# Uradni list L 379/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 379 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4928. december 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 379

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4928. december 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1997/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1999/2006 z dne 20. decembra 2006 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sedežev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2000/2006 z dne 20. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1870/2005 zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji | 37 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2001/2006 z dne 21. decembra 2006 o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 2295/2003 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 o določenih standardih trženja za jajca zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji | 39 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2002/2006 z dne 21. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete | 47 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2003/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil glede financiranja izdatkov v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) | 49 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2004/2006 z dne 22. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2273/93 o določitvi intervencijskih centrov za žita in prilagoditvi navedene uredbe zaradi pristopa Bolgarije in Romunije | 54 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2005/2006 z dne 22. decembra 2006 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra (RVP) s poreklom iz Malezije in Tajvana | 65 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2006/2006 z dne 22. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 950/2006 glede vključitve letnih tarifnih kvot za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Hrvaške | 95 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2007/2006 z dne 22. decembra 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvozom in tranzitom nekaterih vmesnih proizvodov, pridobljenih iz snovi kategorije 3 in namenjenih za tehnično uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih, ter o spremembi te uredbe (
  1
  ) | 98 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2008/2006 z dne 22. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2007 za proizvode iz mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije ter Črne gore in Kosova | 105 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2009/2006 z dne 27. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke | 117 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2010/2006 z dne 27. decembra 2006 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2007 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja | 121 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1997/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis

de minimis

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 1999/2006 z dne 20. decembra 2006 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sedežev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 2000/2006 z dne 20. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1870/2005 zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

37

*

Uredba Komisije (ES) št. 2001/2006 z dne 21. decembra 2006 o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 2295/2003 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 o določenih standardih trženja za jajca zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

39

*

Uredba Komisije (ES) št. 2002/2006 z dne 21. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

47

*

Uredba Komisije (ES) št. 2003/2006 z dne 21. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil glede financiranja izdatkov v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS)

49

*

Uredba Komisije (ES) št. 2004/2006 z dne 22. decembra 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2273/93 o določitvi intervencijskih centrov za žita in prilagoditvi navedene uredbe zaradi pristopa Bolgarije in Romunije

54

*

Uredba Komisije (ES) št. 2005/2006 z dne 22. decembra 2006 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra (RVP) s poreklom iz Malezije in Tajvana

65

*

Uredba Komisije (ES) št. 2006/2006 z dne 22. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 950/2006 glede vključitve letnih tarifnih kvot za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Hrvaške

95

*

Uredba Komisije (ES) št. 2007/2006 z dne 22. decembra 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvozom in tranzitom nekaterih vmesnih proizvodov, pridobljenih iz snovi kategorije 3 in namenjenih za tehnično uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih, ter o spremembi te uredbe (
  1
  )

in vitro

1

98

*

Uredba Komisije (ES) št. 2008/2006 z dne 22. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2007 za proizvode iz mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije ter Črne gore in Kosova

105

Uredba Komisije (ES) št. 2009/2006 z dne 27. decembra 2006 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

117

Uredba Komisije (ES) št. 2010/2006 z dne 27. decembra 2006 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2007 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

121

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. decembra 2006 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu | 123 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. decembra 2006 o nevključitvi dimetenamida v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6895)

   (
  1
  ) | 125 |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. decembra 2006 o nevključitvi fosalona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6897)

   (
  1
  ) | 127 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 21. decembra 2006 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

123

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 22. decembra 2006 o nevključitvi dimetenamida v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6895)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6895)

1

125

*

Odločba Komisije z dne 22. decembra 2006 o nevključitvi fosalona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6897)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6897)

1

127

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupno stališče Sveta 2006/1011/SZVP z dne 21. decembra 2006 o izvajanju Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu | 129 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupno stališče Sveta 2006/1011/SZVP z dne 21. decembra 2006 o izvajanju Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu

129

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (UL L 338, 22.12.2005) | 131 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (UL L 338, 22.12.2005)

131

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1997/2006

z dne 19. decembra 2006

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi poenostavitve in splošne skladnosti bi bilo treba pospešiti izvajanje Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelovanje hrane in kmetovanje na podlagi oprijemljivih ukrepov. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi poenostavitve in splošne skladnosti bi bilo treba pospešiti izvajanje Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelovanje hrane in kmetovanje na podlagi oprijemljivih ukrepov.

| (2) | Ekološkim proizvodom, uvoženim v Evropsko skupnost, bi bilo treba dovoliti vstop na trg Skupnosti z označbo s sklicevanjem na ekološko kmetovanje, če so bili proizvedeni v skladu s pravili pridelave in če so bili podvrženi kontrolnim sistemom, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti ali so enakovredni kontrolnim sistemom po zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ekološkim proizvodom, uvoženim v Evropsko skupnost, bi bilo treba dovoliti vstop na trg Skupnosti z označbo s sklicevanjem na ekološko kmetovanje, če so bili proizvedeni v skladu s pravili pridelave in če so bili podvrženi kontrolnim sistemom, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti ali so enakovredni kontrolnim sistemom po zakonodaji Skupnosti.

| (3) | Tretje države, katerih standardi pridelave in kontrolni sistemi so enakovredni tistim, ki se uporabljajo v Skupnosti, bi bilo treba priznati in objaviti njihov seznam. Kontrolne organe ali kontrolne organe oblasti, pristojne za izvajanje kontrol v državah, ki niso na seznamu priznanih tretjih držav, bi bilo treba prav tako priznati in uvrstiti na seznam. Izvajalcem iz tretjih držav, ki pridelujejo neposredno v skladu s pravili Skupnosti, bi morali dovoliti, da svoje dejavnosti predložijo kontrolnim organom in kontrolnim organom oblasti, ki jih je v ta namen priznala Komisija. |
| --- | --- |

(3)

Tretje države, katerih standardi pridelave in kontrolni sistemi so enakovredni tistim, ki se uporabljajo v Skupnosti, bi bilo treba priznati in objaviti njihov seznam. Kontrolne organe ali kontrolne organe oblasti, pristojne za izvajanje kontrol v državah, ki niso na seznamu priznanih tretjih držav, bi bilo treba prav tako priznati in uvrstiti na seznam. Izvajalcem iz tretjih držav, ki pridelujejo neposredno v skladu s pravili Skupnosti, bi morali dovoliti, da svoje dejavnosti predložijo kontrolnim organom in kontrolnim organom oblasti, ki jih je v ta namen priznala Komisija.

| (4) | Uredba Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (2) predvideva možnost, da države članice pod določenimi pogoji do 31. decembra 2006 uvoznikom za posamezne proizvode odobrijo dovoljenja za dajanje na trg Skupnosti. Zato bi bilo navedeno uredbo treba spremeniti tako, da bi se trenutno uvozno shemo nadomestilo s shemo, ki se bo uporabljala po tem datumu. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (2) predvideva možnost, da države članice pod določenimi pogoji do 31. decembra 2006 uvoznikom za posamezne proizvode odobrijo dovoljenja za dajanje na trg Skupnosti. Zato bi bilo navedeno uredbo treba spremeniti tako, da bi se trenutno uvozno shemo nadomestilo s shemo, ki se bo uporabljala po tem datumu.

| (5) | Da ne bi prekinili mednarodne trgovine, bi bilo treba podaljšati možnost, da države članice za vsak primer posebej uvoznikom še naprej podeljujejo dovoljenja za dajanje teh proizvodov na trg Skupnosti, dokler ne bodo uvedeni potrebni ukrepi za delovanje nove uvozne sheme, še posebej v zvezi s priznavanjem kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti, pristojnih za izvajanje kontrol v državah, ki niso na seznamu priznanih tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Da ne bi prekinili mednarodne trgovine, bi bilo treba podaljšati možnost, da države članice za vsak primer posebej uvoznikom še naprej podeljujejo dovoljenja za dajanje teh proizvodov na trg Skupnosti, dokler ne bodo uvedeni potrebni ukrepi za delovanje nove uvozne sheme, še posebej v zvezi s priznavanjem kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti, pristojnih za izvajanje kontrol v državah, ki niso na seznamu priznanih tretjih držav.

| (6) | Uredbo (EGS) št. 2092/91 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (EGS) št. 2092/91 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2092/91 se spremeni:

| 1. | v členu 10(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so ti proizvodi podvrženi sistemu nadzora iz člena 9 ali so bili uvoženi v skladu s členom 11;
  vendar se v primeru uvoza proizvodov v skladu s členom 11(6) sistem nadzora izvaja v skladu z zahtevami, ki so enakovredne tistim iz člena 9, zlasti odstavka 4 člena 9.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 10(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

so ti proizvodi podvrženi sistemu nadzora iz člena 9 ali so bili uvoženi v skladu s členom 11;

vendar se v primeru uvoza proizvodov v skladu s členom 11(6) sistem nadzora izvaja v skladu z zahtevami, ki so enakovredne tistim iz člena 9, zlasti odstavka 4 člena 9.“;

| 2. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  1.   Proizvod, uvožen iz tretje države, se lahko da na trg Skupnosti z označbo s sklicevanjem na postopek ekološke pridelave, pod pogojem da:






  (a) | je proizvod skladen z določbami iz členov 5 in 6 te uredbe; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

1.   Proizvod, uvožen iz tretje države, se lahko da na trg Skupnosti z označbo s sklicevanjem na postopek ekološke pridelave, pod pogojem da:

(a)

je proizvod skladen z določbami iz členov 5 in 6 te uredbe;

| (b) | so vsi izvajalci, vključno z izvozniki, predložili svoje dejavnosti kontrolnemu organu ali kontrolnemu organu oblasti, priznanemu v skladu z odstavkom 2; in |
| --- | --- |

(b)

so vsi izvajalci, vključno z izvozniki, predložili svoje dejavnosti kontrolnemu organu ali kontrolnemu organu oblasti, priznanemu v skladu z odstavkom 2; in

| (c) | lahko zadevni izvajalci uvoznikom ali nacionalnim organom v vsakem trenutku predložijo dokazila, na podlagi katerih je mogoče identificirati izvajalca, ki je izvedel zadnjo operacijo, vrsto ali serijo proizvodov pod njegovim nadzorom, ter preveriti, ali izvajalec izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b), ter obdobje veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

lahko zadevni izvajalci uvoznikom ali nacionalnim organom v vsakem trenutku predložijo dokazila, na podlagi katerih je mogoče identificirati izvajalca, ki je izvedel zadnjo operacijo, vrsto ali serijo proizvodov pod njegovim nadzorom, ter preveriti, ali izvajalec izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b), ter obdobje veljavnosti.

2.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 14(2) prizna kontrolne organe in kontrolne organe oblasti iz odstavka 1(b), vključno s kontrolnimi organi in kontrolnimi organi oblasti iz člena 9, pristojne za izvajanje kontrol in izdajanje dokazil iz odstavka 1(c) v tretjih državah, ter sestavi seznam teh kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti.

Kontrolni organi so akreditirani po ustreznem Evropskem standardu EN 45011 ali zadnji različici ISO smernice 65 ‚Splošne zahteve za telesa, ki upravljajo s sistemi potrjevanja proizvodov‘, ki je bila objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije. Dejavnosti kontrolnega organa so podvržene rednim ocenam na kraju samem, spremljanju in večletni ponovni oceni s strani akreditacijskega organa.

Pri preučevanju prošenj za priznanje Komisija pozove kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti, da predloži vse potrebne informacije. Komisija lahko tudi pooblasti strokovnjake, da na kraju samem pregledajo pravila pridelave in kontrolne dejavnosti, ki jih v tretji državi izvaja zadevni kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti.

Priznani kontrolni organi ali kontrolni organi oblasti zagotovijo ocenjevalna poročila, ki jih izda akreditacijski organ ali po potrebi pristojni organ, o redni oceni na kraju samem, spremljanju in večletni ponovni oceni njihovih dejavnostih.

Komisija s pomočjo držav članic na podlagi ocenjevalnih poročil zagotovi ustrezen nadzor priznanih kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti z rednimi pregledi njihovih priznanj. Vrsta nadzora se določi na podlagi ocene tveganja za nepravilnosti ali kršenje določb te uredbe.

3.   Proizvod, uvožen iz tretje države, se prav tako lahko da na trg Skupnosti z označbo s sklicevanjem na postopek ekološke pridelave, pod pogojem da:

| (a) | je bil proizvod pridelan v skladu s standardi pridelave, ki so enakovredni pravilom pridelave, ki so v členih 5 in 6 določeni za ekološko pridelavo v Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

je bil proizvod pridelan v skladu s standardi pridelave, ki so enakovredni pravilom pridelave, ki so v členih 5 in 6 določeni za ekološko pridelavo v Skupnosti;

| (b) | so bili izvajalci podvrženi kontrolnim ukrepom, ki so enakovredni tistim iz členov 8 in 9, ter so se ti kontrolni ukrepi stalno in dejansko uporabljali; |
| --- | --- |

(b)

so bili izvajalci podvrženi kontrolnim ukrepom, ki so enakovredni tistim iz členov 8 in 9, ter so se ti kontrolni ukrepi stalno in dejansko uporabljali;

| (c) | so izvajalci na vseh stopnjah pridelave, priprave in distribucije v tretji državi svoje dejavnosti predložili kontrolnemu sistemu, priznanemu v skladu z odstavkom 4, ali kontrolnemu organu in kontrolnemu organu oblasti, priznanemu v skladu z odstavkom 5; in |
| --- | --- |

(c)

so izvajalci na vseh stopnjah pridelave, priprave in distribucije v tretji državi svoje dejavnosti predložili kontrolnemu sistemu, priznanemu v skladu z odstavkom 4, ali kontrolnemu organu in kontrolnemu organu oblasti, priznanemu v skladu z odstavkom 5; in

| (d) | ima proizvod potrdilo o kontrolnem pregledu, ki so ga izdali pristojni organi, kontrolni organi ali kontrolni organi oblasti tretje države, priznani v skladu z odstavkom 4, ali ga je izdal kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti, priznan v skladu z odstavkom 5; potrdilo potrjuje, da proizvod izpolnjuje pogoje iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

ima proizvod potrdilo o kontrolnem pregledu, ki so ga izdali pristojni organi, kontrolni organi ali kontrolni organi oblasti tretje države, priznani v skladu z odstavkom 4, ali ga je izdal kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti, priznan v skladu z odstavkom 5; potrdilo potrjuje, da proizvod izpolnjuje pogoje iz tega odstavka.

Izvirnik potrdila mora spremljati blago do prostorov prvega prejemnika. Zatem mora uvoznik potrdilo hraniti najmanj dve leti in ga dati na razpolago kontrolnemu organu in po potrebi kontrolnemu organu oblasti.

4.   Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 14(2) prizna tretje države, katerih sistem pridelave je v skladu s pravili, ki so enakovredna pravilom, določenim v členih 5 in 6, in katerih kontrolni sistem je enakovreden tistemu iz členov 8 in 9, ter lahko oblikuje seznam takih držav. Ocena enakovrednosti upošteva smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.

Pri preučevanju prošenj za priznanje Komisija pozove tretjo državo, da predloži vse potrebne informacije. Komisija lahko strokovnjakom poveri nalogo, da na kraju samem preučijo pravila pridelave in kontrolni sistem zadevne tretje države.

Tako priznane tretje države vsako leto do 31. marca Komisiji posredujejo strnjeno letno poročilo o izvajanju in izvrševanju njihovih kontrolnih sistemov.

Komisija s pomočjo držav članic na podlagi informacij iz letnih poročil zagotovi ustrezen nadzor priznanih tretjih držav z rednimi pregledi njihovih priznanj. Vrsta nadzora se določi na podlagi ocene tveganja za nepravilnosti ali kršenje določb te uredbe.

5.   Za proizvode, ki niso uvoženi v skladu z odstavkom 1 in niso uvoženi iz tretje države, ki je priznana v skladu s členom 4, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 14(2) prizna kontrolne organe ali kontrolne organe oblasti, vključno s kontrolnimi organi ali kontrolnimi organi oblasti iz člena 9, ki so pristojni za izvajanje kontrol in izdajanje potrdil v tretjih državah za namene iz odstavka 3, ter sestavi seznam teh kontrolnih organov ali kontrolnih organov oblasti. Ocena enakovrednosti upošteva smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.

Komisija preuči vse prošnje za priznanje, ki jih vloži kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti v tretji državi.

Pri preučevanju prošenj za priznanje Komisija pozove kontrolni organ ali kontrolni organ oblast, da predloži vse potrebne informacije. Dejavnosti kontrolnega organa ali kontrolnega organa oblasti so podvržene rednim ocenam na kraju samem, spremljanju in večletni ponovni oceni s strani akreditacijskega organa ali po potrebi s strani pristojnega organa. Komisija lahko strokovnjakom poveri nalogo, da na kraju samem preučijo pravila pridelave in kontrolne dejavnosti, ki jih v tretji državi izvaja zadevni kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti.

Priznani kontrolni organi ali kontrolni organi oblasti o svojih dejavnostih zagotovijo ocenjevalna poročila, ki jih izda akreditacijski organ ali po potrebi pristojni organ o rednem ocenjevanju na kraju samem, spremljanju in večletni ponovni oceni.

Komisija s pomočjo držav članic na podlagi teh ocenjevalnih poročil zagotovi ustrezen nadzor priznanih kontrolnih organov ali kontrolnih organov oblasti z rednimi pregledi njihovih priznanj. Vrsta nadzora se določi na podlagi ocene tveganja za nepravilnosti ali kršenje določb te uredbe.

6.   V obdobju, ki se začne 1. januarja 2007 in se konča 12 mesecev po objavi prvega seznama kontrolnih organov ali kontrolnih organov oblasti, priznanih v skladu s členom 5, pristojni organ države članice lahko dovoli uvoznikom – če so prijavili svoje dejavnosti v skladu s členom 8(1) – da v zadevni državi članici dajejo na trg proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki niso uvrščene na seznam iz odstavka 4, če uvoznik predloži zadostne dokaze, iz katerih je razvidno, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) odstavka 3. Če ti pogoji več niso izpolnjeni, se dovoljenje takoj odvzame. Veljavnost dovoljenj se izteče najkasneje 24 mesecev po objavi prvega seznama kontrolnih organov ali kontrolnih organov oblasti, priznanih v skladu z odstavkom 5. Uvoženi proizvod ima potrdilo o kontroli, ki ga izda organ ali organ oblasti, ki je bil s strani pristojnega organa države članice odobren za izdajanje potrdil o kontroli.

Izvirnik potrdila mora spremljati blago do prostorov prvega prejemnika. Zatem mora uvoznik potrdilo hraniti najmanj dve leti in ga dati na razpolago kontrolnemu organu in po potrebi kontrolnemu organu oblasti.

Vsaka država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vsakem dovoljenju, podeljenem v skladu s tem odstavkom, vključno z informacijami o standardih pridelave in zadevnem kontrolnem sistemu.

Na zahtevo države članice ali na pobudo Komisije dovoljenje, podeljeno v skladu s tem odstavkom, preuči odbor iz člena 14. Če pregled pokaže, da pogoji iz točk (a) in (b) odstavka 3 tega člena niso izpolnjeni, Komisija zahteva od države članice, ki je dovoljenje podelila, da ga umakne.

Veljavnost vseh dovoljenj za trženje proizvodov, uvoženih iz tretje države, ki so bila uvoznikom podeljena s strani pristojnega organa pred 31. decembrom 2006, se izteče najkasneje 31. decembra 2007.

7.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 14(2) sprejme podrobnejša pravila za uporabo tega člena in zlasti glede:

| (a) | meril in postopkov, ki se jih upošteva v zvezi s priznavanjem tretjih držav ter kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti, vključno z objavo seznamov priznanih tretjih držav ter kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti; |
| --- | --- |

(a)

meril in postopkov, ki se jih upošteva v zvezi s priznavanjem tretjih držav ter kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti, vključno z objavo seznamov priznanih tretjih držav ter kontrolnih organov in kontrolnih organov oblasti;

| (b) | dokazil iz odstavka 1 in potrdila iz odstavkov 3(d) in 6 tega člena, ob upoštevanju prednosti elektronskega izdajanja potrdil, ki vključuje tudi boljšo zaščito pred goljufijami.“; |
| --- | --- |

(b)

dokazil iz odstavka 1 in potrdila iz odstavkov 3(d) in 6 tega člena, ob upoštevanju prednosti elektronskega izdajanja potrdil, ki vključuje tudi boljšo zaščito pred goljufijami.“;

| 3. | drugi pododstavek člena 16(3) se črta; |
| --- | --- |

3.

drugi pododstavek člena 16(3) se črta;

| 4. | oddelek C Priloge III se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se druga alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | prvi prejemnik pomeni fizično ali pravno osebo iz člena 11(3)(d) in člena 11(6), ki se ji pošiljka dostavi in ki jo prevzame za nadaljnjo pripravo ali dajanje na trg Skupnosti“; in |
| --- | --- | --- | --- |

4.

oddelek C Priloge III se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„—

prvi prejemnik pomeni fizično ali pravno osebo iz člena 11(3)(d) in člena 11(6), ki se ji pošiljka dostavi in ki jo prevzame za nadaljnjo pripravo ali dajanje na trg Skupnosti“; in

| (b) | v točki 5 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti pregleda evidence blaga in finančne izkaze iz točke 2 oddelka C te priloge ter potrdilo iz člena 11(3)(d) oziroma 11(6) in dokazilo iz člena 11(1).“. |
| --- | --- |

(b)

v točki 5 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Kontrolni organ ali kontrolni organ oblasti pregleda evidence blaga in finančne izkaze iz točke 2 oddelka C te priloge ter potrdilo iz člena 11(3)(d) oziroma 11(6) in dokazilo iz člena 11(1).“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  Mnenje z dne 28. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 780/2006 (UL L 137, 25.5.2006, str. 9).

2

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1998/2006

z dne 15. decembra 2006

o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) in zlasti člena 2 Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št 994/98 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh pogojev iz člena 87(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št 994/98 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh pogojev iz člena 87(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe.

| (2) | Komisija je uporabila člena 87 in 88 Pogodbe in je zlasti v številnih odločbah pojasnila pojem pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija je tudi razložila svojo politiko v zvezi z zgornjo mejo pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 87(1) ne uporablja, najprej v svojem obvestilu o pravilu de minimis za državno pomoč (3) in nato v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (4). Glede na pridobljene izkušnje pri uporabi navedene uredbe in z namenom upoštevanja gibanja inflacije in bruto domačega proizvoda v Skupnosti do vključno leta 2006 ter morebitnega razvoja v obdobju veljavnosti te uredbe se zdi primerno, da se spremenijo nekateri pogoji, določeni v Uredbi (ES) št. 69/2001, in da se navedena uredba nadomesti z novo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je uporabila člena 87 in 88 Pogodbe in je zlasti v številnih odločbah pojasnila pojem pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija je tudi razložila svojo politiko v zvezi z zgornjo mejo pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 87(1) ne uporablja, najprej v svojem obvestilu o pravilu de minimis za državno pomoč (3) in nato v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (4). Glede na pridobljene izkušnje pri uporabi navedene uredbe in z namenom upoštevanja gibanja inflacije in bruto domačega proizvoda v Skupnosti do vključno leta 2006 ter morebitnega razvoja v obdobju veljavnosti te uredbe se zdi primerno, da se spremenijo nekateri pogoji, določeni v Uredbi (ES) št. 69/2001, in da se navedena uredba nadomesti z novo.

| (3) | Ker v sektorjih primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, ribištva in ribogojstva veljajo posebni predpisi in ker obstaja nevarnost, da bi pri teh sektorjih zneski pomoči, ki so manjši od zneskov, navedenih v tej uredbi, lahko izpolnili merila iz člena 87(1) Pogodbe, se ta uredba za zadevne sektorje ne sme uporabljati. Glede na razvoj transportnega sektorja, zlasti glede na prestrukturiranje veliko dejavnosti na področju transporta po njihovi liberalizaciji, ni več primerno, da je transportni sektor izključen iz področja uporabe Uredbe de minimis. Področje uporabe te uredbe je zato treba razširiti na celotni transportni sektor. Vendar je treba splošno zgornjo mejo pomoči de minimis prilagoditi, da se upošteva povprečna mala velikost podjetij, ki delujejo v sektorju cestnega prevoza blaga in potniškega prometa. Iz istih razlogov, pa tudi zaradi presežnih zmogljivosti v sektorju ter zaradi ciljev prometne politike v zvezi s cestnimi zastoji in prevozom tovora je treba izključiti pomoč za nabavo vozil za prevoz tovora v podjetjih, ki opravljajo cestne prevoze blaga za najem ali plačilo. To ne zbuja dvomov glede ugodne obravnave Komisije v zvezi z državno pomočjo za čistejša in okolju prijaznejša vozila v drugih instrumentih Skupnosti poleg te uredbe. Glede na Uredbo Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (5) se ta uredba ne sme uporabljati za sektor premogovništva. |
| --- | --- |

(3)

Ker v sektorjih primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov, ribištva in ribogojstva veljajo posebni predpisi in ker obstaja nevarnost, da bi pri teh sektorjih zneski pomoči, ki so manjši od zneskov, navedenih v tej uredbi, lahko izpolnili merila iz člena 87(1) Pogodbe, se ta uredba za zadevne sektorje ne sme uporabljati. Glede na razvoj transportnega sektorja, zlasti glede na prestrukturiranje veliko dejavnosti na področju transporta po njihovi liberalizaciji, ni več primerno, da je transportni sektor izključen iz področja uporabe Uredbe de minimis. Področje uporabe te uredbe je zato treba razširiti na celotni transportni sektor. Vendar je treba splošno zgornjo mejo pomoči de minimis prilagoditi, da se upošteva povprečna mala velikost podjetij, ki delujejo v sektorju cestnega prevoza blaga in potniškega prometa. Iz istih razlogov, pa tudi zaradi presežnih zmogljivosti v sektorju ter zaradi ciljev prometne politike v zvezi s cestnimi zastoji in prevozom tovora je treba izključiti pomoč za nabavo vozil za prevoz tovora v podjetjih, ki opravljajo cestne prevoze blaga za najem ali plačilo. To ne zbuja dvomov glede ugodne obravnave Komisije v zvezi z državno pomočjo za čistejša in okolju prijaznejša vozila v drugih instrumentih Skupnosti poleg te uredbe. Glede na Uredbo Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (5) se ta uredba ne sme uporabljati za sektor premogovništva.

| (4) | Na podlagi podobnosti med predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov na eni ter nekmetijskih proizvodov na drugi strani naj bi se ta uredba ob izpolnjevanju določenih pogojev uporabljala za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov. Niti dejavnosti na kmetiji, ki so potrebne za pripravo proizvoda za prvo prodajo, kot so žetev, spravilo in mlatenje žit, pakiranje jajc itd., niti prva prodaja prodajnim posrednikom ali predelovalcem se v tem primeru ne bi smela šteti za predelavo ali trženje. Od začetka veljavnosti te uredbe pomoč v korist podjetjem, dejavnim na področju predelave ali trženja kmetijskih proizvodov, ne bi več smela spadati v področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (6). Uredbo (ES) št. 1860/2004 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi podobnosti med predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov na eni ter nekmetijskih proizvodov na drugi strani naj bi se ta uredba ob izpolnjevanju določenih pogojev uporabljala za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov. Niti dejavnosti na kmetiji, ki so potrebne za pripravo proizvoda za prvo prodajo, kot so žetev, spravilo in mlatenje žit, pakiranje jajc itd., niti prva prodaja prodajnim posrednikom ali predelovalcem se v tem primeru ne bi smela šteti za predelavo ali trženje. Od začetka veljavnosti te uredbe pomoč v korist podjetjem, dejavnim na področju predelave ali trženja kmetijskih proizvodov, ne bi več smela spadati v področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (6). Uredbo (ES) št. 1860/2004 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Sodišče Evropskih skupnosti je odločilo, da so, takoj ko Skupnost izda predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, države članice zavezane, da se vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali povzročili izjeme od nje. Iz tega razloga se ta uredba ne sme uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg; niti se ne sme uporabljati za podporo de minimis, ki je povezana z obveznostjo, da se pomoč deli s primarnimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropskih skupnosti je odločilo, da so, takoj ko Skupnost izda predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, države članice zavezane, da se vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali povzročili izjeme od nje. Iz tega razloga se ta uredba ne sme uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine kupljenih proizvodov ali proizvodov, danih na trg; niti se ne sme uporabljati za podporo de minimis, ki je povezana z obveznostjo, da se pomoč deli s primarnimi proizvajalci.

| (6) | Ta uredba se ne sme uporabljati za izvozno pomoč de minimis ali pomoč de minimis, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi. Zlasti se ne sme uporabljati za pomoč za financiranje vzpostavitve in delovanja distribucijske mreže v ostalih državah. Pomoč za stroške, povezane s sodelovanjem na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne predstavlja izvozne pomoči. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba se ne sme uporabljati za izvozno pomoč de minimis ali pomoč de minimis, ki daje prednost domačim proizvodom pred uvoženimi. Zlasti se ne sme uporabljati za pomoč za financiranje vzpostavitve in delovanja distribucijske mreže v ostalih državah. Pomoč za stroške, povezane s sodelovanjem na sejmih, raziskave ali svetovalne storitve, potrebne za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem tržišču, ponavadi ne predstavlja izvozne pomoči.

| (7) | Ta uredba se ne sme uporabljati za podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (7) v zvezi s težavami, povezanimi z določanjem bruto ekvivalenta dotacije pomoči, dodeljene tej vrsti podjetij. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba se ne sme uporabljati za podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (7) v zvezi s težavami, povezanimi z določanjem bruto ekvivalenta dotacije pomoči, dodeljene tej vrsti podjetij.

| (8) | Izkušnje Komisije so pokazale, da pomoč, ki ne presega zgornje meje 200 000 EUR v katerem koli obdobju treh let, ne vpliva na trgovino med državami članicami in/ali ne izkrivlja ali ne grozi, da bo izkrivila konkurenco, in zato ne sodi v člen 87(1) Pogodbe. Kar zadeva podjetja, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju, je treba to zgornjo mejo določiti v višini 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje Komisije so pokazale, da pomoč, ki ne presega zgornje meje 200 000 EUR v katerem koli obdobju treh let, ne vpliva na trgovino med državami članicami in/ali ne izkrivlja ali ne grozi, da bo izkrivila konkurenco, in zato ne sodi v člen 87(1) Pogodbe. Kar zadeva podjetja, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju, je treba to zgornjo mejo določiti v višini 100 000 EUR.

| (9) | Pri tem se štejejo proračunska leta, kakor jih za proračunske namene v zadevni državi članici uporablja podjetje. Triletno obdobje je treba obravnavati spremenljivo glede na vsak primer pomoči, kar pomeni, da je pri vsaki novi dodelitvi pomoči de minimis treba določiti skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene v zadevnem proračunskem letu ter v prejšnjih dveh proračunskih letih. Pomoč, ki jo dodeli država članica, je treba v ta namen upoštevati tudi, če se v celoti ali delno financira iz sredstev, ki izvirajo iz Skupnosti. Ukrepi pomoči, ki presegajo zgornjo mejo pomoči de minimis, se ne smejo razdeliti na več manjših delov, da bi lahko bili ti deli znotraj področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Pri tem se štejejo proračunska leta, kakor jih za proračunske namene v zadevni državi članici uporablja podjetje. Triletno obdobje je treba obravnavati spremenljivo glede na vsak primer pomoči, kar pomeni, da je pri vsaki novi dodelitvi pomoči de minimis treba določiti skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene v zadevnem proračunskem letu ter v prejšnjih dveh proračunskih letih. Pomoč, ki jo dodeli država članica, je treba v ta namen upoštevati tudi, če se v celoti ali delno financira iz sredstev, ki izvirajo iz Skupnosti. Ukrepi pomoči, ki presegajo zgornjo mejo pomoči de minimis, se ne smejo razdeliti na več manjših delov, da bi lahko bili ti deli znotraj področja uporabe te uredbe.

| (10) | Pomoč de minimis je treba v skladu z načeli, ki urejajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, šteti kot dodeljeno v trenutku, ko se zakonska pravica prejema pomoči prenese na podjetje na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(10)

Pomoč de minimis je treba v skladu z načeli, ki urejajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, šteti kot dodeljeno v trenutku, ko se zakonska pravica prejema pomoči prenese na podjetje na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja.

| (11) | Da se prepreči izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, predvidenim v različnih instrumentih Skupnosti, se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšna kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega že določeno intenzivnost za posebne okoliščine vsakega primera v uredbi o skupinskih izjemah ali v odločbi, ki jo je sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(11)

Da se prepreči izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, predvidenim v različnih instrumentih Skupnosti, se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšna kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega že določeno intenzivnost za posebne okoliščine vsakega primera v uredbi o skupinskih izjemah ali v odločbi, ki jo je sprejela Komisija.

| (12) | Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in pravilne uporabe najvišjih zgornjih mej pomoči de minimis morajo vse države članice uporabljati enake načine obračunavanja. Da bi poenostavili obračunavanje, in v skladu z dosedanjo prakso pri uporabi pravil de minimis, se zneski pomoči, ki niso v obliki dotacije, preračunajo v njihov bruto ekvivalent dotacije. Izračun ekvivalenta dotacije drugih preglednih vrst pomoči razen dotacij ali pomoči, plačljivih v več obrokih, zahteva uporabo tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve. Za enotno, transparentno in enostavno uporabo pravil o državnih pomočeh je treba tržne obrestne mere za namene te uredbe šteti kot referenčne mere, ki jih periodično določi Komisija na podlagi objektivnih meril in se objavijo v Uradnem listu Evropske unije ali na spletu. Vendar obstaja možnost, da bo treba najnižji obrestni meri dodati dodatne bazne točke zaradi zagotovljenega zavarovanja ali tveganja, povezanega z upravičencem. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in pravilne uporabe najvišjih zgornjih mej pomoči de minimis morajo vse države članice uporabljati enake načine obračunavanja. Da bi poenostavili obračunavanje, in v skladu z dosedanjo prakso pri uporabi pravil de minimis, se zneski pomoči, ki niso v obliki dotacije, preračunajo v njihov bruto ekvivalent dotacije. Izračun ekvivalenta dotacije drugih preglednih vrst pomoči razen dotacij ali pomoči, plačljivih v več obrokih, zahteva uporabo tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve. Za enotno, transparentno in enostavno uporabo pravil o državnih pomočeh je treba tržne obrestne mere za namene te uredbe šteti kot referenčne mere, ki jih periodično določi Komisija na podlagi objektivnih meril in se objavijo v Uradnem listu Evropske unije ali na spletu. Vendar obstaja možnost, da bo treba najnižji obrestni meri dodati dodatne bazne točke zaradi zagotovljenega zavarovanja ali tveganja, povezanega z upravičencem.

| (13) | Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja je treba to uredbo uporabljati samo za pomoč de minimis, ki je pregledna. Pregledna pomoč je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede v zvezi z donacijami, subvencioniranimi obrestnimi merami in limitiranimi davčnimi oprostitvami. Pomoč v obliki dotoka svežega kapitala se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če je skupni znesek dotoka javnega kapitala nižji od zgornje meje pomoči de minimis. Pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala, kakor je navedena v Smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (8), se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevna shema rizičnega kapitala predvideva kapital samo do zgornje meje pomoči de minimis za vsako ciljno podjetje. Pomoč v obliki posojil je treba obravnavati kot pregledno pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve dotacije. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja je treba to uredbo uporabljati samo za pomoč de minimis, ki je pregledna. Pregledna pomoč je pomoč, za katero je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede v zvezi z donacijami, subvencioniranimi obrestnimi merami in limitiranimi davčnimi oprostitvami. Pomoč v obliki dotoka svežega kapitala se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če je skupni znesek dotoka javnega kapitala nižji od zgornje meje pomoči de minimis. Pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala, kakor je navedena v Smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (8), se ne bi smela obravnavati kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevna shema rizičnega kapitala predvideva kapital samo do zgornje meje pomoči de minimis za vsako ciljno podjetje. Pomoč v obliki posojil je treba obravnavati kot pregledno pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve dotacije.

| (14) | Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep, ki ga je sprejela država članica, ne bo obravnaval kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe na podlagi drugih razlogov, kot so tisti, navedeni v tej uredbi, na primer pri dotoku svežega kapitala, ker se je odločitev o takem ukrepu sprejela v skladu z načelom tržnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep, ki ga je sprejela država članica, ne bo obravnaval kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe na podlagi drugih razlogov, kot so tisti, navedeni v tej uredbi, na primer pri dotoku svežega kapitala, ker se je odločitev o takem ukrepu sprejela v skladu z načelom tržnega vlagatelja.

| (15) | Treba je zagotoviti pravno varnost za jamstvene sheme, ki ne morejo vplivati na trgovino in izkrivljati konkurence in v zvezi s katerimi je na voljo zadosti podatkov, da se lahko zanesljivo ocenijo vsi morebitni učinki. Ta uredba mora zato prenesti splošno zgornjo mejo pomoči de minimis v višini 200 000 EUR v posebno jamstveno zgornjo mejo, osnovano na zajamčenem znesku posameznega posojila, kateremu je jamstvo namenjeno. To posebno zgornjo mejo je primerno izračunati z uporabo metodologije, ki ocenjuje znesek državne pomoči, vključen v jamstvene sheme, ki pokrivajo posojila v korist perspektivnih podjetij. Metodologija in podatki, ki se uporabijo za izračun posebne jamstvene zgornje meje, morajo izključevati podjetja v težavah, kakor so navedena v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Ta posebna zgornja meja se zato ne sme uporabljati za ad hoc individualne pomoči, ki se dodelijo zunaj področja uporabe jamstvenih shem, za pomoči, ki se dodelijo podjetjem v težavah, in za jamstva za transakcije, ki niso posojila, kot so na primer jamstva za transakcije lastniškega kapitala. Posebno zgornjo mejo je treba določiti na podlagi dejstva, da ob upoštevanju limitirane mere (neto stopnja neplačil) v višini 13 %, kar pomeni najslabši možni scenarij za jamstvene sheme v Skupnosti, v zvezi z jamstvom v višini 1 500 000 EUR lahko sklepamo, da ima bruto ekvivalent dotacije, ki je enak splošni zgornji meji pomoči de minimis. Ta znesek je treba za podjetja, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju, zmanjšati na 750 000 EUR. Ti posebni zgornji meji je treba uporabiti samo za jamstva, ki pokrivajo do 80 % posojila. Metodologijo, ki jo Komisija sprejme po priglasitvi takšne metodologije na podlagi Uredbe Komisije na področju državne pomoči, kot je Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (9), lahko za namen ocene bruto ekvivalenta dotacije v jamstvu uporabijo tudi države članice, če odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij, ki so jim jamstva namenjena, v okviru uporabe obstoječe uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Treba je zagotoviti pravno varnost za jamstvene sheme, ki ne morejo vplivati na trgovino in izkrivljati konkurence in v zvezi s katerimi je na voljo zadosti podatkov, da se lahko zanesljivo ocenijo vsi morebitni učinki. Ta uredba mora zato prenesti splošno zgornjo mejo pomoči de minimis v višini 200 000 EUR v posebno jamstveno zgornjo mejo, osnovano na zajamčenem znesku posameznega posojila, kateremu je jamstvo namenjeno. To posebno zgornjo mejo je primerno izračunati z uporabo metodologije, ki ocenjuje znesek državne pomoči, vključen v jamstvene sheme, ki pokrivajo posojila v korist perspektivnih podjetij. Metodologija in podatki, ki se uporabijo za izračun posebne jamstvene zgornje meje, morajo izključevati podjetja v težavah, kakor so navedena v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Ta posebna zgornja meja se zato ne sme uporabljati za ad hoc individualne pomoči, ki se dodelijo zunaj področja uporabe jamstvenih shem, za pomoči, ki se dodelijo podjetjem v težavah, in za jamstva za transakcije, ki niso posojila, kot so na primer jamstva za transakcije lastniškega kapitala. Posebno zgornjo mejo je treba določiti na podlagi dejstva, da ob upoštevanju limitirane mere (neto stopnja neplačil) v višini 13 %, kar pomeni najslabši možni scenarij za jamstvene sheme v Skupnosti, v zvezi z jamstvom v višini 1 500 000 EUR lahko sklepamo, da ima bruto ekvivalent dotacije, ki je enak splošni zgornji meji pomoči de minimis. Ta znesek je treba za podjetja, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju, zmanjšati na 750 000 EUR. Ti posebni zgornji meji je treba uporabiti samo za jamstva, ki pokrivajo do 80 % posojila. Metodologijo, ki jo Komisija sprejme po priglasitvi takšne metodologije na podlagi Uredbe Komisije na področju državne pomoči, kot je Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (9), lahko za namen ocene bruto ekvivalenta dotacije v jamstvu uporabijo tudi države članice, če odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij, ki so jim jamstva namenjena, v okviru uporabe obstoječe uredbe.

| (16) | Po priglasitvi s strani države članice lahko Komisija prouči, ali ukrep pomoči, ki ne sestoji iz dotacije, posojila, jamstva, dotoka svežega kapitala ali ukrepa rizičnega kapitala, vodi do bruto ekvivalenta dotacije, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis in bi zato lahko bil zajet z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Po priglasitvi s strani države članice lahko Komisija prouči, ali ukrep pomoči, ki ne sestoji iz dotacije, posojila, jamstva, dotoka svežega kapitala ali ukrepa rizičnega kapitala, vodi do bruto ekvivalenta dotacije, ki ne presega zgornje meje pomoči de minimis in bi zato lahko bil zajet z določbami te uredbe.

| (17) | Dolžnost Komisije je, da poskrbi za spoštovanje pravil o državni pomoči in še zlasti, da pomoč dodeljena po pravilih de minimis spoštuje pogoje teh pravil. V skladu z načelom sodelovanja iz člena 10 Pogodbe morajo države članice olajšati izpolnjevanje te naloge z vzpostavitvijo potrebnih mehanizmov, da se tako zagotovi, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene istemu podjetju po pravilu de minimis, ne preseže zgornje meje 200 000 EUR v obdobju treh proračunskih let. Zato morajo države članice pri dodeljevanju pomoči de minimis s sklicevanjem na to uredbo obvestiti zadevno podjetje o znesku pomoči in navesti, da gre za pomoč de minimis. Poleg tega mora zadevna država članica pred odobritvijo take pomoči od podjetja prejeti izjavo o drugi pomoči de minimis, ki jo je prejelo v zadevnem proračunskem letu in dveh prejšnjih proračunskih letih, ter skrbno preveriti, da nova pomoč de minimis ne bo presegla zgornje meje de minimis pomoči. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da se zgornja meja spoštuje na podlagi centralnega registra, v primeru jamstvenih shem, ki jih vzpostavi Evropski investicijski sklad, pa lahko slednji pripravi seznam upravičencev in od držav članic zahteva, da upravičence obvestijo o prejeti pomoči de minimis. |
| --- | --- |

(17)

Dolžnost Komisije je, da poskrbi za spoštovanje pravil o državni pomoči in še zlasti, da pomoč dodeljena po pravilih de minimis spoštuje pogoje teh pravil. V skladu z načelom sodelovanja iz člena 10 Pogodbe morajo države članice olajšati izpolnjevanje te naloge z vzpostavitvijo potrebnih mehanizmov, da se tako zagotovi, da skupni znesek pomoči de minimis, dodeljene istemu podjetju po pravilu de minimis, ne preseže zgornje meje 200 000 EUR v obdobju treh proračunskih let. Zato morajo države članice pri dodeljevanju pomoči de minimis s sklicevanjem na to uredbo obvestiti zadevno podjetje o znesku pomoči in navesti, da gre za pomoč de minimis. Poleg tega mora zadevna država članica pred odobritvijo take pomoči od podjetja prejeti izjavo o drugi pomoči de minimis, ki jo je prejelo v zadevnem proračunskem letu in dveh prejšnjih proračunskih letih, ter skrbno preveriti, da nova pomoč de minimis ne bo presegla zgornje meje de minimis pomoči. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da se zgornja meja spoštuje na podlagi centralnega registra, v primeru jamstvenih shem, ki jih vzpostavi Evropski investicijski sklad, pa lahko slednji pripravi seznam upravičencev in od držav članic zahteva, da upravičence obvestijo o prejeti pomoči de minimis.

| (18) | Uredba (ES) št. 69/2001 preneha veljati 31. decembra 2006. Zato je treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2007. Ker se Uredba (ES) št. 69/2001 ni uporabljala za transportni sektor, za katerega do zdaj ni veljala pomoč de minimis, in glede na zelo omejeni znesek pomoči de minimis, ki se uporablja v sektorju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, ter pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji, je treba to uredbo uporabljati za pomoč, ki je bila pred njenim začetkom veljavnosti dodeljena podjetjem, ki delujejo v transportnem sektorju ter v sektorju predelave in trženja kmetijskih proizvodov. Poleg tega ta uredba ne bi smela vplivati na kakršne koli individualne pomoči, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 69/2001 v obdobju uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Uredba (ES) št. 69/2001 preneha veljati 31. decembra 2006. Zato je treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2007. Ker se Uredba (ES) št. 69/2001 ni uporabljala za transportni sektor, za katerega do zdaj ni veljala pomoč de minimis, in glede na zelo omejeni znesek pomoči de minimis, ki se uporablja v sektorju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, ter pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji, je treba to uredbo uporabljati za pomoč, ki je bila pred njenim začetkom veljavnosti dodeljena podjetjem, ki delujejo v transportnem sektorju ter v sektorju predelave in trženja kmetijskih proizvodov. Poleg tega ta uredba ne bi smela vplivati na kakršne koli individualne pomoči, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 69/2001 v obdobju uporabe navedene uredbe.

| (19) | Ob upoštevanju izkušenj Komisije in zlasti potrebe, da se na splošno politika državnih pomoči redno revidira, je primerno omejiti obdobje uporabe te uredbe. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, je treba državam članicam omogočiti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi s pomočjo de minimis, ki jo zajema ta uredba – |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju izkušenj Komisije in zlasti potrebe, da se na splošno politika državnih pomoči redno revidira, je primerno omejiti obdobje uporabe te uredbe. Če se ta uredba po poteku veljavnosti ne podaljša, je treba državam članicam omogočiti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi s pomočjo de minimis, ki jo zajema ta uredba –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba velja za pomoči, dodeljene podjetjem v vseh sektorjih, razen za:

| (a) | pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju ribiškega in ribogojskega sektorja, kakor jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (10); |
| --- | --- |

(a)

pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju ribiškega in ribogojskega sektorja, kakor jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (10);

| (b) | pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov iz seznama v Prilogi I k Pogodbi; |
| --- | --- |

(b)

pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju primarne proizvodnje kmetijskih proizvodov iz seznama v Prilogi I k Pogodbi;

| (c) | pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov iz seznama v Prilogi I k Pogodbi v naslednjih primerih:






  (i) | če je znesek pomoči določen na podlagi cene ali količine zadevnih proizvodov, ki so kupljeni od primarnih proizvajalcev ali jih zadevna podjetja dajo na trg, |
| --- | --- | --- |

(c)

pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov iz seznama v Prilogi I k Pogodbi v naslednjih primerih:

(i)

če je znesek pomoči določen na podlagi cene ali količine zadevnih proizvodov, ki so kupljeni od primarnih proizvajalcev ali jih zadevna podjetja dajo na trg,

| (ii) | če je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce; |
| --- | --- |

(ii)

če je pomoč pogojena s tem, da se delno ali v celoti prenese na primarne proizvajalce;

| (d) | pomoči za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(d)

pomoči za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

| (e) | pomoči, pogojene s prednostjo rabe domačega blaga pred rabo uvoženega blaga; |
| --- | --- |

(e)

pomoči, pogojene s prednostjo rabe domačega blaga pred rabo uvoženega blaga;

| (f) | pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju sektorja premogovništva, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1407/2002; |
| --- | --- |

(f)

pomoči, dodeljene podjetjem, ki delujejo na področju sektorja premogovništva, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1407/2002;

| (g) | pomoči za nabavo vozil za cestni prevoz tovora, dodeljene podjetjem, ki opravljajo cestne prevoze blaga za najem ali plačilo; |
| --- | --- |

(g)

pomoči za nabavo vozil za cestni prevoz tovora, dodeljene podjetjem, ki opravljajo cestne prevoze blaga za najem ali plačilo;

| (h) | pomoči, dodeljene podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

(h)

pomoči, dodeljene podjetjem v težavah.

2.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „kmetijski proizvodi“ pomenijo proizvode iz seznama v Prilogi I Pogodbe ES, razen ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

„kmetijski proizvodi“ pomenijo proizvode iz seznama v Prilogi I Pogodbe ES, razen ribiških proizvodov;

| (b) | „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo; |
| --- | --- |

(b)

„predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

| (c) | „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponudbe za prodajo, dobave ali katerega koli drugega načina dajanja na trg razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu in vsake dejavnosti priprave proizvoda za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih. |
| --- | --- |

(c)

„trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponudbe za prodajo, dobave ali katerega koli drugega načina dajanja na trg razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu in vsake dejavnosti priprave proizvoda za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih.

Člen 2

Pomoč de minimis

1.   Za ukrepe pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril člena 87(1) Pogodbe in so zato izvzeti iz zahteve glede priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjujejo pogoje, določene v odstavkih 2 do 5 tega člena.

2.   Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ne sme presegati 200 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Skupna pomoč de minimis, dodeljena kateremu koli podjetju, ki deluje v cestnoprometnem sektorju, ne sme presegati 100 000 EUR v katerem koli obdobju treh proračunskih let. Ti zgornji meji se uporabljata ne glede na obliko pomoči de minimis ali zastavljeni cilj ter ne glede na dejstvo, ali se pomoč, ki jo dodeli država članica, v celoti ali delno financira s sredstvi Skupnosti. Obdobje se določi ob upoštevanju proračunskih let, ki veljajo za podjetje v zadevni državi članici.

Če skupni znesek pomoči, določen v okviru ukrepa pomoči, to zgornjo mejo preseže, ta uredba ne velja za navedeno pomoč in tudi ne za del pomoči, ki zgornje meje ne presega. V takem primeru ugodnost te uredbe za ta ukrep pomoči ne velja niti v času, ko se pomoč dodeli, niti v kasnejšem obdobju.

3.   Zgornja meja, določena v odstavku 2, se izrazi v denarni dotaciji. Vsi uporabljeni zneski so bruto zneski, tj. pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni dotacija, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu dotacije.

Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira do svoje vrednosti, ki jo ima ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun bruto ekvivalenta dotacije, je referenčna mera, ki velja v času dodelitve.

4.   Ta uredba se uporablja samo za pomoč, pri kateri je mogoče vnaprej brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent dotacije („pregledna pomoč“). Zlasti to pomeni:

| (a) | Pomoč v obliki posojil se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve dotacije. |
| --- | --- |

(a)

Pomoč v obliki posojil se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent dotacije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve dotacije.

| (b) | Pomoč v obliki dotoka svežega kapitala se ne obravnava kot pregledna pomoč de minimis, razen če skupni znesek dotoka javnega kapitala ne presega zgornje meje pomoči de minimis. |
| --- | --- |

(b)

Pomoč v obliki dotoka svežega kapitala se ne obravnava kot pregledna pomoč de minimis, razen če skupni znesek dotoka javnega kapitala ne presega zgornje meje pomoči de minimis.

| (c) | Pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala se ne obravnava kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevna shema rizičnega kapitala predvideva kapital samo do zgornje meje pomoči de minimis za vsako ciljno podjetje. |
| --- | --- |

(c)

Pomoč v obliki ukrepov rizičnega kapitala se ne obravnava kot pregledna pomoč de minimis, razen če zadevna shema rizičnega kapitala predvideva kapital samo do zgornje meje pomoči de minimis za vsako ciljno podjetje.

| (d) | Individualna pomoč, predvidena v okviru jamstvene sheme za podjetja, ki niso podjetja v težavah, se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, kadar zajamčeni del posojila, predvidenega v okviru takšne sheme, ne presega 1 500 000 EUR na podjetje. Individualna pomoč, predvidena v okviru jamstvene sheme v korist podjetij, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju in niso podjetja v težavah, se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, kadar zajamčeni del posojila, predvidenega v okviru takšne sheme, ne presega 750 000 EUR na podjetje. Če zajamčeni del posojila, kateremu je jamstvo namenjeno, znaša le določen delež te zgornje meje, se šteje, da bruto ekvivalent dotacije navedenega jamstva ustreza istemu deležu veljavne zgornje meje iz člena 2(2). Jamstvo ne presega 80 % posojila, kateremu je namenjeno. Jamstvene sheme se prav tako obravnavajo kot pregledne, če (i) je bila metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije jamstev, potem ko je bila ta metodologija priglašena Komisiji v okviru druge uredbe, ki jo je Komisija sprejela na področju državne pomoči, sprejeta pred izvajanjem sheme, in če (ii) odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij, ki so jim jamstva namenjena, v okviru uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

Individualna pomoč, predvidena v okviru jamstvene sheme za podjetja, ki niso podjetja v težavah, se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, kadar zajamčeni del posojila, predvidenega v okviru takšne sheme, ne presega 1 500 000 EUR na podjetje. Individualna pomoč, predvidena v okviru jamstvene sheme v korist podjetij, ki delujejo v cestnoprometnem sektorju in niso podjetja v težavah, se obravnava kot pregledna pomoč de minimis, kadar zajamčeni del posojila, predvidenega v okviru takšne sheme, ne presega 750 000 EUR na podjetje. Če zajamčeni del posojila, kateremu je jamstvo namenjeno, znaša le določen delež te zgornje meje, se šteje, da bruto ekvivalent dotacije navedenega jamstva ustreza istemu deležu veljavne zgornje meje iz člena 2(2). Jamstvo ne presega 80 % posojila, kateremu je namenjeno. Jamstvene sheme se prav tako obravnavajo kot pregledne, če (i) je bila metodologija za izračun bruto ekvivalenta dotacije jamstev, potem ko je bila ta metodologija priglašena Komisiji v okviru druge uredbe, ki jo je Komisija sprejela na področju državne pomoči, sprejeta pred izvajanjem sheme, in če (ii) odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstev in vrsto zadevnih transakcij, ki so jim jamstva namenjena, v okviru uporabe te uredbe.

5.   Skupaj s pomočjo de minimis se v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšna kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega že določeno intenzivnost za posebne okoliščine vsakega primera v uredbi o skupinskih izjemah ali v odločbi, ki jo je sprejela Komisija.

Člen 3

Spremljanje

1.   Če namerava država članica podjetju dodeliti pomoč de minimis, to podjetje pisno obvesti o predvidenem znesku pomoči (izraženem v bruto ekvivalentu dotacije) in ob izrecnem sklicevanju na to uredbo, z navedbo naslova in mesta objave v Uradnem listu Evropske unije, navede, da gre za pomoč de minimis. Če je na podlagi sheme pomoč de minimis dodeljena različnim podjetjem in se v okviru sheme tem podjetjem dodelijo različni zneski individualne pomoči, lahko zadevna država članica izpolni to obveznost obveščanja tako, da podjetja obvesti o fiksnem znesku, ki ustreza največjemu znesku pomoči, ki se dodeli v okviru sheme. V takem primeru se fiksni znesek uporabi za določitev, ali se upošteva zgornja meja, določena v členu 2(2). Država članica od zadevnega podjetja prav tako pred dodelitvijo pomoči pridobi pisno izjavo ali izjavo v elektronski obliki o kakršni koli drugi pomoči de minimis, ki jo je to prejelo v prejšnjih dveh in v tekočem proračunskem letu.

Država članica dodeli novo pomoč de minimis šele, ko je preverila, da s tem ne bo zvišan celotni znesek pomoči de minimis, ki jo je podjetje prejelo v obdobju, ki zajema zadevno proračunsko leto in prejšnji dve proračunski leti v zadevni državi članici, na nivo nad določeno zgornjo mejo v členu 2(2).

2.   Če je država članica vzpostavila centralni register pomoči de minimis, ki vsebuje popolne informacije o vseh pomočeh de minimis, ki jih dodeljuje kateri koli organ v tej državi, prvi pododstavek odstavka 1 preneha veljati od trenutka, ko register zajema obdobje treh let.

Kadar država članica dodeli pomoč na podlagi jamstvene sheme, ki zagotavlja jamstvo, ki se financira iz proračuna EU v okviru Evropskega investicijskega sklada, se lahko prvi pododstavek odstavka 1 tega člena preneha uporabljati.

V takih primerih se uporablja naslednji sistem spremljanja:

| (a) | Evropski investicijski sklad vsako leto na podlagi podatkov, o katerih ga morajo obvestiti finančni posredniki, sestavi seznam upravičencev pomoči in bruto ekvivalentov dotacij, ki jih prejme vsak izmed njih. Evropski investicijski sklad te podatke pošlje zadevni državi članici in Komisiji; in |
| --- | --- |

(a)

Evropski investicijski sklad vsako leto na podlagi podatkov, o katerih ga morajo obvestiti finančni posredniki, sestavi seznam upravičencev pomoči in bruto ekvivalentov dotacij, ki jih prejme vsak izmed njih. Evropski investicijski sklad te podatke pošlje zadevni državi članici in Komisiji; in

| (b) | zadevna država članica v 3 mesecih od prejema takih podatkov od Evropskega investicijskega sklada navedene podatke pošlje končnim upravičencem; ter |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica v 3 mesecih od prejema takih podatkov od Evropskega investicijskega sklada navedene podatke pošlje končnim upravičencem; ter

| (c) | zadevna država članica od vsakega upravičenca pridobi izjavo, ki navaja, da skupna pomoč de minimis, ki jo prejme upravičenec, ne presega zgornje meje, določene v členu 2(2). Če se v zvezi z enim ali več upravičenci zgornja meja preseže, zadevna država članica zagotovi, da se ukrep pomoči, ki je povzročil prekoračitev zgornje meje, bodisi priglasi Komisiji bodisi izterja od upravičenca. |
| --- | --- |

(c)

zadevna država članica od vsakega upravičenca pridobi izjavo, ki navaja, da skupna pomoč de minimis, ki jo prejme upravičenec, ne presega zgornje meje, določene v členu 2(2). Če se v zvezi z enim ali več upravičenci zgornja meja preseže, zadevna država članica zagotovi, da se ukrep pomoči, ki je povzročil prekoračitev zgornje meje, bodisi priglasi Komisiji bodisi izterja od upravičenca.

3.   Država članica evidentira in zbira vse podatke v zvezi z uporabo te uredbe. Takšne evidence vsebujejo vse potrebne informacije, da se ugotovi, ali so bili izpolnjeni pogoji za uporabo te uredbe. Evidence o individualni pomoči de minimis se hranijo 10 let od datuma dodelitve pomoči. Evidence o shemi pomoči de minimis se hranijo 10 let od datuma, ko je bila dodeljena zadnja individualna pomoč v okviru takšne sheme. Komisija lahko od zadevne države članice pisno zahteva, da v 20 delovnih dneh ali daljšem roku, če je tako določeno v zahtevku, predloži vse informacije, za katere Komisija meni, da so potrebne za oceno, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe, še zlasti skupni znesek pomoči de minimis, ki ga je prejelo katero koli podjetje.

Člen 4

Sprememba

Člen 2 Uredbe (ES) št. 1860/2004 se spremeni:

| (a) | v točki 1 se črta besedilo „predelavo in trženjem“; |
| --- | --- |

(a)

v točki 1 se črta besedilo „predelavo in trženjem“;

| (b) | črta se točka 3. |
| --- | --- |

(b)

črta se točka 3.

Člen 5

Prehodni ukrepi

1.   Ta uredba se uporablja za pomoč, ki se je pred njenim začetkom veljavnosti dodelila podjetjem, ki delujejo v transportnem sektorju, in podjetjem, ki delujejo na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, če pomoč izpolnjuje vse pogoje, določene v členih 1 in 2. Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje navedenih pogojev, bo Komisija ocenila v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

2.   Za vsako individualno pomoč de minimis, dodeljeno med 2. februarjem 2001 in 30. junijem 2007, ki izpolnjuje pogoje iz Uredbe (ES) št. 69/2001, se šteje, da ne izpolnjuje vseh meril člena 87(1) Pogodbe in je zato izvzeta iz zahteve glede priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe.

3.   Po prenehanju veljavnosti te uredbe lahko izvajanje kakršne koli pomoči de minimis, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, poteka še nadaljnjih šest mesecev.

Člen 6

Začetek in trajanje veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2006

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL C 137, 10.6.2006, str. 4.

2

(3)  UL C 68, 6.3.1996, str. 9.

3

(4)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

4

(5)  UL L 205, 2.8.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 325, 28.10.2004, str. 4.

