# Eiropas Savienības L 366/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 366 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 21. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 366

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 21. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. C 20/04 (ex NN 25/04) par labu Huta Częstochowa S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1962)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu, ko Beļģija plāno piešķirt Ford Genk (Nr. C 40/2005 (ex N 331/2005))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2931)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par atbalsta pasākumu, ko izziņojusi Nīderlande attiecībā uz KG Holding

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2954)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par atbalsta shēmu C 3/2006, ko īstenojusi Luksemburga 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2956)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 8. novembris) par valsts atbalstu C 11/06 (ex N 127/05), ko Itālija plāno piešķirt AEM Torino

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5276)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA |
| | | EEZ Apvienotā komiteja |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 129/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 66 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) | 68 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 131/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 69 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 132/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 71 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 133/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 73 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 134/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 75 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 135/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 77 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 136/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 79 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 137/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) | 81 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 138/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām | 83 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 139/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām | 85 |
| | | EBTA Uzraudzības iestāde |
| | * | EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 143/06/COL (2006. gada 11. maijs) par uzraudzības programmu 2006. gadam, lai nodrošinātu pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamā līmeņa ievērošanu graudaugos un uz tiem, kā arī dažos citos augu izcelsmes produktos, un par nacionālām uzraudzības programmām 2007. gadam | 87 |
| | * | EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 144/06/COL (2006. gada 11. maijs) par dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PCB) klātbūtnes samazināšanu dzīvnieku barībā un pārtikā | 93 |
| | * | EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 150/06/COL (2006. gada 17. maijs) par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku barošanas jomā 2006. gadam | 96 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs) par valsts atbalstu Nr. C 20/04 (ex NN 25/04) par labu Huta Częstochowa S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1962)


   (
  1
  )

Huta Częstochowa S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1962)

(
  1

1

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 4. jūlijs) par valsts atbalstu, ko Beļģija plāno piešķirt Ford Genk (Nr. C 40/2005 (ex N 331/2005))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2931)


   (
  1
  )

Ford Genk

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2931)

(
  1

32

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par atbalsta pasākumu, ko izziņojusi Nīderlande attiecībā uz KG Holding

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2954)


   (
  1
  )

KG Holding

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2954)

(
  1

40

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 19. jūlijs) par atbalsta shēmu C 3/2006, ko īstenojusi Luksemburga 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2956)


   (
  1
  )

Milliardaire

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2956)

(
  1

47

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 8. novembris) par valsts atbalstu C 11/06 (ex N 127/05), ko Itālija plāno piešķirt AEM Torino

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5276)


   (
  1
  )

AEM Torino

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5276)

(
  1

62

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EEZ Apvienotā komiteja

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 129/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

66

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

68

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 131/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

69

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 132/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

71

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 133/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

73

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 134/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

75

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 135/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

77

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 136/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

79

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 137/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

81

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 138/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām

83

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 139/2006 (2006. gada 27. oktobris), ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām

85

EBTA Uzraudzības iestāde

*

EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 143/06/COL (2006. gada 11. maijs) par uzraudzības programmu 2006. gadam, lai nodrošinātu pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamā līmeņa ievērošanu graudaugos un uz tiem, kā arī dažos citos augu izcelsmes produktos, un par nacionālām uzraudzības programmām 2007. gadam

87

*

EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 144/06/COL (2006. gada 11. maijs) par dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PCB) klātbūtnes samazināšanu dzīvnieku barībā un pārtikā

93

*

EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 150/06/COL (2006. gada 17. maijs) par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku barošanas jomā 2006. gadam

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2005. gada 5. jūlijs

par valsts atbalstu Nr. C 20/04 (ex NN 25/04) par labu Huta Częstochowa S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1962)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/937/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Pievienošanās līguma 8. protokolu par Polijas tērauda rūpniecības restrukturizāciju
   (1) (še turpmāk – “8. protokols”),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt atsauksmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (2) un ņemot vērā saņemtās atsauksmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar 2003. gada 4. augusta vēstuli pieprasīja informāciju par valsts atbalsta kontroli Polijā, tostarp par iespējamiem pasākumiem saņēmēja pārstrukturēšanai. Pēc tam Komisijas dienesti un Polijas iestādes dažādās darba apspriedēs apsprieda šo jautājumu, un par to starp Komisiju un Poliju risinājās intensīva sarakste. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2003. gada 4. augusta vēstuli pieprasīja informāciju par valsts atbalsta kontroli Polijā, tostarp par iespējamiem pasākumiem saņēmēja pārstrukturēšanai. Pēc tam Komisijas dienesti un Polijas iestādes dažādās darba apspriedēs apsprieda šo jautājumu, un par to starp Komisiju un Poliju risinājās intensīva sarakste.

| (2) | Konsultants, kurš atbild par pārstrukturēšanas programmas neatkarīga vērtējumu sniegšanu Polijā, 2004. gada 23. janvārī atbilstoši 8. protokolam iesniedza Komisijai šīs lietas novērtējumu. |
| --- | --- |

(2)

Konsultants, kurš atbild par pārstrukturēšanas programmas neatkarīga vērtējumu sniegšanu Polijā, 2004. gada 23. janvārī atbilstoši 8. protokolam iesniedza Komisijai šīs lietas novērtējumu.

| (3) | Komisija ar 2004. gada 19. maija vēstuli informēja Poliju, ka tā nolēmusi sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar pasākumiem, un pieprasīja konkrētu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2004. gada 19. maija vēstuli informēja Poliju, ka tā nolēmusi sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar pasākumiem, un pieprasīja konkrētu informāciju.

| (4) | Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes par šo pasākumu.

| (5) | Polija ar 2004. gada 26. jūnija vēstuli atbildēja uz izvirzītajiem jautājumiem. Tā arī atbilstoši 8. protokola 10. punktam pieprasīja Komisijas lēmumu, ar kuru panāk vienošanos grozīt Polijas valsts tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programmu. |
| --- | --- |

(5)

Polija ar 2004. gada 26. jūnija vēstuli atbildēja uz izvirzītajiem jautājumiem. Tā arī atbilstoši 8. protokola 10. punktam pieprasīja Komisijas lēmumu, ar kuru panāk vienošanos grozīt Polijas valsts tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programmu.

| (6) | Komisija saņēma ieinteresēto personu atsauksmes. Tā ar 2004. gada 27. septembra vēstuli nosūtīja tās Polijai. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma ieinteresēto personu atsauksmes. Tā ar 2004. gada 27. septembra vēstuli nosūtīja tās Polijai.

| (7) | Polija ar 2004. gada 22. novembra vēstuli atbildēja uz ieinteresēto personu atsauksmēm. Pēc tam Komisijas dienesti vairākkārt tikās ar Polijas iestādēm. Visbeidzot ar 2005. gada 8. jūnija vēstuli tika sniegta papildu informācija. |
| --- | --- |

(7)

Polija ar 2004. gada 22. novembra vēstuli atbildēja uz ieinteresēto personu atsauksmēm. Pēc tam Komisijas dienesti vairākkārt tikās ar Polijas iestādēm. Visbeidzot ar 2005. gada 8. jūnija vēstuli tika sniegta papildu informācija.

II.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

1.   Ievads

| (8) | Atbalsta saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums, tērauda ražotājs Huta Częstochowa S.A. (še turpmāk – “
  HCz
  ”, sk. 2.a punktu). HCz 2002. gada oktobrī iznomāja savus ražošanas līdzekļus jaunam uzņēmumam Huta Stali Czestochowa Sp z.o.o. (še turpmāk – “
  HSCz
  ”, sk. 2.b punktu). |
| --- | --- |

(8)

Atbalsta saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums, tērauda ražotājs Huta Częstochowa S.A. (še turpmāk – “
  HCz
  ”, sk. 2.a punktu). HCz 2002. gada oktobrī iznomāja savus ražošanas līdzekļus jaunam uzņēmumam Huta Stali Czestochowa Sp z.o.o. (še turpmāk – “
  HSCz
  ”, sk. 2.b punktu).

| (9) | Ir runa par diviem pasākumu veidiem: par HCz finanšu pārstrukturēšanu (sk. 3. punktu) un par vairākiem citiem tiešajiem pasākumiem (sk. 4. punktu). |
| --- | --- |

(9)

Ir runa par diviem pasākumu veidiem: par HCz finanšu pārstrukturēšanu (sk. 3. punktu) un par vairākiem citiem tiešajiem pasākumiem (sk. 4. punktu).

| (10) | “Pārstrukturēšana” risinājās trijos posmos, bet valsts atbalsta kontrole attiecas tikai uz pēdējo. Pirmais mēģinājums 2001. gada novembrī atbilstoši tiesas vadītai saskaņošanas procedūrai bija neveiksmīgs. Tāpēc 2002. gada oktobrī uzņēmumam HCz bija jāiesniedz bankrota pieteikums. 2003. gada februārī uzņēmums HCz tika pieņemts pārstrukturēšanai atbilstoši jaunam likumam, ar kuru bankrota procedūra tika apturēta. Pārstrukturēšanas plāns paredz sadalīt aktīvus dažādiem uzņēmumiem un uzņēmumus vai aktīvus pārdot. Viens uzņēmums saņems tērauda ražošanas līdzekļus, lai dzēstu parādsaistības komerckreditoriem (bankām un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem), savukārt kāds cits uzņēmums saņem galvenokārt zemi, lai dzēstu parādsaistības valsts sektora kreditoriem (parādsaistības valsts iestādēm, piemēram, nodokli). Turklāt pārējos HCz meitas uzņēmumus pārdos, lai dzēstu nepārstrukturējamas valsts sektora un komerciālās parādsaistības. |
| --- | --- |

(10)

“Pārstrukturēšana” risinājās trijos posmos, bet valsts atbalsta kontrole attiecas tikai uz pēdējo. Pirmais mēģinājums 2001. gada novembrī atbilstoši tiesas vadītai saskaņošanas procedūrai bija neveiksmīgs. Tāpēc 2002. gada oktobrī uzņēmumam HCz bija jāiesniedz bankrota pieteikums. 2003. gada februārī uzņēmums HCz tika pieņemts pārstrukturēšanai atbilstoši jaunam likumam, ar kuru bankrota procedūra tika apturēta. Pārstrukturēšanas plāns paredz sadalīt aktīvus dažādiem uzņēmumiem un uzņēmumus vai aktīvus pārdot. Viens uzņēmums saņems tērauda ražošanas līdzekļus, lai dzēstu parādsaistības komerckreditoriem (bankām un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem), savukārt kāds cits uzņēmums saņem galvenokārt zemi, lai dzēstu parādsaistības valsts sektora kreditoriem (parādsaistības valsts iestādēm, piemēram, nodokli). Turklāt pārējos HCz meitas uzņēmumus pārdos, lai dzēstu nepārstrukturējamas valsts sektora un komerciālās parādsaistības.

2.   Atbalsta saņēmējs

a)   Huta Częstochowa

| (11) | HCz ir otrs lielākais tērauda ražotājs Polijā. Tas galvenokārt ražo gatavo tērauda izstrādājumu – quarto loksnes (3), kas veido vairāk nekā 60 % no tā pārdošanas apjomiem. Šo ražojumu izmanto kuģu būvē un būvniecībā. |
| --- | --- |

(11)

HCz ir otrs lielākais tērauda ražotājs Polijā. Tas galvenokārt ražo gatavo tērauda izstrādājumu – quarto loksnes (3), kas veido vairāk nekā 60 % no tā pārdošanas apjomiem. Šo ražojumu izmanto kuģu būvē un būvniecībā.

| (12) | Pirmo HCz ražotni izveidoja laikposmā no 1896. līdz 1902. gadam. Patlaban uzņēmumam HCz ir diezgan mūsdienīga tērauda ražotne un plākšņu ražošanas cehs, kurā ir elektriskā loka krāsns, vienlaidu lietuve un smagā tērauda lietuve ar apstrādes iekārtām. Tērauda ražošanas ceha (kurā ražo tērauda produkcijas pusfabrikātus jeb plātnes) nominālā jauda ir 700 000 tonnas, un plākšņu ražošanas ceha (kurā tērauda pusfabrikātus pārveido gatavos izstrādājumos) jauda ir apmēram 780 000 tonnas. |
| --- | --- |

(12)

Pirmo HCz ražotni izveidoja laikposmā no 1896. līdz 1902. gadam. Patlaban uzņēmumam HCz ir diezgan mūsdienīga tērauda ražotne un plākšņu ražošanas cehs, kurā ir elektriskā loka krāsns, vienlaidu lietuve un smagā tērauda lietuve ar apstrādes iekārtām. Tērauda ražošanas ceha (kurā ražo tērauda produkcijas pusfabrikātus jeb plātnes) nominālā jauda ir 700 000 tonnas, un plākšņu ražošanas ceha (kurā tērauda pusfabrikātus pārveido gatavos izstrādājumos) jauda ir apmēram 780 000 tonnas.

| (13) | HCz pieder 14 neatkarīgi uzņēmumi, kuri tam sniedz papildu pakalpojumus. To vidū ir cauruļu ražotājs Rurexpol Sp. z o.o.
   (4), koksēšanas uzņēmums Koksownia Sp.z o.o. un elektroenerģijas uzņēmums Elsen Sp.z o.o. Uzņēmumā HCz kopā ar meitas uzņēmumiem 2002. gadā bija apmēram 5 000 strādājošo. |
| --- | --- |

(13)

HCz pieder 14 neatkarīgi uzņēmumi, kuri tam sniedz papildu pakalpojumus. To vidū ir cauruļu ražotājs Rurexpol Sp. z o.o.
   (4), koksēšanas uzņēmums Koksownia Sp.z o.o. un elektroenerģijas uzņēmums Elsen Sp.z o.o. Uzņēmumā HCz kopā ar meitas uzņēmumiem 2002. gadā bija apmēram 5 000 strādājošo.

| (14) | HCz 100 % pieder Polijas Finanšu ministrijai. Tā pamatkapitāls ir PLN 370 miljoni (apmēram EUR 70 miljoni (5). Uzņēmuma aktīvu uzskaites vērtība 2003. gada 31. decembrī bija PLN 768,5 miljoni (apmēram EUR 160 miljoni). |
| --- | --- |

(14)

