# Euroopan unionin L 350/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 350 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta12. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 350

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta12. joulukuuta 2006

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) varainhoitosäännöstä | 1 |
| | * | AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen (CTA) perussäännöistä ja työjärjestyksestä | 10 |
| | * | AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) henkilöstösäännöistä | 13 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

*

AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) varainhoitosäännöstä

1

*

AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen (CTA) perussäännöistä ja työjärjestyksestä

10

*

AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2006, tehty 27 päivänä syyskuuta 2006, maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) henkilöstösäännöistä

13

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 350/1

---

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 3/2006

tehty 27 päivänä syyskuuta 2006,

maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) varainhoitosäännöstä

(2006/877/EY)

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen liitteessä III (1) olevan 3 artiklan 4 kohdan b ja d alakohdan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 18 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoittaman sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (2),

ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen (3),

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on laatinut yhteisymmärryksessä maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa edellytetään, että sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitea vahvistaa maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, varainhoitosäännön. |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa edellytetään, että sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitea vahvistaa maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, varainhoitosäännön.

| (2) | Sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan d alakohdassa edellytetään, että sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitea määrittelee menettelyt keskuksen talousarvion hyväksymistä varten, |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan d alakohdassa edellytetään, että sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitea määrittelee menettelyt keskuksen talousarvion hyväksymistä varten,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I LUKU

YLEISET PERIAATTEET

1 JAKSO

Talousarvion yhtenäisyyttä, totuudenmukaisuutta, tasapainoa ja laskentayksikköä koskevat periaatteet

1 artikla

1.   Kaikki keskuksen tulot ja menot on sisällytettävä talousarviossa esitettyihin arvioihin, jotka perustuvat jokaiseksi varainhoitovuodeksi laadittavaan kustannuslaskelmilla varustettuun toimintaohjelmaan.

2.   Talousarviossa esitettyjen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

2 artikla

Talousarvio laaditaan ja toteutetaan euroina ja kaikki tilit ovat euromääräisiä. Kassavirtaan liittyvistä syistä keskus voi kuitenkin suorittaa maksuja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden kansallisissa valuutoissa.

3 artikla

1.   Tuloihin lasketaan myös Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’EKR’, osuus, keskuksen maksamista palkoista ja palkkaeduista pidätetyt verot sekä muut tulot.

2.   Tulot voivat käsittää myös muiden osapuolten keskuksen talousarvioon tekemiä lahjoituksia.

3.   Keskus voi myös hoitaa kolmansien osapuolten puolesta varoja, joilla on tarkoitus yhteisrahoittaa sopimuksen liitteessä III määriteltyjä toimia. Tällaisten varojen hoitamista koskevat varainhoitosäännöt esitetään tämän päätöksen 34 artiklassa.

4 artikla

Menoarvion on katettava hallinto- ja toimintamenot. Ne on erotettava talousarviossa selvästi toisistaan.

5 artikla

1.   Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

2.   Talousarvioon otetaan vain yhden varainhoitovuoden määrärahoja.

Määrärahat, jotka koskevat varainhoitovuoden aikana tehdyistä maksusitoumuksista 31 päivänä joulukuuta suorittamatta olevia maksuja, siirretään kuitenkin automaattisesti seuraavaan varainhoitovuoteen. Siirrettävät määrärahat on ilmoitettava selvästi kuluvan vuoden tilinpäätöksissä.

Varainhoitovuoden lopussa vapautetut määrärahat lisätään viisivuotisiin määrärahoihin, jotka on varattu keskusta varten sopimuksessa.

3.   Sopimuksen jokaisen rahoituspöytäkirjan päättyessä kaikki maksusitoumusmäärärahat, joita ei ole maksettu, siirretään automaattisesti sopimuksen seuraavaan rahoituspöytäkirjaan. Maksusitoumusmäärärahat, joita ei ole maksettu sopimuksen päättyessä, siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen, mutta ainoastaan voimassa olevan sopimuksen ja sitä seuraavan sopimuksen välisen siirtymäkauden ajaksi tai tarvittaessa 12 kuukauden selvittelykauden ajaksi.

4.   Jos talousarviota ei ole vielä varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty, johtaja voi keskuksen toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi antaa luvan kuukausimenoihin, joihin käytettävä määrä ei saa kuitenkaan ylittää yhtä kahdestoistaosaa edellisen varainhoitovuoden talousarvion asiaankuuluvaan momenttiin osoitetuista vastaavista määrärahoista.

Sellaisten ennakolta maksettavien neljännesvuosittaisten toimintamenojen osalta, jotka on osoitettu edellisen varainhoitovuoden talousarvioon, voidaan tehdä momenttikohtaiset maksusitoumukset, joiden määrä ei saa kuitenkaan ylittää yhtä neljäsosaa edellisen varainhoitovuoden talousarvioon osoitetuista määrärahoista.

2 JAKSO

Moitteettoman varainhoidon periaatteet

6 artikla

1.   Talousarvion määrärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteiden eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.

2.   Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.

Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytettävillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset.

Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset.

3.   Tavoitteet on määriteltävä selkeästi, ja niiden täytäntöönpanoa on valvottava mitattavissa olevien indikaattorien avulla. Tarvittaessa EKR:n varoista rahoitettaville hankkeille on tehtävä ennakkolaskelma. Laskelmien tulokset on liitettävä komissiolle toimitettaviin asiakirjoihin, joissa perustellaan keskuksen EKR:sta pyytämä vuosittainen määrä.

II LUKU

TALOUSARVION LAATIMINEN

7 artikla

1.   Johtaja laatii alustavan vuosittaisen työohjelman ja siihen liittyvän talousarvion noudattaen yleistä strategia-asiakirjaa ja keskukselle rahoituspöytäkirjassa myönnettyä yleistä talousarviota. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä luonnokset viimeistään niiden täytäntöönpanoa edeltävän vuoden heinäkuun 1 päivänä ja ne toimitetaan suurlähettiläskomitealle hyväksymistä varten.

2.   Keskus toimittaa jäljennöksen alustavasta vuosittaisesta työohjelmasta ja talousarviosta komissiolle, joka aloittaa tarvittavat yhteisön menettelyt niiden hyväksymiseksi.

3.   Talousarviosta voidaan tehdä määrärahasitoumuksia sen jälkeen kun yhteisön viranomainen on tehnyt rahoituspäätöksen Euroopan kehitysrahastosta pyydetystä määrästä. Päätöksestä ilmoitetaan keskukselle.

8 artikla

1.   EKR:sta myönnettäviin määriin sovellettavat maksumenettelyt vahvistetaan tukisopimuksessa, jonka keskus ja komissio allekirjoittavat.

2.   Keskus palauttaa EKR:lle tarkastettujen tilinpäätösten perusteella edellisten varainhoitovuosien rahoitusosuuden, joka vastaa peruutettuja määrärahoja.

3.   Talousarvio jaetaan osastoihin (budjettikohtiin), lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin tulojen ja menojen laadun tai niiden käyttötarkoituksen mukaisesti.

9 artikla

Johtaja laatii tarvittaessa esityksen korjaavaksi tai täydentäväksi lisätalousarvioksi, joka on käsiteltävä ja hyväksyttävä samalla tavoin ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin talousarvio, jonka arvioita se muuttaa.

III LUKU

TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

10 artikla

1.   Johtaja toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja hyväksyttyjen määrärahojen rajoissa. Johtaja raportoi toiminnastaan hallintoneuvostolle.

2.   Johtajan on käytettävä talousarvion määrärahat 6 artiklassa tarkoitettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

11 artikla

1.   Tuloja ei voida periä eikä menoja maksaa muutoin kuin hyvittämällä tai veloittamalla ne asiaankuuluvalle talousarvion momentille.

Menoihin ei voida sitoutua eikä niitä hyväksyä maksettaviksi siten, että kyseiselle varainhoitovuodelle hyväksytyt määrärahat tai edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat ylitetään.

2.   Tulot ja menot otetaan tileille kokonaismääräisinä niitä toisistaan vähentämättä.

Tästä säännöstä poiketen hyväksytyistä määristä voidaan vähentää:

| a) | sopimuspuolelle aiheutuneet sakot; |
| --- | --- |

a)

sopimuspuolelle aiheutuneet sakot;

| b) | perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä ennakkovähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksattamista samasta luvusta, samasta momentista ja samana varainhoitovuotena, jona on maksettu liikaa; |
| --- | --- |

b)

perusteettomasti maksettujen määrien oikaisut, jotka voidaan tehdä ennakkovähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksattamista samasta luvusta, samasta momentista ja samana varainhoitovuotena, jona on maksettu liikaa;

| c) | ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien arvo, joka on otettu huomioon vaihdossa hankittaessa samanlaisia uusia ajoneuvoja, laitteita ja rakennelmia, jolloin nettohinta merkitään tileille hankintamenona omaisuusluettelon arviointia varten; |
| --- | --- |

c)

ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien arvo, joka on otettu huomioon vaihdossa hankittaessa samanlaisia uusia ajoneuvoja, laitteita ja rakennelmia, jolloin nettohinta merkitään tileille hankintamenona omaisuusluettelon arviointia varten;

| d) | laskuista ja kuiteista vähennetyt hyvitykset ja alennukset. |
| --- | --- |

d)

laskuista ja kuiteista vähennetyt hyvitykset ja alennukset.

Tästä säännöstä poiketen myös seuraavat summat voidaan käyttää uudelleen samasta nimikkeestä (budjettikohta) kuin alkuperäinen meno:

| a) | perusteettomasti maksettujen määrärahojen palautukset; |
| --- | --- |

a)

perusteettomasti maksettujen määrärahojen palautukset;

| b) | vakuutuskorvauksista perityt määrät; |
| --- | --- |

b)

vakuutuskorvauksista perityt määrät;

| c) | tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien myynnistä; |
| --- | --- |

c)

tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, laitteiden ja rakennelmien myynnistä;

| d) | tulot keskuksen julkaisujen ja elokuvien myynnistä; |
| --- | --- |

d)

tulot keskuksen julkaisujen ja elokuvien myynnistä;

| e) | talousarvion toteuttamisen aikana todetut vaihtokurssien poikkeamat, jotka voidaan korvata; positiivinen tai negatiivinen lopputulos ilmoitetaan tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

e)

talousarvion toteuttamisen aikana todetut vaihtokurssien poikkeamat, jotka voidaan korvata; positiivinen tai negatiivinen lopputulos ilmoitetaan tilinpäätöksessä.

12 artikla

Hallintoneuvosto hyväksyy määrärahojen siirrot osastosta toiseen. Määrärahojen siirrosta luvusta toiseen tai momentilta toiselle lukujen sisällä päättää johtaja, joka ilmoittaa siirrosta hallintoneuvostolle.

13 artikla

Keskuksen tulot maksetaan yhdelle tai useammalle tilille, jotka avataan keskuksen nimiin.

IV LUKU

VARAINHOIDON VALVONTA

14 artikla

1.   Hallintoneuvoston nimittämä varainhoidon valvoja on vastuussa kaikkiin menoihin, tuloihin ja ennakkomaksuihin sitoutumisen ja niiden hyväksymisen ennakkotarkastuksesta.

2.   Varainhoidon valvojalla on oltava toteen näytettyä kokemusta kansainvälisten järjestöjen varainhoitosäännöistä ja tilintarkastuksesta.

3.   Varainhoidon valvojaan sovelletaan keskuksen henkilöstön palvelussuhteen ehtoja. Näin ollen hän raportoi hallinnollisia tarkoituksia varten keskuksen johtajalle. Hallintoneuvosto päättää kuitenkin johtajan perustellusta ehdotuksesta kaikista toimenpiteistä, jotka liittyvät kurinpitoon, määräaikaiseen erottamiseen, palvelussuhteen päättämiseen tai oikeudellisiin menettelyihin.

4.   Varainhoidon valvojan suorittamien tarkastusten on johdettava hyväksynnän myöntämiseen tai epäämiseen. Hyväksynnän tarkoituksena on varmistaa, että:

| a) | menot ja tulot ovat talousarvion ja sääntöjen mukaisia; |
| --- | --- |

a)

menot ja tulot ovat talousarvion ja sääntöjen mukaisia;

| b) | 6 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita on noudatettu. |
| --- | --- |

b)

6 artiklassa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita on noudatettu.

Tarkastukset suoritetaan noudattaen sisäistä menettelyä koskevia sääntöjä, jotka johtaja toimittaa hallintoneuvostolle ja jotka hallintoneuvosto hyväksyy.

5.   Hyväksynnän epäämisen syyt on esitettävä kirjallisesti johtajalle. Jollei syy ole riittävien määrärahojen puute, johtaja voi perustellun päätöksen nojalla ja omalla vastuullaan jättää huomioimatta varainhoidon valvojan esittämän hyväksynnän epäämisen. Johtajan on ilmoitettava tällaisista päätöksistä kirjallisesti hallintoneuvostolle sen seuraavassa kokouksessa.

6.   Varainhoidon valvojalla on oltava oikeus tutustua kaikkiin tositteisiin ja muihin tarkastettavia menoja ja tuloja koskeviin asiakirjoihin. Varainhoidon valvoja voi suorittaa tarkastuksia paikan päällä.

7.   Varainhoidon valvojalla on täysi riippumattomuus tehtäviensä suorittamisessa. Varainhoidon valvoja ei saa ottaa vastaan mitään ohjeita ja hänelle ei saa asettaa mitään rajoituksia tehtäviensä suorittamisessa.

8.   Johtaja voi pyytää varainhoidon valvojan lausuntoa asioissa, jotka koskevat keskuksen sisäisten menettelyjen analysointia, organisointia ja parantamista. Johtaja voi myös pyytää varainhoidon valvojaa tarkastamaan asiakirjoja sen varmistamiseksi, onko talousarviosta rahoitetut toimet toteutettu asianmukaisesti.

9.   Kunkin varainhoitovuoden lopussa ja viimeistään seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä varainhoidon valvoja laatii vuosittaisen kertomuksen, jossa hän esittää näkemyksensä talousarvion rahoituksellisesta hallinnosta ja toteuttamisesta. Varainhoidon valvoja toimittaa tämän kertomuksen johtajalle, joka esittää sen omien kommenttiensa kanssa hallintoneuvostolle sen seuraavassa kokouksessa.

V LUKU

TALOUSARVION HALLINTO

15 artikla

1.   Keskuksen talousarviota hallinnoidaan noudattaen periaatetta, jonka mukaan tulojen ja menojen hyväksyjät ja tilinpitäjät ovat eri henkilöitä. Määrärahojen hoidosta on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjä, jolla on yksin toimivalta tehdä menositoumus, todeta perittävät määrät ja antaa perintä- ja maksumääräykset.

2.   Tilinpitäjä suorittaa perinnän ja maksamisen.

3.   Tulojen ja menojen hyväksyjä ei saa suorittaa tilinpitäjän tehtäviä.

16 artikla

1.   Jokaisesta toimenpiteestä, josta voi aiheutua menoja keskukselle, on tehtävä ennalta ehdotus maksusitoumukseksi, johon on liitettävä tositteet. Ehdotus on toimitettava varainhoidon valvojalle ennakkotarkastusta varten.

2.   Juoksevista menoista voidaan tehdä alustava maksusitoumus.

3.   Maksusitoumuksista ja -määräyksistä on pidettävä kirjaa. Sitoumuksista ja hyväksymisistä on säilytettävä kirjanpitotositteet.

17 artikla

1.   Vahvistaessaan menot tulojen ja menojen hyväksyjä:

| a) | tarkastaa maksun saajan vaateen; |
| --- | --- |

a)

tarkastaa maksun saajan vaateen;

| b) | määrittää tai tarkastaa vaateen todenmukaisuuden ja määrän; |
| --- | --- |

b)

määrittää tai tarkastaa vaateen todenmukaisuuden ja määrän;

| c) | tarkastaa edellytykset, joiden mukaisesti vaade voidaan vaatia maksettavaksi. |
| --- | --- |

c)

tarkastaa edellytykset, joiden mukaisesti vaade voidaan vaatia maksettavaksi.

2.   Menot voidaan maksaa vain, jos on toimitettu tositteet, joista käy ilmi maksun saajan vaade ja tarvittaessa suoritettu palvelu, toimitetut hankinnat tai suoritettu työ, tai jos on toimitettu muita asiakirjoja, joilla maksu perustellaan.

Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on hyväksyttävä kaikki maksupäätökset.

18 artikla

1.   Hyväksyessään maksun tulojen ja menojen hyväksyjä määrää tilinpitäjän antamalla maksumääräyksen maksamaan menon, jonka hyväksyjä on vahvistanut.

2.   Maksumääräykseen on liitettävä alkuperäiset tositteet, joissa on oltava tai joihin on liityttävä tulojen ja menojen hyväksyjän todistus siitä, että maksettava määrä on oikea ja toimitus on otettu vastaan tai palvelu on suoritettu.

3.   Alkuperäiset asiakirjat voidaan tarvittaessa korvata jäljennöksillä, jotka tulojen ja menojen hyväksyjä on todistanut oikeiksi.

4.   Maksumääräys on toimitettava varainhoidon valvojalle ennakkotarkastusta varten.

5.   Tilinpitäjälle toimitettavaan maksumääräykseen on tarvittaessa liitettävä todistus, jonka mukaan kyseiset varat on merkitty omaisuusluetteloon.

19 artikla

1.   Menon maksaminen vapauttaa keskuksen velvoitteistaan maksunsaajia kohtaan.

2.   Tilinpitäjän on suoritettava maksut käytettävissä olevien varojen rajoissa.

3.   Kun tehdään asiavirhe tai kun on syytä epäillä, että maksun suorittaminen ei vapauta maksuvelvoitteesta, tai kun tätä varainhoitosääntöä ei ole noudatettu, tilinpitäjän on peruutettava maksu. Tilinpitäjän on ilmoitettava tästä viipymättä tulojen ja menojen hyväksyjälle sekä varainhoidon valvojalle ja mainittava peruuttamiseen johtaneet syyt.

Kun maksu peruutetaan, johtaja voi omalla vastuullaan vaatia kirjallisesti, että maksu suoritetaan. Tällaisissa tapauksissa johtaja ilmoittaa asiasta kirjallisesti hallintoneuvostolle sen seuraavassa kokouksessa.