6

(7)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

7

(8)  UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

8

(9)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

9

(10)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

10

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1999/2006

z dne 20. decembra 2006

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sedežev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 22. februarja 2006 prejela pritožbo v zvezi z nekaterimi sedeži s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), ki jo je na podlagi člena 5 osnovne uredbe vložila Evropska zveza proizvajalcev sedežev („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru 99 %, celotne proizvodnje sedežev v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 22. februarja 2006 prejela pritožbo v zvezi z nekaterimi sedeži s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), ki jo je na podlagi člena 5 osnovne uredbe vložila Evropska zveza proizvajalcev sedežev („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru 99 %, celotne proizvodnje sedežev v Skupnosti.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Postopek se je začel 7. aprila 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Postopek se je začel 7. aprila 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

2.   Stranke, ki jih postopek zadeva

| (4) | Komisija je proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike LRK in proizvajalce Skupnosti pritožnike ter druge zadevne proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike LRK in proizvajalce Skupnosti pritožnike ter druge zadevne proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (5) | Komisija je zadevnim kitajskim proizvajalcem izvoznikom poslala obrazce za zahtevek, da bi lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo. Tri skupine proizvajalcev izvoznikov in eden proizvajalec izvoznik so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Opozoriti je treba, da so trije proizvajalci izvozniki predstavljali dve ali več povezanih podjetij, ki proizvajajo in/ali prodajajo sedeže. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je zadevnim kitajskim proizvajalcem izvoznikom poslala obrazce za zahtevek, da bi lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo. Tri skupine proizvajalcev izvoznikov in eden proizvajalec izvoznik so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Opozoriti je treba, da so trije proizvajalci izvozniki predstavljali dve ali več povezanih podjetij, ki proizvajajo in/ali prodajajo sedeže.

| (6) | Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, uvoznikov in proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda v tej preiskavi uporabljeno vzorčenje za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, uvoznikov in proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda v tej preiskavi uporabljeno vzorčenje za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (7) | Komisija je vse proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike in proizvajalce Skupnosti pozvala, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom med obdobjem preiskave (od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005), kot je določeno v obvestilu o začetku, da bi lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vse proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike in proizvajalce Skupnosti pozvala, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom med obdobjem preiskave (od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005), kot je določeno v obvestilu o začetku, da bi lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec.

| (8) | V zvezi s proizvajalci izvozniki je bilo glede na dejstvo, da so v preiskavi sodelovale samo tri skupine družb in ena družba, odločeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi s proizvajalci izvozniki je bilo glede na dejstvo, da so v preiskavi sodelovale samo tri skupine družb in ena družba, odločeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (9) | V skladu s členom 17 osnovne uredbe je za proizvajalce Skupnosti vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje sedežev v Skupnosti, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Komisija je na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, izbrala pet družb iz dveh različnih držav članic. Pet vzorčnih družb je glede na obseg proizvodnje predstavljalo 86 % celotne proizvodnje Skupnosti. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi strankami, ki niso predložile pripomb. Tudi preostali proizvajalci Skupnosti so bili pozvani, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode. Poleg tega je bil v skladu s členom 17 osnovne uredbe vzorec uvoznikov določen na podlagi največjega reprezentativnega obsega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili različni uvozniki, in ob upoštevanju različne kakovosti predloženih informacij sta bila za vzorec izbrana dva uvoznika iz ene države članice. Izbrana uvoznika predstavljata 21 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede na majhno število odgovorov uporabnikov je bilo odločeno, da vzorčenje uporabnikov ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 17 osnovne uredbe je za proizvajalce Skupnosti vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje sedežev v Skupnosti, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Komisija je na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, izbrala pet družb iz dveh različnih držav članic. Pet vzorčnih družb je glede na obseg proizvodnje predstavljalo 86 % celotne proizvodnje Skupnosti. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi strankami, ki niso predložile pripomb. Tudi preostali proizvajalci Skupnosti so bili pozvani, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode. Poleg tega je bil v skladu s členom 17 osnovne uredbe vzorec uvoznikov določen na podlagi največjega reprezentativnega obsega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili različni uvozniki, in ob upoštevanju različne kakovosti predloženih informacij sta bila za vzorec izbrana dva uvoznika iz ene države članice. Izbrana uvoznika predstavljata 21 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede na majhno število odgovorov uporabnikov je bilo odločeno, da vzorčenje uporabnikov ni potrebno.

| (10) | Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem ostalim družbam, ki so se javile v roku, predpisanem v obvestilu o začetku. Vprašalnike so izpolnili štirje proizvajalci izvozniki v LRK in eden proizvajalec iz primerljive države, tj. Brazilije. Vprašalnike je v celoti izpolnilo tudi pet proizvajalcev Skupnosti, ki so bili izbrani za vzorec. Čeprav so štirje uvozniki izpolnili obrazec za vzorčenje, sta samo dva poslala v celoti izpolnjen vprašalnik. Štirje uporabniki sedežev so prav tako predložili v celoti izpolnjen vprašalnik. Vprašalnik je izpolnil tudi en dobavitelj surovin. |
| --- | --- |

(10)

Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem ostalim družbam, ki so se javile v roku, predpisanem v obvestilu o začetku. Vprašalnike so izpolnili štirje proizvajalci izvozniki v LRK in eden proizvajalec iz primerljive države, tj. Brazilije. Vprašalnike je v celoti izpolnilo tudi pet proizvajalcev Skupnosti, ki so bili izbrani za vzorec. Čeprav so štirje uvozniki izpolnili obrazec za vzorčenje, sta samo dva poslala v celoti izpolnjen vprašalnik. Štirje uporabniki sedežev so prav tako predložili v celoti izpolnjen vprašalnik. Vprašalnik je izpolnil tudi en dobavitelj surovin.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Selle Royal SpA., Pozzoleone, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Selle Royal SpA., Pozzoleone, Italija

| — | Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italija |
| --- | --- |

—

Selle Italia srl, Rossano Veneto, Italija

| — | Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italija |
| --- | --- |

—

Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italija

| — | Selle SMP SAS, Casalserugo, Italija |
| --- | --- |

—

Selle SMP SAS, Casalserugo, Italija

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Poljska. |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Poljska.

| (b) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Cionlli Group






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Cionlli Group

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co., Ltd

| — | Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd, Shunde |
| --- | --- |

—

Shunde Hongli Bicycle Parts Co., Ltd, Shunde

| — | Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- |

—

Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co., Ltd, Shenzhen

| — | Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin |
| --- | --- |

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin

| — | Giching Group






  — | Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen |
| --- | --- | --- |

—

Giching Group

—

Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen

| — | Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan |
| --- | --- |

—

Velo Cycle (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan

| — | Justek Group






  — | Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin |
| --- | --- | --- |

—

Justek Group

—

Jiangyin Justek Vehicle Co., Ltd, Jiangyin

| — | Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin |
| --- | --- |

—

Jiangyin Justek Communication Equipment Co., Ltd, Jiangyin

| — | Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin |
| --- | --- |

—

Tianjin Justek Vehicle Co., Ltd, Tianjin

| — | Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen. |
| --- | --- |

—

Viscount Vehicle (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen.

| (c) | Povezani družbi v LRK in Tajvanu







  — | Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin |
| --- | --- | --- |

(c)

Povezani družbi v LRK in Tajvanu

—

Cionlli Bicycle (Tianjin) Co., Ltd, Tianjin

| — | Cionlli Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Cionlli Industrial Co., Ltd.

| (d) | Nepovezani uvoznik v Skupnosti







  — | Buechel GmbH, Fulda, Nemčija. |
| --- | --- | --- |

(d)

Nepovezani uvoznik v Skupnosti

—

Buechel GmbH, Fulda, Nemčija.

| (12) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO mogoče ne bo odobren, je bil izveden preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije, in sicer v prostorih naslednje družbe:






  (e) | Proizvajalec v Braziliji







  — | Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO mogoče ne bo odobren, je bil izveden preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije, in sicer v prostorih naslednje družbe:

(e)

Proizvajalec v Braziliji

—

Royal Ciclo Indústria de Componentes Ltda, Rio do Sul.

3.   Obdobje preiskave

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („zadevno obdobje“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („zadevno obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek so nekateri sedeži in njihovi bistveni sestavni deli (tj. ogrodja, blazine in prevleke) dvokoles in drugih koles (vključno z dostavnimi tricikli), brez motornega pogona, koles s pomožnim motorjem, s prikolico ali brez, sedeži naprav za fitnes in telovadnih naprav za domačo rabo („zadevni izdelek“ ali „sedeži“) s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske. Izdelek je običajno uvrščen pod oznake KN 8714 95 00, ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek so nekateri sedeži in njihovi bistveni sestavni deli (tj. ogrodja, blazine in prevleke) dvokoles in drugih koles (vključno z dostavnimi tricikli), brez motornega pogona, koles s pomožnim motorjem, s prikolico ali brez, sedeži naprav za fitnes in telovadnih naprav za domačo rabo („zadevni izdelek“ ali „sedeži“) s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske. Izdelek je običajno uvrščen pod oznake KN 8714 95 00, ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10.

| (15) | Sedež je narejen iz treh delov: ogrodja ali podpore za sedež, ki sta običajno izdelana v procesu brizganja plastike; blazine iz različnih vrst sintetične pene ali drugih materialov, ki se položi na ogrodje, da je sedež bolj udoben; prevleke iz sintetičnega materiala ali naravnega usnja, ki prekrije blazino in robove ogrodja, zaradi česar je sedež prijeten na otip in estetskega videza. Poleg zgoraj naštetih treh komponent ima sedež tudi kovinski mehanizem za pritrditev, kot so vilice ali sponka, lahko pa ima tudi vzmet ali mehanizem za blaženje udarcev iz elastomera. |
| --- | --- |

(15)

Sedež je narejen iz treh delov: ogrodja ali podpore za sedež, ki sta običajno izdelana v procesu brizganja plastike; blazine iz različnih vrst sintetične pene ali drugih materialov, ki se položi na ogrodje, da je sedež bolj udoben; prevleke iz sintetičnega materiala ali naravnega usnja, ki prekrije blazino in robove ogrodja, zaradi česar je sedež prijeten na otip in estetskega videza. Poleg zgoraj naštetih treh komponent ima sedež tudi kovinski mehanizem za pritrditev, kot so vilice ali sponka, lahko pa ima tudi vzmet ali mehanizem za blaženje udarcev iz elastomera.

| (16) | Zadevni izdelek se uporablja pri kolesih in podobnih vozilih ter tudi pri mirujočih napravah, kot so naprave za fitnes. Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka kljub različnim oblikam, materialom in procesu proizvodnje enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in se dejansko uporabljajo za iste namene. Za namen tega postopka se zato obravnavajo kot en izdelek. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek se uporablja pri kolesih in podobnih vozilih ter tudi pri mirujočih napravah, kot so naprave za fitnes. Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka kljub različnim oblikam, materialom in procesu proizvodnje enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in se dejansko uporabljajo za iste namene. Za namen tega postopka se zato obravnavajo kot en izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti sedežev, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, sedežev, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem kitajskem trgu, sedežev, ki se v Skupnost uvažajo iz LRK, in sedežev, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, enake in da je njihova uporaba enaka. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti sedežev, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, sedežev, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem kitajskem trgu, sedežev, ki se v Skupnost uvažajo iz LRK, in sedežev, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, enake in da je njihova uporaba enaka.

| (18) | Začasno je bilo sklenjeno, da so v smislu člena 1(4) osnovne uredbe ti izdelki enaki. |
| --- | --- |

(18)

Začasno je bilo sklenjeno, da so v smislu člena 1(4) osnovne uredbe ti izdelki enaki.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (19) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe je treba normalno vrednost v protidampinških preiskavah glede uvoza s poreklom iz LRK določiti v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe je treba normalno vrednost v protidampinških preiskavah glede uvoza s poreklom iz LRK določiti v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (20) | Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države; stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(20)

Merila za TGO so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države; stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, za katere se je izvedla neodvisna revizija v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, računovodske evidence pa se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, za katere se je izvedla neodvisna revizija v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, računovodske evidence pa se uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (21) | Dve skupini proizvajalcev izvoznikov in eden proizvajalec izvoznik so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v določenem roku izpolnili obrazec za zahtevek za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih teh družb poiskala in preverila vse informacije, navedene v njihovih zahtevkih za TGO, za katere je menila, da je to potrebno. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se TGO lahko odobri samo dvema skupinama proizvajalcev izvoznikov, zahtevek ene skupine družb in ene družbe pa se zavrne. |
| --- | --- |

(21)

Dve skupini proizvajalcev izvoznikov in eden proizvajalec izvoznik so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v določenem roku izpolnili obrazec za zahtevek za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih teh družb poiskala in preverila vse informacije, navedene v njihovih zahtevkih za TGO, za katere je menila, da je to potrebno. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se TGO lahko odobri samo dvema skupinama proizvajalcev izvoznikov, zahtevek ene skupine družb in ene družbe pa se zavrne.

| (22) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da družba ne izpolnjuje meril 1 in 3. Družba namreč ni mogla dokazati, da njene poslovne odločitve nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države, še posebej, ker prodajne količine na domačih in izvoznih trgih omejuje statut družbe, ki ga ni mogoče spremeniti brez odobritve države. Družba tudi ni mogla dokazati, da ni izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva, zlasti ker ni predložila pisnih dokazov o pridobitvi pravic do rabe zemljišč. |
| --- | --- |

(22)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da družba ne izpolnjuje meril 1 in 3. Družba namreč ni mogla dokazati, da njene poslovne odločitve nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države, še posebej, ker prodajne količine na domačih in izvoznih trgih omejuje statut družbe, ki ga ni mogoče spremeniti brez odobritve države. Družba tudi ni mogla dokazati, da ni izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva, zlasti ker ni predložila pisnih dokazov o pridobitvi pravic do rabe zemljišč.

| (23) | Ena skupina proizvajalcev izvoznikov pri izpolnitvi obrazca za zahtevek za TGO in protidampinškega vprašalnika ni navedla, kakšen odnos ima z največjim domačim kupcem. Njun odnos je bil ugotovljen šele pri navzkrižnem preverjanju v prostorih omenjenih proizvajalcev izvoznikov. Komisija dosledno določa TGO/IO za skupino povezanih družb kot celoto. Da bi Komisija temu izvozniku odobrila TGO/IO, bi povezana družba morala popolnoma sodelovati v preiskavi, da bi se lahko določile natančne dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom, izpolnjevanje meril za TGO in vpliv odnosa družb na transakcije med družbama. To ni bilo mogoče, ker povezana družba ni sodelovala v preiskavi. Komisija zato ni mogla določiti TGO/IO za to skupino družb. Opozoriti je treba, da je ta primer vplival na znaten del domače prodaje izvoznikov. Ker podatki namerno niso bili predloženi, to vzbuja dvom o zanesljivosti drugih informacij in dokumentov, predloženih Komisiji. Glede na to, da podatki niso bili predloženi in glede na njihovo pomembnost za analizo o TGO in za določitev dampinga, ki bi lahko temeljil na posameznih podatkih, ki jih je predložila ta skupina izvoznikov, je bilo ugotovljeno, da so bile predložene napačne in zavajajoče informacije v smislu člena 18 osnovne uredbe. Družba je bila nemudoma obveščena, na kakšni podlagi se naj predložene informacije ne bi upoštevale, in dana ji je bila možnost predložiti nadaljnje razlage v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa je bila razlaga družbe nezadovoljiva in ni prepričala Komisije, da družba ni predložila zavajajočih informacij, in tudi ni odpravila dvomov o neoporečnosti ostalih podatkov, ki jih je predložila družba. Za to skupino proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da v preiskavi ni sodelovala, njen zahtevek za TGO in IO pa je bil zavrnjen. |
| --- | --- |

(23)

Ena skupina proizvajalcev izvoznikov pri izpolnitvi obrazca za zahtevek za TGO in protidampinškega vprašalnika ni navedla, kakšen odnos ima z največjim domačim kupcem. Njun odnos je bil ugotovljen šele pri navzkrižnem preverjanju v prostorih omenjenih proizvajalcev izvoznikov. Komisija dosledno določa TGO/IO za skupino povezanih družb kot celoto. Da bi Komisija temu izvozniku odobrila TGO/IO, bi povezana družba morala popolnoma sodelovati v preiskavi, da bi se lahko določile natančne dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom, izpolnjevanje meril za TGO in vpliv odnosa družb na transakcije med družbama. To ni bilo mogoče, ker povezana družba ni sodelovala v preiskavi. Komisija zato ni mogla določiti TGO/IO za to skupino družb. Opozoriti je treba, da je ta primer vplival na znaten del domače prodaje izvoznikov. Ker podatki namerno niso bili predloženi, to vzbuja dvom o zanesljivosti drugih informacij in dokumentov, predloženih Komisiji. Glede na to, da podatki niso bili predloženi in glede na njihovo pomembnost za analizo o TGO in za določitev dampinga, ki bi lahko temeljil na posameznih podatkih, ki jih je predložila ta skupina izvoznikov, je bilo ugotovljeno, da so bile predložene napačne in zavajajoče informacije v smislu člena 18 osnovne uredbe. Družba je bila nemudoma obveščena, na kakšni podlagi se naj predložene informacije ne bi upoštevale, in dana ji je bila možnost predložiti nadaljnje razlage v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa je bila razlaga družbe nezadovoljiva in ni prepričala Komisije, da družba ni predložila zavajajočih informacij, in tudi ni odpravila dvomov o neoporečnosti ostalih podatkov, ki jih je predložila družba. Za to skupino proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da v preiskavi ni sodelovala, njen zahtevek za TGO in IO pa je bil zavrnjen.

| (24) | Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da podajo pripombe na omenjene ugotovitve. |
| --- | --- |

(24)

Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da podajo pripombe na omenjene ugotovitve.

| (25) | Na podlagi tega je bil TGO odobren dvema skupinama proizvajalcev izvoznikov:






  — | Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd in povezanim družbam, |
| --- | --- | --- |

(25)

Na podlagi tega je bil TGO odobren dvema skupinama proizvajalcev izvoznikov:

—

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd in povezanim družbam,

| — | Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in povezanim družbam. |
| --- | --- |

—

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in povezanim družbam.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (26) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (27) | Proizvajalec izvoznik, ki mu TGO ni bilo mogoče odobriti, je za primer, če mu TGO ne bi bil odobren, zahteval tudi IO. Tudi zahtevek družbe za individualno obravnavo („IO“) je bil zavrnjen, ker družba ni izpolnjevala meril iz člena 9(5)(b), ki določa, da se izvozne cene in količine določajo prosto. |
| --- | --- |

(27)

Proizvajalec izvoznik, ki mu TGO ni bilo mogoče odobriti, je za primer, če mu TGO ne bi bil odobren, zahteval tudi IO. Tudi zahtevek družbe za individualno obravnavo („IO“) je bil zavrnjen, ker družba ni izpolnjevala meril iz člena 9(5)(b), ki določa, da se izvozne cene in količine določajo prosto.

3.   Normalna vrednost

(a)   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bil TGO odobren

| (28) | Komisija je pri določitvi normalne vrednosti najprej za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika ugotovila, ali je celotna domača prodaja sedežev reprezentativna v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je štelo, da je domača prodaja reprezentativna, če celotna domača prodaja proizvajalca izvoznika predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je pri določitvi normalne vrednosti najprej za vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika ugotovila, ali je celotna domača prodaja sedežev reprezentativna v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je štelo, da je domača prodaja reprezentativna, če celotna domača prodaja proizvajalca izvoznika predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost.

| (29) | Dve skupini družb, ki jima je bil odobren TGO, sta vključevali pet družb, ki proizvajajo sedeže za izvoz, tri izmed njih prodajajo tudi na domačem trgu. Ena družba prodaja na domačem trgu in ne izvaža. |
| --- | --- |

(29)

Dve skupini družb, ki jima je bil odobren TGO, sta vključevali pet družb, ki proizvajajo sedeže za izvoz, tri izmed njih prodajajo tudi na domačem trgu. Ena družba prodaja na domačem trgu in ne izvaža.

| (30) | Komisija je za proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da je njihova celotna domača prodaja reprezentativna, nato določila vrste sedežev, ki se prodajajo na domačem trgu in so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami sedežev, ki se prodajajo za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je za proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da je njihova celotna domača prodaja reprezentativna, nato določila vrste sedežev, ki se prodajajo na domačem trgu in so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami sedežev, ki se prodajajo za izvoz v Skupnost.

| (31) | Za vsako vrsto sedežev je bilo proučeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja posamezne vrste dovolj reprezentativna, če je obseg celotne domače prodaje te vrste med OP predstavljal vsaj 5 % celotnega izvoza primerljive vrste v Skupnost. |
| --- | --- |

(31)

Za vsako vrsto sedežev je bilo proučeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja posamezne vrste dovolj reprezentativna, če je obseg celotne domače prodaje te vrste med OP predstavljal vsaj 5 % celotnega izvoza primerljive vrste v Skupnost.

| (32) | Komisija je nato za vsako družbo proučila, če se domača prodaja vsake vrste zadevnega izdelka, ki se prodaja na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je nato za vsako družbo proučila, če se domača prodaja vsake vrste zadevnega izdelka, ki se prodaja na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu.

| (33) | V primerih, ko je obseg prodaje vrste sedežev, prodanih po neto prodajni ceni, ki je enaka ali višja od proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost vrste izdelka temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(33)

V primerih, ko je obseg prodaje vrste sedežev, prodanih po neto prodajni ceni, ki je enaka ali višja od proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost vrste izdelka temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (34) | Če je obseg dobičkonosne prodaje vrste sedežev predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste, ali če je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost glede na vrsto izdelka temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo te vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. |
| --- | --- |

(34)

Če je obseg dobičkonosne prodaje vrste sedežev predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste, ali če je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost glede na vrsto izdelka temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo te vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste.

| (35) | Če je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste sedežev predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko ustrezna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(35)

Če je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste sedežev predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko ustrezna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (36) | Kadar koli domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(36)

Kadar koli domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (37) | V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da je bil proizvodnim stroškom izvoznika za izvožene vrste izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prištet ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“) ter za dobiček. V vseh primerih so bili stroški PSA in dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. Komisija je v ta namen proučila, če so podatki o nastalih stroških PSA in ustvarjenem dobičku vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov na domačem trgu zanesljivi. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da je bil proizvodnim stroškom izvoznika za izvožene vrste izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prištet ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“) ter za dobiček. V vseh primerih so bili stroški PSA in dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. Komisija je v ta namen proučila, če so podatki o nastalih stroških PSA in ustvarjenem dobičku vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov na domačem trgu zanesljivi.

| (38) | Dejanski domači stroški PSA so se šteli kot zanesljivi, ko se je lahko štelo, da je celoten obseg domače prodaje zadevne družbe reprezentativen v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Stopnja dobička na domačem trgu je bila določena na podlagi domače prodaje vrst, prodanih v običajnem poteku trgovine. Za ta namen je bila uporabljena zgoraj navedena metodologija. |
| --- | --- |

(38)

Dejanski domači stroški PSA so se šteli kot zanesljivi, ko se je lahko štelo, da je celoten obseg domače prodaje zadevne družbe reprezentativen v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Stopnja dobička na domačem trgu je bila določena na podlagi domače prodaje vrst, prodanih v običajnem poteku trgovine. Za ta namen je bila uporabljena zgoraj navedena metodologija.

| (39) | Pri treh družbah z reprezentativno domačo prodajo je bilo ugotovljeno, da je bila večina izvoženih vrst zadevnega izdelka prodana na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za tiste vrste, za katere to ni veljalo, je bila normalna vrednost konstruirana po zgoraj navedeni metodologiji, pri čemer so bile uporabljene informacije o stroških PSA in dobičku za vsako zadevno družbo. |
| --- | --- |

(39)

Pri treh družbah z reprezentativno domačo prodajo je bilo ugotovljeno, da je bila večina izvoženih vrst zadevnega izdelka prodana na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za tiste vrste, za katere to ni veljalo, je bila normalna vrednost konstruirana po zgoraj navedeni metodologiji, pri čemer so bile uporabljene informacije o stroških PSA in dobičku za vsako zadevno družbo.

| (40) | Za dve družbi brez reprezentativne domače prodaje so bili zneski stroškov PSA in dobička določeni na podlagi povprečnih stroškov PSA in dobička štirih družb z domačo prodajo. |
| --- | --- |

(40)

Za dve družbi brez reprezentativne domače prodaje so bili zneski stroškov PSA in dobička določeni na podlagi povprečnih stroškov PSA in dobička štirih družb z domačo prodajo.

(b)   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren

(i)   Primerljiva država

| (41) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (42) | Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da Brazilijo uporabi kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da Brazilijo uporabi kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe.

| (43) | Noben proizvajalec izvoznik v LRK, ki mu TGO ni bil odobren, ni nasprotoval temu predlogu. |
| --- | --- |

(43)

Noben proizvajalec izvoznik v LRK, ki mu TGO ni bil odobren, ni nasprotoval temu predlogu.

| (44) | Vendar pa sta en uvoznik in en proizvajalec izvoznik, ki mu je bil TGO odobren, trdila, da Brazilija ni najprimernejša primerljiva država in da bi bilo treba namesto nje za ta namen izbrati Tajvan ali Mehiko. |
| --- | --- |

(44)

Vendar pa sta en uvoznik in en proizvajalec izvoznik, ki mu je bil TGO odobren, trdila, da Brazilija ni najprimernejša primerljiva država in da bi bilo treba namesto nje za ta namen izbrati Tajvan ali Mehiko.

| (45) | Čeprav se je v Tajvanu razvila industrija za proizvodnjo delov koles, je bila večina proizvodnje prenesena v LRK. Zato bi bili proizvajalci sedežev v Tajvanu v glavnem iste družbe ali družbe, povezane z družbami, ki izvažajo iz LRK v Skupnost po domnevno dampinških cenah. Običajna razdelitev dela v okviru teh skupin pomeni, da se le nekaj specializiranih modelov z višjimi stopnjami dobička še proizvaja v Tajvanu, proizvodnja večine modelov srednje in nižje kategorije pa je bila zaradi stroškov prenesena v LRK. Zato ni verjetno, da bi bili cene ali stroški modelov sedežev, proizvedenih v Tajvanu, najboljše nadomestne cene za določitev normalne vrednosti za sedeže, proizvedene v LRK. |
| --- | --- |

(45)

Čeprav se je v Tajvanu razvila industrija za proizvodnjo delov koles, je bila večina proizvodnje prenesena v LRK. Zato bi bili proizvajalci sedežev v Tajvanu v glavnem iste družbe ali družbe, povezane z družbami, ki izvažajo iz LRK v Skupnost po domnevno dampinških cenah. Običajna razdelitev dela v okviru teh skupin pomeni, da se le nekaj specializiranih modelov z višjimi stopnjami dobička še proizvaja v Tajvanu, proizvodnja večine modelov srednje in nižje kategorije pa je bila zaradi stroškov prenesena v LRK. Zato ni verjetno, da bi bili cene ali stroški modelov sedežev, proizvedenih v Tajvanu, najboljše nadomestne cene za določitev normalne vrednosti za sedeže, proizvedene v LRK.

| (46) | Mehika velja za odprt in konkurenčen trg in predstavlja približno 1/8 brazilskega trga. Komisija je vzpostavila stik z dvema znanima proizvajalcema iz Mehike, ki pa nista bila pripravljena na sodelovanje. |
| --- | --- |

(46)

Mehika velja za odprt in konkurenčen trg in predstavlja približno 1/8 brazilskega trga. Komisija je vzpostavila stik z dvema znanima proizvajalcema iz Mehike, ki pa nista bila pripravljena na sodelovanje.

| (47) | Preiskava je pokazala, da je Brazilija z najmanj tremi različno velikimi domačimi proizvajalci in z uvozom iz tretjih držav, ki predstavlja okoli 15 % domače potrošnje, tj. 8 do 9 milijonov sedežev na leto, konkurenčen trg za zadevni izdelek. En proizvajalec izvoznik je trdil, da je zaradi majhnega števila proizvajalcev stopnja konkurence na brazilskem trgu dvomljiva. Raziskava pa je pokazala, da ni dokazov o prevladujočem položaju enega izmed brazilskih proizvajalcev ali da so cene določene na nekonkurenčen način. Prav tako ni bilo razloga za domnevo, da bi bili dostop do surovin, stroški in drugi pogoji proizvodnje v Tajvanu ali v Mehiki bolj podobni tistim v LRK, kot so v Braziliji. Brazilski trg se zato šteje kot primeren za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(47)

Preiskava je pokazala, da je Brazilija z najmanj tremi različno velikimi domačimi proizvajalci in z uvozom iz tretjih držav, ki predstavlja okoli 15 % domače potrošnje, tj. 8 do 9 milijonov sedežev na leto, konkurenčen trg za zadevni izdelek. En proizvajalec izvoznik je trdil, da je zaradi majhnega števila proizvajalcev stopnja konkurence na brazilskem trgu dvomljiva. Raziskava pa je pokazala, da ni dokazov o prevladujočem položaju enega izmed brazilskih proizvajalcev ali da so cene določene na nekonkurenčen način. Prav tako ni bilo razloga za domnevo, da bi bili dostop do surovin, stroški in drugi pogoji proizvodnje v Tajvanu ali v Mehiki bolj podobni tistim v LRK, kot so v Braziliji. Brazilski trg se zato šteje kot primeren za določitev normalne vrednosti.

| (48) | Komisija je vzpostavila stik s tremi znanimi proizvajalci izvozniki v Braziliji, ena družba je bila pripravljena sodelovati. Temu proizvajalcu je bil zato poslan vprašalnik, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem. Ta sodelujoči proizvajalec je povezan z enim proizvajalcem Skupnosti, vendar ni razloga za domnevo, da bi to vplivalo na zanesljivost podatkov, ki so bili nadalje preverjeni v prostorih družbe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je vzpostavila stik s tremi znanimi proizvajalci izvozniki v Braziliji, ena družba je bila pripravljena sodelovati. Temu proizvajalcu je bil zato poslan vprašalnik, podatki, ki jih je predložil, pa so bili preverjeni na kraju samem. Ta sodelujoči proizvajalec je povezan z enim proizvajalcem Skupnosti, vendar ni razloga za domnevo, da bi to vplivalo na zanesljivost podatkov, ki so bili nadalje preverjeni v prostorih družbe.

| (49) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je Brazilija najbolj primerna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je Brazilija najbolj primerna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(ii)   Normalna vrednost

| (50) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil proizvajalec iz primerljive države, tj. na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na brazilskem trgu za primerljive vrste izdelka, v skladu z zgoraj navedeno metodologijo. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil proizvajalec iz primerljive države, tj. na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na brazilskem trgu za primerljive vrste izdelka, v skladu z zgoraj navedeno metodologijo.

| (51) | Normalna vrednost je bila določena na podlagi vseh cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na brazilskem trgu za primerljive vrste izdelka, ker je bilo ugotovljeno, da so bile vse transakcije opravljene v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(51)

Normalna vrednost je bila določena na podlagi vseh cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na brazilskem trgu za primerljive vrste izdelka, ker je bilo ugotovljeno, da so bile vse transakcije opravljene v običajnem poteku trgovine.

4.   Izvozne cene

| (52) | Vsi proizvajalci izvozniki so izvozno prodajo v Skupnost opravljali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih ali nepovezanih trgovskih družb v Hongkongu, na Britanskih Deviških otokih in Tajvanu. |
| --- | --- |

(52)

Vsi proizvajalci izvozniki so izvozno prodajo v Skupnost opravljali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih ali nepovezanih trgovskih družb v Hongkongu, na Britanskih Deviških otokih in Tajvanu.

| (53) | Kadar je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Kadar je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (54) | Kadar je bila prodaja opravljena preko povezanega trgovca zunaj Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(54)

Kadar je bila prodaja opravljena preko povezanega trgovca zunaj Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Skupnosti.

5.   Primerjava

| (55) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški so bile opravljene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(55)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški so bile opravljene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so razumne, točne in podprte z dokazi.

| (56) | Tudi za prodajo prek povezanih družb na Tajvanu je bila uporabljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, če so te družbe opravljale svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ker razporeditev izdatkov PSA, ki jo je predložila povezana družba, ni bilo mogoče šteti za zanesljivo, je bila ta prilagoditev opravljena na podlagi podatkov o PSA in dobičku, ki jih je predložil nepovezani trgovec. |
| --- | --- |

(56)

Tudi za prodajo prek povezanih družb na Tajvanu je bila uporabljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, če so te družbe opravljale svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ker razporeditev izdatkov PSA, ki jo je predložila povezana družba, ni bilo mogoče šteti za zanesljivo, je bila ta prilagoditev opravljena na podlagi podatkov o PSA in dobičku, ki jih je predložil nepovezani trgovec.

6.   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil TGO odobren

| (57) | Za družbe, ki jim je bil TGO odobren, se je tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Za družbe, ki jim je bil TGO odobren, se je tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (58) | Ustaljena praksa Komisije je, da pri določitvi stopnje dampinga povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki pripadajo isti skupini, obravnava kot en subjekt in tako določi enotno stopnjo dampinga. To je pomembno predvsem zato, ker bi individualne stopnje dampinga lahko spodbudile izogibanje protidampinškim ukrepom, saj bi povezani proizvajalci izvozniki izvoz v Skupnost lahko opravljali prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga, ukrepi pa bi tako postali neučinkoviti. |
| --- | --- |

(58)

Ustaljena praksa Komisije je, da pri določitvi stopnje dampinga povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki pripadajo isti skupini, obravnava kot en subjekt in tako določi enotno stopnjo dampinga. To je pomembno predvsem zato, ker bi individualne stopnje dampinga lahko spodbudile izogibanje protidampinškim ukrepom, saj bi povezani proizvajalci izvozniki izvoz v Skupnost lahko opravljali prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga, ukrepi pa bi tako postali neučinkoviti.

| (59) | V skladu s to prakso so se povezani proizvajalci izvozniki, ki pripadajo isti skupini, obravnavali kot en subjekt in jim je bila dodeljena enotna stopnja dampinga, izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga sodelujočih proizvajalcev v zadevnih skupinah. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s to prakso so se povezani proizvajalci izvozniki, ki pripadajo isti skupini, obravnavali kot en subjekt in jim je bila dodeljena enotna stopnja dampinga, izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga sodelujočih proizvajalcev v zadevnih skupinah.

| (60) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |

(60)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (61) | Komisija je za izračun stopnje dampinga na ravni države za vse ostale izvoznike v LRK najprej določila raven sodelovanja. Primerjava je bil narejena med celotno količino izvoza, navedeno v izpolnjenih vprašalnikih treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim dampinškim uvozom iz LRK, izračunanim, kot je razloženo v uvodni izjavi 71. Izračunan odstotek znaša 23 %. Na podlagi tega se šteje, da je raven sodelovanja nizka. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je za izračun stopnje dampinga na ravni države za vse ostale izvoznike v LRK najprej določila raven sodelovanja. Primerjava je bil narejena med celotno količino izvoza, navedeno v izpolnjenih vprašalnikih treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim dampinškim uvozom iz LRK, izračunanim, kot je razloženo v uvodni izjavi 71. Izračunan odstotek znaša 23 %. Na podlagi tega se šteje, da je raven sodelovanja nizka.

| (62) | Zato se je zdelo primerno stopnjo dampinga na ravni države določiti kot tehtano povprečje:






  — | stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega izvoznika, ki mu ni bil odobren TGO ali IO, in |
| --- | --- | --- |

(62)

Zato se je zdelo primerno stopnjo dampinga na ravni države določiti kot tehtano povprečje:

—

stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega izvoznika, ki mu ni bil odobren TGO ali IO, in

| — | najvišjih stopenj dampinga za reprezentativne vrste izdelkov istega izvoznika, ker ni bilo dokazov, da nesodelujoči proizvajalci izvozniki izvajajo damping na nižji stopnji. |
| --- | --- |

—

najvišjih stopenj dampinga za reprezentativne vrste izdelkov istega izvoznika, ker ni bilo dokazov, da nesodelujoči proizvajalci izvozniki izvajajo damping na nižji stopnji.

| (63) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 30,9 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 30,9 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (64) | Zadevni izdelek v Skupnosti proizvaja devet proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Nahajajo se v Italiji, na Poljskem, v Združenem kraljestvu in na Portugalskem ter predstavljajo 99 % proizvodnje Skupnosti med OP. |
| --- | --- |

(64)

Zadevni izdelek v Skupnosti proizvaja devet proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Nahajajo se v Italiji, na Poljskem, v Združenem kraljestvu in na Portugalskem ter predstavljajo 99 % proizvodnje Skupnosti med OP.

| (65) | V začetni fazi se ni pritožil samo eden znan proizvajalec v Skupnosti. Ob upoštevanju obsega proizvodnje devetih proizvajalcev pritožnikov in proizvajalca v Skupnosti, ki ni pritožnik, je skupna proizvodnja podobnega izdelka v OP znašala 16 165 936 kosov. |
| --- | --- |

(65)

V začetni fazi se ni pritožil samo eden znan proizvajalec v Skupnosti. Ob upoštevanju obsega proizvodnje devetih proizvajalcev pritožnikov in proizvajalca v Skupnosti, ki ni pritožnik, je skupna proizvodnja podobnega izdelka v OP znašala 16 165 936 kosov.

2.   Industrija Skupnosti

| (66) | Pritožbo so podprli naslednji proizvajalci Skupnosti:






  — | Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italija s svojo povezano družbo:






  — | Brooks England Ltd, West Midlands, Združeno kraljestvo |
| --- | --- | --- | --- |

(66)

Pritožbo so podprli naslednji proizvajalci Skupnosti:

—

Selle Royal SpA, Pozzoleone, Italija s svojo povezano družbo:

—

Brooks England Ltd, West Midlands, Združeno kraljestvo

| — | Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Italija s svojo povezano družbo:






  — | Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italija |
| --- | --- | --- |

—

Selle Italia s.r.l., Rossano Veneto, Italija s svojo povezano družbo:

—

Bassano Selle srl, Riese Pio X, Italija

| — | Selle SMP SAS, Casalserugo, Italija |
| --- | --- |

—

Selle SMP SAS, Casalserugo, Italija

| — | pph ABI sp.j., Nasielsk, Poljska |
| --- | --- |

—

pph ABI sp.j., Nasielsk, Poljska

| — | Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugalska |
| --- | --- |

—

Iberoselle Fabrica de Selins Lda., Agueda, Portugalska

| — | Selle Montegrappa snc, Ramon di Loria, Italija |
| --- | --- |

—

Selle Montegrappa snc, Ramon di Loria, Italija

| — | Selle San Marco SpA, Rossano, Italija. |
| --- | --- |

—

Selle San Marco SpA, Rossano, Italija.

| (67) | Ker teh devet sodelujočih proizvajalcev Skupnosti pritožnikov (vzorčene in nevzorčene družbe) predstavlja 99 % proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, predstavljajo tudi industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. Vzorčeni proizvajalci Skupnosti v okviru preiskave (v nadaljevanju „vzorčeni proizvajalci“) predstavljajo 86 % celotne proizvodnje sedežev v Skupnosti med OP. Od ostalih proizvajalcev Skupnosti se je zahtevalo, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(67)

Ker teh devet sodelujočih proizvajalcev Skupnosti pritožnikov (vzorčene in nevzorčene družbe) predstavlja 99 % proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, predstavljajo tudi industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. Vzorčeni proizvajalci Skupnosti v okviru preiskave (v nadaljevanju „vzorčeni proizvajalci“) predstavljajo 86 % celotne proizvodnje sedežev v Skupnosti med OP. Od ostalih proizvajalcev Skupnosti se je zahtevalo, da predložijo nekatere splošne podatke za analizo škode.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (68) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, štirih nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti, proizvajalca iz Skupnosti, ki se ni pritožil, na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in iz drugih tretjih držav v okviru ustreznih oznak KN po podatkih Eurostata. Kot je navedeno v uvodni izjavi (14), je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznake KN 8714 95 00, ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10. Po podatkih Eurostata zadnji dve oznaki KN (ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10) zajemata tudi druge dele koles in naprav za vadbo. Ker iz teh dveh širših kategorij ni bilo mogoče izvzeti podatkov samo za sedeže, je bilo odločeno, da se statistični podatki o uvozu določijo samo na podlagi ene oznake KN, in sicer oznake KN 8714 95 00. Zato je lahko za namene določitve potrošnje Skupnosti obseg uvoza nekoliko podcenjen. |
| --- | --- |

(68)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, štirih nevzorčenih proizvajalcev Skupnosti, proizvajalca iz Skupnosti, ki se ni pritožil, na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in iz drugih tretjih držav v okviru ustreznih oznak KN po podatkih Eurostata. Kot je navedeno v uvodni izjavi (14), je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznake KN 8714 95 00, ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10. Po podatkih Eurostata zadnji dve oznaki KN (ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10) zajemata tudi druge dele koles in naprav za vadbo. Ker iz teh dveh širših kategorij ni bilo mogoče izvzeti podatkov samo za sedeže, je bilo odločeno, da se statistični podatki o uvozu določijo samo na podlagi ene oznake KN, in sicer oznake KN 8714 95 00. Zato je lahko za namene določitve potrošnje Skupnosti obseg uvoza nekoliko podcenjen.

| (69) | Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno da se je v obravnavanem obdobju potrošnja povečala za 17 %, tj. z 20 701 027 kosov v letu 2002 na 24 179 012 kosov v letu 2005.
  Preglednica 1 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (kosi) | 20 701 027 | 21 688 470 | 23 357 359 | 24 179 012 |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 117 |

(69)

Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno da se je v obravnavanem obdobju potrošnja povečala za 17 %, tj. z 20 701 027 kosov v letu 2002 na 24 179 012 kosov v letu 2005.

Preglednica 1

2002

2003

2004

2005 (OP)

Potrošnja Skupnosti (kosi)

20 701 027

21 688 470

23 357 359

24 179 012

Indeks

100

105

113

117

4.   Uvoz sedežev iz LRK

(a)   Stopnja dampinga, obseg uvoza in tržni delež

| (70) | Kot je navedeno zgoraj, je sedanja preiskava pokazala, da so povprečne stopnje dampinga, določene za LRK, nad pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz LRK v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni zanemarljiv. |
| --- | --- |

(70)

Kot je navedeno zgoraj, je sedanja preiskava pokazala, da so povprečne stopnje dampinga, določene za LRK, nad pragom de minimis, določenim v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz LRK v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni zanemarljiv.

| (71) | Obseg uvoza je bil določen na podlagi podatkov Eurostata. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (68), so spodaj navedeni podatki o uvozu lahko nekoliko podcenjeni. Eurostat statistične podatke o obsegu uvoza sedežev za kolesa navaja v količinah po 100 kg in ne v kosih. Zato se je zdelo primerno za povprečno težo uvoženih sedežev iz Kitajske uporabiti težo 500 g na kos, ker sta to težo sporočila en proizvajalec izvoznik in en nepovezan uvoznik. |
| --- | --- |

(71)

Obseg uvoza je bil določen na podlagi podatkov Eurostata. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (68), so spodaj navedeni podatki o uvozu lahko nekoliko podcenjeni. Eurostat statistične podatke o obsegu uvoza sedežev za kolesa navaja v količinah po 100 kg in ne v kosih. Zato se je zdelo primerno za povprečno težo uvoženih sedežev iz Kitajske uporabiti težo 500 g na kos, ker sta to težo sporočila en proizvajalec izvoznik in en nepovezan uvoznik.

| (72) | Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat. Povečal se je z 1 416 814 kosov v letu 2002 na 6 276 749 kosov v OP. Ustrezno se je povečal tudi tržni delež, in sicer s 7 % v letu 2002 na 26 % med OP. To je treba upoštevati v okviru samo 17-odstotnega povečanja potrošnje, kar je relativno manj v primerjavi s povečanjem uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(72)

Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat. Povečal se je z 1 416 814 kosov v letu 2002 na 6 276 749 kosov v OP. Ustrezno se je povečal tudi tržni delež, in sicer s 7 % v letu 2002 na 26 % med OP. To je treba upoštevati v okviru samo 17-odstotnega povečanja potrošnje, kar je relativno manj v primerjavi s povečanjem uvoza iz LRK.

| (73) | En nepovezan uvoznik je trdil, da so statistični podatki o uvozu precenjeni, ker je bila v pritožbi uporabljena povprečna teža 400 g na sedež. Družba je trdila, da je povprečna teža sedežev, uvoženih iz LRK, med 600 in 800 gramov. Vendar je ista družba med preveritvenim obiskom v prostorih družbe potrdila, da je povprečna teža sedežev, uvoženih iz LRK, 500 gramov, tj. enaka teža, ki jo je Komisija uporabila pri pretvorbi podatkov Eurostata, navedenih v količinah po 100 kg, v kose. Ta uvoznik je trdil tudi, da so statistični podatki o uvozu iz LRK precenjeni, ker vključujejo uvoz sedežnih prevlek, ki se uporabljajo za zaščito sedežev. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (71), so statistični podatki temeljili samo na eni oznaki KN (KN 8714 95 00), ki ni oznaka, pod katero so običajno uvrščene sedežne prevleke, zato je zahtevek uvoznika neutemeljen.
  Preglednica 2 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (kosi) | 1 416 814 | 2 048 240 | 4 351 842 | 6 276 749 |
| Indeks | 100 | 145 | 307 | 443 |
| Tržni delež | 7 % | 9 % | 19 % | 26 % |

(73)

En nepovezan uvoznik je trdil, da so statistični podatki o uvozu precenjeni, ker je bila v pritožbi uporabljena povprečna teža 400 g na sedež. Družba je trdila, da je povprečna teža sedežev, uvoženih iz LRK, med 600 in 800 gramov. Vendar je ista družba med preveritvenim obiskom v prostorih družbe potrdila, da je povprečna teža sedežev, uvoženih iz LRK, 500 gramov, tj. enaka teža, ki jo je Komisija uporabila pri pretvorbi podatkov Eurostata, navedenih v količinah po 100 kg, v kose. Ta uvoznik je trdil tudi, da so statistični podatki o uvozu iz LRK precenjeni, ker vključujejo uvoz sedežnih prevlek, ki se uporabljajo za zaščito sedežev. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (71), so statistični podatki temeljili samo na eni oznaki KN (KN 8714 95 00), ki ni oznaka, pod katero so običajno uvrščene sedežne prevleke, zato je zahtevek uvoznika neutemeljen.

Preglednica 2

2002

2003

2004

2005 (OP)

Uvoz (kosi)

1 416 814

2 048 240

4 351 842

6 276 749

Indeks

100

145

307

443

Tržni delež

7 %

9 %

19 %

26 %

(b)   Cene

| (74) | Tehtana povprečna cena uvoza sedežev s poreklom iz LRK se je med obravnavanim obdobjem vsako leto postopoma zniževala in se skupaj znižala za 21 %, tj. z 1,4 EUR na kos na 1,1 EUR na kos med letom 2002 in OP.
  Preglednica 3 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtano povprečje cene CIF meja Skupnosti (EUR/kos) | 1,4 | 1,3 | 1,1 | 1,1 |
| Indeks | 100 | 91 | 75 | 79 |

(74)

Tehtana povprečna cena uvoza sedežev s poreklom iz LRK se je med obravnavanim obdobjem vsako leto postopoma zniževala in se skupaj znižala za 21 %, tj. z 1,4 EUR na kos na 1,1 EUR na kos med letom 2002 in OP.

Preglednica 3

2002

2003

2004

2005 (OP)

Tehtano povprečje cene CIF meja Skupnosti (EUR/kos)

1,4

1,3

1,1

1,1

Indeks

100

91

75

79

(c)   Nelojalno nižanje cen

| (75) | Komisija je za določitev nelojalnega nižanja cen analizirala podatke za OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile cene za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti in po odbitku popustov in rabatov. Cene za različne vrste sedežev, določene na podlagi ogrodja, blazine, prevleke, vilic in teže, so se primerjale s prodajnimi cenami podobnih vrst, ki so jih zaračunali izvozniki, brez popustov in po potrebi prilagojenimi cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za carine (1,2 %) in stroške po uvozu, ki jih ima uvoznik v Skupnosti. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je za določitev nelojalnega nižanja cen analizirala podatke za OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile cene za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti in po odbitku popustov in rabatov. Cene za različne vrste sedežev, določene na podlagi ogrodja, blazine, prevleke, vilic in teže, so se primerjale s prodajnimi cenami podobnih vrst, ki so jih zaračunali izvozniki, brez popustov in po potrebi prilagojenimi cenam CIF meja Skupnosti z ustrezno prilagoditvijo za carine (1,2 %) in stroške po uvozu, ki jih ima uvoznik v Skupnosti.

| (76) | Za izračun tehtanih povprečnih stopenj nelojalnega nižanja cen so se upoštevale izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Med OP je tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen sodelujočih proizvajalcev znašala 67,3 %. Poleg tega je bila izračunana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen na podlagi podatkov Eurostata ob upoštevanju celotnega uvoza sedežev, tj. sodelujočih in nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, podobna povprečni stopnji nelojalnega nižanja cen za OP, tj. 70,1 %. |
| --- | --- |

(76)

Za izračun tehtanih povprečnih stopenj nelojalnega nižanja cen so se upoštevale izvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Med OP je tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen sodelujočih proizvajalcev znašala 67,3 %. Poleg tega je bila izračunana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen na podlagi podatkov Eurostata ob upoštevanju celotnega uvoza sedežev, tj. sodelujočih in nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, podobna povprečni stopnji nelojalnega nižanja cen za OP, tj. 70,1 %.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (77) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe se je pri proučitvi vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti upoštevala ocena vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe se je pri proučitvi vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti upoštevala ocena vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (78) | Ta analiza je bila izvedena za vzorčene družbe. Za zagotovitev popolne slike položaja industrije Skupnosti so za kazalnike, za katere so bile na voljo zanesljive informacije za industrijo Skupnosti kot celoto, te informacije navedene v nadaljevanju. Na podlagi tega je bila dejavnost industrije, izmerjena z dejavniki, kot so cene, plače, naložbe, dobiček, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala, določena na podlagi informacij, ki so jih predložile vzorčene družbe. Dejavniki škode, kot so tržni delež, obseg prodaje in proizvodnje, so bili določeni za celotno industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Ta analiza je bila izvedena za vzorčene družbe. Za zagotovitev popolne slike položaja industrije Skupnosti so za kazalnike, za katere so bile na voljo zanesljive informacije za industrijo Skupnosti kot celoto, te informacije navedene v nadaljevanju. Na podlagi tega je bila dejavnost industrije, izmerjena z dejavniki, kot so cene, plače, naložbe, dobiček, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala, določena na podlagi informacij, ki so jih predložile vzorčene družbe. Dejavniki škode, kot so tržni delež, obseg prodaje in proizvodnje, so bili določeni za celotno industrijo Skupnosti.

(a)   Proizvodnja

| (79) | Gibanje obsega proizvodnje celotne industrije Skupnosti je bilo v obravnavanem obdobju negativno. Leta 2002 je obseg proizvodnje znašal 19 546 740 kosov sedežev, med OP pa je industrija Skupnosti proizvedla samo 16 165 936 kosov, kar je skoraj 3,5 milijona kosov ali 17 % manj kot leta 2002. Ker se sedeži na splošno proizvajajo samo na podlagi naročil strank, je lahko negativni razvoj obsega proizvodnje neposredno povezan z zmanjšanjem povpraševanja po sedežih, ki jih proizvede industrija Skupnosti.
  Preglednica 4 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (kosi) | 19 546 740 | 19 022 491 | 17 698 103 | 16 165 936 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 83 |

(79)

Gibanje obsega proizvodnje celotne industrije Skupnosti je bilo v obravnavanem obdobju negativno. Leta 2002 je obseg proizvodnje znašal 19 546 740 kosov sedežev, med OP pa je industrija Skupnosti proizvedla samo 16 165 936 kosov, kar je skoraj 3,5 milijona kosov ali 17 % manj kot leta 2002. Ker se sedeži na splošno proizvajajo samo na podlagi naročil strank, je lahko negativni razvoj obsega proizvodnje neposredno povezan z zmanjšanjem povpraševanja po sedežih, ki jih proizvede industrija Skupnosti.

Preglednica 4

2002

2003

2004

2005 (OP)

Proizvodnja (kosi)

19 546 740

19 022 491

17 698 103

16 165 936

Indeks

100

97

91

83

(b)   Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (80) | Proizvodna zmogljivost je bila določena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot, ki jih ima industrija Skupnosti, ob upoštevanju prekinitev v proizvodnji in dejstva, da je bila v nekaj primerih zmogljivost delno uporabljena za druge izdelke; na primer ročaje za invalidske vozičke, proizvedene na istih proizvodnih linijah. |
| --- | --- |

(80)

Proizvodna zmogljivost je bila določena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot, ki jih ima industrija Skupnosti, ob upoštevanju prekinitev v proizvodnji in dejstva, da je bila v nekaj primerih zmogljivost delno uporabljena za druge izdelke; na primer ročaje za invalidske vozičke, proizvedene na istih proizvodnih linijah.

| (81) | Proizvodna zmogljivost sedežev se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %, in sicer z 29 492 120 kosov leta 2002 na 30 921 920 kosov v OP. Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi naložb v proizvodnjo nekaterih novih vrst izdelkov za dirkalna kolesa v letu 2004 in OP. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti odraža zmanjšanje proizvodnje in povpraševanja. Med obravnavanim obdobjem se je stalno nižala in dosegla samo 45 % izkoriščenost v OP.
  Preglednica 5 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (kosi) | 29 492 120 | 29 215 880 | 29 354 000 | 30 921 920 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 105 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 60 % | 59 % | 53 % | 45 % |

(81)

Proizvodna zmogljivost sedežev se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %, in sicer z 29 492 120 kosov leta 2002 na 30 921 920 kosov v OP. Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi naložb v proizvodnjo nekaterih novih vrst izdelkov za dirkalna kolesa v letu 2004 in OP. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti odraža zmanjšanje proizvodnje in povpraševanja. Med obravnavanim obdobjem se je stalno nižala in dosegla samo 45 % izkoriščenost v OP.

Preglednica 5

2002

2003

2004

2005 (OP)

Proizvodna zmogljivost (kosi)

29 492 120

29 215 880

29 354 000

30 921 920

Indeks

100

99

100

105

Izkoriščenost zmogljivosti

60 %

59 %

53 %

45 %

(c)   Zaloge

| (82) | Kar zadeva zaloge ob koncu leta, je treba upoštevati, da se velika večina proizvodnje opravi na podlagi naročil. Glede na to, da je bilo v obravnavanem obdobju ugotovljeno zmanjšanje zalog za 35 %, se šteje, da v tem primeru zaloge niso ustrezen kazalnik škode.
  Preglednica 6 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (kosi) | 1 365 040 | 1 192 612 | 1 000 376 | 884 829 |
| Indeks | 100 | 87 | 73 | 65 |

(82)

Kar zadeva zaloge ob koncu leta, je treba upoštevati, da se velika večina proizvodnje opravi na podlagi naročil. Glede na to, da je bilo v obravnavanem obdobju ugotovljeno zmanjšanje zalog za 35 %, se šteje, da v tem primeru zaloge niso ustrezen kazalnik škode.

Preglednica 6

2002

2003

2004

2005 (OP)

Zaloge (kosi)

1 365 040

1 192 612

1 000 376

884 829

Indeks

100

87

73

65

(d)   Naložbe

| (83) | Med letoma 2002 in 2003 so se naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale, in sicer s 3 808 057 EUR na 1 664 147 EUR. Leta 2004 so proizvajalci Skupnosti v primerjavi s predhodnim letom povečali znesek svojih naložb za skoraj dvakrat, in sicer je bil znesek naložb 3 381 996 EUR. Med OP so naložbe znašale 3 638 962 EUR, kar je 4 % manj od zneska na začetku obravnavanega obdobja v letu 2002. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, tovarne in stroje namenjene predvsem ohranjanju proizvodne zmogljivosti, le v letu 2004 in OP pa v manjši meri tudi razvoju novih vrst izdelkov. Glede na že omenjeno nizko izkoriščenost zmogljivosti naložbe niso bile namenjene povečanju celotnega obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(83)

Med letoma 2002 in 2003 so se naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale, in sicer s 3 808 057 EUR na 1 664 147 EUR. Leta 2004 so proizvajalci Skupnosti v primerjavi s predhodnim letom povečali znesek svojih naložb za skoraj dvakrat, in sicer je bil znesek naložb 3 381 996 EUR. Med OP so naložbe znašale 3 638 962 EUR, kar je 4 % manj od zneska na začetku obravnavanega obdobja v letu 2002. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, tovarne in stroje namenjene predvsem ohranjanju proizvodne zmogljivosti, le v letu 2004 in OP pa v manjši meri tudi razvoju novih vrst izdelkov. Glede na že omenjeno nizko izkoriščenost zmogljivosti naložbe niso bile namenjene povečanju celotnega obsega proizvodnje.

| (84) | Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti na področju oblikovanja izdelkov in inovacij sedežev vodilna na svetu. Med letom 2000 in OP so proizvajalci Skupnosti oblikovali in tržili več kot tisoč novih vrst sedežev. R&R predstavlja približno 8 %–10 % prometa industrije Skupnosti. Za ohranitev tega položaja mora industrija Skupnosti ohraniti določeno stopnjo naložb, tudi če je izkoriščenost zmogljivosti nizka.
  Preglednica 7 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 3 808 057 | 1 664 147 | 3 381 996 | 3 638 962 |
| Indeks | 100 | 44 | 89 | 96 |

(84)

Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti na področju oblikovanja izdelkov in inovacij sedežev vodilna na svetu. Med letom 2000 in OP so proizvajalci Skupnosti oblikovali in tržili več kot tisoč novih vrst sedežev. R&R predstavlja približno 8 %–10 % prometa industrije Skupnosti. Za ohranitev tega položaja mora industrija Skupnosti ohraniti določeno stopnjo naložb, tudi če je izkoriščenost zmogljivosti nizka.

Preglednica 7

2002

2003

2004

2005 (OP)

Naložbe (EUR)

3 808 057

1 664 147

3 381 996

3 638 962

Indeks

100

44

89

96

(e)   Obseg prodaje in tržni delež

| (85) | Obstajata dve glavni prodajni poti za sedeže: trg proizvajalcev originalne opreme (POO) in „poprodajni trg“. V prvem primeru se sedeži prodajajo za uporabo na novih kolesih, v drugem primeru pa se prodajajo za zamenjavo rabljenih sedežev koles. Ugotovljeno je bilo, da prodaja POO predstavlja približno 60 % in prodaja na poprodajnem trgu približno 40 % celotnega trga. Sedeži so poleg gum najpogosteje zamenjani deli pri kolesu. |
| --- | --- |

(85)

Obstajata dve glavni prodajni poti za sedeže: trg proizvajalcev originalne opreme (POO) in „poprodajni trg“. V prvem primeru se sedeži prodajajo za uporabo na novih kolesih, v drugem primeru pa se prodajajo za zamenjavo rabljenih sedežev koles. Ugotovljeno je bilo, da prodaja POO predstavlja približno 60 % in prodaja na poprodajnem trgu približno 40 % celotnega trga. Sedeži so poleg gum najpogosteje zamenjani deli pri kolesu.

| (86) | Obseg prodaje celotne industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 20 %, in sicer s 15 109 569 kosov na 12 139 162 kosov v OP, tj. industrija Skupnosti je v OP prodala skoraj 3 milijone manj sedežev kot v letu 2002. V primerjavi z letom 2002 se je obseg prodaje v letu 2003 zmanjšal za samo 1 %, v letu 2004 in OP pa je bilo zmanjšanje obsega prodaje večje. |
| --- | --- |

(86)

Obseg prodaje celotne industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 20 %, in sicer s 15 109 569 kosov na 12 139 162 kosov v OP, tj. industrija Skupnosti je v OP prodala skoraj 3 milijone manj sedežev kot v letu 2002. V primerjavi z letom 2002 se je obseg prodaje v letu 2003 zmanjšal za samo 1 %, v letu 2004 in OP pa je bilo zmanjšanje obsega prodaje večje.

| (87) | Po vrednosti se je prodaja sedežev industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju povečala samo za 1 %. Prodajna vrednost na trgu Skupnosti se je povečala za 5 %, in sicer s 54 460 180 EUR v letu 2002 na 56 978 530 EUR v letu 2003 in nato na 58 052 609 EUR v letu 2004. Med OP pa se je v primerjavi s prejšnjim letom prodajna vrednost industrije Skupnosti zmanjšala za skoraj tri milijone EUR. Dejstvo, da se gibanje prodajne vrednosti ni razvijalo skladno z gibanjem obsega prodaje, pojasnjuje dvig povprečnih cen, kar je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(87)

Po vrednosti se je prodaja sedežev industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju povečala samo za 1 %. Prodajna vrednost na trgu Skupnosti se je povečala za 5 %, in sicer s 54 460 180 EUR v letu 2002 na 56 978 530 EUR v letu 2003 in nato na 58 052 609 EUR v letu 2004. Med OP pa se je v primerjavi s prejšnjim letom prodajna vrednost industrije Skupnosti zmanjšala za skoraj tri milijone EUR. Dejstvo, da se gibanje prodajne vrednosti ni razvijalo skladno z gibanjem obsega prodaje, pojasnjuje dvig povprečnih cen, kar je opisano v nadaljevanju.

| (88) | V skladu z zmanjšanjem obsega prodaje se je znatno znižal tudi tržni delež Skupnosti, in sicer z 81 % v letu 2002 na 58 % v OP. Povedano drugače, industrija Skupnosti je v celotnem obravnavanem obdobju zaradi povečanja uvoza iz LRK izgubila 23 odstotnih točk svojega tržnega deleža.
  Preglednica 8 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna vrednost (EUR) | 54 460 180 | 56 978 530 | 58 052 609 | 55 228 738 |
| Indeks | 100 | 105 | 107 | 101 |
| Prodaja v ES (kosi) | 15 109 569 | 15 024 427 | 13 803 151 | 12 139 162 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 80 |
| Tržni delež | 81 % | 77 % | 67 % | 58 % |

(88)

V skladu z zmanjšanjem obsega prodaje se je znatno znižal tudi tržni delež Skupnosti, in sicer z 81 % v letu 2002 na 58 % v OP. Povedano drugače, industrija Skupnosti je v celotnem obravnavanem obdobju zaradi povečanja uvoza iz LRK izgubila 23 odstotnih točk svojega tržnega deleža.