HCz 100 % pieder Polijas Finanšu ministrijai. Tā pamatkapitāls ir PLN 370 miljoni (apmēram EUR 70 miljoni (5). Uzņēmuma aktīvu uzskaites vērtība 2003. gada 31. decembrī bija PLN 768,5 miljoni (apmēram EUR 160 miljoni).

| (15) | Kopš 2001. gada vasaras uzņēmumam HCz ir bijušas nopietnas finansiālas problēmas. Tā kā tas nespēja atmaksāt parādu, kas 2003. gada beigās sasniedza apmēram PLN 1,4 miljardus jeb aptuveni 310 miljonus euro, lielākā tā aktīvu daļa, ieskaitot visus tērauda ražošanas līdzekļus, ir ieķīlāta lielākajiem kreditoriem. |
| --- | --- |

(15)

Kopš 2001. gada vasaras uzņēmumam HCz ir bijušas nopietnas finansiālas problēmas. Tā kā tas nespēja atmaksāt parādu, kas 2003. gada beigās sasniedza apmēram PLN 1,4 miljardus jeb aptuveni 310 miljonus euro, lielākā tā aktīvu daļa, ieskaitot visus tērauda ražošanas līdzekļus, ir ieķīlāta lielākajiem kreditoriem.

| (16) | HCz2001. gada 11. novembrī iesniedza tiesā pieteikumu par izlīguma procedūru, saskaņā ar kuru apturēja HCz parādu atmaksu . Šis process ir vērsts uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, kad kreditori parādu daļēji noraksta. Tiesa 2002. gada oktobrī izlīguma procesu atcēla, jo kreditori nespēja vienoties par pārstrukturēšanas paketi. Polijas iestādes norādīja, ka saskaņošanas process nebija sekmīgs, jo kreditori pieprasīja, lai HCz visus parādus atmaksātu ar valsts palīdzību. |
| --- | --- |

(16)

HCz2001. gada 11. novembrī iesniedza tiesā pieteikumu par izlīguma procedūru, saskaņā ar kuru apturēja HCz parādu atmaksu . Šis process ir vērsts uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, kad kreditori parādu daļēji noraksta. Tiesa 2002. gada oktobrī izlīguma procesu atcēla, jo kreditori nespēja vienoties par pārstrukturēšanas paketi. Polijas iestādes norādīja, ka saskaņošanas process nebija sekmīgs, jo kreditori pieprasīja, lai HCz visus parādus atmaksātu ar valsts palīdzību.

| (17) | HCz2002. gada 28. oktobrī iesniedza maksātnespējas pieteikumu. Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem HCz maksātnespējas pieteikums bija jāiesniedz pēc saskaņošanas procedūras pabeigšanas, jo tas nespēja samaksāt parādus, kuri bija jāmaksā, tiklīdz saskaņošanas process tika apturēts. No šīs dienas HCz iznomāja savus ražošanas līdzekļus un pārtrauca tērauda ražošanu. Kopš tā laika HCz darbojas vienīgi kā mātes uzņēmums saviem meitas uzņēmumiem, un patlaban tajā ir tikai vadības struktūra ar apmēram 40 darbiniekiem. |
| --- | --- |

(17)

HCz2002. gada 28. oktobrī iesniedza maksātnespējas pieteikumu. Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem HCz maksātnespējas pieteikums bija jāiesniedz pēc saskaņošanas procedūras pabeigšanas, jo tas nespēja samaksāt parādus, kuri bija jāmaksā, tiklīdz saskaņošanas process tika apturēts. No šīs dienas HCz iznomāja savus ražošanas līdzekļus un pārtrauca tērauda ražošanu. Kopš tā laika HCz darbojas vienīgi kā mātes uzņēmums saviem meitas uzņēmumiem, un patlaban tajā ir tikai vadības struktūra ar apmēram 40 darbiniekiem.

b)   Tērauda ražošanas uzņēmums Huta Częstochowa

| (18) | HCz bankrota procedūras rezultātā, lai Čenstohovā turpinātu tērauda ražošanu bez bažām, ka bankrota procedūras laikā administrators varētu apturēt tā darbību, tika izveidota jauna uzņēmējdarbības struktūra HSCz, ko kontrolēja Towarzystwo Finansowe Silesia sp. z o.o. (še turpmāk – sabiedrība ar ierobežotu atbildību “
  TFS
  ”, kuras lielākā daļa pieder Finanšu ministrijai un kura pārdod tērauda izstrādājumus). |
| --- | --- |

(18)

HCz bankrota procedūras rezultātā, lai Čenstohovā turpinātu tērauda ražošanu bez bažām, ka bankrota procedūras laikā administrators varētu apturēt tā darbību, tika izveidota jauna uzņēmējdarbības struktūra HSCz, ko kontrolēja Towarzystwo Finansowe Silesia sp. z o.o. (še turpmāk – sabiedrība ar ierobežotu atbildību “
  TFS
  ”, kuras lielākā daļa pieder Finanšu ministrijai un kura pārdod tērauda izstrādājumus).

| (19) | HSCz2002. gada 28. oktobrī iznomāja HCz tērauda ražošanas iekārtas (tostarp tērauda ražotni, plākšņu rūpnīcu, koksēšanas cehu un dažus pamata pakalpojumus). Saskaņā ar nomas līgumu HSCz par nomu jāmaksā PLN [...] (6) miljoni mēnesī un jāpārņem 2057 uzņēmuma HCz darbinieki (patlaban 1950). |
| --- | --- |

(19)

HSCz2002. gada 28. oktobrī iznomāja HCz tērauda ražošanas iekārtas (tostarp tērauda ražotni, plākšņu rūpnīcu, koksēšanas cehu un dažus pamata pakalpojumus). Saskaņā ar nomas līgumu HSCz par nomu jāmaksā PLN [...] (6) miljoni mēnesī un jāpārņem 2057 uzņēmuma HCz darbinieki (patlaban 1950).

| (20) | Nomas līgums deva HSCz iespēju atlikt nomas maksas maksājumu uz 14 mēnešiem. Lai gan līgumā nav skaidri paredzēta procentu maksa par maksājumu atlikšanu, 2004. gada 30. novembrī tika aprēķināti likumā noteiktie procenti par kavētiem maksājumiem, un tie sastādīja PLN [...], ko uzņēmums HSCz samaksāja uzņēmumam HCz. |
| --- | --- |

(20)

Nomas līgums deva HSCz iespēju atlikt nomas maksas maksājumu uz 14 mēnešiem. Lai gan līgumā nav skaidri paredzēta procentu maksa par maksājumu atlikšanu, 2004. gada 30. novembrī tika aprēķināti likumā noteiktie procenti par kavētiem maksājumiem, un tie sastādīja PLN [...], ko uzņēmums HSCz samaksāja uzņēmumam HCz.

| (21) | TFS nodrošināja uzņēmumam HSCz tikai minimālo kapitālu PLN 50 000. Lai tirgū varētu darboties bez apgrozāmā kapitāla, HSCz par 15 dienām samazināja debitoru parādu maksājumu termiņu, bet kreditoru saņemamo summu maksājumu termiņu pagarināja uz laiku, kas pārsniedza 50 dienas. Tas bija iespējams, jo visi galvenie piegādātāji bija gatavi pieņemt šādus kreditēšanas noteikumus, lai HSCz būtu iespējams saglabāt kā galveno klientu. Praksē daudzi piegādātāji noslēdza tā dēvēto preču apmaiņas nolīgumu, kurā par izejvielām, jo īpaši lūžņiem, maksāja ar tādiem gala izstrādājumiem kā tērauda loksnes, kas paredzētas tālākpārdošanai īpašiem tiešajiem lietotājiem. Uzņēmumi cieši uzraudzīja HSCz ražošanu un grāmatvedības uzskaiti un apmaiņā pret radušos risku pieprasīja ievērojamu darbības peļņu. |
| --- | --- |

(21)

TFS nodrošināja uzņēmumam HSCz tikai minimālo kapitālu PLN 50 000. Lai tirgū varētu darboties bez apgrozāmā kapitāla, HSCz par 15 dienām samazināja debitoru parādu maksājumu termiņu, bet kreditoru saņemamo summu maksājumu termiņu pagarināja uz laiku, kas pārsniedza 50 dienas. Tas bija iespējams, jo visi galvenie piegādātāji bija gatavi pieņemt šādus kreditēšanas noteikumus, lai HSCz būtu iespējams saglabāt kā galveno klientu. Praksē daudzi piegādātāji noslēdza tā dēvēto preču apmaiņas nolīgumu, kurā par izejvielām, jo īpaši lūžņiem, maksāja ar tādiem gala izstrādājumiem kā tērauda loksnes, kas paredzētas tālākpārdošanai īpašiem tiešajiem lietotājiem. Uzņēmumi cieši uzraudzīja HSCz ražošanu un grāmatvedības uzskaiti un apmaiņā pret radušos risku pieprasīja ievērojamu darbības peļņu.

| (22) | Papildu nodrošinājumu pieprasīja tikai par saistībām, kas izriet no Polijas elektroenerģijas operatora enerģētikas piegādātāja (Polskie Sieci Energetyczne S.A., še turpmāk “
  PSE
  ”). Uzņēmumam TFS lūdza parakstīt trīs garantijas līgumus – katru par PLN [...] miljoniem. Tie veido nodrošinājumu, kurā, no vienas puses, ir trīs parādzīmes, ar ko solīts samaksāt PLN [...] miljonus katru un, no otras puses, trīs deklarācijas par apņemšanos nekavējoties apmierināt prasījumus atbilstoši Polijas Civilprocesa kodam (777. pantam), tādējādi kopā nodrošinot PSE nodrošinājumu PLN [...] miljonu apmērā. 2002. gada 2. novembrī tika izdotas divas parādzīmes/garantijas, kuru summa bija PLN [...] miljoni katra un kuras bija spēkā līdz 2003. gada 30. jūnijam, savukārt vēl viena, kuras vērtība bija PLN [...] miljoni, tika izdota 2002. gada 30. decembrī un tai jābūt spēkā līdz 2005. gada 31. martam. HSCz par visām parādzīmēm un garantijām samaksāja fiksētu prēmiju PLN [...] apmērā, tādējādi attiecībā uz garantiju PLN [...] miljoni – apmēram 0,8 %. Nenomaksātie elektroenerģijas rēķini tomēr nekad nepārsniedza PLN [...] miljonus, ņemot vērā garantijas līgumā ietverto mehānismu, saskaņā ar kuru HSCz bija pienākums visas nenomaksātās summas atmaksāt 5 nedēļu laikā. |
| --- | --- |

(22)

Papildu nodrošinājumu pieprasīja tikai par saistībām, kas izriet no Polijas elektroenerģijas operatora enerģētikas piegādātāja (Polskie Sieci Energetyczne S.A., še turpmāk “
  PSE
  ”). Uzņēmumam TFS lūdza parakstīt trīs garantijas līgumus – katru par PLN [...] miljoniem. Tie veido nodrošinājumu, kurā, no vienas puses, ir trīs parādzīmes, ar ko solīts samaksāt PLN [...] miljonus katru un, no otras puses, trīs deklarācijas par apņemšanos nekavējoties apmierināt prasījumus atbilstoši Polijas Civilprocesa kodam (777. pantam), tādējādi kopā nodrošinot PSE nodrošinājumu PLN [...] miljonu apmērā. 2002. gada 2. novembrī tika izdotas divas parādzīmes/garantijas, kuru summa bija PLN [...] miljoni katra un kuras bija spēkā līdz 2003. gada 30. jūnijam, savukārt vēl viena, kuras vērtība bija PLN [...] miljoni, tika izdota 2002. gada 30. decembrī un tai jābūt spēkā līdz 2005. gada 31. martam. HSCz par visām parādzīmēm un garantijām samaksāja fiksētu prēmiju PLN [...] apmērā, tādējādi attiecībā uz garantiju PLN [...] miljoni – apmēram 0,8 %. Nenomaksātie elektroenerģijas rēķini tomēr nekad nepārsniedza PLN [...] miljonus, ņemot vērā garantijas līgumā ietverto mehānismu, saskaņā ar kuru HSCz bija pienākums visas nenomaksātās summas atmaksāt 5 nedēļu laikā.

