

III.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (38) | Komissio katsoi 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Komission mukaan järjestely antoi yksinomaan kyseisille holdingyhtiöille useita taloudellisia etuja antamalla niille poikkeuksellisia vapautuksia yhtiöverosta, lähdeverosta, varallisuusverosta ja kiinteistöverosta. Edellä mainitut edut rajoittavat kyseisten holdingyhtiöiden ja niiden taloudellisten ryhmittymien, joihin ne kuuluvat, verovelvollisuutta Luxemburgissa. |
| --- | --- |

(38)

Komissio katsoi 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Komission mukaan järjestely antoi yksinomaan kyseisille holdingyhtiöille useita taloudellisia etuja antamalla niille poikkeuksellisia vapautuksia yhtiöverosta, lähdeverosta, varallisuusverosta ja kiinteistöverosta. Edellä mainitut edut rajoittavat kyseisten holdingyhtiöiden ja niiden taloudellisten ryhmittymien, joihin ne kuuluvat, verovelvollisuutta Luxemburgissa.

| (39) | Komission mielestä näytti siltä, että edut vaikuttavat valtion varojen käyttöön, koska Luxemburg menettää verotuloja. Järjestely vaikutti valikoivalta, koska se koskee vain holdingyhtiöitä, jotka harjoittavat tietyntyyppistä toimintaa eli lähinnä rahoitustoimintaa, johtamista, lisenssien myöntämistä ja kassavirtojen hallintaa. Järjestely näytti myös olevan rajoitettu ryhmittymän sisäiseen toimintaan, sillä tuensaajien täytyy toimia ryhmittymän sisällä hyötyäkseen järjestelystä. Järjestely ei siis ollut avoin kaikille yrityksille vaan ainoastaan sellaisille, jotka muodostavat ryhmittymän, johon kuuluu Luxemburgissa perustettu holdingyhtiö, joka harjoittaa ainoastaan tiettyjä toimintoja, kuten rahoitusta, osakkuuksien hallinnointia, koordinointia ja lisenssien ja patenttien myöntämistä. |
| --- | --- |

(39)

Komission mielestä näytti siltä, että edut vaikuttavat valtion varojen käyttöön, koska Luxemburg menettää verotuloja. Järjestely vaikutti valikoivalta, koska se koskee vain holdingyhtiöitä, jotka harjoittavat tietyntyyppistä toimintaa eli lähinnä rahoitustoimintaa, johtamista, lisenssien myöntämistä ja kassavirtojen hallintaa. Järjestely näytti myös olevan rajoitettu ryhmittymän sisäiseen toimintaan, sillä tuensaajien täytyy toimia ryhmittymän sisällä hyötyäkseen järjestelystä. Järjestely ei siis ollut avoin kaikille yrityksille vaan ainoastaan sellaisille, jotka muodostavat ryhmittymän, johon kuuluu Luxemburgissa perustettu holdingyhtiö, joka harjoittaa ainoastaan tiettyjä toimintoja, kuten rahoitusta, osakkuuksien hallinnointia, koordinointia ja lisenssien ja patenttien myöntämistä.

| (40) | Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tyypillistä rahoitustoimintaa ja hallinnointia harjoitetaan yleensä kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kireää. Näin ollen vaikutti siltä, että kilpailu vääristyy, sillä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat etua verrattuna riippumattomiin palveluntarjoajiin ja rahoituksenvälittäjiin eli muun muassa pankkeihin ja perinteisiin konsulttiyrityksiin. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskeva verovapausjärjestely näytti vaikuttavan kauppaan, koska sillä suositaan ainoastaan sellaisia holdingyhtiöitä, jotka harjoittavat tietynlaista luonteeltaan kansainvälistä rahoitustoimintaa. |
| --- | --- |

(40)

Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tyypillistä rahoitustoimintaa ja hallinnointia harjoitetaan yleensä kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kireää. Näin ollen vaikutti siltä, että kilpailu vääristyy, sillä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat etua verrattuna riippumattomiin palveluntarjoajiin ja rahoituksenvälittäjiin eli muun muassa pankkeihin ja perinteisiin konsulttiyrityksiin. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskeva verovapausjärjestely näytti vaikuttavan kauppaan, koska sillä suositaan ainoastaan sellaisia holdingyhtiöitä, jotka harjoittavat tietynlaista luonteeltaan kansainvälistä rahoitustoimintaa.

| (41) | Näytti siltä, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tarkasteltavana oleva toimenpide on toimintatukea eikä se liity tiettyjen hankkeiden toteuttamiseen. Toimenpiteellä ainoastaan alennetaan edunsaajien juoksevia menoja edistämättä yhteisön tavoitteita. |
| --- | --- |

(41)

Näytti siltä, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa, koska tarkasteltavana oleva toimenpide on toimintatukea eikä se liity tiettyjen hankkeiden toteuttamiseen. Toimenpiteellä ainoastaan alennetaan edunsaajien juoksevia menoja edistämättä yhteisön tavoitteita.

| (42) | Komissio totesi myös, että kyseessä on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki. Vaikka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyä on muutettu vuoden 2005 lailla, muutokset eivät näyttäneet vaikuttavan tuen luonteeseen, sillä järjestelmässä myönnetyt edut eivät muuttuneet mitenkään. Muutoksilla järjestely ainoastaan rajataan tilapäisesti yhtiöihin, jotka eivät saa tietynlaista, Luxemburgin ulkopuolella kevennettyä verotusta nauttivaa osinkotuloa. |
| --- | --- |

(42)

Komissio totesi myös, että kyseessä on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki. Vaikka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyä on muutettu vuoden 2005 lailla, muutokset eivät näyttäneet vaikuttavan tuen luonteeseen, sillä järjestelmässä myönnetyt edut eivät muuttuneet mitenkään. Muutoksilla järjestely ainoastaan rajataan tilapäisesti yhtiöihin, jotka eivät saa tietynlaista, Luxemburgin ulkopuolella kevennettyä verotusta nauttivaa osinkotuloa.

| (43) | Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio pyysi Luxemburgin viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan arvioida tarkasteltavana olevan järjestelyn vaikutusta kauppaan erityisesti rahoituspalvelualalla. Lisäksi se pyysi Luxemburgia ja asianomaisia kolmansia esittämään huomautuksensa sen suhteen, oliko tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä, jos kyseinen järjestely pyydettäisiin lakkauttamaan. |
| --- | --- |

(43)

Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio pyysi Luxemburgin viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, jotka tarvitaan, jotta voidaan arvioida tarkasteltavana olevan järjestelyn vaikutusta kauppaan erityisesti rahoituspalvelualalla. Lisäksi se pyysi Luxemburgia ja asianomaisia kolmansia esittämään huomautuksensa sen suhteen, oliko tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä, jos kyseinen järjestely pyydettäisiin lakkauttamaan.

IV.   LUXEMBURGIN VIRANOMAISTEN JA KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (44) | Yksikään kolmas osapuoli ei ole virallisesti esittänyt huomautuksia sen jälkeen, kun komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (18)9 päivänä helmikuuta 2006. Useat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden edustajat ovat kuitenkin ottaneet epävirallisesti yhteyttä komissioon saadakseen tietoa muun muassa komission perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla aloittaman muodollisen tutkimusmenettelyn oikeudellisista seurauksista yksityishenkilöille ja saamiensa verohuojennusten laillisuudesta. |
| --- | --- |

(44)

Yksikään kolmas osapuoli ei ole virallisesti esittänyt huomautuksia sen jälkeen, kun komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (18)9 päivänä helmikuuta 2006. Useat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden edustajat ovat kuitenkin ottaneet epävirallisesti yhteyttä komissioon saadakseen tietoa muun muassa komission perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla aloittaman muodollisen tutkimusmenettelyn oikeudellisista seurauksista yksityishenkilöille ja saamiensa verohuojennusten laillisuudesta.

| (45) | Luxemburgin viranomaiset toimittivat huomautuksensa 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ne ilmoittivat olevansa sitä mieltä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Luxemburg ei ole esittänyt huomautuksia kyseisen verovapausjärjestelyn soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Luxemburgin viranomaiset toimittivat huomautuksensa 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ne ilmoittivat olevansa sitä mieltä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Luxemburg ei ole esittänyt huomautuksia kyseisen verovapausjärjestelyn soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

| (46) | Huhtikuun 13 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessään Luxemburg myös kieltäytyi toimittamasta tietoja, jotka tarvitaan, jotta voidaan arvioida tarkasteltavana olevan toimenpiteen vaikutusta kauppaan erityisesti rahoituspalvelualalla, ryhmittymän sisäisissä toiminnoissa ja immateriaalioikeuksien hallinnoinnissa. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden hoitamista sijoituksista ei toimitettu mitään tietoja eikä myöskään luetteloa kyseisistä holdingyhtiöstä. Luxemburgin viranomaisten mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä ei voida laatia luetteloa, koska ne eivät tarvitse hallinnollista lupaa. |
| --- | --- |

(46)

Huhtikuun 13 päivänä 2006 päivätyssä kirjeessään Luxemburg myös kieltäytyi toimittamasta tietoja, jotka tarvitaan, jotta voidaan arvioida tarkasteltavana olevan toimenpiteen vaikutusta kauppaan erityisesti rahoituspalvelualalla, ryhmittymän sisäisissä toiminnoissa ja immateriaalioikeuksien hallinnoinnissa. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden hoitamista sijoituksista ei toimitettu mitään tietoja eikä myöskään luetteloa kyseisistä holdingyhtiöstä. Luxemburgin viranomaisten mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä ei voida laatia luetteloa, koska ne eivät tarvitse hallinnollista lupaa.

| (47) | Kysymykseen, oliko tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä, jos lopullinen päätös olisi kielteinen, Luxemburgin viranomaiset totesivat, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyn mahdollinen lakkauttaminen vaikuttaisi Luxemburgin verojärjestelmään sillä tavoin, että kyseisen järjestelyn piiriin kuuluvien toimijoiden luottamusta olisi suojattava. Viimeksi mainitut eivät ole voineet varautua siihen, että oikeudellinen asema poistettaisiin kokonaan ”yhdessä yössä”. |
| --- | --- |

(47)

Kysymykseen, oliko tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä, jos lopullinen päätös olisi kielteinen, Luxemburgin viranomaiset totesivat, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyn mahdollinen lakkauttaminen vaikuttaisi Luxemburgin verojärjestelmään sillä tavoin, että kyseisen järjestelyn piiriin kuuluvien toimijoiden luottamusta olisi suojattava. Viimeksi mainitut eivät ole voineet varautua siihen, että oikeudellinen asema poistettaisiin kokonaan ”yhdessä yössä”.

| (48) | Luxemburgin viranomaiset kiistävät tarkasteltavana olevan verojärjestelyn olevan tukea 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään. |
| --- | --- |

(48)

Luxemburgin viranomaiset kiistävät tarkasteltavana olevan verojärjestelyn olevan tukea 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään.

| (49) | Ensinnäkin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä ei Luxemburgin viranomaisten mielestä koidu etua holdingyhtiöiden yleiseen verojärjestelmään verrattuna. Sen tarkoituksena on pelkästään välttää liikeyritysten jakamien voittojen moninkertainen verotus. Ilman kyseistä verovapausjärjestelyä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt olisivat itse asiassa verotuksellisesti huonomassa asemassa, koska liikeyrityksen voittoa verotetaan ensimmäisen kerran kyseisen yrityksen voittoina, toisen kerran voitonjaon yhteydessä holdingyhtiön osakkuustuloina ja viimeksi — jos voittoa jaetaan osakkeenomistajille — holdingyhtiön osakkeenomistajan osinkoina. |
| --- | --- |

(49)

Ensinnäkin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelystä ei Luxemburgin viranomaisten mielestä koidu etua holdingyhtiöiden yleiseen verojärjestelmään verrattuna. Sen tarkoituksena on pelkästään välttää liikeyritysten jakamien voittojen moninkertainen verotus. Ilman kyseistä verovapausjärjestelyä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt olisivat itse asiassa verotuksellisesti huonomassa asemassa, koska liikeyrityksen voittoa verotetaan ensimmäisen kerran kyseisen yrityksen voittoina, toisen kerran voitonjaon yhteydessä holdingyhtiön osakkuustuloina ja viimeksi — jos voittoa jaetaan osakkeenomistajille — holdingyhtiön osakkeenomistajan osinkoina.

| (50) | Toisena seikkana Luxemburgin viranomaiset toteavat, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei ole valikoiva eikä se näin ollen vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseistä järjestelyä voivat hyödyntää kaikki samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevat yritykset eli yritykset, jotka hankkivat osakkuuksia ja hallinnoivat, rahoittavat ja lisäävät niiden osakkuuksien arvoa, jotka niillä on yhtiöissä, joita ne käyttävät määräysvaltaa. |
| --- | --- |

(50)

Toisena seikkana Luxemburgin viranomaiset toteavat, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei ole valikoiva eikä se näin ollen vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseistä järjestelyä voivat hyödyntää kaikki samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevat yritykset eli yritykset, jotka hankkivat osakkuuksia ja hallinnoivat, rahoittavat ja lisäävät niiden osakkuuksien arvoa, jotka niillä on yhtiöissä, joita ne käyttävät määräysvaltaa.

| (51) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa, koska kyseiset holdingyhtiöt ovat pelkästään tulojen passiivisia vastaanottajia eivätkä ne ole samassa tilanteessa kuin itsenäiset palveluntarjoajat. Komissio ei kuitenkaan Luxemburgin viranomaisten mielestä ole osoittanut, että kyseinen järjestely vahvistaisi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden asemaa muuntyyppisiin holdingyhtiöihin verrattuna. |
| --- | --- |

(51)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa, koska kyseiset holdingyhtiöt ovat pelkästään tulojen passiivisia vastaanottajia eivätkä ne ole samassa tilanteessa kuin itsenäiset palveluntarjoajat. Komissio ei kuitenkaan Luxemburgin viranomaisten mielestä ole osoittanut, että kyseinen järjestely vahvistaisi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden asemaa muuntyyppisiin holdingyhtiöihin verrattuna.

V.   JÄRJESTELYN ARVIOINTI

| (52) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(52)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (53) | Komissio on tutkinut vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyn Luxemburgin viranomaisten esittämien huomautusten valossa. Komissio ei ole lukuisista vastaväitteistä huolimatta voinut muuttaa alustavaa arviotaan, jonka mukaan kyseisille yhtiöille järjestelyn puitteissa myönnetyt veroedut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(53)

Komissio on tutkinut vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyn Luxemburgin viranomaisten esittämien huomautusten valossa. Komissio ei ole lukuisista vastaväitteistä huolimatta voinut muuttaa alustavaa arviotaan, jonka mukaan kyseisille yhtiöille järjestelyn puitteissa myönnetyt veroedut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

| (54) | Kansallista toimenpidettä pidetään valtiontukena, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: 1) kyseisestä toimenpiteestä koituu etua, 2) etu myönnetään valtion varoin, 3) etu on valikoiva ja 4) kyseinen toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (19). |
| --- | --- |

(54)

Kansallista toimenpidettä pidetään valtiontukena, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät: 1) kyseisestä toimenpiteestä koituu etua, 2) etu myönnetään valtion varoin, 3) etu on valikoiva ja 4) kyseinen toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (19).

| (55) | Komissio katsoo, että vuoden 1929 lailla myönnetään veroetuja, jotka eivät rajoitu muiden holdingyhtiöiden Luxemburgissa saamien tulojen kaksinkertaisen verotuksen estämiseen. Kyse on tuloista, jotka ovat periaatteessa veronalaisia mutta joiden verotusta huojennetaan, koska veroa on jo maksettu joko Luxemburgissa tai ulkomailla. |
| --- | --- |

(55)

Komissio katsoo, että vuoden 1929 lailla myönnetään veroetuja, jotka eivät rajoitu muiden holdingyhtiöiden Luxemburgissa saamien tulojen kaksinkertaisen verotuksen estämiseen. Kyse on tuloista, jotka ovat periaatteessa veronalaisia mutta joiden verotusta huojennetaan, koska veroa on jo maksettu joko Luxemburgissa tai ulkomailla.

| (56) | Komissio katsoo, että järjestelyllä myönnetään useita yleisestä järjestelmästä poikkeavia veroetuja ja että näillä eduilla suositaan tiettyjä yrityksiä, jotka harjoittavat joitakin lähinnä rahoitusalaan liittyviä toimintoja Luxemburgissa. Näin ollen järjestely on valikoiva. Koska Luxemburg on esittänyt vakavia vastaväitteitä, komissio pitää aiheellisena esittää täsmälliset syyt, joiden perusteella voidaan katsoa, että edellä kuvattu järjestely täyttää kaikki johdanto-osan 53 kappaleessa mainitut ehdot. |
| --- | --- |

(56)

Komissio katsoo, että järjestelyllä myönnetään useita yleisestä järjestelmästä poikkeavia veroetuja ja että näillä eduilla suositaan tiettyjä yrityksiä, jotka harjoittavat joitakin lähinnä rahoitusalaan liittyviä toimintoja Luxemburgissa. Näin ollen järjestely on valikoiva. Koska Luxemburg on esittänyt vakavia vastaväitteitä, komissio pitää aiheellisena esittää täsmälliset syyt, joiden perusteella voidaan katsoa, että edellä kuvattu järjestely täyttää kaikki johdanto-osan 53 kappaleessa mainitut ehdot.

| (57) | Luxemburg katsoi 13 päivänä huhtikuuta 2005 esittämissään huomautuksissa, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verotusjärjestelmä oli yleinen verojärjestely, jota sovelletaan koosta, toimialasta ja oikeudellisesta muodosta riippumatta yhtiöihin, jotka saavat pelkästään passiivisia tuloja, joita on jo verotettu tulojen syntyessä. Luxemburg totesi myös, että järjestely oli perusteltu Luxemburgin verojärjestelmän yleisen rakenteen vuoksi. Verojärjestelmässä pyritään välttämään kaksinkertaista verotusta, ja kokonaan verovelvollisille yhtiöille on tarjolla muita vastaavia järjestelyjä, joilla vältetään kaksinkertainen verotus. Luxemburg katsoo, että järjestelystä ei koidu etua kahdesta syystä. |
| --- | --- |

(57)

Luxemburg katsoi 13 päivänä huhtikuuta 2005 esittämissään huomautuksissa, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verotusjärjestelmä oli yleinen verojärjestely, jota sovelletaan koosta, toimialasta ja oikeudellisesta muodosta riippumatta yhtiöihin, jotka saavat pelkästään passiivisia tuloja, joita on jo verotettu tulojen syntyessä. Luxemburg totesi myös, että järjestely oli perusteltu Luxemburgin verojärjestelmän yleisen rakenteen vuoksi. Verojärjestelmässä pyritään välttämään kaksinkertaista verotusta, ja kokonaan verovelvollisille yhtiöille on tarjolla muita vastaavia järjestelyjä, joilla vältetään kaksinkertainen verotus. Luxemburg katsoo, että järjestelystä ei koidu etua kahdesta syystä.

| (58) | Ensinnäkin Luxemburgin yhtiöverojärjestelmässä on useita muitakin kaikille toimijoille tarjolla olevia järjestelyjä, joita voidaan vaihtoehtoisesti soveltaa vastaavissa tilanteissa. Tällaisesta järjestelmästä ei näin ollen voisi saada perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut Banks-tuomiossaan (20). Kyseisessä tuomiossa tuomioistuin katsoi, että kyseessä ei ole tuki, jos eri verotusmuotoja, joista voi olla etua talouden toimijoiden tekemistä valinnoista riippuen, sovelletaan erotuksetta kaikkiin toimijoihin. |
| --- | --- |

(58)

Ensinnäkin Luxemburgin yhtiöverojärjestelmässä on useita muitakin kaikille toimijoille tarjolla olevia järjestelyjä, joita voidaan vaihtoehtoisesti soveltaa vastaavissa tilanteissa. Tällaisesta järjestelmästä ei näin ollen voisi saada perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut Banks-tuomiossaan (20). Kyseisessä tuomiossa tuomioistuin katsoi, että kyseessä ei ole tuki, jos eri verotusmuotoja, joista voi olla etua talouden toimijoiden tekemistä valinnoista riippuen, sovelletaan erotuksetta kaikkiin toimijoihin.

| (59) | Toiseksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verorasitusta arvioitaessa olisi Luxemburgin viranomaisten mukaan otettava huomioon järjestelyn kaikki edut ja haitat. Komissio ei ollut kuitenkaan selvästikään toiminut näin. Luxemburgin viranomaiset väittivät toimittaneensa 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellään kolme esimerkkiä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä, joille oli ollut haittaa kyseisen järjestelyn soveltamisesta verrattuna verovelvollisiin holdingyhtiöihin. |
| --- | --- |

(59)

Toiseksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verorasitusta arvioitaessa olisi Luxemburgin viranomaisten mukaan otettava huomioon järjestelyn kaikki edut ja haitat. Komissio ei ollut kuitenkaan selvästikään toiminut näin. Luxemburgin viranomaiset väittivät toimittaneensa 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellään kolme esimerkkiä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvista holdingyhtiöistä, joille oli ollut haittaa kyseisen järjestelyn soveltamisesta verrattuna verovelvollisiin holdingyhtiöihin.

| (60) | Komissio ei voi yhtyä Luxemburgin viranomaisten päätelmiin. Toisin kuin viranomaiset väittävät, kyseiseen järjestelyyn sisältyy useita vapautuksia verosta, muun muassa tuloverosta, kunnallisesta yritysverosta ja varallisuusverosta. Nämä vapautukset ovat poikkeuksia kyseisten yhteisöjen yleisestä verojärjestelmästä. Poikkeuksilla ei pyritä myöskään pelkästään välttämään tulojen kaksinkertainen verotus vaan keventämään tiettyjä veroja, joita tietyistä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa tarkoitetuista holdingyhtiöiden taloudellisista toiminnoista kannetaan. |
| --- | --- |

(60)

Komissio ei voi yhtyä Luxemburgin viranomaisten päätelmiin. Toisin kuin viranomaiset väittävät, kyseiseen järjestelyyn sisältyy useita vapautuksia verosta, muun muassa tuloverosta, kunnallisesta yritysverosta ja varallisuusverosta. Nämä vapautukset ovat poikkeuksia kyseisten yhteisöjen yleisestä verojärjestelmästä. Poikkeuksilla ei pyritä myöskään pelkästään välttämään tulojen kaksinkertainen verotus vaan keventämään tiettyjä veroja, joita tietyistä 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa tarkoitetuista holdingyhtiöiden taloudellisista toiminnoista kannetaan.

| (61) | On totta, että vuoden 1929 lain mukainen holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei koske kaikkia veroja, joita luxemburgilaisilta yhtiöiltä yleensä kannetaan (21). Tässä menettelyssä rajoitutaan havaittuihin verovapauksiin ja tarkastellaan useita henkilöveroja, joista myönnetään helpotuksia (22). Välittömistä veroista, kuten tuloverosta, kunnallisesta yritysverosta ja varallisuusverosta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt on vapautettu kokonaan. |
| --- | --- |

(61)

On totta, että vuoden 1929 lain mukainen holdingyhtiöiden verovapausjärjestely ei koske kaikkia veroja, joita luxemburgilaisilta yhtiöiltä yleensä kannetaan (21). Tässä menettelyssä rajoitutaan havaittuihin verovapauksiin ja tarkastellaan useita henkilöveroja, joista myönnetään helpotuksia (22). Välittömistä veroista, kuten tuloverosta, kunnallisesta yritysverosta ja varallisuusverosta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt on vapautettu kokonaan.

| (62) | Edellä esitetyn perusteella komissio myöntää, että toisin kuin se 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä väitti, vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä kannetaan kiinteistöveroa 1 päivänä joulukuuta 1936 annetun lain mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitetyn perusteella komissio myöntää, että toisin kuin se 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä väitti, vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä kannetaan kiinteistöveroa 1 päivänä joulukuuta 1936 annetun lain mukaisesti.

| (63) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille osakkuustuloista (osingot ja arvonnousut) kannettavasta tuloverosta ja kunnallisesta yritysverosta myönnettävä huojennus on paljon suurempi kuin huojennus, joka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuulumattomille holdingyhtiöille myönnetään osinkojen ja arvonnousun osalta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat verohuojennukset siitä riippumatta, täyttävätkö ne kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tarkoitetun yhteisen verovapausjärjestelyn ehdot (23). Niille siis myönnetään verohuojennukset viran puolesta toisin kuin verovelvollisille yhtiöille. Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen verovapaus tuottaa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille etua, koska se alentaa kustannuksia, joita niille muuten syntyisi (24). |
| --- | --- |

(63)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille osakkuustuloista (osingot ja arvonnousut) kannettavasta tuloverosta ja kunnallisesta yritysverosta myönnettävä huojennus on paljon suurempi kuin huojennus, joka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuulumattomille holdingyhtiöille myönnetään osinkojen ja arvonnousun osalta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat verohuojennukset siitä riippumatta, täyttävätkö ne kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tarkoitetun yhteisen verovapausjärjestelyn ehdot (23). Niille siis myönnetään verohuojennukset viran puolesta toisin kuin verovelvollisille yhtiöille. Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen verovapaus tuottaa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille etua, koska se alentaa kustannuksia, joita niille muuten syntyisi (24).

| (64) | Komissio haluaa vielä lisätä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden saamat korot ja rojaltit ovat täysin vapaita tuloverosta ja kunnallisesta yritysverosta, mikä ei vastaa Luxemburgissa muihin holdingyhtiöihin sovellettavaa yleistä verojärjestelmää. Verovapautta ei kuitenkaan voida pitää perusteltuna tulojen kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi, varsinkaan koska maksuvelvollisilta on jo vähennetty vastaavat kulut. Näiden tulojen 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukainen verovapaus on näin ollen poikkeuksellinen ja ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että korko- ja rojaltimaksut ovat ainakin kertaalleen tuloveron alaisia. Verovapauden poikkeusluonteen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tavanomaisesti aiheutuvat kustannukset alenevat myös tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(64)

Komissio haluaa vielä lisätä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden saamat korot ja rojaltit ovat täysin vapaita tuloverosta ja kunnallisesta yritysverosta, mikä ei vastaa Luxemburgissa muihin holdingyhtiöihin sovellettavaa yleistä verojärjestelmää. Verovapautta ei kuitenkaan voida pitää perusteltuna tulojen kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi, varsinkaan koska maksuvelvollisilta on jo vähennetty vastaavat kulut. Näiden tulojen 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukainen verovapaus on näin ollen poikkeuksellinen ja ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että korko- ja rojaltimaksut ovat ainakin kertaalleen tuloveron alaisia. Verovapauden poikkeusluonteen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tavanomaisesti aiheutuvat kustannukset alenevat myös tässä tapauksessa.

| (65) | Komissio toteaa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden jakamien voittojen, osinkojen ja rojaltien lähdeverosta, että kyseisiltä yhtiöiltä ei kanneta Luxemburgissa yleensä sovellettavaa lähdeveroa maksuista henkilöille, joiden kotipaikka ei ole Luxemburgissa, eikä tantieemeista kannettavaa veroa, jos kyseessä on milliardaire-holdingyhtiö. Tämän vuoksi komissio katsoo, että myös tässä tapauksessa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tavanomaisesti aiheutuvat kustannukset alenevat. |
| --- | --- |

(65)

Komissio toteaa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden jakamien voittojen, osinkojen ja rojaltien lähdeverosta, että kyseisiltä yhtiöiltä ei kanneta Luxemburgissa yleensä sovellettavaa lähdeveroa maksuista henkilöille, joiden kotipaikka ei ole Luxemburgissa, eikä tantieemeista kannettavaa veroa, jos kyseessä on milliardaire-holdingyhtiö. Tämän vuoksi komissio katsoo, että myös tässä tapauksessa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tavanomaisesti aiheutuvat kustannukset alenevat.