Preglednica 8

2002

2003

2004

2005 (OP)

Prodajna vrednost (EUR)

54 460 180

56 978 530

58 052 609

55 228 738

Indeks

100

105

107

101

Prodaja v ES (kosi)

15 109 569

15 024 427

13 803 151

12 139 162

Indeks

100

99

91

80

Tržni delež

81 %

77 %

67 %

58 %

(f)   Cene

| (89) | V obravnavanem obdobju se je povprečna prodajna cena na enoto industrije Skupnosti zvišala za 25 %. To zvišanje cene je lahko na eni strani posledica višjih stroškov surovin, kar je vplivalo na celotno industrijo, in na drugi strani prehoda s proizvodnje nizkotehnoloških izdelkov na proizvodnjo visokotehnoloških izdelkov, za katere so potrebne dražje surovine, proizvodnja teh izdelkov pa je tudi bolj delovno intenzivna. |
| --- | --- |

(89)

V obravnavanem obdobju se je povprečna prodajna cena na enoto industrije Skupnosti zvišala za 25 %. To zvišanje cene je lahko na eni strani posledica višjih stroškov surovin, kar je vplivalo na celotno industrijo, in na drugi strani prehoda s proizvodnje nizkotehnoloških izdelkov na proizvodnjo visokotehnoloških izdelkov, za katere so potrebne dražje surovine, proizvodnja teh izdelkov pa je tudi bolj delovno intenzivna.

| (90) | Glavne surovine za proizvodnjo sedežev so plastični tulci, prevleke, poliuretan, prečke in sponke. Cene teh surovin so neposredno povezane z razvojem cen nafte in kovin. Surovine pomembno vplivajo na proizvodne stroške sedežev in predstavljajo približno polovico vseh proizvodnih stroškov ter neposredno vplivajo na razvoj prodajne cene. |
| --- | --- |

(90)

Glavne surovine za proizvodnjo sedežev so plastični tulci, prevleke, poliuretan, prečke in sponke. Cene teh surovin so neposredno povezane z razvojem cen nafte in kovin. Surovine pomembno vplivajo na proizvodne stroške sedežev in predstavljajo približno polovico vseh proizvodnih stroškov ter neposredno vplivajo na razvoj prodajne cene.

| (91) | Ugotovljeno je bilo, da so bile cene surovin med letoma 2002 in 2003 nespremenjene, vendar so se v letu 2003 in tudi med OP povišale, kar se je odražalo v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

Ugotovljeno je bilo, da so bile cene surovin med letoma 2002 in 2003 nespremenjene, vendar so se v letu 2003 in tudi med OP povišale, kar se je odražalo v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti.

| (92) | En nepovezan uvoznik je trdil, da so zvišanje cen v industriji Skupnosti povzročile spremembe pri povpraševanju kupcev. Družba je trdila, da se je povpraševanje po poceni kolesih in v skladu s tem po poceni sedežih zmanjšalo in povpraševanje po dražjih, visoko kakovostnih sedežih povečalo. Ta trditev je v nasprotju z dejstvom, da se je uvoz po nizkih cenah iz LRK, gledano relativno, povečal znatno bolj kot celotna potrošnja sedežev v Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (72).
  Preglednica 9 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtana povprečna cena (EUR/kos) | 3,6 | 3,8 | 4,2 | 4,5 |
| Indeks | 100 | 106 | 117 | 125 |

(92)

En nepovezan uvoznik je trdil, da so zvišanje cen v industriji Skupnosti povzročile spremembe pri povpraševanju kupcev. Družba je trdila, da se je povpraševanje po poceni kolesih in v skladu s tem po poceni sedežih zmanjšalo in povpraševanje po dražjih, visoko kakovostnih sedežih povečalo. Ta trditev je v nasprotju z dejstvom, da se je uvoz po nizkih cenah iz LRK, gledano relativno, povečal znatno bolj kot celotna potrošnja sedežev v Skupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (72).

Preglednica 9

2002

2003

2004

2005 (OP)

Tehtana povprečna cena (EUR/kos)

3,6

3,8

4,2

4,5

Indeks

100

106

117

125

(g)   Dobičkonosnost in denarni tok

| (93) | Med obravnavanim obdobjem se je tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa industrije Skupnosti znatno zmanjšala, in sicer s 3,8 % v letu 2002 na samo 0,4 % v OP. Dobičkonosnost se je v letu 2003 povečala na 5,0 %, se v letu 2004 zmanjšala na 3,1 % in na koncu med OP dosegla 0,4 %. Nizka stopnja dobička je posledica dejstva, da industrija Skupnosti zvišanje cen surovin ni uspela ustrezno prenesti na prodajne cene.
  Preglednica 10 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | 3,8 % | 5,0 % | 3,1 % | 0,4 % |

(93)

Med obravnavanim obdobjem se je tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa industrije Skupnosti znatno zmanjšala, in sicer s 3,8 % v letu 2002 na samo 0,4 % v OP. Dobičkonosnost se je v letu 2003 povečala na 5,0 %, se v letu 2004 zmanjšala na 3,1 % in na koncu med OP dosegla 0,4 %. Nizka stopnja dobička je posledica dejstva, da industrija Skupnosti zvišanje cen surovin ni uspela ustrezno prenesti na prodajne cene.

Preglednica 10

2002

2003

2004

2005 (OP)

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

3,8 %

5,0 %

3,1 %

0,4 %

Industrija Skupnosti je med OP ustvarila denarni tok v višini 3 990 473 EUR, kar je približno 1,1 milijona EUR ali 22 % manj kot v letu 2002. Da je obseg likvidnosti industrije Skupnosti še vedno znaten, pojasnjuje dejstvo, da je industrija Skupnosti kapitalsko intenzivna industrija z visokimi amortizacijskimi zneski. Na splošno gledano se je likvidnost industrije Skupnosti gibala podobno kot dobičkonosnost.

Preglednica 11

| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 5 084 871 | 6 655 555 | 6 574 821 | 3 990 473 |
| Indeks | 100 | 131 | 129 | 78 |

2002

2003

2004

2005 (OP)

Denarni tok (EUR)

5 084 871

6 655 555

6 574 821

3 990 473

Indeks

100

131

129

78

(h)   Donosnost čistega premoženja

| (94) | Donosnost čistega premoženja je bila izračunana tako, da se je neto dobiček podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, uporabljene za podobni izdelek. Ta kazalnik se je gibal podobno kot dobičkonosnost, z 12 % v letu 2002 se je zmanjšal na samo 1 % v OP.
  Preglednica 12 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost čistega premoženja | 12 % | 16 % | 10 % | 1 % |

(94)

Donosnost čistega premoženja je bila izračunana tako, da se je neto dobiček podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, uporabljene za podobni izdelek. Ta kazalnik se je gibal podobno kot dobičkonosnost, z 12 % v letu 2002 se je zmanjšal na samo 1 % v OP.

Preglednica 12

2002

2003

2004

2005 (OP)

Donosnost čistega premoženja

12 %

16 %

10 %

1 %

(i)   Sposobnost zbiranja kapitala

| (95) | Industrija Skupnosti ni predložila nobenih zahtevkov ali dokazov, da je imela težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti kot celota v obravnavanem obdobju imela možnost zbiranja kapitala za svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(95)

Industrija Skupnosti ni predložila nobenih zahtevkov ali dokazov, da je imela težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti kot celota v obravnavanem obdobju imela možnost zbiranja kapitala za svoje dejavnosti.

(j)   Zaposlovanje in plače

| (96) | Obseg zaposlovanja v industriji Skupnosti je bil nespremenjen v celotnem obravnavanem obdobju. Po majhnem zvišanju v letih 2003 in 2004 se je v industriji Skupnosti v OP za polni delovni čas zaposlilo 418 ljudi, tj. skoraj enako število kot v letu 2002. Treba pa je opozoriti, da vsi proizvajalci Skupnosti uporabljajo zunanje zmogljivosti za opravljanje znatnega dela proizvodnje, tj. majhna in srednja podjetja s sedežem v Skupnosti, nekateri pa uporabljajo zunanje zmogljivosti, tj. majhna in srednja podjetja, za celotno proizvodnjo. Zato je celotno število zaposlenih za polni delovni čas v proizvodnji sedežev dosti večje od števila neposredno zaposlenih v industriji Skupnosti. Ocenjuje se, da je celotno število zaposlenih v proizvodnji podobnega izdelka vsaj trikrat večje, npr. približno 1 200 ljudi v OP. Gibanje povprečnih letnih plač je bilo enako gibanju stroškov dela, v obravnavanem obdobju so se povišale za 5 %, in sicer s 7 784 339 EUR v letu 2002 na 8 190 911 EUR v OP, kar je pod stopnjo inflacije v Skupnosti med istim obdobjem.
  Preglednica 13 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposleni | 421 | 434 | 456 | 418 |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 99 |
| Stroški dela (EUR/leto) | 11 427 812 | 12 136 974 | 12 319 136 | 12 121 976 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 106 |
| Plače (EUR/leto) | 7 784 339 | 8 136 410 | 8 428 090 | 8 190 911 |
| Indeks | 100 | 105 | 108 | 105 |

(96)

Obseg zaposlovanja v industriji Skupnosti je bil nespremenjen v celotnem obravnavanem obdobju. Po majhnem zvišanju v letih 2003 in 2004 se je v industriji Skupnosti v OP za polni delovni čas zaposlilo 418 ljudi, tj. skoraj enako število kot v letu 2002. Treba pa je opozoriti, da vsi proizvajalci Skupnosti uporabljajo zunanje zmogljivosti za opravljanje znatnega dela proizvodnje, tj. majhna in srednja podjetja s sedežem v Skupnosti, nekateri pa uporabljajo zunanje zmogljivosti, tj. majhna in srednja podjetja, za celotno proizvodnjo. Zato je celotno število zaposlenih za polni delovni čas v proizvodnji sedežev dosti večje od števila neposredno zaposlenih v industriji Skupnosti. Ocenjuje se, da je celotno število zaposlenih v proizvodnji podobnega izdelka vsaj trikrat večje, npr. približno 1 200 ljudi v OP. Gibanje povprečnih letnih plač je bilo enako gibanju stroškov dela, v obravnavanem obdobju so se povišale za 5 %, in sicer s 7 784 339 EUR v letu 2002 na 8 190 911 EUR v OP, kar je pod stopnjo inflacije v Skupnosti med istim obdobjem.

Preglednica 13

2002

2003

2004

2005 (OP)

Zaposleni

421

434

456

418

Indeks

100

103

108

99

Stroški dela (EUR/leto)

11 427 812

12 136 974

12 319 136

12 121 976

Indeks

100

106

108

106

Plače (EUR/leto)

7 784 339

8 136 410

8 428 090

8 190 911

Indeks

100

105

108

105

(k)   Produktivnost

| (97) | Produktivnost, merjena kot letni donos (proizvodnja) na zaposlenega, je znašala 42 225 kosov v letu 2002 in se je v naslednjih letih zmanjšala na 33 317 kosov v OP. To zmanjšanje je povzročil manjši obseg proizvodnje.
  Preglednica 14 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (kosi/zaposlenega) | 42 225 | 39 752 | 34 388 | 33 317 |
| Indeks | 100 | 94 | 81 | 79 |

(97)

Produktivnost, merjena kot letni donos (proizvodnja) na zaposlenega, je znašala 42 225 kosov v letu 2002 in se je v naslednjih letih zmanjšala na 33 317 kosov v OP. To zmanjšanje je povzročil manjši obseg proizvodnje.

Preglednica 14

2002

2003

2004

2005 (OP)

Produktivnost (kosi/zaposlenega)

42 225

39 752

34 388

33 317

Indeks

100

94

81

79

(l)   Rast

| (98) | Med letom 2002 in OP se je potrošnja Skupnosti povečala za 17 %, obseg prodaje industrije Skupnosti pa je v istem obdobju ostal nespremenjen. Prodaja industrije Skupnosti se je tako med obravnavanim obdobjem povečala precej manj kot povpraševanje. Tržni delež uvoza iz LRK pa se je povišal za 19 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(98)

Med letom 2002 in OP se je potrošnja Skupnosti povečala za 17 %, obseg prodaje industrije Skupnosti pa je v istem obdobju ostal nespremenjen. Prodaja industrije Skupnosti se je tako med obravnavanim obdobjem povečala precej manj kot povpraševanje. Tržni delež uvoza iz LRK pa se je povišal za 19 odstotnih točk.

(m)   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (99) | Glede na obseg in cene uvoza iz LRK vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti ni zanemarljiv. |
| --- | --- |

(99)

Glede na obseg in cene uvoza iz LRK vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti ni zanemarljiv.

| (100) | Ugotovljeno je bilo, da se industrija Skupnosti ni opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencij. |
| --- | --- |

(100)

Ugotovljeno je bilo, da se industrija Skupnosti ni opomogla od učinkov preteklega dampinga ali subvencij.

6.   Sklep o škodi

| (101) | Analiza kazalnikov škode je pokazala, da se je položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zelo poslabšal. Gibanje večine kazalnikov škode (obseg neto prodaje, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, donosnost naložb, naložbe, denarni tok in zaposlovanje) je bilo v celotnem obravnavanem obdobju negativno. |
| --- | --- |

(101)

Analiza kazalnikov škode je pokazala, da se je položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zelo poslabšal. Gibanje večine kazalnikov škode (obseg neto prodaje, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, donosnost naložb, naložbe, denarni tok in zaposlovanje) je bilo v celotnem obravnavanem obdobju negativno.

| (102) | Kljub temu pa je gibanje nekaterih kazalnikov škode stabilno (neto prodaja in sposobnost zbiranja kapitala) ali celo pozitivno (povprečne prodajne cene, proizvodna zmogljivost in končne zaloge). Prodajne cene in neto prodajna vrednost med OP pa se niso zvišale zaradi boljšega položaja industrije Skupnosti, ampak zaradi višjih cen surovin in tudi dejstva, da je industrija Skupnosti začela proizvajati izdelke višje vrednosti. Končne zaloge glede na posebnost te industrije, kot je omenjeno v uvodni izjavi (82), ni mogoče šteti za ustrezne pri določitvi škode. |
| --- | --- |

(102)

Kljub temu pa je gibanje nekaterih kazalnikov škode stabilno (neto prodaja in sposobnost zbiranja kapitala) ali celo pozitivno (povprečne prodajne cene, proizvodna zmogljivost in končne zaloge). Prodajne cene in neto prodajna vrednost med OP pa se niso zvišale zaradi boljšega položaja industrije Skupnosti, ampak zaradi višjih cen surovin in tudi dejstva, da je industrija Skupnosti začela proizvajati izdelke višje vrednosti. Končne zaloge glede na posebnost te industrije, kot je omenjeno v uvodni izjavi (82), ni mogoče šteti za ustrezne pri določitvi škode.

| (103) | Zaradi negativnega razvoja kazalnikov v zvezi z dobičkom, se lahko sklepa, da bo sposobnost razvoja industrije ogrožena, če se stanje ne bo izboljšalo. Ker industrijo Skupnosti sestavljajo majhna in srednja podjetja in deluje na kapitalsko intenzivnem področju, je malo verjetno, da bi industrija Skupnosti v takem položaju lahko dolgoročno finančno preživela. |
| --- | --- |

(103)

Zaradi negativnega razvoja kazalnikov v zvezi z dobičkom, se lahko sklepa, da bo sposobnost razvoja industrije ogrožena, če se stanje ne bo izboljšalo. Ker industrijo Skupnosti sestavljajo majhna in srednja podjetja in deluje na kapitalsko intenzivnem področju, je malo verjetno, da bi industrija Skupnosti v takem položaju lahko dolgoročno finančno preživela.

| (104) | Glede na navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Glede na navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZORČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (105) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK industriji Skupnosti povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(105)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK industriji Skupnosti povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (106) | Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat, tj. obseg uvoza se je povečal za 343 %, tržni delež pa za 19 odstotnih točk. Istočasno so povprečne cene vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 70,1 % v OP. Znatno povečanje uvoza iz LRK in povečanje tržnega deleža med obravnavanim obdobjem, po cenah, ki so znatno nižje od cen industrije Skupnosti, sta sovpadla z očitnim poslabšanjem celotnega finančnega stanja industrije Skupnosti med istim obdobjem. |
| --- | --- |

(106)

Uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat, tj. obseg uvoza se je povečal za 343 %, tržni delež pa za 19 odstotnih točk. Istočasno so povprečne cene vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 70,1 % v OP. Znatno povečanje uvoza iz LRK in povečanje tržnega deleža med obravnavanim obdobjem, po cenah, ki so znatno nižje od cen industrije Skupnosti, sta sovpadla z očitnim poslabšanjem celotnega finančnega stanja industrije Skupnosti med istim obdobjem.

| (107) | Cene na enoto uvoza iz LRK so se med obravnavanim obdobjem znižale za 21 %, tj. z 1,4 EUR v letu 2002 na 1,1 EUR v OP, cene industrije Skupnosti pa so se v istem obdobju zvišale za 26 %, tj. s 3,6 EUR v letu 2002 na 4,5 EUR med OP. Ta različen razvoj cen je samo delno mogoče razložiti z različno ponudbo sedežev, proizvedenih v Skupnosti in LRK. Nadalje so proizvajalci Skupnosti predložili dokaze, da so cene in dostop do večine surovin v Skupnosti in LRK podobni. Dokazali so tudi, da se je strošek surovin za sedeže v Skupnosti v obravnavanem obdobju povišal. Nekateri proizvajalci izvozniki v LRK dejansko svoje izdelke v Skupnosti prodajajo po ceni, nižji od stroškov surovin, in to jasno kaže, da cene niso nizke zaradi primerjalne prednosti proizvajalcev v LRK, ampak zaradi izvajanja dampinga. |
| --- | --- |

(107)

Cene na enoto uvoza iz LRK so se med obravnavanim obdobjem znižale za 21 %, tj. z 1,4 EUR v letu 2002 na 1,1 EUR v OP, cene industrije Skupnosti pa so se v istem obdobju zvišale za 26 %, tj. s 3,6 EUR v letu 2002 na 4,5 EUR med OP. Ta različen razvoj cen je samo delno mogoče razložiti z različno ponudbo sedežev, proizvedenih v Skupnosti in LRK. Nadalje so proizvajalci Skupnosti predložili dokaze, da so cene in dostop do večine surovin v Skupnosti in LRK podobni. Dokazali so tudi, da se je strošek surovin za sedeže v Skupnosti v obravnavanem obdobju povišal. Nekateri proizvajalci izvozniki v LRK dejansko svoje izdelke v Skupnosti prodajajo po ceni, nižji od stroškov surovin, in to jasno kaže, da cene niso nizke zaradi primerjalne prednosti proizvajalcev v LRK, ampak zaradi izvajanja dampinga.

| (108) | Učinek nepoštene prakse oblikovanja cen pri dampinškem uvozu iz LRK je bil znižanje cen industrije Skupnosti, ki niso pokrile niti višjih stroškov surovin. To je še nadalje potrdilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Učinek nepoštene prakse oblikovanja cen pri dampinškem uvozu iz LRK je bil znižanje cen industrije Skupnosti, ki niso pokrile niti višjih stroškov surovin. To je še nadalje potrdilo znatno zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Skupnosti.

| (109) | Na podlagi zgornjih premislekov je razvidno, da je poceni uvoz iz LRK, ki je povzročil znatno nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti, odločilno vplival na poslabšanje položaja industrije Skupnosti, kar se še posebej odraža v zmanjšanju obsega proizvodnje in prodaje, tržnega deleža in v znatnem zmanjšanju dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi zgornjih premislekov je razvidno, da je poceni uvoz iz LRK, ki je povzročil znatno nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti, odločilno vplival na poslabšanje položaja industrije Skupnosti, kar se še posebej odraža v zmanjšanju obsega proizvodnje in prodaje, tržnega deleža in v znatnem zmanjšanju dobičkonosnosti.

3.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Nedampinški uvoz s poreklom iz LRK

| (110) | Stopnja dampinga enega proizvajalca izvoznika je bila določena pod pragom de minimis. Uvoz te družbe se zato ni obravnaval v zgoraj navedeni analizi škode. Pri celotnem uvozu iz LRK je uvoz tega proizvajalca izvoznika znašal od 28 % do 33 % v letih 2002 in 2003, od 18 % do 23 % v letu 2004 in od 12 % do 17 % v OP. Povprečne cene te družbe so kljub temu znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Vendar so bile povprečne stopnje nelojalnega nižanja cen te družbe dosti nižje od stopenj družb, za katere je bil ugotovljen damping. Glede na dejstvo, da obseg uvoza te družbe ni bil velik, in še pomembneje, da se je v zadevnem obdobju zelo znižal, se sklene, da nedampinški uvoz tega proizvajalca izvoznika ni prekinil vzročne zveze, tj., da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

Stopnja dampinga enega proizvajalca izvoznika je bila določena pod pragom de minimis. Uvoz te družbe se zato ni obravnaval v zgoraj navedeni analizi škode. Pri celotnem uvozu iz LRK je uvoz tega proizvajalca izvoznika znašal od 28 % do 33 % v letih 2002 in 2003, od 18 % do 23 % v letu 2004 in od 12 % do 17 % v OP. Povprečne cene te družbe so kljub temu znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Vendar so bile povprečne stopnje nelojalnega nižanja cen te družbe dosti nižje od stopenj družb, za katere je bil ugotovljen damping. Glede na dejstvo, da obseg uvoza te družbe ni bil velik, in še pomembneje, da se je v zadevnem obdobju zelo znižal, se sklene, da nedampinški uvoz tega proizvajalca izvoznika ni prekinil vzročne zveze, tj., da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Skupnosti.

(b)   Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen iz zadevne države

| (111) | Po podatkih Eurostata in informacijah, zbranih med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvažajo sedeži, Tajvan, Indija in Vietnam. |
| --- | --- |

(111)

Po podatkih Eurostata in informacijah, zbranih med preiskavo, so glavne tretje države, iz katerih se uvažajo sedeži, Tajvan, Indija in Vietnam.

| (112) | Uvoz iz Tajvana je znašal 1 145 000 kosov v letu 2002 in se je v obravnavanem obdobju povišal za 25 %, tj. na 1 429 200 kosov v OP. Tržni delež sedežev, uvoženih iz Tajvana, je znašal 6 % v letu 2002, tj. enako kot v OP. Tajvanski uvoz je bil izveden po cenah, podobnih cenam industrije Skupnosti. Ker se tržni delež uvoza ni povečal, ampak je ostal nespremenjen, tj. 6 % v obravnavanem obdobju, cene pa so bile enake cenam industrije Skupnosti, se šteje, da uvoz iz Tajvana ni negativno vplival na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Uvoz iz Tajvana je znašal 1 145 000 kosov v letu 2002 in se je v obravnavanem obdobju povišal za 25 %, tj. na 1 429 200 kosov v OP. Tržni delež sedežev, uvoženih iz Tajvana, je znašal 6 % v letu 2002, tj. enako kot v OP. Tajvanski uvoz je bil izveden po cenah, podobnih cenam industrije Skupnosti. Ker se tržni delež uvoza ni povečal, ampak je ostal nespremenjen, tj. 6 % v obravnavanem obdobju, cene pa so bile enake cenam industrije Skupnosti, se šteje, da uvoz iz Tajvana ni negativno vplival na položaj industrije Skupnosti.

| (113) | Uvoz iz Indije je znašal 204 200 kosov v letu 2002 in se v OP povečal za 30 %, tj. na 264 600 kosov. Povprečne cene uvoza iz Indije so bile med celotnim obravnavanim obdobjem veliko nižje od cen uvoza iz LRK. Leta 2002 so znašale 0,63 EUR, v letu 2003 so se povišale na 0,91 EUR, nato pa znatno znižale na 0,47 EUR in dosegle 0,6 EUR v OP. Vendar ta uvoz predstavlja samo 1 % tržni delež med celotnim obravnavanim obdobjem. Zato se sklene, da kljub nizkim cenam uvoza iz Indije ta ni znatno vplival na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Uvoz iz Indije je znašal 204 200 kosov v letu 2002 in se v OP povečal za 30 %, tj. na 264 600 kosov. Povprečne cene uvoza iz Indije so bile med celotnim obravnavanim obdobjem veliko nižje od cen uvoza iz LRK. Leta 2002 so znašale 0,63 EUR, v letu 2003 so se povišale na 0,91 EUR, nato pa znatno znižale na 0,47 EUR in dosegle 0,6 EUR v OP. Vendar ta uvoz predstavlja samo 1 % tržni delež med celotnim obravnavanim obdobjem. Zato se sklene, da kljub nizkim cenam uvoza iz Indije ta ni znatno vplival na položaj industrije Skupnosti.

| (114) | Statistični podatki Eurostata za Vietnam kažejo zelo majhen obseg uvoza, tj. 4 400 uvoženih sedežev v letu 2002, kar se je povišalo na 136 600 kosov v OP. Cene uvoza iz Vietnama so bile enake cenam uvoza iz LRK. Vendar je tržni delež uvoza iz Vietnama, podobno kot pri Indiji, znašal manj kot 1 % v letih 2002 in 2003 in le 1 % v letu 2004 in OP. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Statistični podatki Eurostata za Vietnam kažejo zelo majhen obseg uvoza, tj. 4 400 uvoženih sedežev v letu 2002, kar se je povišalo na 136 600 kosov v OP. Cene uvoza iz Vietnama so bile enake cenam uvoza iz LRK. Vendar je tržni delež uvoza iz Vietnama, podobno kot pri Indiji, znašal manj kot 1 % v letih 2002 in 2003 in le 1 % v letu 2004 in OP. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na položaj industrije Skupnosti.

| (115) | Začasno se lahko sklene, da uvoz iz drugih držav, razen iz LRK, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

Začasno se lahko sklene, da uvoz iz drugih držav, razen iz LRK, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(c)   Kršitev pravic intelektualne lastnine

| (116) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (84), je okoli 8 %–10 % prometa industrije Skupnosti namenjeno naložbam v R&R. Te naložbe vključujejo študije o drži, testiranje in oblikovanje novih modelov sedežev. Nekateri proizvajalci Skupnosti so trdili, da določeni proizvajalci izvozniki iz LRK preprosto ponaredijo patentirane evropske izdelke in imajo zato v primerjavi s proizvajalci v Skupnosti stroškovno prednost, kar se odraža v nizki ceni sedežev, uvoženih iz LRK. Na drugi strani pa je en nepovezan uvoznik trdil, da ponaredki ne izvirajo samo iz LRK, ampak so vzrok pravnih sporov tudi med proizvajalci v Skupnosti. Priznava se, da je ponarejanje pomembno vprašanje v tej industriji, in da je lahko dejansko poslabšalo položaj industrije Skupnosti. Vendar pa izgube, nastale zaradi kršitve pravic intelektualne lastnine, ki jo je povzročila industrija Skupnosti sama, niso tolikšne, da bi prekinile močno vzročno zvezo med porastom dampinškega uvoza in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Treba je opozoriti, da so kršitve pravic intelektualne lastnine sicer koristile dampinškemu uvozu iz LRK, vendar pa jih ni mogoče šteti za dodaten dejavnik škode, ker bi bile te kršitve še vedno povezane z dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(116)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (84), je okoli 8 %–10 % prometa industrije Skupnosti namenjeno naložbam v R&R. Te naložbe vključujejo študije o drži, testiranje in oblikovanje novih modelov sedežev. Nekateri proizvajalci Skupnosti so trdili, da določeni proizvajalci izvozniki iz LRK preprosto ponaredijo patentirane evropske izdelke in imajo zato v primerjavi s proizvajalci v Skupnosti stroškovno prednost, kar se odraža v nizki ceni sedežev, uvoženih iz LRK. Na drugi strani pa je en nepovezan uvoznik trdil, da ponaredki ne izvirajo samo iz LRK, ampak so vzrok pravnih sporov tudi med proizvajalci v Skupnosti. Priznava se, da je ponarejanje pomembno vprašanje v tej industriji, in da je lahko dejansko poslabšalo položaj industrije Skupnosti. Vendar pa izgube, nastale zaradi kršitve pravic intelektualne lastnine, ki jo je povzročila industrija Skupnosti sama, niso tolikšne, da bi prekinile močno vzročno zvezo med porastom dampinškega uvoza in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Treba je opozoriti, da so kršitve pravic intelektualne lastnine sicer koristile dampinškemu uvozu iz LRK, vendar pa jih ni mogoče šteti za dodaten dejavnik škode, ker bi bile te kršitve še vedno povezane z dampinškim uvozom.

4.   Sklep o vzorčni zvezi

| (117) | Na podlagi dejstva, da se je istočasno povečal uvoz iz LRK in tržni delež ter je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in se je očitno poslabšal položaj industrije Skupnosti na drugi strani, se lahko sklene, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da niso razlog za škodo. |
| --- | --- |

(117)

Na podlagi dejstva, da se je istočasno povečal uvoz iz LRK in tržni delež ter je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in se je očitno poslabšal položaj industrije Skupnosti na drugi strani, se lahko sklene, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da niso razlog za škodo.

| (118) | Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na položaj industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz sedežev iz LRK industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na položaj industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz sedežev iz LRK industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (119) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi za sprejetje sklepa, da ukrepanje v tem primeru ni v interesu Skupnosti. V zvezi s tem je treba proučiti možen vpliv morebitnih ukrepov na vse stranke, vpletene v postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi za sprejetje sklepa, da ukrepanje v tem primeru ni v interesu Skupnosti. V zvezi s tem je treba proučiti možen vpliv morebitnih ukrepov na vse stranke, vpletene v postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov.

1.   Industrija Skupnosti

| (120) | Škodljive razmere v industriji Skupnosti so posledica težav, ki jih ima Skupnost zaradi konkurence dampinškega uvoza po nizkih cenah. |
| --- | --- |

(120)

Škodljive razmere v industriji Skupnosti so posledica težav, ki jih ima Skupnost zaradi konkurence dampinškega uvoza po nizkih cenah.

| (121) | Uvedba ukrepov bi morala industriji Skupnosti omogočiti, da poveča obseg svoje prodaje in da ponovno pridobi tržni delež ter tako ustvari boljšo ekonomijo obsega in doseže potrebno stopnjo dobička, da bodo stalne naložbe v proizvodne zmogljivosti in raziskave za ohranitev konkurenčnosti upravičene. |
| --- | --- |

(121)

Uvedba ukrepov bi morala industriji Skupnosti omogočiti, da poveča obseg svoje prodaje in da ponovno pridobi tržni delež ter tako ustvari boljšo ekonomijo obsega in doseže potrebno stopnjo dobička, da bodo stalne naložbe v proizvodne zmogljivosti in raziskave za ohranitev konkurenčnosti upravičene.

| (122) | En uvoznik je trdil, da ima en proizvajalec Skupnosti prevladujoč položaj na trgu, vendar teh trditev ni utemeljil. Glede na dejstvo, da je sedeže v obravnavanem obdobju proizvajalo najmanj deset različnih konkurenčnih proizvajalcev v Skupnosti in da med preiskavo niso bila ugotovljena dejstva, ki bi podprla te trditve, se ta zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(122)

En uvoznik je trdil, da ima en proizvajalec Skupnosti prevladujoč položaj na trgu, vendar teh trditev ni utemeljil. Glede na dejstvo, da je sedeže v obravnavanem obdobju proizvajalo najmanj deset različnih konkurenčnih proizvajalcev v Skupnosti in da med preiskavo niso bila ugotovljena dejstva, ki bi podprla te trditve, se ta zahtevek zavrne.

| (123) | Če ukrepi ne bi bili uvedeni, se bi položaj industrije Skupnosti še naprej slabšal. Skupnost ne bi mogla vlagati v nove tehnologije in učinkovito konkurirati uvozu iz tretjih držav. Če se ukrepi ne uvedejo, bi bila industrija Skupnosti tudi še naprej prikrajšana za velik del trga sedežev srednjega razreda in tako ne bi mogla razporediti stalnih stroškov. Nekatere družbe bi dejansko morale prenehati s proizvodnjo podobnega izdelka in odpustiti zaposlene, kar se je leta 2005 že zgodilo v primeru enega proizvajalca Skupnosti. Zato se sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

Če ukrepi ne bi bili uvedeni, se bi položaj industrije Skupnosti še naprej slabšal. Skupnost ne bi mogla vlagati v nove tehnologije in učinkovito konkurirati uvozu iz tretjih držav. Če se ukrepi ne uvedejo, bi bila industrija Skupnosti tudi še naprej prikrajšana za velik del trga sedežev srednjega razreda in tako ne bi mogla razporediti stalnih stroškov. Nekatere družbe bi dejansko morale prenehati s proizvodnjo podobnega izdelka in odpustiti zaposlene, kar se je leta 2005 že zgodilo v primeru enega proizvajalca Skupnosti. Zato se sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (124) | Samo dva nepovezana uvoznika sta izpolnila vprašalnik, preveritveni obisk pa je bil nato izveden pri enem nepovezanem uvozniku. Obseg uvoza zadevnega izdelka teh dveh uvoznikov je predstavljal 21 % celotnega uvoza iz Kitajske v Skupnost in 7 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(124)

Samo dva nepovezana uvoznika sta izpolnila vprašalnik, preveritveni obisk pa je bil nato izveden pri enem nepovezanem uvozniku. Obseg uvoza zadevnega izdelka teh dveh uvoznikov je predstavljal 21 % celotnega uvoza iz Kitajske v Skupnost in 7 % potrošnje Skupnosti.

| (125) | Glede na dejstvo, da je večino sedežev v Skupnost uvozijo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki, se šteje, da je bil uvoz teh nepovezanih uvoznikov reprezentativen za vse druge nepovezane uvoznike. |
| --- | --- |

(125)

Glede na dejstvo, da je večino sedežev v Skupnost uvozijo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki, se šteje, da je bil uvoz teh nepovezanih uvoznikov reprezentativen za vse druge nepovezane uvoznike.

| (126) | Uvoz zadevnega izdelka iz LRK je pri obeh uvoznikih predstavljal 100 % njunega celotnega uvoza sedežev. V primeru enega uvoznika je ustrezna prodajna vrednost sedežev predstavljala 8 % uvoznikovega celotnega prometa med OP. Prodaja uvoženih sedežev iz LRK je bila med OP dobičkonosna. Vendar je bila dobičkonosnost prodaje sedežev 0,7 odstotne točke nižja od celotne dobičkonosnosti te družbe, ki je v OP znašala od približno 2 % do 6 %. Prodajna vrednost uvoženih sedežev v OP je pri drugem uvozniku predstavljala le 1,2 % celotnega prometa družbe, dobičkonosnost prodaje sedežev pa je po oceni ustrezala celotni dobičkonosnosti te družbe. Na podlagi informacij, ki so jih predložili drugi uvozniki, je mogoče sklepati, da je položaj omenjenih dveh uvoznikov reprezentativen za večino uvoznikov sedežev iz LRK. |
| --- | --- |

(126)

Uvoz zadevnega izdelka iz LRK je pri obeh uvoznikih predstavljal 100 % njunega celotnega uvoza sedežev. V primeru enega uvoznika je ustrezna prodajna vrednost sedežev predstavljala 8 % uvoznikovega celotnega prometa med OP. Prodaja uvoženih sedežev iz LRK je bila med OP dobičkonosna. Vendar je bila dobičkonosnost prodaje sedežev 0,7 odstotne točke nižja od celotne dobičkonosnosti te družbe, ki je v OP znašala od približno 2 % do 6 %. Prodajna vrednost uvoženih sedežev v OP je pri drugem uvozniku predstavljala le 1,2 % celotnega prometa družbe, dobičkonosnost prodaje sedežev pa je po oceni ustrezala celotni dobičkonosnosti te družbe. Na podlagi informacij, ki so jih predložili drugi uvozniki, je mogoče sklepati, da je položaj omenjenih dveh uvoznikov reprezentativen za večino uvoznikov sedežev iz LRK.

| (127) | Ker sta obe družbi sedeže uvažali samo iz LRK, se lahko sklene, da bi uvedba ukrepov lahko negativno vplivala na finančno stanje teh družb. Ob upoštevanju, da prodaja sedežev predstavlja le manjši del celotnega prometa in dobička teh družb, pa se ne pričakuje, da bi ukrepi imeli znaten finančni vpliv na splošen položaj teh dveh uvoznikov. Ti družbi bi sedeže lahko uvažali tudi od skupine družb, za katere damping ni bil ugotovljen, ali iz drugih tretjih držav, npr. iz Tajvana. |
| --- | --- |

(127)

Ker sta obe družbi sedeže uvažali samo iz LRK, se lahko sklene, da bi uvedba ukrepov lahko negativno vplivala na finančno stanje teh družb. Ob upoštevanju, da prodaja sedežev predstavlja le manjši del celotnega prometa in dobička teh družb, pa se ne pričakuje, da bi ukrepi imeli znaten finančni vpliv na splošen položaj teh dveh uvoznikov. Ti družbi bi sedeže lahko uvažali tudi od skupine družb, za katere damping ni bil ugotovljen, ali iz drugih tretjih držav, npr. iz Tajvana.

3.   Interes uporabnikov

| (128) | Štirje uporabniki in distributerji zadevnega izdelka so izpolnili vprašalnik Komisije. Te družbe za sestavljanje koles uporabljajo sedeže, proizvedene v Skupnosti, in uvožene sedeže. Te štiri družbe so med OP skupno uporabile 1 255 655 sedežev, od tega je bila več kot polovica sedežev (55 %) s poreklom iz LRK. Število uvoženih sedežev iz LRK, ki so jih uporabile štiri družbe, je predstavljalo 5,7 % obsega prodaje industrije Skupnosti in 2,9 % celotne potrošnje sedežev v Skupnosti v OP. Glede sestavljavcev koles je bilo ugotovljeno, da sedeži predstavljajo samo manjši del vseh stroškov sestavljenega kolesa. Glede na model sedeži v povprečju predstavljajo od 1 % do 4 % vseh stroškov kolesa. |
| --- | --- |

(128)

Štirje uporabniki in distributerji zadevnega izdelka so izpolnili vprašalnik Komisije. Te družbe za sestavljanje koles uporabljajo sedeže, proizvedene v Skupnosti, in uvožene sedeže. Te štiri družbe so med OP skupno uporabile 1 255 655 sedežev, od tega je bila več kot polovica sedežev (55 %) s poreklom iz LRK. Število uvoženih sedežev iz LRK, ki so jih uporabile štiri družbe, je predstavljalo 5,7 % obsega prodaje industrije Skupnosti in 2,9 % celotne potrošnje sedežev v Skupnosti v OP. Glede sestavljavcev koles je bilo ugotovljeno, da sedeži predstavljajo samo manjši del vseh stroškov sestavljenega kolesa. Glede na model sedeži v povprečju predstavljajo od 1 % do 4 % vseh stroškov kolesa.

| (129) | Dva od štirih uporabnikov sta izjavila, da uvedba protidampinške dajatve najverjetneje ne bi imela velikega vpliva na njihovo dejavnost, ker bi se zvišanje cen sedežev verjetno preneslo na njihovo končno stranko. Nadalje sta trdila, da je razlika v ceni sedežev, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, in sedežev, ki se uvažajo iz Kitajske, tolikšna, da bi sedeži s poreklom iz LRK tudi po uvedbi protidampinških dajatev še vedno bili konkurenčni. |
| --- | --- |

(129)

Dva od štirih uporabnikov sta izjavila, da uvedba protidampinške dajatve najverjetneje ne bi imela velikega vpliva na njihovo dejavnost, ker bi se zvišanje cen sedežev verjetno preneslo na njihovo končno stranko. Nadalje sta trdila, da je razlika v ceni sedežev, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, in sedežev, ki se uvažajo iz Kitajske, tolikšna, da bi sedeži s poreklom iz LRK tudi po uvedbi protidampinških dajatev še vedno bili konkurenčni.

| (130) | Druga dva uporabnika nista predložila nezaupno različico zahtevka. Zato se v skladu s členom 19(3) te informacije začasno niso upoštevale. |
| --- | --- |

(130)

Druga dva uporabnika nista predložila nezaupno različico zahtevka. Zato se v skladu s členom 19(3) te informacije začasno niso upoštevale.

| (131) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da uvedba ukrepov za uvoz sedežev ni v interesu Skupnosti, saj bi nadalje ogrozila obstoj evropske industrije koles. Družba je trdila, da bi proizvajalci v Skupnosti prenehali s sestavljanjem koles in začeli uvažati sestavljena kolesa iz LRK kljub protidampinški dajatvi na kolesa. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izvozniki niso pristojni za določanje interesa Skupnosti. Vsebina trditve se je vseeno proučila. Glede na to, da sta dva od štirih uporabnikov sedežev za kolesa izjavila, da uvedba ukrepov ne bi imela večjega vpliva na njuno poslovanje, ker so stroški sedeža glede na celotne proizvodne stroške kolesa majhni, je treba trditev v vsakem primeru zavrniti. |
| --- | --- |

(131)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da uvedba ukrepov za uvoz sedežev ni v interesu Skupnosti, saj bi nadalje ogrozila obstoj evropske industrije koles. Družba je trdila, da bi proizvajalci v Skupnosti prenehali s sestavljanjem koles in začeli uvažati sestavljena kolesa iz LRK kljub protidampinški dajatvi na kolesa. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izvozniki niso pristojni za določanje interesa Skupnosti. Vsebina trditve se je vseeno proučila. Glede na to, da sta dva od štirih uporabnikov sedežev za kolesa izjavila, da uvedba ukrepov ne bi imela večjega vpliva na njuno poslovanje, ker so stroški sedeža glede na celotne proizvodne stroške kolesa majhni, je treba trditev v vsakem primeru zavrniti.

| (132) | Glede na to, da so štiri družbe nabavile pomemben delež sedežev (45 % med OP) v Skupnosti, in glede na to, da sedeži ne predstavljajo večjega deleža vseh stroškov popolnoma sestavljenega kolesa, se sklene, da uvedba protidampinških ukrepov na sedeže ne bi imela večjega vpliva na celotne stroške uporabnikov. Če bi do takega vpliva prišlo, bodo uporabniki uvoženih sedežev verjetno lahko prenesli dodatne stroške. |
| --- | --- |

(132)

Glede na to, da so štiri družbe nabavile pomemben delež sedežev (45 % med OP) v Skupnosti, in glede na to, da sedeži ne predstavljajo večjega deleža vseh stroškov popolnoma sestavljenega kolesa, se sklene, da uvedba protidampinških ukrepov na sedeže ne bi imela večjega vpliva na celotne stroške uporabnikov. Če bi do takega vpliva prišlo, bodo uporabniki uvoženih sedežev verjetno lahko prenesli dodatne stroške.

4.   Interes dobaviteljev surovin in potrošnikov

| (133) | En dobavitelj surovin je izpolnil vprašalnik. Ta družba proizvajalcem v Skupnosti prodaja kovinske dele sedežev, tj. ogrodja in vzmeti iz železa, jekla, titana, vanadija, mangana in ogljikovega jekla. Družba je naklonjena uvedbi protidampinških dajatev, ker pričakuje, da se bo obseg proizvodnje industrije Skupnosti povečal in posledično tudi povpraševanje po njenih surovinah. |
| --- | --- |

(133)

En dobavitelj surovin je izpolnil vprašalnik. Ta družba proizvajalcem v Skupnosti prodaja kovinske dele sedežev, tj. ogrodja in vzmeti iz železa, jekla, titana, vanadija, mangana in ogljikovega jekla. Družba je naklonjena uvedbi protidampinških dajatev, ker pričakuje, da se bo obseg proizvodnje industrije Skupnosti povečal in posledično tudi povpraševanje po njenih surovinah.

| (134) | Na podlagi zgornjih ugotovitev in ker ni bilo kakršnih koli drugih dejavnikov ali odzivov potrošniških organizacij, se sklene, da predlagani ukrepi verjetno ne bodo imeli znatnega vpliva na potrošnike. |
| --- | --- |

(134)

Na podlagi zgornjih ugotovitev in ker ni bilo kakršnih koli drugih dejavnikov ali odzivov potrošniških organizacij, se sklene, da predlagani ukrepi verjetno ne bodo imeli znatnega vpliva na potrošnike.

5.   Sklep o interesu Skupnosti

| (135) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da z vidika interesa Skupnosti ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(135)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da z vidika interesa Skupnosti ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih protidampinških dajatev.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (136) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(136)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (137) | Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila 5 % prometa in je temeljila na dobičkonosnosti, ki je bila v prejšnjih preiskavah ugotovljena za proizvajalce delov koles, med katere sodijo proizvajalci Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (67). |
| --- | --- |

(137)

Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila 5 % prometa in je temeljila na dobičkonosnosti, ki je bila v prejšnjih preiskavah ugotovljena za proizvajalce delov koles, med katere sodijo proizvajalci Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (67).

| (138) | Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo (75)), in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je prilagodila prodajna cena industrije Skupnosti z dejansko izgubo/dobičkom med OP in prištela zgoraj omenjena stopnja dobička. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(138)

Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodno izjavo (75)), in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je prilagodila prodajna cena industrije Skupnosti z dejansko izgubo/dobičkom med OP in prištela zgoraj omenjena stopnja dobička. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

| (139) | Glede izračuna stopnje odprave škode na ravni države za vse druge izvoznike iz LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja nizka. Stopnja škode je bila zato izračunana kot tehtano povprečje stopnje, izračunane za sodelujočega izvoznika, in najvišjih stopenj, izračunanih za reprezentativne vrste, ki jih je izvozil isti izvoznik. |
| --- | --- |

(139)

Glede izračuna stopnje odprave škode na ravni države za vse druge izvoznike iz LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja nizka. Stopnja škode je bila zato izračunana kot tehtano povprečje stopnje, izračunane za sodelujočega izvoznika, in najvišjih stopenj, izračunanih za reprezentativne vrste, ki jih je izvozil isti izvoznik.

| (140) | Stopnje škode so bile znatno višje kot ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(140)

Stopnje škode so bile znatno višje kot ugotovljene stopnje dampinga.

2.   Začasni ukrepi

| (141) | Glede na navedeno se šteje, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode. |
| --- | --- |

(141)

Glede na navedeno se šteje, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode.

| (142) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v katerem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej omenjeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu tega dokumenta ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej omenjenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(142)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v katerem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo omenjene družbe, torej omenjeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu tega dokumenta ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej omenjenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (143) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila tako, da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi se morala stopnja dampinga na ravni države uporabljati tudi za tiste proizvajalce, ki med OP niso izvažali v Skupnost. |
| --- | --- |

(143)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila tako, da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi se morala stopnja dampinga na ravni države uporabljati tudi za tiste proizvajalce, ki med OP niso izvažali v Skupnost.

| (144) | Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:






  Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % |
| --- | --- | --- |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % |
| Vse druge družbe | 30,9 % |

(144)

Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

Vse druge družbe

30,9 %

3.   Posebno spremljanje

| (145) | Da bi zmanjšali možnost izogibanja ukrepom zaradi velike razlike v stopnjah dajatev, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Posebna stopnja dampinga, izračunana za zadevnega proizvajalca, velja samo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja zadeven proizvajalec izvoznik. Ti posebni ukrepi so naslednji: |
| --- | --- |

(145)

Da bi zmanjšali možnost izogibanja ukrepom zaradi velike razlike v stopnjah dajatev, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Posebna stopnja dampinga, izračunana za zadevnega proizvajalca, velja samo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja zadeven proizvajalec izvoznik. Ti posebni ukrepi so naslednji:

| (146) | Predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki mora biti v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(146)

Predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki mora biti v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

| (147) | Treba je opozoriti, da se bo v primeru, če se bo po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, takšno povečanje obsega samo lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledična uvedba dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(147)

Treba je opozoriti, da se bo v primeru, če se bo po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, takšno povečanje obsega samo lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledična uvedba dajatve na ravni države.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (148) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno dajatev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(148)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno dajatev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz sedežev in njihovih bistvenih sestavnih delov, tj. ogrodij, blazin in prevlek, dvokoles in drugih koles (vključno z dostavnimi tricikli), brez motornega pogona, koles s pomožnim motorjem, s prikolico ali brez, sedežev naprav za fitnes in telovadnih naprav za domačo rabo, uvrščenih pod oznake KN 8714 95 00, ex 8714 99 90 in ex 9506 91 10 (oznaki TARIC 8714999081 in 9506911010) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke družb, navedenih spodaj, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd | 7,5 % | A787 |
| Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd | 0 % | A788 |
| Vse druge družbe | 30,9 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd, Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd in Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd

7,5 %

A787

Giching Bicycle parts (Shenzhen) Co. Ltd in Velo Cycle Kunshan Co. Ltd

0 %

A788

Vse druge družbe

30,9 %

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi. Kadar družbe take fakture ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke podajo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 84, 7.4.2006, str. 4.

2

(3)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direkcija B, 1049 Bruselj, Belgija.

3

---

PRILOGA

Veljavna trgovinska faktura iz člena 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo, ki jo podpiše uradnik družbe, v naslednji obliki:

| 1. | ime in položaj uradnika družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo; |
| --- | --- |

1.

ime in položaj uradnika družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo;

| 2. | naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je [količina] sedežev, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki v tej fakturi popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

2.

naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je [količina] sedežev, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki v tej fakturi popolni in resnični.“

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2000/2006

z dne 20. decembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1870/2005 zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 4(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 41(3) Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba je določiti prehodne ukrepe, ki bodo uvoznikom iz Bolgarije in Romunije omogočili, da koristijo ugodnosti iz določb Uredbe Komisije (ES) št. 1870/2005 z dne 16. novembra 2005 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot in uvedbi sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen, uvožen iz tretjih držav (1). Ukrepi morajo zajemati zlasti opredelitev referenčne količine in opredelitvi tradicionalnih in novih uvoznikov. |
| --- | --- |

(1)

Treba je določiti prehodne ukrepe, ki bodo uvoznikom iz Bolgarije in Romunije omogočili, da koristijo ugodnosti iz določb Uredbe Komisije (ES) št. 1870/2005 z dne 16. novembra 2005 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot in uvedbi sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen, uvožen iz tretjih držav (1). Ukrepi morajo zajemati zlasti opredelitev referenčne količine in opredelitvi tradicionalnih in novih uvoznikov.

| (2) | Uredbo (ES) št. 1870/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 1870/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1870/2005 se spremeni:

| 1. | člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki 5 prvega pododstavka se točka (c) nadomesti z:






  „(c) | za tradicionalne uvoznike, ki so uvozili česen v Bolgarijo ali Romunijo med letoma 2003 in 2005, največja količina česna, uvožena med






  (i) | bodisi koledarskim letom 2003, 2004 ali 2005, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(a)

v točki 5 prvega pododstavka se točka (c) nadomesti z:

„(c)

za tradicionalne uvoznike, ki so uvozili česen v Bolgarijo ali Romunijo med letoma 2003 in 2005, največja količina česna, uvožena med

(i)

bodisi koledarskim letom 2003, 2004 ali 2005,

| (ii) | ali uvoznim obdobjem 2003/2004, 2004/2005 ali 2005/2006; |
| --- | --- |

(ii)

ali uvoznim obdobjem 2003/2004, 2004/2005 ali 2005/2006;

| (d) | za tradicionalne uvoznike, ki ne spadajo pod točke (a), (b) ali (c), največja količina česna, uvožena v enem od prvih treh zaključenih uvoznih obdobij, v katerem so pridobili uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 565/2002 ali s to uredbo.“ |
| --- | --- |

(d)

za tradicionalne uvoznike, ki ne spadajo pod točke (a), (b) ali (c), največja količina česna, uvožena v enem od prvih treh zaključenih uvoznih obdobij, v katerem so pridobili uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 565/2002 ali s to uredbo.“

| (b) | drugi odstavek se nadomesti z:
  „Česen po poreklu iz držav članic Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. december 2006 ali iz Bolgarije in Romunije, se ne upošteva za izračun referenčne količine.“ |
| --- | --- |

(b)

drugi odstavek se nadomesti z:

„Česen po poreklu iz držav članic Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. december 2006 ali iz Bolgarije in Romunije, se ne upošteva za izračun referenčne količine.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „Bolgarija in Romunija izbereta in uporabita eno od dveh metod iz točke (c) za vse tradicionalne uvoznike v skladu z objektivnimi merili in tako, da zagotovita enako obravnavo uvoznikov.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„Bolgarija in Romunija izbereta in uporabita eno od dveh metod iz točke (c) za vse tradicionalne uvoznike v skladu z objektivnimi merili in tako, da zagotovita enako obravnavo uvoznikov.“

| 2. | V členu 3 se doda odstavek 4:
  „4.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 glede uvoznih obdobij 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 ter samo v Bolgariji in Romuniji:






  (a) | ‚Tradicionalni uvozniki‘ pomeni uvoznike, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da:






  (i) | so v najmanj dveh od treh predhodnih zaključenih uvoznih obdobij uvozili česen iz držav porekla, ki niso države članice Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. decembra 2006, ali iz Bolgarije in Romunije; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V členu 3 se doda odstavek 4:

„4.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 glede uvoznih obdobij 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 ter samo v Bolgariji in Romuniji:

(a)

‚Tradicionalni uvozniki‘ pomeni uvoznike, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da:

(i)

so v najmanj dveh od treh predhodnih zaključenih uvoznih obdobij uvozili česen iz držav porekla, ki niso države članice Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. decembra 2006, ali iz Bolgarije in Romunije;

| (ii) | so v predhodnem koledarskem letu uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96; |
| --- | --- |

(ii)

so v predhodnem koledarskem letu uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96;

| (iii) | uvoz, naveden v točkah (i) in (ii), je bil izveden v Bolgariji ali Romuniji, kjer je sedež zadevnega uvoznika. |
| --- | --- |

(iii)

uvoz, naveden v točkah (i) in (ii), je bil izveden v Bolgariji ali Romuniji, kjer je sedež zadevnega uvoznika.

| (b) | ‚Novi uvozniki‘ pomeni uvoznike, razen tradicionalnih uvoznikov v smislu točke (a), bodisi trgovce, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da:






  (i) | so v vsakem od dveh predhodnih koledarskih let uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96, iz držav porekla, razen držav članic Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. decembra 2006, ali Bolgarije in Romunije; |
| --- | --- | --- |

(b)

‚Novi uvozniki‘ pomeni uvoznike, razen tradicionalnih uvoznikov v smislu točke (a), bodisi trgovce, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine uvoznikov, ustanovljene v skladu z nacionalno zakonodajo, ki lahko dokažejo, da:

(i)

so v vsakem od dveh predhodnih koledarskih let uvozili najmanj 50 ton sadja in zelenjave, kakor je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2200/96, iz držav porekla, razen držav članic Skupnosti, kakor je bila sestavljena 31. decembra 2006, ali Bolgarije in Romunije;

| (ii) | uvoz, naveden v točki (i), je bil izveden v Bolgariji ali Romuniji, kjer je sedež zadevnega uvoznika.“ |
| --- | --- |

(ii)

uvoz, naveden v točki (i), je bil izveden v Bolgariji ali Romuniji, kjer je sedež zadevnega uvoznika.“

| 3. | Priloga II se spremeni:






  (a) | pred navedbo v španščini se vstavi naslednja navedba:






  „— | v bolgarščini: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005,“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga II se spremeni:

(a)

pred navedbo v španščini se vstavi naslednja navedba:

„—

v bolgarščini: Мито 9,6 % – Регламент (ЕО) No 1870/2005,“

| (b) | pred navedbo v portugalščini se vstavi naslednja navedba:






  „— | v romunščini: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005,“ |
| --- | --- | --- |

(b)

pred navedbo v portugalščini se vstavi naslednja navedba:

„—

v romunščini: Taxa vamală: 9,6 % – Regulamentul (CE) nr. 1870/2005,“

| 4. | Priloga III se spremeni:






  (a) | pred navedbo v španščini se vstavi naslednja navedba:






  „— | v bolgarščini: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)“ |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Priloga III se spremeni:

(a)

pred navedbo v španščini se vstavi naslednja navedba:

„—

v bolgarščini: Лицензия, издадена и валидна само за тримесечие от 1 (месец) до 28/29/30/31 (месец)“

| (b) | pred navedbo v portugalščini se vstavi naslednja navedba:






  „— | v romunščini: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]“ |
| --- | --- | --- |

(b)

pred navedbo v portugalščini se vstavi naslednja navedba:

„—

v romunščini: licență emisă și valabilă numai pentru trimestrul de la 1 [luna] pana la 28/29/30/31[luna]“

Člen 2

Ta uredba začne veljati pod pogojem, da začne veljati Pogodba o pristopu Bolgarije in Romunije, ter z dnem začetka njene veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 300, 17.11.2005, str. 19. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 991/2006 (UL L 179, 1.7.2006, str. 15).

1

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2001/2006

z dne 21. decembra 2006

o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 2295/2003 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 o določenih standardih trženja za jajca zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 4(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 56 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji so potrebne določene tehnične spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 2295/2003 (1). |
| --- | --- |

(1)

Zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji so potrebne določene tehnične spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 2295/2003 (1).

| (2) | Priloge I, II in V k Uredbi (ES) št. 2295/2003 vsebujejo določene navedbe v vseh jezikih Skupnosti v skladu z njeno sestavo na dan 31. december 2006. Te priloge morajo vsebovati tudi izjave v bolgarskem in romunskem jeziku. |
| --- | --- |

(2)

Priloge I, II in V k Uredbi (ES) št. 2295/2003 vsebujejo določene navedbe v vseh jezikih Skupnosti v skladu z njeno sestavo na dan 31. december 2006. Te priloge morajo vsebovati tudi izjave v bolgarskem in romunskem jeziku.

| (3) | Uredbo (ES) št. 2295/2003 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 2295/2003 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2295/2003 se spremeni:

| 1. | Člen 4(2) se nadomesti z:
  „2.   Pristojni organ dodeli pakirnemu centru registracijsko številko z začetno šifro:






  BE | Belgija |
| --- | --- | --- |
| BG | Bolgarija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| EE | Estonija |
| GR | Grčija |
| ES | Španija |
| FR | Francija |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| CY | Ciper |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| HU | Madžarska |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo“ |

1.

Člen 4(2) se nadomesti z:

„2.   Pristojni organ dodeli pakirnemu centru registracijsko številko z začetno šifro:

BE

Belgija

BG

Bolgarija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

EE

Estonija

GR

Grčija

ES

Španija

FR

Francija

IE

Irska

IT

Italija

CY

Ciper

LV

Latvija

LT

Litva

LU

Luksemburg

HU

Madžarska

MT

Malta

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo“

| 2. | Priloge I, II in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloge I, II in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati pod pogojem, da začne veljati Pogodba o pristopu Bolgarije in Romunije, ter z dnem začetka njene veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 340, 24.12.2003, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 89/2006 (UL L 15, 20.1.2006, str. 30).