3.   Huta Częstochowa pārstrukturēšana

a)   Polijas tērauda nozares pārstrukturēšana

| (23) | Polijas Ministru padome 1998. gada jūnijā pieņēma pirmo Polijas dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programmu. 2001. gadā to aktualizēja un papildināja ar 2001. gada 24. augusta Likumu par dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanu (7), kas bija Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas juridiskais pamats. |
| --- | --- |

(23)

Polijas Ministru padome 1998. gada jūnijā pieņēma pirmo Polijas dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas programmu. 2001. gadā to aktualizēja un papildināja ar 2001. gada 24. augusta Likumu par dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanu (7), kas bija Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas juridiskais pamats.

| (24) | Polijas Ministru padome 2002. gada 5. novembrī apstiprināja pirmās pārstrukturēšanas programmas izmainīšanu, ko nodēvēja par Polijas dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas un attīstības plānu līdz 2006. gadam (še turpmāk – “valsts pārstrukturēšanas programma” vai “VPP”). Šis plāns būtībā ļauj laika posmā no 1997. līdz 2006. gadam piešķirt Polijas tērauda rūpniecībai pārstrukturēšanai paredzētu valsts atbalstu saistībā ar pārstrukturēšanu par maksimālo summu PLN 3,387 miljardi (EUR 713 miljoni). |
| --- | --- |

(24)

Polijas Ministru padome 2002. gada 5. novembrī apstiprināja pirmās pārstrukturēšanas programmas izmainīšanu, ko nodēvēja par Polijas dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanas un attīstības plānu līdz 2006. gadam (še turpmāk – “valsts pārstrukturēšanas programma” vai “VPP”). Šis plāns būtībā ļauj laika posmā no 1997. līdz 2006. gadam piešķirt Polijas tērauda rūpniecībai pārstrukturēšanai paredzētu valsts atbalstu saistībā ar pārstrukturēšanu par maksimālo summu PLN 3,387 miljardi (EUR 713 miljoni).

| (25) | VPP ir iekļauta informācija, ka Polijā ir 17 tērauda ražošanas uzņēmumi. Izšķir trīs grupas. Pirmajā grupā ir astoņi uzņēmumi, kas saņem valsts atbalstu atbilstoši VPP. Lielākā daļa atbalsta tika izmantota četru lielāko tērauda ražošanas objektu apvienošanai Polijā, kurus apvienoja ar valsts lielāko tērauda ražotāju Polskie Huty Stali S.A (še turpmāk – “
  PHS
  ”), ko šobrīd dēvē par Mittal Steel Poland (še turpmāk – “
  MSP
  ”), pēc tam to pārdeva LNM holdingiem (8), kas nesen tika pārveidots par Mittal Steel
   (9). Otrajā grupā ir seši uzņēmumi, kurus neiekļāva pārstrukturēšanas programmā, jo tērauda ražošana nebija to pamata uzņēmējdarbība vai arī tie nesaņēma atbalstu. Trešajā grupā ir trīs uzņēmumi, kuri bija saņēmuši atbalstu, bet kuri pa to laiku jau bija uzsākuši bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(25)

VPP ir iekļauta informācija, ka Polijā ir 17 tērauda ražošanas uzņēmumi. Izšķir trīs grupas. Pirmajā grupā ir astoņi uzņēmumi, kas saņem valsts atbalstu atbilstoši VPP. Lielākā daļa atbalsta tika izmantota četru lielāko tērauda ražošanas objektu apvienošanai Polijā, kurus apvienoja ar valsts lielāko tērauda ražotāju Polskie Huty Stali S.A (še turpmāk – “
  PHS
  ”), ko šobrīd dēvē par Mittal Steel Poland (še turpmāk – “
  MSP
  ”), pēc tam to pārdeva LNM holdingiem (8), kas nesen tika pārveidots par Mittal Steel
   (9). Otrajā grupā ir seši uzņēmumi, kurus neiekļāva pārstrukturēšanas programmā, jo tērauda ražošana nebija to pamata uzņēmējdarbība vai arī tie nesaņēma atbalstu. Trešajā grupā ir trīs uzņēmumi, kuri bija saņēmuši atbalstu, bet kuri pa to laiku jau bija uzsākuši bankrota procedūru.

| (26) | HCz bija minēts trešajā grupā. Ņemot vērā pieteikumu par HCz bankrota procedūras uzsākšanu, valsts pārstrukturēšanas programmā attiecībā uz HCz tika secināts, ka rūpnīca “turpmāk tiks pārstrukturēta, to likvidējot.” (3.1.2. un 5.1. punkts). Patiesībā 3.1.3.3. punktā HCz ir minēta kā viena no rūpnīcām, “attiecībā uz kuru bija uzsākta bankrota procedūra”, un norādīts, ka to patlaban pārvalda “pilnvarots administrators”. VPP 5.4.2. punktā ir paskaidrots, ka “lai veiktu HCz pārstrukturēšanu, tam būtu jāpiešķir valsts atbalsts PLN 1 miljarda apmērā. Arī tad rezultāti neatbilstu gaidītajam. Šādos apstākļos uzņēmumu pārstrukturē, izmantojot likvidāciju, un tā ražošanas līdzekļus administrē HSCz, kurš turpina HCz aizsākto ražošanu bez pārstrukturēšanai piešķirtā valsts atbalsta. Neviens valsts atbalsta saņēmējs nepārņem HCz aktīvus (3.1.3.1. punkts)”. |
| --- | --- |

(26)

HCz bija minēts trešajā grupā. Ņemot vērā pieteikumu par HCz bankrota procedūras uzsākšanu, valsts pārstrukturēšanas programmā attiecībā uz HCz tika secināts, ka rūpnīca “turpmāk tiks pārstrukturēta, to likvidējot.” (3.1.2. un 5.1. punkts). Patiesībā 3.1.3.3. punktā HCz ir minēta kā viena no rūpnīcām, “attiecībā uz kuru bija uzsākta bankrota procedūra”, un norādīts, ka to patlaban pārvalda “pilnvarots administrators”. VPP 5.4.2. punktā ir paskaidrots, ka “lai veiktu HCz pārstrukturēšanu, tam būtu jāpiešķir valsts atbalsts PLN 1 miljarda apmērā. Arī tad rezultāti neatbilstu gaidītajam. Šādos apstākļos uzņēmumu pārstrukturē, izmantojot likvidāciju, un tā ražošanas līdzekļus administrē HSCz, kurš turpina HCz aizsākto ražošanu bez pārstrukturēšanai piešķirtā valsts atbalsta. Neviens valsts atbalsta saņēmējs nepārņem HCz aktīvus (3.1.3.1. punkts)”.

| (27) | Valsts pārstrukturēšanas programmu iesniedza Eiropas Savienībai. To pabeidza 2003. gada 25. martā pēc intensīva dialoga ar Komisiju. Pēc novērtēšanas Komisija izvirzīja priekšlikumu Padomes lēmumam, lai atbilstoši Eiropas līgumam (kas sākotnēji bija spēkā tikai līdz 1997. gadam) labvēlības periodu valsts atbalsta piešķiršanai Polijas tērauda rūpniecībai pagarinātu līdz 2003. gada beigām ar noteikumu, lai līdz 2006. gadam tiktu panākta dzīvotspēja, un Padome 2003. gada jūlijā šo lēmumu apstiprināja (10). |
| --- | --- |

(27)

Valsts pārstrukturēšanas programmu iesniedza Eiropas Savienībai. To pabeidza 2003. gada 25. martā pēc intensīva dialoga ar Komisiju. Pēc novērtēšanas Komisija izvirzīja priekšlikumu Padomes lēmumam, lai atbilstoši Eiropas līgumam (kas sākotnēji bija spēkā tikai līdz 1997. gadam) labvēlības periodu valsts atbalsta piešķiršanai Polijas tērauda rūpniecībai pagarinātu līdz 2003. gada beigām ar noteikumu, lai līdz 2006. gadam tiktu panākta dzīvotspēja, un Padome 2003. gada jūlijā šo lēmumu apstiprināja (10).

| (28) | Tādējādi ES ļāva Polijai, atkāpjoties no saviem noteikumiem, piešķirt tērauda rūpniecībai pārstrukturēšanas atbalstu (11). Galvenie VPP konstatējumi tika iekļauti Pievienošanās līguma 8. protokolā par Polijas tērauda rūpniecības restrukturizāciju. Ar 8. protokolu pieņem valsts atbalsta piešķiršanu astoņiem norādītajiem uzņēmumiem (bet ne HCz) par maksimālo summu PLN 3,387 miljardi. No otras puses, 8. protokolā ir uzsvērts, ka papildu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana Polijas tērauda rūpniecībai nav atļauta. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi ES ļāva Polijai, atkāpjoties no saviem noteikumiem, piešķirt tērauda rūpniecībai pārstrukturēšanas atbalstu (11). Galvenie VPP konstatējumi tika iekļauti Pievienošanās līguma 8. protokolā par Polijas tērauda rūpniecības restrukturizāciju. Ar 8. protokolu pieņem valsts atbalsta piešķiršanu astoņiem norādītajiem uzņēmumiem (bet ne HCz) par maksimālo summu PLN 3,387 miljardi. No otras puses, 8. protokolā ir uzsvērts, ka papildu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršana Polijas tērauda rūpniecībai nav atļauta.

b)   2002. gada 30. oktobra likums

| (29) | 2002. gada 30. oktobrī, drīz pēc tam, kad HCz bija iesniedzis maksātnespējas pieteikumu, tika pieņemts darba tirgum ļoti nozīmīgs Likums par valsts atbalstu uzņēmējiem (2003. gada novembrī (12) to grozīja un še turpmāk – “2002. gada 30. oktobra likums”) (13). Tas dod iespēju uzņēmumiem veikt pārstrukturēšanas procedūru, lai izvairītos no likvidācijas. Tālab ar šo likumu tika ieviesta jauna pieeja pārstrukturēšanai, jo tas paredz valsts parāda pārstrukturēšanu (proti, daļēju norakstīšanu), ko līdz tam brīdim bija iespējams tikai atlikt uz vēlāku laiku vai pagarināt. |
| --- | --- |

(29)

2002. gada 30. oktobrī, drīz pēc tam, kad HCz bija iesniedzis maksātnespējas pieteikumu, tika pieņemts darba tirgum ļoti nozīmīgs Likums par valsts atbalstu uzņēmējiem (2003. gada novembrī (12) to grozīja un še turpmāk – “2002. gada 30. oktobra likums”) (13). Tas dod iespēju uzņēmumiem veikt pārstrukturēšanas procedūru, lai izvairītos no likvidācijas. Tālab ar šo likumu tika ieviesta jauna pieeja pārstrukturēšanai, jo tas paredz valsts parāda pārstrukturēšanu (proti, daļēju norakstīšanu), ko līdz tam brīdim bija iespējams tikai atlikt uz vēlāku laiku vai pagarināt.

| (30) | Uzņēmums, kuram piemēro likumā noteikto procedūru, saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 7. panta 1. punktu bankrota gadījumā saņem aizsardzību no pārstrukturēšanas uzsākšanas brīža līdz brīdim, kad tā ir pabeigta vai izbeigta. Pārstrukturēšana jāpabeidz 24 mēnešu laikā pēc pārstrukturēšanas lēmuma pieņemšanas (2002. gada 30. oktobra likuma 19. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(30)

Uzņēmums, kuram piemēro likumā noteikto procedūru, saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 7. panta 1. punktu bankrota gadījumā saņem aizsardzību no pārstrukturēšanas uzsākšanas brīža līdz brīdim, kad tā ir pabeigta vai izbeigta. Pārstrukturēšana jāpabeidz 24 mēnešu laikā pēc pārstrukturēšanas lēmuma pieņemšanas (2002. gada 30. oktobra likuma 19. panta 2. punkts).

| (31) | 2002. gada 30. oktobra likums paredz tādu komercsaistību finansiālu pārstrukturēšanu, kas datētas ar laika posmu līdz 2002. gada jūlijam, kā arī tādu valsts saistību finansiālu pārstrukturēšanu, kas datētas ar laiku līdz 2002. gada jūnija beigām (2002. gada 30. oktobra likuma 3. pants, pēdējais termiņš tika pagarināts uz vēl vienu gadu). Privāto saistību privātās finanšu pārstrukturēšanas pamatā ir pārstrukturēšanas nolīgums, kurš jāapstiprina vismaz 50 % kreditoru (saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 4. nodaļu), savukārt valsts saistības varētu daļēji norakstīt saskaņā ar lēmumu par pārstrukturēšanu, ko pieņēma Polijas Rūpniecības attīstības aģentūras (Agencja Rozwoju Przemyslu S.A., še turpmāk – “
  ARP
  ”), kas atbilstoši minētajam likumam (tā 5. nodaļai) atbild par uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzību, priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

(31)

2002. gada 30. oktobra likums paredz tādu komercsaistību finansiālu pārstrukturēšanu, kas datētas ar laika posmu līdz 2002. gada jūlijam, kā arī tādu valsts saistību finansiālu pārstrukturēšanu, kas datētas ar laiku līdz 2002. gada jūnija beigām (2002. gada 30. oktobra likuma 3. pants, pēdējais termiņš tika pagarināts uz vēl vienu gadu). Privāto saistību privātās finanšu pārstrukturēšanas pamatā ir pārstrukturēšanas nolīgums, kurš jāapstiprina vismaz 50 % kreditoru (saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 4. nodaļu), savukārt valsts saistības varētu daļēji norakstīt saskaņā ar lēmumu par pārstrukturēšanu, ko pieņēma Polijas Rūpniecības attīstības aģentūras (Agencja Rozwoju Przemyslu S.A., še turpmāk – “
  ARP
  ”), kas atbilstoši minētajam likumam (tā 5. nodaļai) atbild par uzņēmumu pārstrukturēšanas uzraudzību, priekšsēdētājs.

| (32) | Turklāt ar 2003. gada 14. novembra grozījumu, kas bija noteikts minētā likuma 5.a nodaļā, ieviesa iespēju no publiskajiem prasījumiem atgūt zināmu naudas summu, pamatojoties uz īpašu pārstrukturēšanas shēmu, saskaņā ar kuru saņēmējs no nodrošinājumu brīvus aktīvus vismaz 25 % apmērā no parādu vērtības nodod uzņēmumam ARP (Operatoram). Pēc tam šos aktīvus pārdod, lai atmaksātu valsts sektora kreditoriem (2002. gada 30. oktobra likuma 32.d pants). Valsts sektora kreditoriem tomēr pārstrukturēšanas shēma ir jāapstiprina (2002. gada 30. oktobra likuma 32.h pants). |
| --- | --- |

(32)

Turklāt ar 2003. gada 14. novembra grozījumu, kas bija noteikts minētā likuma 5.a nodaļā, ieviesa iespēju no publiskajiem prasījumiem atgūt zināmu naudas summu, pamatojoties uz īpašu pārstrukturēšanas shēmu, saskaņā ar kuru saņēmējs no nodrošinājumu brīvus aktīvus vismaz 25 % apmērā no parādu vērtības nodod uzņēmumam ARP (Operatoram). Pēc tam šos aktīvus pārdod, lai atmaksātu valsts sektora kreditoriem (2002. gada 30. oktobra likuma 32.d pants). Valsts sektora kreditoriem tomēr pārstrukturēšanas shēma ir jāapstiprina (2002. gada 30. oktobra likuma 32.h pants).

| (33) | Minētā likuma 5.a nodaļa un īpašā pārstrukturēšanas shēma attiecas arī uz pārstrukturējamu prasījumu pagaidu un materiālo darbības jomu. Prasījumi saglabājas pārstrukturējami vēl uz vienu gadu (līdz 2003. gada 30. jūnijam), un tie var aptvert dažādākus valsts parādu veidus atbilstoši minētā likuma 32.a panta 1. punktam (14). |
| --- | --- |

(33)

Minētā likuma 5.a nodaļa un īpašā pārstrukturēšanas shēma attiecas arī uz pārstrukturējamu prasījumu pagaidu un materiālo darbības jomu. Prasījumi saglabājas pārstrukturējami vēl uz vienu gadu (līdz 2003. gada 30. jūnijam), un tie var aptvert dažādākus valsts parādu veidus atbilstoši minētā likuma 32.a panta 1. punktam (14).