| (66) | Vaikka oletettaisiin, että kyseinen vapautus lähdeverosta koituisi suoraan tulojen saajien eduksi ja vain välillisesti vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden eduksi, komissio katsoo, että se siltikin alentaa viimeksi mainittujen kustannuksia, joita Luxemburgissa verotettaville yhtiöille yleensä aiheutuu. Tätä käsitystä vahvistaa se, että lähdeveroa sovellettaessa verokanta on korkeampi, jos varojen jakaja vastaa kustannuksista, ja että viimeksi mainittu ei ole oikeudellisesti velvollinen siirtämään veroa tulojen saajalle. Lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat välillistä etua siitä, että niiden on helpompi saada riskipääomaa ja lainapääomaa, koska sijoittajat saavat verovapauden vuoksi suuremman tuoton. |
| --- | --- |

(66)

Vaikka oletettaisiin, että kyseinen vapautus lähdeverosta koituisi suoraan tulojen saajien eduksi ja vain välillisesti vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden eduksi, komissio katsoo, että se siltikin alentaa viimeksi mainittujen kustannuksia, joita Luxemburgissa verotettaville yhtiöille yleensä aiheutuu. Tätä käsitystä vahvistaa se, että lähdeveroa sovellettaessa verokanta on korkeampi, jos varojen jakaja vastaa kustannuksista, ja että viimeksi mainittu ei ole oikeudellisesti velvollinen siirtämään veroa tulojen saajalle. Lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat välillistä etua siitä, että niiden on helpompi saada riskipääomaa ja lainapääomaa, koska sijoittajat saavat verovapauden vuoksi suuremman tuoton.

| (67) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä ei myöskään kanneta Luxemburgissa verovelvollisilta yhtiöiltä kannettavaa varallisuusveroa. Vaikka tämän verovapauden taloudellinen merkitys oletettaisiin rajalliseksi, se joka tapauksessa keventää vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rasitusta, joka yhtiöille Luxemburgissa tavallisesti aiheutuu. |
| --- | --- |

(67)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä ei myöskään kanneta Luxemburgissa verovelvollisilta yhtiöiltä kannettavaa varallisuusveroa. Vaikka tämän verovapauden taloudellinen merkitys oletettaisiin rajalliseksi, se joka tapauksessa keventää vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rasitusta, joka yhtiöille Luxemburgissa tavallisesti aiheutuu.

| (68) | Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset edut ovat poikkeustoimenpiteitä, joilla suositaan tiettyjä yrityksiä verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa. Komissio katsoo, että Luxemburgin vetoaminen Banks-tuomioon on tässä yhteydessä merkityksetön. Kyseisessä asiassa oli mahdollista soveltaa useita erilaisia veromalleja, joista mikään ei ollut selvästi muita edullisempi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on kuitenkin katsottava, että vapautus verosta on periaatteessa edullisempi kuin tulojen verottaminen. Komission johtopäätös on, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ei ole pelkästään mahdollista saada etua, vaan ne tosiasiallisesti saavat etua siitä, että niiden taloudellista asemaa yleensä rasittavat maksut kevenevät. |
| --- | --- |

(68)

Kaiken edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset edut ovat poikkeustoimenpiteitä, joilla suositaan tiettyjä yrityksiä verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa tosiasiallisessa tai oikeudellisessa tilanteessa. Komissio katsoo, että Luxemburgin vetoaminen Banks-tuomioon on tässä yhteydessä merkityksetön. Kyseisessä asiassa oli mahdollista soveltaa useita erilaisia veromalleja, joista mikään ei ollut selvästi muita edullisempi. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on kuitenkin katsottava, että vapautus verosta on periaatteessa edullisempi kuin tulojen verottaminen. Komission johtopäätös on, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden ei ole pelkästään mahdollista saada etua, vaan ne tosiasiallisesti saavat etua siitä, että niiden taloudellista asemaa yleensä rasittavat maksut kevenevät.

| (69) | Luxemburgin viranomaisten 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään esittämät kolme esimerkkiä eivät kyseenalaista sitä, että kiistanalaisella järjestelyllä myönnetään etuja, jotka poikkeavat yleisestä verojärjestelmästä ja joita ei voida perustella Luxemburgin verojärjestelmän luonteella. Ensinnäkin niissä on kyse tilanteista, jotka eivät ole edustavia esimerkkejä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn todellisesta käytöstä. Lisäksi esimerkit koskevat pelkästään sellaisia tilanteita, joissa jo yleisessä järjestelmässäkin tulot vapautetaan kokonaan verosta. Sen sijaan Luxemburg ei ota huomioon tilanteita, joissa yleisessä järjestelmässä ei myönnetä vapautusta verosta, vaikka vain tällaisissa tilanteissa järjestelyn piiriin kuuluvat voivat saada erityistä etua suhteessa yleiseen järjestelmään, kuten aikaisemmin on todettu. |
| --- | --- |

(69)

Luxemburgin viranomaisten 13 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään esittämät kolme esimerkkiä eivät kyseenalaista sitä, että kiistanalaisella järjestelyllä myönnetään etuja, jotka poikkeavat yleisestä verojärjestelmästä ja joita ei voida perustella Luxemburgin verojärjestelmän luonteella. Ensinnäkin niissä on kyse tilanteista, jotka eivät ole edustavia esimerkkejä vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn todellisesta käytöstä. Lisäksi esimerkit koskevat pelkästään sellaisia tilanteita, joissa jo yleisessä järjestelmässäkin tulot vapautetaan kokonaan verosta. Sen sijaan Luxemburg ei ota huomioon tilanteita, joissa yleisessä järjestelmässä ei myönnetä vapautusta verosta, vaikka vain tällaisissa tilanteissa järjestelyn piiriin kuuluvat voivat saada erityistä etua suhteessa yleiseen järjestelmään, kuten aikaisemmin on todettu.

| (70) | Komissio katsoo, että kaikkia välittömiä ja välillisiä veroja ei tarvitse ottaa huomioon arvioitaessa, saavatko vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt veroetua, sillä edun saaminen on jo pitkälti osoitettu. Lisäksi komissio katsoo, että huomioon otettavien tilanteiden rajattoman määrän vuoksi tällaisen analyysin tekeminen olisi mahdotonta. |
| --- | --- |

(70)

Komissio katsoo, että kaikkia välittömiä ja välillisiä veroja ei tarvitse ottaa huomioon arvioitaessa, saavatko vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt veroetua, sillä edun saaminen on jo pitkälti osoitettu. Lisäksi komissio katsoo, että huomioon otettavien tilanteiden rajattoman määrän vuoksi tällaisen analyysin tekeminen olisi mahdotonta.

| (71) | Yhteenvetona komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa järjestelyssä on kyse vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille myönnettävästä edusta. |
| --- | --- |

(71)

Yhteenvetona komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa järjestelyssä on kyse vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille myönnettävästä edusta.

| (72) | On muistettava, että valtion toimenpiteen erityisyys eli sen valikoivuus on yksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen käsitteen välttämättömistä piirteistä. Tältä osin on tutkittava, hyödyttääkö kyseessä oleva toimenpide ainoastaan tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä toimialoja (25). Luxemburgin viranomaisten mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskeva verojärjestely ei ole valikoiva, koska kaikki samankaltaisessa tilanteessa olevat yritykset eli yritykset, jotka harjoittavat pelkästään toimintaa, jolla hallinnoidaan niiden määräysvallassa olevien yhtiöiden osakkuuksia ja lisätään osakkuuksien arvoa sekä saadaan tuloja näistä toiminnoista. |
| --- | --- |

(72)

On muistettava, että valtion toimenpiteen erityisyys eli sen valikoivuus on yksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen käsitteen välttämättömistä piirteistä. Tältä osin on tutkittava, hyödyttääkö kyseessä oleva toimenpide ainoastaan tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä toimialoja (25). Luxemburgin viranomaisten mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskeva verojärjestely ei ole valikoiva, koska kaikki samankaltaisessa tilanteessa olevat yritykset eli yritykset, jotka harjoittavat pelkästään toimintaa, jolla hallinnoidaan niiden määräysvallassa olevien yhtiöiden osakkuuksia ja lisätään osakkuuksien arvoa sekä saadaan tuloja näistä toiminnoista.

| (73) | Komissio on yhtä mieltä Luxemburgin viranomaisten kanssa siitä, että toimenpiteen, kuten holdingyhtiön toimintojen verosta vapauttamisen, valikoivuutta on arvioitava suhteessa samankaltaisiin tilanteisiin (26). Komissio kuitenkin katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa on otettava vertailun vuoksi huomioon yhtiöt, jotka saavat samankaltaisia tuloja kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt. Komissio toteaa, että luxemburgilaisista yhtiöistä vain vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt on kokonaan vapautettu veroista kaikkien saamiensa tulojen osalta. Näin on siitä riippumatta, ovatko yhtiöt, joissa niillä on osakkuus, jo mahdollisesti maksaneet veron niiden saamasta tulosta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio on yhtä mieltä Luxemburgin viranomaisten kanssa siitä, että toimenpiteen, kuten holdingyhtiön toimintojen verosta vapauttamisen, valikoivuutta on arvioitava suhteessa samankaltaisiin tilanteisiin (26). Komissio kuitenkin katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa on otettava vertailun vuoksi huomioon yhtiöt, jotka saavat samankaltaisia tuloja kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt. Komissio toteaa, että luxemburgilaisista yhtiöistä vain vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt on kokonaan vapautettu veroista kaikkien saamiensa tulojen osalta. Näin on siitä riippumatta, ovatko yhtiöt, joissa niillä on osakkuus, jo mahdollisesti maksaneet veron niiden saamasta tulosta.

| (74) | Komissio voi näin ollen vain todeta, että tällainen verovapausjärjestely on valikoiva, koska kaikista niistä yrityksistä ja toiminnoista, jotka saattavat joutua moneen kertaan verotetuiksi, sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä, jotka harjoittavat pelkästään tiettyjä toimintoja. |
| --- | --- |

(74)

Komissio voi näin ollen vain todeta, että tällainen verovapausjärjestely on valikoiva, koska kaikista niistä yrityksistä ja toiminnoista, jotka saattavat joutua moneen kertaan verotetuiksi, sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä, jotka harjoittavat pelkästään tiettyjä toimintoja.

| (75) | Tämän käsityksen vahvistaa se, että Luxemburgin viranomaisten mukaan 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla pyritään estämään edullisen verojärjestelyn liiallinen leviäminen muihin kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin, jotta järjestely ei rasittaisi liikaa valtion budjettia. Komissio muistuttaa, että verojärjestelmän luonteella ja rakenteella perustelemisessa on kyse siitä, onko erityinen verotuksellinen toimenpide johdonmukainen yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa (27). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa näin ei kuitenkaan ole, koska Luxemburg ei ole perustellut poikkeuksellista järjestelyä, josta vain vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt hyötyvät, kansallisen verojärjestelmän rakenteella ja luonteella. |
| --- | --- |

(75)

Tämän käsityksen vahvistaa se, että Luxemburgin viranomaisten mukaan 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla pyritään estämään edullisen verojärjestelyn liiallinen leviäminen muihin kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin, jotta järjestely ei rasittaisi liikaa valtion budjettia. Komissio muistuttaa, että verojärjestelmän luonteella ja rakenteella perustelemisessa on kyse siitä, onko erityinen verotuksellinen toimenpide johdonmukainen yleisen verojärjestelmän sisäisen logiikan kanssa (27). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa näin ei kuitenkaan ole, koska Luxemburg ei ole perustellut poikkeuksellista järjestelyä, josta vain vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt hyötyvät, kansallisen verojärjestelmän rakenteella ja luonteella.

| (76) | Komissio toteaa lisäksi, että 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukainen vapautus verosta edellyttää useiden ehtojen täyttymistä. Nämä liittyvät lähinnä viranomaisten valvoman rekisteröintijärjestelmän olemassaoloon ja tiettyihin oikeudellisiin vaatimuksiin, kuten vähimmäisnettovarallisuuteen ja siihen, että yhtiö harjoittaa tosiasiallisesti ja pelkästään tiettyjä tarkkaan määritettyjä toimintoja. Komissio katsoo, että nämä tiukat kriteerit vahvistavat kyseisen järjestelyn valikoivaa luonnetta. |
| --- | --- |

(76)

Komissio toteaa lisäksi, että 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukainen vapautus verosta edellyttää useiden ehtojen täyttymistä. Nämä liittyvät lähinnä viranomaisten valvoman rekisteröintijärjestelmän olemassaoloon ja tiettyihin oikeudellisiin vaatimuksiin, kuten vähimmäisnettovarallisuuteen ja siihen, että yhtiö harjoittaa tosiasiallisesti ja pelkästään tiettyjä tarkkaan määritettyjä toimintoja. Komissio katsoo, että nämä tiukat kriteerit vahvistavat kyseisen järjestelyn valikoivaa luonnetta.

| (77) | Komissio on ymmärtänyt, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden on rajoitettava toimintansa osakkuuksien (muodosta riippumatta) hankkimiseen muista yrityksistä sekä näiden osakkuuksien hallinnointiin ja niiden arvon lisäämiseen. Luxemburgin rekisteröinti- ja kiinteistöhallinto (Administration de l'enregistrement et des domaines) on täsmentänyt 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin sisältyvää tiivistettyä määritelmää osakkuuksien arvon lisäämisestä tulkitsemalla laajasti, että on kyse useista taloudellisista toimista, jotka liittyvät suoraan tai epäsuorasti osakkuuksien arvon lisäämiseen ja jotka konkretisoituvat muun muassa rahoitustoimissa. Holdingyhtiöillä on näin ollen lupa myöntää yhtiöille, joissa niillä on suoraan osakkuus, pitkä- ja lyhytaikaisia ennakoita ja lainoja (28). |
| --- | --- |

(77)

Komissio on ymmärtänyt, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden on rajoitettava toimintansa osakkuuksien (muodosta riippumatta) hankkimiseen muista yrityksistä sekä näiden osakkuuksien hallinnointiin ja niiden arvon lisäämiseen. Luxemburgin rekisteröinti- ja kiinteistöhallinto (Administration de l'enregistrement et des domaines) on täsmentänyt 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin sisältyvää tiivistettyä määritelmää osakkuuksien arvon lisäämisestä tulkitsemalla laajasti, että on kyse useista taloudellisista toimista, jotka liittyvät suoraan tai epäsuorasti osakkuuksien arvon lisäämiseen ja jotka konkretisoituvat muun muassa rahoitustoimissa. Holdingyhtiöillä on näin ollen lupa myöntää yhtiöille, joissa niillä on suoraan osakkuus, pitkä- ja lyhytaikaisia ennakoita ja lainoja (28).

| (78) | Myös vakuuksien antaminen niiden yhtiöiden velkojille, joissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilla yhtiöillä on osakkuus, ja vakuuksien antaminen niiden pääomankorotuksille on 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukaan osakkuuden arvon lisäämistä. Osakkeiden omistamisen lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat pitää hallussaan julkisia ja yksityisiä joukkovelkakirjoja, riippumatta siitä, onko ne noteerattu säännellyillä tai sääntelemättömillä markkinoilla vai ei, ja siitä, ovatko ne julkisen sektorin liikkeeseen laskemia vai eivät. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat myös pitää hallussaan vain obligaatioita, osakkuuksien hallinnoinnista riippumatta tai sen lisäksi. Rahoitusholdingyhtiöiden on myös mahdollista laajentaa mahdollisten rahoituksen saajien piiriä ja myöntää lainoja kaikille ryhmittymään kuuluville yhtiöille eli kaikille yhteistä nimeä käyttäville yhtiöille, joista vähintään 25 prosenttia on saman emoyhtiön omistuksessa. |
| --- | --- |

(78)

Myös vakuuksien antaminen niiden yhtiöiden velkojille, joissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilla yhtiöillä on osakkuus, ja vakuuksien antaminen niiden pääomankorotuksille on 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain mukaan osakkuuden arvon lisäämistä. Osakkeiden omistamisen lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat pitää hallussaan julkisia ja yksityisiä joukkovelkakirjoja, riippumatta siitä, onko ne noteerattu säännellyillä tai sääntelemättömillä markkinoilla vai ei, ja siitä, ovatko ne julkisen sektorin liikkeeseen laskemia vai eivät. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt voivat myös pitää hallussaan vain obligaatioita, osakkuuksien hallinnoinnista riippumatta tai sen lisäksi. Rahoitusholdingyhtiöiden on myös mahdollista laajentaa mahdollisten rahoituksen saajien piiriä ja myöntää lainoja kaikille ryhmittymään kuuluville yhtiöille eli kaikille yhteistä nimeä käyttäville yhtiöille, joista vähintään 25 prosenttia on saman emoyhtiön omistuksessa.

| (79) | Tiettyjen toimintojen katsotaan vastaavan osakkuuden hallussapitoa, vaikka kyseinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö ei pidä hallussaan minkäänlaista osuutta. Holdingyhtiö voi näin ollen pitää hallussaan patentteja ja, vaikka se ei voikaan niitä käyttää tai käydä niillä kauppaa, se voi myöntää niiden käyttöluvan kolmansille yhtiöille tai sen kanssa samaan ryhmittymään kuuluville muille yhtiöille ja tällä tavoin saada rojaltimaksuja menettämättä verovapauttaan. |
| --- | --- |

(79)

Tiettyjen toimintojen katsotaan vastaavan osakkuuden hallussapitoa, vaikka kyseinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö ei pidä hallussaan minkäänlaista osuutta. Holdingyhtiö voi näin ollen pitää hallussaan patentteja ja, vaikka se ei voikaan niitä käyttää tai käydä niillä kauppaa, se voi myöntää niiden käyttöluvan kolmansille yhtiöille tai sen kanssa samaan ryhmittymään kuuluville muille yhtiöille ja tällä tavoin saada rojaltimaksuja menettämättä verovapauttaan.

| (80) | Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille sallittuihin toimintoihin kuuluu myös sijoitusrahastojen neuvonta sijoitusten hoitamisessa ja tekemisessä. Tällä toiminnalla on tarkoitus neuvoa yhteissijoitusyrityksiä niiden sijoitussalkun hoidossa. Yleensä tällaista toimintaa harjoittaa konsulttiyritys, jota periaatteessa verotetaan yleisen verojärjestelmän mukaisesti. Tiettyjen erityisehtojen täyttyessä konsulttiyrityksen on mahdollista saada halutessaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön asema (29). |
| --- | --- |

(80)

Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille sallittuihin toimintoihin kuuluu myös sijoitusrahastojen neuvonta sijoitusten hoitamisessa ja tekemisessä. Tällä toiminnalla on tarkoitus neuvoa yhteissijoitusyrityksiä niiden sijoitussalkun hoidossa. Yleensä tällaista toimintaa harjoittaa konsulttiyritys, jota periaatteessa verotetaan yleisen verojärjestelmän mukaisesti. Tiettyjen erityisehtojen täyttyessä konsulttiyrityksen on mahdollista saada halutessaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön asema (29).

| (81) | Edellä esitetystä käy ilmi, että toiminta, jota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö voi harjoittaa, on tarkkaan rajoitettu 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla ja muun toiminnan harjoittamisesta seuraa verovapauden menettäminen. Komissio katsoo, että nämä rajoitukset vahvistavat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn valikoivan luonteen. Kuten komissio mainitsi 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, sen toteaminen riittää, että useat talouden alat eivät voi saada järjestelyn tarjoamia etuja. Muuta kuin sallittua osakkuuksien arvon lisäämistä harjoittavat yritykset sekä useiden muiden alojen, kuten teollisuustuotannon, maatalouden ja kaupan alan yritykset, eivät voi hyötyä järjestelystä. |
| --- | --- |

(81)

Edellä esitetystä käy ilmi, että toiminta, jota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö voi harjoittaa, on tarkkaan rajoitettu 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla ja muun toiminnan harjoittamisesta seuraa verovapauden menettäminen. Komissio katsoo, että nämä rajoitukset vahvistavat vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn valikoivan luonteen. Kuten komissio mainitsi 9 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, sen toteaminen riittää, että useat talouden alat eivät voi saada järjestelyn tarjoamia etuja. Muuta kuin sallittua osakkuuksien arvon lisäämistä harjoittavat yritykset sekä useiden muiden alojen, kuten teollisuustuotannon, maatalouden ja kaupan alan yritykset, eivät voi hyötyä järjestelystä.

| (82) | Komissio katsoo, että ei ole mitään objektiivista selitystä, jolla voitaisiin perustella tällaista vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille varattua verokohtelua, jonka tarkoituksena on rajoittamalla verokohtelun soveltaminen tiettyihin yrityksiin suosia kyseisiä yrityksiä niiden kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(82)

Komissio katsoo, että ei ole mitään objektiivista selitystä, jolla voitaisiin perustella tällaista vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille varattua verokohtelua, jonka tarkoituksena on rajoittamalla verokohtelun soveltaminen tiettyihin yrityksiin suosia kyseisiä yrityksiä niiden kilpailijoihin nähden.

| (83) | Myös se, että kyseisen järjestelyn piiriin pääsevät vain tiettyjä toimintoja harjoittavat luxemburgilaiset yhtiöt, vahvistaa käsityksen. Voidakseen hyötyä kyseisestä verojärjestelystä, yrityksen, joka haluaa lisätä sijoitustensa arvoa, on perustettava Luxemburgiin erillinen yksikkö, joka harjoittaa yksinomaan vuoden 1929 lainsäädännössä sallittua toimintaa. Tällaisen yksikön perustaminen lisää sijoitustoiminnasta tavanomaisesti aiheutuvia kuluja. Ainoastaan yritykset, jotka ovat rakenteeltaan ryhmittymiä ja joilla on niin huomattavat taloudelliset varat (30), että niillä voi perustaa osakkuuksien hallinnointia ja rahoittamista harjoittavan yksikön Luxemburgiin, voivat hyötyä järjestelystä. Näitä ovat esimerkiksi milliardaire-holdingyhtiöt. |
| --- | --- |

(83)

Myös se, että kyseisen järjestelyn piiriin pääsevät vain tiettyjä toimintoja harjoittavat luxemburgilaiset yhtiöt, vahvistaa käsityksen. Voidakseen hyötyä kyseisestä verojärjestelystä, yrityksen, joka haluaa lisätä sijoitustensa arvoa, on perustettava Luxemburgiin erillinen yksikkö, joka harjoittaa yksinomaan vuoden 1929 lainsäädännössä sallittua toimintaa. Tällaisen yksikön perustaminen lisää sijoitustoiminnasta tavanomaisesti aiheutuvia kuluja. Ainoastaan yritykset, jotka ovat rakenteeltaan ryhmittymiä ja joilla on niin huomattavat taloudelliset varat (30), että niillä voi perustaa osakkuuksien hallinnointia ja rahoittamista harjoittavan yksikön Luxemburgiin, voivat hyötyä järjestelystä. Näitä ovat esimerkiksi milliardaire-holdingyhtiöt.

| (84) | Kun arvioidaan, ovatko kyseisen järjestelyn soveltamisesta seuraavat edut peräisin valtion varoista, on muistettava, että tuen käsite on yleisluonteisempi kuin avustuksen käsite sen vuoksi, että tuella ei tarkoiteta ainoastaan konkreettisia suorituksia, kuten avustuksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (31). Tästä seuraa, että tarkasteltavana olevan kaltaista järjestelyä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille vapautuksen niiltä tavallisesti kannettavasta verosta ja jolla asetetaan edunsaaja taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, vaikka valtion varoja ei siirretäkään, on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena (32). Vaikka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyssä ei siirretä valtion varoja, ei voida kieltää, etteikö sen takia menetettäisi verotuloja ja etteikö näin ollen olisi kyse valtion rahoituksesta. |
| --- | --- |

(84)

Kun arvioidaan, ovatko kyseisen järjestelyn soveltamisesta seuraavat edut peräisin valtion varoista, on muistettava, että tuen käsite on yleisluonteisempi kuin avustuksen käsite sen vuoksi, että tuella ei tarkoiteta ainoastaan konkreettisia suorituksia, kuten avustuksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia (31). Tästä seuraa, että tarkasteltavana olevan kaltaista järjestelyä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille vapautuksen niiltä tavallisesti kannettavasta verosta ja jolla asetetaan edunsaaja taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, vaikka valtion varoja ei siirretäkään, on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena (32). Vaikka vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyssä ei siirretä valtion varoja, ei voida kieltää, etteikö sen takia menetettäisi verotuloja ja etteikö näin ollen olisi kyse valtion rahoituksesta.

| (85) | Luxemburgin mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa, koska kyseiset holdingyhtiöt ovat pelkästään tulojen passiivisia vastaanottajia eivätkä ne ole samassa tilanteessa kuin itsenäiset palveluntarjoajat. Lisäksi komissio ei ole niiden mielestä osoittanut järjestelyn vahvistavan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden asemaa muihin holdingyhtiöihin verrattuna. |
| --- | --- |

(85)

Luxemburgin mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei vääristä kilpailua eikä yhteisön sisäistä kauppaa, koska kyseiset holdingyhtiöt ovat pelkästään tulojen passiivisia vastaanottajia eivätkä ne ole samassa tilanteessa kuin itsenäiset palveluntarjoajat. Lisäksi komissio ei ole niiden mielestä osoittanut järjestelyn vahvistavan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden asemaa muihin holdingyhtiöihin verrattuna.

| (86) | Komissio toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen katsotaan vääristävän kilpailua, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (33), ja vaikuttavan yhteisön sisäiseen kauppaan, jos valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna (34). |
| --- | --- |

(86)

Komissio toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpiteen katsotaan vääristävän kilpailua, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (33), ja vaikuttavan yhteisön sisäiseen kauppaan, jos valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna (34).

| (87) | Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ovat osa rahoitusalaa, jolla ne harjoittavat tiettyjä toimintoja, kuten lainojen myöntämistä ryhmittymän muille jäsenille, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua, laskusaatavien rahoitusta ja käteistalletusten hallinnointia sellaisten yhtiöiden lukuun, jotka ovat suoraan tai epäsuorasti sen määräysvallassa, ja sellaisten lukuun, jotka kuuluvat samaan ryhmittymään kuin kyseinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö, tai yhteissijoitusrahoitusten hoitoa koskevaa neuvontaa. Kuten edellä on todettu, verosta vapautetuilla rahoitusholdingeilla ja milliardaire-holdingyhtiöillä on vuoden 1929 lainsäädännön nojalla suurempi toimintavapaus tämäntyyppisen rahoitustoiminnan harjoittamisessa. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt harjoittavat myös patenttien hankintaa ja hallinnointia sekä niiden käyttölupien myöntämistä suoraan tai epäsuorasti omistamiensa tytäryhtiöiden tai ryhmittymän muiden yhtiöiden lukuun. |
| --- | --- |

(87)

Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ovat osa rahoitusalaa, jolla ne harjoittavat tiettyjä toimintoja, kuten lainojen myöntämistä ryhmittymän muille jäsenille, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua, laskusaatavien rahoitusta ja käteistalletusten hallinnointia sellaisten yhtiöiden lukuun, jotka ovat suoraan tai epäsuorasti sen määräysvallassa, ja sellaisten lukuun, jotka kuuluvat samaan ryhmittymään kuin kyseinen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö, tai yhteissijoitusrahoitusten hoitoa koskevaa neuvontaa. Kuten edellä on todettu, verosta vapautetuilla rahoitusholdingeilla ja milliardaire-holdingyhtiöillä on vuoden 1929 lainsäädännön nojalla suurempi toimintavapaus tämäntyyppisen rahoitustoiminnan harjoittamisessa. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt harjoittavat myös patenttien hankintaa ja hallinnointia sekä niiden käyttölupien myöntämistä suoraan tai epäsuorasti omistamiensa tytäryhtiöiden tai ryhmittymän muiden yhtiöiden lukuun.