1

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 2295/2003 se spremenijo:

| (1) | Priloga I se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA I
  1.   Datum minimalnega roka trajanja







  Kode jezika | Na jajcih | Na pakiranjih |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | срок на годност | срок на годност |
| ES | Cons. pref. | Consúmase preferentemente antes del |
| CS | Spotřebujte ali S. | Spotřebujte do |
| DA | Mindst holdbar til ali M.H. | Mindst holdbar til |
| DE | Mind. haltbar ali M.H.D. | Mindestens haltbar bis |
| ET | Parim enne ali PE | Parim enne |
| EL | Ανάλωση πριν από | Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από |
| EN | Best before ali B.B. (1) | Best before |
| FR | à cons. de préf. av. ali DCR (1) | A consommer de préférence avant le |
| IT | Entro | da consumarsi preferibilmente entro |
| LV | Izlietot līdz ali I.L. (1) | Izlietot līdz |
| LT | Geriausi iki ali G (1) | Geriausi iki |
| HU | Min. meg. ali M.M (1) | Minőségét megőrzi |
| MT | L-aħjar jintuża sa | L-aħjar jintuża sa |
| NL | Tenm. houdb. tot ali THT (1) | Tenminste houdbaar tot |
| PL | Najlepiej spożyć przed ali N.S.P. (1) | Najlepiej spożyć przed |
| PT | Cons. pref. | A consumir de prefêrencia antes de |
| RO | d.d.m. | A se consuma, de preferință, înainte de |
| SK | Minimálna trvanlivosť do ali M.T.D. (1) | Minimálna trvanlivosť do |
| SL | Uporabno najmanj do ali U.N.D. (1) | Uporabno najmanj do |
| FI | parasta ennen | parasta ennen |
| SV | bäst före | Bäst före |

(1)

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

1.   Datum minimalnega roka trajanja

Kode jezika

Na jajcih

Na pakiranjih

BG

срок на годност

срок на годност

ES

Cons. pref.

Consúmase preferentemente antes del

CS

Spotřebujte ali S.

Spotřebujte do

DA

Mindst holdbar til ali M.H.

Mindst holdbar til

DE

Mind. haltbar ali M.H.D.

Mindestens haltbar bis

ET

Parim enne ali PE

Parim enne

EL

Ανάλωση πριν από

Ανάλωση κατά προτίμηση πριν από

EN

Best before ali B.B. (1)

Best before

FR

à cons. de préf. av. ali DCR (1)

A consommer de préférence avant le

IT

Entro

da consumarsi preferibilmente entro

LV

Izlietot līdz ali I.L. (1)

Izlietot līdz

LT

Geriausi iki ali G (1)

Geriausi iki

HU

Min. meg. ali M.M (1)

Minőségét megőrzi

MT

L-aħjar jintuża sa

L-aħjar jintuża sa

NL

Tenm. houdb. tot ali THT (1)

Tenminste houdbaar tot

PL

Najlepiej spożyć przed ali N.S.P. (1)

Najlepiej spożyć przed

PT

Cons. pref.

A consumir de prefêrencia antes de

RO

d.d.m.

A se consuma, de preferință, înainte de

SK

Minimálna trvanlivosť do ali M.T.D. (1)

Minimálna trvanlivosť do

SL

Uporabno najmanj do ali U.N.D. (1)

Uporabno najmanj do

FI

parasta ennen

parasta ennen

SV

bäst före

Bäst före

2.   Datum pakiranja:

| Kode jezika | Na jajcih | Na pakiranjih |
| --- | --- | --- |
| BG | Дата на опаковане | Дата на опаковане |
| ES | Emb. | Embalado el: |
| CS | Baleno ali D. B. (2) | Datum balení |
| DA | Pakket | Pakket den: |
| DE | Verp. | Verpackt am: |
| ET | Pakendamiskuupäev ali PK | Pakendamiskuupäev: |
| EL | Συσκευασία | Ημερομηνία συσκευασίας: |
| EN | Packed ali pkd | Packing date: |
| FR | Emb. le | Emballé le: |
| IT | Imb. | Data d'imballaggio: |
| LV | Iepakots | Iepakots |
| LT | Supakuota ali PK (2) | Pakavimo data |
| HU | Csom. | Csomagolás dátuma |
| MT | Ippakkjat | Data ta’ l-ippakkjar: |
| NL | Verp. | Verpakt op: |
| PL | Zapakowano w dniu ali ZWD | Zapakowano w dniu |
| PT | Emb. | Embalado em: |
| RO | Amb. | Ambalat la |
| SK | Balené dňa ali B.D. | Balené dňa |
| SL | Pakirano ali Pak. | Datum pakiranja |
| FI | Pakattu | Pakattu: |
| SV | förp. Den | Förpackat den: |

Kode jezika

Na jajcih

Na pakiranjih

BG

Дата на опаковане

Дата на опаковане

ES

Emb.

Embalado el:

CS

Baleno ali D. B. (2)

Datum balení

DA

Pakket

Pakket den:

DE

Verp.

Verpackt am:

ET

Pakendamiskuupäev ali PK

Pakendamiskuupäev:

EL

Συσκευασία

Ημερομηνία συσκευασίας:

EN

Packed ali pkd

Packing date:

FR

Emb. le

Emballé le:

IT

Imb.

Data d'imballaggio:

LV

Iepakots

Iepakots

LT

Supakuota ali PK (2)

Pakavimo data

HU

Csom.

Csomagolás dátuma

MT

Ippakkjat

Data ta’ l-ippakkjar:

NL

Verp.

Verpakt op:

PL

Zapakowano w dniu ali ZWD

Zapakowano w dniu

PT

Emb.

Embalado em:

RO

Amb.

Ambalat la

SK

Balené dňa ali B.D.

Balené dňa

SL

Pakirano ali Pak.

Datum pakiranja

FI

Pakattu

Pakattu:

SV

förp. Den

Förpackat den:

3.   Priporočeni datum prodaje

| Kode jezika | |
| --- | --- |
| BG | Препоръчителна дата за продажба |
| ES | Vender antes |
| CS | Prodat do |
| DA | Sidste salgsdato |
| DE | Verkauf bis |
| ET | Viimane soovitav müügikuupäev ali VSM |
| EL | Πώληση |
| EN | Sell by |
| FR | à vend. préf. av. ali DVR (3) |
| IT | racc. |
| LV | Realizēt līdz |
| LT | Parduoti iki |
| HU | Forgalomba hozható: ...-ig |
| MT | Għandu jinbiegħ sa |
| NL | Uiterste verkoopdatum ali Uit. verk. dat. |
| PL | Sprzedaż do dnia |
| PT | Vend. de pref. antes de |
| RO | A se vinde înainte de |
| SK | Predávať do |
| SL | Prodati do |
| FI | viimeinen myyntipäivä |
| SV | sista försäljningsdag |

Kode jezika

BG

Препоръчителна дата за продажба

ES

Vender antes

CS

Prodat do

DA

Sidste salgsdato

DE

Verkauf bis

ET

Viimane soovitav müügikuupäev ali VSM

EL

Πώληση

EN

Sell by

FR

à vend. préf. av. ali DVR (3)

IT

racc.

LV

Realizēt līdz

LT

Parduoti iki

HU

Forgalomba hozható: ...-ig

MT

Għandu jinbiegħ sa

NL

Uiterste verkoopdatum ali Uit. verk. dat.

PL

Sprzedaż do dnia

PT

Vend. de pref. antes de

RO

A se vinde înainte de

SK

Predávať do

SL

Prodati do

FI

viimeinen myyntipäivä

SV

sista försäljningsdag

4.   Datum znesenja

| Kode jezika | |
| --- | --- |
| BG | Дата на снасяне |
| ES | Puesta |
| CS | Sneseno |
| DA | Læggedato |
| DE | Gelegt am |
| ET | Munemiskuupäev |
| EL | Ωοτοκία |
| EN | Laid |
| FR | Pondu le |
| IT | Dep. |
| LV | Izdēts |
| LT | Padėta |
| HU | Tojás rakás napja |
| MT | Tbiedu |
| NL | Gelegd op |
| PL | Zniesione w dniu |
| PT | Postura |
| RO | Produs la |
| SK | Znáška |
| SL | Zneseno |
| FI | munintapäivä |
| SV | värpta den“ |

Kode jezika

BG

Дата на снасяне

ES

Puesta

CS

Sneseno

DA

Læggedato

DE

Gelegt am

ET

Munemiskuupäev

EL

Ωοτοκία

EN

Laid

FR

Pondu le

IT

Dep.

LV

Izdēts

LT

Padėta

HU

Tojás rakás napja

MT

Tbiedu

NL

Gelegd op

PL

Zniesione w dniu

PT

Postura

RO

Produs la

SK

Znáška

SL

Zneseno

FI

munintapäivä

SV

värpta den“

| (2) | Priloga II se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA II
  Označbe iz člena 13 za navedbo načina proizvodnje: (a) na pakiranjih; (b) na jajcih









  Kode jezika | | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | (a) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| (b) | яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито | яйца от кокошки – подово отглеждане | яйца от кокошки – клетъчно отглеждане |
| ES | (a) | Huevos de gallinas camperas | Huevos de gallinas criadas en el suelo | Huevos de gallinas criadas en jaula |
| (b) | Camperas | Suelo | Jaula |
| CS | (a) | Vejce nosnic ve volném výběhu | Vejce nosnic v halách | Vejce nosnic v klecích |
| (b) | Výběh | Hala | Klec |
| DA | (a) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| (b) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |
| DE | (a) | Eier aus Freilandhaltung | Eier aus Bodenhaltung | Eier aus Käfighaltung |
| (b) | Freiland | Boden | Käfig |
| ET | (a) | Vabalt peetavate kanade munad | Õrrekanade munad | Puuris peetavate kanade munad |
| (b) | Vabapidamine or V | Õrrelpidamine or Õ | Puurispidamine or P |
| EL | (a) | Αυγά ελεύθερης βοσκής | Αυγά αχυρώνα | Αυγά κλωβοστοιχίας |
| (b) | Eλεύθερης βοσκής | Αχυρώνα | Κλωβοστοιχία |
| EN | (a) | Free range eggs | Barn eggs | Eggs from caged hens |
| (b) | Free range or F/range | Barn | Cage |
| FR | (a) | Œufs de poules élevées en plein air | Œufs de poules élevées au sol | Œufs de poules élevées en cage |
| (b) | Plein air | Sol | Cage |
| IT | (a) | Uova da allevamento all'aperto | Uova da allevamento a terra | Uova da allevamento in gabbie |
| (b) | Aperto | A terra | Gabbia |
| LV | (a) | Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas | Kūtī dētas olas | Sprostos dētas olas |
| (b) | Brīvībā dēta | Kūtī dēta | Sprostā dēta |
| LT | (a) | Laisvai laikomų vištų kiaušiniai | Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai | Narvuose laikomų vištų kiaušiniai |
| (b) | Laisvų | Ant kraiko | Narvuose |
| HU | (a) | Szabad tartásban termelt tojás | Alternatív tartásban termelt tojás | Ketreces tartásból származó tojás |
| (b) | Szabad t. | Alternatív | Ketreces |
| MT | (a) | Bajd tat-tiġieg imrobbija barra | Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art. | Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ |
| (b) | Barra | Ma’ l-art | Gaġġa |
| NL | (a) | Eieren van hennen met vrije uitloop | Scharreleieren | Kooieieren |
| (b) | Vrije uitloop | Scharrel | Kooi |
| PL | (a) | Jaja z chowu na wolnym wybiegu | Jaja z chowu ściółkowego | Jaja z chowu klatkowego |
| (b) | Wolny wybieg | Ściółka | Klatka |
| PT | (a) | Ovos de galinhas criadas ao ar livre | Ovos de galinhas criadas no solo | Ovos de galinhas criadas em gaiolas |
| (b) | Ar livre | Solo | Gaiola |
| RO | (a) | Ouă de găini crescute în aer liber | Ouă de găini crescute în hale la sol | Ouă de găini crescute în baterii |
| (b) | Aer liber | Sol | Baterii |
| SK | (a) | Vajcia z chovu na voľnom výbehu | Vajcia z podostieľkového chovu | Vajcia z klietkového chovu |
| (b) | Voľný výbeh | Podstieľkové | Klietkové |
| SL | (a) | Jajca iz proste reje | Jajca iz hlevske reje | Jajca iz baterijske reje |
| (b) | Prosta reja | Hlevska reja | Baterijska reja |
| FI | (a) | Ulkokanojen munia | Lattiakanojen munia | Häkkikanojen munia |
| (b) | Ulkokanan | Lattiakanan | Häkkikanan |
| SV | (a) | Ägg från utehöns | Ägg från frigående höns inomhus | Ägg från burhöns |
| (b) | Frigående (alt. Frig.) ute | Frigående (alt. Frig.) inne | Burägg“ |

(2)

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

Označbe iz člena 13 za navedbo načina proizvodnje: (a) na pakiranjih; (b) na jajcih

Kode jezika

1

2

3

BG

(a)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

(b)

яйца от кокошки – свободно отглеждане на открито

яйца от кокошки – подово отглеждане

яйца от кокошки – клетъчно отглеждане

ES

(a)

Huevos de gallinas camperas

Huevos de gallinas criadas en el suelo

Huevos de gallinas criadas en jaula

(b)

Camperas

Suelo

Jaula

CS

(a)

Vejce nosnic ve volném výběhu

Vejce nosnic v halách

Vejce nosnic v klecích

(b)

Výběh

Hala

Klec

DA

(a)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

(b)

Frilandsæg

Skrabeæg

Buræg

DE

(a)

Eier aus Freilandhaltung

Eier aus Bodenhaltung

Eier aus Käfighaltung

(b)

Freiland

Boden

Käfig

ET

(a)

Vabalt peetavate kanade munad

Õrrekanade munad

Puuris peetavate kanade munad

(b)

Vabapidamine or V

Õrrelpidamine or Õ

Puurispidamine or P

EL

(a)

Αυγά ελεύθερης βοσκής

Αυγά αχυρώνα

Αυγά κλωβοστοιχίας

(b)

Eλεύθερης βοσκής

Αχυρώνα

Κλωβοστοιχία

EN

(a)

Free range eggs

Barn eggs

Eggs from caged hens

(b)

Free range or F/range

Barn

Cage

FR

(a)

Œufs de poules élevées en plein air

Œufs de poules élevées au sol

Œufs de poules élevées en cage

(b)

Plein air

Sol

Cage

IT

(a)

Uova da allevamento all'aperto

Uova da allevamento a terra

Uova da allevamento in gabbie

(b)

Aperto

A terra

Gabbia

LV

(a)

Brīvās turēšanas apstākļos dētās olas

Kūtī dētas olas

Sprostos dētas olas

(b)

Brīvībā dēta

Kūtī dēta

Sprostā dēta

LT

(a)

Laisvai laikomų vištų kiaušiniai

Ant kraiko laikomų vištų kiaušiniai

Narvuose laikomų vištų kiaušiniai

(b)

Laisvų

Ant kraiko

Narvuose

HU

(a)

Szabad tartásban termelt tojás

Alternatív tartásban termelt tojás

Ketreces tartásból származó tojás

(b)

Szabad t.

Alternatív

Ketreces

MT

(a)

Bajd tat-tiġieg imrobbija barra

Bajd tat-tiġieġ imrobbija ma’ l-art.

Bajd tat-tiġieġ imrobbija fil-gaġeġ

(b)

Barra

Ma’ l-art

Gaġġa

NL

(a)

Eieren van hennen met vrije uitloop

Scharreleieren

Kooieieren

(b)

Vrije uitloop

Scharrel

Kooi

PL

(a)

Jaja z chowu na wolnym wybiegu

Jaja z chowu ściółkowego

Jaja z chowu klatkowego

(b)

Wolny wybieg

Ściółka

Klatka

PT

(a)

Ovos de galinhas criadas ao ar livre

Ovos de galinhas criadas no solo

Ovos de galinhas criadas em gaiolas

(b)

Ar livre

Solo

Gaiola

RO

(a)

Ouă de găini crescute în aer liber

Ouă de găini crescute în hale la sol

Ouă de găini crescute în baterii

(b)

Aer liber

Sol

Baterii

SK

(a)

Vajcia z chovu na voľnom výbehu

Vajcia z podostieľkového chovu

Vajcia z klietkového chovu

(b)

Voľný výbeh

Podstieľkové

Klietkové

SL

(a)

Jajca iz proste reje

Jajca iz hlevske reje

Jajca iz baterijske reje

(b)

Prosta reja

Hlevska reja

Baterijska reja

FI

(a)

Ulkokanojen munia

Lattiakanojen munia

Häkkikanojen munia

(b)

Ulkokanan

Lattiakanan

Häkkikanan

SV

(a)

Ägg från utehöns

Ägg från frigående höns inomhus

Ägg från burhöns

(b)

Frigående (alt. Frig.) ute

Frigående (alt. Frig.) inne

Burägg“

| (3) | Priloga V se nadomesti z naslednjo prilogo:

  „PRILOGA V
  Navedbe iz člena 16(6)








  — | : | v bolgarščini | : | яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003. |
| — | : | v češčini | : | vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | v danščini | : | æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003. |
| — | : | v nemščini | : | Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003. |
| — | : | v estonščini | : | eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6. |
| — | : | v grščini | : | αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003. |
| — | : | v angleščini | : | eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003. |
| — | : | v francoščini | : | œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003. |
| — | : | v italijanščini | : | uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003. |
| — | : | v latvijščini | : | olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu. |
| — | : | v litovščini | : | tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus. |
| — | : | v madžarščini | : | A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás. |
| — | : | v malteščini | : | bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003. |
| — | : | v nizozemščini | : | eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003. |
| — | : | v poljščini | : | jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003. |
| — | : | v portugalščini | : | ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003. |
| — | : | v romunščini | : | ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003. |
| — | : | v slovaščini | : | vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003. |
| — | : | v slovenščini | : | jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003. |
| — | : | v finščini | : | Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| — | : | v švedščini | : | Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.“ |

(3)

Priloga V se nadomesti z naslednjo prilogo:

„PRILOGA V

Navedbe iz člena 16(6)

—

:

v bolgarščini

:

яйца, предназначени изключително за преработка, съгласно член 16, параграф 6 от Регламент (ЕО) No 2295/2003.

—

:

v španščini

:

huevos destinados exclusivamente a la transformación, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 16 del Reglamento (CE) no 2295/2003.

—

:

v češčini

:

vejce určená výhradně ke zpracování v souladu s čl. 16, odst. 6 Nařízení (ES) č. 2295/2003.

—

:

v danščini

:

æg, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, jf. artikel 16, stk. 6, i forordning (EF) nr. 2295/2003.

—

:

v nemščini

:

Eier ausschließlich bestimmt zur Verarbeitung gemäß Artikel 16 Absatz 6 der Verordnung (EG) Nr. 2295/2003.

—

:

v estonščini

:

eranditult ümbertöötlemisele kuuluvad munad, vastavalt määruse (EÜ) nr 2295/2003 artikli 16 lõikele 6.

—

:

v grščini

:

αυγά που προορίζονται αποκλειστικά για την μεταποίησή τους, σύμφωνα με το άρθρο 16, παράγραφος 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2295/2003.

—

:

v angleščini

:

eggs intended exclusively for processing in accordance with Article 16(6) of Regulation (EC) No 2295/2003.

—

:

v francoščini

:

œufs destinés exclusivement à la transformation, conformément à l’article 16, paragraphe 6, du règlement (CE) no 2295/2003.

—

:

v italijanščini

:

uova destinate esclusivamente alla trasformazione, in conformità dell’articolo 16, paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 2295/2003.

—

:

v latvijščini

:

olas, kas paredzētas tikai pārstrādei, saskaņā ar regulas (EK) Nr. 2295/2003 16. panta 6. punktu.

—

:

v litovščini

:

tik perdirbti skirti kiaušiniai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 2295/2003 16 straipsnio 6 dalies reikalavimus.

—

:

v madžarščini

:

A 2295/2003/EK rendelet 16. cikke (6) bekezdésének megfelelően kizárólag feldolgozásra szánt tojás.

—

:

v malteščini

:

bajd destinat esklussivament għall-konverżjoni, f’konformità ma’ l-Artikolu 16, Paragrafu 6 tar-Regolament (KE) Nru 2295/2003.

—

:

v nizozemščini

:

eieren die uitsluitend bestemd zijn voor verwerking, overeenkomstig artikel 16, lid 6, van Verordening (EG) nr. 2295/2003.

—

:

v poljščini

:

jaja przeznaczone wyłącznie dla przetwórstwa, zgodnie z artykułem 16, paragraf 6 rozporządzenia (WE) nr 2295/2003.

—

:

v portugalščini

:

ovos destinados exclusivamente à transformação, em conformidade com o n.o 6 do artigo 16.o do Regulamento (CE) n.o 2295/2003.

—

:

v romunščini

:

ouă destinate exclusiv procesării, conform articolului 16 alineatul 6 din Regulamentul (CE) nr. 2295/2003.

—

:

v slovaščini

:

vajcia určené výhradne na spracovanie podľa článku 16, odsek 6 nariadenia (ES) č. 2295/2003.

—

:

v slovenščini

:

jajca namenjena izključno predelavi, v skladu s 6. odstavkom 16. čelna uredbe (CE) št. 2295/2003.

—

:

v finščini

:

Yksinomaan jalostettaviksi tarkoitettuja munia asetuksen (EY) N:o 2295/2003 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

—

:

v švedščini

:

Ägg uteslutande avsedda för bearbetning, i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EG) nr 2295/2003.“

---

(1)  Če je uporabljena kratica, mora biti njen pomen jasno viden na embalaži.

1

(2)  Če je uporabljena kratica, mora biti njen pomen jasno viden na embalaži.

2

(3)  Če je uporabljena kratica, mora biti njen pomen jasno viden na embalaži.

3

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/47

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2002/2006

z dne 21. decembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1) ter zlasti člena 145(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005.

| (2) | Člen 54(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da kmetje opustijo pridelavo na hektarjih, upravičenih do pravic za praho, člen 56(1) navedene uredbe pa določa, da se zemljišče, prijavljeno kot praha, praviloma ne sme uporabljati za kmetijske namene. |
| --- | --- |

(2)

Člen 54(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da kmetje opustijo pridelavo na hektarjih, upravičenih do pravic za praho, člen 56(1) navedene uredbe pa določa, da se zemljišče, prijavljeno kot praha, praviloma ne sme uporabljati za kmetijske namene.

| (3) | Člen 32(1) Uredbe (ES) št. 795/2004 določa, da so površine v prahi v obdobju, ki se začne najpozneje 15. januarja in se ne konča pred 31. avgustom. |
| --- | --- |

(3)

Člen 32(1) Uredbe (ES) št. 795/2004 določa, da so površine v prahi v obdobju, ki se začne najpozneje 15. januarja in se ne konča pred 31. avgustom.

| (4) | Komisija je pogosto odobrila odstopanje od navedenih pravil, da bi se odzvala na potrebe kmetov v zvezi s krmo v regijah, ki so jih prizadele naravne katastrofe, zlasti suša. Posebne okoliščine krajevnih naravnih katastrof zahtevajo analizo in sprejetje odločitve. Izkušnje kažejo, da bi bilo za ustrezno in pravočasno obravnavo krajevnih razmer primerno, da se odgovornost takih odločitev prenese na države članice, pod pogojem, da jih opravičujejo izredne okoliščine. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pogosto odobrila odstopanje od navedenih pravil, da bi se odzvala na potrebe kmetov v zvezi s krmo v regijah, ki so jih prizadele naravne katastrofe, zlasti suša. Posebne okoliščine krajevnih naravnih katastrof zahtevajo analizo in sprejetje odločitve. Izkušnje kažejo, da bi bilo za ustrezno in pravočasno obravnavo krajevnih razmer primerno, da se odgovornost takih odločitev prenese na države članice, pod pogojem, da jih opravičujejo izredne okoliščine.

| (5) | Zato je primerno, da države članice odločajo o prepoznavanju hudih naravnih katastrof, ki resno oškodujejo kmetijska gospodarstva v določeni regiji, in da pravočasno pooblastijo vse oškodovane proizvajalce, da zemljišče, prijavljeno kot praha, uporabljajo za krmljenje živali. Države članice obvestijo Komisijo o takih nacionalnih odločitvah in zlasti o neugodnih podnebnih razmerah, ki jih opravičujejo. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno, da države članice odločajo o prepoznavanju hudih naravnih katastrof, ki resno oškodujejo kmetijska gospodarstva v določeni regiji, in da pravočasno pooblastijo vse oškodovane proizvajalce, da zemljišče, prijavljeno kot praha, uporabljajo za krmljenje živali. Države članice obvestijo Komisijo o takih nacionalnih odločitvah in zlasti o neugodnih podnebnih razmerah, ki jih opravičujejo.

| (6) | Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 795/2004 se spremeni:

V členu 32 se doda naslednji odstavek:

„5.   V primerih iz člena 40(4)(c) Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice pooblastijo vse oškodovane proizvajalce, da zemljišče, prijavljeno kot praho, uporabljajo za krmljenje živali v letu enotnega zahtevka. Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se zemljišče v prahi, za katerega se izda odobritev, ne uporablja v pridobitne namene in zlasti, da se krme, pridelane na navedenem zemljišču v prahi, ne proda.

Države članice obvestijo Komisijo o svoji odločitvi glede odobritve in njeni upravičenosti.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1405/2006 (UL L 265, 26.9.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 141, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1291/2006 (UL L 236, 31.8.2006, str. 20).

2

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2003/2006

z dne 21. decembra 2006

o določitvi podrobnih pravil glede financiranja izdatkov v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (1) ter zlasti člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(2)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) določa, da Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) na centraliziran način financira odhodke v zvezi z ribiškimi proizvodi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(2)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) določa, da Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) na centraliziran način financira odhodke v zvezi z ribiškimi proizvodi.

| (2) | Člen 35 Uredbe (ES) št. 104/2000 določa vrste izdatkov držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35 Uredbe (ES) št. 104/2000 določa vrste izdatkov držav članic.

| (3) | Financiranje teh izdatkov je v skladu s pravili neposrednega centraliziranega upravljanja med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(3)

Financiranje teh izdatkov je v skladu s pravili neposrednega centraliziranega upravljanja med Komisijo in državami članicami.

| (4) | Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Skupnosti in zavarovali finančne interese Skupnosti, vsebuje Uredba (ES) št. 1290/2005 nekatere obveznosti za države članice glede upravljanja in nadzora teh skladov ter zagotavlja podatke o njihovem pravnem in upravnem okviru za izpolnjevanje teh obveznosti ter izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov, če se ugotovijo nepravilnosti pri upravljanju s skladi Skupnosti. Poleg tega so finančni interesi Skupnosti v zvezi z izdatki, financiranimi v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 104/2000, zavarovani z ustreznimi pravili, ki se nanašajo na zaščito navedenih interesov iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (4), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (5) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6). |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Skupnosti in zavarovali finančne interese Skupnosti, vsebuje Uredba (ES) št. 1290/2005 nekatere obveznosti za države članice glede upravljanja in nadzora teh skladov ter zagotavlja podatke o njihovem pravnem in upravnem okviru za izpolnjevanje teh obveznosti ter izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov, če se ugotovijo nepravilnosti pri upravljanju s skladi Skupnosti. Poleg tega so finančni interesi Skupnosti v zvezi z izdatki, financiranimi v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 104/2000, zavarovani z ustreznimi pravili, ki se nanašajo na zaščito navedenih interesov iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (4), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (5) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6).

| (5) | Da bi zagotovili pravilno upravljanje finančnih tokov, predvsem zato, ker države članice najprej same zberejo finančna sredstva za kritje izdatkov iz člena 35 Uredbe (ES) št. 104/2000, preden jim Komisija na polletni osnovi povrne njihove izdatke, morajo države članice zbrati ustrezne podatke o izdatkih in jih vključno z izjavo o izdatkih poslati Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zagotovili pravilno upravljanje finančnih tokov, predvsem zato, ker države članice najprej same zberejo finančna sredstva za kritje izdatkov iz člena 35 Uredbe (ES) št. 104/2000, preden jim Komisija na polletni osnovi povrne njihove izdatke, morajo države članice zbrati ustrezne podatke o izdatkih in jih vključno z izjavo o izdatkih poslati Komisiji.

| (6) | Komisija mora državam članicam povrniti izdatke na polletni osnovi na podlagi izjav o izdatkih in njihovih spremnih dokumentih. |
| --- | --- |

(6)

Komisija mora državam članicam povrniti izdatke na polletni osnovi na podlagi izjav o izdatkih in njihovih spremnih dokumentih.

| (7) | Da lahko Komisija učinkovito uporabi podatke držav članic, morajo biti ti podatki poslani v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(7)

Da lahko Komisija učinkovito uporabi podatke držav članic, morajo biti ti podatki poslani v elektronski obliki.

| (8) | Da bi se izognili uporabi različnih menjalnih tečajev pri plačilu pomoči organizacijam proizvajalcev v valuti, ki ni euro, na eni strani, in v izjavi o izdatkih na drugi strani, morajo zadevne države članice v svojih izjavah o izdatkih uporabljati isti menjalni tečaj, kot so ga uporabile pri izplačilih upravičencem. Menjalne tečaje, ki se uporabljajo, je treba določiti glede na operativne dogodke, kot so opredeljeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1925/2000 o odločilnih dogodkih za menjalne tečaje, ki se uporabljajo pri izračunu določenih zneskov v okviru mehanizmov Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva (7). |
| --- | --- |

(8)

Da bi se izognili uporabi različnih menjalnih tečajev pri plačilu pomoči organizacijam proizvajalcev v valuti, ki ni euro, na eni strani, in v izjavi o izdatkih na drugi strani, morajo zadevne države članice v svojih izjavah o izdatkih uporabljati isti menjalni tečaj, kot so ga uporabile pri izplačilih upravičencem. Menjalne tečaje, ki se uporabljajo, je treba določiti glede na operativne dogodke, kot so opredeljeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1925/2000 o odločilnih dogodkih za menjalne tečaje, ki se uporabljajo pri izračunu določenih zneskov v okviru mehanizmov Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 o skupni ureditvi trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva (7).

| (9) | Da bi zagotovili pravno podlago za plačila, izvedena v prvem referenčnem obdobju, je primerno, da se ta uredba uporablja s povratnim učinkom od 16. oktobra 2006 – |
| --- | --- |

(9)

Da bi zagotovili pravno podlago za plačila, izvedena v prvem referenčnem obdobju, je primerno, da se ta uredba uporablja s povratnim učinkom od 16. oktobra 2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 104/2000 glede financiranja izdatkov držav članic v zvezi s skupno ureditvijo trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporablja naslednja opredelitev:

„Izdatki“ pomenijo izdatke držav članic iz člena 35(1) Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000.

Člen 3

Pristojni organ

Vsaka država članica imenuje pristojni organ za izvajanje te uredbe in ga sporoči Komisiji.

Člen 4

Izjave o izdatkih

1.   Vsaka država članica pripravi izjavo o izdatkih po vzorcu iz Priloge. Izjava o izdatkih mora vsebovati poročilo, razčlenjeno v skladu z nomenklaturo proračuna Evropskih skupnosti in glede na vrsto izdatkov na podlagi podrobne nomenklature, dane na voljo državam članicam. V njej so zajeti:

| (a) | izdatki, ki so nastali v preteklem šestmesečnem referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(a)

izdatki, ki so nastali v preteklem šestmesečnem referenčnem obdobju;

| (b) | skupni izdatki, ki so nastali od začetka obračunskega leta do konca preteklega šestmesečnega referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

skupni izdatki, ki so nastali od začetka obračunskega leta do konca preteklega šestmesečnega referenčnega obdobja.

2.   Vsaka država članica zbere vse podatke, potrebne za pripravo izjave o izdatkih.

3.   Referenčni obdobji sta šestmesečni obdobji od 16. oktobra do 15. aprila in od 16. aprila do 15. oktobra.

4.   Izjava o izdatkih lahko vsebuje popravke zneskov, navedenih za prejšnja referenčna obdobja.

5.   Pristojni organi držav članic predložijo Komisiji izjavo o izdatkih v elektronski obliki, vključno s podatki, navedenimi v odstavku 2, najpozneje do 10. maja in 10. novembra.

Člen 5

Polletna plačila

1.   Sredstva, potrebna za financiranje izdatkov, da Komisija na voljo državam članicam v obliki polletnih povračil (v nadaljnjem besedilu „polletna plačila“).

Zneski polletnih plačil se določijo na podlagi izjave o izdatkih, ki jo države članice predložijo v skladu s členom 4.

2.   Polletna plačila se opravijo za vsako državo članico v 60 dneh po tem, ko Komisija prejme izpolnjeno izjavo o izdatkih države članice. Izjava se šteje za izpolnjeno, če Komisija v roku 30 dni od prejema izjave ne zahteva dodatnih podatkov.

3.   Dokler Komisija ne nakaže polletnih plačil, morajo države članice same zagotoviti sredstva, potrebna za kritje izdatkov.

Člen 6

Uporabljeni menjalni tečaji

Države članice morajo v svoji izjavi o izdatkih uporabiti zadnji menjalni tečaj Evropske centralne banke (ECB) pred ustreznimi operativnimi dogodki, kot so opredeljeni z Uredbo (ES) št. 1925/2000.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1759/2006 (UL L 335, 1.12.2006, str. 3).

1

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

4

(5)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

5

(6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

6

(7)  UL L 230, 12.9.2000, str. 7.

7

---

PRILOGA

IZJAVA O IZDATKIH

Podatki, razčlenjeni v skladu z nomenklaturo proračuna Evropskih skupnosti in glede na vrsto izdatkov

Vsebina izjave o izdatkih, ki jo je treba poslati Komisiji v elektronski obliki

Glava izjave

V glavi izjave je treba navesti:

| — | identifikacijsko oznako vrste sporočila in države članice, ki pošilja podatke. (Opomba: oznaka bo zagotovila, da je uporabnik, ki pošilja izjavo, pooblaščen za izjavo v imenu zadevne države članice.) To identifikacijsko oznako vam bo poslala Komisija, |
| --- | --- |

—

identifikacijsko oznako vrste sporočila in države članice, ki pošilja podatke. (Opomba: oznaka bo zagotovila, da je uporabnik, ki pošilja izjavo, pooblaščen za izjavo v imenu zadevne države članice.) To identifikacijsko oznako vam bo poslala Komisija,

| — | obdobje izdatkov, na katerega se izjava nanaša, |
| --- | --- |

—

obdobje izdatkov, na katerega se izjava nanaša,

| — | jezik izjave. |
| --- | --- |

—

jezik izjave.

Jedro izjave

V jedru izjave je treba navesti naslednje podpostavke nomenklature EKJS:

| — | identifikacijsko oznako podpostavke (na primer 110201002610033), |
| --- | --- |

—

identifikacijsko oznako podpostavke (na primer 110201002610033),

| — | besedilo podpostavke v jeziku, ki je izbran v glavi izjave, |
| --- | --- |

—

besedilo podpostavke v jeziku, ki je izbran v glavi izjave,

| — | znesek, prijavljen za zadevno obdobje (N), in prijavljeni kumulativni znesek od začetka proračunskega leta. Vsi zneski morajo biti navedeni v eurih. |
| --- | --- |

—

znesek, prijavljen za zadevno obdobje (N), in prijavljeni kumulativni znesek od začetka proračunskega leta. Vsi zneski morajo biti navedeni v eurih.

Zaključek

Za seznamom vseh podpostavk so navedeni:

| — | znesek, prijavljen za zadevno obdobje (N), in skupni prijavljeni kumulativni znesek od začetka proračunskega leta, |
| --- | --- |

—

znesek, prijavljen za zadevno obdobje (N), in skupni prijavljeni kumulativni znesek od začetka proračunskega leta,

| — | polje za opombe. |
| --- | --- |

—

polje za opombe.

Sintaksa sporočila

Image

Opis polj

| Ime | Format | Opis |
| --- | --- | --- |
| Glava izjave: pogostost podatkov je enaka 1 |
| [IDENTIFICATION] * | | Identifikacijska oznaka, ki jo dodeli GD FISH |
| [PERIOD] * | Datum (LLLLMM) | Obdobje izdatkov |
| [LANGUAGE] * | (2 znaka) | Oznaka ISO jezika |
| Jedro izjave: pogostost podatkov je od 1 do n |
| [SUBITEM] * | Število (15) | Podpostavka |
| [DESCRIPTION] * | Prosto besedilo (600) | Besedilo podpostavke |
| [AMOUNT ] * | Število (15,2) | Prijavljeni znesek |
| [AMOUNT CUMUL] * | Število (15,2) | Kumulativni znesek |
| Zaključek: pogostost podatkov je enaka 1 |
| [AMOUNT TOT ] * | Število (15,2) | Skupni prijavljeni znesek |
| [AMOUNT CUMUL TOT] * | Število (15,2) | Skupni kumulativni znesek |
| [COMMENT] | Prosto besedilo (80) | Opombe |
| Polja, označena z zvezdico, so obvezna. |

Ime

Format

Opis

Glava izjave: pogostost podatkov je enaka 1

[IDENTIFICATION] *

Identifikacijska oznaka, ki jo dodeli GD FISH

[PERIOD] *

Datum (LLLLMM)

Obdobje izdatkov

[LANGUAGE] *

(2 znaka)

Oznaka ISO jezika

Jedro izjave: pogostost podatkov je od 1 do n

[SUBITEM] *

Število (15)

Podpostavka

[DESCRIPTION] *

Prosto besedilo (600)

Besedilo podpostavke

[AMOUNT ] *

Število (15,2)

Prijavljeni znesek

[AMOUNT CUMUL] *

Število (15,2)

Kumulativni znesek

Zaključek: pogostost podatkov je enaka 1

[AMOUNT TOT ] *

Število (15,2)

Skupni prijavljeni znesek

[AMOUNT CUMUL TOT] *

Število (15,2)

Skupni kumulativni znesek

[COMMENT]

Prosto besedilo (80)

Opombe

Polja, označena z zvezdico, so obvezna.

Primer

Image

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2004/2006

z dne 22. decembra 2006

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2273/93 o določitvi intervencijskih centrov za žita in prilagoditvi navedene uredbe zaradi pristopa Bolgarije in Romunije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 4(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 56 Akta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere države članice so zaradi boljše lokalizacije centrov ali večje ustreznosti zahtevanim pogojem vložile zahteve po spremembi nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2273/93 (2). Njihovim zahtevam je treba ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere države članice so zaradi boljše lokalizacije centrov ali večje ustreznosti zahtevanim pogojem vložile zahteve po spremembi nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2273/93 (2). Njihovim zahtevam je treba ugoditi.

| (2) | Ob upoštevanju pristopa Bolgarije in Romunije je treba za ti novi državi članici določiti intervencijske centre in jih povzeti v seznamu, ki je naveden v Uredbi (EGS) št. 2273/93. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju pristopa Bolgarije in Romunije je treba za ti novi državi članici določiti intervencijske centre in jih povzeti v seznamu, ki je naveden v Uredbi (EGS) št. 2273/93.

| (3) | Uredbo (EGS) št. 2273/93 je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EGS) št. 2273/93 je zato treba spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EGS) št. 2273/93 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007. Vendar se točke 1, 2 in 6 Priloge uporabljajo pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 207, 18.8.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1805/2004 (UL L 318, 19.10.2004, str. 9).

2

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (EGS) št. 2273/93 se spremeni:

| 1. | Naslov, pojasnila pred tabelo in naslovi stolpcev se nadomestijo z naslednjim:






  1. | Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- | --- |

1.

Naslov, pojasnila pred tabelo in naslovi stolpcev se nadomestijo z naslednjim:

1.

Знакът + означава, че определеното място се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 2. | Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно. |
| --- | --- |

2.

Знакът – означава, че определеното място не трябва да се счита за интервенционен център за въпросния вид зърно.

| 1. | El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

1.

El signo + significa que el lugar indicado se considera centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 2. | El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión. |
| --- | --- |

2.

El signo – significa que el lugar indicado no ha de considerarse centro de intervención para el cereal en cuestión.

| 1. | Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

1.

Označení + znamená, že uvedené místo je považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 2. | Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu. |
| --- | --- |

2.

Označení – znamená, že uvedené místo není považováno za intervenční centrum pro příslušnou obilovinu.

| 1. | Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

1.

Tegnet + angiver, at det anførte sted betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 2. | Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort. |
| --- | --- |

2.

Tegnet – angiver, at det anførte sted ikke betragtes som interventionscenter for den pågældende kornsort.

| 1. | Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

1.

Das Zeichen + bedeutet, dass der angegebene Ort als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 2. | Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt. |
| --- | --- |

2.

Das Zeichen – bedeutet, dass der angegebene Ort nicht als Interventionsort für die betreffende Getreideart gilt.

| 1. | Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

1.

Märge + näitab, et tähistatud piirkonda käsitletakse nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 2. | Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena. |
| --- | --- |

2.

Märge – näitab, et tähistatud piirkonda ei käsitleta nimetatud teravilja sekkumiskeskusena.

| 1. | Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

1.

Το σημείο + καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 2. | Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά. |
| --- | --- |

2.

Το σημείο – καθορίζει ότι ο αναγραφόμενος τόπος δεν θεωρείται ως κέντρο παρεμβάσεως για τα εν λόγω σιτηρά.

| 1. | The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

1.

The sign + indicates that the location shown is treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 2. | The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question. |
| --- | --- |

2.

The sign – indicates that the location shown is not to be treated as an intervention centre for the cereal in question.

| 1. | Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

1.

Le signe + précise que le lieu indiqué est considéré comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 2. | Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause. |
| --- | --- |

2.

Le signe – précise que le lieu indiqué n'est pas à considérer comme centre d'intervention pour la céréale en cause.

| 1. | Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

1.

Il segno + significa che il luogo indicato è considerato centro d'intervento per il cereale in causa.

| 2. | Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa. |
| --- | --- |

2.

Il segno – significa che il luogo indicato non è da considerarsi centro di intervento per il cereale in causa.

| 1. | Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

1.

Zīme + norāda uz to, ka šī vieta uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 2. | Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem. |
| --- | --- |

2.

Zīme – norāda uz to, ka šī vieta nav uzskatāma par intervences centru minētajiem graudaugiem.

| 1. | Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

1.

Ženklas + nurodo, kad tam tikri produktai yra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 2. | Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje. |
| --- | --- |

2.

Ženklas – nurodo, kad tam tikri produktai nėra sandėliuojami intervencinėje agentūroje.

| 1. | A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A + jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából intervenciós központnak minősül.

| 2. | A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak. |
| --- | --- |

2.

A – jel azt jelzi, hogy a feltüntetett hely a kérdéses gabonaféle szempontjából nem minősül intervenciós központnak.

| 1. | Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

1.

Het teken + geeft aan, dat deze plaats interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 2. | Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort. |
| --- | --- |

2.

Het teken – geeft aan, dat deze plaats geen interventiecentrum is voor de betrokken graansoort.

| 1. | Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

1.

Znak + oznacza, że wskazane miejsce traktuje się jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 2. | Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża. |
| --- | --- |

2.

Znak – oznacza, że wskazanego miejsca nie należy traktować jako centrum interwencji w odniesieniu do danego zboża.

| 1. | O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

1.

O sinal + significa que a localidade indicada é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 2. | O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão. |
| --- | --- |

2.

O sinal – significa que a localidade indicada não é considerada centro de intervenção para o cereal em questão.

| 1. | Semnul ‚+‘ indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

1.

Semnul ‚+‘ indică faptul că locul menționat este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 2. | Semnul ‚–‘ indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză. |
| --- | --- |

2.

Semnul ‚–‘ indică faptul că locul menționat nu este considerat ca si centru de intervenție pentru cereala în cauză.

| 1. | Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

1.

Znamienko + označuje, že uvedené miesto sa považuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 2. | Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny. |
| --- | --- |

2.

Znamienko – označuje, že uvedené miesto sa nepovažuje za intervenčné centrum pre daný druh obilniny.

| 1. | Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

1.

Znak + pomeni, da se prikazana lokacija šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 2. | Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito. |
| --- | --- |

2.

Znak – pomeni, da se prikazana lokacija ne šteje za intervencijski center za zadevno žito.

| 1. | Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

1.

Merkki + ilmaisee, että mainittu paikka on kyseisen viljan interventiokeskus.

| 2. | Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus. |
| --- | --- |

2.

Merkki – ilmaisee, että mainittu paikka ei ole kyseisen viljan interventiokeskus.

| 1. | Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget. |
| --- | --- |

1.

Tecknet + indikerar att platsen används för intervention av det aktuella spannmålsslaget.

| 2. | Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget |
| --- | --- |

2.

Tecknet – indikerar att platsen inte används för intervention av det aktuella spannmålsslaget

| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Интервенционен
  Centros de intervención
  Intervenční centrum
  Interventionscentre
  Interventionsort
  Sekkumiskeskus
  Κέντρα παρεμβάσεως
  Intervention centres
  Centres d'intervention
  Centri di intervento
  Intervences centri
  Intervencinis centras
  Intervenciós központok
  Interventiecentrum
  Centrum interwencji
  Centros de intervencão
  Centre de intervenție
  Intervenčné centrum
  Intervencijski center
  Interventiokeskus
  Interventionsort | Обикновена пшеница
  Trigo blando
  Pšenice setá
  Blød hvede
  Weichweizen
  Harilik nisu
  Σίτος μαλακός
  Common wheat
  Froment tendre
  Frumento tenero
  Mīkstie kvieši
  Paprastieji kviečiai
  Búza
  Zachte tarwe
  Pszenica zwyczajna
  Trigo mole
  grâu comun
  Pšenica obyčajná
  Navadna pšenica
  Tavallinen vehnä
  Vete | Ечемик
  Cebada
  Ječmen
  Byg
  Gerste
  Oder
  Κριθή
  Barley
  Orge
  Orzo
  Mieži
  Miežiai
  Árpa
  Gerst
  Jęczmień
  Cevada
  orz
  Jačmeň
  Ječmen
  Ohra
  Korn | Твърда пшеница
  Trigo duro
  Pšenice tvrdá
  Hård hvede
  Hartweizen
  Kōva nisu
  Σίτος σκληρός
  Durum wheat
  Froment dur
  Frumento duro
  Cietie kvieši
  Kietieji kviečiai
  Durumbúza
  Durum tarwe
  Pszenica durum
  Trigo duro
  Grâu dur
  Psenica tvrdá
  Trda pšenica
  Durumvehnä
  Durumvete | Царевица
  Maíz
  Kukuřice
  Majs
  Mais
  Mais
  Αραβόσιτος
  Maize
  Maïs
  Granturco
  Kukurūza
  Kukurūzai
  Kukorica
  Maïs
  Kukurydza
  Milho porumb
  Kukurica
  Koruza
  Maissi
  Majs | Сорго
  Sorgo
  Čirok
  Sorghum
  Sorghum
  Sorgo
  Σόργο
  Sorghum
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  Sorgas
  Cirok
  Sorgho
  Sorgo
  Sorgo
  sorg
  Cirok
  Sirek
  Durra
  Sorgum“ |

1

2

4

5

6

7

Интервенционен

Centros de intervención

Intervenční centrum

Interventionscentre

Interventionsort

Sekkumiskeskus

Κέντρα παρεμβάσεως

Intervention centres

Centres d'intervention

Centri di intervento

Intervences centri

Intervencinis centras

Intervenciós központok

Interventiecentrum

Centrum interwencji

Centros de intervencão

Centre de intervenție

Intervenčné centrum

Intervencijski center

Interventiokeskus

Interventionsort

Обикновена пшеница

Trigo blando

Pšenice setá

Blød hvede

Weichweizen

Harilik nisu

Σίτος μαλακός

Common wheat

Froment tendre

Frumento tenero

Mīkstie kvieši

Paprastieji kviečiai

Búza

Zachte tarwe

Pszenica zwyczajna

Trigo mole

grâu comun

Pšenica obyčajná

Navadna pšenica

Tavallinen vehnä

Vete

Ечемик

Cebada

Ječmen

Byg

Gerste

Oder

Κριθή

Barley

Orge

Orzo

Mieži

Miežiai

Árpa

Gerst

Jęczmień

Cevada

orz

Jačmeň

Ječmen

Ohra

Korn

Твърда пшеница

Trigo duro

Pšenice tvrdá

Hård hvede

Hartweizen

Kōva nisu

Σίτος σκληρός

Durum wheat

Froment dur

Frumento duro

Cietie kvieši

Kietieji kviečiai

Durumbúza

Durum tarwe

Pszenica durum

Trigo duro

Grâu dur

Psenica tvrdá

Trda pšenica

Durumvehnä

Durumvete

Царевица

Maíz

Kukuřice

Majs

Mais

Mais

Αραβόσιτος

Maize

Maïs

Granturco

Kukurūza

Kukurūzai

Kukorica

Maïs

Kukurydza

Milho porumb

Kukurica

Koruza

Maissi

Majs

Сорго

Sorgo

Čirok

Sorghum

Sorghum

Sorgo

Σόργο

Sorghum

Sorgho

Sorgo

Sorgo

Sorgas

Cirok

Sorgho

Sorgo

Sorgo

sorg

Cirok

Sirek

Durra

Sorgum“

| 2. | pred razdelkom z naslovom „BELGIQUE“ se vstavi naslednji razdelek:










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „БЪЛГАРИЯ |
| Бургаска област |
| Айтос | + | – | – | – | – |
| Бургас | + | + | + | – | – |
| Карнобат | + | + | – | – | – |
| Варненска област |
| Варна | + | + | – | + | – |
| Вълчи дол | + | + | – | + | – |
| Провадия | + | + | – | + | – |
| Великотърновска и Габровска област |
| Велико Търново | + | + | – | + | – |
| Павликени | + | – | – | – | – |
| Свищов | + | + | – | + | – |
| Видинска област |
| Дунавци | + | + | – | + | – |
| Врачанска област |
| Бяла Слатина | + | + | – | + | – |
| Враца | + | + | – | + | – |
| Мизия | + | + | – | + | – |
| Добричка област |
| Балчик | + | + | + | + | – |
| Белгун | + | – | – | – | – |
| Генерал Тошево | + | + | – | + | – |
| Добрич | + | + | | + | – |
| Каварна | + | – | – | – | – |
| Карапелит | + | – | – | – | – |
| Шабла | + | + | – | + | – |
| Ловешка област |
| Ловеч | + | + | – | – | – |
| Монтана област |
| Лом | + | + | – | + | – |
| Монтана | + | – | – | + | – |
| Пернишка област, София-град и София област |
| Перник | + | – | – | – | – |
| Плевенска област |
| Гулянци | + | – | – | – | – |
| Левски | + | + | – | + | – |
| Плевен | + | + | – | + | – |
| Пловдивска и Смолянска област |
| Пловдив | + | – | + | – | – |
| Разградска област |
| Исперих | + | + | – | + | – |
| Кубрат | + | – | – | – | – |
| Разград | + | + | – | + | – |
| Русенска област |
| Бяла | + | + | – | + | – |
| Русе | + | – | – | + | – |
| Силистренска област |
| Алфатар | + | – | – | – | – |
| Дулово | + | + | – | + | – |
| Силистра | + | + | – | + | – |
| Тутракан | + | + | – | + | – |
| Сливенска област |
| Нова Загора | + | + | – | – | – |
| Сливен | + | + | + | – | – |
| Старозагорска област |
| Гълъбово | + | – | – | – | – |
| Стара Загора | + | + | + | – | – |
| Чирпан | + | – | – | – | – |
| Търговищка област |
| Попово | + | + | – | + | – |
| Търговище | + | + | – | + | – |
| Хасковска и Кърджалийска област |
| Хасково | + | – | + | – | – |
| Шуменска област |
| Каспичан | + | + | – | + | – |
| Хитрино | + | – | – | – | – |
| Ямболска област |
| Елхово | + | + | – | – | + |
| Стралджа | + | – | – | – | – |
| Ямбол | + | + | + | – | –“ |

2.

pred razdelkom z naslovom „BELGIQUE“ se vstavi naslednji razdelek:

1

2

4

5

6

7

„БЪЛГАРИЯ

Бургаска област

Айтос

+

–

–

–

–

Бургас

+

+

+

–

–

Карнобат

+

+

–

–

–

Варненска област

Варна

+

+

–

+

–

Вълчи дол

+

+

–

+

–

Провадия

+

+

–

+

–

Великотърновска и Габровска област

Велико Търново

+

+

–

+

–

Павликени

+

–

–

–

–

Свищов

+

+

–

+

–

Видинска област

Дунавци

+

+

–

+

–

Врачанска област

Бяла Слатина

+

+

–

+

–

Враца

+

+

–

+

–

Мизия

+

+

–

+

–

Добричка област

Балчик

+

+

+

+

–

Белгун

+

–

–

–

–

Генерал Тошево

+

+

–

+

–

Добрич

+

+

+

–

Каварна

+

–

–

–

–

Карапелит

+

–

–

–

–

Шабла

+

+

–

+

–

Ловешка област

Ловеч

+

+

–

–

–

Монтана област

Лом

+

+

–

+

–

Монтана

+

–

–

+

–

Пернишка област, София-град и София област

Перник

+

–

–

–

–

Плевенска област

Гулянци

+

–

–

–

–

Левски

+

+

–

+

–

Плевен

+

+

–

+

–

Пловдивска и Смолянска област

Пловдив

+

–

+

–

–

Разградска област

Исперих

+

+

–

+

–

Кубрат

+

–

–

–

–

Разград

+

+

–

+

–

Русенска област

Бяла

+

+

–

+

–

Русе

+

–

–

+

–

Силистренска област

Алфатар

+

–

–

–

–

Дулово

+

+

–

+

–

Силистра

+

+

–

+

–

Тутракан

+

+

–

+

–

Сливенска област

Нова Загора

+

+

–

–

–

Сливен

+

+

+

–

–

Старозагорска област

Гълъбово

+

–

–

–

–

Стара Загора

+

+

+

–

–

Чирпан

+

–

–

–

–

Търговищка област

Попово

+

+

–

+

–

Търговище

+

+

–

+

–

Хасковска и Кърджалийска област

Хасково

+

–

+

–

–

Шуменска област

Каспичан

+

+

–

+

–

Хитрино

+

–

–

–

–

Ямболска област

Елхово

+

+

–

–

+

Стралджа

+

–

–

–

–

Ямбол

+

+

+

–

–“

| 3. | razdelek z naslovom „BELGIQUE“ se spremeni:






  (a) | center „Ath“ se črta; |
| --- | --- | --- |

3.

razdelek z naslovom „BELGIQUE“ se spremeni:

(a)

center „Ath“ se črta;

| (b) | za centrom Liège se doda center „Seneffe“ za navadno pšenico in ječmen. |
| --- | --- |

(b)

za centrom Liège se doda center „Seneffe“ za navadno pšenico in ječmen.

| 4. | razdelek z naslovom „BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND“ se spremeni:






  (a) | v deželi „Brandenburg“ se poimenovanje centra „Gusow“ zamenja z „Gusow-Platkow“, |
| --- | --- | --- |

4.

razdelek z naslovom „BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND“ se spremeni:

(a)

v deželi „Brandenburg“ se poimenovanje centra „Gusow“ zamenja z „Gusow-Platkow“,

| (b) | v deželi „Sachsen-Anhalt“ se poimenovanje centra „Vahldorf“ zamenja z „Niedere Borde“ |
| --- | --- |

(b)

v deželi „Sachsen-Anhalt“ se poimenovanje centra „Vahldorf“ zamenja z „Niedere Borde“

| 5. | razdelek z naslovom „FRANCE“ se spremeni:






  (a) | besedilo, ki se nanaša na departma „Creuse-23“, se spremeni:






  (i) | center „Reterre“ se črta; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

razdelek z naslovom „FRANCE“ se spremeni:

(a)

besedilo, ki se nanaša na departma „Creuse-23“, se spremeni:

(i)

center „Reterre“ se črta;

| (ii) | vrstica, ki se nanaša na center „Maison-Feyne“, se nadomesti z:










  „Maison-Feyne | + | + | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vrstica, ki se nanaša na center „Maison-Feyne“, se nadomesti z:

„Maison-Feyne

+

+

–

–

–“

| (b) | besedilo, ki se nanaša na departma „Haute-Loire-43“, se spremeni:






  (i) | vrstica, ki se nanaša na center „Brioude“, se nadomesti z:










  „Brioude | + | – | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

besedilo, ki se nanaša na departma „Haute-Loire-43“, se spremeni:

(i)

vrstica, ki se nanaša na center „Brioude“, se nadomesti z:

„Brioude

+

–

–

–

–“

| (ii) | center „Le Puy“ se črta; |
| --- | --- |

(ii)

center „Le Puy“ se črta;

| (c) | v departmaju „Puy-de-Dôme-63“ se vrstica, ki se nanaša na center „Issoire“, nadomesti z:










  „Issoire | + | – | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

v departmaju „Puy-de-Dôme-63“ se vrstica, ki se nanaša na center „Issoire“, nadomesti z:

„Issoire

+

–

–

–

–“

| (d) | besedilo, ki se nanaša na departma „Somme-80“, se spremeni z naslednjim:










  „Somme — 80 |
| --- | --- |
| Abbeville | + | + | – | – | – |
| Beauquesne | + | + | – | – | – |
| Languevoisin | + | + | – | + | – |
| Moislains | + | + | – | + | – |
| Montdidier | + | + | – | + | – |
| Poix-de-Picardie | + | + | – | – | – |
| Saleux | + | + | – | – | –“ |

(d)

besedilo, ki se nanaša na departma „Somme-80“, se spremeni z naslednjim:

„Somme — 80

Abbeville

+

+

–

–

–

Beauquesne

+

+

–

–

–

Languevoisin

+

+

–

+

–

Moislains

+

+

–

+

–

Montdidier

+

+

–

+

–

Poix-de-Picardie

+

+

–

–

–

Saleux

+

+

–

–

–“

| 6. | po razdelku z naslovom „NEDERLAND“ se vstavi naslednji razdelek:










  1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ROMÂNIA |
| Alba |
| Blaj | + | – | – | + | – |
| Sebeș | + | – | – | + | – |
| Alba iulia | + | – | – | – | – |
| Arad |
| Arad | + | + | – | + | + |
| Pecica | + | + | – | + | – |
| Chișinău-criș | + | + | – | + | – |
| Pâncota | + | + | – | + | – |
| Argeș |
| Miroși | + | + | – | + | – |
| Bascov | + | + | – | + | – |
| Topoloveni | + | + | – | – | – |
| Bacău |
| Sascut | + | – | – | + | – |
| Bihor |
| Oradea | + | + | – | + | – |
| Salonta | + | + | – | + | – |
| Marghita | + | + | – | + | – |
| Săcuieni | + | + | – | + | – |
| Bistrita năsăud |
| Lechinta | + | – | – | – | – |
| Botoșani |
| săveni | + | – | – | + | – |
| Brăila |
| Făurei | + | – | – | + | – |
| Însurătei | + | – | – | + | – |
| Brăila | + | – | – | + | – |
| Movila miresei | + | – | – | + | – |
| Brașov |
| Codlea | + | – | – | – | – |
| Buzău |
| Pogoanele | + | – | – | + | – |
| Buzău | + | – | – | + | – |
| Râmnicu sărat | + | – | – | + | – |
| Mihăilești | + | – | – | + | – |
| Caraș-severin |
| Grădinari | + | – | – | – | – |
| Călărași |
| Călărași | + | + | – | + | – |
| fundulea | + | + | – | + | – |
| Lehliu | + | + | – | + | – |
| Vlad țepeș | + | + | – | + | – |
| Cluj |
| Gherla | + | – | – | – | – |
| Constanța |
| Medgidia | + | + | – | + | – |
| Cobadin | + | + | – | + | – |
| N. Bălcescu | + | + | – | + | – |
| Negru vodă | + | + | – | + | – |
| Casimcea | + | + | – | + | – |
| Covasna |
| Covasna | + | – | – | – | – |
| Tg. Secuiesc | + | – | – | – | – |
| Ozun | + | – | – | – | – |
| Dâmbovița |
| Titu | + | – | – | + | – |
| Găiești | + | – | – | + | – |
| Răcari | + | – | – | + | – |
| Tărgoviște | + | – | – | + | – |
| Dolj |
| Băilești | + | + | – | + | – |
| Leu | + | + | – | + | – |
| Dobrești | + | + | – | + | – |
| Moțăței | + | + | – | + | – |
| Filiași | + | + | – | + | – |
| Portărești | + | + | – | + | – |
| Galați |
| Tecuci | + | – | – | – | – |
| Independența | + | – | – | + | – |
| Galați | + | – | – | + | – |
| Berești | + | – | – | – | – |
| Matca | + | – | – | + | – |
| Giurgiu |
| Giurgiu | + | + | – | + | – |
| Mihăilești | + | + | – | + | – |
| Băneasa | + | + | – | + | – |
| Izvoarele | + | + | – | + | – |
| Gorj |
| Tg. cărbunești | + | – | – | – | – |
| Harghita |
| Sânsimion | + | – | – | – | – |
| Hunedoara |
| Hațeg | + | – | – | – | – |
| Ialomița |
| Tăndărei | + | – | – | + | – |
| Fetești | + | – | + | + | – |
| Slobozia | + | – | – | + | – |
| Urziceni | + | – | – | + | – |
| Fierbinți | + | – | – | + | – |
| Iași |
| Iași | + | – | – | + | – |
| Ilfov |
| Balotești | + | + | – | + | – |
| Dragomirești Vale | + | + | – | + | – |
| Maramureș |
| Ulmeni | + | – | – | – | – |
| Mehedinți |
| Prunișor | + | + | – | + | – |
| Vânju mare | + | + | – | + | – |
| Mureș |
| Luduș | + | + | – | – | – |
| Tg. Mureș | + | + | – | – | – |
| Neamț |
| Roman | + | – | – | – | – |
| Olt |
| Drăgănești olt | + | + | – | + | – |
| Caracal | + | + | – | + | – |
| Piatra olt | + | + | – | + | – |
| Slatina | + | + | – | + | – |
| Corabia | + | + | – | + | – |
| Prahova |
| Ploiești | + | – | – | – | – |
| Satu Mare |
| Carei | + | + | – | + | – |
| Satu Mare | + | + | – | + | – |
| Tășnad | + | + | – | + | – |
| Sanislau | + | + | – | + | – |
| Sălaj |
| Jibou | + | – | – | – | – |
| Sibiu |
| Agnita | + | – | – | – | – |
| Suceava |
| Fălticeni | + | – | – | – | – |
| Teleorman |
| Videle | + | + | – | + | – |
| Drăgănești Vlașca | + | + | – | + | – |
| Alexandria | + | + | – | + | – |
| Roșiorii de Vede | + | + | – | + | – |
| Dobrotești | + | + | – | + | – |
| Turnu Măgurele | + | + | – | + | – |
| Timiș |
| Timișoara | + | + | – | + | – |
| Lugoj | + | + | – | + | – |
| Deta | + | + | – | + | – |
| Sânicolau Mare | + | + | – | + | – |
| Topolovătu Mare | + | + | – | + | – |
| Orțișoara | + | + | – | + | – |
| Tulcea |
| Tulcea | + | – | – | + | – |
| Babadag | + | – | – | + | – |
| Cataloi | + | – | – | + | – |
| Baia | + | – | – | + | – |
| Vaslui |
| Bârlad | + | – | – | – | – |
| Vaslui | + | – | – | – | – |
| Huși | + | – | – | – | – |
| Vâlcea |
| Drăgășani | + | – | – | – | – |
| Vrancea |
| Focșani | + | – | – | – | – |
| Gugești | + | – | – | – | – |
| Pădureni | + | – | – | – | –“ |