c)   Huta Częstochowa pārstrukturēšanas process

| (34) | HCz2003. gada 21. janvārī pieteicās ARP, ka tam var piemērot pārstrukturēšanu atbilstoši 2002. gada 30. oktobra likumam. ARP prezidents 2003. gada 21. februārī pieteikumu pieņēma un uzdeva sākt pārstrukturēšanas procedūras atbilstoši minētā likuma 10. panta 1. punktam, kas bankrota gadījumā uzņēmumam HCz paredzēja aizsardzību. |
| --- | --- |

(34)

HCz2003. gada 21. janvārī pieteicās ARP, ka tam var piemērot pārstrukturēšanu atbilstoši 2002. gada 30. oktobra likumam. ARP prezidents 2003. gada 21. februārī pieteikumu pieņēma un uzdeva sākt pārstrukturēšanas procedūras atbilstoši minētā likuma 10. panta 1. punktam, kas bankrota gadījumā uzņēmumam HCz paredzēja aizsardzību.

| (35) | HCz2003. gada 18. aprīlī iesniedza ARP pārstrukturēšanas plānu. Tā pamatā bija doma par HCz aktīvu sadalīšanu ražošanas un citos līdzekļos un par ražošanas līdzekļu pārdošanu kādam privātam investoram. ARP2003. gada 2. jūlijā pārstrukturēšanas plānu apstiprināja. Pēc tam to iesniedza Konkurences un patērētāju aizsardzības birojam (še turpmāk – “
  OCCP”), kas 2003. gada 25. jūlijā to pieņēma ar nosacījumu, ka netiek sniegts pārstrukturēšanas atbalsts (15). |
| --- | --- |

(35)

HCz2003. gada 18. aprīlī iesniedza ARP pārstrukturēšanas plānu. Tā pamatā bija doma par HCz aktīvu sadalīšanu ražošanas un citos līdzekļos un par ražošanas līdzekļu pārdošanu kādam privātam investoram. ARP2003. gada 2. jūlijā pārstrukturēšanas plānu apstiprināja. Pēc tam to iesniedza Konkurences un patērētāju aizsardzības birojam (še turpmāk – “
  OCCP”), kas 2003. gada 25. jūlijā to pieņēma ar nosacījumu, ka netiek sniegts pārstrukturēšanas atbalsts (15).

| (36) | ARP priekšsēdētājs 2003. gada 7. augustā atbilstoši 2002. gada 30. oktobra likuma 10. panta 4. punktam pieņēma lēmumu par pārstrukturēšanu. 2003. gada oktobrī pārstrukturēšanas plānu izmainīja, ņemot vērā OCCP izvirzītās prasības. 2003. gada 1. decembrī to pieņēma ARP, kas izmainīja sākotnējo lēmumu par pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(36)

ARP priekšsēdētājs 2003. gada 7. augustā atbilstoši 2002. gada 30. oktobra likuma 10. panta 4. punktam pieņēma lēmumu par pārstrukturēšanu. 2003. gada oktobrī pārstrukturēšanas plānu izmainīja, ņemot vērā OCCP izvirzītās prasības. 2003. gada 1. decembrī to pieņēma ARP, kas izmainīja sākotnējo lēmumu par pārstrukturēšanu.

| (37) | ARP priekšsēdētājs 2004. gada 30. aprīlī izdeva vēl vienu lēmumu, ar ko grozīja lēmumu par pārstrukturēšanu. Tā pamatā bija aktualizēts 2004. gada 26. aprīļa uzņēmējdarbības plāns. Plāns bija jāgroza, lai ņemtu vērā 2002. gada 30. oktobra likuma izmaiņas, un grozījumos bija izklāstīts sīkāks aktīvu pārdalīšanas apraksts (16). |
| --- | --- |

(37)

ARP priekšsēdētājs 2004. gada 30. aprīlī izdeva vēl vienu lēmumu, ar ko grozīja lēmumu par pārstrukturēšanu. Tā pamatā bija aktualizēts 2004. gada 26. aprīļa uzņēmējdarbības plāns. Plāns bija jāgroza, lai ņemtu vērā 2002. gada 30. oktobra likuma izmaiņas, un grozījumos bija izklāstīts sīkāks aktīvu pārdalīšanas apraksts (16).

d)   Huta Częstochowa kreditori

| (38) | Pārstrukturēšanas plānā ir izdalītas vairākas kreditoru grupas, kam pamatā ir saistību tiesiskais raksturs. |
| --- | --- |

(38)

Pārstrukturēšanas plānā ir izdalītas vairākas kreditoru grupas, kam pamatā ir saistību tiesiskais raksturs.

| (39) | Pirmajā grupā ietilpt valsts iestāžu parādi (kuru summas aprēķinātas 2003. gada 30. jūnijā), ko veido:
  (Zakład Ubezpieczeń Społecznych, še turpmāk – “
  ZUS
  ”) sociālās apdrošināšanas iemaksas apmēram PLN [...] miljonu apmērā ([...] miljoni, kuriem ir pārstrukturējams raksturs, un [...] miljoni, kuriem ir nepārstrukturējams raksturs);






  — | īpašuma nodoklis (Čenstohovas pašvaldībai) PLN [...] miljonu apmērā; |
| --- | --- | --- |

(39)

Pirmajā grupā ietilpt valsts iestāžu parādi (kuru summas aprēķinātas 2003. gada 30. jūnijā), ko veido:

(Zakład Ubezpieczeń Społecznych, še turpmāk – “
  ZUS
  ”) sociālās apdrošināšanas iemaksas apmēram PLN [...] miljonu apmērā ([...] miljoni, kuriem ir pārstrukturējams raksturs, un [...] miljoni, kuriem ir nepārstrukturējams raksturs);

—

īpašuma nodoklis (Čenstohovas pašvaldībai) PLN [...] miljonu apmērā;

| — | vides maksa (Silēzijas vojevodistei (reģionālajai vienībai)) PLN [...] miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

vides maksa (Silēzijas vojevodistei (reģionālajai vienībai)) PLN [...] miljonu apmērā;

| — | aizdevums, ko izsniedzis Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (Darbiniekiem garantēto pabalstu fonds, še turpmāk “
  FGŚP
  ”), PLN [...] miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

aizdevums, ko izsniedzis Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych (Darbiniekiem garantēto pabalstu fonds, še turpmāk “
  FGŚP
  ”), PLN [...] miljonu apmērā;

| — | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Valsts invalīdu rehabilitācijas fonds, še turpmāk – “
  PFRON
  ”) maksājumi PLN [...] miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Valsts invalīdu rehabilitācijas fonds, še turpmāk – “
  PFRON
  ”) maksājumi PLN [...] miljonu apmērā;

| — | saistības Čenstohovas pilsētas padomei PLN [...] miljonu apmērā, un |
| --- | --- |

—

saistības Čenstohovas pilsētas padomei PLN [...] miljonu apmērā, un

| — | PVN un citi nodokļi (Urząd Skarbowy (še turpmāk – “Nodokļu iestāde”)) PLN [...] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

—

PVN un citi nodokļi (Urząd Skarbowy (še turpmāk – “Nodokļu iestāde”)) PLN [...] miljonu apmērā.

Tādējādi valsts iestāžu kreditori ir ZUS, FGŚP un PFRON, kas pieskaitāmi Ekonomikas un darbaspēka ministrijai, Čenstohovas pašvaldībai, ieskaitot Nodokļu iestādi, pilsētas padomi, un Silēzijas vojevodistei. Turklāt vairākām citām pašvaldībām, piemēram, Poraj pašvaldībai, bija mazāki prasījumi.

| (40) | Otrajā grupā ir komercprasījumi (kuru summas aprēķinātas 2003. gada 30. septembrī), kas iedalāmi valsts sektora kreditoru un privāto kreditoru prasījumos. Pirmās apakšgrupas prasījumiem (še turpmāk – “valsts sektora komerckreditori”) pieskaitāmi prasījumi, kurus iesnieguši šādi kreditori:






  — | PSE (PLN [...] miljoni); |
| --- | --- | --- |

(40)

Otrajā grupā ir komercprasījumi (kuru summas aprēķinātas 2003. gada 30. septembrī), kas iedalāmi valsts sektora kreditoru un privāto kreditoru prasījumos. Pirmās apakšgrupas prasījumiem (še turpmāk – “valsts sektora komerckreditori”) pieskaitāmi prasījumi, kurus iesnieguši šādi kreditori:

—

PSE (PLN [...] miljoni);

| — | Čenstohovas elektroenerģijas piegādātājs (Zakład Energetyczny Częstochowa S.A, še turpmāk – “
  Zakład Energetyczny
  ”, PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

Čenstohovas elektroenerģijas piegādātājs (Zakład Energetyczny Częstochowa S.A, še turpmāk – “
  Zakład Energetyczny
  ”, PLN [...] miljoni);

| — | ARP (PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

ARP (PLN [...] miljoni);

| — | Polijas Valsts dzelzceļš (PKP Dyrekcja Generalna S.A., še turpmāk – “
  PKP
  ”, PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

Polijas Valsts dzelzceļš (PKP Dyrekcja Generalna S.A., še turpmāk – “
  PKP
  ”, PLN [...] miljoni);

| — | Polijas naftas un gāzes ieguves uzņēmums (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A., še turpmāk – “
  PGNiG
  ”, PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

Polijas naftas un gāzes ieguves uzņēmums (Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A., še turpmāk – “
  PGNiG
  ”, PLN [...] miljoni);

| — | ogļu tirdzniecības uzņēmums (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A, še turpmāk – “
  CZW Węglozbyt
  ”, PLN [...] miljoni), un |
| --- | --- |

—

ogļu tirdzniecības uzņēmums (Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A, še turpmāk – “
  CZW Węglozbyt
  ”, PLN [...] miljoni), un

| — | ogļu ražošanas uzņēmums (Kompania Węglowa Sp. z o.o, PLN [...] miljoni). |
| --- | --- |

—

ogļu ražošanas uzņēmums (Kompania Węglowa Sp. z o.o, PLN [...] miljoni).

| (41) | Otrajā un arī trešajā grupā cita starpā ir šādi privātie kreditori (kuru prasījumu summas aprēķinātas 2003. gada 30. septembrī):






  — | Kredyt Bank S.A. (PLN [...] miljoni); |
| --- | --- | --- |

(41)

Otrajā un arī trešajā grupā cita starpā ir šādi privātie kreditori (kuru prasījumu summas aprēķinātas 2003. gada 30. septembrī):

—

Kredyt Bank S.A. (PLN [...] miljoni);

| — | ING Bank Slaski S.A., (še turpmāk – “
  ING BSK
  ”, PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

ING Bank Slaski S.A., (še turpmāk – “
  ING BSK
  ”, PLN [...] miljoni);

| — | BPK Logo (PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

BPK Logo (PLN [...] miljoni);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A., (še turpmāk – “
  BPH
  ”, PLN [...] miljoni); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A., (še turpmāk – “
  BPH
  ”, PLN [...] miljoni);

| — | CityBank Handlowy S.A (PLN [...] miljoni), un |
| --- | --- |

—

CityBank Handlowy S.A (PLN [...] miljoni), un

| — | Bank Millenium S.A (PLN [...] miljoni). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A (PLN [...] miljoni).

e)   Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi

| (42) | Pārstrukturēšanas plāns paredz šīs saistības finansiāli pārstrukturēt, aktīvus sadalot trijiem uzņēmumiem.






  (1) | Uzņēmums Majątek Hutniczy sp. z o.o. (še turpmāk – “
  MH
  ”) saņems tērauda [ražošanas] līdzekļus. Uzņēmuma akcijas tiks izsniegtas apmaiņā pret komerciāliem debitoru parādiem, un pēc tam kreditori (iespējams līdz ar HSCz pārdošanu, ko veiks TFS) tās pārdos kādam stratēģiskajam investoram. |
| --- | --- | --- |

(42)

Pārstrukturēšanas plāns paredz šīs saistības finansiāli pārstrukturēt, aktīvus sadalot trijiem uzņēmumiem.

(1)

Uzņēmums Majątek Hutniczy sp. z o.o. (še turpmāk – “
  MH
  ”) saņems tērauda [ražošanas] līdzekļus. Uzņēmuma akcijas tiks izsniegtas apmaiņā pret komerciāliem debitoru parādiem, un pēc tam kreditori (iespējams līdz ar HSCz pārdošanu, ko veiks TFS) tās pārdos kādam stratēģiskajam investoram.

| (2) | Uzņēmums Operator Sp. z o. o. (še turpmāk – “Operators”) saņems atsevišķus ar ražošanu nesaistītus aktīvus (proti, ar tērauda ražošanu nesaistītus aktīvus), lai nomaksātu pārstrukturējamos valsts sektora debitoru parādus. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Operator Sp. z o. o. (še turpmāk – “Operators”) saņems atsevišķus ar ražošanu nesaistītus aktīvus (proti, ar tērauda ražošanu nesaistītus aktīvus), lai nomaksātu pārstrukturējamos valsts sektora debitoru parādus.

| (3) | Uzņēmums Regionalny Fundusz Gospodarczy (Reģionālais ekonomikas fonds, še turpmāk – “
  RFG
  ”) ar jaunu vārdu būs HCz tiesību pārņēmējs. Lai nomaksātu atlikušos parādus (galvenokārt nepārstrukturējamus valsts sektora debitoru parādus), tas stratēģiskajam investoram pārdos lielāko daļu meitas uzņēmumu, ieskaitot cauruļu un koksēšanas cehu. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums Regionalny Fundusz Gospodarczy (Reģionālais ekonomikas fonds, še turpmāk – “
  RFG
  ”) ar jaunu vārdu būs HCz tiesību pārņēmējs. Lai nomaksātu atlikušos parādus (galvenokārt nepārstrukturējamus valsts sektora debitoru parādus), tas stratēģiskajam investoram pārdos lielāko daļu meitas uzņēmumu, ieskaitot cauruļu un koksēšanas cehu.