| (88) | Sääntelyn poistaminen on ollut yhteisön rahoituspalvelumarkkinoille ominaista, ja alalla pyritään ensisijaisesti poistamaan kaikki institutionaaliset rajoitukset rahoitustoiminnan harjoittamiselta yhteismarkkinoilla ja luomaan läpinäkyvät ja yhtäläiset edellytykset harjoittaa tällaista toimintaa. Kyseinen järjestely kuitenkin vääristää kilpailua, koska vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt on kokonaan vapautettu välittömistä veroista, joita Luxemburgissa yleensä kannetaan näistä toiminnoista saatavista tuloista, ja koska kyseiset toiminnot ovat veronalaisia silloin, kun niitä harjoittavat riippumattomat palveluntarjoajat tai sellaiset palveluntarjoajat, jotka eivät ole vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä. |
| --- | --- |

(88)

Sääntelyn poistaminen on ollut yhteisön rahoituspalvelumarkkinoille ominaista, ja alalla pyritään ensisijaisesti poistamaan kaikki institutionaaliset rajoitukset rahoitustoiminnan harjoittamiselta yhteismarkkinoilla ja luomaan läpinäkyvät ja yhtäläiset edellytykset harjoittaa tällaista toimintaa. Kyseinen järjestely kuitenkin vääristää kilpailua, koska vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt on kokonaan vapautettu välittömistä veroista, joita Luxemburgissa yleensä kannetaan näistä toiminnoista saatavista tuloista, ja koska kyseiset toiminnot ovat veronalaisia silloin, kun niitä harjoittavat riippumattomat palveluntarjoajat tai sellaiset palveluntarjoajat, jotka eivät ole vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä.

| (89) | Sillä, että sellaiset ryhmittymät, joilla on kansainvälistä toimintaa tai jotka toimivat useilla eri aloilla, erityisesti kaupan alalla, valitsevat usein yhtiömuodokseen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön, on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden palveluja käyttävät monikansalliset kaupan alan ryhmittymät saavat veroetua. Lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt tarjoavat palveluja ryhmittymän sisällä ja voivat tietyin rajoituksin osallistua sellaisten yhtiöiden teolliseen ja kaupalliseen toimintaan, joissa niillä on osakkuus. Tällöin on kyse taloudellisen toiminnan harjoittamisesta, kuten tuomioistuin on vahvistanut hiljattain antamassaan tuomiossa asiassa Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Näistä syistä ja niiden ryhmittymien harjoittaman liiketoiminnan vuoksi, joihin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt kuuluvat, tuki vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua myös kyseisten ryhmittymien tasolla. |
| --- | --- |

(89)

Sillä, että sellaiset ryhmittymät, joilla on kansainvälistä toimintaa tai jotka toimivat useilla eri aloilla, erityisesti kaupan alalla, valitsevat usein yhtiömuodokseen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön, on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden palveluja käyttävät monikansalliset kaupan alan ryhmittymät saavat veroetua. Lisäksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt tarjoavat palveluja ryhmittymän sisällä ja voivat tietyin rajoituksin osallistua sellaisten yhtiöiden teolliseen ja kaupalliseen toimintaan, joissa niillä on osakkuus. Tällöin on kyse taloudellisen toiminnan harjoittamisesta, kuten tuomioistuin on vahvistanut hiljattain antamassaan tuomiossa asiassa Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze
   (35). Näistä syistä ja niiden ryhmittymien harjoittaman liiketoiminnan vuoksi, joihin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt kuuluvat, tuki vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua myös kyseisten ryhmittymien tasolla.

| (90) | Tätä käsitystä vahvistaa se, että kyseisillä verohelpotuksilla on huomattava vaikutus siihen, että Luxemburgia pidetään edullisena rahoituskeskuksena. Komissio katsoo tässä yhteydessä aiheelliseksi viitata lehdistössä (36) ilmestyneisiin artikkeleihin, joiden mukaan Luxemburgin rahoitusjärjestelmä perustuu holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyyn. Tämä osoittaa, että monikansalliset rahoitusyhtiöt hyödyntävät luxemburgilaisia holdingyhtiöitä, muiden muassa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä, minimoidakseen verorasituksensa. Lehtiartikkelien mukaan Luxemburgissa on rekisteröity lähes 15 000 vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvaa holdingyhtiötä. |
| --- | --- |

(90)

Tätä käsitystä vahvistaa se, että kyseisillä verohelpotuksilla on huomattava vaikutus siihen, että Luxemburgia pidetään edullisena rahoituskeskuksena. Komissio katsoo tässä yhteydessä aiheelliseksi viitata lehdistössä (36) ilmestyneisiin artikkeleihin, joiden mukaan Luxemburgin rahoitusjärjestelmä perustuu holdingyhtiöiden verovapausjärjestelyyn. Tämä osoittaa, että monikansalliset rahoitusyhtiöt hyödyntävät luxemburgilaisia holdingyhtiöitä, muiden muassa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä, minimoidakseen verorasituksensa. Lehtiartikkelien mukaan Luxemburgissa on rekisteröity lähes 15 000 vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvaa holdingyhtiötä.

| (91) | Vaikka Luxemburgin viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto, komissio katsoo, että järjestelyn merkitys Luxemburgin rahoitusalalle ja kilpailun ja kaupan vääristyminen on kiistatonta. |
| --- | --- |

(91)

Vaikka Luxemburgin viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto, komissio katsoo, että järjestelyn merkitys Luxemburgin rahoitusalalle ja kilpailun ja kaupan vääristyminen on kiistatonta.

| (92) | Komissio katsoo, että valtiontukea, jota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat, ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Luxemburgin viranomaiset eivät ole tuoneet esiin mitään, minkä perusteella jotakin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksista voitaisiin soveltaa. |
| --- | --- |

(92)

Komissio katsoo, että valtiontukea, jota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt saavat, ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Luxemburgin viranomaiset eivät ole tuoneet esiin mitään, minkä perusteella jotakin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksista voitaisiin soveltaa.

| (93) | Tähän tapaukseen ei selvästikään voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle. |
| --- | --- |

(93)

Tähän tapaukseen ei selvästikään voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle.

| (94) | Sama pätee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeukseen, jonka perusteella tukea voidaan myöntää taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Järjestelyä ei myöskään voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämisenä tai Luxemburgin taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisena. Sen tarkoituksena ei ole myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. |
| --- | --- |

(94)

Sama pätee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeukseen, jonka perusteella tukea voidaan myöntää taloudellisen kehityksen edistämiseen sellaisilla alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Järjestelyä ei myöskään voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämisenä tai Luxemburgin taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisena. Sen tarkoituksena ei ole myöskään ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen.

| (95) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä komissio toteaa, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille myönnetyt veroedut eivät liity investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai yksittäisiin hankkeisiin. Niillä pelkästään kevennetään kustannuksia, joita kyseisten yhtiöiden kuuluisi tavanomaisesti toimintaansa harjoittaessaan maksaa, ja sen vuoksi niitä on pidettävä toimintatukena. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisia tukia ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos ne eivät edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen talouden alojen kehitystä eivätkä ole ajallisesti rajoitettuja, asteittain väheneviä tai suhteessa siihen, mikä on välttämätöntä yksittäisten taloudellisten haittojen korjaamiseen. |
| --- | --- |

(95)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä komissio toteaa, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille myönnetyt veroedut eivät liity investointeihin, työpaikkojen luomiseen tai yksittäisiin hankkeisiin. Niillä pelkästään kevennetään kustannuksia, joita kyseisten yhtiöiden kuuluisi tavanomaisesti toimintaansa harjoittaessaan maksaa, ja sen vuoksi niitä on pidettävä toimintatukena. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisia tukia ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jos ne eivät edistä tiettyjen toimintojen tai tiettyjen talouden alojen kehitystä eivätkä ole ajallisesti rajoitettuja, asteittain väheneviä tai suhteessa siihen, mikä on välttämätöntä yksittäisten taloudellisten haittojen korjaamiseen.

| (96) | Komissio toteaa, että jo sekin, että kyseiset veroedut on rajattu koskemaan yksinomaan Luxemburgissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviksi yhtiöiksi rekisteröityjä yhtiöitä, on vastoin niiden muissa jäsenvaltioissa perustettujen taloudellisten yksikköjen sijoittautumisvapautta, jotka ovat sijoittautuneet myös Luxemburgiin (37). |
| --- | --- |

(96)

Komissio toteaa, että jo sekin, että kyseiset veroedut on rajattu koskemaan yksinomaan Luxemburgissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviksi yhtiöiksi rekisteröityjä yhtiöitä, on vastoin niiden muissa jäsenvaltioissa perustettujen taloudellisten yksikköjen sijoittautumisvapautta, jotka ovat sijoittautuneet myös Luxemburgiin (37).

| (97) | Komissio toteaa, että ainoastaan Luxemburgissa yhtiömuodossa perustetut yritykset voivat saada Luxemburgin verojärjestelmän vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tarjoamat edut eikä tätä seikkaa voida perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella. Ulkomainen yritys, joka harjoittaa samankaltaista toimintaa kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun kiinteän toimipaikan, kauppaedustajan liikkeen tai sivuliikkeen välityksellä, ei saa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskevan järjestelyn etuja. Tätä taustaa vasten komissio ei voi hyväksyä Luxemburgin viranomaisten päätöstä olla vastustamatta 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin perustuvan verovapauden laajentamista ulkomaisten yhtiöiden Luxemburgissa sijaitseviin kiinteisiin toimipaikkoihin, jos ne täyttävät 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa säädetyt ehdot. Perustamissopimuksen 87 artiklassa ei erotella valtion toimia niiden syiden tai tavoitteiden perusteella, vaan määrittely perustuu niiden vaikutuksiin (38). Näin ollen komissio vahvistaa alustavan arvionsa, jonka mukaan tarkasteltavana olevan järjestelyn vuoksi etenkin sellaiset Luxemburgissa toimivat ulkomaiset yritykset, jotka eivät ole Luxemburgin lainsäädännön mukaisia yhtiöitä, ovat heikommassa asemassa kuin holdingyhtiöt, jotka ovat muodoltaan Luxemburgiin sijoittautuneita yhtiöitä. Tällainen syrjintä voi perustamissopimuksen vastaisesti estää ulkomaisia yhtiöitä sijoittautumasta vapaasti Luxemburgiin, ja se ei näin ollen sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(97)

Komissio toteaa, että ainoastaan Luxemburgissa yhtiömuodossa perustetut yritykset voivat saada Luxemburgin verojärjestelmän vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluville holdingyhtiöille tarjoamat edut eikä tätä seikkaa voida perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella. Ulkomainen yritys, joka harjoittaa samankaltaista toimintaa kuin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun kiinteän toimipaikan, kauppaedustajan liikkeen tai sivuliikkeen välityksellä, ei saa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä koskevan järjestelyn etuja. Tätä taustaa vasten komissio ei voi hyväksyä Luxemburgin viranomaisten päätöstä olla vastustamatta 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin perustuvan verovapauden laajentamista ulkomaisten yhtiöiden Luxemburgissa sijaitseviin kiinteisiin toimipaikkoihin, jos ne täyttävät 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetussa laissa säädetyt ehdot. Perustamissopimuksen 87 artiklassa ei erotella valtion toimia niiden syiden tai tavoitteiden perusteella, vaan määrittely perustuu niiden vaikutuksiin (38). Näin ollen komissio vahvistaa alustavan arvionsa, jonka mukaan tarkasteltavana olevan järjestelyn vuoksi etenkin sellaiset Luxemburgissa toimivat ulkomaiset yritykset, jotka eivät ole Luxemburgin lainsäädännön mukaisia yhtiöitä, ovat heikommassa asemassa kuin holdingyhtiöt, jotka ovat muodoltaan Luxemburgiin sijoittautuneita yhtiöitä. Tällainen syrjintä voi perustamissopimuksen vastaisesti estää ulkomaisia yhtiöitä sijoittautumasta vapaasti Luxemburgiin, ja se ei näin ollen sovellu yhteismarkkinoille.

| (98) | Komissio muistuttaa, että perustamissopimuksen 88 artiklassa määrätyn menettelyn tulos ei saa koskaan olla perustamissopimuksen muiden yksittäisten määräysten vastainen. Komissio ei siis voi todeta valtiontukea, jonka tietyt ominaispiirteet ovat perustamissopimuksen muiden määräysten vastaisia, yhteismarkkinoille soveltuvaksi (39). Kuten edellä on todettu, tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa siltä, että Luxemburgissa verovelvollinen ulkomainen yhtiö, joka toimii Luxemburgissa perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun kiinteän toimipaikan, kauppaedustajan liikkeen tai sivuliikkeen muodossa olevan toissijaisen toimipaikan välityksellä, ei saa järjestelyn etuja. Jos jäsenvaltio myöntää, vaikka epäsuorastikin, veroedun sellaisille yrityksille, joiden kotipaikka on sen alueella, ja kieltää saman edun yrityksiltä, joiden kotipaikka on muissa jäsenvaltioissa, mutta joilla on Luxemburgissa toissijainen toimipaikka, näiden kahden yritysryhmän erilainen kohtelu on periaatteessa kielletty perustamissopimuksessa edellyttäen, että niiden tilanteessa ei ole objektiivisesti tarkasteltuna mitään eroa. |
| --- | --- |

(98)

Komissio muistuttaa, että perustamissopimuksen 88 artiklassa määrätyn menettelyn tulos ei saa koskaan olla perustamissopimuksen muiden yksittäisten määräysten vastainen. Komissio ei siis voi todeta valtiontukea, jonka tietyt ominaispiirteet ovat perustamissopimuksen muiden määräysten vastaisia, yhteismarkkinoille soveltuvaksi (39). Kuten edellä on todettu, tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa siltä, että Luxemburgissa verovelvollinen ulkomainen yhtiö, joka toimii Luxemburgissa perustamissopimuksen 43 artiklassa tarkoitetun kiinteän toimipaikan, kauppaedustajan liikkeen tai sivuliikkeen muodossa olevan toissijaisen toimipaikan välityksellä, ei saa järjestelyn etuja. Jos jäsenvaltio myöntää, vaikka epäsuorastikin, veroedun sellaisille yrityksille, joiden kotipaikka on sen alueella, ja kieltää saman edun yrityksiltä, joiden kotipaikka on muissa jäsenvaltioissa, mutta joilla on Luxemburgissa toissijainen toimipaikka, näiden kahden yritysryhmän erilainen kohtelu on periaatteessa kielletty perustamissopimuksessa edellyttäen, että niiden tilanteessa ei ole objektiivisesti tarkasteltuna mitään eroa.

| (99) | Komissio arvioi kaiken edellä esitetyn perusteella, että tarkasteltavana olevaa järjestelyä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(99)

Komissio arvioi kaiken edellä esitetyn perusteella, että tarkasteltavana olevaa järjestelyä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

VI.   PÄÄTELMÄT

| (100) | Komissio toteaa, että Luxemburgissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin sovellettava verojärjestely on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eikä siihen voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista. Komissio toteaa myös, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyistä muutoksista huolimatta järjestely tuottaa edelleen kaikki tarkastelun kohteena olevat veroedut. Näin on siitäkin huolimatta, että järjestelyn tuensaajat on rajoitettu holdingyhtiöihin, jotka saavat vähemmän kuin 5 prosenttia osingoistaan ulkomaisilta yhtiöiltä, joilta kannetaan alle 11 prosentin yhtiöveroa, ja holdingyhtiöihin, jotka saavat osinkoja ulkomaisilta yhtiöiltä, joilta kannetaan vähintään 11 prosentin yhtiöveroa, tai saavat osinkoja luxemburgilaisilta yhtiöiltä. Komission päätelmä on, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eikä siihen voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että Luxemburgissa vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluviin holdingyhtiöihin sovellettava verojärjestely on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eikä siihen voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista. Komissio toteaa myös, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyistä muutoksista huolimatta järjestely tuottaa edelleen kaikki tarkastelun kohteena olevat veroedut. Näin on siitäkin huolimatta, että järjestelyn tuensaajat on rajoitettu holdingyhtiöihin, jotka saavat vähemmän kuin 5 prosenttia osingoistaan ulkomaisilta yhtiöiltä, joilta kannetaan alle 11 prosentin yhtiöveroa, ja holdingyhtiöihin, jotka saavat osinkoja ulkomaisilta yhtiöiltä, joilta kannetaan vähintään 11 prosentin yhtiöveroa, tai saavat osinkoja luxemburgilaisilta yhtiöiltä. Komission päätelmä on, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eikä siihen voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyistä poikkeuksista.

| (101) | Komissio toteaa, että vuoden 1929 lainsäädännön nojalla myönnettyä verovapausjärjestelyä ei ole perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen olennaisilta osin muutettu. Komissio katsoo sen vuoksi, että kyseessä on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki. Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyillä muutoksilla ei oteta käyttöön uutta tukea eivätkä ne lisää tuensaajien määrää. Toimenpidettä voidaan siis edelleen pitää voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(101)

Komissio toteaa, että vuoden 1929 lainsäädännön nojalla myönnettyä verovapausjärjestelyä ei ole perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen olennaisilta osin muutettu. Komissio katsoo sen vuoksi, että kyseessä on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettu voimassa oleva tuki. Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyyn 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyillä muutoksilla ei oteta käyttöön uutta tukea eivätkä ne lisää tuensaajien määrää. Toimenpidettä voidaan siis edelleen pitää voimassa olevana tukena.

| (102) | Luxemburgin viranomaiset väittävät, että komissio olisi hyväksynyt 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla käyttöönotetut muutokset neuvoston käytännesääntötyöryhmässä, jonka tehtävänä on tutkia haitallisia verotoimenpiteitä yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen (40) puitteissa, ja että tämän vuoksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely olisi perustamissopimuksen mukainen. Komissio toteaa, että mitkään verotoimenpiteet eivät jää 87 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio toteaa lisäksi, että sille ei ole perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetusta laista eikä sen muutoksista, kuten 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyistä. Tämän vuoksi komissiolla ei ole ollut tilaisuutta päättää, onko kyseinen järjestely valtiontukisääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(102)

Luxemburgin viranomaiset väittävät, että komissio olisi hyväksynyt 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla käyttöönotetut muutokset neuvoston käytännesääntötyöryhmässä, jonka tehtävänä on tutkia haitallisia verotoimenpiteitä yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen (40) puitteissa, ja että tämän vuoksi vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely olisi perustamissopimuksen mukainen. Komissio toteaa, että mitkään verotoimenpiteet eivät jää 87 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio toteaa lisäksi, että sille ei ole perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetusta laista eikä sen muutoksista, kuten 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla tehdyistä. Tämän vuoksi komissiolla ei ole ollut tilaisuutta päättää, onko kyseinen järjestely valtiontukisääntöjen mukainen.

| (103) | Siitä, että komissio on osallistunut kyseisen verotoimenpiteen haitallista luonnetta käsitelleen käytännesääntötyöryhmän työhön, ei voida tehdä mitään johtopäätöksiä. On muistettava, että verojärjestelyjen tutkiminen valtiontuen näkökulmasta on käytännesääntötyöryhmän työstä oikeudellisesti riippumaton prosessi. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, jota käytännesääntötyöryhmä käsitteli, oli lisäksi soveltamisalaltaan suppeampi kuin tässä päätöksessä tarkasteltava järjestely. Työryhmä käsitteli pelkästään vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden saamien osinkojen vapauttamista verosta. |
| --- | --- |

(103)

Siitä, että komissio on osallistunut kyseisen verotoimenpiteen haitallista luonnetta käsitelleen käytännesääntötyöryhmän työhön, ei voida tehdä mitään johtopäätöksiä. On muistettava, että verojärjestelyjen tutkiminen valtiontuen näkökulmasta on käytännesääntötyöryhmän työstä oikeudellisesti riippumaton prosessi. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, jota käytännesääntötyöryhmä käsitteli, oli lisäksi soveltamisalaltaan suppeampi kuin tässä päätöksessä tarkasteltava järjestely. Työryhmä käsitteli pelkästään vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden saamien osinkojen vapauttamista verosta.

| (104) | Tästä seuraa, että käytännesääntötyöryhmän työ ei estä komissiota tekemästä tätä arviointia eikä kyseenalaista komission päätelmää, jonka mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, jota säännellään 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(104)

Tästä seuraa, että käytännesääntötyöryhmän työ ei estä komissiota tekemästä tätä arviointia eikä kyseenalaista komission päätelmää, jonka mukaan vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely, jota säännellään 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetulla lailla, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla lailla, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (105) | Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn mukaisten etujen myöntäminen on lopetettava joko poistamalla ne tai muuttamalla niitä niin, että ne soveltuvat yhteismarkkinoille. Kun tämä päätös on annettu tiedoksi, kyseisen järjestelyn tai sen osatekijöiden mukaisia etuja ei voida enää myöntää uusille tuensaajayhtiöille, jotka on rekisteröity vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön muodossa. Luxemburgin viranomaisten olisi muutettava lainsäädäntöään tämän mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. |
| --- | --- |

(105)

Komissio katsoo, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn mukaisten etujen myöntäminen on lopetettava joko poistamalla ne tai muuttamalla niitä niin, että ne soveltuvat yhteismarkkinoille. Kun tämä päätös on annettu tiedoksi, kyseisen järjestelyn tai sen osatekijöiden mukaisia etuja ei voida enää myöntää uusille tuensaajayhtiöille, jotka on rekisteröity vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön muodossa. Luxemburgin viranomaisten olisi muutettava lainsäädäntöään tämän mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006.

| (106) | Komissio myöntää, että ennen tämän päätöksen tekopäivää myönnettyä tukea ei voida periä takaisin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä, jotka saavat tällä hetkellä etua tässä päätöksessä kuvaillusta verojärjestelystä. |
| --- | --- |

(106)

Komissio myöntää, että ennen tämän päätöksen tekopäivää myönnettyä tukea ei voida periä takaisin vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvilta holdingyhtiöiltä, jotka saavat tällä hetkellä etua tässä päätöksessä kuvaillusta verojärjestelystä.

| (107) | Komissio toteaa, että asianomaiset kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia tai muita hyödyllisiä tietoja, joiden perusteella voitaisiin määrittää, onko kyseisen järjestelyn tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä ennen tukijärjestelyn poistamista. Komissio on myös tutkinut Luxemburgin viranomaisten esittämät tiedot vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rahoitustoiminnasta ja muut samojen viranomaisten esittämät väitteet nykyisten tuensaajien perustellusta luottamuksesta. Viranomaiset pyrkivät siihen, että kyseiset tuensaajat saisivat nauttia järjestelyn vaikutuksista siirtymäkauden ajan ennen kuin järjestely poistetaan kokonaan. |
| --- | --- |

(107)

Komissio toteaa, että asianomaiset kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia tai muita hyödyllisiä tietoja, joiden perusteella voitaisiin määrittää, onko kyseisen järjestelyn tuensaajien perustellun luottamuksen vuoksi oikeutettua ottaa käyttöön siirtymäkauden toimenpiteitä ennen tukijärjestelyn poistamista. Komissio on myös tutkinut Luxemburgin viranomaisten esittämät tiedot vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden rahoitustoiminnasta ja muut samojen viranomaisten esittämät väitteet nykyisten tuensaajien perustellusta luottamuksesta. Viranomaiset pyrkivät siihen, että kyseiset tuensaajat saisivat nauttia järjestelyn vaikutuksista siirtymäkauden ajan ennen kuin järjestely poistetaan kokonaan.

| (108) | Komissio katsoo, että tuomioistuimen 22 päivänä kesäkuuta 2006 antaman tuomion (41) huomioon ottaen Luxemburg ja järjestelyn tuensaajat eivät voi vedota perusteltuun luottamukseen sen suhteen, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely säilyisi voimassa sen siirtymäkauden ajan, jonka neuvosto (käytännesääntötyöryhmä) on asettanut järjestelyn haitallisiksi katsomiensa piirteiden poistamiselle. Tämän menettelyn kohteena oleva perustamissopimuksen 87–89 artiklaan perustuva valtiontukijärjestely on erillinen neuvoston toimista edellä tarkoitetussa työryhmässä. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo, että tuomioistuimen 22 päivänä kesäkuuta 2006 antaman tuomion (41) huomioon ottaen Luxemburg ja järjestelyn tuensaajat eivät voi vedota perusteltuun luottamukseen sen suhteen, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely säilyisi voimassa sen siirtymäkauden ajan, jonka neuvosto (käytännesääntötyöryhmä) on asettanut järjestelyn haitallisiksi katsomiensa piirteiden poistamiselle. Tämän menettelyn kohteena oleva perustamissopimuksen 87–89 artiklaan perustuva valtiontukijärjestely on erillinen neuvoston toimista edellä tarkoitetussa työryhmässä.

| (109) | Komissio katsoo myös, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely on luonteeltaan pysyvä. Tuensaajat eivät kuitenkaan periaatteessa voi vedota perusteltuun luottamukseen sen suhteen, että kyseinen järjestely jatkuisi sen verovuoden jälkeen, jona verovapautta sovelletaan. Komissio toteaa erityisesti, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei ole riippuvainen tuensaajien tekemistä investoinneista, vaan sillä pelkästään annetaan verovapaus tuloille, joita mainitut holdingyhtiöt saavat kyseisen verovuoden aikana. |
| --- | --- |

(109)

Komissio katsoo myös, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely on luonteeltaan pysyvä. Tuensaajat eivät kuitenkaan periaatteessa voi vedota perusteltuun luottamukseen sen suhteen, että kyseinen järjestely jatkuisi sen verovuoden jälkeen, jona verovapautta sovelletaan. Komissio toteaa erityisesti, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely ei ole riippuvainen tuensaajien tekemistä investoinneista, vaan sillä pelkästään annetaan verovapaus tuloille, joita mainitut holdingyhtiöt saavat kyseisen verovuoden aikana.

| (110) | On kuitenkin myönnettävä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely perustuu edelleen 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin, jota ei ole merkittävästi muutettu lain hyväksymisen jälkeen. Vaikka järjestelyn pitkä kesto (76 vuotta) ei voi taata järjestelyn pysyvyyttä tai sitä, että se olisi valtiontukisääntöjen mukainen, se on voinut antaa tuensaajille tunteen, että niiden toimintaan läheisesti liittyvää verojärjestelyä ei voida yhtäkkiä lopettaa ja että ne voivat kohtuudella odottaa toimintansa jatkuvan. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt myöntävät keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta. Toiminta poikkeaa lyhyen aikavälin trading-toiminnasta, eikä sitä voida harjoittaa ilman vakaata toimintaympäristöä. |
| --- | --- |

(110)

On kuitenkin myönnettävä, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely perustuu edelleen 31 päivänä heinäkuuta 1929 annettuun lakiin, jota ei ole merkittävästi muutettu lain hyväksymisen jälkeen. Vaikka järjestelyn pitkä kesto (76 vuotta) ei voi taata järjestelyn pysyvyyttä tai sitä, että se olisi valtiontukisääntöjen mukainen, se on voinut antaa tuensaajille tunteen, että niiden toimintaan läheisesti liittyvää verojärjestelyä ei voida yhtäkkiä lopettaa ja että ne voivat kohtuudella odottaa toimintansa jatkuvan. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt myöntävät keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitusta. Toiminta poikkeaa lyhyen aikavälin trading-toiminnasta, eikä sitä voida harjoittaa ilman vakaata toimintaympäristöä.

| (111) | On myös totta, että nykyiset vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ovat tehneet huomattavia sijoituksia niiden monikansallisten ryhmittymien sisällä, joihin ne kuuluvat. Näillä sijoituksilla pyritään esimerkiksi perustamaan ja kehittämään monikansallisten ryhmittymien infrastruktuuria niiden liiketoiminnan kehittämisen koordinoimiseksi ja edistämiseksi. Niiden verotuksellisen aseman kyseenalaistaminen johtaa näin ollen vaikeisiin ja monimutkaisiin uudelleenorganisointioperaatioihin, joihin tarvitaan paljon aikaa. |
| --- | --- |

(111)

On myös totta, että nykyiset vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt ovat tehneet huomattavia sijoituksia niiden monikansallisten ryhmittymien sisällä, joihin ne kuuluvat. Näillä sijoituksilla pyritään esimerkiksi perustamaan ja kehittämään monikansallisten ryhmittymien infrastruktuuria niiden liiketoiminnan kehittämisen koordinoimiseksi ja edistämiseksi. Niiden verotuksellisen aseman kyseenalaistaminen johtaa näin ollen vaikeisiin ja monimutkaisiin uudelleenorganisointioperaatioihin, joihin tarvitaan paljon aikaa.

| (112) | Holdingyhtiöt ovat myös tehneet henkilöstöä ja palveluntarjoajia koskevia keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksia voidakseen harjoittaa niihin monikansallisiin ryhmittymiin liittyvää toimintaa, johon ne kuuluvat. On huomattava, että Luxemburgin viranomaisten mukaan Luxemburgissa, jonka aktiiviväestöön kuuluu vain 110 000 työntekijää, toimii tällä hetkellä lähes 13 000 vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvaa holdingyhtiötä, jotka vaikuttavat maan houkuttelevuuteen kansainvälisenä sijoituskeskuksena. Komission on näin ollen kiinnitettävä huomiota siihen, että päätöksellä kumota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely välittömästi voisi olla suhteellisen suuri vaikutus Luxemburgin työllisyyteen ja talouskehitykseen. |
| --- | --- |

(112)

Holdingyhtiöt ovat myös tehneet henkilöstöä ja palveluntarjoajia koskevia keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksia voidakseen harjoittaa niihin monikansallisiin ryhmittymiin liittyvää toimintaa, johon ne kuuluvat. On huomattava, että Luxemburgin viranomaisten mukaan Luxemburgissa, jonka aktiiviväestöön kuuluu vain 110 000 työntekijää, toimii tällä hetkellä lähes 13 000 vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvaa holdingyhtiötä, jotka vaikuttavat maan houkuttelevuuteen kansainvälisenä sijoituskeskuksena. Komission on näin ollen kiinnitettävä huomiota siihen, että päätöksellä kumota vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestely välittömästi voisi olla suhteellisen suuri vaikutus Luxemburgin työllisyyteen ja talouskehitykseen.

| (113) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tämän päätöksen tekopäivänä olemassa oleville holdingyhtiöille on kohtuullista myöntää siirtymäkausi. Siirtymäkausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2010. Yhtiöiden, jotka saavat edelleen hyötyä verojärjestelystä 31 päivään joulukuuta 2010, pääomaa ei kuitenkaan voida siirtymäkauden aikana kokonaan eikä osittain siirtää vastikkeellisesti, koska holdingyhtiöinä ne eivät voisi enää vedota perusteltuun luottamukseen verovapausjärjestelyn suhteen, jos niiden osakkuuksista luovutaan. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn mukainen tulojen vapauttaminen verosta on 1 päivästä tammikuuta 2011 sääntöjenvastaista ja se voi johtaa myönnettyjen etujen takaisinperintään, |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tämän päätöksen tekopäivänä olemassa oleville holdingyhtiöille on kohtuullista myöntää siirtymäkausi. Siirtymäkausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2010. Yhtiöiden, jotka saavat edelleen hyötyä verojärjestelystä 31 päivään joulukuuta 2010, pääomaa ei kuitenkaan voida siirtymäkauden aikana kokonaan eikä osittain siirtää vastikkeellisesti, koska holdingyhtiöinä ne eivät voisi enää vedota perusteltuun luottamukseen verovapausjärjestelyn suhteen, jos niiden osakkuuksista luovutaan. Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden verojärjestelyn mukainen tulojen vapauttaminen verosta on 1 päivästä tammikuuta 2011 sääntöjenvastaista ja se voi johtaa myönnettyjen etujen takaisinperintään,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luxemburgissa voimassa oleva verojärjestely, jolla 31 päivänä heinäkuuta 1929 annetun lain soveltamisalaan kuuluvat holdingyhtiöt on vapautettu verosta, on yhteismarkkinoille soveltumaton valtiontukijärjestely.