6.

po razdelku z naslovom „NEDERLAND“ se vstavi naslednji razdelek:

1

2

4

5

6

7

„ROMÂNIA

Alba

Blaj

+

–

–

+

–

Sebeș

+

–

–

+

–

Alba iulia

+

–

–

–

–

Arad

Arad

+

+

–

+

+

Pecica

+

+

–

+

–

Chișinău-criș

+

+

–

+

–

Pâncota

+

+

–

+

–

Argeș

Miroși

+

+

–

+

–

Bascov

+

+

–

+

–

Topoloveni

+

+

–

–

–

Bacău

Sascut

+

–

–

+

–

Bihor

Oradea

+

+

–

+

–

Salonta

+

+

–

+

–

Marghita

+

+

–

+

–

Săcuieni

+

+

–

+

–

Bistrita năsăud

Lechinta

+

–

–

–

–

Botoșani

săveni

+

–

–

+

–

Brăila

Făurei

+

–

–

+

–

Însurătei

+

–

–

+

–

Brăila

+

–

–

+

–

Movila miresei

+

–

–

+

–

Brașov

Codlea

+

–

–

–

–

Buzău

Pogoanele

+

–

–

+

–

Buzău

+

–

–

+

–

Râmnicu sărat

+

–

–

+

–

Mihăilești

+

–

–

+

–

Caraș-severin

Grădinari

+

–

–

–

–

Călărași

Călărași

+

+

–

+

–

fundulea

+

+

–

+

–

Lehliu

+

+

–

+

–

Vlad țepeș

+

+

–

+

–

Cluj

Gherla

+

–

–

–

–

Constanța

Medgidia

+

+

–

+

–

Cobadin

+

+

–

+

–

N. Bălcescu

+

+

–

+

–

Negru vodă

+

+

–

+

–

Casimcea

+

+

–

+

–

Covasna

Covasna

+

–

–

–

–

Tg. Secuiesc

+

–

–

–

–

Ozun

+

–

–

–

–

Dâmbovița

Titu

+

–

–

+

–

Găiești

+

–

–

+

–

Răcari

+

–

–

+

–

Tărgoviște

+

–

–

+

–

Dolj

Băilești

+

+

–

+

–

Leu

+

+

–

+

–

Dobrești

+

+

–

+

–

Moțăței

+

+

–

+

–

Filiași

+

+

–

+

–

Portărești

+

+

–

+

–

Galați

Tecuci

+

–

–

–

–

Independența

+

–

–

+

–

Galați

+

–

–

+

–

Berești

+

–

–

–

–

Matca

+

–

–

+

–

Giurgiu

Giurgiu

+

+

–

+

–

Mihăilești

+

+

–

+

–

Băneasa

+

+

–

+

–

Izvoarele

+

+

–

+

–

Gorj

Tg. cărbunești

+

–

–

–

–

Harghita

Sânsimion

+

–

–

–

–

Hunedoara

Hațeg

+

–

–

–

–

Ialomița

Tăndărei

+

–

–

+

–

Fetești

+

–

+

+

–

Slobozia

+

–

–

+

–

Urziceni

+

–

–

+

–

Fierbinți

+

–

–

+

–

Iași

Iași

+

–

–

+

–

Ilfov

Balotești

+

+

–

+

–

Dragomirești Vale

+

+

–

+

–

Maramureș

Ulmeni

+

–

–

–

–

Mehedinți

Prunișor

+

+

–

+

–

Vânju mare

+

+

–

+

–

Mureș

Luduș

+

+

–

–

–

Tg. Mureș

+

+

–

–

–

Neamț

Roman

+

–

–

–

–

Olt

Drăgănești olt

+

+

–

+

–

Caracal

+

+

–

+

–

Piatra olt

+

+

–

+

–

Slatina

+

+

–

+

–

Corabia

+

+

–

+

–

Prahova

Ploiești

+

–

–

–

–

Satu Mare

Carei

+

+

–

+

–

Satu Mare

+

+

–

+

–

Tășnad

+

+

–

+

–

Sanislau

+

+

–

+

–

Sălaj

Jibou

+

–

–

–

–

Sibiu

Agnita

+

–

–

–

–

Suceava

Fălticeni

+

–

–

–

–

Teleorman

Videle

+

+

–

+

–

Drăgănești Vlașca

+

+

–

+

–

Alexandria

+

+

–

+

–

Roșiorii de Vede

+

+

–

+

–

Dobrotești

+

+

–

+

–

Turnu Măgurele

+

+

–

+

–

Timiș

Timișoara

+

+

–

+

–

Lugoj

+

+

–

+

–

Deta

+

+

–

+

–

Sânicolau Mare

+

+

–

+

–

Topolovătu Mare

+

+

–

+

–

Orțișoara

+

+

–

+

–

Tulcea

Tulcea

+

–

–

+

–

Babadag

+

–

–

+

–

Cataloi

+

–

–

+

–

Baia

+

–

–

+

–

Vaslui

Bârlad

+

–

–

–

–

Vaslui

+

–

–

–

–

Huși

+

–

–

–

–

Vâlcea

Drăgășani

+

–

–

–

–

Vrancea

Focșani

+

–

–

–

–

Gugești

+

–

–

–

–

Pădureni

+

–

–

–

–“

| 7. | v razdelku z naslovom „OSTERREICH“ se vrstica, ki se nanaša na center „Ennsdorf“ nadomesti z naslednjim:










  „Ennsdorf | + | + | – | + | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

v razdelku z naslovom „OSTERREICH“ se vrstica, ki se nanaša na center „Ennsdorf“ nadomesti z naslednjim:

„Ennsdorf

+

+

–

+

–“

| 8. | razdelek z naslovom „CESKA REPUBLIKA“ se spremeni:






  (a) | besedilo, ki se nanaša na okraj „Středočeský kraj“, se spremeni:






  (i) | centra „Lysa n. L.“ in „Beroun“ se črtata; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

razdelek z naslovom „CESKA REPUBLIKA“ se spremeni:

(a)

besedilo, ki se nanaša na okraj „Středočeský kraj“, se spremeni:

(i)

centra „Lysa n. L.“ in „Beroun“ se črtata;

| (ii) | doda se naslednje:










  „Mesice | + | – | – | – | – |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zdice | + | – | – | – | –“ |

(ii)

doda se naslednje:

„Mesice

+

–

–

–

–

Zdice

+

–

–

–

–“

| (b) | besedilo, ki se nanaša na okraj „Karlovarský kraj“, se nadomesti z :










  „Karlovarský kraj |
| --- | --- |
| Nebanice | + | – | – | – | –“ |

(b)

besedilo, ki se nanaša na okraj „Karlovarský kraj“, se nadomesti z :

„Karlovarský kraj

Nebanice

+

–

–

–

–“

| (c) | besedilo, ki se nanaša na okraj „Jihomoravský kraj“, se spremeni:






  (i) | vrstica, ki se nanaša na center „Hodonice“, se nadomesti z:










  „Hodonice | + | – | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

besedilo, ki se nanaša na okraj „Jihomoravský kraj“, se spremeni:

(i)

vrstica, ki se nanaša na center „Hodonice“, se nadomesti z:

„Hodonice

+

–

–

–

–“

| (ii) | doda se naslednje:










  „Hosteradice | – | – | – | + | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednje:

„Hosteradice

–

–

–

+

–“

| (d) | v okraju „Moravskoslezský kraj“ se doda center „Mesto Albrechtice“ za navadno pšenico; |
| --- | --- |

(d)

v okraju „Moravskoslezský kraj“ se doda center „Mesto Albrechtice“ za navadno pšenico;

| 9. | razdelek z naslovom „LIETUVA“ se spremeni:






  (a) | vrstica, ki se nanaša na center „Alytus“, se nadomesti z:










  „Alytus | + | + | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9.

razdelek z naslovom „LIETUVA“ se spremeni:

(a)

vrstica, ki se nanaša na center „Alytus“, se nadomesti z:

„Alytus

+

+

–

–

–“

| (b) | vrstica, ki se nanaša na center „Marijampole“, se nadomesti z:










  „Marijampole | + | + | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrstica, ki se nanaša na center „Marijampole“, se nadomesti z:

„Marijampole

+

+

–

–

–“

| (c) | vstavi se naslednje:










  „Pakruojis | + | + | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednje:

„Pakruojis

+

+

–

–

–“

| 10. | razdelek z naslovom „MAGYARORSZAG“ se spremeni:






  (a) | vrstica, ki se nanaša na center „Kaposvar“, se nadomesti z:










  „Kaposvar | + | + | – | + | +“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

razdelek z naslovom „MAGYARORSZAG“ se spremeni:

(a)

vrstica, ki se nanaša na center „Kaposvar“, se nadomesti z:

„Kaposvar

+

+

–

+

+“

| (b) | vrstica, ki se nanaša na center „Encs“, se nadomesti z:










  „Encs | + | + | – | + | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrstica, ki se nanaša na center „Encs“, se nadomesti z:

„Encs

+

+

–

+

–“

| 11. | v razdelku z naslovom „SLOVENSKO“ se doda naslednje v regiji „Košický kraj“:










  „Dobra | – | + | – | – | –“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11.

v razdelku z naslovom „SLOVENSKO“ se doda naslednje v regiji „Košický kraj“:

„Dobra

–

+

–

–

–“

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/65

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2005/2006

z dne 22. decembra 2006

o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra (RVP) s poreklom iz Malezije in Tajvana

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek postopka

| (1) | Dne 12. aprila 2006 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („RVP“) s poreklom iz Malezije in Tajvana v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. aprila 2006 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („RVP“) s poreklom iz Malezije in Tajvana v Skupnost.

| (2) | Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki ga je Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques („CIRFS“ ali „pritožnik“) 3. marca 2006 vložil v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 %, skupne proizvodnje RVP Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki ga je Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques („CIRFS“ ali „pritožnik“) 3. marca 2006 vložil v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 50 %, skupne proizvodnje RVP Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.

2.   Veljavni ukrepi

| (3) | Svet je marca 2005 z Uredbo (ES) št. 428/2005 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije ter spremenil veljavne protidampinške dajatve na RVP s poreklom iz Republike Koreje. Dokončne protidampinške dajatve pa veljajo tudi za uvoz RVP iz Belorusije (5). |
| --- | --- |

(3)

Svet je marca 2005 z Uredbo (ES) št. 428/2005 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije ter spremenil veljavne protidampinške dajatve na RVP s poreklom iz Republike Koreje. Dokončne protidampinške dajatve pa veljajo tudi za uvoz RVP iz Belorusije (5).

3.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Maleziji in Tajvanu, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic ter pritožnike in vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. Strankam se je na zahtevo omogočilo tudi zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Maleziji in Tajvanu, uvoznike/trgovce in njihova združenja, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic ter pritožnike in vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. Strankam se je na zahtevo omogočilo tudi zaslišanje.

| (5) | Glede na očitno veliko število tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, in veliko število proizvajalcev in uvoznikov RVP v Skupnosti, je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, in veliko število proizvajalcev in uvoznikov RVP v Skupnosti, je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (6) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki iz Tajvana, proizvajalci in uvozniki Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kakor je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z RVP, v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ (OP)). |
| --- | --- |

(6)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki iz Tajvana, proizvajalci in uvozniki Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kakor je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z RVP, v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ (OP)).

| (7) | V primeru Tajvana je devet družb odgovorilo na vprašanja o vzorčenju. Osem od devetih je poročalo o izvozu v Skupnost v OP. Štiri družbe, ki predstavljajo več kot 80 % predložene izvozne količine v Skupnost v OP, so bile vključene v vzorec. Vzorec je bil izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje s tajvanskimi oblastmi, ki niso predložile pripomb. Vzorec je bil sestavljen iz naslednjih družb:






  — | Far Eastern Textile Ltd. |
| --- | --- | --- |

(7)

V primeru Tajvana je devet družb odgovorilo na vprašanja o vzorčenju. Osem od devetih je poročalo o izvozu v Skupnost v OP. Štiri družbe, ki predstavljajo več kot 80 % predložene izvozne količine v Skupnost v OP, so bile vključene v vzorec. Vzorec je bil izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje s tajvanskimi oblastmi, ki niso predložile pripomb. Vzorec je bil sestavljen iz naslednjih družb:

—

Far Eastern Textile Ltd.

| — | Nan Ya Plastics Corporation |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

| — | Tuntex Distinct Corporation in njena povezana družba Tuntex Synthetic Corporation |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation in njena povezana družba Tuntex Synthetic Corporation

| (8) | Kar zadeva uvoznike v Evropsko skupnost, so se javili le trije nepovezani uvozniki in pravočasno predložili zahtevane informacije. Zato ni bilo treba uporabiti metodologije vzorčenja. Tem trem nepovezanim družbam so bili poslani vprašalniki, vendar pa dve od teh kasneje nista več sodelovali, saj nista želeli v celoti izpolniti navedenih vprašalnikov. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva uvoznike v Evropsko skupnost, so se javili le trije nepovezani uvozniki in pravočasno predložili zahtevane informacije. Zato ni bilo treba uporabiti metodologije vzorčenja. Tem trem nepovezanim družbam so bili poslani vprašalniki, vendar pa dve od teh kasneje nista več sodelovali, saj nista želeli v celoti izpolniti navedenih vprašalnikov.

| (9) | Kar zadeva proizvajalce industrije Skupnosti, so se javili le trije, pravočasno predložili zahtevane informacije in bile pripravljeni odgovoriti na vprašalnike. Zato ni bilo treba uporabiti metodologije vzorčenja. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva proizvajalce industrije Skupnosti, so se javili le trije, pravočasno predložili zahtevane informacije in bile pripravljeni odgovoriti na vprašalnike. Zato ni bilo treba uporabiti metodologije vzorčenja.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in/ali vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela odgovore od dveh malezijskih proizvajalcev izvoznikov, štirih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec, ene družbe, povezane s tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, in treh proizvajalcev Skupnosti, enega nepovezanega uvoznika, enega dobavitelja surovin in sedmih uporabnikov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in/ali vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela odgovore od dveh malezijskih proizvajalcev izvoznikov, štirih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec, ene družbe, povezane s tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, in treh proizvajalcev Skupnosti, enega nepovezanega uvoznika, enega dobavitelja surovin in sedmih uporabnikov.

| (11) | Komisija je preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti:






  — | Advansa GmbH, Hamm, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti:

—

Advansa GmbH, Hamm, Nemčija

| — | Wellman International Ltd., Kells, Irska |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Irska

| — | La Seda de Barcelona, Barcelona, Španija |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona, Barcelona, Španija

| (b) | Nepovezan uvoznik:






  — | SIMP SPA, Verona, Italija |
| --- | --- | --- |

(b)

Nepovezan uvoznik:

—

SIMP SPA, Verona, Italija

| (c) | Uporabniki:






  — | Tharreau Industries, Chemillé, Francija |
| --- | --- | --- |

(c)

Uporabniki:

—

Tharreau Industries, Chemillé, Francija

| — | Libeltex, Meulebeke, Belgija |
| --- | --- |

—

Libeltex, Meulebeke, Belgija

| (d) | Proizvajalci izvozniki v Maleziji:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki v Maleziji:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang

| (e) | Proizvajalci izvozniki v Tajvanu:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalci izvozniki v Tajvanu:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County, in njena povezana družba Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County, in njena povezana družba Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County

4.   Obdobje preiskave

| (12) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca OP („obravnavano obdobje“ ali obdobje preiskave škode „OPŠ“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca OP („obravnavano obdobje“ ali obdobje preiskave škode „OPŠ“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

5.   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00. Za ta izdelek se ponavadi uporablja ime rezana poliestrska vlakna. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00. Za ta izdelek se ponavadi uporablja ime rezana poliestrska vlakna.

| (14) | Izdelek je osnovni material, ki se uporablja pri različnih stopnjah proizvodnega postopka tekstilnih izdelkov. RVP se v Skupnosti uporablja predvsem za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilnih izdelkov, pomešan z drugimi vlakni, npr. bombažem in volno ali, za netkano uporabo, npr. zapolnjevanje, tj. polnjenje ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in suknjičev. |
| --- | --- |

(14)

Izdelek je osnovni material, ki se uporablja pri različnih stopnjah proizvodnega postopka tekstilnih izdelkov. RVP se v Skupnosti uporablja predvsem za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilnih izdelkov, pomešan z drugimi vlakni, npr. bombažem in volno ali, za netkano uporabo, npr. zapolnjevanje, tj. polnjenje ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in suknjičev.

| (15) | Prodajajo se različne vrste izdelka, ki jih je mogoče prepoznati po različnih lastnostih, kot so teža, trdnost, lesk in silikonska obdelava, ali po uvrstitvi v družine izdelka, npr. okrogla, votla, bikomponentna vlakna in posebnosti, npr. obarvana ali trilobalna vlakna. Z vidika izdelka je mogoče razlikovati med primarnim RVP, izdelanim iz primarnih surovin, in regeneriranim RVP, izdelanim iz recikliranega poliestra. Kakovost pa je lahko podstandardna ali prvorazredna. |
| --- | --- |

(15)

Prodajajo se različne vrste izdelka, ki jih je mogoče prepoznati po različnih lastnostih, kot so teža, trdnost, lesk in silikonska obdelava, ali po uvrstitvi v družine izdelka, npr. okrogla, votla, bikomponentna vlakna in posebnosti, npr. obarvana ali trilobalna vlakna. Z vidika izdelka je mogoče razlikovati med primarnim RVP, izdelanim iz primarnih surovin, in regeneriranim RVP, izdelanim iz recikliranega poliestra. Kakovost pa je lahko podstandardna ali prvorazredna.

| (16) | Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, kakor je opredeljen v uvodni izjavi (13), kljub razlikam v vrsti dejavnikov, kakor je opredeljeno v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter se uporabljajo za enake namene. Zato in zaradi trenutnega protidampinškega postopka se vse vrste zadevnega izdelka obravnavajo kot en izdelek. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, kakor je opredeljen v uvodni izjavi (13), kljub razlikam v vrsti dejavnikov, kakor je opredeljeno v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter se uporabljajo za enake namene. Zato in zaradi trenutnega protidampinškega postopka se vse vrste zadevnega izdelka obravnavajo kot en izdelek.

6.   Podobni izdelek

| (17) | Zadevni izdelek, RVP, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ter RVP, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu obeh držav izvoznic, imajo v bistvu enake osnovne fizične in kemične lastnosti in enake uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek, RVP, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ter RVP, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu obeh držav izvoznic, imajo v bistvu enake osnovne fizične in kemične lastnosti in enake uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

7.   Splošna metodologija

| (18) | V nadaljevanju je opisana splošna metodologija. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico. |
| --- | --- |

(18)

V nadaljevanju je opisana splošna metodologija. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico.

7.1   Normalna vrednost

| (19) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja RVP reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza proizvajalca v Skupnost. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja RVP reprezentativna, to pomeni, ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza proizvajalca v Skupnost.

| (20) | Komisija je nato opredelila, katere vrste RVP, prodane na domačem trgu, so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. V zvezi s preiskavo na podlagi določene vrste izdelka in kakor je navedeno v uvodni izjavi (17), je Komisija vrste izdelka v domači prodaji in izvožene vrste izdelka s podobnim poreklom, denom, sestavo, prerezom, leskom, barvo, silikonsko obdelavo, kakovostjo in uporabo obravnavala kot neposredno primerljive. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je nato opredelila, katere vrste RVP, prodane na domačem trgu, so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. V zvezi s preiskavo na podlagi določene vrste izdelka in kakor je navedeno v uvodni izjavi (17), je Komisija vrste izdelka v domači prodaji in izvožene vrste izdelka s podobnim poreklom, denom, sestavo, prerezom, leskom, barvo, silikonsko obdelavo, kakovostjo in uporabo obravnavala kot neposredno primerljive.

| (21) | Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojih domačih trgih in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto RVP, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste RVP se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje navedene vrste izdelka v OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste RVP, izvožene v Skupnost. |
| --- | --- |

(21)

Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojih domačih trgih in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto RVP, ki je bila prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste RVP se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje navedene vrste izdelka v OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste RVP, izvožene v Skupnost.

| (22) | Z ugotovitvijo deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste RVP neodvisnim strankam je Komisija nato preverila, ali se za domačo prodajo posamezne vrste RVP, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Z ugotovitvijo deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste RVP neodvisnim strankam je Komisija nato preverila, ali se za domačo prodajo posamezne vrste RVP, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (23) | V primerih, ko je obseg prodaje določene vrste RVP, prodane po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste, in ko je bilo tehtano povprečje cen te vrste enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(23)

V primerih, ko je obseg prodaje določene vrste RVP, prodane po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste, in ko je bilo tehtano povprečje cen te vrste enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (24) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste RVP znašal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj, ali je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste. |
| --- | --- |

(24)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste RVP znašal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali manj, ali je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

| (25) | V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka znašal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(25)

V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka znašal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje te vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (26) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V takih primerih in v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost sestavljena na podlagi lastnih proizvodnih stroškov vsakega proizvajalca izvoznika, povečanih za ustrezno vrednost prodajnih, splošnih in administrativnih („PSA“) stroškov in ustrezno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(26)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V takih primerih in v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost sestavljena na podlagi lastnih proizvodnih stroškov vsakega proizvajalca izvoznika, povečanih za ustrezno vrednost prodajnih, splošnih in administrativnih („PSA“) stroškov in ustrezno stopnjo dobička.

| (27) | Zato je Komisija preučila, ali so podatki o nastalih stroških PSA in dobičku, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(27)

Zato je Komisija preučila, ali so podatki o nastalih stroških PSA in dobičku, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi.

| (28) | Dejanski domači stroški PSA so se šteli za zanesljive, ko se je obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega, kakor je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Domača stopnja dobička je bila določena na podlagi domače prodaje, opravljene v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(28)

Dejanski domači stroški PSA so se šteli za zanesljive, ko se je obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega, kakor je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Domača stopnja dobička je bila določena na podlagi domače prodaje, opravljene v običajnem poteku trgovine.

| (29) | V vseh primerih, kjer ti pogoji niso bili izpolnjeni, je Komisija preverila, ali bi se v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe lahko uporabili podatki drugih izvoznikov ali proizvajalcev na domačem trgu države porekla. Ko so bili zanesljivi podatki na voljo samo za enega proizvajalca, povprečja iz člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti in preverjeno je bilo, ali so bili izpolnjeni pogoji iz člena 2(6)(b), tj. uporaba podatkov glede proizvodnje in prodaje enake splošne kategorije izdelkov za zadevnega izvoznika ali proizvajalca. Ko taki podatki o stroških PSA in dobičku niso bili na voljo ali jih proizvajalec izvoznik ni predložil, so bili stroški PSA ter dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi kakršne koli druge primerne metode. |
| --- | --- |

(29)

V vseh primerih, kjer ti pogoji niso bili izpolnjeni, je Komisija preverila, ali bi se v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe lahko uporabili podatki drugih izvoznikov ali proizvajalcev na domačem trgu države porekla. Ko so bili zanesljivi podatki na voljo samo za enega proizvajalca, povprečja iz člena 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti in preverjeno je bilo, ali so bili izpolnjeni pogoji iz člena 2(6)(b), tj. uporaba podatkov glede proizvodnje in prodaje enake splošne kategorije izdelkov za zadevnega izvoznika ali proizvajalca. Ko taki podatki o stroških PSA in dobičku niso bili na voljo ali jih proizvajalec izvoznik ni predložil, so bili stroški PSA ter dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi kakršne koli druge primerne metode.

7.2   Izvozna cena

| (30) | Ker je bil ves izvoz opravljen neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(30)

Ker je bil ves izvoz opravljen neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

7.3   Primerjava

| (31) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer so bile primerne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(31)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer so bile primerne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

7.4   Stopnje dampinga

| (32) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj.

| (33) | Ustaljena praksa Komisije je, da za določitev stopnje dampinga povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce, ki pripadajo isti skupini, obravnava kot en subjekt in da tako zanje določi enotno stopnjo dampinga. Tako je predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dampinga spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(33)

Ustaljena praksa Komisije je, da za določitev stopnje dampinga povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce, ki pripadajo isti skupini, obravnava kot en subjekt in da tako zanje določi enotno stopnjo dampinga. Tako je predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dampinga spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek družbe z najnižjo individualno stopnjo dampinga.

| (34) | V skladu s to prakso so se povezani proizvajalci izvozniki, ki so pripadali istim skupinam, obravnavali kot en subjekt in jim je bila dodeljena enotna stopnja dampinga, ki se je izračunala na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga sodelujočih proizvajalcev v zadevni skupini. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s to prakso so se povezani proizvajalci izvozniki, ki so pripadali istim skupinam, obravnavali kot en subjekt in jim je bila dodeljena enotna stopnja dampinga, ki se je izračunala na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga sodelujočih proizvajalcev v zadevni skupini.

| (35) | Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so se javili v skladu s členom 17 osnovne uredbe, vendar niso bili del vzorca, se je stopnja dampinga določila na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga družb, izbranih v vzorcu v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so se javili v skladu s členom 17 osnovne uredbe, vendar niso bili del vzorca, se je stopnja dampinga določila na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga družb, izbranih v vzorcu v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (36) | Za navedene proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga določena na podlagi dejstev, dosegljivih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je bila raven nesodelovanja najprej določena s primerjavo obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(36)

Za navedene proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga določena na podlagi dejstev, dosegljivih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je bila raven nesodelovanja najprej določena s primerjavo obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu med obdobjem preiskave.

| (37) | Ker je bila raven sodelovanja nizka za obe državi izvoznici, tj. izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz vsake države izvoznice je predstavljal manj kot 80 % obsega uvoza iz navedene države, se je preostala stopnja dampinga določila na podlagi povprečja najvišjih dampinških transakcij, v reprezentativnih količinah, sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Ta pristop je bil potreben tudi zato, da nesodelovanje ne bi bilo nagrajeno, in ker ni bilo drugih dokazov za damping nesodelujočih strank na nižji stopnji. |
| --- | --- |

(37)

Ker je bila raven sodelovanja nizka za obe državi izvoznici, tj. izvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz vsake države izvoznice je predstavljal manj kot 80 % obsega uvoza iz navedene države, se je preostala stopnja dampinga določila na podlagi povprečja najvišjih dampinških transakcij, v reprezentativnih količinah, sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Ta pristop je bil potreben tudi zato, da nesodelovanje ne bi bilo nagrajeno, in ker ni bilo drugih dokazov za damping nesodelujočih strank na nižji stopnji.

7.5   Malezija

| (38) | Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od dveh proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od dveh proizvajalcev izvoznikov.

7.5.1   Normalna vrednost

| (39) | Eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni imel zadostne reprezentativne prodaje podobnega izdelka na svojem domačem trgu. |
| --- | --- |

(39)

Eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni imel zadostne reprezentativne prodaje podobnega izdelka na svojem domačem trgu.

| (40) | Zato se je normalna vrednost sestavila na način, kakor je opisan v uvodni izjavi (26) zgoraj. |
| --- | --- |

(40)

Zato se je normalna vrednost sestavila na način, kakor je opisan v uvodni izjavi (26) zgoraj.

| (41) | Preiskava je pokazala, da je družba prikazala prenizke proizvodne stroške, saj so bili tovarniški režijski stroški (vključno z amortizacijo, najemnino, plačami in vzdrževanjem), ki so dejansko nastali v OP, prerazporejeni med stroške PSA. Družba je trdila, da je s tem načinom želela prikazati nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti svojih proizvodnih obratov. Vendar pa dejanski nastali stroški vključujejo tudi prerazporejene tovarniške režijske stroške. Dejstvo, da je družba delovala le z delom svoje polne proizvodne zmogljivosti, pa ne pomeni, da taki proizvodni obrati niso povzročali stroškov. Taki stroški so bili dejansko knjiženi v računovodski evidenci družbe in ker so neposredno povezani s proizvodnjo podobnega izdelka, je treba popraviti predložene proizvodne stroške. |
| --- | --- |

(41)

Preiskava je pokazala, da je družba prikazala prenizke proizvodne stroške, saj so bili tovarniški režijski stroški (vključno z amortizacijo, najemnino, plačami in vzdrževanjem), ki so dejansko nastali v OP, prerazporejeni med stroške PSA. Družba je trdila, da je s tem načinom želela prikazati nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti svojih proizvodnih obratov. Vendar pa dejanski nastali stroški vključujejo tudi prerazporejene tovarniške režijske stroške. Dejstvo, da je družba delovala le z delom svoje polne proizvodne zmogljivosti, pa ne pomeni, da taki proizvodni obrati niso povzročali stroškov. Taki stroški so bili dejansko knjiženi v računovodski evidenci družbe in ker so neposredno povezani s proizvodnjo podobnega izdelka, je treba popraviti predložene proizvodne stroške.

| (42) | Ker v obdobju preiskave ni bilo domače prodaje podobnega izdelka in podatkov o enaki splošni kategoriji izdelkov, so se stroški PSA določili v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Natančneje, stroški PSA so temeljili na skupni prodaji vseh izdelkov na domačem trgu. Taki stroški so se za vsako izvoženo vrsto izdelka dodali povprečnim proizvodnim stroškom družbe med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(42)

Ker v obdobju preiskave ni bilo domače prodaje podobnega izdelka in podatkov o enaki splošni kategoriji izdelkov, so se stroški PSA določili v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Natančneje, stroški PSA so temeljili na skupni prodaji vseh izdelkov na domačem trgu. Taki stroški so se za vsako izvoženo vrsto izdelka dodali povprečnim proizvodnim stroškom družbe med obdobjem preiskave.

| (43) | V zvezi z dobičkom in ker ni bilo nobene druge ustrezne podlage, se je uporabila 5 % stopnja dobička. Na voljo ni bilo nobenih informacij, ki bi nakazovale, da takšna stopnja dobička presega dobiček, ki ga imajo ponavadi drugi izvozniki ali proizvajalci pri prodaji izdelka enake splošne kategorije na domačem trgu v Maleziji, kakor zahteva člen 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi z dobičkom in ker ni bilo nobene druge ustrezne podlage, se je uporabila 5 % stopnja dobička. Na voljo ni bilo nobenih informacij, ki bi nakazovale, da takšna stopnja dobička presega dobiček, ki ga imajo ponavadi drugi izvozniki ali proizvajalci pri prodaji izdelka enake splošne kategorije na domačem trgu v Maleziji, kakor zahteva člen 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (44) | Drugi sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel reprezentativno domačo prodajo podobnega izdelka na svojem domačem trgu. Vendar pa prodaja v običajnem teku trgovine ni bila dovolj obsežna, da bi normalna vrednost lahko temeljila na dejanskih domačih cenah. Zato se je morala določiti normalna vrednost. Stroški PSA so v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih družbe za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka. Za dobiček se je v skladu z drugim proizvajalcem izvoznikom uporabila 5 % stopnja. |
| --- | --- |

(44)

Drugi sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel reprezentativno domačo prodajo podobnega izdelka na svojem domačem trgu. Vendar pa prodaja v običajnem teku trgovine ni bila dovolj obsežna, da bi normalna vrednost lahko temeljila na dejanskih domačih cenah. Zato se je morala določiti normalna vrednost. Stroški PSA so v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih družbe za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka. Za dobiček se je v skladu z drugim proizvajalcem izvoznikom uporabila 5 % stopnja.

7.5.2   Izvozna cena

| (45) | Oba proizvajalca izvoznika sta prodala neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so zato bile določene na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Oba proizvajalca izvoznika sta prodala neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozne cene so zato bile določene na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

7.5.3   Primerjava

| (46) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, kreditnih stroških in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno. |
| --- | --- |

(46)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, kreditnih stroških in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno.

7.5.4   Stopnje dampinga

| (47) | Ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, so:






  — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur 12,4 % |
| --- | --- | --- |

(47)

Ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, so:

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur 12,4 %

| — | Penfibre Sdn. Bhd., Penang 14,7 % |
| --- | --- |

—

Penfibre Sdn. Bhd., Penang 14,7 %

| — | vse druge družbe 23,0% |
| --- | --- |

—

vse druge družbe 23,0%

7.6   Tajvan

| (48) | Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od štirih proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorcu, in od ene povezane družbe v državi izvoznici. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od štirih proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorcu, in od ene povezane družbe v državi izvoznici.

| (49) | En tajvanski proizvajalec je odgovoril na obrazec za vzorčenje in zahteval, da se določi individualna dajatev. Vendar pa ta družba ni imela uvoza RVP v Skupnost v OP in se tako ni mogla šteti za proizvajalca izvoznika. Zato za to družbo ni bilo mogoče določiti individualne stopnje dampinga in so zanjo morale veljati začasne preostale dajatve, določene za vse druge tajvanske proizvajalce. Družba je bila o tem pristopu obveščena, vendar se ni odzvala. |
| --- | --- |

(49)

En tajvanski proizvajalec je odgovoril na obrazec za vzorčenje in zahteval, da se določi individualna dajatev. Vendar pa ta družba ni imela uvoza RVP v Skupnost v OP in se tako ni mogla šteti za proizvajalca izvoznika. Zato za to družbo ni bilo mogoče določiti individualne stopnje dampinga in so zanjo morale veljati začasne preostale dajatve, določene za vse druge tajvanske proizvajalce. Družba je bila o tem pristopu obveščena, vendar se ni odzvala.

7.6.1   Nesodelovanje

| (50) | Preiskava je pokazala, da sta dva proizvajalca izvoznika, izbrana v vzorcu, Komisiji predložila napačne in zavajajoče informacije. |
| --- | --- |

(50)

Preiskava je pokazala, da sta dva proizvajalca izvoznika, izbrana v vzorcu, Komisiji predložila napačne in zavajajoče informacije.

| (51) | En proizvajalec izvoznik je predložil količine domače prodaje in prodajne vrednosti, ki se niso ujemale z dejanskimi količinami in vrednostmi podobnega izdelka, odpremljenega domačim strankam. Dejansko se je za mnoge transakcije odkrilo, da so bile predložene količine višje in vrednosti nižje od tistih, ki so jih naročile domače stranke, kar odraža evidenca družbe v oddelku za odpremo. Zato se je moralo skleniti, da so bile dejansko prodane količine tiste, ki jih je naročila domača stranka in so se knjižile v register odpreme, ne pa tiste, ki so bile predložene Komisiji in navedene na prikazanih računih. |
| --- | --- |

(51)

En proizvajalec izvoznik je predložil količine domače prodaje in prodajne vrednosti, ki se niso ujemale z dejanskimi količinami in vrednostmi podobnega izdelka, odpremljenega domačim strankam. Dejansko se je za mnoge transakcije odkrilo, da so bile predložene količine višje in vrednosti nižje od tistih, ki so jih naročile domače stranke, kar odraža evidenca družbe v oddelku za odpremo. Zato se je moralo skleniti, da so bile dejansko prodane količine tiste, ki jih je naročila domača stranka in so se knjižile v register odpreme, ne pa tiste, ki so bile predložene Komisiji in navedene na prikazanih računih.

| (52) | Poleg tega se je v zvezi s predloženimi prodajnimi vrednostmi izkazalo, da je družba dodala fiktivne transakcije, da bi prikazala skupni znesek vseh računov za eno naročilo, ki se ujema s skupnim zneskom navedenega naročila. Te navedene transakcije so morale biti fiktivne, saj niso bile navedene v dejanskem registru odpreme družbe. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega se je v zvezi s predloženimi prodajnimi vrednostmi izkazalo, da je družba dodala fiktivne transakcije, da bi prikazala skupni znesek vseh računov za eno naročilo, ki se ujema s skupnim zneskom navedenega naročila. Te navedene transakcije so morale biti fiktivne, saj niso bile navedene v dejanskem registru odpreme družbe.

| (53) | Opozoriti je treba, da je družba za sporočene domače transakcije, ki so ponazarjale ponarejene količine in vrednosti ter vključevale fiktivne transakcije, predložila dobavnice in račune ter trdila, da so to resnični dokazni dokumenti. Za predložene podatke se je odkrilo, da so lažni, zato se sklene, da so bili tudi dokazni dokumenti ponarejeni, da bi se jih uskladilo s predloženimi napačnimi informacijami. |
| --- | --- |

(53)

Opozoriti je treba, da je družba za sporočene domače transakcije, ki so ponazarjale ponarejene količine in vrednosti ter vključevale fiktivne transakcije, predložila dobavnice in račune ter trdila, da so to resnični dokazni dokumenti. Za predložene podatke se je odkrilo, da so lažni, zato se sklene, da so bili tudi dokazni dokumenti ponarejeni, da bi se jih uskladilo s predloženimi napačnimi informacijami.

| (54) | Družba je tako s prirejanjem domače cene na enoto in količine Komisiji predložila zavajajoče informacije. |
| --- | --- |

(54)

Družba je tako s prirejanjem domače cene na enoto in količine Komisiji predložila zavajajoče informacije.

| (55) | Tudi za drugega proizvajalca izvoznika se je odkrilo, da je glede svoje domače prodaje predložil napačne in zavajajoče informacije. Natančneje, družba je predložila domače transakcije v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov, ki niso ustrezale tistim, ki jih je vsebovalo naročilo stranke in je bilo zapisano v knjigi naročil, ki jih hrani oddelek družbe za prodajo. To je naredila za vrste RVP z največjim izvoznim obsegom in zato zavedla Komisijo, da je uporabila domače cene, čeprav zadevna prodaja glede na njen majhen obseg ni bila reprezentativna v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Tudi za drugega proizvajalca izvoznika se je odkrilo, da je glede svoje domače prodaje predložil napačne in zavajajoče informacije. Natančneje, družba je predložila domače transakcije v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov, ki niso ustrezale tistim, ki jih je vsebovalo naročilo stranke in je bilo zapisano v knjigi naročil, ki jih hrani oddelek družbe za prodajo. To je naredila za vrste RVP z največjim izvoznim obsegom in zato zavedla Komisijo, da je uporabila domače cene, čeprav zadevna prodaja glede na njen majhen obseg ni bila reprezentativna v smislu člena 2(2) osnovne uredbe.

| (56) | Poleg tega je družba predložila ponarejen dokument, ki je bil kopija podpisane dobavnice in jo je na zahtevo družbe domnevno po faksu poslala stranka. S tem naj bi se upravičila razlika, odkrita za posamezno transakcijo, s čimer bi se pokazalo, da je vrsta dobavljenega izdelka ustrezala tistemu, ki je bil predložen Komisiji. Ta dokument pa ni ustrezal originalu, ki ga je družba poslala pred tem. Dejansko vrste izdelkov niso bile enake, kar kaže na to, da so bila domnevna ustrezna dokazila izmišljena z namenom zavajanja Komisije. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega je družba predložila ponarejen dokument, ki je bil kopija podpisane dobavnice in jo je na zahtevo družbe domnevno po faksu poslala stranka. S tem naj bi se upravičila razlika, odkrita za posamezno transakcijo, s čimer bi se pokazalo, da je vrsta dobavljenega izdelka ustrezala tistemu, ki je bil predložen Komisiji. Ta dokument pa ni ustrezal originalu, ki ga je družba poslala pred tem. Dejansko vrste izdelkov niso bile enake, kar kaže na to, da so bila domnevna ustrezna dokazila izmišljena z namenom zavajanja Komisije.

| (57) | Poleg tega je preiskava razkrila, da tajvanske družbe ponavadi hranijo dobavnice, podpisane s strani stranke, kot dokazilo, da so bile naročene količine dejansko dostavljene. To je potrdil zadevni proizvajalec izvoznik in drugi obiskani proizvajalci izvozniki. Vendar pa ne glede na to, da je Komisija za OP posebej zahtevala navedene dobavnice, ti dokumenti med preveritvenim obiskom niso bili na voljo. Družba tako ni le zavrnila zahteve po predložitvi potrebnih dokumentov, ampak je tudi močno ovirala preiskavo. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega je preiskava razkrila, da tajvanske družbe ponavadi hranijo dobavnice, podpisane s strani stranke, kot dokazilo, da so bile naročene količine dejansko dostavljene. To je potrdil zadevni proizvajalec izvoznik in drugi obiskani proizvajalci izvozniki. Vendar pa ne glede na to, da je Komisija za OP posebej zahtevala navedene dobavnice, ti dokumenti med preveritvenim obiskom niso bili na voljo. Družba tako ni le zavrnila zahteve po predložitvi potrebnih dokumentov, ampak je tudi močno ovirala preiskavo.

| (58) | Glede na to, da sta obe družbi za upravičevanje domačih transakcij lahko predložili ponarejene dobavnice in račune ter da so navedeni dokumenti del integriranega sistema, se sklene, da je lahko vsak dokument, povezan s takim sistemom, prirejen in zato nezanesljiv. Poleg tega narava in obseg napačnih in zavajajočih informacij mečeta dvom tudi na neoporečnost vseh podatkov, ki sta jih predložili družbi. Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe odloči, da se informacije, ki sta jih predložili ti družbi, sploh ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(58)

Glede na to, da sta obe družbi za upravičevanje domačih transakcij lahko predložili ponarejene dobavnice in račune ter da so navedeni dokumenti del integriranega sistema, se sklene, da je lahko vsak dokument, povezan s takim sistemom, prirejen in zato nezanesljiv. Poleg tega narava in obseg napačnih in zavajajočih informacij mečeta dvom tudi na neoporečnost vseh podatkov, ki sta jih predložili družbi. Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe odloči, da se informacije, ki sta jih predložili ti družbi, sploh ne upoštevajo.

| (59) | Družbi sta bili takoj obveščeni o razlogih, zaradi katerih se je nameravalo neupoštevati predložene informacije, omogočeno pa jima je bilo, da predložita nadaljnje pojasnitve v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa so bile pojasnitve družb nezadovoljive in niso mogle ovreči dokaza, da sta predložili napačne in zavajajoče informacije. |
| --- | --- |

(59)

Družbi sta bili takoj obveščeni o razlogih, zaradi katerih se je nameravalo neupoštevati predložene informacije, omogočeno pa jima je bilo, da predložita nadaljnje pojasnitve v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. Vendar pa so bile pojasnitve družb nezadovoljive in niso mogle ovreči dokaza, da sta predložili napačne in zavajajoče informacije.

| (60) | Stopnja dampinga je bila zato začasno določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Stopnja dampinga je bila zato začasno določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

7.6.2   Normalna vrednost

| (61) | Za dva sodelujoča proizvajalca je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna. |
| --- | --- |

(61)

Za dva sodelujoča proizvajalca je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna.

| (62) | En proizvajalec izvoznik je na domačem trgu prodajal povezanim in nepovezanim strankam. Prodaja povezani stranki je bila ponovno prodana neodvisni stranki. Glede na to, da sta si ti dve povezani družbi delili dejavnosti v zvezi s proizvodnjo in prodajo, se ju je zdelo primerno upoštevati kot en gospodarski subjekt. Zato se je normalna vrednost, kjer koli je bilo to mogoče, določila na podlagi cen, ki jih je prva neodvisna stranka dejansko plačala ali se plačujejo v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(62)

En proizvajalec izvoznik je na domačem trgu prodajal povezanim in nepovezanim strankam. Prodaja povezani stranki je bila ponovno prodana neodvisni stranki. Glede na to, da sta si ti dve povezani družbi delili dejavnosti v zvezi s proizvodnjo in prodajo, se ju je zdelo primerno upoštevati kot en gospodarski subjekt. Zato se je normalna vrednost, kjer koli je bilo to mogoče, določila na podlagi cen, ki jih je prva neodvisna stranka dejansko plačala ali se plačujejo v običajnem poteku trgovine.

| (63) | Za večino vrst izdelkov, ki so jih prodali navedeni sodelujoči proizvajalci, v običajnem poteku trgovine domača prodaja ni bila zadostna in se je normalna vrednost morala konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V tem primeru so stroški PSA in dobiček v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik v preiskavi izvajal v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(63)

Za večino vrst izdelkov, ki so jih prodali navedeni sodelujoči proizvajalci, v običajnem poteku trgovine domača prodaja ni bila zadostna in se je normalna vrednost morala konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V tem primeru so stroški PSA in dobiček v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik v preiskavi izvajal v običajnem poteku trgovine.

7.6.3   Izvozna cena

| (64) | Izvozne cene za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih nepovezani kupci v Skupnosti dejansko plačali ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(64)

Izvozne cene za dva sodelujoča proizvajalca izvoznika so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih nepovezani kupci v Skupnosti dejansko plačali ali se plačujejo.

7.6.4   Primerjava

| (65) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, kreditnih stroških, stroških tehničnih pomoči in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno. |
| --- | --- |

(65)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, kreditnih stroških, stroških tehničnih pomoči in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno.

7.6.5   Stopnja dampinga

| (66) | Za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, se je stopnja dampinga določila na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga družb, izbranih v vzorcu, ki predstavljajo več kot 12 % tajvanskega izvoza v Skupnost. Zato se stopnje dampinga, določena za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so temeljile na razpoložljivih podatkih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, niso vključile v povprečje, kakor je določeno v členu 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, se je stopnja dampinga določila na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga družb, izbranih v vzorcu, ki predstavljajo več kot 12 % tajvanskega izvoza v Skupnost. Zato se stopnje dampinga, določena za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so temeljile na razpoložljivih podatkih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, niso vključile v povprečje, kakor je določeno v členu 9(6) osnovne uredbe.

| (67) | Ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, so:






  — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei 29,5 % |
| --- | --- | --- |

(67)

Ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, dajatev neplačana, so:

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei 29,5 %

| — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 29,5 % |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 29,5 %

| — | Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei 14,7 % |
| --- | --- |

—

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd., Taipei 14,7 %

| — | Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County 18,2 % |
| --- | --- |

—

Tuntex Distinct Corporation, Hsichih, Taipei County 18,2 %

| — | Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County 18,2 % |
| --- | --- |

—

Tuntex Synthetic Corporation, Hsichih, Taipei County 18,2 %

| — | sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec 16,5 % |
| --- | --- |

—

sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec 16,5 %

| — | vse druge družbe 29,5 % |
| --- | --- |

—

vse druge družbe 29,5 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (68) | V OP je RVP v Skupnosti proizvajalo 18 družb:






  — | osem proizvajalcev pritožnikov v Skupnosti, od katerih so trije med preiskavo v celoti sodelovali s Komisijo, |
| --- | --- | --- |

(68)

V OP je RVP v Skupnosti proizvajalo 18 družb:

—

osem proizvajalcev pritožnikov v Skupnosti, od katerih so trije med preiskavo v celoti sodelovali s Komisijo,

| — | šest proizvajalcev, ki so v celoti podpirali pritožbo, vendar v postopku niso sodelovali, |
| --- | --- |

—

šest proizvajalcev, ki so v celoti podpirali pritožbo, vendar v postopku niso sodelovali,

| — | štirje proizvajalci, ki se na stopnji pritožbe niso oglasili in niso sodelovali v postopku. |
| --- | --- |

—

štirje proizvajalci, ki se na stopnji pritožbe niso oglasili in niso sodelovali v postopku.

| (69) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da RVP, ki ga proizvajajo vse zgoraj navedene družbe, predstavlja skupno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da RVP, ki ga proizvajajo vse zgoraj navedene družbe, predstavlja skupno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   Industrija Skupnosti

| (70) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (9) zgoraj, so se javili trije proizvajalci Skupnosti, pravočasno predložili informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in so bili pripravljeni odgovoriti na vprašalnik. Tem trem proizvajalcem Skupnosti, ki so podprli pritožbo in v celoti sodelovali v preiskavi, so bili zato poslani vprašalniki. Ti proizvajalci predstavljajo več kot 25 % proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka in zato se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (9) zgoraj, so se javili trije proizvajalci Skupnosti, pravočasno predložili informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in so bili pripravljeni odgovoriti na vprašalnik. Tem trem proizvajalcem Skupnosti, ki so podprli pritožbo in v celoti sodelovali v preiskavi, so bili zato poslani vprašalniki. Ti proizvajalci predstavljajo več kot 25 % proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka in zato se šteje, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

3.   Potrošnja Skupnosti

| (71) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav, ki temelji na predloženih podatkih, dopolnjenih s podatki Eurostata, ter vseh drugih tretjih držav, za katere je na podlagi Eurostata znano, da proizvajajo in izvažajo zadevni izdelek v Skupnost, ter obsega prodajo na trgu Skupnosti tako industrije Skupnosti kot tudi drugih proizvajalcev Skupnosti. Za slednje so se uporabili podatki iz krajših vprašalnikov, ki so bili poslani, kakor je navedeno v uvodni izjavi (143), za navedene proizvajalce Skupnosti, ki pa sploh niso sodelovali, pa podatki iz pritožbe. |
| --- | --- |

(71)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav, ki temelji na predloženih podatkih, dopolnjenih s podatki Eurostata, ter vseh drugih tretjih držav, za katere je na podlagi Eurostata znano, da proizvajajo in izvažajo zadevni izdelek v Skupnost, ter obsega prodajo na trgu Skupnosti tako industrije Skupnosti kot tudi drugih proizvajalcev Skupnosti. Za slednje so se uporabili podatki iz krajših vprašalnikov, ki so bili poslani, kakor je navedeno v uvodni izjavi (143), za navedene proizvajalce Skupnosti, ki pa sploh niso sodelovali, pa podatki iz pritožbe.

| (72) | Poraba Skupnosti se je na tej podlagi v zadevnem obdobju rahlo povečala, tj. za 3 % med letom 2002 in OP. Najprej se je med letoma 2002 in 2003 zmanjšala za 5 % in nato zrasla za več kot 8 % in dosegla 834 093 ton v OP.
  Preglednica 1:
  Poraba v EU (obseg) | 2002 | 2003 | 2004 | OP = 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tonah) | 810 226 | 771 298 | 825 969 | 834 093 |
| Indeks | 100 | 95 | 102 | 103 |

(72)

Poraba Skupnosti se je na tej podlagi v zadevnem obdobju rahlo povečala, tj. za 3 % med letom 2002 in OP. Najprej se je med letoma 2002 in 2003 zmanjšala za 5 % in nato zrasla za več kot 8 % in dosegla 834 093 ton v OP.

Preglednica 1:

Poraba v EU (obseg)

2002

2003

2004

OP = 2005

Potrošnja (v tonah)

810 226

771 298

825 969

834 093

Indeks

100

95

102

103

4.   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (73) | Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz Tajvana in Malezije ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz Tajvana in Malezije ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (74) | Izkazalo se je, da:






  — | so ugotovljene stopnje dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(74)

Izkazalo se je, da:

—

so ugotovljene stopnje dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe,

| — | obseg uvoza iz vsake od teh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe, ker so se tržni deleži teh držav v času obdobja preiskave gibali med 2 % in 13 %, ter |
| --- | --- |

—

obseg uvoza iz vsake od teh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe, ker so se tržni deleži teh držav v času obdobja preiskave gibali med 2 % in 13 %, ter

| — | je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna tako med uvozom s poreklom iz teh držav kot med tem uvozom in podobnim izdelkom Skupnosti. V ta namen je bilo analizirano obnašanje izvoznikov na trgu v smislu izvoznih cen in obsegov. Pokazalo se je, da je raven nelojalnega nižanja cen, ki se giblje med 43 % in 50 %, dokaj podobna in da prodajne cene obeh držav sledijo istim gibanjem kot podobni izdelek, proizveden in prodan s strani industrije Skupnosti. Pokazalo se je tudi, da izvozniki iz zadevnih držav uporabljajo podobne prodajne poti kot industrija Skupnosti, zlasti neposredno neodvisnim strankam. Poleg tega je preiskava pokazala, da si zadevni uvoz in podobni izdelek delijo enake fizične in kemične lastnosti, ter si tako po posameznih vrstah izdelka medsebojno konkurirajo. |
| --- | --- |

—

je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna tako med uvozom s poreklom iz teh držav kot med tem uvozom in podobnim izdelkom Skupnosti. V ta namen je bilo analizirano obnašanje izvoznikov na trgu v smislu izvoznih cen in obsegov. Pokazalo se je, da je raven nelojalnega nižanja cen, ki se giblje med 43 % in 50 %, dokaj podobna in da prodajne cene obeh držav sledijo istim gibanjem kot podobni izdelek, proizveden in prodan s strani industrije Skupnosti. Pokazalo se je tudi, da izvozniki iz zadevnih držav uporabljajo podobne prodajne poti kot industrija Skupnosti, zlasti neposredno neodvisnim strankam. Poleg tega je preiskava pokazala, da si zadevni uvoz in podobni izdelek delijo enake fizične in kemične lastnosti, ter si tako po posameznih vrstah izdelka medsebojno konkurirajo.

| — | Kakor je ponazorjeno v spodnji preglednici, se je obseg uvoza iz Tajvana in Malezije znatno povečal zlasti med letom 2004 in koncem OP. |
| --- | --- |

—

Kakor je ponazorjeno v spodnji preglednici, se je obseg uvoza iz Tajvana in Malezije znatno povečal zlasti med letom 2004 in koncem OP.

| (75) | Zaradi tega se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe, ter da je treba uvoz s poreklom iz Tajvana in Malezije oceniti kumulativno. |
| --- | --- |

(75)

Zaradi tega se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe, ter da je treba uvoz s poreklom iz Tajvana in Malezije oceniti kumulativno.

5.   Uvoz iz zadevnih držav

5.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (76) | Obseg uvoza iz držav se je med letom 2002 in OP podvojil. Medtem ko je ta uvoz v letu 2002 znašal 62 574 ton, je v OP dosegel raven 127 890 ton. Najprej se je med letoma 2002 in 2003 zmanjšal za 5 % in nato do konca OP zrasel za 115 %. Povečanje uvoza je bilo zlasti opazno med letom 2004 in OP, saj je zrasel za 76 %.
  Preglednica 2:
  Uvoz iz zadevnih držav









  Uvoz (v tonah) | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | 58 679 | 54 869 | 66 915 | 111 390 |
| Indeks | 100 | 94 | 114 | 190 |
| Malezija | 3 894 | 4 494 | 5 825 | 16 500 |
| Indeks | 100 | 115 | 150 | 424 |
| Zadevni državi skupaj | 62 574 | 59 363 | 72 740 | 127 890 |
| Indeks | 100 | 95 | 116 | 204 |

(76)

Obseg uvoza iz držav se je med letom 2002 in OP podvojil. Medtem ko je ta uvoz v letu 2002 znašal 62 574 ton, je v OP dosegel raven 127 890 ton. Najprej se je med letoma 2002 in 2003 zmanjšal za 5 % in nato do konca OP zrasel za 115 %. Povečanje uvoza je bilo zlasti opazno med letom 2004 in OP, saj je zrasel za 76 %.

Preglednica 2:

Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz (v tonah)

2002

2003

2004

OP

Tajvan

58 679

54 869

66 915

111 390

Indeks

100

94

114

190

Malezija

3 894

4 494

5 825

16 500

Indeks

100

115

150

424

Zadevni državi skupaj

62 574

59 363

72 740

127 890

Indeks

100

95

116

204

| (77) | Tržni delež zadevnih držav se je med letom 2002 in OP skoraj podvojil: iz 8 % na 15 %, tj. dodatnih 7 odstotnih točk. Povečanje je bilo opazno zlasti med letom 2004 in OP, ko je narasel za 73,8 %.
  Preglednica 3:
  Tržni delež zadevnih držav









  Tržni deleži | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | 7,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 13,4 % |
| Malezija | 0,5 % | 0,6 % | 0,7 % | 2,0 % |
| Zadevni državi skupaj | 7,7 % | 7,7 % | 8,8 % | 15,3 % |

(77)

Tržni delež zadevnih držav se je med letom 2002 in OP skoraj podvojil: iz 8 % na 15 %, tj. dodatnih 7 odstotnih točk. Povečanje je bilo opazno zlasti med letom 2004 in OP, ko je narasel za 73,8 %.

Preglednica 3:

Tržni delež zadevnih držav

Tržni deleži

2002

2003

2004

OP

Tajvan

7,2 %

7,1 %

8,1 %

13,4 %

Malezija

0,5 %

0,6 %

0,7 %

2,0 %

Zadevni državi skupaj

7,7 %

7,7 %

8,8 %

15,3 %

5.2   Cene

| (78) | Od leta 2002 do OP so se izvozne cene iz zadevnih držav dvignile za 9 %. Najprej so med letoma 2002 in 2003 padle za 7 %, nato pa so med letom 2003 in OP narasle za 16 %, ko so dosegle 1 156 EUR na tono. |
| --- | --- |

(78)

Od leta 2002 do OP so se izvozne cene iz zadevnih držav dvignile za 9 %. Najprej so med letoma 2002 in 2003 padle za 7 %, nato pa so med letom 2003 in OP narasle za 16 %, ko so dosegle 1 156 EUR na tono.

| (79) | Ta dvig cen je treba obravnavati glede na ceno surovin, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (124) do (129), ki se je med letom 2002 in OP na svetovni ravni dvignila za več kot 30 %.
  Preglednica 4:
  Cene zadevnega uvoza









  Cene enot (EUR/tono) | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | 1 078 | 1 000 | 1 055 | 1 171 |
| Indeks | 100 | 93 | 98 | 109 |
| Malezija | 846 | 872 | 989 | 1 051 |
| Indeks | 100 | 103 | 117 | 124 |
| Zadevni državi skupaj | 1 063 | 990 | 1 050 | 1 156 |
| Indeks | 100 | 93 | 99 | 109 |

(79)

Ta dvig cen je treba obravnavati glede na ceno surovin, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (124) do (129), ki se je med letom 2002 in OP na svetovni ravni dvignila za več kot 30 %.