(1)   MH – un komercprasījumu apmierināšana

| (43) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu kreditoriem, kuriem ir komercprasījumi, apmaiņā pret viņu prasījumiem piedāvā tērauda ražošanas līdzekļus. Tāpēc tie parāda vietā saņem tāda jaunizveidota meitas uzņēmuma MH akcijas, kuram piederēs visas tērauda ražošanas rūpnīcas, plākšņu rūpnīcas iekārtas un administratīvā ēka. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu kreditoriem, kuriem ir komercprasījumi, apmaiņā pret viņu prasījumiem piedāvā tērauda ražošanas līdzekļus. Tāpēc tie parāda vietā saņem tāda jaunizveidota meitas uzņēmuma MH akcijas, kuram piederēs visas tērauda ražošanas rūpnīcas, plākšņu rūpnīcas iekārtas un administratīvā ēka.

| (44) | Aktīvu vērtību noteica, pamatojoties uz Polijas likumdošanu par valstij piederošiem uzņēmumiem, saskaņā ar kuru pirms pārdošanas jāveic aktīvu novērtēšana. Tāpēc 2003. gada augustā uzņēmums ATEST
   (17) veica domnu novērtēšanu, kuras rezultātā vērtību noteica PLN [...] miljonu apmērā. Uzņēmums PROFCEN w Częstochowie velmēšanas ceha vērtību noteica PLN [...] miljonu apmērā. Tomēr, ņemot vērā to, ka šos vērtējumus apšaubīja komerckreditori, kuri apgalvoja, ka, pamatojoties uz izmantoto metodi, tie ir pārāk optimistiski, ATEST veica vēl vienu novērtējumu, izmantojot diskontēto velmēšanas ceha un domnas ģenerēto naudas plūsmu (DNP), tādējādi 2003. gada decembrī aktīvi tika novērtēti PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt izmantojot šveiciešu metodi (2/3 DNP, 1/3 aktīvu novērtējums), novērtējuma rezultātā iegūtā vērtība bija PLN [...] miljoni. Šo vērtību 2003. gada decembrī vairāk vai mazāk apstiprināja LNM piedāvājums, kurā šie aktīvi bija novērtēti PLN [...] miljonu apmērā un kas 2003. gada beigās tika labots uz PLN [...] miljoniem (tomēr 2005. gada martā, ņemot vērā tērauda cenu ievērojamo pieaugumu, vērtība bija gandrīz divkāršojusies un sasniedza PLN [...600 līdz 650] miljonus). |
| --- | --- |

(44)

Aktīvu vērtību noteica, pamatojoties uz Polijas likumdošanu par valstij piederošiem uzņēmumiem, saskaņā ar kuru pirms pārdošanas jāveic aktīvu novērtēšana. Tāpēc 2003. gada augustā uzņēmums ATEST
   (17) veica domnu novērtēšanu, kuras rezultātā vērtību noteica PLN [...] miljonu apmērā. Uzņēmums PROFCEN w Częstochowie velmēšanas ceha vērtību noteica PLN [...] miljonu apmērā. Tomēr, ņemot vērā to, ka šos vērtējumus apšaubīja komerckreditori, kuri apgalvoja, ka, pamatojoties uz izmantoto metodi, tie ir pārāk optimistiski, ATEST veica vēl vienu novērtējumu, izmantojot diskontēto velmēšanas ceha un domnas ģenerēto naudas plūsmu (DNP), tādējādi 2003. gada decembrī aktīvi tika novērtēti PLN [...] miljonu apmērā. Turklāt izmantojot šveiciešu metodi (2/3 DNP, 1/3 aktīvu novērtējums), novērtējuma rezultātā iegūtā vērtība bija PLN [...] miljoni. Šo vērtību 2003. gada decembrī vairāk vai mazāk apstiprināja LNM piedāvājums, kurā šie aktīvi bija novērtēti PLN [...] miljonu apmērā un kas 2003. gada beigās tika labots uz PLN [...] miljoniem (tomēr 2005. gada martā, ņemot vērā tērauda cenu ievērojamo pieaugumu, vērtība bija gandrīz divkāršojusies un sasniedza PLN [...600 līdz 650] miljonus).

| (45) | Komerckreditori 2003. gada 13. oktobrī parakstīja vienošanos par to viņu parādu pārstrukturēšanu, kas bija radušies līdz 2002. gada jūnijam (dēvēta arī par ugoda un še turpmāk – “Kreditoru vienošanās”), un tā stājās spēkā 2003. gada 9. decembrī. Par pamatu ņemot MH aktīvu bilances vērtību, proti, PLN 320 miljonus, pirmkārt, saskaņā ar vienošanos šo komerckreditoru prasījumi, kuras bija spēkā 2002. gada 30. jūnijā, jānokārto, daļēji tos pārvēršot 80,44 % uzņēmuma MH akciju. No tiem 72,47 % akciju tika samaksātas proporcionāli esošajiem komerckreditoru prasījumiem, bet 7,97 % –proporcionāli esošajiem kreditoru apgrūtinājumiem. Tādējādi norakstītās parādsaistības 2003. gadā sastādīja aptuveni 60 % un 2005. gadā – apmēram 30 %. |
| --- | --- |

(45)

Komerckreditori 2003. gada 13. oktobrī parakstīja vienošanos par to viņu parādu pārstrukturēšanu, kas bija radušies līdz 2002. gada jūnijam (dēvēta arī par ugoda un še turpmāk – “Kreditoru vienošanās”), un tā stājās spēkā 2003. gada 9. decembrī. Par pamatu ņemot MH aktīvu bilances vērtību, proti, PLN 320 miljonus, pirmkārt, saskaņā ar vienošanos šo komerckreditoru prasījumi, kuras bija spēkā 2002. gada 30. jūnijā, jānokārto, daļēji tos pārvēršot 80,44 % uzņēmuma MH akciju. No tiem 72,47 % akciju tika samaksātas proporcionāli esošajiem komerckreditoru prasījumiem, bet 7,97 % –proporcionāli esošajiem kreditoru apgrūtinājumiem. Tādējādi norakstītās parādsaistības 2003. gadā sastādīja aptuveni 60 % un 2005. gadā – apmēram 30 %.

| (46) | Otrkārt, saskaņā ar kreditoru vienošanos atlikušie 19,56 % MH akciju RFG jāizmanto, lai, no vienas puses, līdz vienošanās spēkā stāšanās dienai, t.i., līdz 2003. gada 9. decembrim pilnībā samaksātu procentus par saistībām, kas bija spēkā līdz 2002. gada jūnijam (pēc tam saskaņā ar kreditoru vienošanos no tām atsakās), un, no otras puses, lai nokārtotu pēc 2002. gada jūnija radušās saistības, kā arī samaksātu attiecīgos procentus. |
| --- | --- |

(46)

Otrkārt, saskaņā ar kreditoru vienošanos atlikušie 19,56 % MH akciju RFG jāizmanto, lai, no vienas puses, līdz vienošanās spēkā stāšanās dienai, t.i., līdz 2003. gada 9. decembrim pilnībā samaksātu procentus par saistībām, kas bija spēkā līdz 2002. gada jūnijam (pēc tam saskaņā ar kreditoru vienošanos no tām atsakās), un, no otras puses, lai nokārtotu pēc 2002. gada jūnija radušās saistības, kā arī samaksātu attiecīgos procentus.

| (47) | Vēlāk kreditoru vienošanās tika vairākkārt grozīta, lai izmainītu termiņu, kurā iesaistītajiem kreditoriem jāsaņem MH akcijas, un grafiku, kādā saņemami stratēģisko investoru piedāvājumi attiecībā uz MH. |
| --- | --- |

(47)

Vēlāk kreditoru vienošanās tika vairākkārt grozīta, lai izmainītu termiņu, kurā iesaistītajiem kreditoriem jāsaņem MH akcijas, un grafiku, kādā saņemami stratēģisko investoru piedāvājumi attiecībā uz MH.

| (48) | Sākotnēji kreditoru vienošanos noslēdza kreditori, kuriem pienācās 54 % no attiecīgajām parādsaistībām, starp tiem valsts sektora komerckreditori PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP, PGNiG un privātie kreditori BPH Bank un BPK Logo. Kredyt Bank, ING, Citibank Handlowy un Bank Millenium, kā arī CZW Weglozbyt un Kompania Weglowa sākotnēji tai nepiekrita. Tomēr saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 23. panta 2. punktu vienošanās ir saistoša visiem kreditoriem, kuriem ir komercprasījumi. |
| --- | --- |

(48)

Sākotnēji kreditoru vienošanos noslēdza kreditori, kuriem pienācās 54 % no attiecīgajām parādsaistībām, starp tiem valsts sektora komerckreditori PSE, Zakład Energetyczny, ARP, PKP, PGNiG un privātie kreditori BPH Bank un BPK Logo. Kredyt Bank, ING, Citibank Handlowy un Bank Millenium, kā arī CZW Weglozbyt un Kompania Weglowa sākotnēji tai nepiekrita. Tomēr saskaņā ar 2002. gada 30. oktobra likuma 23. panta 2. punktu vienošanās ir saistoša visiem kreditoriem, kuriem ir komercprasījumi.

| (49) | Bank Millenium, CZW Weglozbyt un Kompania Weglowa 2004. gada martā deva piekrišanu attiecībā uz kreditoru vienošanos. Turklāt arī Kredyt Bank, ING un Citibank Handlowy tikmēr ir norādījušas, ka tās piekrīt pārstrukturēšanas programmas ekonomiskajai dimensijai. |
| --- | --- |

(49)

Bank Millenium, CZW Weglozbyt un Kompania Weglowa 2004. gada martā deva piekrišanu attiecībā uz kreditoru vienošanos. Turklāt arī Kredyt Bank, ING un Citibank Handlowy tikmēr ir norādījušas, ka tās piekrīt pārstrukturēšanas programmas ekonomiskajai dimensijai.

| (50) | Komisija noprot, ka MH tiks pārdots ar ieķīlājumiem, kas joprojām saglabājušies attiecībā uz šā uzņēmuma aktīviem, jo no pārdošanas iegūtos līdzekļus izmantos atlikušo komerciālo un nepārstrukturējamo valsts sektora parādsaistību dzēšanai, tādējādi tikai pēc tam apgrūtinājumi tiks noņemti. |
| --- | --- |

(50)

Komisija noprot, ka MH tiks pārdots ar ieķīlājumiem, kas joprojām saglabājušies attiecībā uz šā uzņēmuma aktīviem, jo no pārdošanas iegūtos līdzekļus izmantos atlikušo komerciālo un nepārstrukturējamo valsts sektora parādsaistību dzēšanai, tādējādi tikai pēc tam apgrūtinājumi tiks noņemti.

(2)   Operators – un pārstrukturējamu valsts iestāžu prasījumu apmierināšana

| (51) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, kas apstiprināts ar lēmumu par pārstrukturēšanu, Operators uzņemas atbildību par visiem valsts iestāžu prasījumiem, kas pastāvēja līdz 2003. gada 30. jūnijam un uz kuriem var attiecināt pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, kas apstiprināts ar lēmumu par pārstrukturēšanu, Operators uzņemas atbildību par visiem valsts iestāžu prasījumiem, kas pastāvēja līdz 2003. gada 30. jūnijam un uz kuriem var attiecināt pārstrukturēšanu.

| (52) | Apmaiņā pret to HCz atbilstīgi 2002. gada 30. oktobra likuma 32.d pantam nodos Operatoram no ķīlām brīvus aktīvus, kuru vērtība būs vismaz 25 % no Operatoram nodotajiem prasījumiem. Šie aktīvi ir precizēti pārstrukturēšanas plānā un ietver zemi, kuras daļa veidos enerģētikas uzņēmuma Elsen rūpnieciskā parka teritoriju, un PLN 10 miljonus debitoru parādu. Operators par šiem aktīviem mēģina iegūt pēc iespējas vairāk naudas līdzekļu. Aktīvu lielākās daļas pārdošanu paredzēts pabeigt tikai 2005. gada decembrī. |
| --- | --- |

(52)

Apmaiņā pret to HCz atbilstīgi 2002. gada 30. oktobra likuma 32.d pantam nodos Operatoram no ķīlām brīvus aktīvus, kuru vērtība būs vismaz 25 % no Operatoram nodotajiem prasījumiem. Šie aktīvi ir precizēti pārstrukturēšanas plānā un ietver zemi, kuras daļa veidos enerģētikas uzņēmuma Elsen rūpnieciskā parka teritoriju, un PLN 10 miljonus debitoru parādu. Operators par šiem aktīviem mēģina iegūt pēc iespējas vairāk naudas līdzekļu. Aktīvu lielākās daļas pārdošanu paredzēts pabeigt tikai 2005. gada decembrī.

| (53) | Neatkarīgs revidents ir noteicis, ka zemes vērtība, ko saņem Operators, ir PLN 120,6 miljoni. Kopā ar Elsen akcijām, kuru vērtība ir aptuveni PLN 25,4 miljoni, un debitoru parādiem PLN 10 miljonu apmērā Operatora aktīvu vērtībai jābūt PLN 156 miljoniem (18). Šo novērtējumu ARP uzdevumā Polijā veica Commerzbank struktūra BRE Corporate Finance
   (19). |
| --- | --- |

(53)

Neatkarīgs revidents ir noteicis, ka zemes vērtība, ko saņem Operators, ir PLN 120,6 miljoni. Kopā ar Elsen akcijām, kuru vērtība ir aptuveni PLN 25,4 miljoni, un debitoru parādiem PLN 10 miljonu apmērā Operatora aktīvu vērtībai jābūt PLN 156 miljoniem (18). Šo novērtējumu ARP uzdevumā Polijā veica Commerzbank struktūra BRE Corporate Finance
   (19).

| (54) | Debitoru parādu nodošana Operatoram ļaus automātiski ļaus automātiski noņemot apgrūtinājumus no šīm saistībām. Taču sakarā ar nepārstrukturējamu debitoru parādu esamību dažiem valsts kreditoriem joprojām būs ķīlas, kas saglabāsies līdz brīdim, kad HCz/RFG pēc MH pārdošanas būs spējīgs nokārtot savas saistības. |
| --- | --- |

(54)

Debitoru parādu nodošana Operatoram ļaus automātiski ļaus automātiski noņemot apgrūtinājumus no šīm saistībām. Taču sakarā ar nepārstrukturējamu debitoru parādu esamību dažiem valsts kreditoriem joprojām būs ķīlas, kas saglabāsies līdz brīdim, kad HCz/RFG pēc MH pārdošanas būs spējīgs nokārtot savas saistības.

| (55) | Par piekrišanu īpašajai pārstrukturēšanas shēmai ir ziņojis ZUS, Čenstohovas pašvaldība, PFRON un Silēzijas vojevodiste. No otras puses, Polija norādīja, ka Čenstohovas nodokļu iestāde, FGŚP un Gmina Poraj 2005. gada jūnija sākumā noraidīja īpašo pārstrukturēšanas shēmu, jo cerēja uz lielāku ieguvumu bankrota procesā. Tāpēc to parādsaistības uzskatāmas par nepārstrukturējamām un jāsedz uzņēmumam HCz un RFG. Polijas iestādes ir apliecinājušas, ka šie prasījumi tiks atmaksāti pilnībā. |
| --- | --- |

(55)

Par piekrišanu īpašajai pārstrukturēšanas shēmai ir ziņojis ZUS, Čenstohovas pašvaldība, PFRON un Silēzijas vojevodiste. No otras puses, Polija norādīja, ka Čenstohovas nodokļu iestāde, FGŚP un Gmina Poraj 2005. gada jūnija sākumā noraidīja īpašo pārstrukturēšanas shēmu, jo cerēja uz lielāku ieguvumu bankrota procesā. Tāpēc to parādsaistības uzskatāmas par nepārstrukturējamām un jāsedz uzņēmumam HCz un RFG. Polijas iestādes ir apliecinājušas, ka šie prasījumi tiks atmaksāti pilnībā.