20 artikla

1.   Maksut on yleensä suoritettava pankki- tai postisiirtotilille, mieluiten pankkisiirrolla tai perustelluissa tapauksissa sekillä. Kaikki maksutapahtumat on suoritettava euroina, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, jotka keskus on hyväksynyt.

2.   Sekeissä ja pankki- tai postisiirtomääräyksissä on oltava kaksi allekirjoitusta, joista toisen on oltava tilinpitäjän ja toisen tulojen ja menojen hyväksyjän tai tämän edustajan allekirjoitus.

3.   Perustelluissa tapauksissa johtaja voi sallia käteismaksun. Maksusta on aina saatava kuitti.

4.   Jos tulojen ja menojen hallinnointi on tietokoneistettu, allekirjoitukset on tehtävä tietokoneella tai elektronisesti.

5.   Ellei käytettäviä vaihtokursseja ole ilmoitettu, suoritettavien maksujen tai AKT-maiden kansallisina valuuttoina perittävien tulojen määrittämiseen euroina sovelletaan keskuksen pankin tai postitoimiston sen kuukauden ensimmäisenä työpäivänä ilmoittamaa vaihtokurssia, jonka aikana maksu suoritetaan.

21 artikla

1.   Täytäntöönpanomenettelyjen mukaisissa sisäisissä ohjeissa määriteltyjen tiettyjen menoryhmien maksamiseksi voidaan perustaa ennakkotilejä keskuksen vahvistamien edellytyksen mukaisesti.

2.   Johtaja tekee kaikki ennakkotilin perustamiseen liittyvät päätökset hankkeesta vastuussa olevan henkilöstön jäsenen maksusitoumusehdotuksen pohjalta. Tilinpitäjän ja varainhoidon valvojan on hyväksyttävä kaikki ehdotukset ennen niiden toimittamista johtajalle.

3.   Kaikissa ennakkotilin perustamiseen liittyvissä päätöksissä on mainittava:

| a) | ennakkotilin hoitajan nimi; |
| --- | --- |

a)

ennakkotilin hoitajan nimi;

| b) | nimetyn ennakkotilin hoitajien velvollisuudet; |
| --- | --- |

b)

nimetyn ennakkotilin hoitajien velvollisuudet;

| c) | sallitun ennakkomaksun enimmäismäärä; |
| --- | --- |

c)

sallitun ennakkomaksun enimmäismäärä;

| d) | kunkin maksettavan menon laatu ja enimmäismäärä; |
| --- | --- |

d)

kunkin maksettavan menon laatu ja enimmäismäärä;

| e) | tositteiden esittämistä koskevat järjestelyt ja määräajat. |
| --- | --- |

e)

tositteiden esittämistä koskevat järjestelyt ja määräajat.

4.   Tulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä toteuttavat tarvittavat toimenpiteet, jotta ennakkomaksut hyväksytään oikeille summille asetettujen määräaikojen kuluessa.

22 artikla

1.   Johtaja toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä keskuksen talousarvioon otettujen määrärahojen osalta.

2.   Johtaja voi valtuuttaa jonkun alaisuudessaan toimivan henkilöstön jäsenen hoitamaan osan tehtävistään. Jokaisessa valtuutuspäätöksessä ilmoitetaan tulojen ja menojen hyväksyjänä toimivan henkilön toimikauden pituus ja tehtävien laajuus.

23 artikla

1.   Johtaja nimeää tilinpitäjän, jonka tehtävänä on:

| a) | maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä; |
| --- | --- |

a)

maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä;

| b) | tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen 25 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen 25 artiklan mukaisesti;

| c) | kirjanpito 25 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kirjanpito 25 artiklan mukaisesti;

| d) | kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen ja menetelmien sekä kirjanpitojärjestelmän täytäntöönpano komission tilinpitäjän määrittämien sääntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

d)

kirjanpidossa noudatettavien sääntöjen ja menetelmien sekä kirjanpitojärjestelmän täytäntöönpano komission tilinpitäjän määrittämien sääntöjen pohjalta;

| e) | kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja; |
| --- | --- |

e)

kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja;

| f) | kassanhallinta yhteisymmärryksessä johtajan kanssa. |
| --- | --- |

f)

kassanhallinta yhteisymmärryksessä johtajan kanssa.

2.   Tilinpitäjä saa tulojen ja menojen hyväksyjältä kaikki tämän luotettaviksi vahvistamat tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea kuva keskuksen varallisuudesta ja talousarvion toteuttamisesta.

3.   Edellä olevan 1 kohdan ja 21 artiklan mukaisesti yksin tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa raha- tai muita varoja. Tilinpitäjä on vastuussa siitä, että ne ovat tallessa.

4.   Tilinpitäjä voi tehtäviään suorittaessaan ja johtajan suostumuksella siirtää joitakin tehtäviään keskuksen työntekijöille, jotka toimivat suoraan tilinpitäjän alaisuudessa. Näille henkilöille siirretyt tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet määritellään asiaankuuluvan viranomaisen toimesta tai valtuutusasiakirjassa.

24 artikla

1.   Tulojen ja menojen hyväksyjä laatii perintämääräyksen kaikista keskukselle takaisin perittävistä summista. Perintämääräykset on hyväksytettävä varainhoidon valvojalla.

2.   Tilinpitäjä on vastuussa tulojen ja menojen hyväksyjän hänelle toimittamista perintämääräyksistä.

3.   Kaikista tilinpitäjän tai ennakkotilin hoitajan kassaan suoritetuista käteismaksuista on annettava kuitti.

VI LUKU

KIRJANPITO, TILINPÄÄTÖSTEN LAATIMINEN JA TARKASTUS, TILINTARKASTUS, TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, OLAF

25 artikla

1.   Kirjanpitoa hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisenä kahdenkertaista kirjanpitoa noudattaen. Kirjanpitoon on merkittävä kaikki varainhoitovuoden tulot ja menot 1 päivästä tammikuuta alkaen 31 päivään joulukuuta asti, ja siihen on liitettävä tositteet.

Tilit päätetään varainhoitovuoden päättyessä keskuksen tilinpäätöksen laatimista varten.

2.   Kirjaukset on tehtävä noudattaen tilisuunnitelmaa, jonka luokitellussa nimikkeistössä tehdään selvä ero tasetilien sekä talousarvion tulostilien välillä. Kirjaukset voidaan tehdä kirjanpitokirjoihin tai kortistoihin, joiden avulla voidaan laatia kuukausittainen yleinen selvitys tileistä. Kaikki ennakot on kirjattava väliaikaistilille ja selvitettävä viimeistään ennakon maksua seuraavan varainhoitovuoden lopussa pysyviä ennakkoja lukuun ottamatta.

3.   Keskuksen on laadittava tase ja tulostili vuoden N+1 30 päivään huhtikuuta mennessä.

Taseesta on käytävä ilmi keskuksen saamiset ja velat päättyneen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta.

Tulostilin on sisällettävä:

| a) | Tulotaulukko, jossa esitetään:






  — | ennakkoarvio kalenterivuoden tuloista, |
| --- | --- | --- |

a)

Tulotaulukko, jossa esitetään:

—

ennakkoarvio kalenterivuoden tuloista,

| — | ennakoitujen tulojen muutokset, |
| --- | --- |

—

ennakoitujen tulojen muutokset,

| — | kalenterivuoden aikana ilmenevät vaateet, |
| --- | --- |

—

kalenterivuoden aikana ilmenevät vaateet,

| — | kalenterivuoden päättyessä saatavina olevat määrät, |
| --- | --- |

—

kalenterivuoden päättyessä saatavina olevat määrät,

| — | ylimääräiset tulot. |
| --- | --- |

—

ylimääräiset tulot.

| b) | Menotaulukko, jossa esitetään:






  — | yhteenvetotaulukko määrärahasitoumuksista, vuodelta N siirretyistä määrärahoista sekä peruutetuista määrärahoista, |
| --- | --- | --- |

b)

Menotaulukko, jossa esitetään:

—

yhteenvetotaulukko määrärahasitoumuksista, vuodelta N siirretyistä määrärahoista sekä peruutetuista määrärahoista,

| — | yhteenvetotaulukko vuodelta N-1 siirretyistä määrärahoista sekä peruutetuista määrärahoista, |
| --- | --- |

—

yhteenvetotaulukko vuodelta N-1 siirretyistä määrärahoista sekä peruutetuista määrärahoista,

| — | taulukko, jossa esitetään yleiskatsaus sitoumuksista ja hyväksymisistä vuodelta N, |
| --- | --- |

—

taulukko, jossa esitetään yleiskatsaus sitoumuksista ja hyväksymisistä vuodelta N,

| — | taulukko, jossa esitetään yleiskatsaus sitoumuksista ja hyväksymisistä vuodelta N-1 siirrettyjen määrärahojen osalta. |
| --- | --- |

—

taulukko, jossa esitetään yleiskatsaus sitoumuksista ja hyväksymisistä vuodelta N-1 siirrettyjen määrärahojen osalta.

| c) | Tilinpäätöstä koskevat tiedot, joihin kuuluvat:






  — | sovelletut kirjanpidon periaatteet, |
| --- | --- | --- |

c)

Tilinpäätöstä koskevat tiedot, joihin kuuluvat:

—

sovelletut kirjanpidon periaatteet,

| — | yksityiskohtaiset selvitykset ja laskelmat, joissa selitetään tilinpäätöksissä annetut tiedot, |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaiset selvitykset ja laskelmat, joissa selitetään tilinpäätöksissä annetut tiedot,

| — | tarvittavat selitykset tilien avoimuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

tarvittavat selitykset tilien avoimuuden varmistamiseksi.

4.   Jokaisen vuosineljänneksen osalta laaditaan ja lähetetään suurlähettiläskomitealle tilinpäätös, josta käy ilmi kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista koskeva tilanne sekä siirrettyjen määrärahojen käyttö; varainhoidon valvojan on todistettava tilinpäätös oikeaksi, ja se on toimitettava hallintoneuvostolle.

26 artikla

1.   Keskuksen hallintoneuvosto nimeää enintään kolmen vuoden ajaksi kansainvälisesti tunnustetun tilintarkastusyrityksen, joka valitaan tarjouskilpailulla keskuksen johtajan suositusten perusteella.

2.   Tilintarkastajat tarkastavat keskuksen tilikirjat ja käteisvarat, varmistavat, että omaisuusluettelo ja taseet on laadittu asianmukaisesti ja hyvässä uskossa sekä varmistavat, että keskuksen tilinpäätöksiä koskevat tiedot ovat oikeita.

3.   Tositteiden perusteella tarvittaessa paikalla suoritettavan tilintarkastuksen tarkoituksena on todeta tulojen ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus ja varmistaa, että varainhoito on ollut moitteetonta.

4.   Tilintarkastajat varmistavat, että tilinpäätös on laadittu asianmukaisesti ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja että se antaa totuudenmukaisen ja oikean kuvan keskuksen taloudellisesta tilanteesta.

5.   Tilintarkastajat laativat kertomuksen 30 päivään kesäkuuta mennessä kunkin varainhoitovuoden päätyttyä. Kertomus toimitetaan johtajalle, joka toimittaa sen yhdessä mahdollisten kommenttiensa kanssa hallintoneuvostolle, joka toimittaa sen suurlähettiläskomitealle suositustensa kanssa.

Suurlähettiläskomitea myöntää johtajalle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta tämän raportin ja tilinpäätösten perusteella.

6.   Tilintarkastajat neuvovat keskusta riskienhallinnassa esittämällä riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antamalla suosituksia toimintojen toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja moitteettoman varainhoidon edistämiseksi.

Tilintarkastajien tehtävänä on:

| a) | arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä keskuksen toiminnan tuloksellisuutta ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta;
  ja |
| --- | --- |

a)

arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä keskuksen toiminnan tuloksellisuutta ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta;

ja

| b) | arvioida talousarvion toteuttamistoimia koskevien sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisuutta ja laatua. |
| --- | --- |

b)

arvioida talousarvion toteuttamistoimia koskevien sisäisten valvontajärjestelmien asianmukaisuutta ja laatua.

7.   Tilintarkastajat tarkastavat keskuksen kaikki toimet ja yksiköt. Heillä on oltava täysi ja rajoittamaton pääsy kaikkiin tehtäviensä suorittamisessa tarvittaviin tietoihin.

27 artikla

Komissio (yhteisön puolesta), tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat suorittaa Euroopan kehitysrahastosta keskukselle myönnettyjä määrärahoja koskevia tarkastuksia yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa, että perityt tulot ja hyvitetyt menot ovat laillisia ja asianmukaisia ja että sopimuksen määräyksiä ja yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen säännöksiä on noudatettu.

VII LUKU

TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJÄN, TILINPITÄJÄN JA ENNAKKOTILIEN HOITAJAN TEHTÄVÄT JA VELVOLLISUUDET

28 artikla

Jos tulojen ja menojen hyväksyjä toteaa perittävän määrän, antaa perintämääräyksen, tekee maksusitoumuksen tai antaa maksumääräyksen noudattamatta tätä varainhoitosääntöä, häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi. Samoin menetellään myös, kun tulojen ja menojen hyväksyjä ei laadi saatavaa koskevaa asiakirjaa tai ei anna perintämääräystä taikka antaa ne perusteitta viivästyneinä.

Tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa tällaiseen vastuuseen vain, jos vahingon syynä on tahallinen virhe tai törkeä laiminlyönti.

29 artikla

1.   Tilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi, jos hän suorittaa maksuja 19 artiklan vastaisesti.

Tilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi, jos hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa tai jos hän tahallisella virheellään tai törkeällä laiminlyönnillään aiheuttaa niiden katoamisen tai arvonmenetyksen.

Lisäksi tilinpitäjä on samoin edellytyksin vastuussa saamiensa pankkitilien ja postisiirtotilien käyttöä ja hoitoa koskevien määräysten asianmukaisesta täytäntöönpanosta, erityisesti:

| a) | kun hänen suorittamansa perinnät tai maksut eivät ole vastaavien perintä- tai maksumääräyksien mukaisia; |
| --- | --- |

a)

kun hänen suorittamansa perinnät tai maksut eivät ole vastaavien perintä- tai maksumääräyksien mukaisia;

| b) | kun hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle. |
| --- | --- |

b)

kun hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle.

2.   Ennakkotilien hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan tarvittaessa saattaa korvausvelvolliseksi seuraavissa tapauksissa:

| a) | kun heidän suorittamiensa maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita; |
| --- | --- |

a)

kun heidän suorittamiensa maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita;

| b) | kun hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle. |
| --- | --- |

b)

kun hän suorittaa maksun muulle kuin maksuun oikeutetulle.

Häneen voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi, jos hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa tai jos hän tahallisella virheellään tai törkeällä laiminlyönnillään aiheuttaa niiden katoamisen tai arvonmenetyksen.

30 artikla

1.   Tilinpitäjä ja ennakkotilien hoitaja vakuutetaan 29 artiklassa tarkoitettuja riskejä vastaan.

Keskus maksaa kyseiset vakuutusmaksut. Se määrää ne työntekijät, jotka voivat toimia tilinpitäjinä ja ennakkotilien hoitajina, sekä ehdot, joiden mukaisesti vakuutusmaksut katetaan kyseisten virkamiesten suojaamiseksi heidän tehtäviinsä liittyviltä riskeiltä.

2.   Tilinpitäjälle ja ennakkotilien hoitajille myönnetään erityiskorvaus. Korvauksen määrä ilmoitetaan keskuksen laatimassa asetuksessa, jonka hallintoneuvosto hyväksyy. Tätä korvausta vastaavat kokonaismäärät merkitään kuukausittain keskuksen kunkin tällaisen henkilöstön jäsenen nimellä avaamalle tilille sellaisen takuurahaston muodostamiseksi, jonka tarkoituksena on kattaa mahdollinen kassa- tai pankkivajaus, josta kyseinen henkilö on vastuussa, sikäli kun vakuutusyhtiöiden korvaukset eivät kata näitä vajeita.

Näiden takuutilien saamasaldo maksetaan asianomaisille henkilöille heidän lopettaessaan toimintansa tilinpitäjänä tai ennakkotilien hoitajana ja kun heille on lopullisesti myönnetty vastuuvapaus tehtävistään.

3.   Tilinpitäjän ja ennakkotilien hoitajan vastuuvapauden myöntää johtaja, joka perustaa päätöksensä ulkopuolisen tilintarkastajan kertomukseen; vastuuvapaus on myönnettävä kahden vuoden kuluessa tilinpäätöksen toimittamisesta suurlähettiläskomitealle.

31 artikla

Tulojen ja menojen hyväksyjän, tilinpitäjän ja ennakkotilin hoitajien kurinpitomenettelyt ja korvausvelvollisuus määritetään keskuksen henkilöstösääntöjen mukaisesti.

32 artikla

Henkilöstön jäsenet, joiden edut voivat olla ristiriidassa keskuksen etujen kanssa, eivät saa osallistua talousarvion toteuttamiseen. Tällaisessa tilanteessa kyseisen henkilöstön jäsenen on pidättäydyttävä toimista ja ilmoitettava tästä esimiehelleen.

Eturistiriita on olemassa, kun talousarviota toteutettaessa henkilöstön jäsen ei voi hoitaa tehtäviään täysin puolueettomasti perhe- tai henkilökohtaisten siteiden, kansallisen tai poliittisen yhteenkuuluvuuden tai taloudellisten etujen vuoksi tai mistä tahansa muusta syystä, joka luo eturistiriidan hänen ja tuensaajan välille.

VIII LUKU

YLEISET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

33 artikla

Hankintoihin sovelletaan rakennusurakka-, toimitus- ja palvelusopimusten yleisiä määräyksiä, jotka on vahvistettu Cotonoun sopimuksen liitteen IV 28, 29 ja 30 artiklan täytäntöönpanosta 7 päivänä lokakuuta 2002 tehdyssä AKT–EY-ministerineuvoston päätöksessä N:o 2/2002 (4).

Järjestelyt edellä mainittujen yleisten määräysten täytäntöön panemiseksi vahvistetaan sisäisessä asetuksessa, jonka hallintoneuvosto hyväksyy saatuaan komission lausunnon.