2 artikla

Luxemburgin on 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä kumottava 1 artiklassa tarkoitettu tukijärjestely tai muutettava sitä niin, että se soveltuu yhteismarkkinoille.

Kun tämä päätös on annettu tiedoksi, kyseisen järjestelyn tai sen osatekijöiden mukaisia etuja ei voida enää myöntää uusille tuensaajille.

Tämän päätöksen tekopäivänä 1 artiklassa tarkoitetusta järjestelystä etua saavien vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvien holdingyhtiöiden osalta järjestelyn vaikutuksia voidaan jatkaa enintään 31 päivään joulukuuta 2010. Yhtiöiden, jotka saavat edelleen etua 1 artiklassa tarkoitetusta verojärjestelystä 31 päivään joulukuuta 2010, pääomaa ei kuitenkaan voida verovapauden siirtymäkauden aikana kokonaan eikä osittain siirtää vastikkeellisesti.

3 artikla

Luxemburgin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä, 19 päivänä heinäkuuta 2006,

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 78, 31.3.2006, s. 2.

1

(2)  EYVL C 2, 6.1.1998, s. 1.

2

(3)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

3

(4)  EYVL C 83, 27.3.1999, s. 38. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.

4

(5)  SG(2005) D/205866.

5

(6)  Ks. alaviite 1.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 90/435/ETY, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1990, eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (EYVL L 225, 20.8.1990, s. 6), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 2003/123/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 2003; ja neuvoston direktiivi 2003/49/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2003, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49).

7

(8)  Yrityksiltä, joilla on kotipaikka Luxemburgissa, ja ulkomaisilta yrityksiltä, joilla on siellä kiinteä toimipaikka, kannetaan yhteisöveroa, jonka vähimmäisverokanta on 22 prosenttia, ja keskimäärin 7,5 prosentin kunnallista yritysveroa, jonka verokanta vaihtelee kunnittain ja jota kannetaan bruttotuloista, joista on vähennetty menot lukuun ottamatta välittömiä veroja, peiteltyjä osinkojen maksuja ja palkkioita.

8

(9)  Luxemburg kantaa yrityksiltä, joilla on siellä kotipaikka, ja ulkomaisilta yrityksiltä, joilla on siellä kiinteä toimipaikka, 0,5 prosentin varallisuusveroa kunkin vuoden tammikuun 1 päivän nettovaroista eli tavanomaiseen markkina-arvoon arvostettujen varojen ja kolmansille maksamatta olevien velkojen erotuksesta.

9

(10)  Kunnallisvero, jota kannetaan yritysten hallussa olevien kiinteistöjen arvosta.

10

(11)  Vero, jota kannetaan 0,2 prosenttia maksetun osakepääoman ja emissiovoittojen arvosta.

11

(12)  Luxemburg on lisäksi yleisesti vapauttanut rojaltit verosta 1 päivästä tammikuuta 2004 (ulkomaille maksettavia rojalteja lukuun ottamatta).

12

(13)  Verovapauden piiriin kuulumattomien yritysten jakamista osingoista kannetaan lähdeveroa 20 prosenttia maksetusta bruttomäärästä (25 prosenttia, jos osingon jakaja maksaa veron), ellei sovelleta direktiiviä 90/435/ETY tai ellei ole kyse Luxemburgin tuloverolain 147 § :ssä tarkoitetuista osakkuuksista. Lähdeveroa voidaan pienentää sopimuksilla. Korot eivät yleensä ole lähdeveron alaisia, ellei ole kyseessä peitelty osingonjako. Suurin osa rojalteista, joiden saajan kotipaikka ei ole Luxemburgissa, on 10 prosentin lähdeveron alaisia (11,11 prosenttia, jos rojaltin maksaja maksaa veron). Luxemburg on äskettäin hyväksynyt verolainsäädännössään direktiivissä 2003/49/EY säädetyn verovapauden. Lähdeveroa voidaan pienentää tai se voidaan jättää kantamatta sopimuksesta.

13

(14)  EUVL C 157, 26.6.2003, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/66/EY (EYVL L 168, 1.5.2004, s. 35).

14

(15)  Luxemburgilaisille yhtiöille luovutettavista käteisvaroista tai luontaissuorituksista kannetaan 1 prosentin pääomanhankintavero.

15

(16)  Jos vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluva holdingyhtiö jakaa osinkoa enemmän kuin 10 prosenttia pääomasta, joka on maksettu sen tilikauden päättyessä, jolloin osingonjako tapahtuu, seuraavalla tilikaudella veronkannon perustana on kyseinen osinko kymmenkertaisena.

16

(17)  Kyseeseen tulevat osakeyhtiöt, rajoitetun vastuun yhtiöt, kommandiittiyhtiöt ja osuuskunnat.

17

(18)  Ks. alaviite 1.

18

(19)  Ks. esim. asia C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

19

Ministero dell

Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze

(20)  Asia C-390/09, H.J. Banks/The Coal Authority, tuomio 20.9.2001, Kok. I-6117, 49–50 kohta.

20

H.J. Banks/The Coal Authority

(21)  Vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvia holdingyhtiöitä ei ole vapautettu välillisistä veroista, kuten pääomanhankintaverosta, rekisteröintimaksusta ja arvonlisäverosta.

21

(22)  Esimerkiksi liiketoimien luonteeseen perustuvia veroja (impôts réels) ei käsitellä tässä menettelyssä.

22

(23)  Ks. 9 päivänä helmikuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 46–54 kohta.

23

(24)  Ks. esim. asia C-387/92, Banco Exterior de España, tuomio 15.3.1994, Kok. s. I - 877, 14 kohta.

24

Banco Exterior de España

(25)  Ks. asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1994, s. I-4551, 24 kohta ja asia C-200/97, Ecotrade, tuomio 1.12.1998, Kok. 1998, s. I-7907, 40 ja 41 kohta. Ks. myös asia T-55/99, CETM v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 29.9.2000, Kok. s. II-3207, 39 kohta.

25

Ranska v. komissio

Ecotrade

CETM v. komissio

(26)  Ks. asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline v. Finanzlandesdirektion, tuomioistuimen tuomio 8.11.2001, Kok. 2001, s. I-8365, 41 kohta.

26

Adria-Wien Pipeline v. Finanzlandesdirektion

(27)  Asia C-409/00, Espanja v. komissio, tuomioistuimen tuomio 13.2.2003, Kok. s. I-1487, 52 kohta ja asiat T-92/00 ja T-103/00, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 6.3.2002, Kok. s. II-1385, 60 kohta ja niissä mainittu oikeuskäytäntö.

27

Espanja v. komissio

Diputación Foral de Álava ym. v. komissio

(28)  Lainojen myöntäminen kuuluu osakkuuksien arvon lisäämiseen ja sopii puhtaan holdingyhtiön toimintaan, mutta sen on oltava osakkuuden hallussapidon oheistoimintaa. Oheistoiminnallista luonnetta ei arvioida suhteessa lainan määrään eikä osakkuuksien hankintahintaan tai arvoon. Viranomaiset vaativat sen sijaan, että vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvalla holdingyhtiöllä on omistuksessaan huomattava osuus rahoittamastaan yhtiöstä. Osakkuutta pidetään huomattavana, jos se on 25 prosenttia rahoitetun yhtiön pääomasta. Pörssiyhtiöille voidaan kuitenkin myöntää luottoa, vaikka osakkuus olisi pienempi, jos merkittävä osa osakkeista on ostettavissa markkinoilla. Rahoituksesta on kuitenkin luovuttava viimeistään silloin, kun osakkuudesta luovutaan.

28

(29)  Saadakseen vuoden 1929 lain soveltamisalaan kuuluvan holdingyhtiön asema konsulttiyrityksen on täytettävä 17 päivänä lokakuuta 1968 tehdyssä valtiovarainministeriön päätöksessä nro 12.061 esitetyt veroviranomaisten vaatimukset. Yrityksen toiminnan tarkoituksena on oltava yhden ja ainoan vaihtelevapääomaisen sijoitusyhtiön tai suljetun sijoitusyhtiön neuvonta, ja sen on sijoitettava vähintään 5 prosenttia pääomastaan tai vähintään 50 000 euroa yhtiöön, jota se konsultoi. Loput se voi sijoittaa muiden yhtiöiden arvopapereihin. Konsulttiyrityksen osakepääoman on oltava vähintään 76 000 euroa.

29

(30)  Ks. sivun 27 alaviitteessä mainitun ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomion Diputación Foral de Álava ym. v. komissio 38–40 kohta.

30

Diputación Foral de Álava ym. v. komissio

(31)  Ks. esim. asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, tuomioistuimen tuomio 8.11.2001, Kok. 2001, s. I-8365, 38 kohta; asia C-501/00, Espanja v. komissio, tuomio 15.7.2004, Kok. s.I-6717, 90 kohta, ja siinä mainittu oikeuskäytäntö; asia C-66/02, Italia v. komissio, tuomio 15.12.2005, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 77 kohta, ja alaviitteessä 19 mainittu tuomio Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, 131 kohta ja mainittu oikeuskäytäntö.

31

Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Espanja v. komissio

Italia v. komissio

Ministero dell

Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze

(32)  Ks. esim. asia C-387/92, Banco Exterior de España, tuomio 15.3.1994, Kok. s. I - 877, 14 kohta.

32

Banco Exterior de España

(33)  Asia T-214/95, Vlaamse Gewest v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.1998, Kok. s. II-717.

33

Vlaamse Gewest v. komissio

(34)  Asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. s. 2671, 11 kohta.

34

Philip Morris v. komissio

(35)  Alaviitteessä 19 mainittu tuomio asiassa Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 112 kohta.

35

Ministero dell

Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze

(36)  Ks. International Herald Tribunessa 9 päivänä helmikuuta 2006 julkaistu Luxemburgin kauppakamarin jäsenen Carlo Thelenin haastattelu.

36

International Herald Tribune

(37)  Asia C-307/97, Saint-Gobain, tuomio 21.9.1999, Kok. s. I-6161.

37

Saint-Gobain

(38)  Asia C-159/01, Alankomaat v. komissio, tuomio 29.4.2004, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 51 kohta ja siinä mainittu oikeuskäytäntö.

38

Alankomaat v. komissio

(39)  Asia C-156/98, Saksa v. komissio, tuomio 19.9.2000, Kok. s. I-6857.

39

Saksa v. komissio

(40)  Ks. alaviite 2.

40

(41)  Asia C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 Asbl v. komissio, tuomio 22.6.2006, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 150–154 kohta.

41

Belgia ja Forum 187 Asbl v. komissio

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/62

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä marraskuuta 2006,

valtiontuesta C 11/06 (ex N 127/05), jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5276)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/941/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italia ilmoitti komissiolle 21 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä tuesta, jonka se aikoi myöntää AEM Torinolle energia-alan hukkakustannuksiin. Komissio pyysi lisätietoja 4 päivänä toukokuuta 2005, 19 päivänä heinäkuuta 2005 ja 14 päivänä marraskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Italia vastasi 27 päivänä kesäkuuta 2005, 5 päivänä heinäkuuta 2005, 3 päivänä lokakuuta 2005 ja 1 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Italia ilmoitti komissiolle 21 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä tuesta, jonka se aikoi myöntää AEM Torinolle energia-alan hukkakustannuksiin. Komissio pyysi lisätietoja 4 päivänä toukokuuta 2005, 19 päivänä heinäkuuta 2005 ja 14 päivänä marraskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Italia vastasi 27 päivänä kesäkuuta 2005, 5 päivänä heinäkuuta 2005, 3 päivänä lokakuuta 2005 ja 1 päivänä helmikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Italialle 4 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Italia ei ole vastannut tähän komission kirjeeseen. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Italialle 4 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Italia ei ole vastannut tähän komission kirjeeseen.

| (3) | Komission päätös (2) menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös (2) menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Komissio ei ole saanut huomautuksia AEM Torinolta eikä muilta asianosaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei ole saanut huomautuksia AEM Torinolta eikä muilta asianosaisilta.

| (5) | Italia aikoo myöntää AEM Torinolle tukea energia-alan hukkakustannuksiin. AEM Torino on aziende municipalizzate –laitos, joka toimii erityisesti energia-alalla. Tuki perustuu komission hyväksymään vastaavaan toimenpiteeseen (3). |
| --- | --- |

(5)

Italia aikoo myöntää AEM Torinolle tukea energia-alan hukkakustannuksiin. AEM Torino on aziende municipalizzate –laitos, joka toimii erityisesti energia-alalla. Tuki perustuu komission hyväksymään vastaavaan toimenpiteeseen (3).

| (6) | Tuen määrä on 16,338 miljoonaa euroa, joka myönnetään avustusten muodossa. |
| --- | --- |

(6)

Tuen määrä on 16,338 miljoonaa euroa, joka myönnetään avustusten muodossa.

| (7) | Italia on ilmoittanut esittävänsä vuotuisen raportin tuen toimeenpanosta. |
| --- | --- |

(7)

Italia on ilmoittanut esittävänsä vuotuisen raportin tuen toimeenpanosta.

| (8) | Italia on ilmoittanut, että toimenpiteeseen ei voi yhdistää muita tukia. |
| --- | --- |

(8)

Italia on ilmoittanut, että toimenpiteeseen ei voi yhdistää muita tukia.

| (9) | Komissio teki 5 päivänä kesäkuuta 2002 kielteisen päätöksen (4) (C 27/99, entinen NN 69/98) Italian yleishyödyllisille laitoksille (aziende municipalizzate) verovapautuksina ja halpakorkoisina lainoina myöntämästä valtiontuesta; näissä laitoksissa enemmistöosakkuus on julkisella vallalla ja ne ovat paikallishallinnon omistuksessa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio teki 5 päivänä kesäkuuta 2002 kielteisen päätöksen (4) (C 27/99, entinen NN 69/98) Italian yleishyödyllisille laitoksille (aziende municipalizzate) verovapautuksina ja halpakorkoisina lainoina myöntämästä valtiontuesta; näissä laitoksissa enemmistöosakkuus on julkisella vallalla ja ne ovat paikallishallinnon omistuksessa.

| (10) | Komissio totesi päätöksessä, että tällaiset ilmoittamattomat tukiohjelmat ovat sääntöjenvastaisia eivätkä sovellu yhteismarkkinoille, ja kehotti Italiaa perimään kaikki myönnetyt tuet takaisin (5). |
| --- | --- |

(10)

Komissio totesi päätöksessä, että tällaiset ilmoittamattomat tukiohjelmat ovat sääntöjenvastaisia eivätkä sovellu yhteismarkkinoille, ja kehotti Italiaa perimään kaikki myönnetyt tuet takaisin (5).

| (11) | Takaisinperimismenettely on ollut hyvin hidas. Italia hyväksyi 18 päivänä huhtikuuta 2005 lain nro 62, jonka 27 pykälässä säädetään aziende municipalizzate -laitoksille myönnettyjen tukien takaisinperimisestä edellä mainitun komission päätöksen mukaisesti. Tuensaajien sallitaan kuitenkin maksaa tuki takaisin erissä 24 kuukauden aikana, minkä Agenzia delle entrate (tuloja hallinnoiva virasto) oli hyväksynyt 1 päivänä kesäkuuta 2005. |
| --- | --- |

(11)

Takaisinperimismenettely on ollut hyvin hidas. Italia hyväksyi 18 päivänä huhtikuuta 2005 lain nro 62, jonka 27 pykälässä säädetään aziende municipalizzate -laitoksille myönnettyjen tukien takaisinperimisestä edellä mainitun komission päätöksen mukaisesti. Tuensaajien sallitaan kuitenkin maksaa tuki takaisin erissä 24 kuukauden aikana, minkä Agenzia delle entrate (tuloja hallinnoiva virasto) oli hyväksynyt 1 päivänä kesäkuuta 2005.

| (12) | Vielä käsiteltävänä olevan asian T-297/02 (ACEA vastaan komissio) yhteydessä esitettyjen huomautusten mukaan AEM Torino oli ilmoittanut saaneensa tukea osana tukiohjelmia, joita päätös 2003/193/EY koskee, vuosia 1997, 1998 ja 1999 koskevien verovapautusten sekä Cassa Depositi e Prestiti -laitoksen myöntämien halpakorkoisten lainojen muodossa. |
| --- | --- |

(12)

Vielä käsiteltävänä olevan asian T-297/02 (ACEA vastaan komissio) yhteydessä esitettyjen huomautusten mukaan AEM Torino oli ilmoittanut saaneensa tukea osana tukiohjelmia, joita päätös 2003/193/EY koskee, vuosia 1997, 1998 ja 1999 koskevien verovapautusten sekä Cassa Depositi e Prestiti -laitoksen myöntämien halpakorkoisten lainojen muodossa.

| (13) | Italian toimittamien tietojen mukaan AEM Torino toimitti tietoja myös tavanomaisessa Agenzia delle entrate -viraston päätöksen mukaisessa verotus- ja veronkantomenettelyssä. AEM Torinon olisi pitänyt palauttaa sääntöjenvastaiset tuet 60 päivän määräajassa verotusta koskevasta ilmoituksesta, joka Agenzia delle entrate -viraston oli määrä tehdä Italian viranomaisten mukaan ennen 11 päivää tammikuuta 2006. Italia ei ole ilmoittanut, onko AEM Torino palauttanut tuen määräajassa. |
| --- | --- |

(13)

Italian toimittamien tietojen mukaan AEM Torino toimitti tietoja myös tavanomaisessa Agenzia delle entrate -viraston päätöksen mukaisessa verotus- ja veronkantomenettelyssä. AEM Torinon olisi pitänyt palauttaa sääntöjenvastaiset tuet 60 päivän määräajassa verotusta koskevasta ilmoituksesta, joka Agenzia delle entrate -viraston oli määrä tehdä Italian viranomaisten mukaan ennen 11 päivää tammikuuta 2006. Italia ei ole ilmoittanut, onko AEM Torino palauttanut tuen määräajassa.

| (14) | Italian viranomaisten asiasta toimittamien tietojen mukaan AEM Torino ei ole saanut Cassa depositi e prestiti –laitoksen myöntämiä lainoja. |
| --- | --- |

(14)

Italian viranomaisten asiasta toimittamien tietojen mukaan AEM Torino ei ole saanut Cassa depositi e prestiti –laitoksen myöntämiä lainoja.

| (15) | Koska komissio ei voi arvioida Italian järjestelmän mukaisesti aziende munipalizzate –laitoksille aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen tuen mahdollista kasautumista käsiteltävänä olevan uuden tuen kanssa, se on pyytänyt Italiaa pitämään huolen siitä, etteivät tuet kasaudu, siten että tuki hukkakustannuksiin maksetaan vasta sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksun jälkeen. Italia ei ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(15)

Koska komissio ei voi arvioida Italian järjestelmän mukaisesti aziende munipalizzate –laitoksille aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen tuen mahdollista kasautumista käsiteltävänä olevan uuden tuen kanssa, se on pyytänyt Italiaa pitämään huolen siitä, etteivät tuet kasaudu, siten että tuki hukkakustannuksiin maksetaan vasta sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksun jälkeen. Italia ei ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä.

| (16) | Komissio on todennut, että toimenpide on katsottava valtiontueksi. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on todennut, että toimenpide on katsottava valtiontueksi.

| (17) | Komissio on tutkinut, onko toimenpide valtiontukea koskevien sääntöjen mukainen, erityisesti hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmiä koskevan komission tiedonannon (6) perusteella, ja havainnut, että laskutapa sekä itse laskelma täyttävät kaikki tiedonannossa mainitut kriteerit. |
| --- | --- |

(17)

Komissio on tutkinut, onko toimenpide valtiontukea koskevien sääntöjen mukainen, erityisesti hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmiä koskevan komission tiedonannon (6) perusteella, ja havainnut, että laskutapa sekä itse laskelma täyttävät kaikki tiedonannossa mainitut kriteerit.

| (18) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi 15 päivänä toukokuuta 1997 antamassaan tuomiossa (7), jäljempänä ’Deggendorf-tuomio’: ”kun komissio tutkii tietyn valtion tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sen on otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja tarvittaessa myös aikaisemmin tehdyssä päätöksessä jo arvioidut seikat sekä siinä jäsenvaltiolle mahdollisesti asetetut velvoitteet”. Tuomioistuimen mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan, kuin vanhoja sääntöjenvastaisia tukia ei ole palautettu, sillä tuet vaikuttavat yhdessä siten, että kilpailu yhteismarkkinoilla vääristyy huomattavasti. |
| --- | --- |

(18)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi 15 päivänä toukokuuta 1997 antamassaan tuomiossa (7), jäljempänä ’Deggendorf-tuomio’: ”kun komissio tutkii tietyn valtion tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sen on otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja tarvittaessa myös aikaisemmin tehdyssä päätöksessä jo arvioidut seikat sekä siinä jäsenvaltiolle mahdollisesti asetetut velvoitteet”. Tuomioistuimen mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan, kuin vanhoja sääntöjenvastaisia tukia ei ole palautettu, sillä tuet vaikuttavat yhdessä siten, että kilpailu yhteismarkkinoilla vääristyy huomattavasti.

| (19) | Komissio tarkistaa tämän oikeuskäytännön mukaisesti uutta tukea arvioidessaan, onko tuensaaja maksanut kokonaisuudessaan takaisin kaikki aiemmat tuet, jotka on perittävä takaisin komission antaman kielteisen päätöksen nojalla. |
| --- | --- |

(19)

Komissio tarkistaa tämän oikeuskäytännön mukaisesti uutta tukea arvioidessaan, onko tuensaaja maksanut kokonaisuudessaan takaisin kaikki aiemmat tuet, jotka on perittävä takaisin komission antaman kielteisen päätöksen nojalla.

| (20) | Komissio toteaa edellä mainitussa tuomiossa vahvistetun periaatteen mukaisesti, että a) AEM Torino on saanut aiemmin aziende municipalizzate –laitoksille tarkoitettua tukea (ks. 9–15 kohta), joka on perittävä takaisin päätöksen 2003/193/EY nojalla, b) Italian viranomaiset eivät ole vielä täyttäneet edellä mainitussa päätöksessä asetettua takaisinperimisvelvollisuuttaan. On totta, että päätös 2003/193/EY koskee tukiohjelmaa, mutta siinä säädetään myös kyseisessä tukiohjelmassa myönnettyjen sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien perimisestä takaisin. AEM Torino on lisäksi myöntänyt yksiselitteisesti saaneensa tukea kyseisestä ohjelmasta eikä ole syytä katsoa, etteivät nyt tarkasteltavana olevat toimenpiteet olisi tukea tai että ne olisivat voimassa olevaa tukea tai soveltuisivat yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(20)

Komissio toteaa edellä mainitussa tuomiossa vahvistetun periaatteen mukaisesti, että a) AEM Torino on saanut aiemmin aziende municipalizzate –laitoksille tarkoitettua tukea (ks. 9–15 kohta), joka on perittävä takaisin päätöksen 2003/193/EY nojalla, b) Italian viranomaiset eivät ole vielä täyttäneet edellä mainitussa päätöksessä asetettua takaisinperimisvelvollisuuttaan. On totta, että päätös 2003/193/EY koskee tukiohjelmaa, mutta siinä säädetään myös kyseisessä tukiohjelmassa myönnettyjen sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien perimisestä takaisin. AEM Torino on lisäksi myöntänyt yksiselitteisesti saaneensa tukea kyseisestä ohjelmasta eikä ole syytä katsoa, etteivät nyt tarkasteltavana olevat toimenpiteet olisi tukea tai että ne olisivat voimassa olevaa tukea tai soveltuisivat yhteismarkkinoille.

| (21) | Neljä vuotta päätöksen 2003/193/EY tekemisen jälkeen Italian viranomaiset eivät ole vieläkään perineet takaisin kaikkia sääntöjenvastaisia tukia. Viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle olevansa edelleen vasta hyväksymässä ja ottamassa käyttöön asianmukaisia hallinnollisia toimenpiteitä täyttääkseen takaisinperintävelvollisuutensa. |
| --- | --- |