(3)   RFG – nepārstrukturējamu komercprasījumu un valsts prasījumu apmierināšana

| (56) | HCz ar laiku pārdēvēs par RFG. Uzņēmumam RFG piederēs vairāki atlikušie aktīvi, jo īpaši lielākā daļa HCz meitas uzņēmumu, piemēram, Rurexpol un koksēšanas rūpnīca, kuru lielākā daļa tiks pārdota stratēģiskajam investoram. Turklāt vairāki aktīvi, kurus HSCz iznomāja, tiks nodoti citam HCz meitas uzņēmumam Majatek Hutniczy Plus (še turpmāk – “
  MH Plus
  ”), lai tos pārdotu stratēģiskajam investoram par labu RFG. |
| --- | --- |

(56)

HCz ar laiku pārdēvēs par RFG. Uzņēmumam RFG piederēs vairāki atlikušie aktīvi, jo īpaši lielākā daļa HCz meitas uzņēmumu, piemēram, Rurexpol un koksēšanas rūpnīca, kuru lielākā daļa tiks pārdota stratēģiskajam investoram. Turklāt vairāki aktīvi, kurus HSCz iznomāja, tiks nodoti citam HCz meitas uzņēmumam Majatek Hutniczy Plus (še turpmāk – “
  MH Plus
  ”), lai tos pārdotu stratēģiskajam investoram par labu RFG.

| (57) | Pirmo reizi RFG aktīvus 2003. gada beigās novērtēja konsultanti, kuri strādāja Čenstohovas uzņēmumā PROFCEN, un tos iekļāva vēlākajos meitas uzņēmumu vērtējumos, ko veica ATEST. MH un MH Plus vērtību turpmāk pamatoja stratēģisko investoru izteiktie piedāvājumi. Pamats otrajai vērtībai bija 2005. gada sākumā izteiktais piedāvājums iegādāties dažādu meitas uzņēmumu akcijas (sk. 62. punktu), un tas nepārprotami atspoguļo ievērojamo cenu paaugstināšanos tērauda tirgū. Meitas uzņēmumu vērtība ir sniegta turpmāk:
  1 tabula.
  Prognozētās vērtības meitas uzņēmumiem, kuri uzņēmumam RFG būs jāpārdod







  rādītāji PLN |
| --- | --- |
| Meitas uzņēmumi | 2003 | 2005 |
| 19,6 % no MH | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksownia Częstochowa Sp. z o.o. | [...] | [...] |
| Pārējie Huta Częstochowa
   (20) meitas uzņēmumi | [...] | [...] |
| Vērtība kopā | [...] | [...] |

(57)

Pirmo reizi RFG aktīvus 2003. gada beigās novērtēja konsultanti, kuri strādāja Čenstohovas uzņēmumā PROFCEN, un tos iekļāva vēlākajos meitas uzņēmumu vērtējumos, ko veica ATEST. MH un MH Plus vērtību turpmāk pamatoja stratēģisko investoru izteiktie piedāvājumi. Pamats otrajai vērtībai bija 2005. gada sākumā izteiktais piedāvājums iegādāties dažādu meitas uzņēmumu akcijas (sk. 62. punktu), un tas nepārprotami atspoguļo ievērojamo cenu paaugstināšanos tērauda tirgū. Meitas uzņēmumu vērtība ir sniegta turpmāk:

1 tabula.

Prognozētās vērtības meitas uzņēmumiem, kuri uzņēmumam RFG būs jāpārdod

rādītāji PLN

Meitas uzņēmumi

2003

2005

19,6 % no MH

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksownia Częstochowa Sp. z o.o.

[...]

[...]

Pārējie Huta Częstochowa
   (20) meitas uzņēmumi

[...]

[...]

Vērtība kopā

[...]

[...]

| (58) | RFG būs jāatmaksā visas nepārstrukturējamās valsts iestāžu parādsaistības (apmēram PLN [...] miljoni) (21). Turklāt tam jāmaksā procenti par komercsaistībām, kas pārstrukturētas, konvertējot tās MH akcijās, par laiku no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 9. decembrim (PLN [...] miljoni) un par visām jaunajām komercsaistībām, par kurām procenti aprēķināmi pēc 2002. gada jūnija (lēsts PLN [...] miljonu apmērā) (22). Tāpēc no PLN [...] miljoniem, ko RFG saņems no meitas uzņēmumu pārdošanas, PLN [...] miljonus izmantos, lai nokārtotu visas nesamaksātās parādsaistības, bet PLN [...] miljonus – lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, un apmēram PLN [...] miljoni paliks RFG rīcībā. |
| --- | --- |

(58)

RFG būs jāatmaksā visas nepārstrukturējamās valsts iestāžu parādsaistības (apmēram PLN [...] miljoni) (21). Turklāt tam jāmaksā procenti par komercsaistībām, kas pārstrukturētas, konvertējot tās MH akcijās, par laiku no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 9. decembrim (PLN [...] miljoni) un par visām jaunajām komercsaistībām, par kurām procenti aprēķināmi pēc 2002. gada jūnija (lēsts PLN [...] miljonu apmērā) (22). Tāpēc no PLN [...] miljoniem, ko RFG saņems no meitas uzņēmumu pārdošanas, PLN [...] miljonus izmantos, lai nokārtotu visas nesamaksātās parādsaistības, bet PLN [...] miljonus – lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, un apmēram PLN [...] miljoni paliks RFG rīcībā.

(4)   Čenstohovas uzņēmumu pārdošana kādam stratēģiskajam investoram

| (59) | HCz un TFS sadarbībā ar HCz kreditoriem Finansu ministrijas pārraudzībā līdz ar HSCz akcijām plāno pārdot MH, MH Plus, koksēšanas rūpnīcas, Rurexpol un dažu citu meitas uzņēmumu akcijas kādam stratēģiskajam investoram. Šo procesu uzraudzīs Sarunu komiteja, kurā ir pārstāvji no HCz, TFS un 9 HCz kreditori (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING, PSE, PKP, PGNiG un ARP). |
| --- | --- |

(59)

HCz un TFS sadarbībā ar HCz kreditoriem Finansu ministrijas pārraudzībā līdz ar HSCz akcijām plāno pārdot MH, MH Plus, koksēšanas rūpnīcas, Rurexpol un dažu citu meitas uzņēmumu akcijas kādam stratēģiskajam investoram. Šo procesu uzraudzīs Sarunu komiteja, kurā ir pārstāvji no HCz, TFS un 9 HCz kreditori (BPH, Citibank Bank Handlowy, Bank Millennium, Kredyt Bank, ING, PSE, PKP, PGNiG un ARP).

| (60) | Pēc pirmā izsoles procesa TFS un HCz izvēlējās uzņēmumu LNM holdings N.V (patlaban apvienots ar Mittal Steel, tomēr še turpmāk – “LNM”) un Donbasa rūpniecisko apvienību (še turpmāk – “
  Donbass
  ”) kā priviliģētos pretendentus, lai sarunas uzsāktu tikai ar tiem. 2004. gada 31. martā tika parakstīta provizoriska vienošanās ar LNM, kas pēc tam tika atsaukta. 2004. gada rudenī izsole ar priviliģētajiem pretendentiem tika atsākta. |
| --- | --- |

(60)

Pēc pirmā izsoles procesa TFS un HCz izvēlējās uzņēmumu LNM holdings N.V (patlaban apvienots ar Mittal Steel, tomēr še turpmāk – “LNM”) un Donbasa rūpniecisko apvienību (še turpmāk – “
  Donbass
  ”) kā priviliģētos pretendentus, lai sarunas uzsāktu tikai ar tiem. 2004. gada 31. martā tika parakstīta provizoriska vienošanās ar LNM, kas pēc tam tika atsaukta. 2004. gada rudenī izsole ar priviliģētajiem pretendentiem tika atsākta.

| (61) | 2005. gada februārī, LNM saņēma ekskluzīvas tiesības, pamatojoties uz piedāvāto cenu. Cena bija ievērojami paaugstinājusies, ņemot vērā koksa un tērauda tirgū esošo cenu pieaugumu. Vienošanās ar LNM tika parakstīta 2005. gada 15. aprīlī. Tomēr 2005. gada 16. maijā pēc tam, kad LNM neizdevās vienoties ar arodbiedrībām, tika uzsāktas sarunas ar Donbasu. Polijas iestādes apgalvoja, ka arī Donbass patlaban ir gatavs maksāt LNM piedāvāto cenu, tādējādi 2005. gada 16. jūnijā tika parafēta vienošanās, kas ir pamatā galīgajam nolīgumam par uzņēmumu pārdošanu Donbasam. |
| --- | --- |

(61)

2005. gada februārī, LNM saņēma ekskluzīvas tiesības, pamatojoties uz piedāvāto cenu. Cena bija ievērojami paaugstinājusies, ņemot vērā koksa un tērauda tirgū esošo cenu pieaugumu. Vienošanās ar LNM tika parakstīta 2005. gada 15. aprīlī. Tomēr 2005. gada 16. maijā pēc tam, kad LNM neizdevās vienoties ar arodbiedrībām, tika uzsāktas sarunas ar Donbasu. Polijas iestādes apgalvoja, ka arī Donbass patlaban ir gatavs maksāt LNM piedāvāto cenu, tādējādi 2005. gada 16. jūnijā tika parafēta vienošanās, kas ir pamatā galīgajam nolīgumam par uzņēmumu pārdošanu Donbasam.

| (62) | Cenu aptuveni PLN [...] miljonu apmērā maksā kā kopējo summu par uzņēmumu MH (aptuveni PLN [...no 600 līdz 650] miljonus), MH Plus (aptuveni PLN [...] miljonus), Koksownia (aptuveni [...] PLN miljonus), Rurexpol un par 8 citiem HCz meitas uzņēmumiem (kopā aptuveni PLN [...] miljonus) un HSCz (aptuveni PLN [...] miljonus – šo summu saņem TFS). Pārdevēji noteica minimālās cenas, taču tās proporcionāli paaugstināja, ņemot vērā cenu, kas tika piedāvāta par visiem darījuma objektiem, jo citādi varētu gadīties, ka atsevišķi pretendenti par dažiem uzņēmumiem izteiktu labākus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(62)

Cenu aptuveni PLN [...] miljonu apmērā maksā kā kopējo summu par uzņēmumu MH (aptuveni PLN [...no 600 līdz 650] miljonus), MH Plus (aptuveni PLN [...] miljonus), Koksownia (aptuveni [...] PLN miljonus), Rurexpol un par 8 citiem HCz meitas uzņēmumiem (kopā aptuveni PLN [...] miljonus) un HSCz (aptuveni PLN [...] miljonus – šo summu saņem TFS). Pārdevēji noteica minimālās cenas, taču tās proporcionāli paaugstināja, ņemot vērā cenu, kas tika piedāvāta par visiem darījuma objektiem, jo citādi varētu gadīties, ka atsevišķi pretendenti par dažiem uzņēmumiem izteiktu labākus piedāvājumus.

| (63) | TFS 2004. gada oktobrī attiecībā uz uzņēmumu HSCz iesniedza aktualizētu individuālo uzņēmējdarbības plānu (še turpmāk – “IUP”) laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam, pieņemot, ka HSCz darbība un aktīvi būtu atkal apvienoti vienā uzņēmumā (kurā ietilptu MH, MH Plus un HSCz). Šajā plānā ir paredzēti ieguldījumi esošajā rūpnīcā PLN 252,6 miljonu apmērā. Turklāt plānoti arī vairāki citi pārstrukturēšanas pasākumi, piemēram, izmaksu samazināšana un vides programma. Pamatojoties uz šiem pasākumiem, plānā paredzēta atdeve vairāk nekā 10 % apmērā no 2004. līdz 2006. gadam, kā arī kapitāla peļņa vairāk nekā 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(63)

TFS 2004. gada oktobrī attiecībā uz uzņēmumu HSCz iesniedza aktualizētu individuālo uzņēmējdarbības plānu (še turpmāk – “IUP”) laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam, pieņemot, ka HSCz darbība un aktīvi būtu atkal apvienoti vienā uzņēmumā (kurā ietilptu MH, MH Plus un HSCz). Šajā plānā ir paredzēti ieguldījumi esošajā rūpnīcā PLN 252,6 miljonu apmērā. Turklāt plānoti arī vairāki citi pārstrukturēšanas pasākumi, piemēram, izmaksu samazināšana un vides programma. Pamatojoties uz šiem pasākumiem, plānā paredzēta atdeve vairāk nekā 10 % apmērā no 2004. līdz 2006. gadam, kā arī kapitāla peļņa vairāk nekā 5 % apmērā.