34 artikla

1.   Valtuutuksensa mukaisesti keskus voi myös hoitaa kolmansien osapuolten puolesta varoja. Tällaiset varat luetellaan keskuksen talousarvion liitteessä.

2.   Kyseisten varojen hoitoon sovelletaan tätä varainhoitosääntöä.

3.   Kolmansien osapuolten puolesta hoidettavista varoista on pidettävä erillistä kirjanpitoa.

4.   Jokaiseen keskuksen kolmannen osapuolen puolesta hoitamasta rahastosta laadittuun tilinpäätökseen liitetään tase ja tulostili, joista käy ilmi tilanne kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta. Ne on todistettava oikeiksi keskuksen ja kolmannen osapuolen välillä tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jos tällaisia määräyksiä ei ole, oikeaksi todistamisen suorittaa keskuksen ulkoinen tilintarkastaja.

5.   Tilinpäätökset lisätään liitteinä keskuksen tilinpäätöksiin.

35 artikla

1.   Keskuksen kaikesta irtaimesta ja kiinteästä omaisuudesta on pidettävä pysyvää omaisuusluetteloa. Luetteloon voidaan merkitä ainoastaan sellainen irtain omaisuus, jonka arvo on yli 350 euroa. Luettelonumero on merkittävä jokaiseen laskuun ennen maksamista.

2.   Sellaisen irtaimen omaisuuden ja laitteiden myynnistä, jonka yksikkökohtainen hankinta-arvo on yli 350 euroa, on ilmoitettava asianmukaisesti.

3.   Johtajan ja kyseisestä omaisuudesta vastaavan henkilön on laadittava ilmoitus omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden luovutuksesta, sen romutuksesta tai varkauden tai muiden syiden vuoksi tapahtuneesta katoamisesta.

4.   Fyysinen omaisuusluettelo ja kirjanpitoluettelo täsmäytetään kunkin varainhoitovuoden lopussa. Ulkoinen tilintarkastaja tarkastaa ja hyväksyy täsmäytykset.

36 artikla

AKT-maiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön on kunkin omalta osaltaan toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

37 artikla

Kumotaan 19 päivänä huhtikuuta 1991 tehdyllä AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 2/91 hyväksytty keskuksen varainhoitosääntö.

38 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2006.

Suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. MAKONGO

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4).

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

2

(3)  EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.

3

(4)  EUVL L 320, 23.11.2002, s. 1.

4

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 350/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 350/10

---

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 4/2006,

tehty 27 päivänä syyskuuta 2006,

maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen (CTA) perussäännöistä ja työjärjestyksestä

(2006/878/EY)

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 (1) allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 18 päivänä syyskuuta 2000 allekirjoittaman sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Cotonoun sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti suurlähettiläskomitea vahvistaa Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, ja sen valvontaelinten perussäännöt ja työjärjestyksen. Keskuksen valvontaelimeksi olisi perustettava hallintoneuvosto sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Cotonoun sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti suurlähettiläskomitea vahvistaa Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, ja sen valvontaelinten perussäännöt ja työjärjestyksen. Keskuksen valvontaelimeksi olisi perustettava hallintoneuvosto sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Sopimukseen liitetyssä erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa 2 olevan 1 artiklan toisen kohdan mukaisesti keskuksen henkilöstöön sovelletaan kyseistä pöytäkirjaa, |
| --- | --- |

(2)

Sopimukseen liitetyssä erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa 2 olevan 1 artiklan toisen kohdan mukaisesti keskuksen henkilöstöön sovelletaan kyseistä pöytäkirjaa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Keskuksella on oikeushenkilön asema ja kaikissa sopimuksen maissa oikeushenkilön laajin mahdollinen oikeuskelpoisuus.

2.   Keskuksen henkilöstö nauttii erioikeuksista, vapauksista ja muista eduista, jotka käyvät ilmi erioikeuksia ja vapauksia koskevasta pöytäkirjasta 2 ja jotka on mainittu sopimukseen liitetyissä VI ja VII julistuksessa.

3.   Keskus ei tavoittele taloudellista voittoa.

4.   Keskuksen väliaikainen kotipaikka on Wageningen (Alankomaat), ja sillä on toimipaikka Brysselissä.

2 artikla

Keskuksen tehtävät ja tavoitteet määritellään sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa.

Keskus määrittelee nämä tavoitteet yksityiskohtaisesti yleistä strategiaa koskevassa asiakirjassa.

3 artikla

1.   Suurlähettiläskomitea toimii keskuksen valvontaviranomaisena sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

2.   Perustetaan hallintoneuvosto tämän päätöksen 4 artiklan mukaisesti.

3.   Keskus toimii tiiviissä yhteistyössä sopimuksessa tai siihen liitetyissä julistuksissa mainittujen toimielinten ja elinten kanssa. Se on tarvittaessa yhteydessä erityisesti yhteisössä ja AKT-valtioissa sijaitseviin alueellisiin ja kansainvälisiin instituutioihin, jotka käsittelevät maatalouden ja maaseudun kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.

4.   Keskuksen toimintaa arvioidaan säännöllisesti hallintoneuvoston aloitteesta.

4 artikla

1.   Perustetaan hallintoneuvosto, jonka tehtävänä on varmistaa keskuksen kaiken toiminnan tekninen, hallinnollinen ja taloudellinen tuki, seuranta ja valvonta.

2.   Hallintoneuvostoon kuuluu pariteettiperiaatteen mukaisesti kuusi jäsentä, joiden nimityksen perusteena on heidän henkilökohtainen ja ammatillinen kokemuksensa maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä ja/tai tieto- ja viestintäpolitiikoista, tieteestä, hallinnosta ja teknologiasta. Heidän on suoritettava tehtävänsä riippumattomasti, he eivät saa pyytää tai ottaa vastaan ohjeita kolmansilta osapuolilta ja heidän on toimittava ainoastaan yksityishenkilön ominaisuudessa keskuksen etuja silmällä pitäen.

3.   Sopimuspuolet valitsevat hallintoneuvoston jäsenet sopimusvaltioiden kansalaisten joukosta edellytetyn pätevyyden perusteella. Suurlähettiläskomitea vahvistaa heidän nimityksensä. Suurlähettiläskomitea nimittää kuusi jäsentä enintään viiden vuoden toimikaudeksi, ja tilannetta tarkastellaan toimikauden puolivälissä.

4.   Komission, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön ja AKT-valtioiden sihteeristön edustajat osallistuvat hallintoneuvoston toimintaan tarkkailijoina.

5.   Hallintoneuvoston jäsenet valitsevat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan enintään viiden vuoden toimikaudeksi hallintoneuvoston työjärjestyksessä vahvistettujen säännösten mukaisesti. Puheenjohtajan toimeen valitaan sen sopimuspuolen (AKT:n tai yhteisön) kansalainen, jonka kansalaista ei ole valittu keskuksen johtajan toimeen. Varapuheenjohtajan toimeen valitaan sen sopimuspuolen kansalainen, jonka kansalaista ei ole valittu hallintoneuvoston puheenjohtajan toimeen.

6.   Hallintoneuvosto tekee päätöksensä läsnä tai edustettuina olevien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti. Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

7.   Jokaisesta kokouksesta laaditaan pöytäkirja, ja asiat käsitellään hallintoneuvostossa luottamuksellisesti.

8.   Hallintoneuvosto vastaa keskuksen toiminnan tiiviistä seurannasta. Hallintoneuvosto kokoontuu enintään neljä kertaa vuodessa. Se voi myös tarvittaessa kokoontua suurlähettiläskomitean, puheenjohtajan tai johtajan kutsusta aina, kun sen tehtävien suorittaminen sitä edellyttää.

9.   Keskuksen johtaja osallistuu hallintoneuvoston toimintaan neuvonantajana. Keskus toimii hallintoneuvoston sihteeristönä. Hallintoneuvosto voi pyytää keskuksen johtoa tai henkilöstöä ja/tai ulkopuolisia asiantuntijoita antamaan lausuntonsa yksittäisistä kysymyksistä.

10.   Hallintoneuvosto:

| a) | neuvoo ja tukee johtajaa keskuksen hallinnossa ja vastaa suurlähettiläskomitean määräämien sääntöjen ja tavoitteiden noudattamisesta; |
| --- | --- |

a)

neuvoo ja tukee johtajaa keskuksen hallinnossa ja vastaa suurlähettiläskomitean määräämien sääntöjen ja tavoitteiden noudattamisesta;

| b) | vastaa keskuksen johtajan ehdotuksesta:






  i) | keskuksen yleisen strategia-asiakirjan laatimisesta ja sen toimittamisesta suurlähettiläskomitealle lopullista hyväksymistä varten; |
| --- | --- | --- |

b)

vastaa keskuksen johtajan ehdotuksesta:

i)

keskuksen yleisen strategia-asiakirjan laatimisesta ja sen toimittamisesta suurlähettiläskomitealle lopullista hyväksymistä varten;

| ii) | vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien hyväksymisestä; |
| --- | --- |

ii)

vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien hyväksymisestä;

| iii) | organisaatiorakenteen, henkilöstöpolitiikan ja organisaatiokaavion hyväksymisestä; |
| --- | --- |

iii)

organisaatiorakenteen, henkilöstöpolitiikan ja organisaatiokaavion hyväksymisestä;

| iv) | uusien työntekijöiden työhönotosta ja voimassa olevien työsopimusten uusimisesta, jatkamisesta tai purkamisesta; |
| --- | --- |

iv)

uusien työntekijöiden työhönotosta ja voimassa olevien työsopimusten uusimisesta, jatkamisesta tai purkamisesta;

| v) | keskuksen vuosittaisten talousarvioiden hyväksymisestä; |
| --- | --- |

v)

keskuksen vuosittaisten talousarvioiden hyväksymisestä;

| vi) | vuosittaisten tilinpäätösten hyväksymisestä;
  ja |
| --- | --- |

vi)

vuosittaisten tilinpäätösten hyväksymisestä;

ja

| vii) | vuosikertomusten hyväksymisestä ja niiden toimittamisesta suurlähettiläskomitealle, jotta se voi tarkastaa keskuksen toimien yhdenmukaisuuden sille sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja hyväksytyn yleisen strategia-asiakirjan kanssa; |
| --- | --- |

vii)

vuosikertomusten hyväksymisestä ja niiden toimittamisesta suurlähettiläskomitealle, jotta se voi tarkastaa keskuksen toimien yhdenmukaisuuden sille sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja hyväksytyn yleisen strategia-asiakirjan kanssa;

| c) | raportoi tarvittaessa suurlähettiläskomitealle kaikki toimintansa yhteydessä ilmenevät merkitykselliset seikat. |
| --- | --- |

c)

raportoi tarvittaessa suurlähettiläskomitealle kaikki toimintansa yhteydessä ilmenevät merkitykselliset seikat.

11.   Hallintoneuvosto on vastuussa toiminnastaan suurlähettiläskomitealle.

12.   Hallintoneuvosto valitsee julkisen tarjouskilpailun jälkeen vähintään kolmesta tarjouksesta kansainvälisesti tunnustetun tilintarkastusyrityksen kolmeksi vuodeksi. Kyseisten tilintarkastajien on tarkastettava, onko vuosittaiset tilinpäätökset laadittu asianmukaisesti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, ja esitettävä totuudenmukainen ja oikea kuva keskuksen rahoitustilanteesta. Tilintarkastajien on myös esitettävä näkemyksensä keskuksen varainhoidon moitteettomuudesta.

13.   Hallintoneuvosto toimittaa vuosittaiset tilinpäätökset suurlähettiläskomitealle lopullista hyväksymistä varten. Suurlähettiläskomitea vastaa vastuuvapauden myöntämisestä johtajalle talousarvion toteuttamisen osalta.

14.   Hallintoneuvosto laatii työjärjestyksensä.

5 artikla

1.   Keskusta johtaa suurlähettiläskomitean nimittämä johtaja enintään viiden vuoden toimikauden ajan.

Suurlähettiläskomitea valtuuttaa varapuheenjohtajansa allekirjoittamaan johtajan sopimuksen. Sopimus laaditaan ja sitä hallinnoidaan keskuksen henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaisesti. Suurlähettiläskomitealla on toimivalta tehdä johtajaa koskevia tarvittavia päätöksiä.

2.   Johtaja toimii keskuksen oikeudellisena edustajana ja panee täytäntöön suurlähettiläskomitean määrittelemät toimeksiannot. Johtaja on vastuussa suurlähettiläskomitealle.

3.   Johtaja esittää hallintoneuvoston suostumuksella suurlähettiläskomitean hyväksyttäväksi keskuksen vuosittaiset toimintaohjelmat ja talousarviot, jotka on laadittu 2 artiklassa mainittujen keskuksen tehtävien ja tavoitteiden mukaisesti.

4.   Johtaja pitää hallintoneuvoston ajan tasalla keskuksen toiminnasta.

5.   Johtaja laatii kunkin kalenterivuoden loppua seuraavien yhdeksän kuukauden kuluessa keskuksen toimintaa ja tilinpäätöstä koskevan yleiskertomuksen ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle saatuaan hallintoneuvoston suostumuksen.

6.   Johtaja vastaa keskuksen organisoinnista ja hallinnosta. Johtaja raportoi hallintoneuvostolle keskuksen työjärjestystä koskevista mahdollisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu keskusta koskevien sääntöjen soveltamisen helpottamiseksi.

6 artikla

Keskuksen talousarvio rahoitetaan sopimuksen rahoituspöytäkirjassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Talousarvioon voidaan ottaa myös muita varoja.

7 artikla

Suurlähettiläskomitea voi muuttaa keskuksen perussääntöjä ja työjärjestystä hallintoneuvoston suosituksesta.

8 artikla

AKT-maiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön on kunkin omalta osaltaan toteutettava toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

9 artikla

Kumotaan CTA:n toimintasäännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1991 tehty AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 1/91, CTA:n neuvoa-antavan komitean perussäännöstä ja toimintatavoista 19 päivänä huhtikuuta 1991 tehty AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/91 ja viimeksi mainittua päätöstä muuttava 30 päivänä huhtikuuta 1997 tehty AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/97, CTA:n neuvoa-antavan komitean jäsenten nimittämistä koskeva AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 1/2003 11 päivältä huhtikuuta 2003, päätös N:o 10/2003 23 päivältä joulukuuta 2003 ja päätös N:o 6/2004 17 päivältä joulukuuta 2004.

10 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2006.

AKT–EY-suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. MAKONGO

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4).

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.

2

---

| 12.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 350/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 350/13

---

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 5/2006,

tehty 27 päivänä syyskuuta 2006,

maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) henkilöstösäännöistä

(2006/879/EY)

AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’Cotonoun sopimus’, ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 12 päivänä syyskuuta 2000 tekemän sisäisen sopimuksen Cotonoun sopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on laatinut yhdessä maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen kanssa,

sekä katsoo, että Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suurlähettiläskomitean on vahvistettava maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen (CTA) henkilöstösäännöt,

ON ANTANUT SEURAAVAT MAATALOUDEN JA MAASEUDUN TEKNISEN YHTEISTYÖN KESKUKSEN HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

1.   Nämä henkilöstösäännöt, jäljempänä ’säännöt’, vahvistetaan ottaen huomioon maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen, jäljempänä ’keskus’, toiminnan kansainvälisyys ja julkisuus. Niissä säännellään erityisesti henkilöstön oikeuksia ja velvollisuuksia, palvelukseenottoedellytyksiä, palkkaluokkia ja palvelusuhteen päättämistä, työehtoja, palkkoja ja sosiaalietuuksia, kurinpitojärjestelyjä ja valitusmenettelyjä.

2.   Keskuksen hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, voi näiden sääntöjen rajoissa hyväksyä keskuksen johtajan, jäljempänä ”johtaja”, tekemiä ehdotuksia sisäisten sääntöjen muutoksiksi täsmentääkseen näihin sääntöihin sisältyviä periaatteita. Tämä koskee erityisesti seikkoja, joista nimenomaisesti säädetään näissä säännöissä.

3.   Hallintoneuvoston on ilmoitettava AKT–EY-suurlähettiläskomitealle, jäljempänä ’komitea’, ja komissiolle hyväksymistään sisäisiä sääntöjä koskevista ehdotuksista tai niiden muutoksista mahdollisimman pian ja viimeistään 30 työpäivän kuluessa niiden hyväksymispäivästä.

Hallintoneuvosto voi, jos se pitää sitä tarpeellisena, päättää soveltaa hyväksymiään sisäisiä sääntöjä koskevia ehdotuksia tai niiden muutoksia väliaikaisesti ja tietyin ehdoin. Varsinainen soveltaminen voi alkaa vasta siitä päivästä, jona hallintoneuvosto on antanut hyväksyntänsä.

Komitean on hyväksyttävä ilmoitetut sisäiset säännöt tai muutettava ne kolmen kuukauden kuluessa ilmoittamispäivästä.

4.   Cotonoun sopimus, toimipaikkaa koskeva sopimus Alankomaiden ja keskuksen välillä, keskuksen perussääntö ja työjärjestys, nämä säännöt ja niiden liitteet, jotka ovat erottamaton osa näitä sääntöjä, keskuksen varainhoitosäännöt, näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen 2 ja 3 kohdan mukaisesti hyväksytyt sisäiset säännöt, johtajan antamat sisäiset soveltamissäännöt ja mitkä tahansa kirjallisesti joko palvelukseenottohetkellä tai sen jälkeen asetetut yksilölliset ehdot, molemmissa tapauksissa hallintoneuvoston hyväksyminä, muodostavat yhdessä oikeudellisen kehyksen, jota sovelletaan 2 artiklassa tarkoitettuihin keskuksen johtajaan ja henkilöstöön.

2 artikla

1.   Näissä säännöissä asetettuja ehtoja sovelletaan seuraaviin:

| — | keskuksen johtaja, |
| --- | --- |

—

keskuksen johtaja,

| — | keskuksen henkilöstö, |
| --- | --- |

—

keskuksen henkilöstö,

| — | keskuksen paikallinen henkilöstö. |
| --- | --- |

—

keskuksen paikallinen henkilöstö.