(21)

Neljä vuotta päätöksen 2003/193/EY tekemisen jälkeen Italian viranomaiset eivät ole vieläkään perineet takaisin kaikkia sääntöjenvastaisia tukia. Viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle olevansa edelleen vasta hyväksymässä ja ottamassa käyttöön asianmukaisia hallinnollisia toimenpiteitä täyttääkseen takaisinperintävelvollisuutensa.

| (22) | Italian mukaan AEM Torino on esittänyt Agenzia delle entrate -virastolle ilmoituksen, jossa se sitoutuu maksamaan viraston perimän määrän. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan pysty ilmoittamaan






  — | määrää, joka AEM Torinon olisi maksettava takaisinperinnän yhteydessä |
| --- | --- | --- |

(22)

Italian mukaan AEM Torino on esittänyt Agenzia delle entrate -virastolle ilmoituksen, jossa se sitoutuu maksamaan viraston perimän määrän. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan pysty ilmoittamaan

—

määrää, joka AEM Torinon olisi maksettava takaisinperinnän yhteydessä

| — | maksuehtoja. Italian mukaan AEM Torinon oli suoritettava takaisinmaksu ennen 11 päivää maaliskuuta 2006, mutta se ei ole varmistanut, suoritettaisiinko se kokonaisuudessaan (korkoineen) ja välittömästi (ilman 18 päivänä huhtikuuta 2005 annetussa laissa nro 62 säädettyä 24 kuukauden maksuaikaa). |
| --- | --- |

—

maksuehtoja. Italian mukaan AEM Torinon oli suoritettava takaisinmaksu ennen 11 päivää maaliskuuta 2006, mutta se ei ole varmistanut, suoritettaisiinko se kokonaisuudessaan (korkoineen) ja välittömästi (ilman 18 päivänä huhtikuuta 2005 annetussa laissa nro 62 säädettyä 24 kuukauden maksuaikaa).

| (23) | Ei myöskään ole selvää, saiko AEM Torino Cassa depositi e prestiti –laitoksen myöntämää halpakorkoista lainaa, joka on todettu päätöksessä 2003/193/EY laittomaksi, ja jos sai, onko se maksanut lainan takaisin. |
| --- | --- |

(23)

Ei myöskään ole selvää, saiko AEM Torino Cassa depositi e prestiti –laitoksen myöntämää halpakorkoista lainaa, joka on todettu päätöksessä 2003/193/EY laittomaksi, ja jos sai, onko se maksanut lainan takaisin.

| (24) | Italia ei siis ole selvittänyt, onko se perinyt takaisin aiemman tuen, jonka AEM Torino on hyvin todennäköisesti saanut. Näiden tietojen perusteella on pääteltävä, että AEM Torino on saattanut saada tukea, joka päätöksen 2003/193/EY nojalla ei sovellu yhteismarkkinoille, eikä se ole vielä maksanut sitä takaisin. |
| --- | --- |

(24)

Italia ei siis ole selvittänyt, onko se perinyt takaisin aiemman tuen, jonka AEM Torino on hyvin todennäköisesti saanut. Näiden tietojen perusteella on pääteltävä, että AEM Torino on saattanut saada tukea, joka päätöksen 2003/193/EY nojalla ei sovellu yhteismarkkinoille, eikä se ole vielä maksanut sitä takaisin.

| (25) | Komissio ei pysty määrittelemään AEM Torinon jo ennen nyt tutkittavana olevaa uutta tukea saaman tuen määrää, joka sen on vielä maksettava takaisin, eikä komissio voi arvioida AEM Torinon saaman aiemman ja uuden tuen yhteisvaikutusta ja sen aiheuttamaa todennäköistä kilpailun vääristymistä yhteismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(25)

Komissio ei pysty määrittelemään AEM Torinon jo ennen nyt tutkittavana olevaa uutta tukea saaman tuen määrää, joka sen on vielä maksettava takaisin, eikä komissio voi arvioida AEM Torinon saaman aiemman ja uuden tuen yhteisvaikutusta ja sen aiheuttamaa todennäköistä kilpailun vääristymistä yhteismarkkinoilla.

| (26) | Deggendorf-tuomion mukaan komission on otettava huomioon jo aiemmassa päätöksessä arvioidut olosuhteet ja ne velvoitteet, jotka tällaisesta päätöksestä olisivat aiheutuneet jäsenvaltiolle, eikä komissio voi tehdä päätöstä uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille niin kauan kuin aiempaa sääntöjenvastaista tukea ei ole maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(26)

Deggendorf-tuomion mukaan komission on otettava huomioon jo aiemmassa päätöksessä arvioidut olosuhteet ja ne velvoitteet, jotka tällaisesta päätöksestä olisivat aiheutuneet jäsenvaltiolle, eikä komissio voi tehdä päätöstä uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille niin kauan kuin aiempaa sääntöjenvastaista tukea ei ole maksettu takaisin.

| (27) | Hukkakustannuksiin tarkoitettua tukea ei myöskään voi yhdistää muuhun tukeen. |
| --- | --- |

(27)

Hukkakustannuksiin tarkoitettua tukea ei myöskään voi yhdistää muuhun tukeen.

| (28) | Yhteisöjen tuomioistuimen Deggendorf-tuomion yhteydessä vahvistaman periaatteen mukaisesti näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ja kilpailun vääristyminen olisi voitu estää ainoastaan sitoumuksella myöntää uusi tuki vasta sen jälkeen, kun aiempi tuki on maksettu kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(28)

Yhteisöjen tuomioistuimen Deggendorf-tuomion yhteydessä vahvistaman periaatteen mukaisesti näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ja kilpailun vääristyminen olisi voitu estää ainoastaan sitoumuksella myöntää uusi tuki vasta sen jälkeen, kun aiempi tuki on maksettu kokonaisuudessaan takaisin.

| (29) | Italialta on pyydetty useaan otteeseen tällaista sitoumusta, mutta se on kieltäytynyt. |
| --- | --- |

(29)

Italialta on pyydetty useaan otteeseen tällaista sitoumusta, mutta se on kieltäytynyt.

| (30) | Näillä kahdella tuella on siis yhteisvaikutusta, jota komissio ei voi arvioida riittävän tarkasti. Näin ollen ilmoitettua tukea ei tässä vaiheessa voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(30)

Näillä kahdella tuella on siis yhteisvaikutusta, jota komissio ei voi arvioida riittävän tarkasti. Näin ollen ilmoitettua tukea ei tässä vaiheessa voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

| (31) | Italia tai tuensaaja eivät kumpikaan ole poistaneet epäilyjä, jotka johtivat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemiseen. Italia ei ole vastannut kirjeeseen, jossa ilmoitettiin menettelyn aloittamisesta, eikä AEM Torino ole toimittanut tietoja. |
| --- | --- |

(31)

Italia tai tuensaaja eivät kumpikaan ole poistaneet epäilyjä, jotka johtivat menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemiseen. Italia ei ole vastannut kirjeeseen, jossa ilmoitettiin menettelyn aloittamisesta, eikä AEM Torino ole toimittanut tietoja.

| (32) | Menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen johtaneita syitä ei ole kiistetty. Toimenpide on tukea, joka voidaan katsoa soveltuvaksi hukkakustannuksiin liittyvän menetelmän mukaisesti. Tuki on kuitenkin voinut kasautua sellaisen aiemman tuen kanssa, jota tuensaaja ei ole maksanut takaisin, mutta komissio ei voi arvioida näiden kahden tuen yhteisvaikutusta. |
| --- | --- |

(32)

Menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen johtaneita syitä ei ole kiistetty. Toimenpide on tukea, joka voidaan katsoa soveltuvaksi hukkakustannuksiin liittyvän menetelmän mukaisesti. Tuki on kuitenkin voinut kasautua sellaisen aiemman tuen kanssa, jota tuensaaja ei ole maksanut takaisin, mutta komissio ei voi arvioida näiden kahden tuen yhteisvaikutusta.

| (33) | Italia ei ole toimittanut tietoja, joiden avulla komissio voisi arvioida tuen mahdollista kasautumista. Takaisinperimismenettely on ollut erityisen hidas ja vaikea. Komissio päätti 19 päivänä tammikuuta 2005 saattaa asian EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan perusteella yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi varmistaakseen päätöksen 2003/193/EY välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

(33)

Italia ei ole toimittanut tietoja, joiden avulla komissio voisi arvioida tuen mahdollista kasautumista. Takaisinperimismenettely on ollut erityisen hidas ja vaikea. Komissio päätti 19 päivänä tammikuuta 2005 saattaa asian EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan perusteella yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi varmistaakseen päätöksen 2003/193/EY välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon.

| (34) | Yhteisöjen tuomioistuin totesi 1 päivänä kesäkuuta 2006 (8), että koska Italia ei ole hyväksynyt määräajassa kaikkia säännönvastaiseksi katsotun tuen takaisinperimiseen tarvittavia toimenpiteitä, se ei ole täyttänyt sille perustamissopimuksessa asetettuja velvoitteita. |
| --- | --- |

(34)

Yhteisöjen tuomioistuin totesi 1 päivänä kesäkuuta 2006 (8), että koska Italia ei ole hyväksynyt määräajassa kaikkia säännönvastaiseksi katsotun tuen takaisinperimiseen tarvittavia toimenpiteitä, se ei ole täyttänyt sille perustamissopimuksessa asetettuja velvoitteita.

| (35) | On komission tehtävä varmistaa, että uutta tukea maksetaan vasta, kun tuen kasautumisen riski voidaan sulkea pois tai kun AEM Torino maksaa kokonaisuudessaan takaisin saamansa sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen. |
| --- | --- |

(35)

On komission tehtävä varmistaa, että uutta tukea maksetaan vasta, kun tuen kasautumisen riski voidaan sulkea pois tai kun AEM Torino maksaa kokonaisuudessaan takaisin saamansa sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen.

| (36) | Komission on tämän vuoksi varmistettava tarkasti, että edellä mainittua edellytystä noudatetaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(36)

Komission on tämän vuoksi varmistettava tarkasti, että edellä mainittua edellytystä noudatetaan täysimääräisesti.

| (37) | Italia voi myöntää uutta tukea vasta sen jälkeen, kun se on esittänyt komissiolle todisteen siitä, että se on perinyt AEM Torinolta aiemman tuen takaisin kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(37)

Italia voi myöntää uutta tukea vasta sen jälkeen, kun se on esittänyt komissiolle todisteen siitä, että se on perinyt AEM Torinolta aiemman tuen takaisin kokonaisuudessaan.

| (38) | Komissio vahvistaa edellä esitetyn perusteella arvionsa, että ilmoitettu tuki, jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle hukkakustannuksiin, on katsottava EY:n perustamissopimuksen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(38)

Komissio vahvistaa edellä esitetyn perusteella arvionsa, että ilmoitettu tuki, jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle hukkakustannuksiin, on katsottava EY:n perustamissopimuksen mukaiseksi.

| (39) | Asiaa tutkittuaan komissio ei kuitenkaan voi olla varma siitä, ettei uuden tuen ja aiemman, sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen yhteisvaikutus aiheuta EY:n perustamissopimuksen vastaista kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(39)

Asiaa tutkittuaan komissio ei kuitenkaan voi olla varma siitä, ettei uuden tuen ja aiemman, sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen yhteisvaikutus aiheuta EY:n perustamissopimuksen vastaista kilpailun vääristymistä.

| (40) | Tämän vuoksi komissio toteaa asetuksen (EY) N:o 659/99 (9) 7 artiklan 4 kohdan nojalla, ettei uutta tukea voida myöntää, ennen kuin tuensaaja on maksanut takaisin saamansa sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen. |
| --- | --- |

(40)

Tämän vuoksi komissio toteaa asetuksen (EY) N:o 659/99 (9) 7 artiklan 4 kohdan nojalla, ettei uutta tukea voida myöntää, ennen kuin tuensaaja on maksanut takaisin saamansa sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen.

| (41) | Italian on ennen uuden tuen myöntämistä esitettävä komissiolle todiste siitä, että AEM Torino on maksanut aiemman tuen takaisin kokonaisuudessaan, |
| --- | --- |

(41)

Italian on ennen uuden tuen myöntämistä esitettävä komissiolle todiste siitä, että AEM Torino on maksanut aiemman tuen takaisin kokonaisuudessaan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jonka Italia aikoo myöntää AEM Torinolle hukkakustannuksiin ja joka on määrältään 16,338 miljoonaa euroa, soveltuu yhteismarkkinoille, mikäli 2 artiklassa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettua tukea ei voida myöntää, ennen kuin Italia on esittänyt komissiolle todisteen siitä, ettei AEM Torino ole saanut aiempaa tukea osana aziende municipalizzate –laitoksille tarkoitettua tukiohjelmaa, joka on päätöksellä 2003/193/EY todettu sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, tai todisteen siitä, että AEM Torino on maksanut edellä mainitun tukiohjelman osana saamansa tuen takaisin korkoineen.

3 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2006.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 116, 17.5.2006, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Komission päätös, tehty 1 päivänä joulukuuta 2004, asiasta N490/00; ks. erityisesti sen sähköntuotantolaitoksia koskeva osuus.

3

(4)  EUVL L 77, 24.3.2003, s. 21.

4

(5)  Komission päätöksen 3 artiklassa säädetään, että Italian on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta.

5

(6)  jonka komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2001. Komission kilpailun pääosaston Internet-sivut, osoite http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/it.pdf. Toimitettu jäsenvaltioille 6 päivänä elokuuta 2001 (viitteellä D/290869).

6

(7)  Yhteisöjen tuomioistuimen asia C-355/95, TWD vastaan komissio, tuomio 15.5.1997 (’Deggendorf-tuomio’), Kok.1997, s. I-2549, 25–26 kohta.

7

(8)  Yhteisöjen tuomioistuimen asia C-207/05, komissio vastaan Italia, tuomio 1.6.2006 (ei vielä julkaistu).

8

(9)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

9

---

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/66

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 129/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006

ETA-sopimuksen liitteen II (tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 7 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 82/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 7 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 82/2006 (1).

| (2) | Kosmeettisissa valmisteissa käytettyjen ainesosien luettelosta ja yhteisestä nimikkeistöstä tehdyn päätöksen 96/335/EY muuttamisesta 9 päivänä helmikuuta 2006 tehty komission päätös 2006/257/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Kosmeettisissa valmisteissa käytettyjen ainesosien luettelosta ja yhteisestä nimikkeistöstä tehdyn päätöksen 96/335/EY muuttamisesta 9 päivänä helmikuuta 2006 tehty komission päätös 2006/257/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XVI luvun 10 kohtaan (komission päätös 96/335/ETY) luetelmakohta seuraavasti:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | 32006 D 0257: komission päätös 2006/257/EY, tehty 9 päivänä helmikuuta 2006 (EUVL L 97, 5.4.2006, s. 1)”. |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: komission päätös 2006/257/EY, tehty 9 päivänä helmikuuta 2006 (EUVL L 97, 5.4.2006, s. 1)”.

2 artikla

Päätöksen 2006/257/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 289, 19.10.2006, s. 14.

1

(2)  EUVL L 97, 5.4.2006, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/68

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 130/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite IX muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 119/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite IX muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 119/2006 (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta tiettyjen laitosten soveltamisalaan sisällyttämisen tai soveltamisalasta poistamisen osalta 8 päivänä maaliskuuta 2006 annettu komission direktiivi 2006/29/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta tiettyjen laitosten soveltamisalaan sisällyttämisen tai soveltamisalasta poistamisen osalta 8 päivänä maaliskuuta 2006 annettu komission direktiivi 2006/29/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä IX olevaan 14 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32006 L 0029: komission direktiivi 2006/29/EY, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2006 (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 50)”. |
| --- | --- |

”—

32006 L 0029: komission direktiivi 2006/29/EY, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2006 (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 50)”.

2 artikla

Direktiivin 2006/29/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 44.

1

(2)  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 50.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/69

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 131/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1).

| (2) | Kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 336/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 336/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XIII seuraavasti:

| 1. | Lisätään 56t kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/65/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”56u. | 32006 R 0336: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 336/2006, annettu 15 päivänä helmikuuta 2006, kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta (EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1).”.
  Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
  Korvataan 3 artiklan 2 kohdan e alakohta Norjan osalta seuraavasti:
  ”matkustaja-alukset, jotka eivät ole






  i) | ro-ro-matkustaja-aluksia eivätkä |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lisätään 56t kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/65/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

”56u.

32006 R 0336: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 336/2006, annettu 15 päivänä helmikuuta 2006, kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta (EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1).”.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

Korvataan 3 artiklan 2 kohdan e alakohta Norjan osalta seuraavasti:

”matkustaja-alukset, jotka eivät ole

i)

ro-ro-matkustaja-aluksia eivätkä

| ii) | Norjan lipun alla purjehtivia yli 100 matkustajan matkustaja-aluksia, |
| --- | --- |

ii)

Norjan lipun alla purjehtivia yli 100 matkustajan matkustaja-aluksia,

direktiivin 98/18/EY 4 artiklassa määritetyillä luokkien C ja D merialueilla.”.

| 2. | Poistetaan 56c kohdan (neuvoston asetus (EY) N:o 3051/95) teksti. |
| --- | --- |

2.

Poistetaan 56c kohdan (neuvoston asetus (EY) N:o 3051/95) teksti.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 336/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.

3

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/71

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 132/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1702/2003 muuttamisesta sen ajanjakson osalta, jona jäsenvaltiot voivat myöntää hyväksyntöjä rajoitetuksi ajaksi, 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 706/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1702/2003 muuttamisesta sen ajanjakson osalta, jona jäsenvaltiot voivat myöntää hyväksyntöjä rajoitetuksi ajaksi, 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 706/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 2042/2003 muuttamisesta sellaisten hyväksyntöjen osalta, joiden kesto on rajoitettu, sekä liitteiden I ja III osalta 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 707/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 2042/2003 muuttamisesta sellaisten hyväksyntöjen osalta, joiden kesto on rajoitettu, sekä liitteiden I ja III osalta 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 707/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XIII seuraavasti:

| 1. | Lisätään 66p kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1702/2003) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32006 R 0706: komission asetus (EY) N:o 706/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 16).”. |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 66p kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1702/2003) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32006 R 0706: komission asetus (EY) N:o 706/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 16).”.

| 2. | Lisätään 66q kohtaan (komission asetus (EY) N:o 2042/2003) seuraava:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32006 R 0707: komission asetus (EC) No 707/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 17).”. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 66q kohtaan (komission asetus (EY) N:o 2042/2003) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32006 R 0707: komission asetus (EC) No 707/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 17).”.

2 artikla

Komission asetusten (EY) N:o 706/2006 ja (EY) N:o 707/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUVL L 122, 9.5.2006, s. 16.

2

(3)  EUVL L 122, 9.5.2006, s. 17.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/73

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 133/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1).

| (2) | Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004 (2), lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004 (3), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004 (4) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004 (5) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 67/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004 (2), lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004 (3), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004 (4) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004 (5) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 67/2006 (6).

| (3) | Ilmatilan luokittelusta ja näkölentosääntöjen mukaisten lentojen sallimisesta lentopinnan 195 yläpuolella 11 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 730/2006 (7) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Ilmatilan luokittelusta ja näkölentosääntöjen mukaisten lentojen sallimisesta lentopinnan 195 yläpuolella 11 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 730/2006 (7) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XIII olevan 66w kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”66wa. | 32006 R 0730: komission asetus (EY) N:o 730/2006, annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, ilmatilan luokittelusta ja näkölentosääntöjen mukaisten lentojen sallimisesta lentopinnan 195 yläpuolella (EUVL L 128, 16.5.2006, s. 3).”. |
| --- | --- |

”66wa.

32006 R 0730: komission asetus (EY) N:o 730/2006, annettu 11 päivänä toukokuuta 2006, ilmatilan luokittelusta ja näkölentosääntöjen mukaisten lentojen sallimisesta lentopinnan 195 yläpuolella (EUVL L 128, 16.5.2006, s. 3).”.

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 730/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

Euroopan unionin virallisen lehden

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (8), tai 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 67/2006 voimaantulopäivänä, sen mukaan, kumpi niistä on myöhäisempi.

8

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 52.

1

(2)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

3

(4)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20.

4

(5)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26.

5

(6)  EUVL L 245, 7.9.2006, s. 18.

6

(7)  EUVL L 128, 16.5.2006, s. 3.

7

(8)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

8

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/75

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 134/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XIII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 123/2006 (1).

| (2) | Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004 (2) (puite-asetus), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004 (3) (ilmatila-asetus) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004 (4) (yhteentoimivuusasetus) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 67/2006 (5). |
| --- | --- |

(2)

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004 (2) (puite-asetus), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004 (3) (ilmatila-asetus) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004 (4) (yhteentoimivuusasetus) otettiin osaksi sopimusta maakohtaisin mukautuksin 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 67/2006 (5).

| (3) | Lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista 6 päivänä heinäkuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1032/2006 (6) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista 6 päivänä heinäkuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1032/2006 (6) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1033/2006 (7) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(4)

Lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten 4 päivänä heinäkuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1033/2006 (7) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XIII olevan 66wa kohdan (komission asetus (EY) N:o 730/2006) jälkeen kohdat seuraavasti:

| ”66wb. | 32006 R 1032: Komission asetus (EY) N:o 1032/2006, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2006, lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27). |
| --- | --- |

”66wb.

32006 R 1032: Komission asetus (EY) N:o 1032/2006, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2006, lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27).

| 66wc. | 32006 R 1033: Komission asetus (EY) N:o 1033/2006, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46).”. |
| --- | --- |

66wc.

32006 R 1033: Komission asetus (EY) N:o 1033/2006, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46).”.

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 1032/2006 ja 1033/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

Euroopan unionin virallisen lehden

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (8), tai 2 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 67/2006 voimaantulopäivänä, sen mukaan, kumpi niistä on myöhäisempi.

8

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 52..

1

(2)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20.

3

(4)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26.

4

(5)  EUVL L 245, 7.9.2006, s. 18.

5

(6)  EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27.

6

(7)  EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46.

7

(8)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

8

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/77

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 135/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 126/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 126/2006 (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta tietojen toimittamismuodon ja -menettelyn osalta 18 päivänä huhtikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 601/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta tietojen toimittamismuodon ja -menettelyn osalta 18 päivänä huhtikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 601/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 mukauttamisesta päivittämällä tietovaatimuksia 18 päivänä huhtikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 602/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 mukauttamisesta päivittämällä tietovaatimuksia 18 päivänä huhtikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 602/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XXI seuraavasti:

| 1. | Lisätään 19s kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) seuraava:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32006 R 0602: komission asetus (EY) N:o 602/2006, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2006 (EUVL L 106, 19.4.2006, s. 10).”. |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 19s kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32006 R 0602: komission asetus (EY) N:o 602/2006, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2006 (EUVL L 106, 19.4.2006, s. 10).”.

| 2. | Lisätään 19s kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”19sa. | 32006 R 0601: Komission asetus (EY) N:o 601/2006, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta tietojen toimittamismuodon ja -menettelyn osalta (EUVL L 106, 19.4.2006, s. 7).”. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 19s kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) jälkeen kohta seuraavasti:

”19sa.

32006 R 0601: Komission asetus (EY) N:o 601/2006, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta tietojen toimittamismuodon ja -menettelyn osalta (EUVL L 106, 19.4.2006, s. 7).”.

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 601/2006 ja 602/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 57.

1

(2)  EUVL L 106, 19.4.2006, s. 7.

2

(3)  EUVL L 106, 19.4.2006, s. 10.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/79

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 136/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 126/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 126/2006 (1).

| (2) | Yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta määritelmien ja määritelmien päivittämisen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1980/2003 muuttamisesta 2 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 676/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta määritelmien ja määritelmien päivittämisen osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1980/2003 muuttamisesta 2 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 676/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta työvoimakustannuksia ja ansioita koskevien rakennetilastojen laadunarvioinnin osalta 5 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 698/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta työvoimakustannuksia ja ansioita koskevien rakennetilastojen laadunarvioinnin osalta 5 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 698/2006 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen kattavuuden osalta 25 päivänä huhtikuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/2006 (4), olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen kattavuuden osalta 25 päivänä huhtikuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/2006 (4), olisi otettava osaksi sopimusta.

| (5) | Asetuksella (EY) N:o 698/2006 kumotaan komission asetus (EY) N:o 452/2000 (5) ja 72/2002 (6), joka on otettu osaksi sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta, |
| --- | --- |

(5)

Asetuksella (EY) N:o 698/2006 kumotaan komission asetus (EY) N:o 452/2000 (5) ja 72/2002 (6), joka on otettu osaksi sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XXI seuraavasti:

| 1. | Lisätään 18j kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1980/2003) seuraava:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32006 R 0676: komission asetus (EC) No 676/2006, annettu 2 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 118, 3.5.2006, s. 3).”. |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 18j kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1980/2003) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32006 R 0676: komission asetus (EC) No 676/2006, annettu 2 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 118, 3.5.2006, s. 3).”.

| 2. | Korvataan 18f kohta (komission asetus (EY) N:o 72/2002) seuraavasti:
  ”32006 R 0698: komission asetus (EY) N:o 698/2006, annettu 5 päivänä toukokuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta työvoimakustannuksia ja ansioita koskevien rakennetilastojen laadunarvioinnin osalta (EUVL L 121, 6.5.2006, s. 30).”. |
| --- | --- |

2.

Korvataan 18f kohta (komission asetus (EY) N:o 72/2002) seuraavasti:

”32006 R 0698: komission asetus (EY) N:o 698/2006, annettu 5 päivänä toukokuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta työvoimakustannuksia ja ansioita koskevien rakennetilastojen laadunarvioinnin osalta (EUVL L 121, 6.5.2006, s. 30).”.

| 3. | Poistetaan 18da kohdan (komission asetus (EY) No 452/2000) teksti. |
| --- | --- |

3.

Poistetaan 18da kohdan (komission asetus (EY) No 452/2000) teksti.

| 4. | Lisätään 19v kohdan (komission asetus (EY) N:o 1708/2005) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”19w. | 32006 R 0701: neuvoston asetus (EY) N:o 701/2006, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen kattavuuden osalta (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 3).”. |
| --- | --- | --- |

4.

Lisätään 19v kohdan (komission asetus (EY) N:o 1708/2005) jälkeen kohta seuraavasti:

”19w.

32006 R 0701: neuvoston asetus (EY) N:o 701/2006, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien hintatietojen keruun ajallisen kattavuuden osalta (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 3).”.

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 676/2006, (EY) N:o 698/2006 ja (EY) N:o 701/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 28 päivänä lokakuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (7).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 57.

1

(2)  EUVL L 118, 3.5.2006, s. 3.

2

(3)  EUVL L 121, 6.5.2006, s. 30.

3

(4)  EUVL L 122, 9.5.2006, s. 3.

4

(5)  EUVL L 55, 29.2.2000, s. 53.

5

(6)  EUVL L 15, 17.1.2002, s. 7.

6

(7)  Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.

7

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/81

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 137/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 127/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXII muutettiin 22 päivänä syyskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 127/2006 (1).

| (2) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 21 ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinnan IFRIC 7 osalta 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 708/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 21 ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinnan IFRIC 7 osalta 8 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 708/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10ba kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1725/2003) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32006 R 0708: komission asetus (EY) No 708/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 19).”. |
| --- | --- |

”—

32006 R 0708: komission asetus (EY) No 708/2006, annettu 8 päivänä toukokuuta 2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 19).”.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 708/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 20 päivän kuluttua sen hyväksymisestä, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 333, 30.11.2006, s. 59.

1

(2)  EUVL L 122, 9.5.2006, s. 19.

2

(3)  Valtiosäännön asettamia vaatimuksia ei ole ilmoitettu.