| (64) | Saskaņā ar izsoles noteikumiem investoram 24 mēnešu laikā no brīža, kad tas iegūst HSCz, MH un MH Plus kontroli, ir jāizpilda ieguldījumu programma. Turklāt saskaņā ar pārdošanas līgumu tas līdz 2006. gada 31. decembrim nedrīkstēs palielināt gatavo ražojumu ražošanas jaudu, jo īpaši ar ieguldījumiem jaunās karsti velmētu lokšņu ražošanas līnijās. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar izsoles noteikumiem investoram 24 mēnešu laikā no brīža, kad tas iegūst HSCz, MH un MH Plus kontroli, ir jāizpilda ieguldījumu programma. Turklāt saskaņā ar pārdošanas līgumu tas līdz 2006. gada 31. decembrim nedrīkstēs palielināt gatavo ražojumu ražošanas jaudu, jo īpaši ar ieguldījumiem jaunās karsti velmētu lokšņu ražošanas līnijās.

f)   Pārskats par prasījumiem un to nodošana

| (65) | Lai novērtētu pārstrukturēšanas ietekmi, PriceWaterhouseCoopers Polijas uzdevumā veica sīki izstrādātu ekonomisko analīzi (še turpmāk – “
  PWC

  analīze”), kurā bija salīdzināts parādsaistību nokārtošanas līmenis divos attiecīgajos scenārijos –pārstrukturēšanas procedūrā un bankrota gadījumā. Pārstrukturēšanas pasākumus veica, balstoties uz 2003. gada oktobrī noslēgto kreditoru vienošanos un 2003. gada augusta/decembra lēmumu par pārstrukturēšanu. Pasākumi bankrota gadījumā izriet no hipotētiskās bankrota likuma (23) piemērošanas, un to pamatā ir labākais valsts iestāžu kreditoriem paredzētais scenārijs. |
| --- | --- |

(65)

Lai novērtētu pārstrukturēšanas ietekmi, PriceWaterhouseCoopers Polijas uzdevumā veica sīki izstrādātu ekonomisko analīzi (še turpmāk – “
  PWC

  analīze”), kurā bija salīdzināts parādsaistību nokārtošanas līmenis divos attiecīgajos scenārijos –pārstrukturēšanas procedūrā un bankrota gadījumā. Pārstrukturēšanas pasākumus veica, balstoties uz 2003. gada oktobrī noslēgto kreditoru vienošanos un 2003. gada augusta/decembra lēmumu par pārstrukturēšanu. Pasākumi bankrota gadījumā izriet no hipotētiskās bankrota likuma (23) piemērošanas, un to pamatā ir labākais valsts iestāžu kreditoriem paredzētais scenārijs.

| (66) | Analīzē vispirms pieņem, ka bankrots un pārstrukturēšana notiktu 2003. gada 31. decembrī (sk. 2. tabulu), bet pēc tam 2005. gada 31. martā (sk. 3. tabulu). Debitoru parādu summu un aktīvu vērtību aprēķina, par pamatu ņemot tā brīža pašreizējo vērtību (piem., 2003. gadam MH vērtība būs PLN [...(325 līdz 375)] miljoni, bet 2005. gadā tā būs PLN [...600 līdz 650] miljoni). Pamatojums šādai analīzei, ko veic divos dažādos laika posmos, ir tas, ka komerckreditori jau bija piekrituši pārstrukturēšanai, balstoties uz 2. tabulu, bet valsts iestāžu kreditori 2003. gadā vēl nebija snieguši galīgo apstiprinājumu, viņi to sniedza vēlāk, ņemot vērā 2005. gada marta scenāriju. Tomēr šoreiz rādītāji bija ievērojami mainījušies, jo, no vienas puses, kreditoru debitoru parādi bija pieauguši, ņemot vērā uzkrātos papildprocentus, un, no otras puses, ieņēmumi gan atbilstoši bankrota, gan pārstrukturēšanas scenārijam bija palielinājušies, ņemot vērā izmantoto aktīvu vērtību.
  2. tabula
  Ienemumu salidzinajums 2003. gada decembri















  miljonos PLN |
| --- | --- |
| 2003. gada analize | Paradi, stavoklis 31.3.2003. | bankrots (PWC2003. gada analize) | Recettes provenant de la restructuration | Starpiba starp parstrukturešan as un bankrota lidzekliem | Parstrukturešana s % no bankrota | % lidzeklu atgušana bankrota gadijuma | % lidzeklu atgušana parstrukture as gadijum |
| Kopa | no Majatek Hutniczy sp. zo. o. | no RFG | no Operator Sp. zo. o. ARP |
| Valsts kreditori | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| Valsts instituciju kreditori, taja skaita: | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Socialas apdrošinašanas uznemums(ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Censtohovas pašvaldiba | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Nodoklu iestade(Urzad Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Darbiniekiem garanteto pabalstu fonds(Fundusz Gwarantowanych Swiad | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| Valsts invalidu rehabilitacijas fonds(Panstwowy Fundusz Rehabilitacji Os | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Silezijas vojevodiste | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Poraj pašvaldiba un citas pašvaldibas | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| Valsts korporativie kreditori: | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| Polijas energotikli(Polskie Sieci ElektroenergetyczneS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Censtohovas elektroenergijas piegadatajs(Zaklad Energetyczny Czestoc | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Rupniecibas attistibas agentura(Agencja Rozwoju PrzemysluS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| Valsts dzelzcelš(PKPS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| Polijas naftas un gazes ieguves uznemums(PGNiGS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Oglu ražošanas uznemums(Kompania WeglowaS. A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| Oglu tirdzniecibas uznemums(Centrala Zbytu Wegla WeglozbytS. A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| Lielakie privatie kreditori: | 520,5 | 312,3 | 265,91 | [...] | [...] | — | 46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Bankas:— | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| Millennium Big Bank Gdanski | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| KOPA | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

Analīzē vispirms pieņem, ka bankrots un pārstrukturēšana notiktu 2003. gada 31. decembrī (sk. 2. tabulu), bet pēc tam 2005. gada 31. martā (sk. 3. tabulu). Debitoru parādu summu un aktīvu vērtību aprēķina, par pamatu ņemot tā brīža pašreizējo vērtību (piem., 2003. gadam MH vērtība būs PLN [...(325 līdz 375)] miljoni, bet 2005. gadā tā būs PLN [...600 līdz 650] miljoni). Pamatojums šādai analīzei, ko veic divos dažādos laika posmos, ir tas, ka komerckreditori jau bija piekrituši pārstrukturēšanai, balstoties uz 2. tabulu, bet valsts iestāžu kreditori 2003. gadā vēl nebija snieguši galīgo apstiprinājumu, viņi to sniedza vēlāk, ņemot vērā 2005. gada marta scenāriju. Tomēr šoreiz rādītāji bija ievērojami mainījušies, jo, no vienas puses, kreditoru debitoru parādi bija pieauguši, ņemot vērā uzkrātos papildprocentus, un, no otras puses, ieņēmumi gan atbilstoši bankrota, gan pārstrukturēšanas scenārijam bija palielinājušies, ņemot vērā izmantoto aktīvu vērtību.

2. tabula

Ienemumu salidzinajums 2003. gada decembri

miljonos PLN

2003. gada analize

Paradi, stavoklis 31.3.2003.

bankrots (PWC2003. gada analize)

Recettes provenant de la restructuration

Starpiba starp parstrukturešan as un bankrota lidzekliem

Parstrukturešana s % no bankrota

% lidzeklu atgušana bankrota gadijuma

% lidzeklu atgušana parstrukture as gadijum

Kopa

no Majatek Hutniczy sp. zo. o.

no RFG

no Operator Sp. zo. o. ARP

Valsts kreditori

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

Valsts instituciju kreditori, taja skaita:

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Socialas apdrošinašanas uznemums(ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Censtohovas pašvaldiba

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Nodoklu iestade(Urzad Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Darbiniekiem garanteto pabalstu fonds(Fundusz Gwarantowanych Swiad

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

Valsts invalidu rehabilitacijas fonds(Panstwowy Fundusz Rehabilitacji Os

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Silezijas vojevodiste

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Poraj pašvaldiba un citas pašvaldibas

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

Valsts korporativie kreditori:

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

Polijas energotikli(Polskie Sieci ElektroenergetyczneS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Censtohovas elektroenergijas piegadatajs(Zaklad Energetyczny Czestoc

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Rupniecibas attistibas agentura(Agencja Rozwoju PrzemysluS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

Valsts dzelzcelš(PKPS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

Polijas naftas un gazes ieguves uznemums(PGNiGS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Oglu ražošanas uznemums(Kompania WeglowaS. A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

Oglu tirdzniecibas uznemums(Centrala Zbytu Wegla WeglozbytS. A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

Lielakie privatie kreditori:

520,5

312,3

265,91

[...]

[...]

—

46,4

85

60

51

Bankas:—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

Millennium Big Bank Gdanski

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

KOPA

717,41

796,91

[...]

[...]

3. tabula

Ienemumu salidzinajums 2005. gada marta

| miljonos PLN |
| --- |
| 2005. gada analize | Paradi, stavoklis 31.3.2005. | bankrots (PWC2005. gada analize) | Parstrukturešana | Starpiba starp parstrukturešan as un bankrota lidzekliem | Parstrukturešana s % no bankrota | % lidzeklu atgušana bankrota gadijumā | % lidzeklu atgušana parstrukture as gadijumā |
| Kopā | no Majatek Hutniczy sp. zo. o. | no RFG | no Operator Sp. zo. o. ARP |
| Valsts kreditori | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Valsts instituciju kreditori, taja skaita: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Socialas apdrošinašanas uznemums(ZUS) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Censtohovas pašvaldiba | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Nodoklu iestade(Urzad Skarbowy) | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Darbiniekiem garanteto pabalstu fonds(Fundusz Gwarantowanych Swiad | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| Valsts invalidu rehabilitacijas fonds(Panstwowy Fundusz Rehabilitacji Os | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Silezijas vojevodiste | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Poraj pašvaldiba un citas pašvaldibas | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| Valsts korporativie kreditori: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | —11,0 | 97 | 71 | 69 |
| Polijas energotikli(Polskie Sieci ElektroenergetyczneS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Censtohovas elektroenergijas piegadatajs(Zaklad Energetyczny Czestoc | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Rupniecibas attistibas agentura(Agencja Rozwoju PrzemysluS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| Valsts dzelzcelš(PKPS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| Polijas naftas un gazes ieguves uznemums(PGNiGS. A.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Oglu ražošanas uznemums(Kompania WeglowaS. A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| Oglu tirdzniecibas uznemums(Centrala Zbytu Wegla WeglozbytS. A) | | | | | | | | 122 | 51 | 62 |
| Lielakie privatie kreditori: | | | | | | | | | | |
| Bankas: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | [...] | — | -50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citibank Handlowy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Bank Millennium | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Citi privatie kreditori: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Atseviški kreditori | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| KOPA | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | | | | | |

miljonos PLN

2005. gada analize

Paradi, stavoklis 31.3.2005.

bankrots (PWC2005. gada analize)

Parstrukturešana

Starpiba starp parstrukturešan as un bankrota lidzekliem

Parstrukturešana s % no bankrota

% lidzeklu atgušana bankrota gadijumā

% lidzeklu atgušana parstrukture as gadijumā

Kopā

no Majatek Hutniczy sp. zo. o.

no RFG

no Operator Sp. zo. o. ARP

Valsts kreditori

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

Valsts instituciju kreditori, taja skaita:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Socialas apdrošinašanas uznemums(ZUS)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Censtohovas pašvaldiba

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Nodoklu iestade(Urzad Skarbowy)

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Darbiniekiem garanteto pabalstu fonds(Fundusz Gwarantowanych Swiad

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

Valsts invalidu rehabilitacijas fonds(Panstwowy Fundusz Rehabilitacji Os

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Silezijas vojevodiste

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Poraj pašvaldiba un citas pašvaldibas

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

Valsts korporativie kreditori:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

—11,0

97

71

69

Polijas energotikli(Polskie Sieci ElektroenergetyczneS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Censtohovas elektroenergijas piegadatajs(Zaklad Energetyczny Czestoc

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Rupniecibas attistibas agentura(Agencja Rozwoju PrzemysluS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

Valsts dzelzcelš(PKPS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

Polijas naftas un gazes ieguves uznemums(PGNiGS. A.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Oglu ražošanas uznemums(Kompania WeglowaS. A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

Oglu tirdzniecibas uznemums(Centrala Zbytu Wegla WeglozbytS. A)

122

51

62

Lielakie privatie kreditori:

Bankas:

411,4

346,2

295,9

[...]

[...]

—

-50,3

85

84

72

Kredyt Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citibank Handlowy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Bank Millennium

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Citi privatie kreditori:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Atseviški kreditori

[...]

[...]

[...]

KOPA

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

3.   Subsīdijas un citi pasākumi

a)   Subsīdijas par labu Huta Częstochowa

| (67) | HCz no 1997. gada līdz 2002. gada maijam ir saņēmis finansiālu valsts atbalstu PLN 25 161 072,08 (EUR 5,3 miljonu) apmērā. |
| --- | --- |

(67)

HCz no 1997. gada līdz 2002. gada maijam ir saņēmis finansiālu valsts atbalstu PLN 25 161 072,08 (EUR 5,3 miljonu) apmērā.

| (68) | PLN 19 699 452 (EUR 4,15 miljonus) piešķīra darbības atbalstam un pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā.






  — | 1997. gada 10. jūnijāWojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (Vides aizsardzības fonds, še turpmāk – “Vides fonds”) piešķīra priviliģētu aizdevumu PLN 900 000. Starpība starp preferenciālo likmi un tirgus likmi bija PLN 354 175,28 (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

PLN 19 699 452 (EUR 4,15 miljonus) piešķīra darbības atbalstam un pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā.