2.   Näissä säännöissä tarkoitetaan keskuksen toimihenkilöillä henkilöitä, jotka on otettu palvelukseen 6 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetulla johtajan allekirjoittamalla määräaikaisella sopimuksella siinä määrätyin ehdoin ja vahvistetuin rajoituksin.

3.   Näissä säännöissä tarkoitetaan paikallisilla toimihenkilöillä henkilöitä, jotka on paikallisten tapojen mukaisesti otettu keskukseen työsuhteeseen määräajaksi suorittamaan käsin tehtäviä töitä tai palveluja toimessa, jota ei ole eritelty 7 artiklassa.

4.   Näissä säännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä käy selvästi toisin ilmi.

3 artikla

1.   Hallintoneuvosto vastaa 2.A- ja 2.B-palkkaluokkien henkilöstön palvelukseenottamisesta johtajan ehdotusten perusteella sekä työsopimusten uusimisesta, jatkamisesta tai päättämisestä ja mistä tahansa yhtä tai useampaa toimihenkilöä koskevista erityisehdoista.

Johtaja päättää paikallisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamisesta ja heidän työsopimustensa uusimisesta, jatkamisesta tai päättämisestä tavanomaisia menettelyjä noudattaen hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

2.   Johtajan on pyydettävä hallintoneuvoston hyväksyntää kaikissa asioissa, jotka liittyvät henkilöstön palvelukseen ottamiseen ja työsuhteiden uusimiseen, jatkamiseen tai päättämiseen. Tällaisia asioita ovat muun muassa avoimet virat, avointen virkojen ilmoittaminen, saadut hakemukset sekä hakijoiden valintatapa ja -perusteet.

4 artikla

1.   Perustetaan:

| — | henkilöstökomitea
  ja |
| --- | --- |

—

henkilöstökomitea

ja

| — | henkilöstön palvelukseenotto-/ylennyskomitea, |
| --- | --- |

—

henkilöstön palvelukseenotto-/ylennyskomitea,

jotka hoitavat niille näissä säännöissä asetettuja tehtäviä.

Näiden komiteoiden kokoonpano ja menettelyt määritetään liitteessä V olevien säännösten mukaisesti.

2.   Henkilöstökomitea ajaa henkilöstön etuja keskuksessa ja huolehtii keskuksen ja henkilöstön välisistä yhteyksistä. Se varmistaa omalta osaltaan toiminnan moitteettoman sujumisen tarjoamalla kanavan mielipiteenilmaisuun henkilöstöasioissa.

Henkilöstökomitea voi tehdä johtajalle ehdotuksia henkilöstön työehtojen tai yleisten olosuhteiden parantamiseksi.

3.   Johtajalle on tiedotettava henkilöstökomitean valinnasta, ehdolla olevista ehdokkaista ja äänestysten tuloksista.

Johtaja ilmoittaa hallintoneuvostolle henkilöstökomitean jäsenten nimet.

Johtajan on annettava henkilöstökomitealle asianmukaiset mahdollisuudet sen tehtävien hoitamiseen.

4.   Johtaja nimittää henkilöstön palvelukseenotto-/ylennyskomitean kutakin talousarviossa olevaa henkilöstösääntöjen alaista (toistaiseksi voimassa olevaa työsopimusta koskevaa) virkaa tai ylennystä varten.

5 artikla

Keskus voi käyttää työkomennuksella olevia asiantuntijoita tai kolmansien osapuolten palkkaamia asiantuntijoita. Näihin asiantuntijoihin sovelletaan sisäisiä sääntöjä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

Kansallista tai kansainvälistä virkamiestä taikka yksityissektorilla toimivaa johtajaa, jonka pätevyys ja kokemus vastaavat keskuksen toimihenkilöiltä vaadittavaa tasoa ja joka on väliaikaisesti siirretty keskukseen tai vaihdettu toisen toimihenkilön kanssa ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti, pidetään työkomennuksella olevana asiantuntijana.

II OSASTO

HENKILÖSTÖ

I LUKU

Nimittäminen – Palkkaluokat – Henkilöstötaulukko

6 artikla

1.   Henkilöstönimitysten ainoana tarkoituksena saa olla talousarvioon 10 artiklan mukaisesti liitetyssä henkilöstötaulukossa olevan avoimen viran täyttäminen näissä säännöissä vahvistetuin edellytyksin.

2.   Henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö palkataan jollakin seuraavista työsopimuksista:

| a) | Toistaiseksi voimassa olevat sopimukset
  Hallintoneuvoston hyväksymä sopimus, joka edellyttää seuraavaa:






  — | rahoitus on käytettävissä, |
| --- | --- | --- |

a)

Toistaiseksi voimassa olevat sopimukset

Hallintoneuvoston hyväksymä sopimus, joka edellyttää seuraavaa:

—

rahoitus on käytettävissä,

| — | työsuoritus on jatkuvasti tyydyttävä 30 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

työsuoritus on jatkuvasti tyydyttävä 30 artiklan mukaisesti,

| — | toimihenkilön tehtävät ovat jatkuvia, |
| --- | --- |

—

toimihenkilön tehtävät ovat jatkuvia,

| — | toimihenkilöllä on kyky suorittaa sopimukseen kuuluvat tehtävät. |
| --- | --- |

—

toimihenkilöllä on kyky suorittaa sopimukseen kuuluvat tehtävät.

Se, että sopimus on voimassa toistaiseksi, ei tarkoita, että työpaikka on pysyvä.

Kaikki sopimukset voidaan irtisanoa kurinpitomenettelyn seurauksena.

| b) | Määräaikaiset sopimukset






  — | Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan keskuksen talousarvion asianomaiseen pääluokkaan liitettyyn henkilöstötaulukkoon kuuluvaan virkaan, jonka budjettivallankäyttäjä on määrittänyt väliaikaiseksi. Tällaiset sopimukset ovat voimassa enintään kaksi vuotta, ja ne voidaan uusia ainoastaan kahdesti niin, että enimmäiskesto on yhteensä viisi vuotta. |
| --- | --- | --- |

b)

Määräaikaiset sopimukset

—

Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan keskuksen talousarvion asianomaiseen pääluokkaan liitettyyn henkilöstötaulukkoon kuuluvaan virkaan, jonka budjettivallankäyttäjä on määrittänyt väliaikaiseksi. Tällaiset sopimukset ovat voimassa enintään kaksi vuotta, ja ne voidaan uusia ainoastaan kahdesti niin, että enimmäiskesto on yhteensä viisi vuotta.

| — | Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan keskuksen hallinnoimiin ohjelmiin tai varoihin liittyvän viran täyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan keskuksen hallinnoimiin ohjelmiin tai varoihin liittyvän viran täyttämiseksi.

| c) | Lyhytaikaiset sopimukset






  — | Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan hoitamaan kokopäiväisiä tai osa-aikaisia tehtäviä, mutta jota ei nimitetä keskuksen talousarvion asianomaiseen pääluokkaan liitettyyn henkilöstötaulukkoon kuuluvaan virkaan. Tällaiset sopimukset ovat voimassa enintään yhden vuoden, ja ne voidaan uusia ainoastaan kahdesti niin, että enimmäiskesto on yhteensä kaksi vuotta. |
| --- | --- | --- |

c)

Lyhytaikaiset sopimukset

—

Johtajan hyväksymä sopimus henkilöstölle, joka palkataan hoitamaan kokopäiväisiä tai osa-aikaisia tehtäviä, mutta jota ei nimitetä keskuksen talousarvion asianomaiseen pääluokkaan liitettyyn henkilöstötaulukkoon kuuluvaan virkaan. Tällaiset sopimukset ovat voimassa enintään yhden vuoden, ja ne voidaan uusia ainoastaan kahdesti niin, että enimmäiskesto on yhteensä kaksi vuotta.

| — | Henkilöstön palvelukseen ottamisesta tehdyssä sopimuksessa, joka on laadittava liitteessä I olevan mallin mukaan, on mainittava päivämäärä, jona toistaiseksi voimassa oleva sopimus tulee voimaan, ura-alue, palkkaluokka ja -taso sekä toimihenkilön velvoite noudattaa näitä sääntöjä. |
| --- | --- |

—

Henkilöstön palvelukseen ottamisesta tehdyssä sopimuksessa, joka on laadittava liitteessä I olevan mallin mukaan, on mainittava päivämäärä, jona toistaiseksi voimassa oleva sopimus tulee voimaan, ura-alue, palkkaluokka ja -taso sekä toimihenkilön velvoite noudattaa näitä sääntöjä.

7 artikla

1.   Näiden sääntöjen soveltamisalaan kuuluvat virat luokitellaan niiden luonteen ja niihin liittyvien tehtävien tason mukaan neljään ura-alueeseen, jotka nimetään laskevassa hierarkkisessa järjestyksessä seuraavasti: ”johtaja”, ”ammattihenkilöstö”, ”toimistohenkilöstö” ja ”avustava henkilöstö”.

2.   Kukin ura-alue sisältää palkkaluokkia ja kukin palkkaluokka palkkatasoja.

Ura-alueet, palkkaluokat (ja niitä vastaavat tavanomaiset tehtävät) ja -tasot esitetään lisätietoineen liitteessä II olevassa taulukossa. Tämän taulukon perusteella johtaja määrittää kuhunkin keskuksen toimeen liittyvät tehtävät ja toimivaltuudet.

3.   ”Ammattihenkilöstön” ura-alue koskee henkilöstöä, joka hoitaa yliopistokoulutusta vaativia kehitysalan hallinto-, suunnittelu- ja tutkimustehtäviä. Ura-alueessa on seuraavat neljä palkkaluokkaa:

| a) | 2.A- ja 2.B-palkkaluokkien henkilöstö hoitaa ”pääasiantuntijan” tehtäviä, joihin vaaditaan yliopistotutkintoa tai vastaavaa tutkintoa, joka oikeuttaa jatkotutkintoon johtaviin opintoihin, sekä 2.A-palkkaluokassa vähintään 20 vuoden ja 2.B-palkkaluokassa vähintään 15 vuoden ammattikokemusta kyseisenlaisista tehtävistä tutkinnon suorittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

2.A- ja 2.B-palkkaluokkien henkilöstö hoitaa ”pääasiantuntijan” tehtäviä, joihin vaaditaan yliopistotutkintoa tai vastaavaa tutkintoa, joka oikeuttaa jatkotutkintoon johtaviin opintoihin, sekä 2.A-palkkaluokassa vähintään 20 vuoden ja 2.B-palkkaluokassa vähintään 15 vuoden ammattikokemusta kyseisenlaisista tehtävistä tutkinnon suorittamisen jälkeen;

| b) | 2.C- ja 2.D-palkkaluokkien henkilöstö hoitaa ”asiantuntijan” tehtäviä, joihin vaaditaan yliopistotutkintoa tai vastaavaa tutkintoa, joka oikeuttaa jatkotutkintoon johtaviin opintoihin, sekä 2.C-palkkaluokassa vähintään kymmenen vuoden ja 2.D-palkkaluokassa vähintään viiden vuoden ammattikokemusta kyseisenlaisista tehtävistä tutkinnon suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

2.C- ja 2.D-palkkaluokkien henkilöstö hoitaa ”asiantuntijan” tehtäviä, joihin vaaditaan yliopistotutkintoa tai vastaavaa tutkintoa, joka oikeuttaa jatkotutkintoon johtaviin opintoihin, sekä 2.C-palkkaluokassa vähintään kymmenen vuoden ja 2.D-palkkaluokassa vähintään viiden vuoden ammattikokemusta kyseisenlaisista tehtävistä tutkinnon suorittamisen jälkeen.

Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksesta 2.A-palkkaluokan virkojen lukumäärän.

4.   ”Toimistohenkilöstön” ura-alueessa on kolme palkkaluokkaa:

| a) | kaksi palkkaluokkaa henkilöstölle, joka hoitaa ”pääavustajan” tehtäviä ja ”toimistoavustajan” tehtäviä:






  — | 3.A-palkkaluokassa vaaditaan korkeakoulututkintoa tai vastaavaa pätevyyttä kyseisellä alalla sekä vähintään kymmenen vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen, |
| --- | --- | --- |

a)

kaksi palkkaluokkaa henkilöstölle, joka hoitaa ”pääavustajan” tehtäviä ja ”toimistoavustajan” tehtäviä:

—

3.A-palkkaluokassa vaaditaan korkeakoulututkintoa tai vastaavaa pätevyyttä kyseisellä alalla sekä vähintään kymmenen vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen,

| — | 3.B-palkkaluokassa vaaditaan keskiasteen tutkintoa tai vastaavaa pätevyyttä, tutkintoa hyväksytystä sihteeriopistosta sekä vähintään viiden vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

3.B-palkkaluokassa vaaditaan keskiasteen tutkintoa tai vastaavaa pätevyyttä, tutkintoa hyväksytystä sihteeriopistosta sekä vähintään viiden vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen;

| b) | 3.C-palkkaluokan henkilöstö hoitaa ”sihteerin” tehtäviä, jotka edellyttävät keskiasteen tutkintoa tai vastaavaa pätevyyttä sekä vähintään kolmen vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

3.C-palkkaluokan henkilöstö hoitaa ”sihteerin” tehtäviä, jotka edellyttävät keskiasteen tutkintoa tai vastaavaa pätevyyttä sekä vähintään kolmen vuoden ammattikokemusta kyseisistä tehtävistä ammattipätevyyden saamisen jälkeen.

5.   ”Avustavan henkilöstön” ura-alueessa on 4.A-palkkaluokka henkilöstölle, joka hoitaa ”teknisiä tehtäviä”, jotka ovat joko käsin tehtäviä töitä tai palveluja, joihin vaaditaan peruskoulutusta ja tarvittaessa myös teknistä osaamista sekä vähintään kahden vuoden ammattikokemusta.

8 artikla

1.   Johtaja vahvistaa nimityksen yhteydessä toimihenkilön luokituksen ura-alueen, palkkaluokan ja -tason eriteltynä talousarvion mukaan ja hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymiä sisäisiä sääntöjä noudattaen.

2.   Toimihenkilö olisi otettava palvelukseen palkkaluokkansa ensimmäiseen palkkatasoon.

Koulutuksen ja erityisen ammattikokemuksen huomioon ottamiseksi johtaja voi kuitenkin siirtää toimihenkilön yhden palkkatason yli ottamalla hänet palvelukseen palkkaluokan toiseen tasoon.

3.   Jos toimihenkilö nimitetään toimeen, joka on korkeammassa palkkaluokassa kuin mihin hänet otettiin, hänen sopimustaan on muutettava.

9 artikla

1.   Johtaja siirtää kunkin toimihenkilön toisiin ura-aluettaan ja palkkaluokkaansa vastaaviin tehtäviin ainoastaan keskuksen edun mukaisesti ja ottamatta huomioon toimihenkilön kansalaisuutta.

2.   Missä tahansa palkkaluokassa oleva toimihenkilö nimitetään yksikön päällikön tai yksikön apulaispäällikön virkaan ainoastaan toiminnallisin perustein.

3.   Toimihenkilöiden nimityksissä olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon keskuksen luonne AKT- ja EY-maiden yhteisenä keskuksena.

10 artikla

Keskuksen vuotuiseen talousarvioon liitettävässä taulukossa vahvistetaan kunkin ura-alueen ja palkkaluokan virkojen lukumäärä ja eritellään mahdolliset avoimet virat.

II LUKU

Oikeudet ja velvollisuudet

11 artikla

1.   Henkilöstön on hoidettava tehtävänsä ja käyttäydyttävä ainoastaan keskuksen edun mukaisesti. Henkilöstö ei saa pyytää eikä vastaanottaa neuvoja miltään keskuksen ulkopuoliselta hallitukselta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä.

2.   Henkilöstö ei saa ilman johtajan lupaa hyväksyä miltään keskuksen ulkopuoliselta hallitukselta tai muulta taholta palveluksia, lahjoja tai minkäänlaisia maksuja muuten kuin joko ennen nimitystään tai erityislomansa aikana suorittamistaan palveluista.

12 artikla

1.   Henkilöstön on pidättäydyttävä toimista ja varsinkin julkisista mielipidelausunnoista, jotka voivat olla sen aseman vastaisia tai keskuksen mainetta haittaavia.

2.   Henkilöstö ei saa osallistua korvausta vastaan tai ilman korvausta tapahtuvaan toimintaan, joka voi haitata sen riippumattomuutta tai olla keskuksen edun vastaista.

13 artikla

Toimihenkilön on ilmoitettava johtajalle, jos hänen puolisonsa tai henkilö, jonka kanssa hän elää avioliitonomaisissa olosuhteissa, käy palkkatyössä.

Jos työn luonne ei sovi yhteen toimihenkilön toimen tai keskuksen edun kanssa, eikä toimihenkilö pysty sitovasti vahvistamaan, että työ päättyy määrätyn ja kohtuullisen ajan kuluessa, hallintoneuvosto päättää johtajan ehdotuksesta, voiko toimihenkilö jatkaa toimessaan, irtisanotaanko hänen sopimuksensa vai pidätetäänkö hänet virantoimituksesta.

14 artikla

Toimihenkilön on ilmoitettava johtajalle, jos hän tehtäviänsä hoitaessaan joutuu päättämään asiasta, jonka käsittely tai tulos on hänelle henkilökohtaisesti merkityksellinen niin, että se haittaa hänen riippumattomuuttaan.

15 artikla

Toimihenkilön on keskuksen palveluksesta lähdettyäänkin noudatettava edelleen kunniallisuutta ja pidättyvyyttä hyväksyessään tiettyjä nimityksiä tai etuja, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti keskukseen.

16 artikla

1.   Toimihenkilön on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten asioiden ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Toimihenkilö ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille vielä julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja. Tämä velvoite sitoo henkilöstöä vielä kymmenen vuotta palveluksesta poistumisen jälkeen.

2.   Toimihenkilö ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi keskuksen toimintaan liittyvää tekstiä ilman johtajan lupaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminen saattaa haitata keskuksen etua.

17 artikla

Kaikki oikeudet, tekijänoikeudet ja muut immateriaalioikeudet, jotka liittyvät toimihenkilön työhön työtehtävien osana, ovat keskuksen omaisuutta.

18 artikla

Toimihenkilön on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse tehtävien hoitamista.