3

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/83

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 138/2006,

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006,

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ”sopimus”, ja erityisesti sen 86 artiklan ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen pöytäkirjaa 31 muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 39/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen pöytäkirjaa 31 muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 39/2006 (1).

| (2) | On aiheellista laajentaa sopimuspuolten yhteistyö koskemaan Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 771/2006/EY (2). |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista laajentaa sopimuspuolten yhteistyö koskemaan Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 771/2006/EY (2).

| (3) | Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi tämän vuoksi muutettava, jotta tämä laajennettu yhteistyö voitaisiin aloittaa 1 päivänä tammikuuta 2007, |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi tämän vuoksi muutettava, jotta tämä laajennettu yhteistyö voitaisiin aloittaa 1 päivänä tammikuuta 2007,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 5 artikla seuraavasti:

| 1. | Korvataan 5 kohta euraavasti:
  ”5.   EFTA-valtiot osallistuvat 8 kohdan kahdessa ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin yhteisön ohjelmiin ja toimiin 1 päivästä tammikuuta 1996, kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2000, neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2001, viidennessä ja kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin 1 päivästä tammikuuta 2002, seitsemännessä ja kahdeksannessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin 1 päivästä tammikuuta 2004 ja yhdeksännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2007”. |
| --- | --- |

1.

Korvataan 5 kohta euraavasti:

”5.   EFTA-valtiot osallistuvat 8 kohdan kahdessa ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin yhteisön ohjelmiin ja toimiin 1 päivästä tammikuuta 1996, kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2000, neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2001, viidennessä ja kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin 1 päivästä tammikuuta 2002, seitsemännessä ja kahdeksannessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin 1 päivästä tammikuuta 2004 ja yhdeksännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2007”.

| 2. | Lisätään 8 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32006 D 0771: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 771/2006/EY (EUVL L 146, 31.5.2006, s. 1)”. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 8 kohtaan luetelmakohta seuraavasti:

”—

32006 D 0771: Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 771/2006/EY (EUVL L 146, 31.5.2006, s. 1)”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 61.

1

(2)  EUVL L 146, 31.5.2006, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/85

---

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 139/2006

tehty 27 päivänä lokakuuta 2006

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 86 artiklan ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2004 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2004 (1).

| (2) | Yhteistyötä ETA-sopimuksen sopimuspuolten välillä laajennettiin 28 päivänä lokakuuta 1996 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 56/96 (2) sisällyttämällä Euroopan työnvälitysverkosto (Eures) sopimuksen pöytäkirjaan 31. |
| --- | --- |

(2)

Yhteistyötä ETA-sopimuksen sopimuspuolten välillä laajennettiin 28 päivänä lokakuuta 1996 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 56/96 (2) sisällyttämällä Euroopan työnvälitysverkosto (Eures) sopimuksen pöytäkirjaan 31.

| (3) | Liechtenstein varasi alun perin itselleen oikeuden osallistua Euresin toimintaan vasta sen jälkeen kun sopimuksen pöytäkirjaan 15 sisältyvistä, henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevista siirtymätoimenpiteistä laaditun yhteisen arvion tulokset olisivat saatavilla. |
| --- | --- |

(3)

Liechtenstein varasi alun perin itselleen oikeuden osallistua Euresin toimintaan vasta sen jälkeen kun sopimuksen pöytäkirjaan 15 sisältyvistä, henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevista siirtymätoimenpiteistä laaditun yhteisen arvion tulokset olisivat saatavilla.

| (4) | Tämän yhteisen arvion perusteella 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 191/1999 (3) tehtiin sopimuksen liitteisiin V ja VIII Liechtensteinia koskevia uusia alakohtaisia mukautuksia, jotka rajoittavat Liechtensteiniin asettautumista. |
| --- | --- |

(4)

Tämän yhteisen arvion perusteella 17 päivänä joulukuuta 1999 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 191/1999 (3) tehtiin sopimuksen liitteisiin V ja VIII Liechtensteinia koskevia uusia alakohtaisia mukautuksia, jotka rajoittavat Liechtensteiniin asettautumista.

| (5) | Varausta, joka koskee Liechtensteinin osallistumista Euresin toimintaan, ei olisi enää sovellettava. |
| --- | --- |

(5)

Varausta, joka koskee Liechtensteinin osallistumista Euresin toimintaan, ei olisi enää sovellettava.

| (6) | Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi tämän vuoksi muutettava, jotta Liechtensteinin osallistuminen Euresin toimintaan voi alkaa 1 päivästä tammikuuta 2007, |
| --- | --- |

(6)

Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi tämän vuoksi muutettava, jotta Liechtensteinin osallistuminen Euresin toimintaan voi alkaa 1 päivästä tammikuuta 2007,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 15 artiklan 4 kohta seuraavasti:

| ”4. | Edellä 1–3 kohtaa sovelletaan Liechtensteiniin 1 päivästä tammikuuta 2007.” |
| --- | --- |

”4.

Edellä 1–3 kohtaa sovelletaan Liechtensteiniin 1 päivästä tammikuuta 2007.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Euroopan unionin virallisen lehden

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  EUVL L 349, 25.11.2004, s. 52.

1

(2)  EYVL L 58, 27.2.1997, s. 50.

2

(3)  EYVL L 74, 15.3.2001, s. 29.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

EFTAn valvontaviranomainen

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/87

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUS

N:o 143/06/KOL

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

valvontaohjelmasta vuodeksi 2006 viljoissa ja niiden pinnalla sekä tietyissä kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kansallisista valvontaohjelmista vuodeksi 2007

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 38 kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 86/362/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä) (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1, ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54 kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 90/642/ETY, annettu 27 päivänä marraskuuta 1990, torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset) (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1, ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EFTAn valvontaviranomaisen olisi pyrittävä asteittain järjestelmään, jossa voidaan arvioida elintarvikkeiden välityksellä tapahtuva todellinen altistuminen torjunta-aineille. Jotta realististen arvioiden tekeminen olisi mahdollista, olisi käytettävissä oltava torjunta-ainejäämien valvontatiedot useiden sellaisten elintarvikkeiden osalta, jotka muodostavat eurooppalaisen ruokavalion perustan. Yleisesti ajatellaan, että eurooppalaisen ruokavalion perusta koostuu 20–30 elintarvikkeesta.
  Torjunta-ainejäämien valvontaa varten EFTAn jäsenvaltioissa käytettävissä olevilla resursseilla voidaan koordinoidussa valvontaohjelmassa analysoida vuosittain ainoastaan kahdeksan tuotteen näytteet. Torjunta-aineiden käytössä tapahtuu muutoksia noin kolmen vuoden välein. Sen vuoksi kutakin torjunta-ainetta olisi yleensä valvottava 20–30 elintarvikkeessa kolmen vuoden jaksoissa. |
| --- | --- |

(1)

EFTAn valvontaviranomaisen olisi pyrittävä asteittain järjestelmään, jossa voidaan arvioida elintarvikkeiden välityksellä tapahtuva todellinen altistuminen torjunta-aineille. Jotta realististen arvioiden tekeminen olisi mahdollista, olisi käytettävissä oltava torjunta-ainejäämien valvontatiedot useiden sellaisten elintarvikkeiden osalta, jotka muodostavat eurooppalaisen ruokavalion perustan. Yleisesti ajatellaan, että eurooppalaisen ruokavalion perusta koostuu 20–30 elintarvikkeesta.

Torjunta-ainejäämien valvontaa varten EFTAn jäsenvaltioissa käytettävissä olevilla resursseilla voidaan koordinoidussa valvontaohjelmassa analysoida vuosittain ainoastaan kahdeksan tuotteen näytteet. Torjunta-aineiden käytössä tapahtuu muutoksia noin kolmen vuoden välein. Sen vuoksi kutakin torjunta-ainetta olisi yleensä valvottava 20–30 elintarvikkeessa kolmen vuoden jaksoissa.

| (2) | Vuonna 2006 olisi valvottava kaikkien tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvien torjunta-aineiden jäämiä. Näin näitä tietoja voidaan käyttää arvioitaessa sitä, kuinka kyseisille torjunta-aineille on tosiasiassa altistuttu ruokavalion kautta. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2006 olisi valvottava kaikkien tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvien torjunta-aineiden jäämiä. Näin näitä tietoja voidaan käyttää arvioitaessa sitä, kuinka kyseisille torjunta-aineille on tosiasiassa altistuttu ruokavalion kautta.

| (3) | Kussakin valvontaohjelmassa otettavien näytteiden lukumäärään on tarpeen omaksua järjestelmällinen tilastollinen lähestymistapa. Codex Alimentarius -komissio on vahvistanut tällaisen lähestymistavan (3). Binomiaalisen todennäköisyysjakauman avulla voidaan laskea, että yhteensä 613 näytteen tutkiminen antaa yli 99 prosentin luotettavuuden siitä, että todetaan ainakin yksi näyte, jonka torjunta-ainejäämät ylittävät havaitsemisrajan (LOD), kun alle prosentti kasviperäisistä tuotteista sisältää jäämiä kyseistä raja-arvoa enemmän. Näytteiden keruu olisi suhteutettava Euroopan talousalueella väestön ja kuluttajien määrän mukaan siten, että kustakin tuotteesta otetaan vuosittain vähintään 12 näytettä. |
| --- | --- |

(3)

Kussakin valvontaohjelmassa otettavien näytteiden lukumäärään on tarpeen omaksua järjestelmällinen tilastollinen lähestymistapa. Codex Alimentarius -komissio on vahvistanut tällaisen lähestymistavan (3). Binomiaalisen todennäköisyysjakauman avulla voidaan laskea, että yhteensä 613 näytteen tutkiminen antaa yli 99 prosentin luotettavuuden siitä, että todetaan ainakin yksi näyte, jonka torjunta-ainejäämät ylittävät havaitsemisrajan (LOD), kun alle prosentti kasviperäisistä tuotteista sisältää jäämiä kyseistä raja-arvoa enemmän. Näytteiden keruu olisi suhteutettava Euroopan talousalueella väestön ja kuluttajien määrän mukaan siten, että kustakin tuotteesta otetaan vuosittain vähintään 12 näytettä.

| (4) | Euroopan komissio on julkaissut verkkosivuillaan torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevat uudet ohjeet (4). On sovittu, että EFTA-valtioiden analyysilaboratoriot panevat tämän ohjeen täytäntöön mahdollisimman täydellisenä ja että sitä tarkistetaan jatkuvasti valvontaohjelmista saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan komissio on julkaissut verkkosivuillaan torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevat uudet ohjeet (4). On sovittu, että EFTA-valtioiden analyysilaboratoriot panevat tämän ohjeen täytäntöön mahdollisimman täydellisenä ja että sitä tarkistetaan jatkuvasti valvontaohjelmista saatujen kokemusten perusteella.

| (5) | ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zz kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Komission direktiivi 2002/63/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisön näytteenottomenettelyistä kasvi- ja eläinperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa ja direktiivin 79/700/ETY kumoamisesta) (5) vahvistettuihin näytteenottomenetelmiin ja –menettelyihin sisältyvät Codex Alimentarius -komission suosittelemat menetelmät ja menettelyt. |
| --- | --- |

(5)

ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zz kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Komission direktiivi 2002/63/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisön näytteenottomenettelyistä kasvi- ja eläinperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa ja direktiivin 79/700/ETY kumoamisesta) (5) vahvistettuihin näytteenottomenetelmiin ja –menettelyihin sisältyvät Codex Alimentarius -komission suosittelemat menetelmät ja menettelyt.

| (6) | Direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa EFTA-valtioita vaaditaan yksilöimään perusteet, joita ne ovat soveltaneet kansallisten tarkastusohjelmiensa laadinnassa. Kyseisiin tietoihin olisi sisällyttävä perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten lukumäärästä, sekä sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu, sekä ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54n kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 93/99/ETY, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä) (6), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti tapahtuvan analyysilaboratorioiden hyväksymisen yksityiskohtaiset edellytykset. Rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä toteutetut toimet olisi myös ilmoitettava. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa EFTA-valtioita vaaditaan yksilöimään perusteet, joita ne ovat soveltaneet kansallisten tarkastusohjelmiensa laadinnassa. Kyseisiin tietoihin olisi sisällyttävä perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten lukumäärästä, sekä sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu, sekä ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54n kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 93/99/ETY, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993, virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä) (6), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti tapahtuvan analyysilaboratorioiden hyväksymisen yksityiskohtaiset edellytykset. Rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä toteutetut toimet olisi myös ilmoitettava.

| (7) | Lastenruoissa sallittujen jäämien enimmäismäärät on vahvistettu ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Komission direktiivi 91/321/ETY, annettu 14 päivänä toukokuuta 1991, äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista) (7), sellaisena kuin se on muutettuna, 6 artiklan sekä ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zl kohdassa tarkoitetun säädöksen (Komission direktiivi 96/5/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1996, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista) (8), sellaisena kuin se on muutettuna, 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Lastenruoissa sallittujen jäämien enimmäismäärät on vahvistettu ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Komission direktiivi 91/321/ETY, annettu 14 päivänä toukokuuta 1991, äidinmaidonkorvikkeista ja vieroitusvalmisteista) (7), sellaisena kuin se on muutettuna, 6 artiklan sekä ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zl kohdassa tarkoitetun säädöksen (Komission direktiivi 96/5/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1996, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista viljapohjaisista valmisruoista ja muista lastenruoista) (8), sellaisena kuin se on muutettuna, 6 artiklan mukaisesti.

| (8) | Tiedot valvontaohjelmien tuloksista soveltuvat erityisen hyvin käsiteltäviksi, tallennettaviksi ja välitettäviksi sähköisillä järjestelmillä. Tietojen toimittamista varten EY:n jäsenvaltioista komissiolle sähköpostitse on kehitetty formaatteja. EFTA-valtiot voisivat käyttää samaa formaattia, jolloin ne voisivat lähettää kertomuksensa EFTAn valvontaviranomaiselle vakiomuodossa. Kyseistä vakiomuotoista formaattia voidaan parhaiten kehittää edelleen laatimalla ohjeita. |
| --- | --- |

(8)

Tiedot valvontaohjelmien tuloksista soveltuvat erityisen hyvin käsiteltäviksi, tallennettaviksi ja välitettäviksi sähköisillä järjestelmillä. Tietojen toimittamista varten EY:n jäsenvaltioista komissiolle sähköpostitse on kehitetty formaatteja. EFTA-valtiot voisivat käyttää samaa formaattia, jolloin ne voisivat lähettää kertomuksensa EFTAn valvontaviranomaiselle vakiomuodossa. Kyseistä vakiomuotoista formaattia voidaan parhaiten kehittää edelleen laatimalla ohjeita.

| (9) | Tässä suosituksessa säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn elintarvikekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä suosituksessa säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn elintarvikekomitean lausunnon mukaiset,

SUOSITTAA, ETTÄ EFTA-VALTIOT:

| 1. | Ottavat näytteitä ja analysoivat tämän suosituksen liitteessä I vahvistettuja tuotteen ja torjunta-ainejäämän yhdistelmiä kunkin tuotteen osalta käyttäen sellaista näytemäärää, joka parhaiten kuvastaa kulloinkin kyseessä olevaa kansallista, ETA-maan tai kolmannen maan osuutta asianomaisen EFTAn jäsenvaltion markkinoista.
  Näytteenottomenettelyn, yksikköjen määrä mukaan luettuna, on oltava ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zz kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/63/EY) mukainen. |
| --- | --- |

1.

Ottavat näytteitä ja analysoivat tämän suosituksen liitteessä I vahvistettuja tuotteen ja torjunta-ainejäämän yhdistelmiä kunkin tuotteen osalta käyttäen sellaista näytemäärää, joka parhaiten kuvastaa kulloinkin kyseessä olevaa kansallista, ETA-maan tai kolmannen maan osuutta asianomaisen EFTAn jäsenvaltion markkinoista.

Näytteenottomenettelyn, yksikköjen määrä mukaan luettuna, on oltava ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zz kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/63/EY) mukainen.

| 2. | Akuutin riskin aiheuttavien torjunta-aineiden osalta eli sellaisten aineiden osalta, joille on vahvistettu akuutin altistumisen viiteannos (esimerkiksi organofosfaattiesterit, endosulfaani ja N-metyylikarbamaatit), olisi otettava kaksi laboratorionäytettä. Jos ensimmäinen laboratorionäyte sisältää havaittavissa olevan määrän tutkittavaa torjunta-ainetta, toisen näytteen yksiköt on analysoitava erikseen. Tämä koskee seuraavia tuotteita:






  — | munakoisot |
| --- | --- | --- |

2.

Akuutin riskin aiheuttavien torjunta-aineiden osalta eli sellaisten aineiden osalta, joille on vahvistettu akuutin altistumisen viiteannos (esimerkiksi organofosfaattiesterit, endosulfaani ja N-metyylikarbamaatit), olisi otettava kaksi laboratorionäytettä. Jos ensimmäinen laboratorionäyte sisältää havaittavissa olevan määrän tutkittavaa torjunta-ainetta, toisen näytteen yksiköt on analysoitava erikseen. Tämä koskee seuraavia tuotteita:

—

munakoisot

| — | viinirypäleet (9) |
| --- | --- |

—

viinirypäleet (9)

| — | banaanit |
| --- | --- |

—

banaanit

| — | Piper-sukuinen pippuri. |
| --- | --- |

—

Piper-sukuinen pippuri.

Näistä tuotteista otetun kohtuullisen näytemäärän osalta olisi lisäksi analysoitava erikseen toisen laboratorionäytteen yksiköt, jos ensimmäisessä näytteessä havaitaan kyseisiä torjunta-aineita ja erityisesti jos kyseessä ovat yhden tuottajan tuotteet.

| 3. | Kunkin EFTA-valtion olisi otettava ja analysoitava liitteen I mukaisten näytteiden kokonaismäärästä:






  a) | vähintään kymmenen näytettä lastenruoista, jotka on valmistettu pääasiassa vihanneksista, hedelmistä tai viljoista; |
| --- | --- | --- |

3.

Kunkin EFTA-valtion olisi otettava ja analysoitava liitteen I mukaisten näytteiden kokonaismäärästä:

a)

vähintään kymmenen näytettä lastenruoista, jotka on valmistettu pääasiassa vihanneksista, hedelmistä tai viljoista;

| b) | näytteitä (vähintään yksi näyte saatavuuden mukaan) luonnonmukaisesti tuotetuista tuotteista suhteessa kyseisten tuotteiden markkinaosuuteen asianomaisessa EFTA-valtiossa. |
| --- | --- |

b)

näytteitä (vähintään yksi näyte saatavuuden mukaan) luonnonmukaisesti tuotetuista tuotteista suhteessa kyseisten tuotteiden markkinaosuuteen asianomaisessa EFTA-valtiossa.

| 4. | Toimittavat viimeistään 31 päivänä elokuuta 2007 tämän suosituksen liitteessä vahvistettujen tuote/torjunta-ainejäämäyhdistelmien osalta analysoitujen näytteiden määrityksen tuloksista kertomuksen, jossa ilmoitetaan:






  a) | käytetyt määritysmenetelmät ja toteutuneet ilmoitusten kynnysrajat torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmien mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

4.

Toimittavat viimeistään 31 päivänä elokuuta 2007 tämän suosituksen liitteessä vahvistettujen tuote/torjunta-ainejäämäyhdistelmien osalta analysoitujen näytteiden määrityksen tuloksista kertomuksen, jossa ilmoitetaan:

a)

käytetyt määritysmenetelmät ja toteutuneet ilmoitusten kynnysrajat torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmien mukaisesti;

| b) | rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä toteutetut toimet. |
| --- | --- |

b)

rikkomisten lukumäärä ja luonne sekä toteutetut toimet.

| 5. | Kertomus on laadittava muodossa (myös sähköisesti), joka vastaa valvontaohjelmista annettujen suositusten täytäntöönpanosta ETA-valtioille annettuja suuntaviivoja (10).
  Luonnonmukaisesti tuotetuista tuotteista otettujen näytteiden tulokset olisi ilmoitettava erillisessä lomakkeessa. |
| --- | --- |

5.

Kertomus on laadittava muodossa (myös sähköisesti), joka vastaa valvontaohjelmista annettujen suositusten täytäntöönpanosta ETA-valtioille annettuja suuntaviivoja (10).

Luonnonmukaisesti tuotetuista tuotteista otettujen näytteiden tulokset olisi ilmoitettava erillisessä lomakkeessa.

| 6. | Toimittavat EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille EFTA-valtioille viimeistään 31 päivänä elokuuta 2006 kaikki direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 3 kohdassa ja direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 3 kohdassa vaaditut vuoden 2005 valvontaohjelmaa koskevat tiedot sen varmistamiseksi, että torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamista valvotaan vähintään pistokokein, erityisesti:






  a) | torjunta-ainejäämiä koskevien omien kansallisten ohjelmiensa tulokset; |
| --- | --- | --- |

6.

Toimittavat EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille EFTA-valtioille viimeistään 31 päivänä elokuuta 2006 kaikki direktiivin 86/362/ETY 7 artiklan 3 kohdassa ja direktiivin 90/642/ETY 4 artiklan 3 kohdassa vaaditut vuoden 2005 valvontaohjelmaa koskevat tiedot sen varmistamiseksi, että torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamista valvotaan vähintään pistokokein, erityisesti:

a)

torjunta-ainejäämiä koskevien omien kansallisten ohjelmiensa tulokset;

| b) | tiedot laboratorioidensa laadunvalvontamenetelmistä ja erityisesti niistä torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevista ohjeista, joita ne eivät ole voineet soveltaa tai joiden soveltamisessa on ollut vaikeuksia; |
| --- | --- |

b)

tiedot laboratorioidensa laadunvalvontamenetelmistä ja erityisesti niistä torjunta-ainejäämien määrityksen laadunvalvontamenetelmiä koskevista ohjeista, joita ne eivät ole voineet soveltaa tai joiden soveltamisessa on ollut vaikeuksia;

| c) | tiedot määritykset tekevien laboratorioiden direktiivin 93/99/ETY 3 artiklan säännösten mukaisesta hyväksymisestä (hyväksymistyyppi, hyväksynnän antanut elin ja hyväksymistodistuksen jäljennös mukaan luettuina); |
| --- | --- |

c)

tiedot määritykset tekevien laboratorioiden direktiivin 93/99/ETY 3 artiklan säännösten mukaisesta hyväksymisestä (hyväksymistyyppi, hyväksynnän antanut elin ja hyväksymistodistuksen jäljennös mukaan luettuina);

| d) | tiedot pätevyystesteistä ja yhteistutkimuksista (ring test), joihin laboratorio on osallistunut. |
| --- | --- |

d)

tiedot pätevyystesteistä ja yhteistutkimuksista (ring test), joihin laboratorio on osallistunut.

| 7. | Esittävät EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006 kansallisen ohjelmansa, jolla ne aikovat valvoa direktiiveissä 90/642/ETY ja 86/362/ETY vahvistettuja torjunta-ainejäämien enimmäistasoja vuonna 2007. Siinä on ilmoitettava seuraavat tiedot:






  a) | perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten lukumäärästä; |
| --- | --- | --- |

7.

Esittävät EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006 kansallisen ohjelmansa, jolla ne aikovat valvoa direktiiveissä 90/642/ETY ja 86/362/ETY vahvistettuja torjunta-ainejäämien enimmäistasoja vuonna 2007. Siinä on ilmoitettava seuraavat tiedot:

a)

perusteet, joita sovelletaan päätettäessä otettavien näytteiden ja tehtävien määritysten lukumäärästä;

| b) | sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu; |
| --- | --- |

b)

sovelletut ilmoitusten kynnysrajat ja perusteet, joiden mukaan kyseiset rajat on vahvistettu;

| c) | neuvoston direktiivin 93/99/ETY mukaisesti tapahtuvaa analyysilaboratorioiden hyväksymistä koskevat yksityiskohtaiset tiedot. |
| --- | --- |

c)

neuvoston direktiivin 93/99/ETY mukaisesti tapahtuvaa analyysilaboratorioiden hyväksymistä koskevat yksityiskohtaiset tiedot.

Tämä suositus on osoitettu Islannille, Liechtensteinille ja Norjalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

Niels FENGER

Johtaja

---

(1)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/92/EY (EUVL L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/92/EY.

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticide Residues in Foodstuffs, Rooma 1994, ISBN 92-5-203271-1; osa 2, sivu 372.

3

(4)  Asiakirja SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

4

(5)  EYVL L 187, 16.7.2002, s. 30.

5

(6)  EYVL L 290, 24.11.1993, s. 14. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EYVL L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/14/EY (EYVL L 41, 14.2.2003, s. 37).

7

(8)  EYVL L 49, 28.2.1996, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/13/EY (EYVL L 41, 14.2.2003, s. 33)

8

(9)  Viinirypäleiden osalta yksikkönä (eli standardikokoisena terttuna) pidetään noin 555 grammaa viinirypäleitä.

9

(10)  Suuntaviivat esitellään vuosittain elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle, joka ottaa ne huomioon.