Preglednica 4:

Cene zadevnega uvoza

Cene enot (EUR/tono)

2002

2003

2004

OP

Tajvan

1 078

1 000

1 055

1 171

Indeks

100

93

98

109

Malezija

846

872

989

1 051

Indeks

100

103

117

124

Zadevni državi skupaj

1 063

990

1 050

1 156

Indeks

100

93

99

109

5.3   Nelojalno nižanje cen

| (80) | Komisija je analizirala podatke o cenah za OP, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene zadevnih držav so bile prav tako brez popustov in rabatov ter po potrebi prilagojene ceni CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je analizirala podatke o cenah za OP, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene zadevnih držav so bile prav tako brez popustov in rabatov ter po potrebi prilagojene ceni CIF meja Skupnosti.

| (81) | Prodajne in izvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so bile primerjane na isti ravni trgovine, in sicer na ravni neodvisnih strank na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Prodajne in izvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so bile primerjane na isti ravni trgovine, in sicer na ravni neodvisnih strank na trgu Skupnosti.

| (82) | V OP se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 48 % in 50 % za tajvanske izvoznike in med 43 % in 47 % za malezijske izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je za Tajvan znašala 49 % in za Malezijo 45 %. |
| --- | --- |

(82)

V OP se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 48 % in 50 % za tajvanske izvoznike in med 43 % in 47 % za malezijske izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je za Tajvan znašala 49 % in za Malezijo 45 %.

6.   Stanje industrije Skupnosti

| (83) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

6.1   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 5:

Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 145 279 | 142 463 | 139 395 | 130 998 |
| Indeks | 100 | 98 | 96 | 90 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 172 334 | 172 734 | 174 134 | 156 734 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 91 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 84 % | 82 % | 80 % | 84 % |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 99 |

2002

2003

2004

OP

Proizvodnja (v tonah)

145 279

142 463

139 395

130 998

Indeks

100

98

96

90

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

172 334

172 734

174 134

156 734

Indeks

100

100

101

91

Izkoriščenost zmogljivosti

84 %

82 %

80 %

84 %

Indeks

100

98

95

99

| (84) | Iz zgornje preglednice je razvidno, da se je proizvodnja industrije Skupnosti med letom 2002 in OP zmanjšala za 10 %. To zmanjšanje je bilo zlasti občutno med letom 2004 in OP, ko je bilo izgubljenih 6 % obsega proizvodnje ali približno 8 400 ton. |
| --- | --- |

(84)

Iz zgornje preglednice je razvidno, da se je proizvodnja industrije Skupnosti med letom 2002 in OP zmanjšala za 10 %. To zmanjšanje je bilo zlasti občutno med letom 2004 in OP, ko je bilo izgubljenih 6 % obsega proizvodnje ali približno 8 400 ton.

| (85) | Proizvodna zmogljivost je med letoma 2002 in 2004 ostala sorazmerno nespremenjena in se nato med letom 2004 in OP zmanjšala za 10 %. Vzrok za to je reorganizacija proizvodnje enega od proizvajalcev industrije Skupnosti, ki se je začasno odločil, da bo del svoje opreme uporabljal za proizvodnjo dobičkonosnejših izdelkov. |
| --- | --- |

(85)

Proizvodna zmogljivost je med letoma 2002 in 2004 ostala sorazmerno nespremenjena in se nato med letom 2004 in OP zmanjšala za 10 %. Vzrok za to je reorganizacija proizvodnje enega od proizvajalcev industrije Skupnosti, ki se je začasno odločil, da bo del svoje opreme uporabljal za proizvodnjo dobičkonosnejših izdelkov.

| (86) | Če se upošteva razvoj proizvodnje in zmogljivosti, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 2 odstotni točki na leto med letoma 2002 in 2004 ter se nato povečala za 4 odstotne točke in v OP dosegla enako raven kot leta 2002. |
| --- | --- |

(86)

Če se upošteva razvoj proizvodnje in zmogljivosti, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 2 odstotni točki na leto med letoma 2002 in 2004 ter se nato povečala za 4 odstotne točke in v OP dosegla enako raven kot leta 2002.

6.2   Obseg prodaje, tržni deleži, rast in povprečne cene na enoto v ES

| (87) | Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti.
  Preglednica 6:
  Obseg prodaje, tržni delež, cene | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 136 030 | 131 354 | 135 838 | 121 057 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 89 |
| Tržni delež | 16,8 % | 17,0 % | 16,4 % | 14,5 % |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 86 |
| Cene na enoto (EUR/tono) | 1 271 | 1 228 | 1 295 | 1 417 |
| Indeks | 100 | 97 | 102 | 112 |

(87)

Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti.

Preglednica 6:

Obseg prodaje, tržni delež, cene

2002

2003

2004

OP

Obseg prodaje (v tonah)

136 030

131 354

135 838

121 057

Indeks

100

97

100

89

Tržni delež

16,8 %

17,0 %

16,4 %

14,5 %

Indeks

100

102

98

86

Cene na enoto (EUR/tono)

1 271

1 228

1 295

1 417

Indeks

100

97

102

112

| (88) | Obseg prodaje industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OP zmanjšal za 11 %. Čeprav se je zmanjšanje med letoma 2002 in 2003 skoraj izravnalo s povečanjem med letoma 2003 in 2004, je preiskava pokazala, da se je glavno zmanjšanje pojavilo med letom 2004 in OP, ko je bilo izgubljenih 11 % obsega. |
| --- | --- |

(88)

Obseg prodaje industrije Skupnosti se je med letom 2002 in OP zmanjšal za 11 %. Čeprav se je zmanjšanje med letoma 2002 in 2003 skoraj izravnalo s povečanjem med letoma 2003 in 2004, je preiskava pokazala, da se je glavno zmanjšanje pojavilo med letom 2004 in OP, ko je bilo izgubljenih 11 % obsega.

| (89) | Na splošno se je tržni delež industrije Skupnosti med letom 2002 in OP zmanjšal s 16,8 % na 14,5 %. Ta tržni delež se je rahlo povečal med letoma 2002 in 2003 ter se nato do OP nenehno manjšal. Zmanjšanje je bilo zlasti občutno med letom 2004 in OP, ko sta bili izgubljeni 2 odstotni točki. Zmanjšanje obsega prodaje in tržnih deležev je treba obravnavati ob upoštevanju razvoja potrošnje Skupnosti, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. |
| --- | --- |

(89)

Na splošno se je tržni delež industrije Skupnosti med letom 2002 in OP zmanjšal s 16,8 % na 14,5 %. Ta tržni delež se je rahlo povečal med letoma 2002 in 2003 ter se nato do OP nenehno manjšal. Zmanjšanje je bilo zlasti občutno med letom 2004 in OP, ko sta bili izgubljeni 2 odstotni točki. Zmanjšanje obsega prodaje in tržnih deležev je treba obravnavati ob upoštevanju razvoja potrošnje Skupnosti, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %.

| (90) | Cene na enoto industrije Skupnosti so se najprej znižale za 3 % med letoma 2002 in 2003 ter se nato do OP višale in dosegle 1 417 EUR na tono, tj. 12-odstotno zvišanje med letom 2002 in OP. Kot je navedeno že v uvodni izjavi (79), je treba to obravnavati tudi ob upoštevanju razvoja cen surovin (tj. zvišanje za več kot 30 % v istem obdobju). |
| --- | --- |

(90)

Cene na enoto industrije Skupnosti so se najprej znižale za 3 % med letoma 2002 in 2003 ter se nato do OP višale in dosegle 1 417 EUR na tono, tj. 12-odstotno zvišanje med letom 2002 in OP. Kot je navedeno že v uvodni izjavi (79), je treba to obravnavati tudi ob upoštevanju razvoja cen surovin (tj. zvišanje za več kot 30 % v istem obdobju).

6.3   Zaloge

| (91) | Spodnje številke predstavljajo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.
  Preglednica 7:
  Zaloge | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v milijonih ton) | 12 997 | 14 940 | 10 517 | 12 760 |
| Indeks | 100 | 115 | 81 | 98 |

(91)

Spodnje številke predstavljajo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

Preglednica 7:

Zaloge

2002

2003

2004

OP

Zaloge (v milijonih ton)

12 997

14 940

10 517

12 760

Indeks

100

115

81

98

| (92) | Preiskava je pokazala, da se zaloge ne morejo obravnavati kot pomemben dejavnik škode, saj se ne proizvaja na zalogo, zato so podatki o razvoju zalog navedeni le informativno. Raven zalog je na splošno ostala večinoma nespremenjena. Med letoma 2002 in 2003 se je zvišala za 15 %, nato se je do konca leta 2004 znižala za 29 % ter se nato ponovno zvišala za 21 % in dosegla skoraj isto vrednost kot leta 2002. |
| --- | --- |

(92)

Preiskava je pokazala, da se zaloge ne morejo obravnavati kot pomemben dejavnik škode, saj se ne proizvaja na zalogo, zato so podatki o razvoju zalog navedeni le informativno. Raven zalog je na splošno ostala večinoma nespremenjena. Med letoma 2002 in 2003 se je zvišala za 15 %, nato se je do konca leta 2004 znižala za 29 % ter se nato ponovno zvišala za 21 % in dosegla skoraj isto vrednost kot leta 2002.

6.4   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 8:

Naložbe

| | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v tisočih EUR) | 3 772 874 | 7 143 402 | 5 042 707 | 9 657 326 |
| Indeks | 100 | 189 | 134 | 256 |

2002

2003

2004

OP

Naložbe (v tisočih EUR)

3 772 874

7 143 402

5 042 707

9 657 326

Indeks

100

189

134

256

| (93) | Čeprav so se naložbe bistveno povečale med letom 2002 in OP, se šteje, da sta raven in narava naložb (v glavnem zamenjava strojev in vzdrževanje) nizki za kapitalsko intenzivno industrijo, kakršna je industrija RVP. |
| --- | --- |

(93)

Čeprav so se naložbe bistveno povečale med letom 2002 in OP, se šteje, da sta raven in narava naložb (v glavnem zamenjava strojev in vzdrževanje) nizki za kapitalsko intenzivno industrijo, kakršna je industrija RVP.

| (94) | Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(94)

Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju.

6.5   Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

Preglednica 9:

Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

| | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES | 0,4 % | –5,6 % | –0,8 % | –4,9 % |
| Indeks | 100 | –1 311 | – 181 | –1 137 |
| Donosnost vseh sredstev | –0,8 % | –8,9 % | 2,1 % | –7,8 % |
| Indeks | – 100 | –1 094 | 265 | – 966 |
| Denarni tok (v tisočih EUR) | 11 299 | 3 810 | 8 692 | –4 393 |
| Indeks | 100 | 34 | 77 | –39 |

2002

2003

2004

OP

Dobičkonosnost prodaje ES

0,4 %

–5,6 %

–0,8 %

–4,9 %

Indeks

100

–1 311

– 181

–1 137

Donosnost vseh sredstev

–0,8 %

–8,9 %

2,1 %

–7,8 %

Indeks

– 100

–1 094

265

– 966

Denarni tok (v tisočih EUR)

11 299

3 810

8 692

–4 393

Indeks

100

34

77

–39

| (95) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je bistveno zmanjšala med letoma 2002 in 2003, saj je padla za 6 odstotnih točk. Leta 2004 je bil skoraj dosežen prag dobička, vendar je nadaljnje slabšanje finančnih rezultatov med letom 2004 in OP povzročilo izgube v višini 4,9 % prihodkov od prodaje. Zato so bili finančni rezultati industrije Skupnosti negativni v večini OPŠ. |
| --- | --- |

(95)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je bistveno zmanjšala med letoma 2002 in 2003, saj je padla za 6 odstotnih točk. Leta 2004 je bil skoraj dosežen prag dobička, vendar je nadaljnje slabšanje finančnih rezultatov med letom 2004 in OP povzročilo izgube v višini 4,9 % prihodkov od prodaje. Zato so bili finančni rezultati industrije Skupnosti negativni v večini OPŠ.

| (96) | Treba je tudi opozoriti, da so se v istem obdobju stroški proizvodnje v Skupnosti povečali za 17 %. Stroški surovin so se na svetovni ravni povečali za 30 %. Donosnost vseh sredstev in denarni tok sta se razvijala enako kot dobičkonosnost, kar pomeni, da sta se med letoma 2002 in 2003 poslabšala, nato med letoma 2003 in 2004 izboljšala ter se močno poslabšala med letom 2004 in OP. |
| --- | --- |

(96)

Treba je tudi opozoriti, da so se v istem obdobju stroški proizvodnje v Skupnosti povečali za 17 %. Stroški surovin so se na svetovni ravni povečali za 30 %. Donosnost vseh sredstev in denarni tok sta se razvijala enako kot dobičkonosnost, kar pomeni, da sta se med letoma 2002 in 2003 poslabšala, nato med letoma 2003 in 2004 izboljšala ter se močno poslabšala med letom 2004 in OP.

| (97) | Razvoj finančnih rezultatov industrije Skupnosti je treba obravnavati ob upoštevanju odločitve enega od proizvajalcev industrije Skupnosti, da reorganizira svojo proizvodnjo, kar je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (85) zgoraj. Ta reorganizacija je negativno vplivala na finančne rezultate tega proizvajalca, ki je najbolj učinkovit proizvodni postopek uporabljal za proizvodnjo dobičkonosnejših izdelkov v škodo RVP. Zato se stroški proizvodnje tega proizvajalca Skupnosti niso upoštevali pri izračunu stopnje odprave škode, opisanem v uvodni izjavi (172) v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(97)

Razvoj finančnih rezultatov industrije Skupnosti je treba obravnavati ob upoštevanju odločitve enega od proizvajalcev industrije Skupnosti, da reorganizira svojo proizvodnjo, kar je bilo že omenjeno v uvodni izjavi (85) zgoraj. Ta reorganizacija je negativno vplivala na finančne rezultate tega proizvajalca, ki je najbolj učinkovit proizvodni postopek uporabljal za proizvodnjo dobičkonosnejših izdelkov v škodo RVP. Zato se stroški proizvodnje tega proizvajalca Skupnosti niso upoštevali pri izračunu stopnje odprave škode, opisanem v uvodni izjavi (172) v nadaljevanju.

| (98) | Vendar je treba opozoriti, da je omenjeni proizvajalec precej majhen v primerjavi z drugimi proizvajalci, ki so zajeti v opredelitvi industrije Skupnosti; analiza škode in njegovi trendi so ostali nespremenjeni. |
| --- | --- |

(98)

Vendar je treba opozoriti, da je omenjeni proizvajalec precej majhen v primerjavi z drugimi proizvajalci, ki so zajeti v opredelitvi industrije Skupnosti; analiza škode in njegovi trendi so ostali nespremenjeni.

6.6   Zaposlovanje, produktivnost in plače

Preglednica 10:

Zaposlovanje, produktivnost in plače

| | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 813 | 796 | 701 | 659 |
| Indeks | 100 | 98 | 86 | 81 |
| Stroški zaposlovanja (v tisočih EUR) | 37 452 | 37 223 | 36 663 | 39 666 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 106 |
| Produktivnost (tona/zaposlenega) | 178,7 | 179,0 | 198,9 | 198,8 |
| Indeks | 100 | 100 | 111 | 111 |

2002

2003

2004

OP

Število zaposlenih

813

796

701

659

Indeks

100

98

86

81

Stroški zaposlovanja (v tisočih EUR)

37 452

37 223

36 663

39 666

Indeks

100

99

98

106

Produktivnost (tona/zaposlenega)

178,7

179,0

198,9

198,8

Indeks

100

100

111

111

| (99) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je nenehno manjšalo, in sicer z 813 zaposlenih leta 2002 na 659 zaposlenih v OP, kar je 19-odstotno zmanjšanje. To manjšanje pa je bilo močnejše kot manjšanje proizvodnje, zato se je produktivnost izboljšala in se v istem obdobju povečala za 11 %. |
| --- | --- |

(99)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je nenehno manjšalo, in sicer z 813 zaposlenih leta 2002 na 659 zaposlenih v OP, kar je 19-odstotno zmanjšanje. To manjšanje pa je bilo močnejše kot manjšanje proizvodnje, zato se je produktivnost izboljšala in se v istem obdobju povečala za 11 %.

| (100) | Treba je opozoriti, da zaradi socialnih stroškov, povezanih z zmanjšanjem obsega delovne sile, v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče zmanjšati stroškov za osebje. |
| --- | --- |

(100)

Treba je opozoriti, da zaradi socialnih stroškov, povezanih z zmanjšanjem obsega delovne sile, v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče zmanjšati stroškov za osebje.

6.7   Višina stopnje dampinga

| (101) | Stopnje dampinga, določene v delu o dampingu, so očitno višje od stopnje de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinških uvozov vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(101)

Stopnje dampinga, določene v delu o dampingu, so očitno višje od stopnje de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega glede na obseg in ceno dampinških uvozov vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

6.8   Okrevanje po preteklem dampingu

| (102) | Kljub dejstvu, da so bili marca 2005 (tj. med OP) uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije, podatki o škodi, zbrani med OP, ne kažejo okrevanja po preteklem dampingu. |
| --- | --- |

(102)

Kljub dejstvu, da so bili marca 2005 (tj. med OP) uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije, podatki o škodi, zbrani med OP, ne kažejo okrevanja po preteklem dampingu.

6.9   Rast

| (103) | Preiskava je pokazala, da sta se kljub povečanju potrošnje za 3 % oziroma za približno 24 000 ton zmanjšala obseg prodaje industrije Skupnosti (–13 000 ton) in tržni delež (– 1,9 odstotnih točk) v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(103)

Preiskava je pokazala, da sta se kljub povečanju potrošnje za 3 % oziroma za približno 24 000 ton zmanjšala obseg prodaje industrije Skupnosti (–13 000 ton) in tržni delež (– 1,9 odstotnih točk) v obravnavanem obdobju.

7.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (104) | V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza RVP podvojil, njegov tržni delež pa se je povečal za 7 odstotnih točk in dosegel 15,3 % trga Skupnosti v OP. Po svetovnem zvišanju cen surovin se je cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav zvišala med letom 2004 in OP. Vendar to zvišanje ni bilo zadostno, da bi nadomestilo povečanje stroškov surovin, te cene pa so bile nenehno in bistveno nižje kot cene industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(104)

V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza RVP podvojil, njegov tržni delež pa se je povečal za 7 odstotnih točk in dosegel 15,3 % trga Skupnosti v OP. Po svetovnem zvišanju cen surovin se je cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav zvišala med letom 2004 in OP. Vendar to zvišanje ni bilo zadostno, da bi nadomestilo povečanje stroškov surovin, te cene pa so bile nenehno in bistveno nižje kot cene industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (105) | Preiskava je pokazala, da so nekateri kazalniki škode v zvezi z industrijo Skupnosti ostali nespremenjeni oziroma so se v OPŠ razvijali pozitivno, kot na primer izkoriščenost zmogljivosti, naložbe in produktivnost. |
| --- | --- |

(105)

Preiskava je pokazala, da so nekateri kazalniki škode v zvezi z industrijo Skupnosti ostali nespremenjeni oziroma so se v OPŠ razvijali pozitivno, kot na primer izkoriščenost zmogljivosti, naložbe in produktivnost.

| (106) | Vendar pa je bilo od leta 2002 do OP splošno poslabšanje gospodarskih razmer industrije Skupnosti očitno: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, tržni delež, obseg prodaje in zaposlovanje so se zmanjšali. Zmanjšanje obsega prodaje je pomenilo tudi, da industrija Skupnosti ne more izkoristiti povečanja povpraševanja na svojem glavnem trgu. Preiskava je pokazala tudi, da se je finančno stanje industrije Skupnosti močno poslabšalo: v večini OPŠ so nastale izgube, donosnost naložb in denarni tok iz delovanja pa sta sledila istemu negativnemu trendu. |
| --- | --- |

(106)

Vendar pa je bilo od leta 2002 do OP splošno poslabšanje gospodarskih razmer industrije Skupnosti očitno: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, tržni delež, obseg prodaje in zaposlovanje so se zmanjšali. Zmanjšanje obsega prodaje je pomenilo tudi, da industrija Skupnosti ne more izkoristiti povečanja povpraševanja na svojem glavnem trgu. Preiskava je pokazala tudi, da se je finančno stanje industrije Skupnosti močno poslabšalo: v večini OPŠ so nastale izgube, donosnost naložb in denarni tok iz delovanja pa sta sledila istemu negativnemu trendu.

| (107) | V cene Skupnosti kljub 12-odstotnemu zvišanju med letom 2002 in OP ni bilo mogoče zajeti hkratnega 30-odstotnega zvišanja cen surovin. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so cene uvoza iz zadevnih držav v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za več kot 40 %. |
| --- | --- |

(107)

V cene Skupnosti kljub 12-odstotnemu zvišanju med letom 2002 in OP ni bilo mogoče zajeti hkratnega 30-odstotnega zvišanja cen surovin. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so cene uvoza iz zadevnih držav v OP nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za več kot 40 %.

| (108) | Zaradi izgub tržnega deleža, obsega prodaje in negativnih finančnih rezultatov industrije Skupnosti zlasti v OP se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Zaradi izgub tržnega deleža, obsega prodaje in negativnih finančnih rezultatov industrije Skupnosti zlasti v OP se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

| (109) | V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi bila napačno pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(109)

V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi bila napačno pripisana dampinškemu uvozu.

1.   Učinek dampinškega uvoza

| (110) | Treba je opomniti, da se je obseg dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju močno povečal. Kot je razvidno iz preglednice 2 iz uvodne izjave (76), se je zadevni uvoz med letom 2002 in OP podvojil, tj. povečal z 62 kiloton leta 2002 na približno 127 kiloton v OP. V istem obdobju se je njegov tržni delež znatno povečal za 7 odstotnih točk, tj. z 8 % na več kot 15 %. |
| --- | --- |

(110)

Treba je opomniti, da se je obseg dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju močno povečal. Kot je razvidno iz preglednice 2 iz uvodne izjave (76), se je zadevni uvoz med letom 2002 in OP podvojil, tj. povečal z 62 kiloton leta 2002 na približno 127 kiloton v OP. V istem obdobju se je njegov tržni delež znatno povečal za 7 odstotnih točk, tj. z 8 % na več kot 15 %.

| (111) | Obseg dampinškega uvoza se je najbolj povečal med letom 2004 in OP, in sicer za 75 %, pridobil pa je 6,5 odstotnih točk tržnega deleža. Povečanje dampinškega uvoza je sovpadlo s poslabšanjem gospodarskih razmer industrije Skupnosti. Dejansko je preiskava pokazala, da se je večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Skupnosti, zlasti proizvodnja, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež in dobičkonosnost, močno poslabšala med letom 2004 in OP, ko se je obseg dampinškega uvoza najbolj povečal. |
| --- | --- |

(111)

Obseg dampinškega uvoza se je najbolj povečal med letom 2004 in OP, in sicer za 75 %, pridobil pa je 6,5 odstotnih točk tržnega deleža. Povečanje dampinškega uvoza je sovpadlo s poslabšanjem gospodarskih razmer industrije Skupnosti. Dejansko je preiskava pokazala, da se je večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Skupnosti, zlasti proizvodnja, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež in dobičkonosnost, močno poslabšala med letom 2004 in OP, ko se je obseg dampinškega uvoza najbolj povečal.

| (112) | To velja zlasti za proizvodnjo, ki se je zmanjšala za 6 %, obseg prodaje, ki se je zmanjšal za 11 %, tržni delež, ki se je zmanjšal za 1,9 odstotne točke in dobičkonosnost, ki se je zmanjšala za 5,7 odstotnih točk med letom 2004 in OP. Poleg tega se je to zgodilo v obdobju, ko je dampinški uvoz bistveno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za več kot 40 %. To nepošteno oblikovanje cen je preprečilo dvig cen industrije Skupnosti, ki niso zmogle pokriti niti zvišanja cen surovin. To se je potrdilo tudi z bistvenimi izgubami, ki jih je imela industrija Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(112)

To velja zlasti za proizvodnjo, ki se je zmanjšala za 6 %, obseg prodaje, ki se je zmanjšal za 11 %, tržni delež, ki se je zmanjšal za 1,9 odstotne točke in dobičkonosnost, ki se je zmanjšala za 5,7 odstotnih točk med letom 2004 in OP. Poleg tega se je to zgodilo v obdobju, ko je dampinški uvoz bistveno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za več kot 40 %. To nepošteno oblikovanje cen je preprečilo dvig cen industrije Skupnosti, ki niso zmogle pokriti niti zvišanja cen surovin. To se je potrdilo tudi z bistvenimi izgubami, ki jih je imela industrija Skupnosti v OP.

| (113) | Iz zgornjih dejstev in razprav je jasno razvidno, da je povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav časovno sovpadlo s stanjem škode industrije Skupnosti. Negativni vpliv dampinškega uvoza je bil izrazit zlasti od leta 2004 do OP in je imel odločilno vlogo pri poslabšanju gospodarskih razmer industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Iz zgornjih dejstev in razprav je jasno razvidno, da je povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz zadevnih držav časovno sovpadlo s stanjem škode industrije Skupnosti. Negativni vpliv dampinškega uvoza je bil izrazit zlasti od leta 2004 do OP in je imel odločilno vlogo pri poslabšanju gospodarskih razmer industrije Skupnosti.

2.   Učinek drugih dejavnikov

2.1   Razvoj potrošnje

| (114) | Med letom 2002 in obdobjem preiskave se je potrošnja Skupnosti povečala za več kot 3 %. Razvoj potrošnje tako ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nasprotno, v normalnih tržnih razmerah bi lahko industrija Skupnosti pričakovala povečanje obsega svoje prodaje. |
| --- | --- |

(114)

Med letom 2002 in obdobjem preiskave se je potrošnja Skupnosti povečala za več kot 3 %. Razvoj potrošnje tako ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nasprotno, v normalnih tržnih razmerah bi lahko industrija Skupnosti pričakovala povečanje obsega svoje prodaje.

2.2   Uvozi iz drugih tretjih držav

| (115) | Razvoj uvoza iz tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, je v obravnavanem obdobju potekal na naslednji način: |
| --- | --- |

(115)

Razvoj uvoza iz tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, je v obravnavanem obdobju potekal na naslednji način:

2.3   Uvoz iz drugih držav, za katere veljajo protidampinške dajatve

Preglednica 11:

Uvoz iz drugih držav, za katere veljajo protidampinške dajatve

| Obseg uvoza v tonah | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | 145 | 2 | 13 | 0 |
| Belorusija | 0 | 75 | 171 | 73 |
| Kitajska | 24 722 | 33 194 | 45 313 | 36 530 |
| Indija | 474 | 258 | 510 | 336 |
| Indonezija | 1 423 | 285 | 493 | 234 |
| Južna Koreja | 97 980 | 87 525 | 108 572 | 106 222 |
| Saudova Arabija | 16 859 | 21 816 | 27 096 | 6 383 |
| Tajska | 472 | 10 | 41 | 2 |
| Skupaj | 142 075 | 143 164 | 182 209 | 149 779 |
| Vir: Eurostat |

Obseg uvoza v tonah

2002

2003

2004

OP

Avstralija

145

2

13

0

Belorusija

0

75

171

73

Kitajska

24 722

33 194

45 313

36 530

Indija

474

258

510

336

Indonezija

1 423

285

493

234

Južna Koreja

97 980

87 525

108 572

106 222

Saudova Arabija

16 859

21 816

27 096

6 383

Tajska

472

10

41

2

Skupaj

142 075

143 164

182 209

149 779

Vir: Eurostat

Preglednica 12:

Tržni delež drugih držav, za katere veljajo protidampinške dajatve

| Tržni delež | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Belorusija | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Kitajska | 3 % | 4 % | 5 % | 4 % |
| Indija | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Indonezija | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Južna Koreja | 12 % | 11 % | 13 % | 13 % |
| Saudova Arabija | 2 % | 3 % | 3 % | 1 % |
| Tajska | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Skupaj | 18 % | 19 % | 22 % | 18 % |
| Vir: Eurostat |

Tržni delež

2002

2003

2004

IP

Avstralija

0 %

0 %

0 %

0 %

Belorusija

0 %

0 %

0 %

0 %

Kitajska

3 %

4 %

5 %

4 %

Indija

0 %

0 %

0 %

0 %

Indonezija

0 %

0 %

0 %

0 %

Južna Koreja

12 %

11 %

13 %

13 %

Saudova Arabija

2 %

3 %

3 %

1 %

Tajska

0 %

0 %

0 %

0 %

Skupaj

18 %

19 %

22 %

18 %

Vir: Eurostat

| (116) | Iz zgornje preglednice je razvidno, da je tržni delež držav, za katere veljajo protidampinške dajatve, ostal nespremenjen med letom 2002 in OP. Najprej so v obdobju 2002–2004 pridobile 4 odstotne točke, nato pa ponovno padle na raven iz leta 2002. Uvoz iz vseh držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je zmanjšal med letom 2004 in OP, in sicer se je obseg uvoza zmanjšal za 18 %, njegov tržni delež pa za 4 odstotne točke. |
| --- | --- |

(116)

Iz zgornje preglednice je razvidno, da je tržni delež držav, za katere veljajo protidampinške dajatve, ostal nespremenjen med letom 2002 in OP. Najprej so v obdobju 2002–2004 pridobile 4 odstotne točke, nato pa ponovno padle na raven iz leta 2002. Uvoz iz vseh držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je zmanjšal med letom 2004 in OP, in sicer se je obseg uvoza zmanjšal za 18 %, njegov tržni delež pa za 4 odstotne točke.

| (117) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, ni občutno vplival na škodo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(117)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, ni občutno vplival na škodo industrije Skupnosti.

2.4   Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve

Preglednica 13:

Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve

| | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza v tonah | 64 305 | 63 720 | 86 359 | 92 775 |
| Cene na enoto (EUR/milijonov ton) | 1 346 | 1 210 | 1 139 | 1 257 |
| Tržni delež | 8 % | 8 % | 10 % | 11 % |
| od tega Nigerija |
| Obseg uvoza v tonah | 6 677 | 8 173 | 11 834 | 10 901 |
| — | Cene (EUR/milijonov ton) |

2002

2003

2004

OP

Obseg uvoza v tonah

64 305

63 720

86 359

92 775

Cene na enoto (EUR/milijonov ton)

1 346

1 210

1 139

1 257

Tržni delež

8 %

8 %

10 %

11 %

od tega Nigerija

Obseg uvoza v tonah

6 677

8 173

11 834

10 901

—

Cene (EUR/milijonov ton)

1 063

947

995

1 218

| — | Tržni delež |
| --- | --- |

—

Tržni delež

1 %

1 %

1 %

1 %

od tega Turčija

Obseg uvoza v tonah

20 157

15 922

38 188

37 742

| — | Cene (EUR/milijonov ton) |
| --- | --- |

—

Cene (EUR/milijonov ton)

1 116

1 061

1 067

1 204

| — | Tržni delež |
| --- | --- |

—

Tržni delež

2 %

2 %

5 %

5 %

| (118) | Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve, se je nekoliko zmanjšal med letoma 2002 in 2003 in nato povečal za 45 % med letom 2003 in OP. Čeprav so se cene tega uvoza znižale za 7 % med letom 2002 in OP, so ostale 9 % višje kot cene zadevnih držav v OP. |
| --- | --- |

(118)

Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve, se je nekoliko zmanjšal med letoma 2002 in 2003 in nato povečal za 45 % med letom 2003 in OP. Čeprav so se cene tega uvoza znižale za 7 % med letom 2002 in OP, so ostale 9 % višje kot cene zadevnih držav v OP.

| (119) | Tržni delež samo dveh držav, tj. Turčije in Nigerije, je znašal 2 % ali več. |
| --- | --- |

(119)

Tržni delež samo dveh držav, tj. Turčije in Nigerije, je znašal 2 % ali več.

| (120) | Vendar je treba opozoriti, da so se njune cene povečale za 8 % in 15 % med letom 2002 in OP ter še bolj med letom 2004 in OP, in sicer za 13 % in 22 %, medtem ko so se cene uvoza iz zadevnih držav v istem obdobju povečale za samo 10 %. Poleg tega so bile njune cene v povprečju 4 % višje kot cene, ki so jih zaračunali tajvanski in malezijski izvozniki v OP. Čeprav se je obseg RVP iz Turčije in Nigerije bistveno povečal med letom 2002 in OP, ti dve državi predstavljata samo 10,1 % in 2,7 % uvoza v Skupnost, samo Turčija pa je med letom 2002 in OP pridobila majhen tržni delež, tj. 3 odstotne točke. Zato uvoz iz Nigerije ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(120)

Vendar je treba opozoriti, da so se njune cene povečale za 8 % in 15 % med letom 2002 in OP ter še bolj med letom 2004 in OP, in sicer za 13 % in 22 %, medtem ko so se cene uvoza iz zadevnih držav v istem obdobju povečale za samo 10 %. Poleg tega so bile njune cene v povprečju 4 % višje kot cene, ki so jih zaračunali tajvanski in malezijski izvozniki v OP. Čeprav se je obseg RVP iz Turčije in Nigerije bistveno povečal med letom 2002 in OP, ti dve državi predstavljata samo 10,1 % in 2,7 % uvoza v Skupnost, samo Turčija pa je med letom 2002 in OP pridobila majhen tržni delež, tj. 3 odstotne točke. Zato uvoz iz Nigerije ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (121) | Glede Turčije je treba omeniti, da je večino RVP v Skupnost uvozila ena od družb pritožnic, ki je zajeta v opredelitev industrije Skupnosti in je povezana s turškim proizvajalcem izvoznikom. Namen teh nakupov je bil dopolniti niz izdelkov zadevnega proizvajalca Skupnosti v obdobjih intenzivnega tržnega povpraševanja. Nadalje, tega uvoza niso povzročili opusteli ali zastali investicijski projekti, ki bi lahko povzročili zmanjšanje proizvodne zmogljivosti povezane družbe Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da so turški izdelki dopolnili niz izdelkov industrije Skupnosti in ji omogočili, da strankam ponudi širšo izbiro modelov, niso pa negativno vplivali na razmere industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

Glede Turčije je treba omeniti, da je večino RVP v Skupnost uvozila ena od družb pritožnic, ki je zajeta v opredelitev industrije Skupnosti in je povezana s turškim proizvajalcem izvoznikom. Namen teh nakupov je bil dopolniti niz izdelkov zadevnega proizvajalca Skupnosti v obdobjih intenzivnega tržnega povpraševanja. Nadalje, tega uvoza niso povzročili opusteli ali zastali investicijski projekti, ki bi lahko povzročili zmanjšanje proizvodne zmogljivosti povezane družbe Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da so turški izdelki dopolnili niz izdelkov industrije Skupnosti in ji omogočili, da strankam ponudi širšo izbiro modelov, niso pa negativno vplivali na razmere industrije Skupnosti.

| (122) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, ni občutno vplival na škodo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(122)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvoz iz tretjih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, ni občutno vplival na škodo industrije Skupnosti.

2.5   Drugi proizvajalci Skupnosti

| (123) | Drugi proizvajalci Skupnosti zadevnega izdelka so imeli v OP tržni delež v višini 41 %. V obravnavanem obdobju se je njihov obseg prodaje zmanjšal za 15 %, njihov tržni delež pa za 9 odstotnih točk. To nakazuje, da so v podobnem stanju kot industrija Skupnosti, tj. da so zaradi dampinškega uvoza utrpeli škodo. Zato ni mogoče skleniti, da so drugi proizvajalci Skupnosti povzročili znatno škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

Drugi proizvajalci Skupnosti zadevnega izdelka so imeli v OP tržni delež v višini 41 %. V obravnavanem obdobju se je njihov obseg prodaje zmanjšal za 15 %, njihov tržni delež pa za 9 odstotnih točk. To nakazuje, da so v podobnem stanju kot industrija Skupnosti, tj. da so zaradi dampinškega uvoza utrpeli škodo. Zato ni mogoče skleniti, da so drugi proizvajalci Skupnosti povzročili znatno škodo industriji Skupnosti.

2.6   Nihanja cen surovin

| (124) | Ker je strošek surovin bistven del celotnih stroškov proizvodnje RVP (približno 60 % celotnih stroškov proizvodnje), je bilo proučeno tudi, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročilo kakršno koli zvišanje cen surovin. Tako imenovani primarni RVP je proizveden iz derivatov nafte (v glavnem monoetilen glikol (MEG) in prečiščena tereftalna kislina (PTK)). Proizvede se lahko tudi iz recikliranih materialov (polietilen tereftalat (PET) – steklenice in drugi odpadki). Nenazadnje je RVP mogoče izdelati s kombinacijo obeh vrst surovin, tj. derivatov nafte in recikliranih odpadkov PET. |
| --- | --- |

(124)

Ker je strošek surovin bistven del celotnih stroškov proizvodnje RVP (približno 60 % celotnih stroškov proizvodnje), je bilo proučeno tudi, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročilo kakršno koli zvišanje cen surovin. Tako imenovani primarni RVP je proizveden iz derivatov nafte (v glavnem monoetilen glikol (MEG) in prečiščena tereftalna kislina (PTK)). Proizvede se lahko tudi iz recikliranih materialov (polietilen tereftalat (PET) – steklenice in drugi odpadki). Nenazadnje je RVP mogoče izdelati s kombinacijo obeh vrst surovin, tj. derivatov nafte in recikliranih odpadkov PET.

| (125) | Cene MEG in PTK kot derivatov nafte so odvisne od nihanja cen nafte. Zato so se, kot je razloženo že v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2005 (6), cene MEG in PTK zvišale za 14 % od leta 2002 do konca leta 2003. Poleg tega je bilo na podlagi različnih vlog, ki so se glede razvoja cen MEG in PTK oprle na mednarodne vire, ugotovljeno, da so se cene MEG in PTK od leta 2003 do OP zvišale za 25 % in 29 %, kar je povečanje za približno 40 % med letom 2002 in sredino leta 2005. |
| --- | --- |

(125)

Cene MEG in PTK kot derivatov nafte so odvisne od nihanja cen nafte. Zato so se, kot je razloženo že v Uredbi Sveta (ES) št. 428/2005 (6), cene MEG in PTK zvišale za 14 % od leta 2002 do konca leta 2003. Poleg tega je bilo na podlagi različnih vlog, ki so se glede razvoja cen MEG in PTK oprle na mednarodne vire, ugotovljeno, da so se cene MEG in PTK od leta 2003 do OP zvišale za 25 % in 29 %, kar je povečanje za približno 40 % med letom 2002 in sredino leta 2005.

| (126) | Izvleček Eurostata celo kaže zvišanje cen za 36 % med letom 2002 in OP za PTK ter za 75 % za MEG v istem obdobju. Ta trend so potrdile tudi informacije, ki jih je predložil edini sodelujoči dobavitelj surovin. |
| --- | --- |

(126)

Izvleček Eurostata celo kaže zvišanje cen za 36 % med letom 2002 in OP za PTK ter za 75 % za MEG v istem obdobju. Ta trend so potrdile tudi informacije, ki jih je predložil edini sodelujoči dobavitelj surovin.

| (127) | Kot je razvidno iz uvodne izjave (95), so se celotni stroški proizvodnje povečali za 17 % med letom 2002 in OP. To pomeni, da si je industrija Skupnosti prizadevala za racionalizacijo, da bi izboljšala svojo učinkovitost in zlasti izravnala učinek zvišanja cen surovin, ki je opisan v uvodni izjavi (124) in (125) zgoraj. To potrjuje tudi povečanje produktivnosti, kot je razvidno iz uvodne izjave (99). Vendar se kljub prizadevanjem industrije Skupnosti za racionalizacijo to zvišanje cen surovin ni moglo v celoti odraziti v povprečni prodajni ceni RVP, proizvedenega v Skupnosti, ki se je od leta 2002 do OP zvišala za samo 9 %, kljub dejstvu, da so vlakna cenovno občutljivi izdelki. |
| --- | --- |

(127)

Kot je razvidno iz uvodne izjave (95), so se celotni stroški proizvodnje povečali za 17 % med letom 2002 in OP. To pomeni, da si je industrija Skupnosti prizadevala za racionalizacijo, da bi izboljšala svojo učinkovitost in zlasti izravnala učinek zvišanja cen surovin, ki je opisan v uvodni izjavi (124) in (125) zgoraj. To potrjuje tudi povečanje produktivnosti, kot je razvidno iz uvodne izjave (99). Vendar se kljub prizadevanjem industrije Skupnosti za racionalizacijo to zvišanje cen surovin ni moglo v celoti odraziti v povprečni prodajni ceni RVP, proizvedenega v Skupnosti, ki se je od leta 2002 do OP zvišala za samo 9 %, kljub dejstvu, da so vlakna cenovno občutljivi izdelki.

| (128) | Nadalje je treba opomniti, da so se vsi proizvajalci po svetu, vključno s tistimi v zadevnih državah, soočali s podobnim zvišanjem cen surovin, saj je to blago, ki se trži po vsem svetu. Zato je jasno, da proizvajalci iz zadevnih držav niso bistveno zvišali svojih izvoznih cen v Skupnost, da bi odrazili ta razvoj. Tako se šteje, da je nizka raven izvozne cene iz zadevnih držav preprečila dvig cen in privedla do razmer, v katerih industrija Skupnosti ni mogla ustrezno zvišati svojih lastnih prodajnih cen. Sicer bi bila izguba strank in tržnega deleža večja od ugotovljene. |
| --- | --- |

(128)

Nadalje je treba opomniti, da so se vsi proizvajalci po svetu, vključno s tistimi v zadevnih državah, soočali s podobnim zvišanjem cen surovin, saj je to blago, ki se trži po vsem svetu. Zato je jasno, da proizvajalci iz zadevnih držav niso bistveno zvišali svojih izvoznih cen v Skupnost, da bi odrazili ta razvoj. Tako se šteje, da je nizka raven izvozne cene iz zadevnih držav preprečila dvig cen in privedla do razmer, v katerih industrija Skupnosti ni mogla ustrezno zvišati svojih lastnih prodajnih cen. Sicer bi bila izguba strank in tržnega deleža večja od ugotovljene.

| (129) | V skladu s tem se šteje, da zvišanje cen surovin ni pravi vzrok omenjene škode, čeprav se morda zdi, da je do določene mere prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Dejansko je bil nizkocenovni dampinški uvoz tisti, ki je industriji Skupnosti preprečil, da bi svoje cene prilagodila povečanim stroškom, ter je tako povzročil znatno škodo. |
| --- | --- |

(129)

V skladu s tem se šteje, da zvišanje cen surovin ni pravi vzrok omenjene škode, čeprav se morda zdi, da je do določene mere prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Dejansko je bil nizkocenovni dampinški uvoz tisti, ki je industriji Skupnosti preprečil, da bi svoje cene prilagodila povečanim stroškom, ter je tako povzročil znatno škodo.

2.7   Nihanje menjalnih tečajev

| (130) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je na razvoj cen zadevnega uvoza vplival razvoj eura v primerjavi z ameriškim dolarjem. Res je, da je med letom 2002 in OP ameriški dolar nenehno izgubljal vrednost, tj. njegova vrednost je padla z 1,06 EUR na 0,79 EUR oziroma – 25 %. |
| --- | --- |

(130)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je na razvoj cen zadevnega uvoza vplival razvoj eura v primerjavi z ameriškim dolarjem. Res je, da je med letom 2002 in OP ameriški dolar nenehno izgubljal vrednost, tj. njegova vrednost je padla z 1,06 EUR na 0,79 EUR oziroma – 25 %.

| (131) | Treba je opozoriti, da je treba s preiskavo ugotoviti, ali je dampinški uvoz (s svojim obsegom in ceno) povzročil znatno škodo industriji Skupnosti ali pa so jo povzročili drugi dejavniki. Glede tega člen 3(6) osnovne uredbe navaja, da je treba dokazati, da raven cen dumpinškega uvoza povzroča škodo. Nanaša se torej le na razliko med ravnmi cen, ne vsebuje pa zahteve za analizo dejavnikov, ki vplivajo na raven teh cen. |
| --- | --- |

(131)

Treba je opozoriti, da je treba s preiskavo ugotoviti, ali je dampinški uvoz (s svojim obsegom in ceno) povzročil znatno škodo industriji Skupnosti ali pa so jo povzročili drugi dejavniki. Glede tega člen 3(6) osnovne uredbe navaja, da je treba dokazati, da raven cen dumpinškega uvoza povzroča škodo. Nanaša se torej le na razliko med ravnmi cen, ne vsebuje pa zahteve za analizo dejavnikov, ki vplivajo na raven teh cen.

| (132) | V praksi se učinek, ki ga ima dampinški uvoz na cene industrije Skupnosti, prouči zlasti z ugotavljanjem nelojalnega nižanja cen, padca cen in preprečevanja dviga cen. V ta namen se primerjajo cene dampinškega uvoza in prodajne cene industrije Skupnosti, izvozne cene, ki se uporabljajo za izračun škode, pa je včasih treba pretvoriti v drugo valuto, da se dobi primerljiva osnova. Zato v tem okviru uporaba menjalnih tečajev zagotovi le, da se cenovna razlika ugotovi na primerljivi osnovi. Tako je očitno, da menjalni tečaj načeloma ne more biti še en dejavnik škode. |
| --- | --- |

(132)

V praksi se učinek, ki ga ima dampinški uvoz na cene industrije Skupnosti, prouči zlasti z ugotavljanjem nelojalnega nižanja cen, padca cen in preprečevanja dviga cen. V ta namen se primerjajo cene dampinškega uvoza in prodajne cene industrije Skupnosti, izvozne cene, ki se uporabljajo za izračun škode, pa je včasih treba pretvoriti v drugo valuto, da se dobi primerljiva osnova. Zato v tem okviru uporaba menjalnih tečajev zagotovi le, da se cenovna razlika ugotovi na primerljivi osnovi. Tako je očitno, da menjalni tečaj načeloma ne more biti še en dejavnik škode.

| (133) | Zgoraj navedeno potrjuje tudi besedilo člena 3(7) osnovne uredbe, ki se nanaša na druge znane dejavnike poleg dampinškega uvoza. Seznam drugih znanih dejavnikov iz tega člena se ne sklicuje na noben dejavnik, ki vpliva na raven cen dampinškega uvoza. Povedano na kratko, če je izvoz dampinški in tudi če je bil izkoriščen ugoden razvoj menjalnih tečajev, je težko ugotoviti, kako bi bil razvoj takšnega menjalnega tečaja še en dejavnik, ki povzroča škodo. |
| --- | --- |

(133)

Zgoraj navedeno potrjuje tudi besedilo člena 3(7) osnovne uredbe, ki se nanaša na druge znane dejavnike poleg dampinškega uvoza. Seznam drugih znanih dejavnikov iz tega člena se ne sklicuje na noben dejavnik, ki vpliva na raven cen dampinškega uvoza. Povedano na kratko, če je izvoz dampinški in tudi če je bil izkoriščen ugoden razvoj menjalnih tečajev, je težko ugotoviti, kako bi bil razvoj takšnega menjalnega tečaja še en dejavnik, ki povzroča škodo.

| (134) | Zato analiza dejavnikov, ki vplivajo na raven cen dampinškega uvoza (naj bodo to nihanja menjalnih tečajev ali kaj drugega), ne more biti dokončna; takšna analiza bi presegla zahteve osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Zato analiza dejavnikov, ki vplivajo na raven cen dampinškega uvoza (naj bodo to nihanja menjalnih tečajev ali kaj drugega), ne more biti dokončna; takšna analiza bi presegla zahteve osnovne uredbe.

| (135) | V vsakem primeru in ne glede na zgoraj navedeno mora vsaka trditev, da je povečanje vrednosti eura v primerjavi z USD povzročilo škodo industriji Skupnosti, veljati predvsem za obdobje, ko se je v glavnem ta vrednost večala, tj. od leta 2002 do leta 2004 in zlasti v prvih dveh letih, ko so bile razlike med obema valutama večje. V zvezi s tem je treba omeniti, da se je zadevni uvoz zmanjšal za 5 % med letoma 2002 in 2003, medtem ko je USD izgubil največ vrednosti v primerjavi z eurom v istem obdobju (tj. – 16 %). Podobno se je zadevni uvoz povečal za samo 16 %, ko je USD izgubil 25 % vrednosti med letoma 2002 in 2004, medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 75 %, ko je USD izgubil nadaljnja 2 % vrednosti med letoma 2004 in 2005. |
| --- | --- |

(135)

V vsakem primeru in ne glede na zgoraj navedeno mora vsaka trditev, da je povečanje vrednosti eura v primerjavi z USD povzročilo škodo industriji Skupnosti, veljati predvsem za obdobje, ko se je v glavnem ta vrednost večala, tj. od leta 2002 do leta 2004 in zlasti v prvih dveh letih, ko so bile razlike med obema valutama večje. V zvezi s tem je treba omeniti, da se je zadevni uvoz zmanjšal za 5 % med letoma 2002 in 2003, medtem ko je USD izgubil največ vrednosti v primerjavi z eurom v istem obdobju (tj. – 16 %). Podobno se je zadevni uvoz povečal za samo 16 %, ko je USD izgubil 25 % vrednosti med letoma 2002 in 2004, medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 75 %, ko je USD izgubil nadaljnja 2 % vrednosti med letoma 2004 in 2005.

| (136) | Nadalje je imel korist od povečane vrednosti eura tudi uvoz iz drugih držav in ne samo iz tistih, ki so izvajale damping. Vendar pa se je njihov obseg povečeval precej počasneje kot obseg iz zadevnih držav in njihov trend je bil bolj skladen z nihanji menjalnih tečajev. Dejansko se je uvoz iz drugih držav povečal za 35 % med letoma 2002 in 2004, ko je USD izgubil 25 % vrednosti (medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 17 %), in le za 7 % med letom 2004 in OP, ko je USD izgubil nadaljnja 2 % vrednosti (medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 75 %). |
| --- | --- |

(136)

Nadalje je imel korist od povečane vrednosti eura tudi uvoz iz drugih držav in ne samo iz tistih, ki so izvajale damping. Vendar pa se je njihov obseg povečeval precej počasneje kot obseg iz zadevnih držav in njihov trend je bil bolj skladen z nihanji menjalnih tečajev. Dejansko se je uvoz iz drugih držav povečal za 35 % med letoma 2002 in 2004, ko je USD izgubil 25 % vrednosti (medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 17 %), in le za 7 % med letom 2004 in OP, ko je USD izgubil nadaljnja 2 % vrednosti (medtem ko se je zadevni uvoz povečal za 75 %).

| (137) | Dejstvo, da so menjalni tečaji in uvoz iz zadevnih držav sledili različnim trendom (med letom 2002 in 2003) ali nesorazmernim trendom (med letom 2004 in OP), kaže, da menjalni tečaj ne more biti vzročni dejavnik nagle velike rasti dampinškega uvoza iz zadevnih držav, kot so trdile zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(137)

Dejstvo, da so menjalni tečaji in uvoz iz zadevnih držav sledili različnim trendom (med letom 2002 in 2003) ali nesorazmernim trendom (med letom 2004 in OP), kaže, da menjalni tečaj ne more biti vzročni dejavnik nagle velike rasti dampinškega uvoza iz zadevnih držav, kot so trdile zainteresirane stranke.

2.8   Pomanjkanje prestrukturiranja industrije Skupnosti

| (138) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da se industrija Skupnosti ni zmogla prestrukturirati in v celoti izkoristiti protidampinških dajatev, ki so več let veljale za številne tretje države. |
| --- | --- |

(138)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da se industrija Skupnosti ni zmogla prestrukturirati in v celoti izkoristiti protidampinških dajatev, ki so več let veljale za številne tretje države.

| (139) | Vendar je treba upoštevati, da je industrija Skupnosti vsa ta leta trpela škodo zaradi izkrivljanja trgovine in dampinških cen tretjih držav. Trg Skupnosti je bil zato nenehno izkrivljen, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi si opomogla od dampinga in sprejemala poslovne odločitve na trdni podlagi. Zato pri tej industriji ni bilo nujno potrebne predvidljivosti, zlasti za dolgoročne odločitve. |
| --- | --- |

(139)

Vendar je treba upoštevati, da je industrija Skupnosti vsa ta leta trpela škodo zaradi izkrivljanja trgovine in dampinških cen tretjih držav. Trg Skupnosti je bil zato nenehno izkrivljen, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi si opomogla od dampinga in sprejemala poslovne odločitve na trdni podlagi. Zato pri tej industriji ni bilo nujno potrebne predvidljivosti, zlasti za dolgoročne odločitve.

| (140) | Poleg tega si je industrija Skupnosti, kot je razloženo v uvodni izjavi (127), prizadevala za prestrukturiranje, s čimer je povečala produktivnost in nadomestila zvišanja cen surovin. To ji je uspelo ob stalni prisotnosti dampinškega uvoza, kar dokazuje, da bi bila ta industrija lahko uspešna in dobičkonosna, če bi se na trgu Skupnosti ponovno vzpostavili ustrezni konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega si je industrija Skupnosti, kot je razloženo v uvodni izjavi (127), prizadevala za prestrukturiranje, s čimer je povečala produktivnost in nadomestila zvišanja cen surovin. To ji je uspelo ob stalni prisotnosti dampinškega uvoza, kar dokazuje, da bi bila ta industrija lahko uspešna in dobičkonosna, če bi se na trgu Skupnosti ponovno vzpostavili ustrezni konkurenčni pogoji.

3.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (141) | Na podlagi zgornje analize, ki je ustrezno določila ter ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je industrija Skupnosti utrpela v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Ta sklep na eni strani temelji na znatnem povečanju obsega in tržnih deležev zadevnega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen, na drugi pa na izgubi tržnega deleža in posledičnem poslabšanju finančnega stanja. Vse te okoliščine so časovno sovpadle. Noben drug proučen dejavnik ne bi mogel pojasniti poslabšanja stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

Na podlagi zgornje analize, ki je ustrezno določila ter ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je industrija Skupnosti utrpela v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Ta sklep na eni strani temelji na znatnem povečanju obsega in tržnih deležev zadevnega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen, na drugi pa na izgubi tržnega deleža in posledičnem poslabšanju finančnega stanja. Vse te okoliščine so časovno sovpadle. Noben drug proučen dejavnik ne bi mogel pojasniti poslabšanja stanja industrije Skupnosti.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodna opomba

| (142) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da v tem posebnem primeru sprejetje protidampinških ukrepov ni v interesu Skupnosti. Interes Skupnosti je bil določen po proučitvi vseh vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, uvoznikov, trgovcev in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(142)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da v tem posebnem primeru sprejetje protidampinških ukrepov ni v interesu Skupnosti. Interes Skupnosti je bil določen po proučitvi vseh vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, uvoznikov, trgovcev in uporabnikov zadevnega izdelka.

| (143) | Za oceno možnega vpliva uvedbe ali neuvedbe ukrepov so se zahtevale informacije od vseh zainteresiranih strank, za katere je bilo znano, da jih stvar zadeva, ali pa so bile zainteresirane stranke te informacije pripravljene predložiti same. Komisija je na podlagi tega poslala vprašalnike industriji Skupnosti, trem nepovezanim uvoznikom, dvaindvajsetim uporabnikom in trem dobaviteljem surovin. Poleg tega je Komisija vzpostavila stik tudi s štirinajstimi proizvajalci Skupnosti, ki niso predložili informacij, zahtevanih za izbiro vzorca, da bi pridobila osnovne informacije o njihovi proizvodnji in prodaji. |
| --- | --- |

(143)

Za oceno možnega vpliva uvedbe ali neuvedbe ukrepov so se zahtevale informacije od vseh zainteresiranih strank, za katere je bilo znano, da jih stvar zadeva, ali pa so bile zainteresirane stranke te informacije pripravljene predložiti same. Komisija je na podlagi tega poslala vprašalnike industriji Skupnosti, trem nepovezanim uvoznikom, dvaindvajsetim uporabnikom in trem dobaviteljem surovin. Poleg tega je Komisija vzpostavila stik tudi s štirinajstimi proizvajalci Skupnosti, ki niso predložili informacij, zahtevanih za izbiro vzorca, da bi pridobila osnovne informacije o njihovi proizvodnji in prodaji.

| (144) | Kot je razloženo v uvodni izjavi (10), so vprašalnik izpolnili trije proizvajalci pritožniki industrije Skupnosti, en nepovezan uvoznik, sedem uporabnikov in en dobavitelj surovin. Poleg tega je šest proizvajalcev Skupnosti predložilo osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji. Tri združenja uporabnikov so vložila vloge proti ukrepom. |
| --- | --- |

(144)

Kot je razloženo v uvodni izjavi (10), so vprašalnik izpolnili trije proizvajalci pritožniki industrije Skupnosti, en nepovezan uvoznik, sedem uporabnikov in en dobavitelj surovin. Poleg tega je šest proizvajalcev Skupnosti predložilo osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji. Tri združenja uporabnikov so vložila vloge proti ukrepom.

2.   Industrija Skupnosti

| (145) | Treba je opozoriti, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (104) do (108). |
| --- | --- |

(145)

Treba je opozoriti, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kot je navedeno v uvodnih izjavah od (104) do (108).

| (146) | Uvedba ukrepov naj bi onemogočila nadaljnje izkrivljanje trga in preprečevanje dviga cen. Ukrepi bi industriji Skupnosti omogočili, da poveča svojo prodajo in ponovno pridobi izgubljen tržni delež ter izkoristi prednosti, ki jih nudi ekonomija obsega. Nadalje se pričakuje, da bi industrija Skupnosti lahko nekoliko zvišala svoje prodajne cene na raven, ki bi pokrila stroške in omogočila dobiček. To bi industriji Skupnosti omogočilo, da doseže raven dobičkonosnosti, ki je nujna v tej kapitalsko intenzivni panogi, kjer so nenehno potrebne naložbe, ter da izkoristi razvoj na trgu Skupnosti. To bi industriji Skupnosti, ki trguje z RVP, zagotovilo sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(146)

Uvedba ukrepov naj bi onemogočila nadaljnje izkrivljanje trga in preprečevanje dviga cen. Ukrepi bi industriji Skupnosti omogočili, da poveča svojo prodajo in ponovno pridobi izgubljen tržni delež ter izkoristi prednosti, ki jih nudi ekonomija obsega. Nadalje se pričakuje, da bi industrija Skupnosti lahko nekoliko zvišala svoje prodajne cene na raven, ki bi pokrila stroške in omogočila dobiček. To bi industriji Skupnosti omogočilo, da doseže raven dobičkonosnosti, ki je nujna v tej kapitalsko intenzivni panogi, kjer so nenehno potrebne naložbe, ter da izkoristi razvoj na trgu Skupnosti. To bi industriji Skupnosti, ki trguje z RVP, zagotovilo sposobnost preživetja.

| (147) | Verjetno pa bi se v primeru neuvedbe protidampinških ukrepov negativni trend finančnega stanja industrije Skupnosti nadaljeval. Industrija Skupnosti je še zlasti zaznamovana z izgubo prihodka zaradi nizkih cen, nadaljnjega manjšanja tržnega deleža in znatnih izgub. Glede na vedno nižje prihodke in izrazito slabši trend v OP, bi se po vsej verjetnosti njeno finančno stanje brez kakršnih koli ukrepov še bolj poslabšalo. To bi nazadnje povzročilo zmanjšanje proizvodnje in zapiranje proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. To še zlasti velja, ker je evropski trg zdaj eden od redkih izvoznih trgov, ki so še na voljo zadevnim državam po uvedbi protidampinških dajatev za RVP iz Tajvana v drugih tretjih državah, kot so Združene države Amerike, Indija in Japonska. |
| --- | --- |

(147)

Verjetno pa bi se v primeru neuvedbe protidampinških ukrepov negativni trend finančnega stanja industrije Skupnosti nadaljeval. Industrija Skupnosti je še zlasti zaznamovana z izgubo prihodka zaradi nizkih cen, nadaljnjega manjšanja tržnega deleža in znatnih izgub. Glede na vedno nižje prihodke in izrazito slabši trend v OP, bi se po vsej verjetnosti njeno finančno stanje brez kakršnih koli ukrepov še bolj poslabšalo. To bi nazadnje povzročilo zmanjšanje proizvodnje in zapiranje proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. To še zlasti velja, ker je evropski trg zdaj eden od redkih izvoznih trgov, ki so še na voljo zadevnim državam po uvedbi protidampinških dajatev za RVP iz Tajvana v drugih tretjih državah, kot so Združene države Amerike, Indija in Japonska.

| (148) | V skladu s tem se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od škodljivega dampinga, ki ga je utrpela, in bi zato bila v njenem interesu. Tudi drugi proizvajalci Skupnosti bodo imeli po vsej verjetnosti korist od uvedbe protidampinških ukrepov. Dejansko so se drugi proizvajalci Skupnosti, ki niso predložili informacij, zahtevanih za izbiro vzorca, vendar pa so bili kasneje zaprošeni za osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji, znašli v podobnem položaju, saj se je obseg njihove prodaje zmanjšal za 23 %, njihove prodajne cene pa so se tudi zvišale le za 12 %. |
| --- | --- |

(148)

V skladu s tem se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od škodljivega dampinga, ki ga je utrpela, in bi zato bila v njenem interesu. Tudi drugi proizvajalci Skupnosti bodo imeli po vsej verjetnosti korist od uvedbe protidampinških ukrepov. Dejansko so se drugi proizvajalci Skupnosti, ki niso predložili informacij, zahtevanih za izbiro vzorca, vendar pa so bili kasneje zaprošeni za osnovne informacije o svoji proizvodnji in prodaji, znašli v podobnem položaju, saj se je obseg njihove prodaje zmanjšal za 23 %, njihove prodajne cene pa so se tudi zvišale le za 12 %.