19 artikla

1.   Hierarkkisesta asemastaan huolimatta toimihenkilöiden on avustettava ja neuvottava esimiehiään. Toimihenkilö on vastuussa hänelle annettujen tehtävien hoitamisesta.

2.   Keskuksen minkä tahansa osaston johdossa oleva toimihenkilö on vastuussa esimiehilleen hänelle annetusta toimivallasta ja antamiensa ohjeiden noudattamisesta. Hänen alaistensa vastuu ei mitenkään vapauta häntä hänen omista vastuistaan.

3.   Toimihenkilön, joka saa ohjeita, joita hän pitää sääntöjen vastaisina tai joiden hän arvelee aiheuttavan vakavia ongelmia, on ilmoitettava tästä välittömästi lähimmälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jos esimies tämän jälkeen vahvistaa ohjeet kirjallisesti, toimihenkilön on suoritettava tehtävät edellyttäen, että niihin ei liity rikoslain rikkomista eivätkä ne aiheuta kohtuutonta henkilökohtaista turvallisuusriskiä.

20 artikla

1.   Toimihenkilön on korvattava kokonaan tai osittain kaikki vahinko, joka keskukselle aiheutuu toimihenkilön vakavasta virheestä tehtäviä hoidettaessa tai niiden yhteydessä.

2.   Hallintoneuvosto tekee johtajan ehdotuksesta perustellun päätöksen kurinpitoasioita koskevaa menettelyä noudattaen.

21 artikla

1.   Keskuksen henkilöstön erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan keskuksen edun mukaisesti. Jollei keskukseen ja sen henkilöstöön sovellettavista Cotonoun sopimukseen liitetyn erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan ja joissakin tapauksissa toimipaikkaa koskevan sopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu, toimihenkilöiden on hoidettava henkilökohtaiset velvoitteensa ja noudatettava voimassa olevia lakeja ja järjestyssääntöjä.

2.   Toimihenkilön on ilmoitettava johtajalle välittömästi tällaisia erioikeuksia ja vapauksia koskevista riita-asioista.

22 artikla

1.   Keskus avustaa kaikkia toimihenkilöitä oikeudellisissa menettelyissä uhkailuja, loukkaavia tai halventavia tekoja tai ilmaisuja esittäneitä vastaan tai henkilöön tai omaisuuteen kohdistuneissa hyökkäyksissä, jotka on tehty toimihenkilöä tai hänen perheenjäsentään kohtaan toimihenkilön aseman tai tehtävien vuoksi. Keskus korvaa yhteisvastuullisesti tästä kenelle tahansa toimihenkilölle aiheutuneet vahingot edellyttäen, ettei toimihenkilö aiheuttanut vahinkoa tahallisella virheellään tai törkeällä laiminlyönnillään eikä hän ole saanut korvausta vahingon aiheuttaneelta henkilöltä.

2.   Keskus helpottaa kaikkien toimihenkilöiden kouluttautumista edellyttäen, että koulutus on keskuksen moitteettoman toiminnan vaatimusten mukaista ja keskukselle hyödyksi.

23 artikla

Toimihenkilöillä on järjestäytymisoikeus. He voivat etenkin olla ammattiliittojen tai henkilöstöjärjestöjen jäseniä. Toimiminen tällaisissa ammattiliitoissa tai henkilöstöjärjestöissä ei saa olla asianomaiselle haitaksi.

24 artikla

1.   Toimihenkilö voi esittää johtajalle tehtäviään koskevan vetoomuksen.

2.   Kaikki yksittäistä henkilöä koskevat päätökset, jotka tehdään näiden sääntöjen mukaisesti, on ilmoitettava kyseiselle toimihenkilölle kirjallisesti.

3.   Kaikissa toimihenkilölle vastaisissa päätöksissä on esiteltävä päätöksen perusteet.

25 artikla

1.   Kustakin toimihenkilöstä pidetään yhtä henkilökansiota. Kansion tulee sisältää:

| — | kaikki henkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki henkilön työkykyyn, tehokkuuteen ja käytökseen liittyvät raportit, |
| --- | --- |

—

kaikki henkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki henkilön työkykyyn, tehokkuuteen ja käytökseen liittyvät raportit,

| — | kaikki toimihenkilön kommentit tällaisista asiakirjoista. |
| --- | --- |

—

kaikki toimihenkilön kommentit tällaisista asiakirjoista.

Toimihenkilöllä on oikeus tutustua kaikkiin kansiossaan oleviin asiakirjoihin. Tämä oikeus säilyy enintään kaksi vuotta sen jälkeen, kun työsuhde on päättynyt.

Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutustua ainoastaan hallintotiloissa. Jos tuomioistuimeen tuodaan toimihenkilöä koskeva kanne, jäljennökset tarvittavista asiakirjoista toimitetaan tuomioistuimen pyynnöstä Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimeen.

2.   Kaikki 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensimmäisen vakavuusasteen kurinpitotoimenpidettä koskevat asiakirjat toimihenkilön henkilökansiossa kumotaan kolmen vuoden kuluttua, jos toimihenkilöön ei ole kohdistunut muita kurinpitotoimenpiteitä tuona aikana.

III LUKU

Palvelukseen ottaminen – Väliarviot – Uralla eteneminen – Palvelussuhteen/työsopimuksen irtisanominen – Viraltapano

1 jakso

Palvelukseen ottaminen

26 artikla

1.   Henkilöstön palvelukseen ottamisen tarkoituksena on varmistaa, että keskuksella on palveluksessaan kyvyiltään, tehokkuudeltaan ja kunniallisuudeltaan parhaat henkilöt.

2.   Toimihenkilöt valitaan kilpailulla hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun palvelukseenottomenettelyn on oltava avoin ja syrjimätön ja tarjottava samat osallistumis- ja työllistymismahdollisuudet kaikkien Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltioiden kansalaisille.

Rotu, uskonto tai sukupuoli ei saa vaikuttaa henkilöstön valintaan.

Mitään virkoja ei saa varata tietyn jäsenvaltion kansalaisille.

Kun ammattipätevyys ja virkaan nimittämiseksi vaadittu kokemus ovat samat, palvelukseenotossa on pyrittävä mahdollisimman laajaan maantieteelliseen jakaumaan Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltioiden kansalaisten välillä.

Henkilöstön palvelukseenotossa olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon keskuksen luonne AKT- ja EY-maiden yhteisenä keskuksena.

27 artikla

1.   Toimihenkilö voidaan ottaa palvelukseen ainoastaan seuraavien edellytysten täyttyessä:

| a) | hän on jonkin Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltion kansalainen; |
| --- | --- |

a)

hän on jonkin Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltion kansalainen;

| b) | hän on täyttänyt hänelle lain mukaan kuuluvan asevelvollisuuden; |
| --- | --- |

b)

hän on täyttänyt hänelle lain mukaan kuuluvan asevelvollisuuden;

| c) | hän täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

hän täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset;

| d) | hänet on otettu palvelukseen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kilpailuun perustuvaa menettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

d)

hänet on otettu palvelukseen 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kilpailuun perustuvaa menettelyä noudattaen;

| e) | hänellä on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja keskuksen nimeämä lääkäri on vahvistanut tämän lääkärintarkastuksessa; |
| --- | --- |

e)

hänellä on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja keskuksen nimeämä lääkäri on vahvistanut tämän lääkärintarkastuksessa;

| f) | hän voi todistaa, että hänellä on toisessa keskuksen kahdesta päätyökielestä (ranska tai englanti) perusteellinen kielitaito ja toisessa keskuksen työkielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito. |
| --- | --- |

f)

hän voi todistaa, että hänellä on toisessa keskuksen kahdesta päätyökielestä (ranska tai englanti) perusteellinen kielitaito ja toisessa keskuksen työkielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.

2.   Ennen tehtäviensä vastaanottamista jokaisen toimihenkilön on toimitettava keskukselle seuraavat asiakirjat:

| a) | lääkärintodistus siitä, että hän kykenee hoitamaan tehtävät, joita varten hänet otetaan palvelukseen; |
| --- | --- |

a)

lääkärintodistus siitä, että hän kykenee hoitamaan tehtävät, joita varten hänet otetaan palvelukseen;

| b) | todistus asevelvollisuuden täyttämisestä; |
| --- | --- |

b)

todistus asevelvollisuuden täyttämisestä;

| c) | asiakirjatodisteet siitä, että hän on jonkin Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltion kansalainen ja että hänellä on täydet kansalaisoikeudet; |
| --- | --- |

c)

asiakirjatodisteet siitä, että hän on jonkin Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltion kansalainen ja että hänellä on täydet kansalaisoikeudet;

| d) | asiakirjat hänen ja hänen laillisen aviopuolisonsa ja huollettavina olevien lastensa siviilisäädystä. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat hänen ja hänen laillisen aviopuolisonsa ja huollettavina olevien lastensa siviilisäädystä.

3.   Toimihenkilöt lupautuvat käymään keskuksen pyynnöstä keskuksen asiantuntijalääkärin tutkimuksessa ennen koeajan päättymistä.

28 artikla

1.   Avoimien virkojen täyttämiseksi johtaja aloittaa ulkoisen kilpailuun perustuvan palvelukseenottomenettelyn 4 artiklan 1 kohdassa ja 26 artiklan 2 kohdassa sekä liitteessä V tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti sen jälkeen, kun hän on tarkastellut mahdollisuutta nimittää kyseisiin virkoihin keskuksen toimihenkilöitä sisäisillä siirroilla tai 32 ja 33 artiklan ehtojen mukaisesti palkkaluokkaa tai ura-aluetta ylentämällä.

2.   Palvelukseenottomenettely voidaan myös aloittaa varallaololuettelon laatimiseksi myöhempää palvelukseenottoa varten.

29 artikla

1.   Toimihenkilöllä on palvelukseenotosta kuusi kuukautta kestävä koeaika.

2.   Jos toimihenkilö ei ole osoittanut riittävää ammattikelpoisuutta, hänet irtisanotaan koeajan päättyessä. Johtaja voi kuitenkin poikkeustapauksissa jatkaa koeaikaa pisimmillään vielä toiset kuusi kuukautta.

3.   Jos toimihenkilö ei koeajan ja sen jatkoaikojen aikana pysty sairauden, äitiysloman tai onnettomuuden vuoksi hoitamaan tehtäviään vähintään kuukauden jatkuvana ajanjaksona, johtaja voi jatkaa hänen koeaikaansa vastaavanpituisella ajanjaksolla.

4.   Koeajan kokonaispituus saa kaikissa tapauksissa olla enintään 12 kuukautta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

5.   Koeajalla oleva toimihenkilö voi erota palveluksesta koska tahansa koeaikana kuukauden irtisanomisajan jälkeen, jollei asiasta ole muuta sovittu.

2 jakso

Väliarviot – Uralla eteneminen

30 artikla

1.   Esimiehet laativat toimihenkilöiden kyvyistä, tehokkuudesta ja käytöksestä arviointiraportin joka 12. kuukausi aina kalenterivuoden lopussa johtajan vahvistamien sisäisten soveltamissääntöjen mukaisesti.

2.   Arviointiraportti annetaan tiedoksi toimihenkilölle. Hänellä on oikeus esittää siitä oleellisina pitämänsä huomiot.

31 artikla

1.   Toimihenkilö, joka on hoitanut tehtäviänsä erinomaisesti vähintään kahden vuoden ajan samassa palkkaluokassa ja samalla palkkatasolla ja jonka sopimus jatkuu vielä vähintään kuukauden, voi edetä palkkaluokkansa seuraavalle palkkatasolle.

2.   Edellä mainittu tasokorotus ei ole automaattinen, vaan siitä päättää johtaja toimihenkilön kykyjen, tehokkuuden ja käytöksen perusteella, sellaisena kuin esimiehet ovat ne arvioineet, sekä toimihenkilön tehtävien vaikeuden perusteella.

32 artikla

1.   Toimihenkilön palkkaluokkaa korotetaan ainoastaan avoimien virkojen täyttämiseksi niin, että johtaja siirtää toimihenkilön seuraavaan lähimpään palkkaluokkaan hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

2.   Toimihenkilö, joka on ollut palveluksessa palkkaluokassaan vähimmäisajan, voidaan siirtää hänen nykyistä ura-aluettaan seuraavaan lähimpään ura-alueeseen toimihenkilöiden ansioiden vertailun ja lähimpien esimiesten raporttien tarkastelun jälkeen.

3.   Toimihenkilö voidaan siirtää seuraavaan ura-alueeseen ainoastaan sen jälkeen, kun toimihenkilöiden keskuudessa on tehty vertailu siitä, kenellä on tarvittava koulutus ja kokemus ja kuka on ollut täyden vähimmäisajan palveluksessa samassa palkkaluokassa. Toimihenkilö nimitetään uuden ura-alueen alimpaan palkkaluokkaan.

4.   Palkkaluokan tai ura-alueen korottaminen edellyttää vähintään kahden vuoden palvelusta samassa palkkaluokassa.

33 artikla

1.   Toimihenkilö luokitellaan sille palkkatasolle, jossa palkka on lähinnä hänen edellisessä palkkaluokassaan maksettua palkkaa.

2.   Toimihenkilön peruspalkka uudessa palkkaluokassa ei missään tapauksessa saa olla alhaisempi kuin hänen edellisessä palkkaluokassa saamansa palkka.

3.   Toimihenkilölle ei missään tapauksessa saa aiheutua rahallista haittaa siinä tapauksessa, että hän olisi ilman ylennystä saanut edellisessä palkkaluokassaan tasokorotuksen ansioiden vuoksi. Tässä tapauksessa toimihenkilö saa ylimääräisen tasokorotuksen päivänä, jona tasokorotus olisi tullut voimaan hänen edellisessä palkkaluokassaan.

3 jakso

Palvelussuhteen päättäminen – Työsopimuksen irtisanominen

34 artikla

Toimihenkilön palvelussuhde päättyy hänen kuollessaan mutta myös seuraavissa tapauksissa:

| 1. | Irtisanomisajan päättyessä, jos toimihenkilö irtisanoutuu. Irtisanomisaika on vähintään kolme kuukautta ja enintään kuusi kuukautta, jos yhteisesti ei sovita lyhyemmästä ajasta. |
| --- | --- |

1.

Irtisanomisajan päättyessä, jos toimihenkilö irtisanoutuu. Irtisanomisaika on vähintään kolme kuukautta ja enintään kuusi kuukautta, jos yhteisesti ei sovita lyhyemmästä ajasta.

| 2. | Irtisanomisajan päättyessä, jos keskus irtisanoo toimihenkilön.
  Irtisanomisaika on yksi kuukausi jokaista täyttä palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta ja enintään yhdeksän kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- eikä sairausloman aikana, paitsi jos jälkimmäinen kestää yli kolme kuukautta. Irtisanomisaika keskeytyy myös edellä mainituin rajoituksin äitiys- ja sairauslomien ajaksi. |
| --- | --- |

2.

Irtisanomisajan päättyessä, jos keskus irtisanoo toimihenkilön.

Irtisanomisaika on yksi kuukausi jokaista täyttä palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta ja enintään yhdeksän kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- eikä sairausloman aikana, paitsi jos jälkimmäinen kestää yli kolme kuukautta. Irtisanomisaika keskeytyy myös edellä mainituin rajoituksin äitiys- ja sairauslomien ajaksi.

| 3. | Sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa toimihenkilö täyttää 65 vuotta. |
| --- | --- |

3.

Sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa toimihenkilö täyttää 65 vuotta.

| 4. | Keskuksen moitteettoman toiminnan vuoksi toimihenkilön sopimus voidaan irtisanoa 55 artiklan mukaisen epäpätevyyden tai epätyydyttävän suorituksen perusteella. |
| --- | --- |

4.

Keskuksen moitteettoman toiminnan vuoksi toimihenkilön sopimus voidaan irtisanoa 55 artiklan mukaisen epäpätevyyden tai epätyydyttävän suorituksen perusteella.

| 5. | Jos keskus suljetaan jostakin syystä ja etenkin rahoituksen puuttuessa, toimihenkilölle maksetaan korvauksena yhden kuukauden perusbruttopalkka täyttä palvelusvuotta kohden enintään kahdeltatoista kuukaudelta. Laskelma tehdään toimihenkilön viimeisen perusbruttopalkan perusteella. |
| --- | --- |

5.

Jos keskus suljetaan jostakin syystä ja etenkin rahoituksen puuttuessa, toimihenkilölle maksetaan korvauksena yhden kuukauden perusbruttopalkka täyttä palvelusvuotta kohden enintään kahdeltatoista kuukaudelta. Laskelma tehdään toimihenkilön viimeisen perusbruttopalkan perusteella.

| 6. | Jos toimi poistetaan, siinä toiminut toimihenkilö saa irtisanomisilmoituksen 2 kohdassa säädetyn mukaisesti sekä 5 kohdassa tarkoitetun korvauksen. |
| --- | --- |

6.

Jos toimi poistetaan, siinä toiminut toimihenkilö saa irtisanomisilmoituksen 2 kohdassa säädetyn mukaisesti sekä 5 kohdassa tarkoitetun korvauksen.

35 artikla

Toimihenkilön sopimus voidaan johtajan aloitteesta irtisanoa ilman irtisanomisaikaa:

| a) | koeajan aikana tai sen päätyttyä 29 artiklan 2 kohdassa vahvistetuin edellytyksin; |
| --- | --- |

a)

koeajan aikana tai sen päätyttyä 29 artiklan 2 kohdassa vahvistetuin edellytyksin;

| b) | jos toimihenkilö ei enää täytä 27 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

jos toimihenkilö ei enää täytä 27 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä;

| c) | 36 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa; |
| --- | --- |

c)

36 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa;

| d) | 37 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa. |
| --- | --- |

d)

37 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa.

36 artikla

1.   Tämän osaston VI luvussa säädetyn kurinpitomenettelyn päättyessä toimihenkilön sopimus voidaan irtisanoa ilman irtisanomisaikaa kurinpidollisista syistä, jos kyseessä on vakava velvoitteiden täyttämättä jättäminen joko tahallisesti tai laiminlyönnin vuoksi. Päätöksen sopimuksen irtisanomisesta tekee johtaja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu tilaisuus puolustaa itseään.