10

---

LIITE I

Valvottavat tuote/torjunta-aineyhdistelmät

| Analysoitava torjunta-ainejäämä | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Asefaatti | (4) | (5) | (3) |
| Asetamipridi | | (5) | (3) |
| Aldikarbi | (4) | (5) | (3) |
| Atsinfossimetyyli | (4) | (5) | (3) |
| Atsoksistrobiini | (4) | (5) | (3) |
| Benomyyli-ryhmä | (4) | (5) | (3) |
| Bifentriini | (4) | (5) | (3) |
| Bromopropylaatti | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimaatti | (4) | (5) | (3) |
| Buprofetsiini | | (5) | (3) |
| Kaptaani + Folpetti
  Kaptaani
  Folpetti | (4) | (5) | (3) |
| Karbaryyli | (4) | (5) | (3) |
| Klormekvatti (2) | (4) | (5) | (3) |
| Klorotaloniili | (4) | (5) | (3) |
| Klooriprofami | (4) | (5) | (3) |
| Klorpyrifossi | (4) | (5) | (3) |
| Klorpyrifossi-metyyli | (4) | (5) | (3) |
| Kypermetriini | (4) | (5) | (3) |
| Syprodiniili | (4) | (5) | (3) |
| Deltametriini | (4) | (5) | (3) |
| Diatsinoni | (4) | (5) | (3) |
| Diklofluanidi | (4) | (5) | (3) |
| Diklorvossi | | (5) | (3) |
| Dikofoli | (4) | (5) | (3) |
| Dimetoaatti + Ometoaatti
  Dimetoaatti
  Ometoaatti | (4) | (5) | (3) |
| Difenyyliamiini | (4) | (5) | (3) |
| Endosulfaani | (4) | (5) | (3) |
| Fenheksamidi | (4) | (5) | (3) |
| Fenitrotioni | | (5) | (3) |
| Fludioksiniili | (4) | (5) | (3) |
| Imatsaliili | (4) | (5) | (3) |
| Imidaklopridi | (4) | (5) | (3) |
| Indoksakarbi | | (5) | (3) |
| Iprodioni | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalikarbi | | (5) | (3) |
| Kresoksiimi-metyyli | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-syhalotriini | (4) | (5) | (3) |
| Malationi | (4) | (5) | (3) |
| Manebi-ryhmä | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipyriimi | | (5) | (3) |
| Metamidofossi | (4) | (5) | (3) |
| Metalaksyyli | (4) | (5) | (3) |
| Metidationi | (4) | (5) | (3) |
| Metiokarbi | (4) | (5) | (3) |
| Metomyyli | (4) | (5) | (3) |
| Myklobutaniili | (4) | (5) | (3) |
| Oksidemetoni-metyyli | (4) | (5) | (3) |
| Parationi | (4) | (5) | (3) |
| Penkonatsoli | | (5) | (3) |
| Fosaloni | (4) | (5) | (3) |
| Pirimikarbi | (4) | (5) | (3) |
| Pirimifossimetyyli | (4) | (5) | (3) |
| Prokloratsi | | (5) | (3) |
| Prosymidoni | (4) | (5) | (3) |
| Profenofossi | | (5) | (3) |
| Propargiitti | (4) | (5) | (3) |
| Pyretriini | (4) | (5) | (3) |
| Pyrimetaniili | (4) | (5) | (3) |
| Pyriproksifeeni | | (5) | (3) |
| Quenoksifeeni | | (5) | (3) |
| Spiroksamiini | (4) | (5) | (3) |
| Tebukonatsoli | | (5) | (3) |
| Tebufenotsidi | | (5) | (3) |
| Tiabendatsoli | (4) | (5) | (3) |
| Tolklofossi-metyyli | (4) | (5) | (3) |
| Tolyylifluanidi | (4) | (5) | (3) |
| Triadimefoni + Triadimenoli Triadimefoni Triadimenoli | (4) | (5) | (3) |
| Vinklotsoliini | (4) | (5) | (3) |

Analysoitava torjunta-ainejäämä

2006

2007 (1)

2008 (1)

Asefaatti

(4)

(5)

(3)

Asetamipridi

(5)

(3)

Aldikarbi

(4)

(5)

(3)

Atsinfossimetyyli

(4)

(5)

(3)

Atsoksistrobiini

(4)

(5)

(3)

Benomyyli-ryhmä

(4)

(5)

(3)

Bifentriini

(4)

(5)

(3)

Bromopropylaatti

(4)

(5)

(3)

Bupirimaatti

(4)

(5)

(3)

Buprofetsiini

(5)

(3)

Kaptaani + Folpetti

Kaptaani

Folpetti

(4)

(5)

(3)

Karbaryyli

(4)

(5)

(3)

Klormekvatti (2)

(4)

(5)

(3)

Klorotaloniili

(4)

(5)

(3)

Klooriprofami

(4)

(5)

(3)

Klorpyrifossi

(4)

(5)

(3)

Klorpyrifossi-metyyli

(4)

(5)

(3)

Kypermetriini

(4)

(5)

(3)

Syprodiniili

(4)

(5)

(3)

Deltametriini

(4)

(5)

(3)

Diatsinoni

(4)

(5)

(3)

Diklofluanidi

(4)

(5)

(3)

Diklorvossi

(5)

(3)

Dikofoli

(4)

(5)

(3)

Dimetoaatti + Ometoaatti

Dimetoaatti

Ometoaatti

(4)

(5)

(3)

Difenyyliamiini

(4)

(5)

(3)

Endosulfaani

(4)

(5)

(3)

Fenheksamidi

(4)

(5)

(3)

Fenitrotioni

(5)

(3)

Fludioksiniili

(4)

(5)

(3)

Imatsaliili

(4)

(5)

(3)

Imidaklopridi

(4)

(5)

(3)

Indoksakarbi

(5)

(3)

Iprodioni

(4)

(5)

(3)

Iprovalikarbi

(5)

(3)

Kresoksiimi-metyyli

(4)

(5)

(3)

Lambda-syhalotriini

(4)

(5)

(3)

Malationi

(4)

(5)

(3)

Manebi-ryhmä

(4)

(5)

(3)

Mepanipyriimi

(5)

(3)

Metamidofossi

(4)

(5)

(3)

Metalaksyyli

(4)

(5)

(3)

Metidationi

(4)

(5)

(3)

Metiokarbi

(4)

(5)

(3)

Metomyyli

(4)

(5)

(3)

Myklobutaniili

(4)

(5)

(3)

Oksidemetoni-metyyli

(4)

(5)

(3)

Parationi

(4)

(5)

(3)

Penkonatsoli

(5)

(3)

Fosaloni

(4)

(5)

(3)

Pirimikarbi

(4)

(5)

(3)

Pirimifossimetyyli

(4)

(5)

(3)

Prokloratsi

(5)

(3)

Prosymidoni

(4)

(5)

(3)

Profenofossi

(5)

(3)

Propargiitti

(4)

(5)

(3)

Pyretriini

(4)

(5)

(3)

Pyrimetaniili

(4)

(5)

(3)

Pyriproksifeeni

(5)

(3)

Quenoksifeeni

(5)

(3)

Spiroksamiini

(4)

(5)

(3)

Tebukonatsoli

(5)

(3)

Tebufenotsidi

(5)

(3)

Tiabendatsoli

(4)

(5)

(3)

Tolklofossi-metyyli

(4)

(5)

(3)

Tolyylifluanidi

(4)

(5)

(3)

Triadimefoni + Triadimenoli Triadimefoni Triadimenoli

(4)

(5)

(3)

Vinklotsoliini

(4)

(5)

(3)

---

(1)  Ohjeellinen vuosille 2007 ja 2008; riippuu näille vuosille suositeltavista ohjelmista.

(2)  Klormekvatti olisi määritettävä vain päärynöistä ja viljoista.

(3)  Päärynät, pavut (tuoreet tai jäädytetyt), perunat, porkkanat, appelsiinit tai mandariinit, pinaatti (tuore tai jäädytetty), riisi ja kurkku.

(4)  Kukkakaali, paprika, vehnä, munakoiso, viinirypäleet, herneet (jäädytetyt tai tuoreet, määritys ilman palkoja), banaanit ja appelsiinimehu. Appelsiinimehun osalta EFTA-valtioiden on ilmoitettava, mistä mehu on valmistettu (tiivisteet vai tuoreet hedelmät).

(5)  Omenat, tomaatit, salaatti, mansikat, purjo, keräkaali, ruis tai kaura ja persikat (myös nektariinit ja muut vastaavat risteymät).

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/93

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUS

N:o 144/06/KOL

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden vähentämisestä rehuista ja elintarvikkeista

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JOKA

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa) (1), sellaisena kuin se on muutettuna ja sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zn kohdassa tarkoitetun säädöksen (Komission asetus (EY) N:o 466/2001, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2001, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta) (2), sellaisena kuin se on muutettuna ja sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1,

ottaa huomioon 6 päivänä huhtikuuta 2006 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen 84/06/COL, jossa asiasta vastaavaa kollegion jäsentä kehotetaan antamaan suositus, jos suositusehdotus on EFTAn kasvi- ja rehukomitean ja elintarvikekomitean lausunnon mukainen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tämä suositus on osa yleisstrategiaa, jolla pyritään vähentämään dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden esiintymistä ympäristössä, rehuissa ja elintarvikkeissa. Sen tarkoituksena on suosittaa toimintarajoja, joita sovelletaan rehuihin ja elintarvikkeisiin. |
| --- | --- |

(1)

Tämä suositus on osa yleisstrategiaa, jolla pyritään vähentämään dioksiinien, furaanien ja PCB-yhdisteiden esiintymistä ympäristössä, rehuissa ja elintarvikkeissa. Sen tarkoituksena on suosittaa toimintarajoja, joita sovelletaan rehuihin ja elintarvikkeisiin.

| (2) | Toksikologiselta kannalta katsottuna sallittua enimmäismäärää olisi sovellettava sekä dioksiineihin että dioksiinin kaltaisiin PCB-yhdisteisiin, mutta vuonna 2001 elintarvikkeiden sisältämät enimmäismäärät vahvistettiin ainoastaan dioksiineille eikä siis dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille, koska viimeksi mainittujen esiintymisestä oli tuolloin saatavilla vain hyvin vähän tietoa. Vastaavasti ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (direktiivi 2002/32/EY) vahvistettiin vuonna 2001 rehujen sisältämät enimmäismäärät ainoastaan dioksiineille eikä dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille. |
| --- | --- |

(2)

Toksikologiselta kannalta katsottuna sallittua enimmäismäärää olisi sovellettava sekä dioksiineihin että dioksiinin kaltaisiin PCB-yhdisteisiin, mutta vuonna 2001 elintarvikkeiden sisältämät enimmäismäärät vahvistettiin ainoastaan dioksiineille eikä siis dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille, koska viimeksi mainittujen esiintymisestä oli tuolloin saatavilla vain hyvin vähän tietoa. Vastaavasti ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (direktiivi 2002/32/EY) vahvistettiin vuonna 2001 rehujen sisältämät enimmäismäärät ainoastaan dioksiineille eikä dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 466/2001 mukaan Euroopan komission olisi tarkasteltava elintarvikkeissa esiintyviä dioksiineja koskevia säännöksiä uudelleen ensi kerran ennen vuoden 2004 loppua dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisestä saatujen uusien tietojen perusteella tavoitteena erityisesti se, että myös dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille vahvistettaisiin raja-arvot. ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitettu säädös (direktiivi 2002/32/EY) sisältää samankaltaisen tarkistuslausekkeen rehuissa esiintyvien dioksiinien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 466/2001 mukaan Euroopan komission olisi tarkasteltava elintarvikkeissa esiintyviä dioksiineja koskevia säännöksiä uudelleen ensi kerran ennen vuoden 2004 loppua dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisestä saatujen uusien tietojen perusteella tavoitteena erityisesti se, että myös dioksiinin kaltaisille PCB-yhdisteille vahvistettaisiin raja-arvot. ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitettu säädös (direktiivi 2002/32/EY) sisältää samankaltaisen tarkistuslausekkeen rehuissa esiintyvien dioksiinien osalta.

| (4) | Tällä välin on saatu lisätietoja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisestä rehuissa ja elintarvikkeissa. Tämän seurauksena dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden yhteismäärälle on vahvistettu enimmäismäärät Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina ilmaistuna käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia (WHO-TEF), mikä on toksikologiselta kannalta asianmukaisin tapa. Jotta uuteen järjestelyyn siirtyminen sujuisi ongelmitta, nykyisin sovellettavia dioksiinien enimmäismääriä olisi sovellettava siirtymäkauden ajan rinnakkain dioksiinien ja niiden kaltaisten PCB-yhdisteiden yhteismäärälle vahvistettujen uusien enimmäismäärien kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Tällä välin on saatu lisätietoja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisestä rehuissa ja elintarvikkeissa. Tämän seurauksena dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden yhteismäärälle on vahvistettu enimmäismäärät Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina ilmaistuna käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia (WHO-TEF), mikä on toksikologiselta kannalta asianmukaisin tapa. Jotta uuteen järjestelyyn siirtyminen sujuisi ongelmitta, nykyisin sovellettavia dioksiinien enimmäismääriä olisi sovellettava siirtymäkauden ajan rinnakkain dioksiinien ja niiden kaltaisten PCB-yhdisteiden yhteismäärälle vahvistettujen uusien enimmäismäärien kanssa.

| (5) | Jotta dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuissa ja elintarvikkeissa vähennettäisiin tehokkaasti, enimmäismäärien vahvistamisen lisäksi olisi yleisen käsityksen mukaan toteutettava ennakoivia toimenpiteitä, muun muassa vahvistettava toimintarajat rehuille ja elintarvikkeille. Toimivaltaisten viranomaisten ja alan toimijoiden olisi käytettävä toimintarajoja ratkaistakseen, missä tapauksissa on syytä tunnistaa saastumislähde ja toteuttaa toimia sen vähentämiseksi tai poistamiseksi. Koska dioksiineilla ja dioksiinin kaltaisilla PCB-yhdisteillä on eri lähteet, on aiheellista määrittää niille erilliset toimintarajat. |
| --- | --- |

(5)

Jotta dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuissa ja elintarvikkeissa vähennettäisiin tehokkaasti, enimmäismäärien vahvistamisen lisäksi olisi yleisen käsityksen mukaan toteutettava ennakoivia toimenpiteitä, muun muassa vahvistettava toimintarajat rehuille ja elintarvikkeille. Toimivaltaisten viranomaisten ja alan toimijoiden olisi käytettävä toimintarajoja ratkaistakseen, missä tapauksissa on syytä tunnistaa saastumislähde ja toteuttaa toimia sen vähentämiseksi tai poistamiseksi. Koska dioksiineilla ja dioksiinin kaltaisilla PCB-yhdisteillä on eri lähteet, on aiheellista määrittää niille erilliset toimintarajat.

| (6) | Toimintarajoja olisi mukautettava säännöllisesti sen mukaan, miten dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määrä vähenee ja aktiivinen toiminta niiden vähentämiseksi asteittain rehuissa ja elintarvikkeissa etenee. |
| --- | --- |

(6)

Toimintarajoja olisi mukautettava säännöllisesti sen mukaan, miten dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määrä vähenee ja aktiivinen toiminta niiden vähentämiseksi asteittain rehuissa ja elintarvikkeissa etenee.

| (7) | EFTA-valtioiden osallistumista tämän suosituksen liitteen I soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin on arvioitava niille ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta myönnettyjen poikkeusten osalta. |
| --- | --- |

(7)

EFTA-valtioiden osallistumista tämän suosituksen liitteen I soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin on arvioitava niille ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta myönnettyjen poikkeusten osalta.

| (8) | Tämän suosituksen mukaiset toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavien EFTAn elintarvikekomitean ja EFTAn kasvi- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tämän suosituksen mukaiset toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavien EFTAn elintarvikekomitean ja EFTAn kasvi- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

SUOSITTELEE SEURAAVAA:

| (1) | EFTA-valtioiden olisi suhteessa tuottamiensa, käyttämiensä ja kuluttamiensa rehuaineiden, rehujen ja elintarvikkeiden määriin seurattava satunnaisperiaatteella dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden ja jos mahdollista myös muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuaineissa, rehuissa ja elintarvikkeissa.
  Seuranta olisi toteutettava rehuissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen seurannasta 19 päivänä tammikuuta 2005 annetun EFTAn valvontaviranomaisen suosituksen N:o 3/05/COL ja elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen seurannasta 11 päivänä lokakuuta 2004 annetun komission suosituksen 2004/705/EY (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

EFTA-valtioiden olisi suhteessa tuottamiensa, käyttämiensä ja kuluttamiensa rehuaineiden, rehujen ja elintarvikkeiden määriin seurattava satunnaisperiaatteella dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden ja jos mahdollista myös muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymistä rehuaineissa, rehuissa ja elintarvikkeissa.

Seuranta olisi toteutettava rehuissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen seurannasta 19 päivänä tammikuuta 2005 annetun EFTAn valvontaviranomaisen suosituksen N:o 3/05/COL ja elintarvikkeissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden aiheuttaman taustakuormituksen seurannasta 11 päivänä lokakuuta 2004 annetun komission suosituksen 2004/705/EY (3) mukaisesti.

| (2) | Tapauksissa, joissa ei noudateta ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/32/EY) ja asetuksen (EY) N:o 466/2001 säännöksiä ja (jollei 3 kohdan määräyksistä muuta johdu) tapauksissa, joissa dioksiinien ja/tai dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määrät ylittävät elintarvikkeiden osalta tämän suosituksen liitteessä I ja rehujen osalta ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/32/EY) liitteessä II tarkennetut toimintarajat, EFTA-valtiot yhteistyössä toimijoiden kanssa






  (a) | aloittavat tutkimukset saastumislähteen tunnistamiseksi |
| --- | --- | --- |

(2)

Tapauksissa, joissa ei noudateta ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/32/EY) ja asetuksen (EY) N:o 466/2001 säännöksiä ja (jollei 3 kohdan määräyksistä muuta johdu) tapauksissa, joissa dioksiinien ja/tai dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden määrät ylittävät elintarvikkeiden osalta tämän suosituksen liitteessä I ja rehujen osalta ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetun säädöksen (direktiivi 2002/32/EY) liitteessä II tarkennetut toimintarajat, EFTA-valtiot yhteistyössä toimijoiden kanssa

(a)

aloittavat tutkimukset saastumislähteen tunnistamiseksi

| (b) | toteuttavat toimenpiteitä saastumislähteen vähentämiseksi tai poistamiseksi |
| --- | --- |

(b)

toteuttavat toimenpiteitä saastumislähteen vähentämiseksi tai poistamiseksi

| (c) | tekevät tarkastuksia muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisen varalta. |
| --- | --- |

(c)

tekevät tarkastuksia muiden kuin dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden esiintymisen varalta.

| (3) | EFTA-valtiot, joissa dioksiinin ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden taustakuormitus on erityisen suuri, vahvistavat kansalliset toimintarajat kotimaiselle rehuaineiden, rehujen ja elintarvikkeiden tuotannolleen. Toimintarajat olisi vahvistettava siten, että noin 5 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa saaduista löydöksistä tutkitaan saastumislähteen tunnistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

EFTA-valtiot, joissa dioksiinin ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden taustakuormitus on erityisen suuri, vahvistavat kansalliset toimintarajat kotimaiselle rehuaineiden, rehujen ja elintarvikkeiden tuotannolleen. Toimintarajat olisi vahvistettava siten, että noin 5 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa saaduista löydöksistä tutkitaan saastumislähteen tunnistamiseksi.

| (4) | EFTA-valtiot ilmoittavat EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille EFTA-valtioille löydöksistään, tutkimustensa tuloksista sekä saastumislähteiden vähentämiseksi tai poistamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

EFTA-valtiot ilmoittavat EFTAn valvontaviranomaiselle ja muille EFTA-valtioille löydöksistään, tutkimustensa tuloksista sekä saastumislähteiden vähentämiseksi tai poistamiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (5) | EFTA-valtiot toimittavat 4 kohdassa tarkoitetut tiedot elintarvikkeiden osalta kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä ja rehujen osalta osana ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 95/53/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1995, rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista) (4) 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua EFTAn valvontaviranomaiselle toimitettavaa vuosikertomusta paitsi, jos muut ETA-valtiot tarvitsevat tietoja kiireellisesti, jolloin ne olisi toimitettava välittömästi. Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 2 artiklan 1 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on toimitettava tiedot edelleen Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

(5)

EFTA-valtiot toimittavat 4 kohdassa tarkoitetut tiedot elintarvikkeiden osalta kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä ja rehujen osalta osana ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 95/53/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1995, rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista) (4) 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua EFTAn valvontaviranomaiselle toimitettavaa vuosikertomusta paitsi, jos muut ETA-valtiot tarvitsevat tietoja kiireellisesti, jolloin ne olisi toimitettava välittömästi. Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevan 2 artiklan 1 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on toimitettava tiedot edelleen Euroopan komissiolle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

Niels FENGER

Johtaja

---

(1)  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/77/EY (EUVL L 271, 30.9.2006, s. 53).

1

(2)  EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 199/2006 (ELT L 32, 4.2.2006, lk 34).

2

(3)  EUVL L 321, 22.10.2004, s. 45.

3

(4)  EYVL L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/46/EY (EYVL L 234, 1.9.2001, s. 55).

4

---

LIITE

Dioksiinit (polykloorattujen dibentso-para-dioksiinien (PCDD) ja polykloorattujen dibentsofuraanien (PCDF) yhteismäärä) Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina ilmaistuna käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia — TEF, 1997) ja dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet (polykloorattujen bifeenyylien yhteismäärä Maailman terveysjärjestön WHO:n toksisuusekvivalentteina ilmaistuna käyttäen WHO:n toksisuusekvivalenssikertoimia — TEF, 1997)

| Elintarvikkeet | Toimintarajat dioksiinit ja furaanit (WHO-TEQ) (1) | Toimintarajat dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet (WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Liha ja lihatuotteet | | |
| — | märehtijöistä (nautaeläimet, lampaista) |

Elintarvikkeet

Toimintarajat dioksiinit ja furaanit (WHO-TEQ) (1)

Toimintarajat dioksiinin kaltaiset PCB-yhdisteet (WHO-TEQ) (1)

Liha ja lihatuotteet

—

märehtijöistä (nautaeläimet, lampaista)

1,5 pg/g rasvaa (2)

1,0 pg/g rasvaa (2)

| — | siipikarjasta tai tarhatusta riistasta |
| --- | --- |

—

siipikarjasta tai tarhatusta riistasta

| — | sioista |
| --- | --- |

—

sioista

1,5 pg/g rasvaa (2)

1,5 pg/g rasvaa (2)

Maaeläimistä saadut maksa ja maksatuotteet

0,6 pg/g rasvaa (2)

4,0 pg/g rasvaa (2)

0,5 pg/g rasvaa (2)

4,0 pg/g rasvaa (2)

Kalanliha ja kalastustuotteet sekä niistä saatavat tuotteet, lukuun ottamatta ankeriasta (3)
   (4)

3,0 pg / tuorepainogramma

3,0 pg / tuorepainogramma

Ankeriaan (Anguilla anguilla) liha ja siitä saatavat tuotteet (3)
   (4)

3,0 pg / tuorepainogramma

6,0 pg / tuorepainogramma

Maito ja maitotuotteet, myös voirasva

2,0 pg/g rasvaa (2)

2,0 pg/g rasvaa (2)

Kananmunat ja munatuotteet

2,0 pg/g rasvaa (2)

2,0 pg/g rasvaa (2)

Rasvat

| — | Eläinrasvat |
| --- | --- |

—

Eläinrasvat

| — | märehtijöistä |
| --- | --- |

—

märehtijöistä

1,5 pg/g rasvaa

1,0 pg/g rasvaa

| — | siipikarjasta tai tarhatusta riistasta |
| --- | --- |

—

siipikarjasta tai tarhatusta riistasta

1,5 pg/g rasvaa

1,5 pg/g rasvaa

| — | sioista |
| --- | --- |

—

sioista

0,6 pg/g rasvaa

0,5 pg/g rasvaa

| — | eläimistä saatava sekarasva |
| --- | --- |

—

eläimistä saatava sekarasva

1,5 pg/g rasvaa

0,75 pg/g rasvaa

| — | Kasviöljyt ja -rasvat |
| --- | --- |

—

Kasviöljyt ja -rasvat

0,5 pg/g rasvaa

0,5 pg/g rasvaa

| — | Meren eliöistä saatava öljy (kalaöljy, kalanmaksaöljy ja muista meren eliöistä saatava öljy, joka on tarkoitettu ihmisravinnoksi) |
| --- | --- |

—

Meren eliöistä saatava öljy (kalaöljy, kalanmaksaöljy ja muista meren eliöistä saatava öljy, joka on tarkoitettu ihmisravinnoksi)

1,5 pg/g rasvaa

6,0 pg/g rasvaa

Hedelmät, vihannekset ja viljat

0,4 ng/kg tuotetta

0,2 ng/kg tuotetta

---

(1)  Suurimmat pitoisuudet: suurimmat pitoisuudet lasketaan olettamalla kaikille määritysrajaa pienempinä pitoisuuksina esiintyville yhdisteille määritysrajaa vastaava arvo.

(2)  Toimintarajoja ei sovelleta elintarviketuotteisiin, jotka sisältävät alle 1 prosenttia rasvaa.

(3)  Kokonaisina syötäviksi tarkoitettujen kalojen osalta toimintarajaa sovelletaan koko kalaan.

(4)  Kun toimintaraja ylittyy, kaikissa tapauksissa ei ole tarpeen tutkia saastumislähdettä, koska taustataso on joillakin alueilla joidenkin kalalajien osalta lähellä toimintarajaa tai ylittää sen. Tällöin on kuitenkin asianmukaista kirjata ylös kaikki tiedot, esimerkiksi näytteenottokausi, maantieteellinen alkuperä ja kalalaji, jotta jatkossa voitaisiin toteuttaa toimia kaloissa ja kalatuotteissa esiintyvien dioksiinien ja dioksiinin kaltaisten yhdisteiden esiintyvyyden osalta.

---

| 21.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 366/96

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN SUOSITUS

N:o 150/06/KOL

annettu 17 päivänä toukokuuta 2006,

rehujen yhteensovitetusta tarkastusohjelmasta vuodeksi 2006

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 95/53/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1995, rehujen virallisen valvonnan järjestämistä koskevista periaatteista) (1), sellaisena kuin se on muutettuna ja sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimukseen sopimuksen pöytäkirjalla 1, ja erityisesti sen 22 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EFTA-valtiot totesivat vuonna 2005, että eräiden ongelmien selvittämiseksi on tarpeen toteuttaa vuonna 2006 yhteensovitettu tarkastusohjelma. |
| --- | --- |

(1)

EFTA-valtiot totesivat vuonna 2005, että eräiden ongelmien selvittämiseksi on tarpeen toteuttaa vuonna 2006 yhteensovitettu tarkastusohjelma.

| (2) | Vaikka ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa) (2), sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetaan aflatoksiini B1:n enimmäispitoisuus rehuissa, muista mykotoksiineista, kuten okratoksiini A:sta, tsearalenonista, deoksinivalenolista, fumonisiineistä sekä T-2- ja HT-2-toksiineista ei ole annettu ETA-sääntöjä. Tietojen hankkiminen pistokokeiden avulla kyseisten mykotoksiinien esiintymisestä olisi hyödyllistä, kun arvioidaan tilannetta asianmukaisen lainsäädännön kehittämisen kannalta. Lisäksi tietyt rehuaineet, kuten viljat ja öljysiement ovat sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetusolojen vuoksi erityisen alttiita mykotoksiinikontaminaatiolle. Koska mykotoksiinipitoisuudet vaihtelevat vuosittain, kaikista mainituista mykotoksiineista on aiheellista kerätä tiedot useammilta peräkkäisiltä vuosilta. |
| --- | --- |

(2)

Vaikka ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 33 kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa) (2), sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetaan aflatoksiini B1:n enimmäispitoisuus rehuissa, muista mykotoksiineista, kuten okratoksiini A:sta, tsearalenonista, deoksinivalenolista, fumonisiineistä sekä T-2- ja HT-2-toksiineista ei ole annettu ETA-sääntöjä. Tietojen hankkiminen pistokokeiden avulla kyseisten mykotoksiinien esiintymisestä olisi hyödyllistä, kun arvioidaan tilannetta asianmukaisen lainsäädännön kehittämisen kannalta. Lisäksi tietyt rehuaineet, kuten viljat ja öljysiement ovat sadonkorjuu-, varastointi- ja kuljetusolojen vuoksi erityisen alttiita mykotoksiinikontaminaatiolle. Koska mykotoksiinipitoisuudet vaihtelevat vuosittain, kaikista mainituista mykotoksiineista on aiheellista kerätä tiedot useammilta peräkkäisiltä vuosilta.

| (3) | Aikaisemmat tarkastustulokset antibioottien ja kokkidiostaattien esiintymisestä tietyissä sellaiselle eläinlajille tai -ryhmälle, jonka osalta mainitut vaikuttavat aineet ovat kiellettyjä, tarkoitetuissa rehuissa, osoittavat, että tämäntyyppisiä rikkomisia esiintyy edelleen. Lisäksi ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista) (3) 11 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti on tärkeää varmistaa, että rehun lisäaineena käytettävät antibiootit todella poistetaan vaiheittain käytöstä. |
| --- | --- |

(3)

Aikaisemmat tarkastustulokset antibioottien ja kokkidiostaattien esiintymisestä tietyissä sellaiselle eläinlajille tai -ryhmälle, jonka osalta mainitut vaikuttavat aineet ovat kiellettyjä, tarkoitetuissa rehuissa, osoittavat, että tämäntyyppisiä rikkomisia esiintyy edelleen. Lisäksi ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista) (3) 11 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti on tärkeää varmistaa, että rehun lisäaineena käytettävät antibiootit todella poistetaan vaiheittain käytöstä.

| (4) | Koska Norjalle ja Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta ja erityisesti ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1a kohdassa tarkoitetusta säädöksestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003. on arvioitava, onko Norjan ja Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen II soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat rehun lisäaineina kiellettyjä aineita. |
| --- | --- |

(4)

Koska Norjalle ja Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta ja erityisesti ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1a kohdassa tarkoitetusta säädöksestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003. on arvioitava, onko Norjan ja Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen II soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat rehun lisäaineina kiellettyjä aineita.

| (5) | On tärkeää varmistaa, että rajoitukset, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden käyttöä rehuissa, on pantu tosiasiallisesti täytäntöön sellaisina kuin niistä säädetään asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(5)

On tärkeää varmistaa, että rajoitukset, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden käyttöä rehuissa, on pantu tosiasiallisesti täytäntöön sellaisina kuin niistä säädetään asiaa koskevassa ETA:n lainsäädännössä.

| (6) | Koska Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta I luvusta, on arvioitava, onko Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen III soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

(6)

Koska Islannille on myönnetty poikkeuksia ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta I luvusta, on arvioitava, onko Islannin syytä osallistua tämän suosituksen liitteen III soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin, jotka koskevat eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia.

| (7) | On syytä varmistaa, ettei hivenaineisiin kuuluvien kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa ylitä niitä enimmäispitoisuuksia, joista säädetään ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1zq kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Komission asetus (EY) N:o 1334/2003, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2003, eräiden hivenaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytysten muuttamisesta) (4), sellaisena kuin se on muutettuna. Norjan osallistumista liitteen IV soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin on arvioitava ottaen huomioon sille ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta myönnetyt poikkeukset. |
| --- | --- |

(7)

On syytä varmistaa, ettei hivenaineisiin kuuluvien kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa ylitä niitä enimmäispitoisuuksia, joista säädetään ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 1zq kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Komission asetus (EY) N:o 1334/2003, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2003, eräiden hivenaineiden ryhmään kuuluvien rehun lisäaineiden hyväksymisedellytysten muuttamisesta) (4), sellaisena kuin se on muutettuna. Norjan osallistumista liitteen IV soveltamisalaan kuuluviin ohjelmiin on arvioitava ottaen huomioon sille ETA-sopimuksen liitteessä I olevasta II luvusta myönnetyt poikkeukset.