3.   Vpliv na uvoznike in uporabnike

| (149) | Samo en uvoznik se lahko šteje kot sodelujoči uvoznik in ta uvoznik je nasprotoval uvedbi ukrepov, saj bi le-ti preprečili uvoz RVP kot surovine in bi lahko industrijo v nadaljnjem proizvodnem procesu prisilili k selitvi zunaj EU. Vendar ta uvoznik ni mogel predložiti natančnih informacij o vplivu katerega koli ukrepa na svoje lastno poslovanje ali kakršnih koli podatkov v zvezi z dobičkonosnostjo svoje prodaje zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče oceniti verjetnega učinka predlaganih protidampinških ukrepov na dobičkonosnost sodelujočega uvoznika. |
| --- | --- |

(149)

Samo en uvoznik se lahko šteje kot sodelujoči uvoznik in ta uvoznik je nasprotoval uvedbi ukrepov, saj bi le-ti preprečili uvoz RVP kot surovine in bi lahko industrijo v nadaljnjem proizvodnem procesu prisilili k selitvi zunaj EU. Vendar ta uvoznik ni mogel predložiti natančnih informacij o vplivu katerega koli ukrepa na svoje lastno poslovanje ali kakršnih koli podatkov v zvezi z dobičkonosnostjo svoje prodaje zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče oceniti verjetnega učinka predlaganih protidampinških ukrepov na dobičkonosnost sodelujočega uvoznika.

| (150) | Treba je opozoriti, da namen protidampinških ukrepov ni preprečiti uvoz v Skupnost, ampak zagotoviti, da uvoz ne poteka po dampinških cenah in da imajo gospodarski subjekti dostop do RVP po pošteni ceni. Uvoz na trg Skupnosti je vedno bil in bo dovoljen. Nedavne izkušnje so pokazale, da so običajni južnokorejski izvozniki kljub protidampinškim ukrepom še naprej dobavljali strankam s sedežem v Skupnosti. Kot je razloženo v uvodni izjavi (159), so se protidampinški ukrepi, uvedeni za nekatere države, kot so Indija, Avstralija in Indonezija, iztekli, na voljo pa so drugi viri dobave, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, kot je na primer RVP iz Nigerije in Turčije. |
| --- | --- |

(150)

Treba je opozoriti, da namen protidampinških ukrepov ni preprečiti uvoz v Skupnost, ampak zagotoviti, da uvoz ne poteka po dampinških cenah in da imajo gospodarski subjekti dostop do RVP po pošteni ceni. Uvoz na trg Skupnosti je vedno bil in bo dovoljen. Nedavne izkušnje so pokazale, da so običajni južnokorejski izvozniki kljub protidampinškim ukrepom še naprej dobavljali strankam s sedežem v Skupnosti. Kot je razloženo v uvodni izjavi (159), so se protidampinški ukrepi, uvedeni za nekatere države, kot so Indija, Avstralija in Indonezija, iztekli, na voljo pa so drugi viri dobave, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, kot je na primer RVP iz Nigerije in Turčije.

| (151) | Na tej podlagi in glede na veliko število uvoznikov, ki ne sodelujejo v postopku, se začasno sklene, da v celoti gledano protidampinški ukrepi na uvoznike ne bodo imeli tolikšnega negativnega vpliva, da bi prevladal nad potrebo po odpravi učinkov izkrivljanja trgovine, nastalih zaradi škodljivega dampinga, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(151)

Na tej podlagi in glede na veliko število uvoznikov, ki ne sodelujejo v postopku, se začasno sklene, da v celoti gledano protidampinški ukrepi na uvoznike ne bodo imeli tolikšnega negativnega vpliva, da bi prevladal nad potrebo po odpravi učinkov izkrivljanja trgovine, nastalih zaradi škodljivega dampinga, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence.

| (152) | Uporabniki zadevnega izdelka spadajo v tekstilni sektor. Trg RVP je razdeljen na potrošnjo za predenje (tj. izdelava filamentov za proizvodnjo tekstila, po mešanju ali brez mešanja z drugimi vlakni, kot sta bombaž ali volna), netkano potrošnjo (tj. izdelava rjuh in mrež, ki še niso bile predelane v preje in jih veže trenje in/ali kohezija in/ali adhezija, razen papirja) in potrošnjo za zapolnjevanje (tj. polnjenje ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, na primer blazin ali avtomobilskih sedežev). |
| --- | --- |

(152)

Uporabniki zadevnega izdelka spadajo v tekstilni sektor. Trg RVP je razdeljen na potrošnjo za predenje (tj. izdelava filamentov za proizvodnjo tekstila, po mešanju ali brez mešanja z drugimi vlakni, kot sta bombaž ali volna), netkano potrošnjo (tj. izdelava rjuh in mrež, ki še niso bile predelane v preje in jih veže trenje in/ali kohezija in/ali adhezija, razen papirja) in potrošnjo za zapolnjevanje (tj. polnjenje ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, na primer blazin ali avtomobilskih sedežev).

| (153) | Večina uporabnikov, ki sodelujejo v tem postopku, je proizvajalcev netkanih izdelkov. Omenjeni uporabniki so člani enega od treh združenj uporabnikov, ki sodelujejo v tem postopku; to združenje predstavlja industrijo netkanih izdelkov na evropski ravni. |
| --- | --- |

(153)

Večina uporabnikov, ki sodelujejo v tem postopku, je proizvajalcev netkanih izdelkov. Omenjeni uporabniki so člani enega od treh združenj uporabnikov, ki sodelujejo v tem postopku; to združenje predstavlja industrijo netkanih izdelkov na evropski ravni.

| (154) | Glede na podatke o nakupih, ki so jih predložili v svojih odgovorih na vprašalnike, sodelujoči uporabniki v času OP predstavljajo približno 6 % skupne potrošnje RVP Skupnosti in približno 7 % skupnega uvoza iz zadevnih držav. Treba je omeniti, da uvoz iz zadevnih držav predstavlja manjši del njihovih nakupov, tj. 16 %, medtem ko uvoz iz drugih tretjih držav in nakupi v EU še vedno predstavljajo 44 % in 40 % njihovih nakupov. Eden od sodelujočih uporabnikov med letom 2002 in OP sploh ni uvažal iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(154)

Glede na podatke o nakupih, ki so jih predložili v svojih odgovorih na vprašalnike, sodelujoči uporabniki v času OP predstavljajo približno 6 % skupne potrošnje RVP Skupnosti in približno 7 % skupnega uvoza iz zadevnih držav. Treba je omeniti, da uvoz iz zadevnih držav predstavlja manjši del njihovih nakupov, tj. 16 %, medtem ko uvoz iz drugih tretjih držav in nakupi v EU še vedno predstavljajo 44 % in 40 % njihovih nakupov. Eden od sodelujočih uporabnikov med letom 2002 in OP sploh ni uvažal iz zadevnih držav.

| (155) | Uporabniki so predložili številne argumente proti uvedbi dajatev. |
| --- | --- |

(155)

Uporabniki so predložili številne argumente proti uvedbi dajatev.

| (156) | Najprej, uporabniki so trdili, da bi protidampinški ukrepi lahko ogrozili industrijo na koncu proizvodne verige, v kateri je zaposlenih več kot 20 000 ljudi, medtem ko je v industriji Skupnosti po njihovih trditvah zaposlenih manj kot 1 700 ljudi. Domneva se, da bi uvedba dajatev lahko pomenila izgubo delovnih mest v industriji na koncu proizvodne verige ali selitev proizvodnih obratov v čezmorske države. |
| --- | --- |

(156)

Najprej, uporabniki so trdili, da bi protidampinški ukrepi lahko ogrozili industrijo na koncu proizvodne verige, v kateri je zaposlenih več kot 20 000 ljudi, medtem ko je v industriji Skupnosti po njihovih trditvah zaposlenih manj kot 1 700 ljudi. Domneva se, da bi uvedba dajatev lahko pomenila izgubo delovnih mest v industriji na koncu proizvodne verige ali selitev proizvodnih obratov v čezmorske države.

| (157) | Prav tako so trdili, da bi uvedba protidampinških dajatev sprožila višanja cen, ki bi jih morali uporabniki odraziti v izdelkih na koncu proizvodne verige. Ta razvoj bi nadalje sprožil povečanje uvoza izdelkov na koncu proizvodne verige po nižjih cenah iz drugih tretjih držav in iz držav, ki jih ta preiskava zadeva. |
| --- | --- |

(157)

Prav tako so trdili, da bi uvedba protidampinških dajatev sprožila višanja cen, ki bi jih morali uporabniki odraziti v izdelkih na koncu proizvodne verige. Ta razvoj bi nadalje sprožil povečanje uvoza izdelkov na koncu proizvodne verige po nižjih cenah iz drugih tretjih držav in iz držav, ki jih ta preiskava zadeva.

| (158) | Nenazadnje so trdili, da industrija Skupnosti ne more zagotoviti celotne oskrbe trga Skupnosti in da bi uvedba protidampinških dajatev poslabšala finančno stanje uporabnikov, saj bi morali iz zadevnih držav še naprej uvažati izdelke, ki v Skupnosti niso na voljo, kot na primer t. i. poliester z nizkim tališčem. |
| --- | --- |

(158)

Nenazadnje so trdili, da industrija Skupnosti ne more zagotoviti celotne oskrbe trga Skupnosti in da bi uvedba protidampinških dajatev poslabšala finančno stanje uporabnikov, saj bi morali iz zadevnih držav še naprej uvažati izdelke, ki v Skupnosti niso na voljo, kot na primer t. i. poliester z nizkim tališčem.

| (159) | V zvezi z domnevno odvisnostjo trga Skupnosti od zunanjih dobaviteljev je treba opozoriti, da Uredba Sveta (ES) št. 1515/2006 (7) vsebuje odločitev o preklicu obstoječih ukrepov za uvoz iz Avstralije, Indonezije, Tajske in Indije. Medtem ko je protidampinški ukrep, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 1522/2000 (8) in Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000 (9) skoraj prekinil uvoz iz omenjenih držav, je treba opomniti, da so imele Avstralija, Indonezija in Tajska pred uvedbo protidampinških ukrepov na svoj uvoz RVP na trg Skupnosti tržni delež v višini 8,9 %, Indija pa tržni delež v višini 2,9 %. Zato je verjetno, da se bo po odpravi protidampinških ukrepov uvoz iz teh tretjih držav spet nadaljeval in se preusmeril na trg Skupnosti. Poleg tega uvoz iz drugih tretjih držav že zdaj predstavlja pomemben delež trga Skupnosti, saj je v času OP dosegel 11 %. |
| --- | --- |

(159)

V zvezi z domnevno odvisnostjo trga Skupnosti od zunanjih dobaviteljev je treba opozoriti, da Uredba Sveta (ES) št. 1515/2006 (7) vsebuje odločitev o preklicu obstoječih ukrepov za uvoz iz Avstralije, Indonezije, Tajske in Indije. Medtem ko je protidampinški ukrep, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 1522/2000 (8) in Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000 (9) skoraj prekinil uvoz iz omenjenih držav, je treba opomniti, da so imele Avstralija, Indonezija in Tajska pred uvedbo protidampinških ukrepov na svoj uvoz RVP na trg Skupnosti tržni delež v višini 8,9 %, Indija pa tržni delež v višini 2,9 %. Zato je verjetno, da se bo po odpravi protidampinških ukrepov uvoz iz teh tretjih držav spet nadaljeval in se preusmeril na trg Skupnosti. Poleg tega uvoz iz drugih tretjih držav že zdaj predstavlja pomemben delež trga Skupnosti, saj je v času OP dosegel 11 %.

| (160) | Torej bi se uporabniki Skupnosti, ki so že v OP kupovali 84 % potrebnih surovin zunaj zadevnih držav, kljub predlagani uvedbi dajatev proti Tajvanu in Maleziji in ob upoštevanju ukinitve ukrepov proti Avstraliji, Indoneziji, Tajski in Indiji še vedno lahko zanašali na pomembne dobavitelje (ali od njih začeli kupovati) zadevnega izdelka v Skupnosti ali na druge velike dobavitelje iz držav, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, če bi potrebovali poseben izdelek, kot je poliester z nizkim tališčem. |
| --- | --- |

(160)

Torej bi se uporabniki Skupnosti, ki so že v OP kupovali 84 % potrebnih surovin zunaj zadevnih držav, kljub predlagani uvedbi dajatev proti Tajvanu in Maleziji in ob upoštevanju ukinitve ukrepov proti Avstraliji, Indoneziji, Tajski in Indiji še vedno lahko zanašali na pomembne dobavitelje (ali od njih začeli kupovati) zadevnega izdelka v Skupnosti ali na druge velike dobavitelje iz držav, za katere protidampinške dajatve ne veljajo, če bi potrebovali poseben izdelek, kot je poliester z nizkim tališčem.

| (161) | To je potrdil tudi eden od uporabnikov, ki je navedel, da t. i. poliester z nizkim tališčem lahko dobavljata Koreja ali Japonska ter da ga proizvajata tudi dva evropska proizvajalca. To pomeni, da imata vsaj dva evropska proizvajalca tehnologijo in znanje za proizvodnjo takšnega posebnega izdelka ter da ni mogoče izključiti, da se bosta proizvodnja in dobava v Skupnosti povečali, ko bodo cene dosegle raven, na kateri so učinki škodljivega dampinga odstranjeni. |
| --- | --- |

(161)

To je potrdil tudi eden od uporabnikov, ki je navedel, da t. i. poliester z nizkim tališčem lahko dobavljata Koreja ali Japonska ter da ga proizvajata tudi dva evropska proizvajalca. To pomeni, da imata vsaj dva evropska proizvajalca tehnologijo in znanje za proizvodnjo takšnega posebnega izdelka ter da ni mogoče izključiti, da se bosta proizvodnja in dobava v Skupnosti povečali, ko bodo cene dosegle raven, na kateri so učinki škodljivega dampinga odstranjeni.

| (162) | Treba je dodati, da čeprav nekaterih vrst poliestra z nizkim tališčem ni proizvedla industrija Skupnosti, to ne pomeni, da jih ne bi zmogla proizvesti. Dejansko bi bile potrebne le majhne prilagoditve v proizvodnem postopku z nizkimi naložbami, odvisno od vrste izdelka. Nekateri RVP občasno ni bil na voljo predvsem zato, ker proizvajalci Skupnosti niso mogli dobaviti potrebnih količin po znižanih cenah, ki so jih bili uporabniki pripravljeni plačati. |
| --- | --- |

(162)

Treba je dodati, da čeprav nekaterih vrst poliestra z nizkim tališčem ni proizvedla industrija Skupnosti, to ne pomeni, da jih ne bi zmogla proizvesti. Dejansko bi bile potrebne le majhne prilagoditve v proizvodnem postopku z nizkimi naložbami, odvisno od vrste izdelka. Nekateri RVP občasno ni bil na voljo predvsem zato, ker proizvajalci Skupnosti niso mogli dobaviti potrebnih količin po znižanih cenah, ki so jih bili uporabniki pripravljeni plačati.

| (163) | Glede na raven zaposlenosti v industriji Skupnosti in industriji na koncu proizvodne verige je treba opomniti, da so na industrijo Skupnosti več let vplivale nizke dampinške cene RVP, zaradi česar se je zaposlenost nenehno manjšala, kot je navedeno v uvodni izjavi (99). Dejstvo, da je v industriji na koncu proizvodne verige zaposlenih več ljudi kot v proizvodnji RVP, samo po sebi ne upravičuje ogrožanja industrije Skupnosti, ki je lahko le manj delovno intenzivna kot industrija na koncu proizvodne verige in je, kot je navedeno v uvodni izjavi (154), prav tako bistvenega pomena za uporabnike, saj so vsi sodelujoči uporabniki del izdelkov kupovali v Skupnosti. |
| --- | --- |

(163)

Glede na raven zaposlenosti v industriji Skupnosti in industriji na koncu proizvodne verige je treba opomniti, da so na industrijo Skupnosti več let vplivale nizke dampinške cene RVP, zaradi česar se je zaposlenost nenehno manjšala, kot je navedeno v uvodni izjavi (99). Dejstvo, da je v industriji na koncu proizvodne verige zaposlenih več ljudi kot v proizvodnji RVP, samo po sebi ne upravičuje ogrožanja industrije Skupnosti, ki je lahko le manj delovno intenzivna kot industrija na koncu proizvodne verige in je, kot je navedeno v uvodni izjavi (154), prav tako bistvenega pomena za uporabnike, saj so vsi sodelujoči uporabniki del izdelkov kupovali v Skupnosti.

| (164) | V zvezi z verjetnim vplivom na finančno stanje industrije na koncu proizvodne verige so informacije, ki so na voljo o strukturi stroškov industrije uporabnikov, ravni predlaganih ukrepov in deležu dampinškega uvoza v primerjavi z drugimi viri, naslednje:






  — | RVP predstavlja med 10 % in 40 % celotnih stroškov uporabnikov pri proizvodnji izdelkov na koncu proizvodne verige; |
| --- | --- | --- |

(164)

V zvezi z verjetnim vplivom na finančno stanje industrije na koncu proizvodne verige so informacije, ki so na voljo o strukturi stroškov industrije uporabnikov, ravni predlaganih ukrepov in deležu dampinškega uvoza v primerjavi z drugimi viri, naslednje:

—

RVP predstavlja med 10 % in 40 % celotnih stroškov uporabnikov pri proizvodnji izdelkov na koncu proizvodne verige;

| — | povprečna protidampinška dajatev je približno 24,9 % za zadevne države; |
| --- | --- |

—

povprečna protidampinška dajatev je približno 24,9 % za zadevne države;

| — | delež dampinškega uvoza je 15,3 % celotne potrošnje RVP. |
| --- | --- |

—

delež dampinškega uvoza je 15,3 % celotne potrošnje RVP.

Tako lahko predlagani ukrepi povečajo stroške proizvodnje uporabnikov za 0,4 % do največ 1,5 %. To največje povečanje se šteje za nizko, če se ga primerja s pozitivnim učinkom predlaganih ukrepov na obnavljanje učinkovite konkurence na trgu Skupnosti.

| (165) | Ta analiza učinka predlaganih ukrepov na uporabnike je torej pokazala, da uvedba protidampinških ukrepov ne bo povzročila povečanja uvoza poceni izdelkov na koncu proizvodne verige v Skupnost. To je bilo sklenjeno brez kakršnih koli dokazov zadevnih uporabnikov, ki bi podprli njihove trditve, na primer da so tako vplivali pretekli ukrepi, uvedeni za ta izdelek. |
| --- | --- |

(165)

Ta analiza učinka predlaganih ukrepov na uporabnike je torej pokazala, da uvedba protidampinških ukrepov ne bo povzročila povečanja uvoza poceni izdelkov na koncu proizvodne verige v Skupnost. To je bilo sklenjeno brez kakršnih koli dokazov zadevnih uporabnikov, ki bi podprli njihove trditve, na primer da so tako vplivali pretekli ukrepi, uvedeni za ta izdelek.

4.   Vpliv na dobavitelje surovin

| (166) | En dobavitelj surovin je sodeloval pri trenutnem postopku tako, da je predložil odgovore na vprašalnik. Ta dobavitelj, ki industriji RVP dobavlja PTK in MEG, je izrecno podprl uvedbo dajatev, ki bi industriji Skupnosti omogočile, da ostane uspešna, in bi tudi zaščitile njegov položaj. |
| --- | --- |

(166)

En dobavitelj surovin je sodeloval pri trenutnem postopku tako, da je predložil odgovore na vprašalnik. Ta dobavitelj, ki industriji RVP dobavlja PTK in MEG, je izrecno podprl uvedbo dajatev, ki bi industriji Skupnosti omogočile, da ostane uspešna, in bi tudi zaščitile njegov položaj.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (167) | Ob upoštevanju zgornjih dejstev in ravni ukrepov ter zaključka postopka proti Avstraliji, Indoneziji, Tajski in Indiji se sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega negativnega učinka (če bi ga sploh imela) na položaj uporabnikov in uvoznikov zadevnega izdelka. Opozoriti je treba, da je v prejšnjih postopkih v zvezi z istim izdelkom veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. |
| --- | --- |

(167)

Ob upoštevanju zgornjih dejstev in ravni ukrepov ter zaključka postopka proti Avstraliji, Indoneziji, Tajski in Indiji se sklene, da uvedba ukrepov ne bi imela pomembnega negativnega učinka (če bi ga sploh imela) na položaj uporabnikov in uvoznikov zadevnega izdelka. Opozoriti je treba, da je v prejšnjih postopkih v zvezi z istim izdelkom veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti.

| (168) | Na tej podlagi se začasno sklene, da ni tehtnih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(168)

Na tej podlagi se začasno sklene, da ni tehtnih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (169) | Glede na začasne sklepe, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(169)

Glede na začasne sklepe, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz.

| (170) | Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov sta se upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(170)

Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov sta se upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (171) | Začasni ukrepi se uvedejo na dovolj visoki stopnji, da se odpravi škoda, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in ima dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko imela industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(171)

Začasni ukrepi se uvedejo na dovolj visoki stopnji, da se odpravi škoda, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in ima dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko imela industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza.

| (172) | Preiskava je potrdila, da bi imela Skupnost, če ne bi bilo dampinškega uvoza, dobiček pred odbitkom davka v višini 5 %. Ta dobiček bi industriji omogočil, da pokrije svoje stroške. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, ki proizvaja podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji dobička v višini 5 % prišteli stroški proizvodnje. |
| --- | --- |

(172)

Preiskava je potrdila, da bi imela Skupnost, če ne bi bilo dampinškega uvoza, dobiček pred odbitkom davka v višini 5 %. Ta dobiček bi industriji omogočil, da pokrije svoje stroške. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, ki proizvaja podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da so se zgoraj navedeni stopnji dobička v višini 5 % prišteli stroški proizvodnje.

| (173) | Potrebno zvišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(173)

Potrebno zvišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (174) | Glede na navedeno velja, da bi morale biti začasne protidampinške dajatve uvedene na ravni ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smele biti višje od stopnje škode, izračunane zgoraj v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(174)

Glede na navedeno velja, da bi morale biti začasne protidampinške dajatve uvedene na ravni ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smele biti višje od stopnje škode, izračunane zgoraj v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.

| (175) | Individualne protidampinške stopnje dajatev za družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev trenutnih preiskav. Zato odražajo stanje sodelujočih družb, ki je bilo ugotovljeno med temi preiskavami. Te stopnje dajatev (v nasprotju s preostalo dajatvijo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se zato uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvajajo navedene družbe, se pravi posebni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(175)

Individualne protidampinške stopnje dajatev za družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev trenutnih preiskav. Zato odražajo stanje sodelujočih družb, ki je bilo ugotovljeno med temi preiskavami. Te stopnje dajatev (v nasprotju s preostalo dajatvijo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se zato uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvajajo navedene družbe, se pravi posebni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (176) | Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za družbe (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma nasloviti na Komisijo (10) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti družbe, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozno prodajo, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Če bo to primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(176)

Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za družbe (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma nasloviti na Komisijo (10) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti družbe, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozno prodajo, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Če bo to primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (177) | Da bi se protidampinška dajatev ustrezno uveljavila, mora raven preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Skupnost. Vendar pa so te družbe v primeru proizvajalcev izvoznikov iz Malezije, pri katerih ni bilo vzorčenja, vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, v skladu s tem členom vložijo zahtevo, da se njihovo stanje prouči individualno.
  Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:







  Država | Družba | Protidampinška dajatev ( v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Malezija | Hualon Corportaion (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

(177)

Da bi se protidampinška dajatev ustrezno uveljavila, mora raven preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Skupnost. Vendar pa so te družbe v primeru proizvajalcev izvoznikov iz Malezije, pri katerih ni bilo vzorčenja, vabljene, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, v skladu s tem členom vložijo zahtevo, da se njihovo stanje prouči individualno.

Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:

Država

Družba

Protidampinška dajatev ( v %)

Malezija

Hualon Corportaion (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

Vse druge družbe

23,0

Tajvan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

| Shing Ming Ind., Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind., Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E. Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E. Road

Taipei

16,5

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e. Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e. Road

Taipei

16,5

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

Vse druge družbe

29,5

H.   KONČNA DOLOČBA

| (178) | Za dobro upravljanje je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki se javijo v roku, določenem v obvestilu o začetku, pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Nadalje je treba navesti, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen te uredbe, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe – |
| --- | --- |

(178)

Za dobro upravljanje je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki se javijo v roku, določenem v obvestilu o začetku, pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Nadalje je treba navesti, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen te uredbe, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali kako drugače predelana za predenje, ki se uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00, s poreklom iz Malezije in Tajvana.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke, opisane v odstavku 1, je:

| Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Malezija | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. |
| Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan |
| Raja Chualan |
| 50200 Kuala Lumpur |

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Malezija

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.

Level 9 Wisma Goldhill 67 Jalan

Raja Chualan

50200 Kuala Lumpur

12,4

A796

| Penfibre Sdn. Bhd. |
| --- |
| Lot 109-114 |
| Prai Free Industrial Zone 1 |
| 13600 Prai, Penang |

Penfibre Sdn. Bhd.

Lot 109-114

Prai Free Industrial Zone 1

13600 Prai, Penang

14,7

A797

Vse druge družbe

23,0

A999

Tajvan

| Chung Shing Textile Co., Ltd. |
| --- |
| No 463, Hua Cheng Road, |
| Hsin Chuang City |
| Taipei Hsien |

Chung Shing Textile Co., Ltd.

No 463, Hua Cheng Road,

Hsin Chuang City

Taipei Hsien

16,5

A798

| Far Eastern Textile Ltd. |
| --- |
| 33Fl, No 207, Sec. 2, |
| Tun Hwa South Road |
| Taipei |

Far Eastern Textile Ltd.

33Fl, No 207, Sec. 2,

Tun Hwa South Road

Taipei

29,5

A799

| Nan Ya Plastics Corporation |
| --- |
| 5Fl, No. 201, |
| Tung Hwa North Road |
| Taipei |

Nan Ya Plastics Corporation

5Fl, No. 201,

Tung Hwa North Road

Taipei

29,5

A800

| Shing Ming Ind, Co., Ltd. |
| --- |
| No 330, Ho Shin Rd, |
| Chu-Nan, Miao-Li |

Shing Ming Ind, Co., Ltd.

No 330, Ho Shin Rd,

Chu-Nan, Miao-Li

16,5

A801

| Shingkong Synthetic Fibres Corporation |
| --- |
| 8Fl, No 123, Sec. 2, |
| Nanking E. Road |
| Taipei |

Shingkong Synthetic Fibres Corporation

8Fl, No 123, Sec. 2,

Nanking E. Road

Taipei

16,5

A802

| Tainan Spinning Co., Ltd. |
| --- |
| 4Fl, No 560, Sec. 4, |
| Chung Hsia e. Road |
| Taipei |

Tainan Spinning Co., Ltd.

4Fl, No 560, Sec. 4,

Chung Hsia e. Road

Taipei

16,5

A803

| Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd. |
| --- |
| 13Fl, No 376, Sec. 4, |
| Jen Ai Rd |
| Taipei |

Tung Ho Spinning Weaving & Dyeing Co., Ltd.

13Fl, No 376, Sec. 4,

Jen Ai Rd

Taipei

14,7

A804

| Tuntex Distinct Corporation |
| --- |
| 16Fl, No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Distinct Corporation

16Fl, No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A805

| Tuntex Synthetic Corporation |
| --- |
| 16Fl. No. 90, Sec 1, |
| Hsin-Tai 5th Rd Hsichih |
| Taipei County |

Tuntex Synthetic Corporation

16Fl. No. 90, Sec 1,

Hsin-Tai 5th Rd Hsichih

Taipei County

18,2

A806

| True Young Co., Ltd. |
| --- |
| 8, Li Hsing St. Erch Chen Village |
| Kwantien Hsiang |
| Tainan Hsien, 720 |

True Young Co., Ltd.

8, Li Hsing St. Erch Chen Village

Kwantien Hsiang

Tainan Hsien, 720

29,5

A807

Vse druge družbe

29,5

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prost promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

Člen 2

Ne glede na člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo, da jih Komisija ustno zasliši v roku enega meseca od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe o uporabi te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 340, 23.12.2005, str. 17.

2

(3)  UL C 89, 12.4.2006, str. 2.

3

(4)  UL L 71, 17.3.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 274, 11.10.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 71, 17.3.2005, str. 1.

6

(7)  UL L 282, 13.10.2006, str. 1.

7

(8)  UL L 175, 14.7.2000, str. 10.

8

(9)  UL L 332, 28.12.2000, str. 17.

9

(10)

10

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Bruselj.

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/95 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/95

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2006/2006

z dne 22. decembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 950/2006 glede vključitve letnih tarifnih kvot za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Hrvaške

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti člena 40(1)(e)(iii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 27(5) in Prilogo IV(h) k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani (2), kakor je bil spremenjen s Protokolom, odobrenim z Odločbo Sveta 2006/882/ES z dne 13. novembra 2006 (3), se Skupnosti odobri brezcarinski dostop za uvoz proizvodov s poreklom iz Hrvaške, ki spadajo pod oznako KN 1701 in 1702, v okviru omejitev letne količine 180 000 ton (neto teže), v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 27(5) in Prilogo IV(h) k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani (2), kakor je bil spremenjen s Protokolom, odobrenim z Odločbo Sveta 2006/882/ES z dne 13. novembra 2006 (3), se Skupnosti odobri brezcarinski dostop za uvoz proizvodov s poreklom iz Hrvaške, ki spadajo pod oznako KN 1701 in 1702, v okviru omejitev letne količine 180 000 ton (neto teže), v Skupnost.

| (2) | Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško začne veljati 1. januarja 2007. Zato je treba s tem datumom odpreti tarifno kvoto za proizvode iz sladkorja z izvorom iz Hrvaške. |
| --- | --- |

(2)

Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško začne veljati 1. januarja 2007. Zato je treba s tem datumom odpreti tarifno kvoto za proizvode iz sladkorja z izvorom iz Hrvaške.

| (3) | To kvoto je treba odpreti in upravljati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (4) za „balkanski sladkor“ v smislu Uredbe. Ker člen 28 navedene uredbe odpira tarifne kvote za balkanski sladkor na podlagi tržnega leta, je treba letno tarifno kvoto za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Hrvaške prilagoditi za preostalih devet mesecev tržnega leta 2006/2007. |
| --- | --- |

(3)

To kvoto je treba odpreti in upravljati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (4) za „balkanski sladkor“ v smislu Uredbe. Ker člen 28 navedene uredbe odpira tarifne kvote za balkanski sladkor na podlagi tržnega leta, je treba letno tarifno kvoto za proizvode iz sladkorja s poreklom iz Hrvaške prilagoditi za preostalih devet mesecev tržnega leta 2006/2007.

| (4) | Uredbo (ES) št. 950/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 950/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 950/2006 se spremeni:

| 1. | Členu 1(1) se doda točka:






  „(h) | členu 27(5) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Členu 1(1) se doda točka:

„(h)

členu 27(5) Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško.“

| 2. | V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „2.   Količine, ki so za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 uvožene v skladu z določbami iz točk (c) in (h) odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu ‚tarifne kvote‘) in določbami iz točk (a) in (b) (v nadaljnjem besedilu ‚obveznosti dobave‘), so označene z zaporednimi številkami iz Priloge 1.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.   Količine, ki so za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 uvožene v skladu z določbami iz točk (c) in (h) odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu ‚tarifne kvote‘) in določbami iz točk (a) in (b) (v nadaljnjem besedilu ‚obveznosti dobave‘), so označene z zaporednimi številkami iz Priloge 1.“

| 3. | V členu 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(d) | ‚balkanski sladkor‘ pomeni proizvode iz sektorja sladkorja, ki sodijo pod oznaki KN 1701 in 1702, s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije, Črne gore, Kosova, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali Hrvaške in so uvoženi v Skupnost v skladu z Uredbo (ES) št. 2007/2000, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom z Republiko Hrvaško;“ |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(d)

‚balkanski sladkor‘ pomeni proizvode iz sektorja sladkorja, ki sodijo pod oznaki KN 1701 in 1702, s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije, Črne gore, Kosova, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali Hrvaške in so uvoženi v Skupnost v skladu z Uredbo (ES) št. 2007/2000, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom z Republiko Hrvaško;“

| 4. | Člen 28 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 28
  1.   Za vsako tržno leto se odprejo tarifne kvote za skupaj 380 000 ton proizvodov v sektorju sladkorja iz oznak KN 1701 in 1702, ki se ga uvozi kot balkanski sladkor s stopnjo dajatve nič.
  Vendar pa količina proizvodov iz sektorja sladkorja iz oznak KN 1701 in 1702 za tržno leto 2006/2007 znaša 381 500 ton.
  2.   Količine iz odstavka 1 se razdelijo po državi porekla na naslednji način:







  — | Albanija | 1 000 ton, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Bosna in Hercegovina | 12 000 ton, |
| — | Srbija in Črna gora | 180 000 ton, |
| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 7 000 ton, |
| — | Hrvaška | 180 000 ton, |

4.

Člen 28 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 28

1.   Za vsako tržno leto se odprejo tarifne kvote za skupaj 380 000 ton proizvodov v sektorju sladkorja iz oznak KN 1701 in 1702, ki se ga uvozi kot balkanski sladkor s stopnjo dajatve nič.

Vendar pa količina proizvodov iz sektorja sladkorja iz oznak KN 1701 in 1702 za tržno leto 2006/2007 znaša 381 500 ton.

2.   Količine iz odstavka 1 se razdelijo po državi porekla na naslednji način:

—

Albanija

1 000 ton,

—

Bosna in Hercegovina

12 000 ton,

—

Srbija in Črna gora

180 000 ton,

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

7 000 ton,

—

Hrvaška

180 000 ton,

Vendar pa je za tržno leto 2006/2007 razdelitev po državah porekla naslednja:

| — | Albanija | 1 250 ton, |
| --- | --- | --- |
| — | Bosna in Hercegovina | 15 000 ton, |
| — | Srbija in Črna gora | 225 000 ton, |
| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 5 250 ton, |
| — | Hrvaška | 135 000 ton, |

—

Albanija

1 250 ton,

—

Bosna in Hercegovina

15 000 ton,

—

Srbija in Črna gora

225 000 ton,

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

5 250 ton,

—

Hrvaška

135 000 ton,

Kvoti za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Hrvaško se za tržno leto 2006/2007 odpreta šele 1. januarja 2007.“

| 5. | V členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Zahtevku za uvozno dovoljenje za balkanski sladkor s poreklom iz carinskih območij Črne gore, Srbije, Kosova ali Hrvaške je treba priložiti izvirnik izvoznega dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi carinskih območij Črne gore, Srbije, Kosova ali Hrvaške v skladu z vzorcem iz Priloge II, za količino, ki je enaka količini, navedeni na zahtevku za dovoljenje.“ |
| --- | --- |

5.

V členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Zahtevku za uvozno dovoljenje za balkanski sladkor s poreklom iz carinskih območij Črne gore, Srbije, Kosova ali Hrvaške je treba priložiti izvirnik izvoznega dovoljenja, ki ga izdajo pristojni organi carinskih območij Črne gore, Srbije, Kosova ali Hrvaške v skladu z vzorcem iz Priloge II, za količino, ki je enaka količini, navedeni na zahtevku za dovoljenje.“

| 6. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

6.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1585/2006 (UL L 294, 25.10.2006, str. 19).

1

(2)  UL L 26, 28.1.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 341, 7.12.2006, str. 31.

3

(4)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1.

4

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 950/2006 se preglednica s serijskimi številkami za balkanski sladkor nadomesti z naslednjim:

„Serijske številke za balkanski sladkor

| Tretja država | Serijska številka |
| --- | --- |
| Albanija | 09.4324 |
| Bosna in Hercegovina | 09.4325 |
| Srbija, Črna gora in Kosovo | 09.4326 |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 09.4327 |
| Hrvaška | 09.4328“ |

Tretja država

Serijska številka

Albanija

09.4324

Bosna in Hercegovina

09.4325

Srbija, Črna gora in Kosovo

09.4326

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

09.4327

Hrvaška

09.4328“

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/98

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2007/2006

z dne 22. decembra 2006

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z uvozom in tranzitom nekaterih vmesnih proizvodov, pridobljenih iz snovi kategorije 3 in namenjenih za tehnično uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih, ter o spremembi te uredbe

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (1), ter zlasti člena 32(1) in točke 4 Poglavja IV(A) Priloge VIII k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1774/2002 določa, da se lahko nekateri stranski živalski proizvodi uvažajo v Skupnost za pridobivanje tehničnih proizvodov, pod pogojem, da so ti proizvodi skladni s to uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1774/2002 določa, da se lahko nekateri stranski živalski proizvodi uvažajo v Skupnost za pridobivanje tehničnih proizvodov, pod pogojem, da so ti proizvodi skladni s to uredbo.

| (2) | Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002 določa zahteve za dajanje na trg nekaterih tehničnih proizvodov, vključno z vhodnimi snovmi, ki se uporabljajo za tehnične proizvode ali pri proizvodnji tehničnih proizvodov, ki lahko vključujejo medicinske pripomočke, in vitro diagnostične medicinske pripomočke in laboratorijske reagente. |
| --- | --- |

(2)

Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002 določa zahteve za dajanje na trg nekaterih tehničnih proizvodov, vključno z vhodnimi snovmi, ki se uporabljajo za tehnične proizvode ali pri proizvodnji tehničnih proizvodov, ki lahko vključujejo medicinske pripomočke, in vitro diagnostične medicinske pripomočke in laboratorijske reagente.

| (3) | Vendar pa so nekatere države članice, trgovinski partnerji in upravljavci zaskrbljeni zaradi uvoza nekaterih proizvodov, ki izvirajo iz snovi kategorije 3 in so namenjeni za proizvodnjo medicinskih pripomočkov, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov in laboratorijskih reagentov („vmesnih proizvodov“). Zato je treba pojasniti uvozne zahteve in določiti posebne pogoje za te vmesne proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Vendar pa so nekatere države članice, trgovinski partnerji in upravljavci zaskrbljeni zaradi uvoza nekaterih proizvodov, ki izvirajo iz snovi kategorije 3 in so namenjeni za proizvodnjo medicinskih pripomočkov, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov in laboratorijskih reagentov („vmesnih proizvodov“). Zato je treba pojasniti uvozne zahteve in določiti posebne pogoje za te vmesne proizvode.

| (4) | Čeprav so zadevni vmesni proizvodi predhodno predelani, način njihovega prevoza v Skupnost ne omogoča razlikovanja od drugih vrst živalskih stranskih proizvodov za druge vrste tehnične uporabe, razen če se upoštevajo njihov namembni kraj in načini uporabe. Spremljanje njihovega namembnega kraja in načinov uporabe v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti mora zadoščati za preprečevanje njihovega preusmerjanja za uporabo v hrani in prehranjevalni verigi na poznejši stopnji, pod pogojem, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za usmerjanje, evidenco in nadzor tveganja. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav so zadevni vmesni proizvodi predhodno predelani, način njihovega prevoza v Skupnost ne omogoča razlikovanja od drugih vrst živalskih stranskih proizvodov za druge vrste tehnične uporabe, razen če se upoštevajo njihov namembni kraj in načini uporabe. Spremljanje njihovega namembnega kraja in načinov uporabe v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti mora zadoščati za preprečevanje njihovega preusmerjanja za uporabo v hrani in prehranjevalni verigi na poznejši stopnji, pod pogojem, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za usmerjanje, evidenco in nadzor tveganja.

| (5) | Dajanje zadevnih vmesnih proizvodov na trg je zato treba usmerjati v skladu z Direktivo Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), pri tem pa morajo veljati ukrepi posebne identifikacije in nadzora za zmanjšanje tveganj preusmerjanja za uporabo v hrani in prehranjevalni verigi ter za drug nenameren način uporabe. |
| --- | --- |

(5)

Dajanje zadevnih vmesnih proizvodov na trg je zato treba usmerjati v skladu z Direktivo Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), pri tem pa morajo veljati ukrepi posebne identifikacije in nadzora za zmanjšanje tveganj preusmerjanja za uporabo v hrani in prehranjevalni verigi ter za drug nenameren način uporabe.

| (6) | Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002 določa zahteve za dajanje na trg tehničnih proizvodov. Izčrpen pregled in pojasnitev Priloge bosta opravljena po izteku prehodne ureditve, ki jo določa ta uredba. Zato je primerno, da se medtem določijo pravila, potrebna za uvoz vmesnih proizvodov, namenjenih za tehnično uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih, v posebni uredbi, ki dopolnjuje pravila, že določena v omenjeni Prilogi. |
| --- | --- |

(6)

Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002 določa zahteve za dajanje na trg tehničnih proizvodov. Izčrpen pregled in pojasnitev Priloge bosta opravljena po izteku prehodne ureditve, ki jo določa ta uredba. Zato je primerno, da se medtem določijo pravila, potrebna za uvoz vmesnih proizvodov, namenjenih za tehnično uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih, v posebni uredbi, ki dopolnjuje pravila, že določena v omenjeni Prilogi.

| (7) | Do popolnega pregleda in pojasnitve je treba pojasniti področje uporabe Poglavij IV in XI Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002, da se bo upoštevala ta posebna uredba, ki se določa. Pravila, določena v Poglavju IV, morajo veljati za kri, uporabljeno v katere koli tehnične namene, in krvne proizvode, razen seruma kopitarjev, uporabljene v tehnične namene, razen za medicinske pripomočke, in vitro diagnostiko ali laboratorijske reagente. Pravila, določena v Poglavju V, morajo še naprej veljati za serum kopitarjev, namenjen za uporabo v katere koli tehnične namene, vključno z medicinskimi pripomočki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ali laboratorijskimi reagenti, zato teh pravil ni treba spreminjati. Pravila, določena v Poglavju XI, morajo veljati za uvoz drugih nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, ki jih ne zajema ta uredba in se uvažajo za kateri koli namen, vključno z medicinskimi pripomočki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ali laboratorijskimi reagenti. |
| --- | --- |

(7)

Do popolnega pregleda in pojasnitve je treba pojasniti področje uporabe Poglavij IV in XI Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 1774/2002, da se bo upoštevala ta posebna uredba, ki se določa. Pravila, določena v Poglavju IV, morajo veljati za kri, uporabljeno v katere koli tehnične namene, in krvne proizvode, razen seruma kopitarjev, uporabljene v tehnične namene, razen za medicinske pripomočke, in vitro diagnostiko ali laboratorijske reagente. Pravila, določena v Poglavju V, morajo še naprej veljati za serum kopitarjev, namenjen za uporabo v katere koli tehnične namene, vključno z medicinskimi pripomočki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ali laboratorijskimi reagenti, zato teh pravil ni treba spreminjati. Pravila, določena v Poglavju XI, morajo veljati za uvoz drugih nepredelanih živalskih stranskih proizvodov, ki jih ne zajema ta uredba in se uvažajo za kateri koli namen, vključno z medicinskimi pripomočki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ali laboratorijskimi reagenti.

| (8) | Zaradi te pojasnitve je treba spremeniti nekatera vzorčna zdravstvena spričevala iz Priloge X k Uredbi (ES) št. 1774/2002. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi te pojasnitve je treba spremeniti nekatera vzorčna zdravstvena spričevala iz Priloge X k Uredbi (ES) št. 1774/2002.

| (9) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba velja za uvoz „vmesnih proizvodov“, kakor so opredeljeni v členu 2 te uredbe, in njihov tranzit prek Skupnosti.

Člen 2

Opredelitev

„Vmesni proizvod“ pomeni proizvod, ki je pridobljen iz snovi kategorije 3, namenjen za proizvodnjo medicinskih pripomočkov, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov ali laboratorijskih reagentov in katerega stopnje oblikovanja, predelave in proizvodnje so bile ustrezno dokončane, da se proizvod šteje za predelanega in da ustreza temu namenu, razen dejstva, da je potrebna še nadaljnja obdelava ali predelava, kot je mešanje, premazovanje, sestavljanje, pakiranje ali označevanje, da je primeren za dajanje na trg ali v uporabo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki velja za zadevne končne proizvode.

Člen 3

Uvoz

Države članice dovolijo uvoz vmesnih proizvodov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | izvirajo iz tretje države, navedene v biltenu OIE kot članice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE); |
| --- | --- |

(a)

izvirajo iz tretje države, navedene v biltenu OIE kot članice Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE);

| (b) | izvirajo iz obrata, ki so ga registrirali ali odobrili pristojni organi tretje države, navedene v točki (a) tega člena, v skladu s pogoji, določenimi v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

izvirajo iz obrata, ki so ga registrirali ali odobrili pristojni organi tretje države, navedene v točki (a) tega člena, v skladu s pogoji, določenimi v Prilogi I k tej uredbi;

| (c) | pridobljeni so izključno iz snovi kategorije 3; |
| --- | --- |

(c)

pridobljeni so izključno iz snovi kategorije 3;

| (d) | opremljeni so s trgovinskim dokumentom, v katerem je navedeno naslednje:






  (i) | država porekla, |
| --- | --- | --- |

(d)

opremljeni so s trgovinskim dokumentom, v katerem je navedeno naslednje:

(i)

država porekla,

| (ii) | ime proizvodnega obrata in |
| --- | --- |

(ii)

ime proizvodnega obrata in

| (iii) | da je zunanja embalaža vmesnega proizvoda opremljena z oznako „SAMO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE/IN VITRO DIAGNOSTIKO/LABORATORIJSKE REAGENTE“. |
| --- | --- |

(iii)

da je zunanja embalaža vmesnega proizvoda opremljena z oznako „SAMO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE/IN VITRO DIAGNOSTIKO/LABORATORIJSKE REAGENTE“.

Trgovinski dokument mora biti pripravljen v najmanj enem uradnem jeziku države članice EU, v kateri se bo opravil inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki, in v jeziku namembne države članice EU. Zadevni državi članici lahko po potrebi dovolita uporabo drugih jezikov, priložen pa mora biti uradni prevod.

| (e) | opremljeni so z izjavo uvoznika, v skladu z vzorcem izjave iz Priloge II k tej uredbi. Izjava mora biti pripravljena v najmanj enem uradnem jeziku države članice EU, v kateri se bo opravil inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki, in v jeziku namembne države članice EU. Zadevni državi članici lahko po potrebi dovolita uporabo drugih jezikov, priložen pa mora biti uradni prevod. |
| --- | --- |

(e)

opremljeni so z izjavo uvoznika, v skladu z vzorcem izjave iz Priloge II k tej uredbi. Izjava mora biti pripravljena v najmanj enem uradnem jeziku države članice EU, v kateri se bo opravil inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki, in v jeziku namembne države članice EU. Zadevni državi članici lahko po potrebi dovolita uporabo drugih jezikov, priložen pa mora biti uradni prevod.

Člen 4

Pregledi, prevoz in označevanje

1.   Vmesni proizvodi, ki se uvažajo v Skupnost, se pregledajo na mejni kontrolni točki prvega vstopa v skladu s členom 4 Direktive 97/78/ES in se prevažajo neposredno od mejne kontrolne točke vstopa v Skupnost do:

| (a) | tehničnega obrata, odobrenega v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1774/2002, kjer se vmesni proizvodi še naprej mešajo, uporabijo za premazovanje, sestavijo, zapakirajo ali označijo, preden se dajo na trg ali v uporabo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki velja za končni proizvod, ali |
| --- | --- |

(a)

tehničnega obrata, odobrenega v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1774/2002, kjer se vmesni proizvodi še naprej mešajo, uporabijo za premazovanje, sestavijo, zapakirajo ali označijo, preden se dajo na trg ali v uporabo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki velja za končni proizvod, ali

| (b) | vmesnega ali skladiščnega obrata kategorije 3, odobrenega v skladu s členom 10(3) ali členom 11 Uredbe (ES) št. 1774/2002. |
| --- | --- |

(b)

vmesnega ali skladiščnega obrata kategorije 3, odobrenega v skladu s členom 10(3) ali členom 11 Uredbe (ES) št. 1774/2002.

2.   Vmesni proizvodi v tranzitu prek Skupnosti se prevažajo v skladu s členom 11 Direktive 97/78/ES.

3.   Uradni veterinar na zadevni mejni kontrolni točki obvesti pristojni organ obrata v namembnem kraju pošiljke preko sistema TRACES.

4.   Zunanjo embalažo vmesnih proizvodov je treba opremiti z oznako: „SAMO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE/IN VITRO DIAGNOSTIIČNE MEDICINSKE PRIPOMOČKE/LABORATORIJSKE REAGENTE“.

Člen 5

Uporaba in odprema

Upravljavec ali lastnik namembnega obrata ali njegov zastopnik uporabi in/ali odpremi vmesne proizvode izključno za tehnične namene, opredeljene v odobritvi obrata iz točke (a) člena 4(1).

Člen 6

Evidence o uporabi in odpremi

Upravljavec ali lastnik namembnega obrata ali njegov zastopnik vodi evidence v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1774/2002 in pristojnemu organu na zahtevo zagotovi ustrezne podrobnosti o nakupu, prodaji, uporabi, zalogi in razpolaganju s presežki vmesnih proizvodov za preverjanje skladnosti s to uredbo.

Člen 7

Nadzor

1.   Pristojni organ v skladu z Direktivo 97/78/ES zagotovi, da so pošiljke vmesnih proizvodov poslane iz države članice EU, v kateri se opravi inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki do namembnega obrata, kakor je navedeno v členu 4(1) te uredbe, ali, v primeru tranzita, do točke izstopa.

2.   Pristojni organ v rednih časovnih razmikih izvaja preglede dokumentov za usklajevanje količine uvoženih vmesnih proizvodov na eni strani in vmesnih proizvodov, ki so na zalogi, uporabljeni, odposlani ali odstranjeni, na drugi strani, da se preveri skladnost s to uredbo.

3.   Pri pošiljkah vmesnih proizvodov v tranzitu pristojni organi, odgovorni za mejne kontrolne točke vstopa in izstopa, po potrebi sodelujejo, da zagotovijo učinkovito izvajanje preverjanja in sledljivost takih pošiljk.

Člen 8

Sprememba Prilog VIII in X k Uredbi (ES) št. 1774/2002

Prilogi VIII in X k Uredbi (ES) št. 1774/2002 se spremenita v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 208/2006 (UL L 36, 8.2.2006, str. 25–31).

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

2

---

PRILOGA I

Pogoji za registracijo ali odobritev obrata porekla v skladu s točko (b) člena 3

| 1. | Upravljavec ali lastnik obrata ali njegov zastopnik:






  (a) | zagotovi, da ima obrat ustrezne objekte in naprave za predelavo snovi iz kategorije 3, ki zagotavljajo zaključek stopenj oblikovanja, predelave in proizvodnje iz člena 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Upravljavec ali lastnik obrata ali njegov zastopnik:

(a)

zagotovi, da ima obrat ustrezne objekte in naprave za predelavo snovi iz kategorije 3, ki zagotavljajo zaključek stopenj oblikovanja, predelave in proizvodnje iz člena 2;

| (b) | uvede in izvaja metode spremljanja in obvladovanja kritičnih kontrolnih točk na podlagi uporabljenega postopka; |
| --- | --- |

(b)

uvede in izvaja metode spremljanja in obvladovanja kritičnih kontrolnih točk na podlagi uporabljenega postopka;

| (c) | najmanj dve leti vodi evidenco podatkov, pridobljenih v skladu s točko (b), da jih predloži pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(c)

najmanj dve leti vodi evidenco podatkov, pridobljenih v skladu s točko (b), da jih predloži pristojnemu organu;

| (d) | obvesti pristojni organ, če kateri koli razpoložljiv podatek razkrije obstoj resne nevarnosti za zdravje živali in ljudi. |
| --- | --- |

(d)

obvesti pristojni organ, če kateri koli razpoložljiv podatek razkrije obstoj resne nevarnosti za zdravje živali in ljudi.

| 2. | Pristojni organ tretje države v rednih časovnih razmikih opravlja inšpekcijske preglede obratov, registriranih in odobrenih v skladu s to uredbo, in te obrate nadzira.






  (a) | Pogostost inšpekcijskih pregledov in nadzora je odvisna od velikosti obrata, vrste proizvedenih proizvodov, ocene tveganja in jamstev, zagotovljenih na podlagi načel sistema HACCP. |
| --- | --- | --- |

2.

Pristojni organ tretje države v rednih časovnih razmikih opravlja inšpekcijske preglede obratov, registriranih in odobrenih v skladu s to uredbo, in te obrate nadzira.

(a)

Pogostost inšpekcijskih pregledov in nadzora je odvisna od velikosti obrata, vrste proizvedenih proizvodov, ocene tveganja in jamstev, zagotovljenih na podlagi načel sistema HACCP.

| (b) | Če inšpekcijski pregled, ki ga izvede pristojni organ, razkrije, da določbe te uredbe niso izpolnjene, pristojni organ ustrezno ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Če inšpekcijski pregled, ki ga izvede pristojni organ, razkrije, da določbe te uredbe niso izpolnjene, pristojni organ ustrezno ukrepa.

| (c) | Pristojni organ sestavi seznam obratov na svojem ozemlju, odobrenih v skladu s to uredbo. Vsakemu obratu določi uradno številko, ki obrat identificira glede na vrsto njegovih dejavnosti. Seznam in naknadne spremembe se predložijo državi članici EU, v kateri se opravi inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki, in namembni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ sestavi seznam obratov na svojem ozemlju, odobrenih v skladu s to uredbo. Vsakemu obratu določi uradno številko, ki obrat identificira glede na vrsto njegovih dejavnosti. Seznam in naknadne spremembe se predložijo državi članici EU, v kateri se opravi inšpekcijski pregled na mejni kontrolni točki, in namembni državi članici.

---

PRILOGA II

Vzorec izjave za uvoz vmesnih proizvodov iz tretjih držav in za tranzit skozi Skupnost za uporabo v medicinskih pripomočkih, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih in laboratorijskih reagentih

Image

VZOREC IZJAVE ZA VMESNE PROIZVODE, KI SE UPORABLJAJO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE, IN VITRO DIAGNOSTIČNE MEDICINSKE PRIPOMOČKE IN LABORATORIJSKE REAGENTE ZA ODPOŠILJANJE ALI TRANZIT SKOZI EVROPSKO SKUPNOST

Spodaj podpisani izjavljam, da so vmesni proizvodi, navedeni zgoraj, namenjeni za uvoz v Skupnost, in da:

| 1. | so pridobljenih iz snovi kategorije 3 iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1774/2002 (1) in so namenjeni za proizvodnjo medicinskih pripomočkov, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov ali laboratorijskih reagentov; |
| --- | --- |

1.

so pridobljenih iz snovi kategorije 3 iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1774/2002 (1) in so namenjeni za proizvodnjo medicinskih pripomočkov, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov ali laboratorijskih reagentov;

| 2. | so bile njihove stopnje oblikovanja, predelave in proizvodnje ustrezno dokončane, da se snov proizvod šteje za predelanega in da ustreza temu namenu, razen dejstva, da je potrebna še nadaljnja obdelava ali predelava, kot je mešanje, premazovanje, sestavljanje, pakiranje ali označevanje, da je primeren za dajanje na trg ali v uporabo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki velja za zadevne končne proizvode; |
| --- | --- |

2.

so bile njihove stopnje oblikovanja, predelave in proizvodnje ustrezno dokončane, da se snov proizvod šteje za predelanega in da ustreza temu namenu, razen dejstva, da je potrebna še nadaljnja obdelava ali predelava, kot je mešanje, premazovanje, sestavljanje, pakiranje ali označevanje, da je primeren za dajanje na trg ali v uporabo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ki velja za zadevne končne proizvode;

| 3. | ima njihova zunanja embalaža oznako „SAMO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE/IN VITRO DIAGNOSTIČNE MEDICINSKE PRIPOMOČKE/LABORATORIJSKE REAGENTE“ in |
| --- | --- |

3.

ima njihova zunanja embalaža oznako „SAMO ZA MEDICINSKE PRIPOMOČKE/IN VITRO DIAGNOSTIČNE MEDICINSKE PRIPOMOČKE/LABORATORIJSKE REAGENTE“ in

| 4. | ne bodo preusmerjeni na kateri koli stopnji znotraj Skupnosti za kakšno koli uporabo v hrani, za sestavino krme, organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal in bodo neposredno pripeljani na naslednji obrat: | Ime ... |
| --- | --- | --- |

4.

ne bodo preusmerjeni na kateri koli stopnji znotraj Skupnosti za kakšno koli uporabo v hrani, za sestavino krme, organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal in bodo neposredno pripeljani na naslednji obrat:

Ime ...

| | Naslov ... |
| --- | --- |

Naslov ...

Uvoznik

| | Ime ... |
| --- | --- |

Ime ...

| | Naslov ... |
| --- | --- |

Naslov ...

V ... , dne ...

| | (kraj) |
| --- | --- |

(kraj)

| | (datum) |
| --- | --- |

(datum)

Podpis ...

---

(1)  Seznam snovi kategorije 3 (navedenih v Uredbi (ES) št. 1774/2002 (UL L 273, 10.10.2002, str. 1)):

| (a) | deli zaklanih živali, ustrezni za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti, vendar niso namenjeni prehrani ljudi iz tržnih razlogov, |
| --- | --- |

(a)

deli zaklanih živali, ustrezni za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti, vendar niso namenjeni prehrani ljudi iz tržnih razlogov,

| (b) | deli zaklanih živali, ocenjeni kot neustrezni za prehrano ljudi, vendar ne kažejo nobenih znakov bolezni, nalezljivih za ljudi ali živali in izvirajo iz trupov, ustreznih za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

(b)

deli zaklanih živali, ocenjeni kot neustrezni za prehrano ljudi, vendar ne kažejo nobenih znakov bolezni, nalezljivih za ljudi ali živali in izvirajo iz trupov, ustreznih za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti,

| (c) | kože majhnih in velikih živali, kopita, parklji in rogovi, ščetine prašičev in ptičje perje, pridobljeni od živali, zaklanih v klavnici po opravljenem pregledu pred zakolom, ki so bile po takem pregledu ocenjene kot primerne za zakol za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

(c)

kože majhnih in velikih živali, kopita, parklji in rogovi, ščetine prašičev in ptičje perje, pridobljeni od živali, zaklanih v klavnici po opravljenem pregledu pred zakolom, ki so bile po takem pregledu ocenjene kot primerne za zakol za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti,

| (d) | kri, pridobljena od živali razen prežvekovalcev, zaklanih v klavnici po opravljenem pregledu pred zakolom, ki so bile po takem pregledu ocenjene kot primerne za zakol za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

(d)

kri, pridobljena od živali razen prežvekovalcev, zaklanih v klavnici po opravljenem pregledu pred zakolom, ki so bile po takem pregledu ocenjene kot primerne za zakol za prehrano ljudi v skladu z zakonodajo Skupnosti,

| (e) | stranski živalski proizvodi, pridobljeni iz proizvodnje proizvodov, namenjenih prehrani ljudi, vključno z razmaščenimi kostmi in ocvirki, |
| --- | --- |

(e)

stranski živalski proizvodi, pridobljeni iz proizvodnje proizvodov, namenjenih prehrani ljudi, vključno z razmaščenimi kostmi in ocvirki,

| (f) | nekdanja živila živalskega izvora, ali nekdanja živila, ki vsebujejo proizvode živalskega izvora, razen odpadkov iz gostinskih dejavnosti, ki niso več namenjena prehrani ljudi iz tržnih razlogov ali zaradi problemov pri proizvodnji ali zaradi napak pri pakiranju, ki ne predstavljajo nobenih tveganj za ljudi ali živali, |
| --- | --- |

(f)

nekdanja živila živalskega izvora, ali nekdanja živila, ki vsebujejo proizvode živalskega izvora, razen odpadkov iz gostinskih dejavnosti, ki niso več namenjena prehrani ljudi iz tržnih razlogov ali zaradi problemov pri proizvodnji ali zaradi napak pri pakiranju, ki ne predstavljajo nobenih tveganj za ljudi ali živali,

| (g) | surovo mleko, pridobljeno od živali, ki ne kažejo kliničnih znakov nobenih bolezni, nalezljivih prek navedenega proizvoda na ljudi ali živali, |
| --- | --- |

(g)

surovo mleko, pridobljeno od živali, ki ne kažejo kliničnih znakov nobenih bolezni, nalezljivih prek navedenega proizvoda na ljudi ali živali,

| (h) | ribe ali druge morske živali, razen morskih sesalcev, ulovljene na odprtem morju za namene proizvodnje ribje moke, |
| --- | --- |

(h)

ribe ali druge morske živali, razen morskih sesalcev, ulovljene na odprtem morju za namene proizvodnje ribje moke,

| (i) | sveži stranski proizvodi iz rib iz obratov za proizvodnjo ribjih proizvodov za prehrano ljudi, |
| --- | --- |

(i)

sveži stranski proizvodi iz rib iz obratov za proizvodnjo ribjih proizvodov za prehrano ljudi,

| (j) | jajčne lupine, stranski proizvodi valilnic in stranski proizvodi iz strtih jajc, ki izvirajo od živali, ki niso kazale kliničnih znakov nobenih bolezni, nalezljivih prek navedenih proizvodov na ljudi ali živali. |
| --- | --- |

(j)

jajčne lupine, stranski proizvodi valilnic in stranski proizvodi iz strtih jajc, ki izvirajo od živali, ki niso kazale kliničnih znakov nobenih bolezni, nalezljivih prek navedenih proizvodov na ljudi ali živali.