2.   Toimihenkilö voidaan pidättää virastaan 57 artiklassa vahvistetuin edellytyksin ennen sopimuksen irtisanomista.

3.   Jos tehtävät lakkautetaan tämän artiklan 1 kohdan perusteella, johtaja voi ehdottaa, että hallintoneuvosto päättää pidättää asianomaiselta hänen oikeutensa 46 ja 52 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen mukaiseen korvaukseen ja kulukorvauksiin kokonaan tai osittain.

37 artikla

1.   Keskuksen on irtisanottava toimihenkilön sopimus ilman irtisanomisaikaa, jos johtaja saa selville, että asianomainen antoi palvelukseen otettaessa tahallisesti vääriä tietoja ammattitaidostaan tai 27 artiklan 1 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa hallintoneuvosto julistaa johtajan ehdotuksesta sopimuksen irtisanotuksi sen jälkeen, kun asianomaista on kuultu ja tämän osaston VI luvussa vahvistettu kurinpitomenettely on saatettu päätökseen.

3.   Toimihenkilö voidaan pidättää virastaan 57 artiklassa vahvistetuin edellytyksin ennen sopimuksen irtisanomista.

Edellä olevan 36 artiklan 3 kohdan säännöksiä sovelletaan.

IV LUKU

Työehdot

1 jakso

Työn kesto

38 artikla

1.   Työtehtävissä toimivan toimihenkilön on oltava jatkuvasti keskuksen käytettävissä.

Tavanomainen työviikko on kuitenkin enintään 37,5 tuntia. Tavanomaisen työpäivän tuntimäärä määritetään johtajan vahvistamien sisäisten soveltamissääntöjen mukaan.

2.   Johtaja voi perustelluista syistä antaa toimihenkilölle luvan työskennellä osa-aikaisesti, jos se ei johtajan mielestä ole keskuksen edun vastaista.

Menettelyt tällaisen luvan myöntämiseksi vahvistetaan johtajan antamissa sisäisissä soveltamissäännöissä.

39 artikla

1.   Toimihenkilön edellytetään tekevän ylitöitä kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri. Yötyöt ja kaikki sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä tehtävä työ voidaan sallia ainoastaan johtajan vahvistamien sisäisten soveltamissääntöjen mukaisesti.

2.   Toimihenkilö saa tehdä ylitöitä kuudessa kuukaudessa yhteensä enintään 150 tuntia.

3.   ”Ammattihenkilöstön” ja ”toimistohenkilöstön” ura-alueilla ylityöt eivät oikeuta korvaavaan lomaan tai palkkaan.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa sisäisissä soveltamissäännöissä vahvistettujen edellytysten perusteella ”avustavan henkilöstön” ura-alueella työskenteleville annetaan ylitöistä korvauksena vapaa-aikaa tai, jos vapaata ei keskuksen tarpeiden vuoksi voida ottaa kuuden kuukauden kuluessa siitä kun ylityö tehtiin, ylityötunneista maksetaan automaattisesti tuntipalkka mainittujen sääntöjen mukaan.

2 jakso

Lomat

40 artikla

1.   Toimihenkilöllä on oikeus vähintään 24 työpäivän ja enintään 30 työpäivän pituiseen vuosilomaan kalenterivuosittain johtajan vahvistamien sisäisten soveltamissääntöjen mukaisesti. Näissä säännöissä täsmennetään edellytykset, joilla lomapäiviä voi siirtää kalenterivuodesta toiseen.

2.   Johtaja voi vuosiloman lisäksi poikkeuksellisesti myöntää pyynnöstä erityislomaa. Tällaisen loman myöntämistä koskevat järjestelyt vahvistetaan sisäisissä säännöissä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

41 artikla

Naispuolisilla toimihenkilöillä on 40 artiklassa säädetyn loman lisäksi lääkärintodistuksen perusteella oikeus äitiyslomaan, jonka ajalta maksetaan täysi palkka ja joka alkaa tavallisesti kuusi viikkoa ennen todistuksessa mainittua synnytyksen laskettua aikaa ja päättyy tavallisesti kymmenen viikkoa synnytyksen jälkeen. Äitiysloman on oltava vähintään 16 viikkoa.

Lääkärin suostumuksella toimihenkilö voi kuitenkin aloittaa äitiyslomansa myöhemmin kuin kuusi viikkoa ennen synnytyksen laskettua aikaa, jolloin loma päättyy synnytyksen laskettua aikaa seuraavan kymmenen viikon ajanjakson ja sen ajanjakson, jonka toimihenkilö työskenteli synnytyksen tosiasiallista päivää edeltävän kuuden viikon aikana, pituisen ajanjakson jälkeen.

Miespuolisilla toimihenkilöillä on oikeus viisi työpäivää kestävään isyyslomaan kymmenen viikon kuluessa lapsen syntymästä.

42 artikla

Toimihenkilöllä, joka esittää todisteet työkyvyttömyydestä sairauden tai onnettomuuden vuoksi, on automaattisesti oikeus sairauslomaan hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Keskus voi päättää omasta aloitteestaan pyytää lausunnon asiantuntijalääkäriltä.

43 artikla

Toimihenkilön, jolla on lupa tehdä osa-aikatyötä, vuosiloman kestoa lyhennetään tältä ajalta työaikaa vastaavasti. Vähennettävät osapäivät lasketaan määräsuhteessa johtajan vahvistamien sisäisten soveltamissääntöjen mukaisesti.

44 artikla

1.   Sairaustapausta tai onnettomuutta lukuun ottamatta toimihenkilö ei saa olla poissa ilman lähimmän esimiehen antamaa ennakkolupaa. Mahdollisesti sovellettavia kurinpitomenettelyjä rajoittamatta kaikki asianmukaisesti todetut luvattomat poissaolot vähennetään kyseisen toimihenkilön vuosilomasta. Jos hän on käyttänyt kaikki vuosilomapäivänsä, aika vähennetään automaattisesti hänen palkastaan.

2.   Jos toimihenkilö haluaa viettää sairauslomaa muualla kuin asemapaikallaan, hänen on pyydettävä siihen ennakolta johtajan lupa.

3.   Poikkeustapauksissa toimihenkilölle voidaan hänen pyynnöstään myöntää henkilökohtaisista syistä palkatonta lomaa johtajan harkinnan mukaan. Tällainen loma saa viidentoista vuoden aikana kestää enintään yhden vuoden.

Tänä aikana toimihenkilön palkkatasoa ei koroteta, eikä palkattomalla lomalla oloaikaa oteta huomioon 31 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa vähimmäisajassa.

Palkatonta lomaa koskevat säännöt vahvistetaan sisäisissä säännöissä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

4.   Aina 18 kuukauden jatkuvan palvelusjakson päätyttyä toimihenkilöt, heidän puolisonsa ja heidän huollettavinaan olevat lapsensa ovat oikeutettuja lähtöpaikkakunnalleen suuntautuvan menopaluumatkan korvaamiseen hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

3 jakso

Yleiset vapaapäivät

45 artikla

Johtaja laatii luettelon yleisistä vapaapäivistä.

V LUKU

Palkka ja kulukorvaukset

46 artikla

1.   Jollei muualla toisin säädetä, hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymissä sisäisissä säännöissä vahvistettujen edellytysten mukaan toimihenkilöllä on oikeus ura-aluettaan, palkkaluokkaansa ja -tasoaan vastaavaan palkkaan jo pelkästään palvelussuhteensa perusteella.

Hän ei voi luopua tästä oikeudesta.

2.   Palkka muodostuu peruspalkasta sekä perhe- ja muista lisistä.

47 artikla

Palkka ilmoitetaan ja maksetaan euroina.

48 artikla

Hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta vuosittaiset palkan mukautukset Euroopan unionin neuvoston yhteisön henkilöstöä varten hyväksymän menettelytavan perusteella.

49 artikla

Kuukausittaiset peruspalkat vahvistetaan ura-alueittain, palkkaluokittain ja -tasoittain liitteessä II olevan taulukon mukaisesti.

50 artikla

1.   Perhelisät, joihin toimihenkilöillä on oikeus, vahvistetaan 46 artiklassa tarkoitetuissa sisäisissä säännöissä, ja niihin kuuluu:

| a) | kotitalouslisä; |
| --- | --- |

a)

kotitalouslisä;

| b) | huollettavasta lapsesta maksettava lisä; |
| --- | --- |

b)

huollettavasta lapsesta maksettava lisä;

| c) | koulutuslisä. |
| --- | --- |

c)

koulutuslisä.

2.   Toimihenkilöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä, on ilmoitettava muualta saadut samankaltaiset lisät, jotka vähennetään näiden sääntöjen perusteella maksettavista lisistä.

3.   Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan kaksinkertaistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu keskuksen nimeämän lääkärin laatimiin lääkärintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisen tai ruumiillisen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu toimihenkilölle huomattavia kustannuksia.

51 artikla

Jos toimihenkilö kuolee palvelussuhteensa aikana, eloonjäävä puoliso tai huollettavina olevat lapset saavat edesmenneen toimihenkilön palkan kokonaisuudessaan kuolinkuukautta seuraavan kuudennen kuukauden loppuun saakka.

52 artikla

Toimihenkilöllä on 46 artiklassa tarkoitetuissa sisäisissä säännöissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti oikeus saada korvaus kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai tilapäisen muihin tehtäviin siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään tai niiden yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan 3 kohdan soveltamista.

53 artikla

1.   Jos toimihenkilö, hänen puolisonsa tai hänen huollettavanaan oleva lapsi kuolee, keskus korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta toimihenkilön asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle. Keskus voi myöntää tätä varten ennakkoa.

Keskus korvaa myös kuolleen toimihenkilön lähtöpaikkakunnalle palaavien, edellisessä kohdassa mainittujen eloonjääneiden henkilöiden matkakustannukset sekä henkilökohtaisen irtaimiston ja matkatavaroiden kuljetuksesta aiheutuneet kustannukset.

2.   Jos toimihenkilö kuolee virkamatkalla, keskus korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta kuolinpaikasta toimihenkilön lähtöpaikkakunnalle.

54 artikla

Liikaa maksetut summat peritään takaisin, jos niiden saaja tiesi maksujen olevan sääntöjen vastaisia tai sääntöjenvastaisuus oli niin selkeää, ettei sitä voinut olla tietämättä. Johtaja vahvistaa perintämenettelyt.

VI LUKU

Kurinpitotoimenpiteet

55 artikla

1.   Jos toimihenkilö tahallisesti tai laiminlyönnin vuoksi jättää täyttämättä näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely.

2.   Kurinpitotoimenpiteitä ovat:

| — | ensimmäisen vakavuusasteen toimenpiteet:






  a) | kirjallinen huomautus; |
| --- | --- | --- |

—

ensimmäisen vakavuusasteen toimenpiteet:

a)

kirjallinen huomautus;

| b) | varoitus. |
| --- | --- |

b)

varoitus.

| — | toisen vakavuusasteen toimenpiteet:






  a) | ikälisien vähentäminen; |
| --- | --- | --- |

—

toisen vakavuusasteen toimenpiteet:

a)

ikälisien vähentäminen;

| b) | palkkaluokan tai ura-alueen alentaminen; |
| --- | --- |

b)

palkkaluokan tai ura-alueen alentaminen;

| c) | viraltapano. |
| --- | --- |

c)

viraltapano.

3.   Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitotoimenpiteeseen.

56 artikla

1.   Johtaja voi kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa toimihenkilölle huomautuksen tai varoituksen toimihenkilön lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan. Asianomaista on kuultava tätä ennen. Toimihenkilö voi halutessaan antaa vastineensa varoitukseen tai huomautukseen. Tämä vastine säilytetään hänen henkilökansiossaan.

2.   Muut toimenpiteet toteuttaa hallintoneuvosto sen jälkeen, kun 58 artiklassa säädetty kurinpitomenettely on saatettu loppuun. Tämän menettelyn voi käynnistää johtaja tai hallintoneuvosto asianomaisen kuulemisen jälkeen.

57 artikla

1.   Jos toimihenkilön katsotaan tehneen vakavan virheen, johtaja voi pidättää toimihenkilön toimensa hoitamisesta riippumatta siitä, onko kyse toimihenkilön asemaan liittyvien velvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta. Päätös toimihenkilön pidättämisestä tehtäviensä hoitamisesta tehdään ennalta ehkäisevänä toimena neljän työpäivän kuluessa siitä, kun syytteeseen johtaneet teot havaittiin.

2.   Päätöksessä toimihenkilön pidättämisestä tehtäviensä hoitamisesta on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävien hoidosta pidättämisen aikana vai pidätetäänkö siitä kyseisessä päätöksessä vahvistettava määrä. Pidätettävä määrä saa olla enintään puolet toimihenkilön peruspalkasta.

3.   Jos toimihenkilöä koskevaa päätöstä ei ole tehty kahden kuukauden kuluessa siitä, kun päätös hänen pidättämisestään tehtävien hoitamisesta tuli voimaan, hallintoneuvoston on vahvistettava tehtävien hoitamisesta pidättämisen jatkuminen.

4.   Jos toimihenkilöä koskevaa päätöstä ei ole tehty neljän kuukauden kuluessa siitä, kun päätös hänen pidättämisestään tehtävien hoitamisesta tuli voimaan, toimihenkilölle on taas maksettava täysi palkka.

5.   Jos toimihenkilöön ei kurinpitomenettelyn päätyttyä ole kohdistettu kurinpitoseuraamuksia tai muita toimenpiteitä kuin kirjallinen varoitus tai huomautus, toimihenkilöllä on oikeus pidätetyn palkan korvaukseen.

6.   Jos toimihenkilö kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomio asiassa on tullut lainvoimaiseksi.

58 artikla

1.   Kurinpitomenettely aloitetaan johtajan aloitteesta, ja siihen kuuluu tilapäinen tutkintakomitea, jonka on annettava johtajalle raportti, jossa selvitetään tarkasti väitetyt teot ja tarvittaessa niiden tapahtumisolosuhteet.

Raportti annetaan tiedoksi hallintoneuvoston puheenjohtajalle, joka ilmoittaa siitä toimihenkilölle kirjallisesti.

Jos ilmoitusta ei saada annettua toimihenkilölle hänestä riippuvista syistä tai toimihenkilö kieltäytyy allekirjoittamasta vastaanottotodistusta, hänen katsotaan saaneen ilmoituksen.

2.   Tilapäisen tutkintakomitean kokoonpanoa ja menettelyjä koskevat järjestelyt vahvistetaan sisäisissä säännöissä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

III OSASTO

JOHTAJA

59 artikla

1.   Näitä henkilöstön oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin johtajaan.

2.   Jos johtajan on näiden sääntöjen mukaan tehtävä henkilöstöä ja paikallista henkilöstöä koskevia päätöksiä, hallintoneuvosto tekee vastaavat johtajaa koskevat päätökset.

Jos henkilöstön ja paikallisen henkilöstön on vastaavasti annettava tietoja johtajalle, johtajan on annettava nämä tiedot hallintoneuvostolle.

IV OSASTO

SOSIAALITURVAA, VEROTUSTA JA MUUTOKSENHAKUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

I LUKU

Sosiaaliturvaa koskevat säännökset

1 jakso

Sosiaaliturva

60 artikla

1.   Toimihenkilöt, johtaja ja tarvittaessa myös heidän keskuksen hyväksymät lailliset perheenjäsenensä voivat valita sosiaaliturvajärjestelmäkseen joko sen valtion järjestelmän, jonka alueella keskuksen päätoimipaikka sijaitsee, viimeisimmän asuinvaltionsa tai sen valtion järjestelmän, jonka kansalaisia he ovat, taikka minkä tahansa yksityisen järjestelmän, jota koskevan sopimuksen keskus on allekirjoittanut.

Valinta voidaan kuitenkin tehdä vain kerran ja viimeistään kolmen kuukauden kuluessa palvelukseenotosta. Se tulee voimaan päivänä, jona tehtävät vastaanotetaan.

2.   Toimihenkilöt, johtaja ja heidän lailliset puolisonsa, jotka eivät voi saada samankaltaisia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, sekä sisäisten sääntöjen mukaisesti heidän huollettavanaan olevat lapset on vakuutettu sairauden varalta. Vakuutuksen kattavuus täsmennetään sisäisissä säännöissä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

3.   Vakuutettu ja keskus maksavat tähän sairausvakuutukseen tarvittavat varat 2 kohdassa tarkoitettujen sisäisten sääntöjen mukaisesti.

61 artikla

1.   Toimihenkilöt ja johtaja ovat vakuutettuja palvelukseentulopäivästään työtapaturmien ja onnettomuuksien varalta 60 artiklassa tarkoitetuissa sisäisissä säännöissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti. He osallistuvat nämä riskit kattavan vakuutuksen maksamiseen.

2.   Vakuutuksen ulkopuolelle jäävät riskit, maksettavat etuudet ja korvaukset eritellään 1 kohdassa tarkoitetuissa sisäisissä säännöissä.

62 artikla

1.   Kun toimihenkilölle tai johtajalle syntyy lapsi, henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta, maksetaan kiinteämääräinen kertalisä 60 artiklassa tarkoitettujen sisäisten sääntöjen mukaisesti.

2.   Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samankaltaiset lisät, jotka vähennetään 1 kohdassa tarkoitetusta lisästä. Tämä lisä maksetaan vain kerran, vaikka molemmat vanhemmat olisivat keskuksen toimihenkilöinä oikeutettuja siihen.

2 jakso

Eläkerahasto

63 artikla

1.   Keskus perustaa toimihenkilöitä ja johtajaa varten eläkerahaston hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Näissä säännöissä vahvistetaan menettelyt toimihenkilöiden ja keskuksen pakollisten ja vapaaehtoisten maksujen maksamiseksi sekä rahastosta keskuksen palveluksesta lähteville henkilöille maksettavien määrien maksamiseksi.

2.   Vakuutetut ja keskus maksavat eläkerahaston perustamiseen tarvittavat varat 1 kohdassa tarkoitettujen sisäisten sääntöjen mukaisesti.