Tässä suosituksessa säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn kasvi- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

SUOSITTAA SEURAAVAA:

| 1. | Suositetaan, että EFTA-valtiot toteuttavat vuonna 2006 yhteensovitetun tarkastusohjelman, jolla pyritään selvittämään seuraavat asiat:






  a) | mykotoksiinien (aflatoksiini B1:n, okratoksiini A:n, tsearalenonin, deoksinivalenolin, fumonisiinien sekä T-2- ja HT-2-toksiinien) pitoisuudet rehuissa sekä määritysmenetelmät; näytteenotto olisi toteutettava sekä satunnais- että kohdennetulla otannalla; kohdennetussa otannassa näytteiden olisi oltava rehuaineita, joissa epäillään olevan korkeita mykotoksiinipitoisuuksia, esimerkiksi vilja- tai öljykasvien siemeniä tai öljymäisiä hedelmiä tai niistä tehtyjä tuotteita ja sivutuotteita taikka rehuaineita, joita on varastoitu pitkään tai kuljetettu meritse pitkiä matkoja; aflatoksiini B1:n osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota muille lypsyeläimille kuin lypsylehmille tarkoitettuihin rehuseoksiin; tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä I esitettyä mallia käyttäen; |
| --- | --- | --- |

1.

Suositetaan, että EFTA-valtiot toteuttavat vuonna 2006 yhteensovitetun tarkastusohjelman, jolla pyritään selvittämään seuraavat asiat:

a)

mykotoksiinien (aflatoksiini B1:n, okratoksiini A:n, tsearalenonin, deoksinivalenolin, fumonisiinien sekä T-2- ja HT-2-toksiinien) pitoisuudet rehuissa sekä määritysmenetelmät; näytteenotto olisi toteutettava sekä satunnais- että kohdennetulla otannalla; kohdennetussa otannassa näytteiden olisi oltava rehuaineita, joissa epäillään olevan korkeita mykotoksiinipitoisuuksia, esimerkiksi vilja- tai öljykasvien siemeniä tai öljymäisiä hedelmiä tai niistä tehtyjä tuotteita ja sivutuotteita taikka rehuaineita, joita on varastoitu pitkään tai kuljetettu meritse pitkiä matkoja; aflatoksiini B1:n osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota muille lypsyeläimille kuin lypsylehmille tarkoitettuihin rehuseoksiin; tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä I esitettyä mallia käyttäen;

| b) | kokkidiostaatit ja/tai histomonostaatit, tiettyjen eläinlajien ja -ryhmien rehun lisäaineina sallitut tai kielletyt, joita esiintyy usein ei-lääkinnällisissä esiseoksissa ja rehuseoksissa, joissa niiden käyttö on kielletty; tarkastukset olisi kohdennettava kyseisten aineiden esiintymiseen esiseoksissa ja rehuseoksissa, jos toimivaltainen viranomainen arvioi todennäköisyyden havaita sääntöjenvastaisuuksia kasvaneen; tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä II esitettyä mallia käyttäen; |
| --- | --- |

b)

kokkidiostaatit ja/tai histomonostaatit, tiettyjen eläinlajien ja -ryhmien rehun lisäaineina sallitut tai kielletyt, joita esiintyy usein ei-lääkinnällisissä esiseoksissa ja rehuseoksissa, joissa niiden käyttö on kielletty; tarkastukset olisi kohdennettava kyseisten aineiden esiintymiseen esiseoksissa ja rehuseoksissa, jos toimivaltainen viranomainen arvioi todennäköisyyden havaita sääntöjenvastaisuuksia kasvaneen; tarkastusten tuloksista olisi raportoitava liitteessä II esitettyä mallia käyttäen;

| c) | rehujen lisäaineena käytettävien antibioottien vähittäisen käytöstä poistaminen liitteen II mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

rehujen lisäaineena käytettävien antibioottien vähittäisen käytöstä poistaminen liitteen II mukaisesti;

| d) | eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevien rajoitusten täytäntöönpano liitteen III mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevien rajoitusten täytäntöönpano liitteen III mukaisesti;

| e) | kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

kuparin ja sinkin määrä sianrehuseoksissa liitteen IV mukaisesti.

| 2. | Suositellaan, että EFTA-valtiot sisällyttävät 1 kohdassa tarkoitetun yhteensovitetun tarkastusohjelman tulokset erillisenä lukuna vuosittaiseen tarkastuskertomukseensa, joka on toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle 1 päivään huhtikuuta 2007 mennessä, ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 95/53/EY) 22 artiklan 2 kohdan sekä kertomuksen yhdenmukaistetun mallin viimeisimmän version mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Suositellaan, että EFTA-valtiot sisällyttävät 1 kohdassa tarkoitetun yhteensovitetun tarkastusohjelman tulokset erillisenä lukuna vuosittaiseen tarkastuskertomukseensa, joka on toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle 1 päivään huhtikuuta 2007 mennessä, ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 95/53/EY) 22 artiklan 2 kohdan sekä kertomuksen yhdenmukaistetun mallin viimeisimmän version mukaisesti.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2006.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Kristján Andri Stefánsson

Kollegion jäsen

Niels Fenger

Johtaja

---

(1)  EYVL L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/46/EY (EYVL L 234, 1.9.2001, s. 55).

1

(2)  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/77/EY (EUVL L 271, 30.9.2006, s. 53).

2

(3)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 378/2005 (EUVL L 59, 5.3.2005, s. 8).

3

(4)  EUVL L 187, 26.7.2003, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1980/2005 (EUVL L 318, 6.12.2005, s. 3).

4

---

LIITE I

Tiettyjen mykotoksiinien (aflatoksiini B1, okratoksiini A, tsearalenoni, deoksinivalenoli, fumonisiinit sekä T-2 ja HT-2-toksiinit) pitoisuudet rehuissa

Kaikista testinäytteistä saadut yksittäiset tulokset; 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun raportin malli

| Eläinten rehut | Näytteenotto (satunnais- vai kohdennettu otanta) | Mykotoksiinilaji ja -pitoisuus (μg/kg:ssa rehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Luokka (1) | Laji (2) | Alkuperämaa | | Aflatoksiini B1 | Okratoksiini A | Tsearalenoni | Deoksinivalenoli | Fumonisiinit (3) | T-2- ja HT-2- toksiinit (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Eläinten rehut

Näytteenotto (satunnais- vai kohdennettu otanta)

Mykotoksiinilaji ja -pitoisuus (μg/kg:ssa rehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %)

Luokka (1)

Laji (2)

Alkuperämaa

Aflatoksiini B1

Okratoksiini A

Tsearalenoni

Deoksinivalenoli

Fumonisiinit (3)

T-2- ja HT-2- toksiinit (4)

Toimivaltaisen viranomaisen olisi myös ilmoitettava

| — | toteutetut toimenpiteet, jos aflatoksiini B1:n sallittu enimmäismäärä ylittyy; |
| --- | --- |

—

toteutetut toimenpiteet, jos aflatoksiini B1:n sallittu enimmäismäärä ylittyy;

| — | käytetyt määritysmenetelmät; |
| --- | --- |

—

käytetyt määritysmenetelmät;

| — | toteamisrajat. |
| --- | --- |

—

toteamisrajat.

---

(1)  Valitaan jokin seuraavista luokista: rehuaine, rehun lisäaine, esiseos, täydennysrehu, täysrehu, rehuseos

(2)  Valitaan jokin seuraavista: a) rehuaineiden osalta ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 14a kohdassa tarkoitetun säädöksen (Neuvoston direktiivi 96/25/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, rehuaineiden liikkuvuudesta, direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 82/471/ETY ja 93/74/ETY muuttamisesta sekä direktiivin 77/101/ETY kumoamisesta) liitteen B osassa vahvistettu rehuaineen nimi; b) muiden rehujen osalta eläinlajit, joille rehu on tarkoitettu.

(3)  Fumonisiini B1:n ja fumonisiini B2:n pitoisuudet voidaan raportoida yhteismääränä.

(4)  T-2- ja HT-2-toksiinien pitoisuudet voidaan raportoida yhteismääränä.

---

LIITE II

Tiettyjen rehun lisäaineina kiellettyjen lääkeaineiden esiintyminen

Eräitä lääkeaineita voidaan käyttää laillisesti lisäaineina tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa esiseoksissa ja rehuseoksissa, kunhan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun kohdassa 1a tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003) 10 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.

Jos rehuissa esiintyy kiellettyjä lääkeaineita, katsotaan, että sääntöjä on rikottu.

Valvottavat lääkeaineet olisi valittava seuraavasta luettelosta:

| 1. | Vain tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa rehuissa lisäaineina sallitut lääkeaineet: | dekokinaatti (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Vain tietyille eläinlajeille ja -ryhmille tarkoitetuissa rehuissa lisäaineina sallitut lääkeaineet:

dekokinaatti (Deccox)

| | diklatsuriili (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklatsuriili (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginonihydrobromidi (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginonihydrobromidi (Stenorol)

| | lasalosidinatrium A (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lasalosidinatrium A (Avatec 15 %)

| | maduramisiiniammonium, alfa (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

maduramisiiniammonium, alfa (Cygro 1 %)

| | monensiininatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monensiininatrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narasiini |
| --- | --- |

narasiini

| | narasiini — nikarbatsiini (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narasiini — nikarbatsiini (Maxiban G160)

| | robenidiinihydrokloridi (Cycostat 66G) |
| --- | --- |

robenidiinihydrokloridi (Cycostat 66G)

| | salinomysiini-natrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomysiini-natrium (Sacox 120G, 120)

| | semduramisiini-natrium (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

semduramisiini-natrium (Aviax 5 %)

| 2. | Lääkeaineet, joita ei enää sallita rehun lisäaineina: | amproliumi |
| --- | --- | --- |

2.

Lääkeaineet, joita ei enää sallita rehun lisäaineina:

amproliumi

| | amproliumi/etopabaatti |
| --- | --- |

amproliumi/etopabaatti

| | arprinosidi |
| --- | --- |

arprinosidi

| | avilamysiini |
| --- | --- |

avilamysiini

| | avoparsiini |
| --- | --- |

avoparsiini

| | karbadoksi |
| --- | --- |

karbadoksi

| | dimetridatsoli |
| --- | --- |

dimetridatsoli

| | dinitolmidi |
| --- | --- |

dinitolmidi

| | flavofosfolipoli |
| --- | --- |

flavofosfolipoli

| | ipronidatsoli |
| --- | --- |

ipronidatsoli

| | metiklorpindoli |
| --- | --- |

metiklorpindoli

| | metiklorpindoli/metyylibentsokvatti |
| --- | --- |

metiklorpindoli/metyylibentsokvatti

| | nikarbatsiini |
| --- | --- |

nikarbatsiini

| | nifursoli |
| --- | --- |

nifursoli

| | olakvindoksi |
| --- | --- |

olakvindoksi

| | ronidatsoli |
| --- | --- |

ronidatsoli

| | spiramysiini |
| --- | --- |

spiramysiini

| | tetrasykliinit |
| --- | --- |

tetrasykliinit

| | tylosiinifosfaatti |
| --- | --- |

tylosiinifosfaatti

| | virginiamysiini |
| --- | --- |

virginiamysiini

| | sinkkibasitrasiini |
| --- | --- |

sinkkibasitrasiini

| | muut mikrobilääkkeet |
| --- | --- |

muut mikrobilääkkeet

| 3. | Lääkeaineet, jotka eivät ole olleet milloinkaan sallittuja rehun lisäaineina:
  muut aineet
  Kaikista vaatimusten vastaisista testinäytteistä saadut yksittäiset tulokset 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun raportin malli









  Rehutyyppi (eläinlaji ja -ryhmä) | Todettu aine | Todettu pitoisuus | Rikkomuksen peruste (1) | Toteutetut toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Lääkeaineet, jotka eivät ole olleet milloinkaan sallittuja rehun lisäaineina:

muut aineet

Kaikista vaatimusten vastaisista testinäytteistä saadut yksittäiset tulokset 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun raportin malli

Rehutyyppi (eläinlaji ja -ryhmä)

Todettu aine

Todettu pitoisuus

Rikkomuksen peruste (1)

Toteutetut toimet

Toimivaltaisen viranomaisen olisi myös ilmoitettava

| — | testinäytteiden kokonaismäärä |
| --- | --- |

—

testinäytteiden kokonaismäärä

| — | tutkittujen aineiden nimet |
| --- | --- |

—

tutkittujen aineiden nimet

| — | käytetyt määritysmenetelmät |
| --- | --- |

—

käytetyt määritysmenetelmät

| — | toteamisrajat. |
| --- | --- |

—

toteamisrajat.

---

(1)  Syy kielletyn aineen esiintymiseen rehussa toimivaltaisen viranomaisen suorittaman tutkimuksen perusteella.

---

LIITE III

Eläinperäisten rehuaineiden tuotannon ja käytön rajoitukset

EFTA-valtioiden olisi vuoden 2006 aikana toteutettava yhteensovitettu tarkastusohjelma, jolla selvitetään, onko eläinperäisten rehuaineiden tuotantoa ja käyttöä koskevia rajoituksia noudatettu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 95/53/EY 3–13 artiklan ja 15 artiklan soveltamista.

Erityisesti sen varmistamiseksi, että kieltoa prosessoidun eläinproteiinin käytöstä eräiden eläinten ruokinnassa todella noudatetaan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 7.1.12 kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä) (1) liitteessä IV määrätyllä tavalla, EFTA-valtioiden olisi pantava täytäntöön kohdistettuihin tarkastuksiin perustuva erityinen tarkastusohjelma. Ohjelman taustalla olisi direktiivin 95/53/EY 4 artiklan mukaisesti oltava riskiperusteinen strategia, jossa otetaan huomioon kaikki tuotantovaiheet ja kaikki tilat, joissa rehua tuotetaan, käsitellään tai annetaan eläimille. EFTA-valtioiden olisi määriteltävä erityisen huolellisesti arviointiperusteet, joihin riskin voidaan katsoa liittyvän. Perusteet olisi painotettava oikeassa suhteessa riskiin. Tarkastustiheyden ja rehujen tuotanto- ja käsittelytiloissa analysoitavien näytteiden lukumäärän olisi oltava oikeassa suhteessa kyseisten tilojen eri painotusten yhteismäärään.

Valvontaohjelmaa laadittaessa olisi otettava huomioon seuraavat ohjeelliset tilat ja kriteerit:

| Tilat | Arviointiperusteet | Painotus |
| --- | --- | --- |
| Rehutehtaat | — | Rehutehtaat, joilla tuotetaan erillisillä tuotantolinjoilla märehtijöille ja muille kuin märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia, jotka sisältävät poikkeusluvan mukaisesti prosessoituja eläinperäisiä proteiineja |

Tilat

Arviointiperusteet

Painotus

Rehutehtaat

—

Rehutehtaat, joilla tuotetaan erillisillä tuotantolinjoilla märehtijöille ja muille kuin märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia, jotka sisältävät poikkeusluvan mukaisesti prosessoituja eläinperäisiä proteiineja

| — | Rehutehtaat, joilla sääntöjä on jätetty noudattamatta aikaisemmin tai joiden kohdalla sitä on epäilty |
| --- | --- |

—

Rehutehtaat, joilla sääntöjä on jätetty noudattamatta aikaisemmin tai joiden kohdalla sitä on epäilty

| — | Rehutehtaat, joilla prosessoidaan suuria määriä maahantuotuja rehuja, joiden proteiinipitoisuus on korkea, esim. kalajauhoa, soijajauhoa, maissitärkkelysjauhoa ja proteiinitiivistettä |
| --- | --- |

—

Rehutehtaat, joilla prosessoidaan suuria määriä maahantuotuja rehuja, joiden proteiinipitoisuus on korkea, esim. kalajauhoa, soijajauhoa, maissitärkkelysjauhoa ja proteiinitiivistettä

| — | Rehutehtaat, joilla tuotetaan suuria määriä rehuseoksia |
| --- | --- |

—

Rehutehtaat, joilla tuotetaan suuria määriä rehuseoksia

| — | Sisäisistä toimintatavoista johtuva ristikontaminaation riski (vakiosiilot tietyille tuotteille, tuotantolinjojen erottamisen valvonta, ainesosien valvonta, oma valvontalaboratorio, näytteenottomenettelyt) |
| --- | --- |

—

Sisäisistä toimintatavoista johtuva ristikontaminaation riski (vakiosiilot tietyille tuotteille, tuotantolinjojen erottamisen valvonta, ainesosien valvonta, oma valvontalaboratorio, näytteenottomenettelyt)

Rajavalvontapisteet ja muut yhteisöön-tuontipaikat

| — | Suuri/pieni määrä maahantuotua rehua |
| --- | --- |

—

Suuri/pieni määrä maahantuotua rehua

| — | Rehut, joiden proteiinipitoisuus on suuri |
| --- | --- |

—

Rehut, joiden proteiinipitoisuus on suuri

Maatilat

| — | Tilat, jotka tekevät rehusekoituksen itse ja käyttävät poikkeusluvan saaneita prosessoituja eläinperäisiä proteiineja |
| --- | --- |

—

Tilat, jotka tekevät rehusekoituksen itse ja käyttävät poikkeusluvan saaneita prosessoituja eläinperäisiä proteiineja

| — | Tilat, joilla pidetään sekä märehtijöitä että muita lajeja (ristiinruokinnan vaarat) |
| --- | --- |

—

Tilat, joilla pidetään sekä märehtijöitä että muita lajeja (ristiinruokinnan vaarat)

| — | Tilat, joille ostetaan irtorehua |
| --- | --- |

—

Tilat, joille ostetaan irtorehua

Jälleenmyyjät

| — | Tukkuliikkeet ja välivarastot, joissa pidetään runsaasti proteiinia sisältäviä rehuja |
| --- | --- |

—

Tukkuliikkeet ja välivarastot, joissa pidetään runsaasti proteiinia sisältäviä rehuja

| — | Kaupattavan irtorehun suuri määrä |
| --- | --- |

—

Kaupattavan irtorehun suuri määrä

| — | Ulkomailla tuotettujen rehuseosten jälleenmyyjät |
| --- | --- |

—

Ulkomailla tuotettujen rehuseosten jälleenmyyjät

Rahtisekoittajat

| — | Rahtisekoittajat, jotka tuottavat rehua sekä märehtijöille että muille eläimille |
| --- | --- |

—

Rahtisekoittajat, jotka tuottavat rehua sekä märehtijöille että muille eläimille

| — | Rahtisekoittajat, jotka ovat aikaisemmin jättäneet noudattamatta sääntöjä tai joiden voidaan epäillä olevan noudattamatta niitä |
| --- | --- |

—

Rahtisekoittajat, jotka ovat aikaisemmin jättäneet noudattamatta sääntöjä tai joiden voidaan epäillä olevan noudattamatta niitä

| — | Rahtisekoittajat, jotka käsittelevät runsaasti proteiinia sisältäviä rehua |
| --- | --- |

—

Rahtisekoittajat, jotka käsittelevät runsaasti proteiinia sisältäviä rehua

| — | Rahtisekoittajat, jotka tuottavat suuria määriä rehua |
| --- | --- |

—

Rahtisekoittajat, jotka tuottavat suuria määriä rehua

| — | Suuri määrä palvelun kohteena olevia maatiloja, joukossa myös märehtijöitä pitäviä maatiloja |
| --- | --- |

—

Suuri määrä palvelun kohteena olevia maatiloja, joukossa myös märehtijöitä pitäviä maatiloja

Kuljetusvälineet

| — | Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien ja rehujen kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot |
| --- | --- |

—

Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien ja rehujen kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot

| — | Ajoneuvot, joiden osalta sääntöjä on jätetty noudattamatta aikaisemmin tai joiden osalta sääntöjen noudattamatta jättämistä voidaan epäillä |
| --- | --- |

—

Ajoneuvot, joiden osalta sääntöjä on jätetty noudattamatta aikaisemmin tai joiden osalta sääntöjen noudattamatta jättämistä voidaan epäillä

Vaihtoehtona näille ohjeellisille tuotanto- ja käsittelytiloille ja arviointiperusteille EFTA-valtiot voivat toimittaa omat riskiarvionsa EFTAn valvontaviranomaiselle 31 päivään toukokuuta 2006 mennessä.

Näytteenotto olisi kohdennettava eriin tai tilanteisiin, joissa ristikontaminaatio kiellettyjen prosessoitujen proteiinien kanssa on todennäköisintä (ensimmäinen erä sellaisen rehukuljetuksen jälkeen, joka on sisältänyt kyseisessä erässä kiellettyjä eläinproteiineja, tai tuotantolinjan teknisten ongelmien tai muutosten jälkeen tai kun irtorehun varastosäiliöissä tai siiloissa on tehty muutoksia).

Tarkastusten yhteydessä voidaan myös analysoida ajoneuvojen, tuotantolaitteiston ja varastoalueiden pölyisyys.

Jokaisessa EFTA-valtiossa olisi suoritettava vuosittain vähintään 10 tarkastusta 100 000 tuotettua rehuseostonnia kohti. Jokaisessa EFTA-valtiossa olisi otettava vuosittain vähintään 20 virallista näytettä 100 000 tuotettua rehuseostonnia kohti. Ennen vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä näytteet olisi analysoitava käyttämällä ETA-sopimuksen liitteessä I olevan II luvun 31i kohdassa tarkoitetussa säädöksessä (Komission direktiivi 2003/126/EY, annettu 23 päivänä joulukuuta 2003, analyysimenetelmästä eläinperäisten ainesosien määrittämiseksi rehujen virallista tarkastusta varten) (2) selostettua mikroskooppitutkimusta ja arviointia. Kiellettyjen eläinperäisten ainesosien pieniäkin pitoisuuksia rehuissa olisi pidettävä asianomaisen rehukiellon rikkomisena.

Tarkastusohjelmista saatavat tulokset olisi toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle seuraavia malleja käyttäen:

Yhteenveto tarkastuksista, joiden aiheena olivat eläinperäisen rehun käytön rajoitukset eläinten ruokinnassa (kiellettyjen prosessoitujen eläinperäisten proteiinien käyttäminen ruokinnassa)

A.   Dokumentoidut tarkastukset

| Vaihe | Tarkastusten määrä (tarkastukset, joissa kontrolloidaan prosessoitujen eläinperäisten proteiinien esiintyminen) | Laboratoriotestien sijasta esim. asiakirjojen tarkastuksessa todettujen rikkomisten lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| Rehuaineen maahantuonti | | |
| Rehuaineen varastointi | | |
| Rehutehtaat | | |
| Tilasekoitus / rahti-sekoittajat | | |
| Rehunvälittäjät | | |
| Kuljetusvälineet | | |
| Muita eläimiä kuin märehtijöitä pitävät tilat | | |
| Märehtijöitä pitävät tilat | | |
| Muut | | |

Vaihe

Tarkastusten määrä (tarkastukset, joissa kontrolloidaan prosessoitujen eläinperäisten proteiinien esiintyminen)

Laboratoriotestien sijasta esim. asiakirjojen tarkastuksessa todettujen rikkomisten lukumäärä

Rehuaineen maahantuonti

Rehuaineen varastointi

Rehutehtaat

Tilasekoitus / rahti-sekoittajat

Rehunvälittäjät

Kuljetusvälineet

Muita eläimiä kuin märehtijöitä pitävät tilat

Märehtijöitä pitävät tilat

Muut

B.   Rehuaineiden ja rehuseosten näytteenotto ja testaus prosessoitujen eläinperäisten proteiinien toteamiseksi

| Tuotanto- ja käsittelytilat | Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien toteamiseksi testattujen virallisten näytteiden määrä | Vaatimustenvastaisten näytteiden määrä |
| --- | --- | --- |
| Prosessoidut maaeläinperäiset proteiinit | Prosessoidut kalaperäiset proteiinit |
| Rehuaineet | Rehuseokset | Rehuaineet | Rehuseokset | Rehuaineet | Rehuseokset |
| märehtijöille | muille | märehtijöille | muille | märehtijöille | muille |
| Maahantuonti | | | | | | | | | |
| Rehutehtaat | | | | | | | | | |
| Välittäjät / varastointi | | | | | | | | | |
| Kuljetusvälineet | | | | | | | | | |
| Tilasekoitus / rahtisekoittajat | | | | | | | | | |
| Maatilalla | | | | | | | | | |
| Muut | | | | | | | | | |

Tuotanto- ja käsittelytilat

Prosessoitujen eläinperäisten proteiinien toteamiseksi testattujen virallisten näytteiden määrä

Vaatimustenvastaisten näytteiden määrä

Prosessoidut maaeläinperäiset proteiinit

Prosessoidut kalaperäiset proteiinit

Rehuaineet

Rehuseokset

Rehuaineet

Rehuseokset

Rehuaineet

Rehuseokset

märehtijöille

muille

märehtijöille

muille

märehtijöille

muille

Maahantuonti

Rehutehtaat

Välittäjät / varastointi

Kuljetusvälineet

Tilasekoitus / rahtisekoittajat

Maatilalla

Muut

C.   Tiivistelmä märehtijöille tarkoitettujen rehujen näytteissä todetuista kielletyistä prosessoiduista eläinperäisistä proteiineista

| | Näytteenotto-kuukausi | Kontaminaation tyyppi, aste ja alkuperä | Sovelletut seuraamukset (tai muut toimenpiteet) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Näytteenotto-kuukausi

Kontaminaation tyyppi, aste ja alkuperä

Sovelletut seuraamukset (tai muut toimenpiteet)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1993/2004 (EUVL L 344, 20.11.2004, s. 12).

(2)  EUVL L 339, 24.12.2003, s. 78.

---

LIITE IV

Näytekohtaiset tulokset kaikista sianrehuseosten kupari- ja sinkkipitoisuutta koskevista näytteistä (sekä vaatimusten mukaisista että niiden vastaisista)

| Rehuseostyyppi (eläinryhmä) | Hivenaine (kupari tai sinkki) | Havaittu määrä (mg kg:ssa täysrehua) | Enimmäismäärän ylityksen syy (1) | Toteutetut toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Rehuseostyyppi (eläinryhmä)

Hivenaine (kupari tai sinkki)

Havaittu määrä (mg kg:ssa täysrehua)

Enimmäismäärän ylityksen syy (1)

Toteutetut toimet

---

(1)  Toimivaltaisen viranomaisen tekemän tutkimuksen perusteella todettu syy.

---