---

PRILOGA III

Prilogi VIII in X k Uredbi (ES) št. 1774/2002 se spremenita, kot sledi:

| (1) | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | naslov Poglavja IV se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga VIII se spremeni:

(a)

naslov Poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

| (b) | naslov Poglavja XI se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

naslov Poglavja XI se nadomesti z naslednjim:

| (2) | Priloga X se spremeni:






  (a) | V Poglavju 4(C) se naslov zdravstvenega spričevala: „Za krvne proizvode, uporabljene v tehnične namene, vključno s farmacevtskimi izdelki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ter laboratorijskimi reagenti, razen seruma kopitarjev, namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost,“ nadomesti z naslednjim naslovom:
  „Za krvne proizvode, razen seruma kopitarjev in vmesnih proizvodov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2007/2006, za uporabo v tehnične namene in namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Priloga X se spremeni:

(a)

V Poglavju 4(C) se naslov zdravstvenega spričevala: „Za krvne proizvode, uporabljene v tehnične namene, vključno s farmacevtskimi izdelki, in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki ter laboratorijskimi reagenti, razen seruma kopitarjev, namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost,“ nadomesti z naslednjim naslovom:

„Za krvne proizvode, razen seruma kopitarjev in vmesnih proizvodov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 2007/2006, za uporabo v tehnične namene in namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost.“

| (b) | V Poglavju 8 se naslov zdravstvenega spričevala: „Za stranske živalske proizvode za proizvodnjo tehničnih proizvodov (vključno s farmacevtskimi izdelki (1)), namenjene pošiljanju v Evropsko skupnost,“ nadomesti z naslednjim naslovom:
  „Za živalske stranske proizvode (1) za uporabo v tehnične namene, namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost“. |
| --- | --- |

(b)

V Poglavju 8 se naslov zdravstvenega spričevala: „Za stranske živalske proizvode za proizvodnjo tehničnih proizvodov (vključno s farmacevtskimi izdelki (1)), namenjene pošiljanju v Evropsko skupnost,“ nadomesti z naslednjim naslovom:

„Za živalske stranske proizvode (1) za uporabo v tehnične namene, namenjene za pošiljanje v Evropsko skupnost“.

---

(1)  Razen surove krvi in mleka, kože kopitarjev in prašičjih ščetin (glej ustrezna posebna spričevala za uvoz teh proizvodov) kot tudi volne, dlak, perja in delov perja. To spričevalo se ne sme uporabljati za vmesne proizvode, opredeljene v Uredbi (ES) št. 2007/2006 (glej ustrezne pogoje in vzorec deklaracije za uvoz teh proizvodov).

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/105

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2008/2006

z dne 22. decembra 2006

o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot v letu 2007 za proizvode iz mlade govedine s poreklom iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije ter Črne gore in Kosova

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti prvega pododstavka člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 11 475 ton mlade govedine, razdeljene med Bosno in Hercegovino, Srbijo, Črno goro in Kosovo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (2), predvideva letno preferencialno tarifno kvoto 11 475 ton mlade govedine, razdeljene med Bosno in Hercegovino, Srbijo, Črno goro in Kosovo.

| (2) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, ki je bil odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (3), in Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, ki je bil odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (4), predvidevata letni preferencialni tarifni kvoti 9 400 ton in 1 650 ton mlade govedine. |
| --- | --- |

(2)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, ki je bil odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2005/40/ES, Euratom (3), in Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, ki je bil odobren s Sklepom Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (4), predvidevata letni preferencialni tarifni kvoti 9 400 ton in 1 650 ton mlade govedine.

| (3) | Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (5) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (6) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (5) in člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (6) predvidevata določitev podrobnih pravil za izvedbo koncesij za mlado govedino.

| (4) | Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino, Srbijo ter Črno goro in Kosovo predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške in Nekdanje republike Makedonije predložiti tudi potrdilo, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško ali Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi nadzora je treba po Uredbi (ES) št. 2007/2000 za uvoz mlade govedine po kvotah za Bosno in Hercegovino, Srbijo ter Črno goro in Kosovo predložiti potrdilo o pristnosti, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge II k navedeni uredbi. Zaradi usklajevanja je treba pri kvotah za mlado govedino s poreklom iz Hrvaške in Nekdanje republike Makedonije predložiti tudi potrdilo, ki potrjuje, da gre za blago s poreklom iz države, ki je izdala potrdilo, in da natančno ustreza opredelitvi iz Priloge III k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško ali Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Določiti je treba tudi vzorec potrdil o pristnosti in podrobna pravila za njihovo uporabo.

| (5) | Kosovo, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999, je pod mednarodno civilno upravo Misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) in je tako kot Črna gora vzpostavilo ločeno carinsko upravo. Torej je potrebno tudi posebno potrdilo o pristnosti blaga s poreklom s carinskega območja Črne gore in Kosova. |
| --- | --- |

(5)

Kosovo, kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999, je pod mednarodno civilno upravo Misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) in je tako kot Črna gora vzpostavilo ločeno carinsko upravo. Torej je potrebno tudi posebno potrdilo o pristnosti blaga s poreklom s carinskega območja Črne gore in Kosova.

| (6) | Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen se ob upoštevanju te uredbe uporabljata Uredba Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (7) in Uredba Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (8). |
| --- | --- |

(6)

Zadevne kvote je treba upravljati z uporabo uvoznih dovoljenj. V ta namen se ob upoštevanju te uredbe uporabljata Uredba Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (7) in Uredba Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (8).

| (7) | Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (9) se uporablja za uvozna dovoljenja za obdobja uvoznih tarifnih kvot od 1. januarja 2007. Uredba (ES) št. 1301/2006 določa zlasti podrobne določbe o zahtevkih za uvozna dovoljenja, statusu vlagateljev in izdaji dovoljenj. Ta uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj z zadnjim dnem obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 morajo veljati za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, brez poseganja v dodatne pogoje ali odstopanja, ki jih ta določa. Če je potrebno, je treba določbe te uredbe uskladiti z Uredbo (ES) št. 1301/2006. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (9) se uporablja za uvozna dovoljenja za obdobja uvoznih tarifnih kvot od 1. januarja 2007. Uredba (ES) št. 1301/2006 določa zlasti podrobne določbe o zahtevkih za uvozna dovoljenja, statusu vlagateljev in izdaji dovoljenj. Ta uredba omejuje obdobje veljavnosti dovoljenj z zadnjim dnem obdobja uvozne tarifne kvote. Določbe Uredbe (ES) št. 1301/2006 morajo veljati za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, brez poseganja v dodatne pogoje ali odstopanja, ki jih ta določa. Če je potrebno, je treba določbe te uredbe uskladiti z Uredbo (ES) št. 1301/2006.

| (8) | Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se mora izdaja uvoznih dovoljenj obvezno preverjati, zlasti vpisi o potrdilih o pristnosti. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili pravilno upravljanje uvoza zadevnih proizvodov, se mora izdaja uvoznih dovoljenj obvezno preverjati, zlasti vpisi o potrdilih o pristnosti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2007 se odprejo naslednje tarifne kvote:

| (a) | 9 400 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Hrvaške; |
| --- | --- |

(a)

9 400 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Hrvaške;

| (b) | 1 500 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

(b)

1 500 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Bosne in Hercegovine;

| (c) | 1 650 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Nekdanje republike Makedonije; |
| --- | --- |

(c)

1 650 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Nekdanje republike Makedonije;

| (d) | 9 975 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Srbije, Črne gore in Kosova. |
| --- | --- |

(d)

9 975 ton mlade govedine, izražene v masi trupov, s poreklom iz Srbije, Črne gore in Kosova.

Kvote iz prvega pododstavka imajo zaporedne številke 09.4503, 09.4504, 09.4505 in 09.4506.

Za dodeljevanje teh kvot se 100 kilogramov žive mase šteje kot enakovredno 50 kilogramom mase trupa.

2.   Carina, ki se uporablja po kvotah iz odstavka 1, je 20 % carine ad valorem in 20 % posebne carine, kakor je določena v skupni carinski tarifi.

3.   Uvoz po kvotah iz odstavka 1 je rezerviran za nekatere žive živali in nekatere vrste mesa, ki spadajo pod oznake KN iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000 in Priloge III k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu, sklenjenemu s Hrvaško, in iz Priloge k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 in ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 in ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

Člen 2

Če ta uredba ne določa drugače, se za uvoz po kvotah iz člena 1 uporabljajo uredbi (ES) št. 1445/95, (ES) št. 1291/2000 ter poglavji I in III Uredbe (ES) št. 1301/2006.

Člen 3

1.   Oddelek 8 zahtevkov za dovoljenje in dovoljenj prikazuje državo ali izvorno carinsko območje in pozitivno mnenje se označi s križcem. Dovoljenja obvezujejo, da se uvaža iz navedene države ali carinskega območja.

Oddelek 20 zahtevkov za dovoljenja ali dovoljenj prikazuje enega od vpisov v Prilogi I.

2.   Izvirnik potrdila o pristnosti, sestavljenega v skladu s členom 4, in njegovo kopijo je treba predložiti pristojnemu organu skupaj z zahtevkom za prvo uvozno dovoljenje, povezano s potrdilom o pristnosti.

Potrdila o pristnosti se smejo uporabiti za izdajo več kakor enega uvoznega dovoljenja za količine, ki ne presegajo količin, navedenih v potrdilu. Če se izda več kot eno dovoljenje v zvezi s potrdilom, pristojni organ vnese v potrdilo o pristnosti dodeljeno količino.

3.   Pristojni organi lahko izdajo uvozna dovoljenja šele potem, ko so se prepričali, da podatki na potrdilih o pristnosti ustrezajo podatkom, ki jih vsak teden dobijo od Komisije o zadevnem uvozu. Dovoljenja se izdajo takoj zatem.

Člen 4

1.   Vse zahtevke za uvozna dovoljenja po kvotah iz člena 1 spremljajo potrdila o pristnosti, ki so jih izdali organi države izvoznice ali carinskega območja, navedeni v Prilogi II, ki potrjujejo, da gre za blago s poreklom iz te države ali carinskega območja in da ustreza dani opredelitvi, kot je ustrezno, iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 2007/2000, Priloge III k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu s Hrvaško ali Priloge III k stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

2.   Potrdila o pristnosti se sestavijo v izvirniku in dveh kopijah ter natisnejo in izpolnijo v enem od uradnih jezikov Skupnosti v skladu z ustreznim vzorcem v prilogah III do VI za zadevne države izvoznice in carinska območja. Natisnjeni in izpolnjeni so lahko v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države izvoznice ali carinskega območja.

Pristojni organi države članice, v kateri se vloži zahtevek za uvozno dovoljenje, lahko zahtevajo, da se priskrbi prevod potrdila.

3.   Izvirnik in kopije potrdila o pristnosti so lahko izpolnjeni strojno ali ročno. V slednjem primeru jih je treba izpolniti s črnim črnilom in velikimi tiskanimi črkami.

Mere obrazca potrdila so 210 × 297 mm. Teža papirja ne sme biti manjša od 40 g/m2. Izvirnik je bel, prva kopija rožnata, druga pa rumene barve.

4.   Vsako potrdilo ima svojo individualno serijsko številko, sledi pa ime države izdajateljice ali carinskega območja.

Kopije morajo imeti isto serijsko številko in isto ime kot izvirnik.

5.   Potrdila so veljavna le, če jih pravilno potrdi organ za izdajo potrdil iz Priloge II.

6.   Potrdila se štejejo za pravilno potrjena, če navajajo datum in kraj izdaje ter imajo žig organa za izdajo potrdil in podpis za to pooblaščene osebe ali oseb.

Člen 5

1.   Organi za izdajo potrdil iz Priloge II morajo:

| (a) | biti za to priznani s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja; |
| --- | --- |

(a)

biti za to priznani s strani zadevne države izvoznice ali carinskega območja;

| (b) | preveriti v potrdilih navedene podatke; |
| --- | --- |

(b)

preveriti v potrdilih navedene podatke;

| (c) | najmanj enkrat na teden pošiljati Komisiji vse podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa. |
| --- | --- |

(c)

najmanj enkrat na teden pošiljati Komisiji vse podatke, ki omogočajo preverjanje vpisov v potrdila o pristnosti, zlasti v zvezi s številko potrdila, izvoznikom, prejemnikom, namembno državo, proizvodom (žive živali/meso), neto maso in datumom podpisa.

2.   Komisija ponovno pregleda seznam v Prilogi II, če zahteve iz odstavka 1(a) niso več izpolnjene, če organ za izdajo potrdil ne izpolni ene ali več obveznosti, ki jih je dolžan izpolnjevati, ali če se določi nov organ za izdajo potrdil.

Člen 6

Potrdila o pristnosti in uvozna dovoljenja veljajo tri mesece od datuma izdaje.

Člen 7

Zadevna država izvoznica ali carinsko območje pošlje Komisiji vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo organi za izdajo potrdil, ter imena in podpise oseb, pooblaščenih za podpisovanje potrdil o pristnosti. Komisija sporoči navedene podatke pristojnim organom držav članic.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 240, 23.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1946/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 26, 28.1.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 84, 20.3.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 304, 21.11.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 26).

5

(6)  UL L 25, 29.1.2002, str. 16. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 3/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 30).

6

(7)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 410/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 7).

7

(8)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1713/2006 (UL L 321, 21.11.2006, str. 11).

8

(9)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

9

---

PRILOGA I

Vsebina v skladu s členom 3(1)

| — | : | v bolgarščini | : | „Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 2008/2006) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | „Baby beef“ (Reglamento (CE) no 2008/2006) |
| — | : | v češčini | : | „Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | v danščini | : | „Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 2008/2006) |
| — | : | v nemščini | : | „Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006) |
| — | : | v estonščini | : | „Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 2008/2006) |
| — | : | v grščini | : | „Baby beef“ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006) |
| — | : | v angleščini | : | „Baby beef“ (Regulation (EC) No 2008/2006) |
| — | : | v francoščini | : | „Baby beef“ (Règlement (CE) no 2008/2006) |
| — | : | v italijanščini | : | „Baby beef“ (Regolamento (CE) n. 2008/2006) |
| — | : | v latvijščini | : | „Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 2008/2006) |
| — | : | v litovščini | : | „Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006) |
| — | : | v madžarščini | : | „Baby beef“ (2008/2006/EK rendelet) |
| — | : | v malteščini | : | „Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 2008/2006) |
| — | : | v nizozemščini | : | „Baby beef“ (Verordening (EG) nr 2008/2006) |
| — | : | v poljščini | : | „Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006) |
| — | : | v portugalščini | : | „Baby beef“ (Regulamento (CE) n.o 2008/2006) |
| — | : | v romunščini | : | „Baby beef“ (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006) |
| — | : | v slovaščini | : | „Baby beef“ (Nariadenie (ES) č. 2008/2006) |
| — | : | v slovenščini | : | „Baby beef“ (Uredba (ES) št. 2008/2006) |
| — | : | v finščini | : | „Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 2008/2006) |
| — | : | v švedščini | : | „Baby beef“ (Förordning (EG) nr 2008/2006) |

—

:

v bolgarščini

:

„Baby beef“ (Регламент (ЕО) No 2008/2006)

—

:

v španščini

:

„Baby beef“ (Reglamento (CE) no 2008/2006)

—

:

v češčini

:

„Baby beef“ (Nařízení (ES) č. 2008/2006)

—

:

v danščini

:

„Baby beef“ (Forordning (EF) nr. 2008/2006)

—

:

v nemščini

:

„Baby beef“ (Verordnung (EG) Nr. 2008/2006)

—

:

v estonščini

:

„Baby beef“ (Määrus (EÜ) nr 2008/2006)

—

:

v grščini

:

„Baby beef“ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2008/2006)

—

:

v angleščini

:

„Baby beef“ (Regulation (EC) No 2008/2006)

—

:

v francoščini

:

„Baby beef“ (Règlement (CE) no 2008/2006)

—

:

v italijanščini

:

„Baby beef“ (Regolamento (CE) n. 2008/2006)

—

:

v latvijščini

:

„Baby beef“ (Regula (EK) Nr. 2008/2006)

—

:

v litovščini

:

„Baby beef“ (Reglamentas (EB) Nr. 2008/2006)

—

:

v madžarščini

:

„Baby beef“ (2008/2006/EK rendelet)

—

:

v malteščini

:

„Baby beef“ (Regolament (KE) Nru 2008/2006)

—

:

v nizozemščini

:

„Baby beef“ (Verordening (EG) nr 2008/2006)

—

:

v poljščini

:

„Baby beef“ (Rozporządzenie (WE) nr 2008/2006)

—

:

v portugalščini

:

„Baby beef“ (Regulamento (CE) n.o 2008/2006)

—

:

v romunščini

:

„Baby beef“ (Regulamentul (CE) nr. 2008/2006)

—

:

v slovaščini

:

„Baby beef“ (Nariadenie (ES) č. 2008/2006)

—

:

v slovenščini

:

„Baby beef“ (Uredba (ES) št. 2008/2006)

—

:

v finščini

:

„Baby beef“ (Asetus (EY) N:o 2008/2006)

—

:

v švedščini

:

„Baby beef“ (Förordning (EG) nr 2008/2006)

---

PRILOGA II

Organi za izdajo potrdil:

| — | Republika Hrvaška: Hrvaški center za rejne živali, Zagreb, Hrvaška. |
| --- | --- |

—

Republika Hrvaška: Hrvaški center za rejne živali, Zagreb, Hrvaška.

| — | Bosna in Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosna in Hercegovina:

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija:

| — | Srbija (1): Jugoslovanski inštitut za higieno in tehnologijo mesa, Kačanskog 13, Beograd, Jugoslavija. |
| --- | --- |

—

Srbija (1): Jugoslovanski inštitut za higieno in tehnologijo mesa, Kačanskog 13, Beograd, Jugoslavija.

| — | Črna gora: |
| --- | --- |

—

Črna gora:

| — | Srbija/Kosovo: |
| --- | --- |

—

Srbija/Kosovo:

---

(1)  Razen Kosova, kakor je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

PRILOGA III

Image

---

PRILOGA IV

Image

---

PRILOGA V

Image

---

PRILOGA VI

Image

---

PRILOGA VII

Image

---

PRILOGA VIII

Image

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/117 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/117

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2009/2006

z dne 27. decembra 2006

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), ter zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1 navedene uredbe in cenami za navedene izdelke na trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode iz člena 1 navedene uredbe in cenami za navedene izdelke na trgu Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Glede na trenutne razmere na trgu za mleko in mlečne izdelke, se morajo izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in določenimi merili, navedenimi v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Glede na trenutne razmere na trgu za mleko in mlečne izdelke, se morajo izvozna nadomestila določiti v skladu s pravili in določenimi merili, navedenimi v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999.

| (3) | Drugi pododstavek člena 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(3)

Drugi pododstavek člena 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se nadomestila lahko razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (4) | V skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2) odobrenim s Sklepom Sveta 98/486/ES (3), je lahko določena količina mlečnih izdelkov Skupnosti, izvoženih v Dominikansko republiko, upravičena do zmanjšanih carinskih dajatev. Zato je treba izvozna nadomestila, odobrena za izdelke iz te sheme, zmanjšati za določen odstotek. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Memorandumom o soglasju med Evropsko skupnostjo in Dominikansko republiko o uvozni zaščiti za mleko v prahu v Dominikanski republiki (2) odobrenim s Sklepom Sveta 98/486/ES (3), je lahko določena količina mlečnih izdelkov Skupnosti, izvoženih v Dominikansko republiko, upravičena do zmanjšanih carinskih dajatev. Zato je treba izvozna nadomestila, odobrena za izdelke iz te sheme, zmanjšati za določen odstotek.

| (5) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, določena v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 se odobrijo za izdelke in zneske iz Priloge k tej uredbi pod pogoji iz člena 1(4) Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 (4).

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 218, 6.8.1998, str. 46.

2

(3)  UL L 218, 6.8.1998, str. 45.

3

(4)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za mleko in mlečne izdelke, ki se uporabljajo od 1. januarja 2007

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 31 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 31 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 39 9100 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0401 30 39 9400 | L02 | EUR/100 kg | 19,82 |
| L20 | EUR/100 kg | 28,33 |
| 0401 30 39 9700 | L02 | EUR/100 kg | 21,88 |
| L20 | EUR/100 kg | 31,25 |
| 0401 30 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 24,93 |
| L20 | EUR/100 kg | 35,62 |
| 0401 30 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 36,64 |
| L20 | EUR/100 kg | 52,34 |
| 0402 10 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 11 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 17 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 21 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 21 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 21 91 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 91 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 91 9350 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 21 99 9200 | L02 | EUR/100 kg | 16,56 |
| L20 (1) | EUR/100 kg | 21,26 |
| 0402 21 99 9300 | L02 | EUR/100 kg | 16,73 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,47 |
| 0402 21 99 9400 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 21 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 23,07 |
| 0402 21 99 9600 | L02 | EUR/100 kg | 19,25 |
| L20 | EUR/100 kg | 24,71 |
| 0402 21 99 9700 | L02 | EUR/100 kg | 19,96 |
| L20 | EUR/100 kg | 25,63 |
| 0402 29 15 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 15 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0402 29 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0402 29 19 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0402 29 99 9100 | L02 | EUR/100 kg | 16,46 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,12 |
| 0402 29 99 9500 | L02 | EUR/100 kg | 17,65 |
| L20 | EUR/100 kg | 22,67 |
| 0402 91 11 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 19 9370 | L02 | EUR/100 kg | 1,67 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,38 |
| 0402 91 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 39 9300 | L02 | EUR/100 kg | 1,97 |
| L20 | EUR/100 kg | 2,82 |
| 0402 91 99 9000 | L02 | EUR/100 kg | 15,31 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,89 |
| 0402 99 11 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 19 9350 | L02 | EUR/100 kg | 4,26 |
| L20 | EUR/100 kg | 6,09 |
| 0402 99 31 9300 | L02 | EUR/100 kg | 9,16 |
| L20 | EUR/100 kg | 13,10 |
| 0403 90 11 9000 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 13 9500 | L02 | EUR/100 kg | 15,21 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,53 |
| 0403 90 13 9900 | L02 | EUR/100 kg | 16,22 |
| L20 | EUR/100 kg | 20,81 |
| 0403 90 33 9400 | L02 | EUR/100 kg | 14,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,71 |
| 0403 90 59 9310 | L02 | EUR/100 kg | 12,69 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,14 |
| 0403 90 59 9340 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0403 90 59 9370 | L02 | EUR/100 kg | 18,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 26,53 |
| 0404 90 21 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 23 9140 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 23 9150 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0404 90 81 9100 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L02 | EUR/100 kg | — |
| L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L02 | EUR/100 kg | 14,71 |
| L20 | EUR/100 kg | 18,87 |
| 0404 90 83 9150 | L02 | EUR/100 kg | 15,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 19,71 |
| 0404 90 83 9170 | L02 | EUR/100 kg | 16,35 |
| L20 | EUR/100 kg | 21,00 |
| 0405 10 11 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 11 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 19 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 19 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9100 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 30 9300 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 30 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 50 9500 | L02 | EUR/100 kg | 70,19 |
| L20 | EUR/100 kg | 94,64 |
| 0405 10 50 9700 | L02 | EUR/100 kg | 71,94 |
| L20 | EUR/100 kg | 97,00 |
| 0405 10 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 74,58 |
| L20 | EUR/100 kg | 100,56 |
| 0405 20 90 9500 | L02 | EUR/100 kg | 65,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 88,73 |
| 0405 20 90 9700 | L02 | EUR/100 kg | 68,43 |
| L20 | EUR/100 kg | 92,26 |
| 0405 90 10 9000 | L02 | EUR/100 kg | 89,79 |
| L20 | EUR/100 kg | 121,06 |
| 0405 90 90 9000 | L02 | EUR/100 kg | 71,81 |
| L20 | EUR/100 kg | 96,82 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 22,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,32 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 18,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,60 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,75 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 8,49 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,61 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 16,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,01 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 22,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,54 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 30,32 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 27,10 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,89 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 3,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,09 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 4,39 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,31 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 4,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 11,66 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 26,64 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,29 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 27,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,20 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 31,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,86 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 30,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,50 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 26,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,34 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 24,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 34,73 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 22,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,15 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 31,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 45,94 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 30,32 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 34,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,96 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 34,01 |
| L40 | EUR/100 kg | 49,05 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 32,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 47,37 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 33,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 48,07 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 27,91 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,99 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,27 |
| L40 | EUR/100 kg | 36,17 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 26,21 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,20 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 27,72 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,50 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 27,46 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,22 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 22,67 |
| L40 | EUR/100 kg | 32,60 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 28,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,52 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 28,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,93 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 27,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,79 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 29,48 |
| L40 | EUR/100 kg | 43,11 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 31,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 44,67 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 25,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 37,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 26,16 |
| L40 | EUR/100 kg | 38,24 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 27,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,79 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 27,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,07 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 29,24 |
| L40 | EUR/100 kg | 41,66 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 28,99 |
| L40 | EUR/100 kg | 40,97 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 27,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 39,27 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 22,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,32 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 23,33 |
| L40 | EUR/100 kg | 33,34 |
| Opredeljeni namembni kraji:







  L02 | : | Andora in Gibraltar. |
| L20 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |
| L04 | : | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| L40 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

0401 30 31 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 31 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 31 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 39 9100

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0401 30 39 9400

L02

EUR/100 kg

19,82

L20

EUR/100 kg

28,33

0401 30 39 9700

L02

EUR/100 kg

21,88

L20

EUR/100 kg

31,25

0401 30 91 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9100

L02

EUR/100 kg

24,93

L20

EUR/100 kg

35,62

0401 30 99 9500

L02

EUR/100 kg

36,64

L20

EUR/100 kg

52,34

0402 10 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 11 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 11 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 17 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 21 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 21 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20 (1)

EUR/100 kg

21,00

0402 21 91 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 91 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 91 9350

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 21 99 9200

L02

EUR/100 kg

16,56

L20 (1)

EUR/100 kg

21,26

0402 21 99 9300

L02

EUR/100 kg

16,73

L20

EUR/100 kg

21,47

0402 21 99 9400

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 21 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,97

L20

EUR/100 kg

23,07

0402 21 99 9600

L02

EUR/100 kg

19,25

L20

EUR/100 kg

24,71

0402 21 99 9700

L02

EUR/100 kg

19,96

L20

EUR/100 kg

25,63

0402 29 15 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 15 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9300

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0402 29 19 9500

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0402 29 19 9900

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0402 29 99 9100

L02

EUR/100 kg

16,46

L20

EUR/100 kg

21,12

0402 29 99 9500

L02

EUR/100 kg

17,65

L20

EUR/100 kg

22,67

0402 91 11 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 19 9370

L02

EUR/100 kg

1,67

L20

EUR/100 kg

2,38

0402 91 31 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 39 9300

L02

EUR/100 kg

1,97

L20

EUR/100 kg

2,82

0402 91 99 9000

L02

EUR/100 kg

15,31

L20

EUR/100 kg

21,89

0402 99 11 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 19 9350

L02

EUR/100 kg

4,26

L20

EUR/100 kg

6,09

0402 99 31 9300

L02

EUR/100 kg

9,16

L20

EUR/100 kg

13,10

0403 90 11 9000

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 13 9500

L02

EUR/100 kg

15,21

L20

EUR/100 kg

19,53

0403 90 13 9900

L02

EUR/100 kg

16,22

L20

EUR/100 kg

20,81

0403 90 33 9400

L02

EUR/100 kg

14,58

L20

EUR/100 kg

18,71

0403 90 59 9310

L02

EUR/100 kg

12,69

L20

EUR/100 kg

18,14

0403 90 59 9340

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0403 90 59 9370

L02

EUR/100 kg

18,58

L20

EUR/100 kg

26,53

0404 90 21 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 23 9140

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 23 9150

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0404 90 81 9100

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L02

EUR/100 kg

—

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L02

EUR/100 kg

14,71

L20

EUR/100 kg

18,87

0404 90 83 9150

L02

EUR/100 kg

15,35

L20

EUR/100 kg

19,71

0404 90 83 9170

L02

EUR/100 kg

16,35

L20

EUR/100 kg

21,00

0405 10 11 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 11 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 19 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 19 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9100

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 30 9300

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 30 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 50 9500

L02

EUR/100 kg

70,19

L20

EUR/100 kg

94,64

0405 10 50 9700

L02

EUR/100 kg

71,94

L20

EUR/100 kg

97,00

0405 10 90 9000

L02

EUR/100 kg

74,58

L20

EUR/100 kg

100,56

0405 20 90 9500

L02

EUR/100 kg

65,81

L20

EUR/100 kg

88,73

0405 20 90 9700

L02

EUR/100 kg

68,43

L20

EUR/100 kg

92,26

0405 90 10 9000

L02

EUR/100 kg

89,79

L20

EUR/100 kg

121,06

0405 90 90 9000

L02

EUR/100 kg

71,81

L20

EUR/100 kg

96,82

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

22,65

L40

EUR/100 kg

28,32

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

18,89

L40

EUR/100 kg

23,60

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,01

L40

EUR/100 kg

8,75

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

8,49

L40

EUR/100 kg

10,61

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

16,82

L40

EUR/100 kg

21,01

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

22,83

L40

EUR/100 kg

28,54

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

30,32

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

27,10

L40

EUR/100 kg

33,89

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

3,02

L40

EUR/100 kg

7,09

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

4,39

L40

EUR/100 kg

10,31

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

4,98

L40

EUR/100 kg

11,66

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

26,64

L40

EUR/100 kg

33,29

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

27,36

L40

EUR/100 kg

34,20

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

31,35

L40

EUR/100 kg

44,86

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

30,47

L40

EUR/100 kg

43,50

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

26,79

L40

EUR/100 kg

38,34

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

24,26

L40

EUR/100 kg

34,73

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

22,43

L40

EUR/100 kg

32,15

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

31,94

L40

EUR/100 kg

45,94

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

30,32

L40

EUR/100 kg

43,40

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

34,52

L40

EUR/100 kg

49,96

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

34,01

L40

EUR/100 kg

49,05

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

32,69

L40

EUR/100 kg

47,37

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

33,17

L40

EUR/100 kg

48,07

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

27,91

L40

EUR/100 kg

39,99

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

25,27

L40

EUR/100 kg

36,17

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

26,21

L40

EUR/100 kg

37,20

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

27,72

L40

EUR/100 kg

40,50

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

27,46

L40

EUR/100 kg

39,22

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

22,67

L40

EUR/100 kg

32,60

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

28,30

L40

EUR/100 kg

40,52

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

28,47

L40

EUR/100 kg

40,93

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

27,52

L40

EUR/100 kg

40,79

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

29,48

L40

EUR/100 kg

43,11

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

31,02

L40

EUR/100 kg

44,67

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

25,62

L40

EUR/100 kg

37,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

26,16

L40

EUR/100 kg

38,24

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

27,80

L40

EUR/100 kg

39,79

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

27,29

L40

EUR/100 kg

39,07

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

29,24

L40

EUR/100 kg

41,66

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

28,99

L40

EUR/100 kg

40,97

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

27,31

L40

EUR/100 kg

39,27

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

22,63

L40

EUR/100 kg

33,32

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

23,33

L40

EUR/100 kg

33,34

Opredeljeni namembni kraji:

L02

:

Andora in Gibraltar.

L20

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

---

(1)  Za ustrezne izdelke, namenjene izvozu v Dominikansko republiko v okviru kvote za 2006–2007, določene s Sklepom 98/486/ES, ki so v skladu s pogoji iz člena 20a Uredbe (ES) št. 174/1999, se uporabljajo naslednje stopnje:

| (a) | izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

(a)

izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| (b) | izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki spadajo pod oznake KN 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200

28,00 EUR/100 kg

Opredeljeni namembni kraji:

| L02 | : | Andora in Gibraltar. |
| --- | --- | --- |
| L20 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |
| L04 | : | Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |
| L40 | : | Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. |

L02

:

Andora in Gibraltar.

L20

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

L04

:

Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

L40

:

Vsi namembni kraji z izjemo L02, L04, Ceute, Melille, Islandije, Lihtenštajna, Norveške, Švice, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Združenih držav Amerike, Hrvaške, Turčije, Avstralije, Kanade, Nove Zelandije in območij Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom Republike Ciper.

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/121 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/121

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2010/2006

z dne 27. decembra 2006

o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v prvi polovici leta 2007 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (2), in zlasti odstavka 2 člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Ob dodelitvi izvoznih dovoljenj za drugo polovico leta 2006 za nekatere kvote iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, je bila količina v zahtevkih za dovoljenja za zadevne proizvode manjša od razpoložljivih količin. V skladu s tem je treba določiti količino na razpolago za vsako kvoto za obdobje med 1. januarjem in 30. junijem 2007, upoštevajoč nedodeljene količine, ki izhajajo iz Uredbe Komisije (ES) št. 1130/2006 (3) o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi julija 2006, za nekatere mlečne proizvode v okviru tarifnih kvot, odprtih na podlagi Uredbe (ES) št. 2535/2001 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, ki so na razpolago v obdobju med 1. januarjem in 30. junijem 2007 za drugo polovico leta uvoza nekaterih kvot iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. decembra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. decembra 2006

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1984/2006 (UL L 387, 29.12.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 201, 25.7.2006, str. 10.

3

---

PRILOGA I.A

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 52 046,5 |
| 09.4591 | 5 360,0 |
| 09.4592 | 18 438,0 |
| 09.4593 | 5 260,0 |
| 09.4594 | 14 233,5 |
| 09.4595 | 7 502,5 |
| 09.4596 | 17 033,6 |
| 09.4599 | 5 680,0 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4590

52 046,5

09.4591

5 360,0

09.4592

18 438,0

09.4593

5 260,0

09.4594

14 233,5

09.4595

7 502,5

09.4596

17 033,6

09.4599

5 680,0

---

PRILOGA I.F

Proizvodi s poreklom iz Švice

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 600,0 |
| 09.4156 | 5 844,4 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4155

1 600,0

09.4156

5 844,4

---

PRILOGA I.H

Proizvodi s poreklom iz Norveška

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4179 | 2 000,0 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4179

2 000,0

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/123 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/123

---

SKLEP SVETA

z dne 21. decembra 2006

o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(2006/1008/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 29. maja 2006 sprejel Sklep 2006/379/ES o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES (2) ter oblikovanju seznama oseb in organizacij, za katere se uporablja omenjena uredba. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 29. maja 2006 sprejel Sklep 2006/379/ES o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES (2) ter oblikovanju seznama oseb in organizacij, za katere se uporablja omenjena uredba.

| (2) | Svet je ugotovil, da nekatere druge osebe, skupine in organizacije izpolnjujejo pogoje iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 in bi jih bilo treba zato dodati na ta seznam – |
| --- | --- |

(2)

Svet je ugotovil, da nekatere druge osebe, skupine in organizacije izpolnjujejo pogoje iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 in bi jih bilo treba zato dodati na ta seznam –

SKLENIL:

Člen 1

Osebe, skupine in organizacije, naštete v Prilogi, se dodajo na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan objave.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1461/2006 (UL L 272, 3.10.2006, str. 11).

1

(2)  UL L 144, 31.5.2006, str. 21.

2

---

PRILOGA

Svet je ugotovil, da so osebe, skupine in organizacije, naštete spodaj, povezane s terorističnimi dejanji v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1) in so v zvezi z njimi pristojni nacionalni organi sprejeli odločitve v smislu člena 1(4) omenjenega skupnega stališča in bi jih zato bilo treba vključiti na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Uredba Sveta (ES) 2580/2001.

I.   OSEBE

| 1. | AKHNIKH, Ismail (znan tudi kot SUHAIB; SOHAIB), rojen 22.10.1982 v Amsterdamu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NB0322935
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (znan tudi kot SUHAIB; SOHAIB), rojen 22.10.1982 v Amsterdamu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NB0322935

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidinne (znan tudi kot Halifa Laarbi MOHAMED; Abed; Abid; Abu ISMAIL), rojen 18.7.1978 v Nadoru, Maroko, št. španskega potnega lista ESPP278036
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidinne (znan tudi kot Halifa Laarbi MOHAMED; Abed; Abid; Abu ISMAIL), rojen 18.7.1978 v Nadoru, Maroko, št. španskega potnega lista ESPP278036

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 3. | BOUGHABA, Mohamed Fahmi (znan tudi kot Mohammed Fahmi BOURABA; Mohammed Fahmi BURADA; Abu MOSAB), rojen 6.12.1981 v Al Hoceimi, Maroko
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohamed Fahmi (znan tudi kot Mohammed Fahmi BOURABA; Mohammed Fahmi BURADA; Abu MOSAB), rojen 6.12.1981 v Al Hoceimi, Maroko

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (znan tudi kot Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), rojen 8. 3.1978 v Amsterdamu, Nizozemska
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (znan tudi kot Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), rojen 8. 3.1978 v Amsterdamu, Nizozemska

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (znan tudi kot Nouriddin EL FATMI; Nouriddine EL FATMI; Noureddine EL FATMI; Abu AL KA'E KA'E; Abu QAE QAE; FOUAD; FZAD; Nabil EL FATMI; Ben MOHAMMED; Ben Mohand BEN LARBI; Ben Driss Muhand IBN LARBI; Abu TAHAR; EGGIE), rojen 15.8.1982 v Midarju, Maroko, št. maroškega potnega lista N829139
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (znan tudi kot Nouriddin EL FATMI; Nouriddine EL FATMI; Noureddine EL FATMI; Abu AL KA'E KA'E; Abu QAE QAE; FOUAD; FZAD; Nabil EL FATMI; Ben MOHAMMED; Ben Mohand BEN LARBI; Ben Driss Muhand IBN LARBI; Abu TAHAR; EGGIE), rojen 15.8.1982 v Midarju, Maroko, št. maroškega potnega lista N829139

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, rojen 24.1.1981 v Al Hoceimi, št. maroškega potnega lista K789742
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, rojen 24.1.1981 v Al Hoceimi, št. maroškega potnega lista K789742

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (znan tudi kot Youssef TOUMI), rojen 20.10.1977 v Amsterdamu, št. nizozemske osebne izkaznice LNB4576246
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (znan tudi kot Youssef TOUMI), rojen 20.10.1977 v Amsterdamu, št. nizozemske osebne izkaznice LNB4576246

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 8. | HAMDI, Ahmed (znan tudi kot Abu IBRAHIM), rojen 5.9.1978 v Beni Saidu, Maroko, št. maroškega potnega lista K728658
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (znan tudi kot Abu IBRAHIM), rojen 5.9.1978 v Beni Saidu, Maroko, št. maroškega potnega lista K728658

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 9. | WALTERS, Jason Theodore James (znan tudi kot Abdullah; David), rojen 6.3.1985 v Amersfoortu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NE8146378
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason Theodore James (znan tudi kot Abdullah; David), rojen 6.3.1985 v Amersfoortu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NE8146378

(član skupine „Hofstadgroep“)

II.   SKUPINE IN ORGANIZACIJE

| 1. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

1.

Hofstadgroep

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, znani tudi kot Kurdistanski sokoli svobode; Kurdistanski jastrebi svobode (Kurdistan Freedom Falcons; Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, znani tudi kot Kurdistanski sokoli svobode; Kurdistanski jastrebi svobode (Kurdistan Freedom Falcons; Kurdistan Freedom Hawks)

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

---

Komisija

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/125

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. decembra 2006

o nevključitvi dimetenamida v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6895)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/1009/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje dimetenamid. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje dimetenamid.

| (3) | Vplivi dimetenamida na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrsto uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za dimetenamid je bila Nemčija, vse potrebne informacije pa so bile predložene 16. oktobra 2003. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi dimetenamida na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrsto uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za dimetenamid je bila Nemčija, vse potrebne informacije pa so bile predložene 16. oktobra 2003.

| (4) | Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 15. decembra 2005 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo dimetenamid (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 23. maja 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu za dimetenamid. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 15. decembra 2005 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo dimetenamid (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 23. maja 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu za dimetenamid.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. To zlasti velja za vpliv in obnašanje te aktivne snovi v okolju, kar lahko vodi do onesnaženja podtalnice zaradi nastanka neopredeljenih spojin pri razgradnji navedene snovi v tleh z možno povprečno letno koncentracijo izcednih voda večjo od 0,1 μg/l. Poleg tega ocene tveganja za potrošnike ni bilo mogoče zaključiti zaradi pomanjkanja podatkov o omenjenih razgradnih produktih. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. To zlasti velja za vpliv in obnašanje te aktivne snovi v okolju, kar lahko vodi do onesnaženja podtalnice zaradi nastanka neopredeljenih spojin pri razgradnji navedene snovi v tleh z možno povprečno letno koncentracijo izcednih voda večjo od 0,1 μg/l. Poleg tega ocene tveganja za potrošnike ni bilo mogoče zaključiti zaradi pomanjkanja podatkov o omenjenih razgradnih produktih.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej podpiral uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub njegovim argumentom navedene težave niso bile rešene, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva z dimetenamidom pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej podpiral uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub njegovim argumentom navedene težave niso bile rešene, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva z dimetenamidom pod predvidenimi pogoji uporabe na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Dimetenamid zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Dimetenamid zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti je treba ukrepe, s katerimi se bo zagotovilo, da se obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva z dimetenamidom prekličejo v predpisanem roku ter se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ukrepe, s katerimi se bo zagotovilo, da se obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva z dimetenamidom prekličejo v predpisanem roku ter se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva.

| (9) | Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev z dimetenamidom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje največ dvanajst mesecev, tako da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ eni nadaljnji rastni sezoni. |
| --- | --- |

(9)

Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev z dimetenamidom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje največ dvanajst mesecev, tako da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ eni nadaljnji rastni sezoni.

| (10) | Ta odločba ne vpliva na noben ukrep, ki ga Komisija pozneje lahko sprejme v zvezi s to aktivno snovjo v okviru Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi dajanja v promet in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (5). |
| --- | --- |

(10)

Ta odločba ne vpliva na noben ukrep, ki ga Komisija pozneje lahko sprejme v zvezi s to aktivno snovjo v okviru Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi dajanja v promet in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (5).

| (11) | Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za dimetenamid v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I navedene direktive. |
| --- | --- |

(11)

Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za dimetenamid v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I navedene direktive.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Dimetenamid se ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo:

| (a) | da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetenamid, prekličejo najpozneje do 22. junija 2007; |
| --- | --- |

(a)

da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetenamid, prekličejo najpozneje do 22. junija 2007;

| (b) | da se po 28. decembru 2006 za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetenamid, ne izda ali podaljša nobena registracija na podlagi odstopanja iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(b)

da se po 28. decembru 2006 za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo dimetenamid, ne izda ali podaljša nobena registracija na podlagi odstopanja iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS.

Člen 3

Vsakršno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu z določbami člena 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše in poteče najpozneje 22. junija 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/136/ES (UL L 349, 12.12.2006, str. 42).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  Znanstveno poročilo EFSA (2005) 53, 1–73, Sklep o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z dimetenamidom.

4

(5)  UL L 33, 8.2.1979, str. 36. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

5

---

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/127

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. decembra 2006

o nevključitvi fosalona v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 6897)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/1010/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(2) Direktive 91/414/EGS določa, da lahko država članica v obdobju dvanajstih let po notifikaciji navedene direktive registrira za dajanje v promet fitofarmacevtska sredstva z aktivnimi snovmi, ki niso uvrščene v Prilogo I k navedeni direktivi in so v prometu že dve leti po datumu notifikacije, medtem ko se navedene snovi postopno preučujejo v okviru delovnega programa.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje fosalon. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 703/2001 (3) določata podrobna pravila za izvajanje druge faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje fosalon.

| (3) | Vplivi fosalona na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrsto uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za fosalon je bila Avstrija, vse potrebne informacije pa so bile predložene 7. maja 2004. |
| --- | --- |

(3)

Vplivi fosalona na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni v skladu z določbami uredb (ES) št. 451/2000 in (ES) št. 703/2001 za vrsto uporab, ki jih je predlagal prijavitelj. Poleg tega navedeni uredbi določata države članice poročevalke, ki morajo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 451/2000 predložiti ustrezna poročila o oceni in priporočila. Država članica poročevalka za fosalon je bila Avstrija, vse potrebne informacije pa so bile predložene 7. maja 2004.

| (4) | Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 13. januarja 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo fosalon (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 14. julija 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu za fosalon. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 13. januarja 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov z aktivno snovjo fosalon (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 14. julija 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu za fosalon.

| (5) | Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. To zlasti velja za nevarnost te aktivne snovi za ranljive skupine potrošnikov, saj se predvidena izpostavljenost fosalonu ni izkazala za sprejemljivo. Poleg tega je za nekatere metabolite in nečistoče navedene snovi potrebna nadaljnja toksikološka karakterizacija, pojavili pa so se tudi drugi pomisleki v povezavi z nevarnostjo za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in neciljne členonožce. |
| --- | --- |

(5)

Med ocenjevanjem te aktivne snovi so se pojavili številni pomisleki. To zlasti velja za nevarnost te aktivne snovi za ranljive skupine potrošnikov, saj se predvidena izpostavljenost fosalonu ni izkazala za sprejemljivo. Poleg tega je za nekatere metabolite in nečistoče navedene snovi potrebna nadaljnja toksikološka karakterizacija, pojavili pa so se tudi drugi pomisleki v povezavi z nevarnostjo za ptice, sesalce, vodne organizme, čebele in neciljne členonožce.

| (6) | Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej podpiral uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub njegovim argumentom navedene težave niso bile rešene, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva s fosalonom pod predvidenimi pogoji uporabe lahko na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prijavitelja pozvala, naj predloži pripombe o rezultatih strokovnega pregleda in sporoči, ali bo še naprej podpiral uporabo navedene snovi ali ne. Prijavitelj je predložil pripombe, ki so bile natančno pregledane. Toda kljub njegovim argumentom navedene težave niso bile rešene, po ocenah, nastalih na podlagi predloženih informacij in ovrednotenih na srečanjih strokovnjakov EFSA, pa ne kaže pričakovati, da bi lahko fitofarmacevtska sredstva s fosalonom pod predvidenimi pogoji uporabe lahko na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS.

| (7) | Fosalon zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Fosalon zato ne sme biti vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (8) | Sprejeti je treba ukrepe, s katerimi se bo zagotovilo, da se obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva s fosalonom prekličejo v predpisanem roku ter se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba ukrepe, s katerimi se bo zagotovilo, da se obstoječe registracije za fitofarmacevtska sredstva s fosalonom prekličejo v predpisanem roku ter se ne podaljšajo ali izdajo nove registracije za taka sredstva.

| (9) | Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev s fosalonom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje največ dvanajst mesecev, tako da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ eni nadaljnji rastni sezoni. |
| --- | --- |

(9)

Vsakršno podaljšanje roka za odstranjevanje, skladiščenje, dajanje v promet in uporabo obstoječih zalog fitofarmacevtskih sredstev s fosalonom, ki ga odobrijo države članice, je treba omejiti na obdobje največ dvanajst mesecev, tako da se omogoči uporaba obstoječih zalog v največ eni nadaljnji rastni sezoni.

| (10) | Ta odločba ne vpliva na noben ukrep, ki ga Komisija pozneje lahko sprejme v zvezi s to aktivno snovjo v okviru Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi dajanja v promet in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (5). |
| --- | --- |

(10)

Ta odločba ne vpliva na noben ukrep, ki ga Komisija pozneje lahko sprejme v zvezi s to aktivno snovjo v okviru Direktive Sveta 79/117/EGS z dne 21. decembra 1978 o prepovedi dajanja v promet in uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi (5).

| (11) | Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za fosalon v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I navedene direktive. |
| --- | --- |

(11)

Ta odločba ne vpliva na predložitev zahtevka za fosalon v skladu z določbami člena 6(2) Direktive 91/414/EGS zaradi morebitne uvrstitve v Prilogo I navedene direktive.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Fosalon se ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

Člen 2

Države članice zagotovijo:

| (a) | da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fosalon, prekličejo najpozneje do 22. junija 2007; |
| --- | --- |

(a)

da se registracije za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fosalon, prekličejo najpozneje do 22. junija 2007;

| (b) | da se po 28. decembru 2006 za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fosalon, ne izda ali podaljša nobena registracija na podlagi odstopanja iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(b)

da se po 28. decembru 2006 za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo fosalon, ne izda ali podaljša nobena registracija na podlagi odstopanja iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS.

Člen 3

Vsakršno podaljšanje roka, ki ga odobrijo države članice v skladu z določbami člena 4(6) Direktive 91/414/EGS, je čim krajše in poteče najpozneje 22. junija 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. decembra 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/136/ES (UL L 349, 12.12.2006, str. 42).

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1044/2003 (UL L 151, 19.6.2003, str. 32).

2

(3)  UL L 98, 7.4.2001, str. 6.

3

(4)  Znanstveno poročilo EFSA (2006) 60, 1–66, Sklep o strokovnem pregledu ocene nevarnosti pesticidov s fosalonom.

4

(5)  UL L 33, 8.2.1979, str. 36. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

5

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/129 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/129

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2006/1011/SZVP

z dne 21. decembra 2006

o izvajanju Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 15 in 34 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1).

| (2) | Svet je 29. maja 2006 sprejel Skupno stališče 2006/380/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP (2) in seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se to skupno stališče uporablja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. maja 2006 sprejel Skupno stališče 2006/380/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP (2) in seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se to skupno stališče uporablja.

| (3) | Svet je določil, da so nekatere dodatne osebe, skupine in organizacije vpletene v teroristična dejanja v smislu Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da jih je zato treba dodati na omenjeni seznam v skladu z merili iz člena 1(4) omenjenega skupnega stališča – |
| --- | --- |

(3)

Svet je določil, da so nekatere dodatne osebe, skupine in organizacije vpletene v teroristična dejanja v smislu Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da jih je zato treba dodati na omenjeni seznam v skladu z merili iz člena 1(4) omenjenega skupnega stališča –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Osebe, skupine in organizacije, naštete v Prilogi, se dodajo na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP.

Člen 2

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 3

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. decembra 2006

Za Svet

Predsednik

J. KORKEAOJA

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

1

(2)  UL L 144, 31.5.2006, str. 25.

2

---

PRILOGA

Osebe, skupine in organizacije, ki se dodajo na seznam, priložen Skupnemu stališču 2001/931/SZVP

I.   OSEBE

| 1. | AKHNIKH, Ismail (znan tudi kot SUHAIB; SOHAIB), rojen 22.10.1982 v Amsterdamu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NB0322935
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

1.

AKHNIKH, Ismail (znan tudi kot SUHAIB; SOHAIB), rojen 22.10.1982 v Amsterdamu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NB0322935

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 2. | AOURAGHE, Zine Labidine (znan tudi kot Halifa Laarbi MOHAMED; Abed; Abid; Abu ISMAIL), rojen 18.7.1978 v Nadoru, Maroko, št. španskega potnega lista ESPP278036
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

2.

AOURAGHE, Zine Labidine (znan tudi kot Halifa Laarbi MOHAMED; Abed; Abid; Abu ISMAIL), rojen 18.7.1978 v Nadoru, Maroko, št. španskega potnega lista ESPP278036

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 3. | BOUGHABA, Mohamed Fahmi (znan tudi kot Mohammed Fahmi BOURABA; Mohammed Fahmi BURADA; Abu MOSAB), rojen 6.12.1981 v Al Hoceimi, Maroko
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

3.

BOUGHABA, Mohamed Fahmi (znan tudi kot Mohammed Fahmi BOURABA; Mohammed Fahmi BURADA; Abu MOSAB), rojen 6.12.1981 v Al Hoceimi, Maroko

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 4. | BOUYERI, Mohammed (znan tudi kot Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), rojen 8.3.1978 v Amsterdamu, Nizozemska
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

4.

BOUYERI, Mohammed (znan tudi kot Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), rojen 8.3.1978 v Amsterdamu, Nizozemska

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 5. | EL FATMI, Nouredine (znan tudi kot Nouriddin EL FATMI; Nouriddine EL FATMI; Noureddine EL FATMI; Abu AL KA'E KA'E; Abu QAE QAE; FOUAD; FZAD; Nabil EL FATMI; Ben MOHAMMED; Ben Mohand BEN LARBI; Ben Driss Muhand IBN LARBI; Abu TAHAR; EGGIE), rojen 15.8.1982 v Midarju, Maroko, št. maroškega potnega lista N829139
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

5.

EL FATMI, Nouredine (znan tudi kot Nouriddin EL FATMI; Nouriddine EL FATMI; Noureddine EL FATMI; Abu AL KA'E KA'E; Abu QAE QAE; FOUAD; FZAD; Nabil EL FATMI; Ben MOHAMMED; Ben Mohand BEN LARBI; Ben Driss Muhand IBN LARBI; Abu TAHAR; EGGIE), rojen 15.8.1982 v Midarju, Maroko, št. maroškega potnega lista N829139

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 6. | EL MORABIT, Mohamed, rojen 24.1.1981 v Al Hoceimi, št. maroškega potnega lista K789742
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

6.

EL MORABIT, Mohamed, rojen 24.1.1981 v Al Hoceimi, št. maroškega potnega lista K789742

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 7. | ETTOUMI, Youssef (znan tudi kot Youssef TOUMI), rojen 20.10.1977 v Amsterdamu, št. nizozemske osebne izkaznice LNB4576246
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

7.

ETTOUMI, Youssef (znan tudi kot Youssef TOUMI), rojen 20.10.1977 v Amsterdamu, št. nizozemske osebne izkaznice LNB4576246

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 8. | HAMDI, Ahmed (znan tudi kot Abu IBRAHIM), rojen 5.9.1978 v Beni Saidu, Maroko, št. maroškega potnega lista K728658
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

8.

HAMDI, Ahmed (znan tudi kot Abu IBRAHIM), rojen 5.9.1978 v Beni Saidu, Maroko, št. maroškega potnega lista K728658

(član skupine „Hofstadgroep“)

| 9. | WALTERS, Jason Theodore James (znan tudi kot Abdullah; David), rojen 6.3.1985 v Amersfoortu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NE8146378
  (član skupine „Hofstadgroep“) |
| --- | --- |

9.

WALTERS, Jason Theodore James (znan tudi kot Abdullah; David), rojen 6.3.1985 v Amersfoortu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NE8146378

(član skupine „Hofstadgroep“)

II.   SKUPINE IN ORGANIZACIJE

| 1. | Hofstadgroep |
| --- | --- |

1.

Hofstadgroep

| 2. | TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, znani tudi kot Kurdistanski sokoli svobode; Kurdistanski jastrebi svobode (Kurdistan Freedom Falcons; Kurdistan Freedom Hawks) |
| --- | --- |

2.

TAK – Teyrbazen Azadiya Kurdistan, znani tudi kot Kurdistanski sokoli svobode; Kurdistanski jastrebi svobode (Kurdistan Freedom Falcons; Kurdistan Freedom Hawks)

---

Popravki

| 28.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 379/131 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 379/131

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila

(
  Uradni list Evropske unije L 338 z dne 22. decembra 2005
  )

Stran 6, tretji pododstavek člena 5(2):

besedilo:

„Nosilci živilske dejavnosti, ki izdelujejo posušene formule za dojenčke ali živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...] prisotnost enterobakterij.“

se glasi:

„Nosilci živilske dejavnosti, ki izdelujejo praškaste formule za dojenčke ali živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...] prisotnost enterobakterij.“.

Stran 11, Priloga 1, poglavje 1, točka 1.22, Kategorija živil:

besedilo:

„Posušene formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“

se glasi:

„Praškaste formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“.

Stran 11, Priloga 1, poglavje 1, točka 1.23, Kategorija živil:

besedilo:

„Posušene formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“

se glasi:

„Praškaste formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“.

Stran 13, Priloga 1, poglavje 1, Razlaga rezultatov preskusov:

besedilo:

„L. monocytogenes v drugih živilih za neposredno uživanje in E. coli v živih školjkah:

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < od mejne vrednosti,“ |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < od mejne vrednosti,“

se glasi:

„L. monocytogenes v drugih živilih za neposredno uživanje in E. coli v živih školjkah:

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ od mejne vrednosti,“. |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ od mejne vrednosti,“.

Stran 14, Priloga 1, poglavje 1, Razlaga rezultatov preskusov:

besedilo:

„Stafilokokni enterotoksini v mlečnih proizvodih:

| — | rezultat je zadovoljiv, če v vzorcu ni ugotovljenih enterotoksinov, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če v vzorcu ni ugotovljenih enterotoksinov,

| — | rezultat je nezadovoljiv, če so enterotoksini.“ |
| --- | --- |

—

rezultat je nezadovoljiv, če so enterotoksini.“

se glasi:

„Stafilokokni enterotoksini v mlečnih proizvodih:

| — | rezultat je zadovoljiv, če v vzorcu ni ugotovljenih enterotoksinov, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če v vzorcu ni ugotovljenih enterotoksinov,

| — | rezultat je nezadovoljiv, če so v kateri koli enoti vzorca ugotovljeni enterotoksini.“. |
| --- | --- |

—

rezultat je nezadovoljiv, če so v kateri koli enoti vzorca ugotovljeni enterotoksini.“.

Stran 18, Priloga 2, poglavje 2, točka 2.2.3, Mejne vrednosti m/M:

besedilo:

| „m | M |
| --- | --- |
| 105 cfu/g | 104 cfu/g“ |

„m

M

105 cfu/g

104 cfu/g“

se glasi:

| „m | M |
| --- | --- |
| 104 cfu/g | 105 cfu/g“ |

„m

M

104 cfu/g

105 cfu/g“

Stran 19, Priloga 2, poglavje 2, točka 2.2.9, Kategorija živil:

besedilo:

„Posušene formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“

se glasi:

„Praškaste formule za dojenčke in živila za posebne zdravstvene namene, namenjena [...]“.

Stran 20, Priloga 2, poglavje 2, točka 2.2, Razlaga rezultatov preskusov:

besedilo:

„Enterobakterije v posušenih formulah za dojenčke in živilih za posebne zdravstvene namene namenjenih dojenčkom, mlajšim od šest mesecev:“

se glasi:

„Enterobakterije v praškastih formulah za dojenčke in živilih za posebne zdravstvene namene namenjenih dojenčkom, mlajšim od šest mesecev:“.

Stran 22, Priloga 2, poglavje 2, točka 2.4, Razlaga rezultatov preskusov:

besedilo:

„E. coli v proizvodih iz kuhanih rakov in mehkužcev lupinarjev z odstranjenim oklepom ali lupino:

E. coli

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m,

| — | rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti < m,“ |
| --- | --- |

—

rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti < m,“

se glasi:

„E. coli v proizvodih iz kuhanih rakov in mehkužcev lupinarjev z odstranjenim oklepom ali lupino:

E. coli

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ m, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ m,

| — | rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti ≤ m,“. |
| --- | --- |

—

rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti ≤ m,“.

Stran 23, Priloga 2, poglavje 2, točka 2.5, Razlaga rezultatov preskusov:

besedilo:

„E. coli v vnaprej narezanem sadju in zelenjavi (za neposredno uživanje) ter v nepasteriziranih sadnih in zelenjavnih sokovih (za neposredno uživanje):

E. coli

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti < m,

| — | rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti < m,“ |
| --- | --- |

—

rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti < m,“

se glasi:

„E. coli v vnaprej narezanem sadju in zelenjavi (za neposredno uživanje) ter v nepasteriziranih sadnih in zelenjavnih sokovih (za neposredno uživanje):

E. coli

| — | rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ m, |
| --- | --- |

—

rezultat je zadovoljiv, če so vse ugotovljene vrednosti ≤ m,

| — | rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti ≤ m,“. |
| --- | --- |

—

rezultat je sprejemljiv, če so najvišje vrednosti c/n med m in M ter ostale ugotovljene vrednosti ≤ m,“.

---