3 jakso

Lopullinen ja vapaaehtoinen eroraha

64 artikla

1.   Keskuksen palveluksessa vähintään viisi vuotta ollut toimihenkilö, jonka sopimus irtisanotaan toimihenkilön ja keskuksen välisestä sopimuksesta, voi saada hallintoneuvoston päätöksellä ja johtajan laatiman raportin perusteella lopullisen ja vapaaehtoisen erorahan hallintoneuvoston johtajan ehdotuksesta hyväksymien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

2.   Erorahaa ei saa automaattisesti, vaan sen myöntämisessä otetaan huomioon keskuksen edut ja tavoitteet. Maksatus tapahtuu hallintoneuvoston vahvistamin edellytyksin johtajan ehdotuksesta 1 kohdassa tarkoitettujen sisäisten sääntöjen mukaisesti.

3.   Erorahaa ei makseta, jos sopimus irtisanotaan 36 ja 37 artiklan säännösten mukaisesti.

4.   Johtaja ei saa erorahaa.

5.   Erorahaa ei voida maksaa yhdessä 34 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun korvauksen kanssa.

II LUKU

Verotusta koskeva säännökset

65 artikla

1.   Keskuksen johtajan ja toimihenkilöiden on maksettava keskuksen maksamasta palkasta veroa keskukselle.

Veronkantoa koskevat edellytykset ja menettelyt vahvistetaan liitteessä III. Komitea voi tarvittaessa muuttaa kyseistä liitettä.

2.   Keskus kantaa veron ennakkopidätyksenä. Kannettu vero kirjataan tuloksi keskuksen talousarvioon.

III LUKU

Muutoksenhaku

66 artikla

1.   Toimihenkilöt ja johtaja voivat esittää toimivaltaiselle viranomaiselle pyynnön tehdä heitä koskeva päätös. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätöksestään kahden kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, jota koskevan valituksen voi tehdä 2 kohdan mukaisesti.

2.   Toimihenkilö ja johtaja voivat tehdä toimivaltaiselle viranomaiselle valituksen heidän etujensa vastaisesta toimesta, joka voi olla joko toimivaltaisen viranomaisen tekemä päätös tai se, että tämä on jättänyt toteuttamatta jonkin näihin sääntöihin sisältyvän toimenpiteen. Valitus on kirjallinen asiakirja, jossa pyydetään kyseisen riidan sovintoratkaisua. Valitus on jätettävä kahden kuukauden kuluessa tai se jätetään huomiotta. Tämä määräaika alkaa:

| — | päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos määrättyyn henkilöön kohdistuvaan toimenpiteeseen kuitenkin liittyy myös toinen henkilö, määräaika alkaa asianomaisen toisen henkilön osalta päivänä, jona hän saa tiedon asiasta, |
| --- | --- |

—

päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos määrättyyn henkilöön kohdistuvaan toimenpiteeseen kuitenkin liittyy myös toinen henkilö, määräaika alkaa asianomaisen toisen henkilön osalta päivänä, jona hän saa tiedon asiasta,

| — | vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi. |
| --- | --- |

—

vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi.

Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätöksestään kahden kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 67 artiklan mukaisesti.

Menettelyt, joilla toimivaltainen viranomainen tekee perustellun päätöksensä, vahvistetaan sisäisissä säännöissä, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

Tässä artiklassa toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan:

| — | johtajaa toimihenkilöiden osalta, |
| --- | --- |

—

johtajaa toimihenkilöiden osalta,

| — | hallintoneuvostoa johtajan sekä johtajan toteuttamia kurinpitotoimenpiteitä koskevien valitusten osalta, |
| --- | --- |

—

hallintoneuvostoa johtajan sekä johtajan toteuttamia kurinpitotoimenpiteitä koskevien valitusten osalta,

| — | komiteaa johtajaan kohdistuneita hallintoneuvoston kurinpitotoimenpiteitä koskevien valitusten osalta. |
| --- | --- |

—

komiteaa johtajaan kohdistuneita hallintoneuvoston kurinpitotoimenpiteitä koskevien valitusten osalta.

67 artikla

1.   Toimihenkilöiden ja keskuksen samoin kuin johtajan ja keskuksen väliset riidat voidaan ratkaista sovittelumenettelyllä liitteessä IV vahvistettuja menettelyjä noudattaen. Jos sopimukseen ei kuitenkaan päästä, toimihenkilöllä on oikeus viedä asia Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimeen.

2.   Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimella, jäljempänä ”hallintotuomioistuin”, on toimivalta ratkaista kaikki keskuksen ja sen henkilöstön väliset riidat, jotka koskevat asianosaista vastaan 66 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla kohdistuvan toimenpiteen laillisuutta.

3.   Kanne otetaan hallintotuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan, jos:

| — | toimivaltaiselle viranomaiselle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 66 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa, |
| --- | --- |

—

toimivaltaiselle viranomaiselle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 66 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa,

| — | valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä, |
| --- | --- |

—

valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä,

| — | sovittelussa ei ole onnistuttu. |
| --- | --- |

—

sovittelussa ei ole onnistuttu.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:

| — | päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi; |
| --- | --- |

—

päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi;

| — | vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee päätöstä, jolla 66 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi. Jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla päätöksellä mutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen. |
| --- | --- |

—

vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee päätöstä, jolla 66 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi. Jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla päätöksellä mutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen.

V OSASTO

PAIKALLINEN HENKILÖSTÖ

68 artikla

1.   Johtaja palkkaa paikallisen henkilöstön työsopimuksilla määräajaksi.

2.   Paikalliseen henkilöstöön sovelletaan soveltuvin osin II osastoa lukuun ottamatta 6–10, 29, 31–37, 40–43, 46–50 artiklaa sekä VI lukua.

69 artikla

Johtaja määrittää paikallisen henkilöstön työehdot ja erityisesti:

| a) | palvelukseenottotavan ja työsopimuksen irtisanomistavan; |
| --- | --- |

a)

palvelukseenottotavan ja työsopimuksen irtisanomistavan;

| b) | lomat;
  ja |
| --- | --- |

b)

lomat;

ja

| c) | palkkaluokituksen ja palkan; |
| --- | --- |

c)

palkkaluokituksen ja palkan;

paikallisen henkilöstön tehtävänsuorituspaikassa voimassa olevien sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.

70 artikla

Keskus maksaa työnantajan osuuden paikallisen henkilöstön tehtävänsuorituspaikalla voimassa olevien sääntöjen mukaisista sosiaaliturvamaksuista.

71 artikla

Paikallinen toimihenkilö voi pyytää johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätöksestään yhden kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Erimielisyystapauksissa paikallinen toimihenkilö voi tehdä valituksen 72 artiklan mukaisesti.

72 artikla

Keskuksen ja paikallisen henkilöstön väliset riidat ratkaistaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa paikallisen henkilöstön tehtävänsuorituspaikalla voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

VI OSASTO

ULKOMAILLA PALVELUKSESSA OLEVA HENKILÖSTÖ

73 artikla

Ulkomailla palveluksessa olevaa henkilöstöä koskevat säännöt sisältyvät sisäisiin sääntöihin, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

VII OSASTO

KESKUKSEEN VÄLIAIKAISESTI SIIRRETTYYN HENKILÖSTÖÖN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET

74 artikla

Organisaatioista tai yrityksistä keskukseen erityisten yhteistyö- tai vaihtojärjestelyjen osana väliaikaisesti siirrettyihin henkilöihin sovellettavat säännökset sisältyvät sisäisiin sääntöihin, jotka hallintoneuvosto hyväksyy johtajan ehdotuksesta.

VIII OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

75 artikla

Nämä säännöt tulevat voimaan samaan aikaan kuin AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös niiden hyväksymisestä.

76 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2006.

Suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. MAKONGO

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4).

1

---

LIITE I

MAATALOUDEN JA MAASEUDUN TEKNISEN YHTEISTYÖN KESKUS (CTA)

SOPIMUKSEN (1) TEKIJÄ:

| | Nimi |
| --- | --- |

Nimi

| | Syntymäaika |
| --- | --- |

Syntymäaika

| | Kansalaisuus |
| --- | --- |

Kansalaisuus

| | Henkilökortin numero |
| --- | --- |

Henkilökortin numero

| | Henkilökortin antopäivä |
| --- | --- |

Henkilökortin antopäivä

Hakuasiakirjoissa esittämienne tietojen ja kilpailuun perustuvan palvelukseenottomenettelyn perusteella maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskus (CTA), jota edustaa sen johtaja ..., keskuksen henkilöstösäännöistä tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2006 6 artiklan mukaisesti, on päättänyt ottaa Teidät keskuksen toimihenkilöksi.

Työehtonne ovat seuraavat:

| 1. | KESTO
  Sopimus tulee voimaan ... ja pysyy voimassa Cotonoun sopimukseen liitteen III mukaisen määrittämättömän ajan. |
| --- | --- |

1.

KESTO

Sopimus tulee voimaan ... ja pysyy voimassa Cotonoun sopimukseen liitteen III mukaisen määrittämättömän ajan.

| 2. | KOEAIKA
  Koeaika kestää ensimmäiset kuusi kuukautta. Kumpi tahansa sopimuspuolista voi tänä aikana irtisanoa tämän sopimuksen kirjatulla kirjeellä ilman ennakkovaroitusta. Koeaika koskee ainoastaan uusina toimihenkilöinä palvelussuhteeseen otettuja henkilöitä. |
| --- | --- |

2.

KOEAIKA

Koeaika kestää ensimmäiset kuusi kuukautta. Kumpi tahansa sopimuspuolista voi tänä aikana irtisanoa tämän sopimuksen kirjatulla kirjeellä ilman ennakkovaroitusta. Koeaika koskee ainoastaan uusina toimihenkilöinä palvelussuhteeseen otettuja henkilöitä.

| 3. | PAIKKA
  Asemapaikka on tällä hetkellä .... Teidät voidaan kuitenkin siirtää johonkin toiseen asemapaikkaan keskuksen edun niin vaatiessa. |
| --- | --- |

3.

PAIKKA

Asemapaikka on tällä hetkellä .... Teidät voidaan kuitenkin siirtää johonkin toiseen asemapaikkaan keskuksen edun niin vaatiessa.

| 4. | LUOKITTELU
  Ura-alue:
  Palkkaluokka:
  Palkkataso:
  Sopimuksen allekirjoittajana hyväksytte sen, että johtaja voi nimittää Teidät ura-aluettanne ja palkkaluokkaanne vastaavaan toimeen, joka voi johtaa työtehtävien muuttumiseen, aina kun se johtajan mielestä on keskuksen edun mukaista. |
| --- | --- |

4.

LUOKITTELU

Ura-alue:

Palkkaluokka:

Palkkataso:

Sopimuksen allekirjoittajana hyväksytte sen, että johtaja voi nimittää Teidät ura-aluettanne ja palkkaluokkaanne vastaavaan toimeen, joka voi johtaa työtehtävien muuttumiseen, aina kun se johtajan mielestä on keskuksen edun mukaista.

| 5. | TYÖAIKA
  Työaika on 37,5 tuntia viikossa. |
| --- | --- |

5.

TYÖAIKA

Työaika on 37,5 tuntia viikossa.

| 6. | PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN IRTISANOMISAJAN JÄLKEEN
  Keskuksen nykyisten henkilöstösääntöjen 34 artiklan mukaisesti kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

6.

PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTÄMINEN IRTISANOMISAJAN JÄLKEEN

Keskuksen nykyisten henkilöstösääntöjen 34 artiklan mukaisesti kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen kirjatulla kirjeellä.

| 7. | HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT
  Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan seuraavia:






  a) | keskuksen perussääntö ja työjärjestys, keskuksen henkilöstösäännöt ja toimipaikkaa koskeva sopimus; |
| --- | --- | --- |

7.

HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT

Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan seuraavia:

a)

keskuksen perussääntö ja työjärjestys, keskuksen henkilöstösäännöt ja toimipaikkaa koskeva sopimus;

| b) | erilaiset keskuksen laatimat sisäiset säännöt edellä mainittujen henkilöstösääntöjen, jotka allekirjoittanut vahvistaa tuntevansa, mukaisesti; edellä mainittuihin sääntöihin ei voida tehdä mitään toimihenkilön vastaisia muutoksia, ellei niistä ilmoiteta etukäteen; |
| --- | --- |

b)

erilaiset keskuksen laatimat sisäiset säännöt edellä mainittujen henkilöstösääntöjen, jotka allekirjoittanut vahvistaa tuntevansa, mukaisesti; edellä mainittuihin sääntöihin ei voida tehdä mitään toimihenkilön vastaisia muutoksia, ellei niistä ilmoiteta etukäteen;

| c) | mahdolliset yksilölliset ehdot, joista allekirjoittanut on sopinut keskuksen kanssa edellä mainittujen henkilöstösääntöjen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

mahdolliset yksilölliset ehdot, joista allekirjoittanut on sopinut keskuksen kanssa edellä mainittujen henkilöstösääntöjen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Tämän sopimuksen allekirjoittaminen tarkoittaa erityisesti luopumista palvelukseen tultaessa sellaisista keskuksen kanssa aiemmin voimassa olleeseen sopimukseen liittyneistä eduista, joista säädetään henkilöstösäännöissä.

Sopimusta tehdessä otetaan huomioon aikaisemmat palvelussuhteet keskuksen toimihenkilönä.

| 8. | RIIDAT
  Kaikki henkilöstön ja keskuksen väliset riidat ratkaistaan sovittelumenettelyllä tai viedään Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimeen henkilöstösääntöjen 67 artiklan mukaisesti.
  Riitoja ei voida ratkaista millään muulla tavalla. |
| --- | --- |

8.

RIIDAT

Kaikki henkilöstön ja keskuksen väliset riidat ratkaistaan sovittelumenettelyllä tai viedään Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimeen henkilöstösääntöjen 67 artiklan mukaisesti.

Riitoja ei voida ratkaista millään muulla tavalla.

| 9. | SELVITYKSET
  Liite A (hallinnollinen selvitys) ja liite B (perheselvitys) ovat erottamaton osa tätä sopimusta. |
| --- | --- |

9.

SELVITYKSET

Liite A (hallinnollinen selvitys) ja liite B (perheselvitys) ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

Brysselissä,

Maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen puolesta

Johtaja

Keskuksen johtajalle

Hyväksyn edellä olevan sopimuksen ja siihen liitetyt ehdot.

Olen saanut keskuksen perussäännön ja työjärjestyksen, keskuksen henkilöstösäännöt sekä keskuksen sisäiset säännöt, ja olen tutustunut niihin.

Suostun noudattamaan henkilöstösääntöjä riitatapauksien ratkaisemiseksi keskuksen kanssa, ja kieltäydyn nimenomaisesti turvautumasta muihin ratkaisukeinoihin muut oikeuslaitokset mukaan luettuina.

Päiväys

Toimihenkilön allekirjoitus

---

(1)  Mallisopimusta on mukautettava näiden sääntöjen 6 artiklassa tarkoitettuja määräaikaisia ja lyhytaikaisia sopimuksia varten niihin sovellettavien sääntöjen huomioon ottamiseksi ja yksilöllisten ehtojen lisäämisen mahdollistamiseksi sopimusta tehdessä.

LIITTEEN I LIITE A

HALLINNOLLINEN SELVITYS

Sukunimi:

Etunimi/etunimet:

Syntymäaika:

Perhesuhteet:

Sopimuksen päiväys:

Päivä, jona tämä sopimus tulee voimaan:

Sopimuksen kesto:

Lähtöpaikkakunta:

Asuinpaikkakunta työtehtäviä varten:

Ura-alue, palkkaluokka ja -taso:

Peruskuukausipalkka:

Erityislausekkeet:

Toimihenkilön allekirjoitus

Johtaja

LIITTEEN I LIITE B

PERHESELVITYS

Sukunimi:

Etunimi/etunimet:

Syntymäaika ja -paikka:

HUOLLETTAVAT

Sukunimi ja etunimi/etunimet:

Syntymäpaikka ja -aika:

Perheside:

Siviilisääty:

Kansallisuus:

Allekirjoittanut vahvistaa, että yllä olevat tiedot ovat oikeita

Toimihenkilön allekirjoitus

Johtaja

Päiväys:

---

LIITE II

TAULUKKO PERUSKUUKAUSIPALKOISTA (EUROINA)

Voimassa 1. heinäkuuta 2003 alkaen (indeksi: kesäkuu 2003)

| Ura-alue | Palkka-luokka | Tehtävät | Palkkataso |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | |
| 1. | Johtaja |

Ura-alue

Palkka-luokka

Tehtävät

Palkkataso

1

2

3

4

5

1.

Johtaja

1A

Johtaja

12 899,93

| 2. | Hallinto-henkilöstö |
| --- | --- |

2.

Hallinto-henkilöstö

2A

Pääasiantuntija

9 180,47

9 732,92

10 281,99

2B

Pääasiantuntija

7 345,74

7 785,67

8 263,10

8 740,52

9 255,49

2C

Asiantuntija

6 424,96

6 830,79

7 233,20

7 639,03

8 085,13

2D

Asiantuntija

5 143,70

5 453,04

5 783,82

6 131,11

6 500,99

| 3. | Toimisto-henkilöstö |
| --- | --- |

3.

Toimisto-henkilöstö

3A

Pääavustaja

4 296,95

4 533,61

4 811,90

5 122,23

5 435,98

3B

Toimistoavustaja

3 304,56

3 505,82

3 710,38

3 928,65

4 150,31

3C

Sihteeri

2 387,19

2 533,84

2 680,48

2 827,12

3 011,27

| 4. | Avustava henkilöstö |
| --- | --- |

4.

Avustava henkilöstö

4A

Tekninen henkilöstö

1 947,27

2 056,39

2 165,54

2 278,06

2 424,71

Henkilöstön määrä kunkin palkkaluokan korkeimmalla tasolla saa 1.A-palkkaluokkaa lukuun ottamatta olla enintään 25 prosenttia henkilöstösääntöjen alaisten toimien määrästä kussakin palkkaluokassa.

---

LIITE III

KESKUKSEN KANTAMAA VEROA KOSKEVAT EHDOT JA MENETTELYT

| 1. | Seuraavien on maksettava keskuksen kantama vero, johon viitataan henkilöstösääntöjen 65 artiklassa: johtaja ja keskuksen henkilöstö paikallista henkilöstöä lukuun ottamatta.
  Vero maksetaan kuukausittain keskuksen kullekin verovelvolliselle maksamista palkoista ja palkkioista.
  Yhdessä tai useammassa erässä maksettavat määrät ja korvaukset, jotka ovat korvausta toimen hoitamisen yhteydessä aiheutuneista kuluista, eivät kuitenkaan sisälly veron perusteeseen. |
| --- | --- |

1.

Seuraavien on maksettava keskuksen kantama vero, johon viitataan henkilöstösääntöjen 65 artiklassa: johtaja ja keskuksen henkilöstö paikallista henkilöstöä lukuun ottamatta.

Vero maksetaan kuukausittain keskuksen kullekin verovelvolliselle maksamista palkoista ja palkkioista.

Yhdessä tai useammassa erässä maksettavat määrät ja korvaukset, jotka ovat korvausta toimen hoitamisen yhteydessä aiheutuneista kuluista, eivät kuitenkaan sisälly veron perusteeseen.

| 2. | Perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet vähennetään veron perusteesta. |
| --- | --- |

2.

Perhelisät ja sosiaaliturvaetuudet vähennetään veron perusteesta.

| 3. | Ammatillisten ja henkilökohtaisten kustannusten perusteella vähennetään 10 prosenttia tämän liitteen 1 ja 2 kohdan soveltamisen jälkeen saatavasta määrästä.
  Kustakin huollettavasta lapsesta tai henkilöstä tehdään ylimääräinen vähennys, joka on suuruudeltaan kaksi kertaa verovelvolliselle huollettavasta lapsesta maksettava lisä.
  Veron perustetta laskettaessa vähennetään lisäksi 16 prosenttia kunkin kotimaastaan siirtyneen toimihenkilön bruttopalkasta. Tämän säännön mukaan tehdyn vähennyksen on oltava vähintään 200 euroa.
  Kaikki asianomaisen oman sosiaaliturvajärjestelmänsä osana maksamat määrät vähennetään veron perusteesta 60–63 artiklan ja vastaavien sisäisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Ammatillisten ja henkilökohtaisten kustannusten perusteella vähennetään 10 prosenttia tämän liitteen 1 ja 2 kohdan soveltamisen jälkeen saatavasta määrästä.

Kustakin huollettavasta lapsesta tai henkilöstä tehdään ylimääräinen vähennys, joka on suuruudeltaan kaksi kertaa verovelvolliselle huollettavasta lapsesta maksettava lisä.

Veron perustetta laskettaessa vähennetään lisäksi 16 prosenttia kunkin kotimaastaan siirtyneen toimihenkilön bruttopalkasta. Tämän säännön mukaan tehdyn vähennyksen on oltava vähintään 200 euroa.

Kaikki asianomaisen oman sosiaaliturvajärjestelmänsä osana maksamat määrät vähennetään veron perusteesta 60–63 artiklan ja vastaavien sisäisten sääntöjen mukaisesti.

| 4. | Vero lasketaan 3 kohdan mukaisesti saadusta veronalaisesta määrästä 104 euroa ylittävältä määrältä soveltaen seuraavaa verokantaa:









  — | 00,0 % kun määrä on enintään | 104 euroa | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 8,0 % kun määrä on | 105 | — | 1 605 euroa |
| — | 10,0 % kun määrä on | 1 606 | — | 2 212 euroa |
| — | 12,5 % kun määrä on | 2 213 | — | 2 536 euroa |
| — | 15,0 % kun määrä on | 2 537 | — | 2 880 euroa |
| — | 17,5 % kun määrä on | 2 881 | — | 3 478 euroa |
| — | 20,0 % kun määrä on | 3 479 | — | 3 515 euroa |
| — | 22,5 % kun määrä on | 3 516 | — | 3 840 euroa |
| — | 25,0 % kun määrä on | 3 841 | — | 4 152 euroa |
| — | 27,5 % kun määrä on | 4 153 | — | 4 475 euroa |
| — | 30,0 % kun määrä on | 4 476 | — | 4 789 euroa |
| — | 32,5 % kun määrä on | 4 790 | — | 5 113 euroa |
| — | 35,0 % kun määrä on | 5 114 | — | 5 424 euroa |
| — | 40,0 % kun määrä on | 5 425 | — | 5 748 euroa |
| — | 45,0 % kun määrä on enemmän kuin | 5 749 euroa | | |

4.

Vero lasketaan 3 kohdan mukaisesti saadusta veronalaisesta määrästä 104 euroa ylittävältä määrältä soveltaen seuraavaa verokantaa:

—

00,0 % kun määrä on enintään

104 euroa

—

8,0 % kun määrä on

105

—

1 605 euroa

—

10,0 % kun määrä on

1 606

—

2 212 euroa

—

12,5 % kun määrä on

2 213

—

2 536 euroa

—

15,0 % kun määrä on

2 537

—

2 880 euroa

—

17,5 % kun määrä on

2 881

—

3 478 euroa

—

20,0 % kun määrä on

3 479

—

3 515 euroa

—

22,5 % kun määrä on

3 516

—

3 840 euroa

—

25,0 % kun määrä on

3 841

—

4 152 euroa

—

27,5 % kun määrä on

4 153

—

4 475 euroa

—

30,0 % kun määrä on

4 476

—

4 789 euroa

—

32,5 % kun määrä on

4 790

—

5 113 euroa

—

35,0 % kun määrä on

5 114

—

5 424 euroa

—

40,0 % kun määrä on

5 425

—

5 748 euroa

—

45,0 % kun määrä on enemmän kuin

5 749 euroa

Veron määrä pyöristetään alaspäin lähimpään seuraavaan kokonaislukuun.

Edellä vahvistettuja veronalaisia määriä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2003 alkaen.

| 5. | Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, niitä määriä, jotka maksetaan ylityökorvauksena, verotetaan sen verokannan mukaan, jota sovellettiin maksua edeltävänä kuukautena toimihenkilön palkan korkeimpaan veronalaiseen määrään.
  Palvelussuhteen päättymisen vuoksi suoritettavista maksuista pidätetään veroa 3 kohdan kolmessa ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen vähennysten jälkeen määrä, joka vastaa kahta kolmasosaa siitä suhteesta, joka viimeistä palkkaa maksettaessa oli:






  — | maksettavan veron määrän,
  ja |
| --- | --- | --- |

5.

Poiketen siitä, mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, niitä määriä, jotka maksetaan ylityökorvauksena, verotetaan sen verokannan mukaan, jota sovellettiin maksua edeltävänä kuukautena toimihenkilön palkan korkeimpaan veronalaiseen määrään.

Palvelussuhteen päättymisen vuoksi suoritettavista maksuista pidätetään veroa 3 kohdan kolmessa ensimmäisessä alakohdassa vahvistettujen vähennysten jälkeen määrä, joka vastaa kahta kolmasosaa siitä suhteesta, joka viimeistä palkkaa maksettaessa oli:

—

maksettavan veron määrän,

ja

| — | 1, 2 ja 3 kohdan mukaisen veron perusteen välillä. |
| --- | --- |

—

1, 2 ja 3 kohdan mukaisen veron perusteen välillä.

| 6. | Jos verotettava maksu on suoritettu lyhyemmältä kuin yhden kuukauden ajalta, verokanta on vastaavaan kuukausittaiseen maksuun sovellettava verokanta.
  Jos verotettava maksu on suoritettu pidemmältä kuin kuukauden ajalta, vero lasketaan niin kuin tämä maksu olisi ollut jaettuna tasan niille kuukausille, joilta se on maksettu.
  Korjauksena suoritetut maksut, jotka eivät koske sitä kuukautta, jonka aikana ne maksetaan, ovat sen veron alaisia, jota olisi sovellettu, jos ne olisi suoritettu tavanomaisena ajankohtana. |
| --- | --- |

6.

Jos verotettava maksu on suoritettu lyhyemmältä kuin yhden kuukauden ajalta, verokanta on vastaavaan kuukausittaiseen maksuun sovellettava verokanta.

Jos verotettava maksu on suoritettu pidemmältä kuin kuukauden ajalta, vero lasketaan niin kuin tämä maksu olisi ollut jaettuna tasan niille kuukausille, joilta se on maksettu.

Korjauksena suoritetut maksut, jotka eivät koske sitä kuukautta, jonka aikana ne maksetaan, ovat sen veron alaisia, jota olisi sovellettu, jos ne olisi suoritettu tavanomaisena ajankohtana.

| 7. | Komitea antaa kaikki tämän liitteen säännösten soveltamiseen mahdollisesti tarvittavat säännöt.
  Keskuksen johtaja varmistaa, että näitä sääntöjä noudatetaan.
  Tarvittaessa johtaja soveltaa soveltuvin osin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia vastaavia asetuksia ja erityisesti Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (1). |
| --- | --- |

7.

Komitea antaa kaikki tämän liitteen säännösten soveltamiseen mahdollisesti tarvittavat säännöt.

Keskuksen johtaja varmistaa, että näitä sääntöjä noudatetaan.

Tarvittaessa johtaja soveltaa soveltuvin osin Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia vastaavia asetuksia ja erityisesti Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (1).

---

(1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 8, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1750/2002 (EYVL L 264, 2.10.2002, s. 15).

---

LIITE IV

SOVITTELUMENETTELY

1 artikla

Soveltamisala

Riidat keskuksen henkilöstön tai johtajan ja keskuksen välillä voidaan sovitella näiden menettelysääntöjen mukaisesti.

2 artikla

Määritelmät

Näissä menettelysäännöissä, jollei asiayhteydestä muuta johdu, seuraavien nimien ja ilmaisujen merkitys on seuraavanlainen:

| — | AKT-valtio: Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren valtioiden ryhmään kuuluvat Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltio. |
| --- | --- |

—

AKT-valtio: Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren valtioiden ryhmään kuuluvat Cotonoun sopimuksen allekirjoittajavaltio.

| — | Jäsenvaltio: Euroopan unionin jäsenvaltio. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio: Euroopan unionin jäsenvaltio.

| — | Tuomioistuin: Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuin. |
| --- | --- |

—

Tuomioistuin: Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuin.

| — | Sopimus: Cotonoussa tehty AKT–EY-kumppanuussopimus. |
| --- | --- |

—

Sopimus: Cotonoussa tehty AKT–EY-kumppanuussopimus.

| — | Ministerineuvosto: Cotonoun sopimuksessa tarkoitettu AKT–EY-ministerineuvosto. |
| --- | --- |

—

Ministerineuvosto: Cotonoun sopimuksessa tarkoitettu AKT–EY-ministerineuvosto.

| — | Komitea: AKT–EY-suurlähettiläskomitea. |
| --- | --- |

—

Komitea: AKT–EY-suurlähettiläskomitea.

| — | Hallintoneuvosto: maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen hallintoneuvosto. |
| --- | --- |

—

Hallintoneuvosto: maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen hallintoneuvosto.

| — | Keskus: maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskus. |
| --- | --- |

—

Keskus: maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskus.

| — | Henkilöstösäännöt: Cotonoun sopimuksen mukaisen maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen henkilöstösäännöt. |
| --- | --- |

—

Henkilöstösäännöt: Cotonoun sopimuksen mukaisen maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskuksen henkilöstösäännöt.

| — | Kantaja: asianosainen, joka aloittaa sovittelumenettelyn antamalla toiselle asianosaiselle tiedoksi sovittelukanteen ja siinä olevat vaatimukset. |
| --- | --- |

—

Kantaja: asianosainen, joka aloittaa sovittelumenettelyn antamalla toiselle asianosaiselle tiedoksi sovittelukanteen ja siinä olevat vaatimukset.

| — | Vastaaja: sovittelumenettelyn asianosainen, jota kohtaan vaatimukset osoitetaan. |
| --- | --- |

—

Vastaaja: sovittelumenettelyn asianosainen, jota kohtaan vaatimukset osoitetaan.

| — | Asianosainen: kun tätä ilmaisua käytetään sovittelumenettelyn yhteydessä, sillä tarkoitetaan sovittelumenettelyn kantajaa tai vastaajaa. |
| --- | --- |

—

Asianosainen: kun tätä ilmaisua käytetään sovittelumenettelyn yhteydessä, sillä tarkoitetaan sovittelumenettelyn kantajaa tai vastaajaa.

3 artikla

Määräaikojen tiedoksi antaminen ja laskeminen

1.   Mikä tahansa näissä menettelysäännöissä tarkoitettu tiedoksianto lähetetään kirjattuna kirjeenä tai viedään henkilökohtaisesti, ja siinä on oltava mukana päivätty vastaanottotodistus. Tiedoksianto katsotaan vastaanotetuksi sinä päivänä, jona tiedoksianto on tällä tavalla toimitettu. Jos vastaanottotodistusta ei saada annettua vastaanottajalle tästä riippuvista syistä tai vastaanottaja kieltäytyy allekirjoittamasta sitä, hänen katsotaan saaneen ilmoituksen.

2.   Laskettaessa näiden menettelysääntöjen mukaista määräaikaa, kyseinen määräaika alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona tiedoksianto, yhteydenotto tai ehdotus on saapunut vastaanottajalle. Jos määräajan viimeinen päivä on kyseiseen tiedoksiantoon, yhteydenottoon tai ehdotukseen merkityssä määränpäässä yleinen vapaapäivä tai juhlapäivä, määräaikaa lykätään seuraavaan työpäivään. Ne yleiset vapaa- ja juhlapäivät, jotka sijoittuvat määräajan sisälle, otetaan kuitenkin huomioon.

4 artikla

Sovittelu

1.   Kuka tahansa henkilö, jolla on oikeus hakea sovittelumenettelyä, voi milloin tahansa ennen Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimelle tehtyä kannetta pyytää kiistan ratkaisemista näiden menettelysääntöjen mukaisesti sovittelumenettelyllä.

2.   Jos riidan asianosaisina ovat johtaja ja keskus, kantaja pyytää komiteaa asettamaan sovittelijan.

Komitea nimittää sovittelijan 60 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

3.   Jos riidan asianosaisina ovat toimihenkilö ja keskus, kantaja pyytää hallintoneuvostoa asettamaan sovittelijan. Nimitys on tehtävä 45 päivän kuluessa.

4.   Jotta henkilö voitaisiin nimetä sovittelijaksi, hänen on oltava sopimuksen allekirjoittajavaltion kansalainen.

5.   Sovittelua hakeva asianosainen antaa hakemuksensa tiedoksi toiselle asianosaiselle ja sovittelijalle 30 päivän kuluessa sitä, kun sovittelijan nimitys on annettu tiedoksi.

Hakemus koostuu hakijan sovitteluhakemuskirjelmästä, johon on liitetty asiaa koskevat jäljennökset ja asiakirjat.

6.   Toisella asianosaisella on hakemusta koskevan tiedoksiannon vastaanottamisesta 30 päivää aikaa antaa sovittelijalle ja hakijalle vastaus tämän sovitteluhakemuskirjelmään.

7.   Sovittelijan tehtävä täytetään niin epämuodollisesti ja nopeasti kuin mahdollista riidan ratkaisemiseksi oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti, ja se perustuu kummankin asianosaisen oikeudenmukaiseen kuulemiseen. Kumpaakin asianosaista voi edustaa tai avustaa asianosaisen valtuuttama henkilö.

8.   Tutkittuaan asian sovittelija esittää asianosaisille yksityiskohtaiset säännöt riidan ratkaisemiseksi.

9.   Jos riita ratkaistaan, sovittelija laatii ja allekirjoittaa ratkaisua koskevan pöytäkirjan. Asianosaiset allekirjoittavat tämän pöytäkirjan ja ilmoittavat hyväksyvänsä sen. Allekirjoitettu pöytäkirja on asianosaisia sitova.

10.   Allekirjoitetun, riidan ratkaisua koskevan pöytäkirjan jäljennökset luovutetaan asianosaisille.

11.   Jos mitään ratkaisua ei saada aikaan neljän kuukauden kuluessa sovittelijan nimittämisestä, asianosaiset voivat antaa riitansa Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimen käsiteltäväksi. Tällöin mikään, mitä on saavutettu sovittelijan käsittelyssä, ei millään tavalla vaikuta kummankaan asianosaisen oikeuksiin tuomioistuimessa.

12.   Jos sovittelussa ei ole onnistuttu, asia voidaan kolmen kuukauden kuluessa viedä Kansainvälisen työjärjestön hallintotuomioistuimeen.

---

LIITE V

HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 4 ARTIKLASSA SÄÄDETTYJEN ELINTEN KOKOONPANO JA MENETTELYT

1 JAKSO

Henkilöstökomitea

Henkilöstökomitea koostuu jäsenistä, joiden toimikausi on kolme vuotta. Jokaisella toimihenkilöllä on äänioikeus, ja he ovat vaalikelpoisia salaisissa lippuäänestyksissä.

Toimihenkilöiden yleiskokous vahvistaa henkilöstökomitean vaalia koskevat edellytykset ja komitean toimintatavat henkilöstöjärjestön työjärjestyksessä.

Henkilöstökomitea on muodostettava siten, että kaikkien 7 artiklassa säädettyjen ura-alueiden edustus turvataan, ja siinä on otettava mahdollisimman hyvin huomioon keskuksen luonne AKT- ja EU-maiden yhteisenä keskuksena.

Henkilöstökomitean vaali on pätevä vain, jos kaksi kolmasosaa äänioikeutetuista toimihenkilöistä osallistuu vaaliin. Jos äänestäjien määrä jää kuitenkin tätä alhaisemmaksi, toinen vaali on pätevä, jos enemmistö äänioikeutetuista osallistuu vaaliin.

Henkilöstökomitean jäsenten ja toimihenkilöiden, jotka komitea on nimennyt johonkin henkilöstösääntöjen nojalla perustettuun tai keskuksen perustamaan elimeen, hoitamat tehtävät katsotaan osaksi heidän tavanomaisia tehtäviään. Asianomaisille ei saa aiheutua haitallisia seuraamuksia näiden tehtävien hoitamisesta.

2 JAKSO

Henkilöstön palvelukseenotto- / ylennyskomitea

Johtaja nimittää kutakin talousarviossa olevaa avointa virkaa tai ylennystä varten henkilöstön palvelukseenotto-/ylennyskomitean.

Henkilöstökomitean edustaja osallistuu siihen tarkkailijana.

Henkilöstön palvelukseenotto-/ylennyskomitean kokoonpano ja toimintatavat määritetään sisäisissä säännöissä.

---