—

1997. gada 10. jūnijāWojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (Vides aizsardzības fonds, še turpmāk – “Vides fonds”) piešķīra priviliģētu aizdevumu PLN 900 000. Starpība starp preferenciālo likmi un tirgus likmi bija PLN 354 175,28 (24).

| — | 1997. gada 24. oktobrī uzņēmuma PFRON prezidents atteicās no prasījumiem PLN 1 019 436 un PLN 2 695 558 apmērā (25). |
| --- | --- |

—

1997. gada 24. oktobrī uzņēmuma PFRON prezidents atteicās no prasījumiem PLN 1 019 436 un PLN 2 695 558 apmērā (25).

| — | 1998. gada 15. oktobrī Vides fonds atteicās no prasījumiem PLN 50 000 apmērā (26). |
| --- | --- |

—

1998. gada 15. oktobrī Vides fonds atteicās no prasījumiem PLN 50 000 apmērā (26).

| — | 1998. gada 21. decembrī Čenstohovas vojevodiste atteicās no prasījumiem PLN 2 116 260 apmērā (27). |
| --- | --- |

—

1998. gada 21. decembrī Čenstohovas vojevodiste atteicās no prasījumiem PLN 2 116 260 apmērā (27).

| — | No 1999. gada 22. aprīļaFGŚP vairs nepieprasīja procentus par uzņēmumam HCz izsniegto aizdevumu PLN 13 726 271,88. Par aizdevumu aprēķināto procentu summa, kura vairs nav jāmaksā, ir PLN 3 369 111 (28). |
| --- | --- |

—

No 1999. gada 22. aprīļaFGŚP vairs nepieprasīja procentus par uzņēmumam HCz izsniegto aizdevumu PLN 13 726 271,88. Par aizdevumu aprēķināto procentu summa, kura vairs nav jāmaksā, ir PLN 3 369 111 (28).

| — | 1999. gada 22. aprīlī Čenstohovas nodokļu iestāde atteicās no prasījumiem PLN 186 809 apmērā (29). |
| --- | --- |

—

1999. gada 22. aprīlī Čenstohovas nodokļu iestāde atteicās no prasījumiem PLN 186 809 apmērā (29).

| — | 1999. gada 5. maijā Čenstohovas nodokļu iestāde atteicās no prasījumiem PLN 151 187 apmērā (30). |
| --- | --- |

—

1999. gada 5. maijā Čenstohovas nodokļu iestāde atteicās no prasījumiem PLN 151 187 apmērā (30).

| — | 1999. gada 14. septembrī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 3 556 808 apmērā (31). |
| --- | --- |

—

1999. gada 14. septembrī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 3 556 808 apmērā (31).

| — | 1999. gada 15. novembrī Čenstohovas pilsētas padome atteicās no nesamaksātajiem prasījumiem PLN 394 427 un PLN 305 904 (32). |
| --- | --- |

—

1999. gada 15. novembrī Čenstohovas pilsētas padome atteicās no nesamaksātajiem prasījumiem PLN 394 427 un PLN 305 904 (32).

| — | 2000. gada 2. februārī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 24 400,55 apmērā (33). |
| --- | --- |

—

2000. gada 2. februārī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 24 400,55 apmērā (33).

| — | 2000. gada 22. februārīWójt Gmina Popów atteicās no prasījumiem PLN 13 494,40 un PLN 1 339,60 apmērā (34). |
| --- | --- |

—

2000. gada 22. februārīWójt Gmina Popów atteicās no prasījumiem PLN 13 494,40 un PLN 1 339,60 apmērā (34).

| — | 2000. gada 10. maijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 4 217 240,57 apmērā (35). |
| --- | --- |

—

2000. gada 10. maijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 4 217 240,57 apmērā (35).

| — | 2001. gada 1. februārī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 117 849,19 apmērā (36). |
| --- | --- |

—

2001. gada 1. februārī Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 117 849,19 apmērā (36).

| — | 2001. gada 2. maijāWójt Gmina Popów atteicās no prasījumiem PLN 77 986,70 apmērā (37). |
| --- | --- |

—

2001. gada 2. maijāWójt Gmina Popów atteicās no prasījumiem PLN 77 986,70 apmērā (37).

| — | 2001. gada 2. jūlijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 795 685,06 apmērā (38). |
| --- | --- |

—

2001. gada 2. jūlijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 795 685,06 apmērā (38).

| — | 2002. gada 10. maijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 251 780,73 apmērā (39). |
| --- | --- |

—

2002. gada 10. maijā Ekonomikas ministrija pārstrukturēšanai nodarbinātības jomā piešķīra subsīdiju PLN 251 780,73 apmērā (39).

| (69) | Turklāt Komitet Badan Naukowych (Zinātniskās pētniecības komiteja, še turpmāk – “
  KBN
  ”) piešķīra uzņēmumam HCz PLN 5 461 620 (EUR 1,15 miljonus). Šo subsīdiju pamatā bija HCz nolīgumi ar KBN un Glivicē esošo Metalurģijas institūtu, un to mērķis bija veicināt un īstenot pētniecības un attīstības (še turpmāk – “P&A”) projektus. Subsīdijas veido:






  — | 1997. gada 20. jūnijā no kopējām izmaksām PLN 2 391 420rūpnieciskajai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķirtā subsīdija PLN 394 420 (16,5 %) saistībā ar ISO 14001 standarta atbilstības sistēmas izstrādes inženiertehnisko pārskatu saskaņā ar Polijas tiesību aktiem vides jomā (40). Projektu kopumā īstenoja Polijas Zinātņu akadēmijas institūts (41). Polija apliecina, ka atbalsta mērķis bija P&A, jo HCz neveic šāda veida izpēti un pats nebūtu apņēmies izstrādāt ISO dokumenta modeļus, kurus var izmantot virkne visdažādāko rūpniecības uzņēmumu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Turklāt Komitet Badan Naukowych (Zinātniskās pētniecības komiteja, še turpmāk – “
  KBN
  ”) piešķīra uzņēmumam HCz PLN 5 461 620 (EUR 1,15 miljonus). Šo subsīdiju pamatā bija HCz nolīgumi ar KBN un Glivicē esošo Metalurģijas institūtu, un to mērķis bija veicināt un īstenot pētniecības un attīstības (še turpmāk – “P&A”) projektus. Subsīdijas veido:

—

1997. gada 20. jūnijā no kopējām izmaksām PLN 2 391 420rūpnieciskajai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķirtā subsīdija PLN 394 420 (16,5 %) saistībā ar ISO 14001 standarta atbilstības sistēmas izstrādes inženiertehnisko pārskatu saskaņā ar Polijas tiesību aktiem vides jomā (40). Projektu kopumā īstenoja Polijas Zinātņu akadēmijas institūts (41). Polija apliecina, ka atbalsta mērķis bija P&A, jo HCz neveic šāda veida izpēti un pats nebūtu apņēmies izstrādāt ISO dokumenta modeļus, kurus var izmantot virkne visdažādāko rūpniecības uzņēmumu.

| — | 1997. gada 6. oktobrī no kopējām izmaksām PLN 7 920 000rūpnieciskajai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķirtā subsīdija PLN 2 450 000 (31,9 %), lai pabeigtu projektu par mūsdienīgu leģēta tērauda ražošanas procesu izstrādi visā plākšņu un cauruļu ražošanas līnijā (42). Izpēti veica Metalurģijas institūts. Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo ar tā palīdzību virkne visdažādāko uzņēmumu (starp tiem, urbšanas, kuģubūves, enerģētikas un būvniecības nozarē) saņēma informāciju par leģēta tērauda apstrādes tehniskajām procedūrām, ko HCz nebūtu paveicis viens pats. |
| --- | --- |

—

1997. gada 6. oktobrī no kopējām izmaksām PLN 7 920 000rūpnieciskajai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķirtā subsīdija PLN 2 450 000 (31,9 %), lai pabeigtu projektu par mūsdienīgu leģēta tērauda ražošanas procesu izstrādi visā plākšņu un cauruļu ražošanas līnijā (42). Izpēti veica Metalurģijas institūts. Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo ar tā palīdzību virkne visdažādāko uzņēmumu (starp tiem, urbšanas, kuģubūves, enerģētikas un būvniecības nozarē) saņēma informāciju par leģēta tērauda apstrādes tehniskajām procedūrām, ko HCz nebūtu paveicis viens pats.

| — | 1998. gada 26. novembrī no kopējām izmaksām PLN 290 000rūpnieciskai izpētei piešķirtā subsīdija PLN 104 000 (35,8 %), lai pabeigtu ūdens kvalitātes nomaiņas procesu ar dzesēšanas torņiem aprīkotās rūpnieciskās dzesēšanas sistēmās (43). Šo projektu īstenoja Polijas Zinātņu akadēmija. Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, citādi to nebūtu atbalstījis HCz, jo atbalsts bija pieejams citiem uzņēmumiem, kuri izmanto līdzīgas dzesēšanas sistēmas, un HCz to nebūtu paveicis viens pats. |
| --- | --- |

—

1998. gada 26. novembrī no kopējām izmaksām PLN 290 000rūpnieciskai izpētei piešķirtā subsīdija PLN 104 000 (35,8 %), lai pabeigtu ūdens kvalitātes nomaiņas procesu ar dzesēšanas torņiem aprīkotās rūpnieciskās dzesēšanas sistēmās (43). Šo projektu īstenoja Polijas Zinātņu akadēmija. Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, citādi to nebūtu atbalstījis HCz, jo atbalsts bija pieejams citiem uzņēmumiem, kuri izmanto līdzīgas dzesēšanas sistēmas, un HCz to nebūtu paveicis viens pats.

| — | 1999. gada 30. novembrī no kopējām izmaksām PLN 5 626 000 subsīdija PLN 2 290 000 apmērā. No PLN 3 526 000 PLN 2 000 000 (56,7 %) bija piešķirti rūpnieciskai izpētei un no PLN 2 100 000 PLN 290 000 (13,8 %) – pirmskonkurences attīstībai. Izpēti plākšņu ražošanas jomā veica Metalurģijas institūts, tās rezultātā iegūstot viendabīgu [plākšņu] iekšējo struktūru (44). Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo citādi izpēte nebūtu pasūtīta, ņemot vērā to, ka informācija vēlāk sniegta arī citiem metālapstrādē iesaistītiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

1999. gada 30. novembrī no kopējām izmaksām PLN 5 626 000 subsīdija PLN 2 290 000 apmērā. No PLN 3 526 000 PLN 2 000 000 (56,7 %) bija piešķirti rūpnieciskai izpētei un no PLN 2 100 000 PLN 290 000 (13,8 %) – pirmskonkurences attīstībai. Izpēti plākšņu ražošanas jomā veica Metalurģijas institūts, tās rezultātā iegūstot viendabīgu [plākšņu] iekšējo struktūru (44). Polija apliecina, ka atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo citādi izpēte nebūtu pasūtīta, ņemot vērā to, ka informācija vēlāk sniegta arī citiem metālapstrādē iesaistītiem uzņēmumiem.

| — | 2000. gada 15. novembrī no kopējām izmaksām PLN 496 400rūpnieciskai izpētei piešķirtā subsīdija PLN 223 200 (45 %), lai pabeigtu metālapstrādes procesa plastometrisko pārbaužu un parametru noteikšanas projektu. Šis projekts tika īstenots Piektās Eiropas Savienības pamatprogrammas III tematiskās programmas GROWTH, akronīms TESTIFY, ietvaros, un Polija apliecina, ka uzņēmums bez valsts atbalsta nebūtu piedalījies šajā projektā. |
| --- | --- |

—

2000. gada 15. novembrī no kopējām izmaksām PLN 496 400rūpnieciskai izpētei piešķirtā subsīdija PLN 223 200 (45 %), lai pabeigtu metālapstrādes procesa plastometrisko pārbaužu un parametru noteikšanas projektu. Šis projekts tika īstenots Piektās Eiropas Savienības pamatprogrammas III tematiskās programmas GROWTH, akronīms TESTIFY, ietvaros, un Polija apliecina, ka uzņēmums bez valsts atbalsta nebūtu piedalījies šajā projektā.

b)   Pasākumi par labu Huta Stali Częstochowa

| (70) | HSCz no 2002. gada novembra līdz 2004. gada janvārim guva labumu no dažādiem finansiāliem pasākumiem. |
| --- | --- |

(70)

HSCz no 2002. gada novembra līdz 2004. gada janvārim guva labumu no dažādiem finansiāliem pasākumiem.

| (71) | HCz bija atlicis nodevu samaksu uzņēmumiem ZUS un FGŚP, kuras tomēr beidzot tika samaksātas. Visi novēlotie maksājumi (kuri tika samaksāti vairāk nekā 2 nedēļas pēc noteiktā termiņa), kopā veido PLN 18 155 302. Par šiem novēlotajiem maksājumiem, kuri parasti tika veikti ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc noteiktā termiņa, HSCz ir samaksājis attiecīgos Polijas tiesību aktos noteiktos procentus PLN 560 383. |
| --- | --- |

(71)

HCz bija atlicis nodevu samaksu uzņēmumiem ZUS un FGŚP, kuras tomēr beidzot tika samaksātas. Visi novēlotie maksājumi (kuri tika samaksāti vairāk nekā 2 nedēļas pēc noteiktā termiņa), kopā veido PLN 18 155 302. Par šiem novēlotajiem maksājumiem, kuri parasti tika veikti ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc noteiktā termiņa, HSCz ir samaksājis attiecīgos Polijas tiesību aktos noteiktos procentus PLN 560 383.

| (72) | Čenstohovas nodokļu iestāde pieņēma nodokļu maksājumu pagarinājumu par nodokļu summu aptuveni PLN 7 miljonu apmērā apmaiņā pret likumā noteikto procentu maksājumu, kurš tika samaksāts. Tomēr tā atteicās no likumā noteikto procentu summas daļas, kas novēlotu maksājumu rezultātā būtu jāmaksā. Starpība starp samaksātajiem procentiem un pilnu likumā noteikto procentu summu bija PLN 31 145. |
| --- | --- |

(72)

Čenstohovas nodokļu iestāde pieņēma nodokļu maksājumu pagarinājumu par nodokļu summu aptuveni PLN 7 miljonu apmērā apmaiņā pret likumā noteikto procentu maksājumu, kurš tika samaksāts. Tomēr tā atteicās no likumā noteikto procentu summas daļas, kas novēlotu maksājumu rezultātā būtu jāmaksā. Starpība starp samaksātajiem procentiem un pilnu likumā noteikto procentu summu bija PLN 31 145.

| (73) | PFRON prezidents atcēla HSCz saistības maksāt procentus PLN 22 821 apmērā, bet pieņēma prasījumus pa daļām aptuveni PLN 350 000 apmērā, kas veidoja atbalstu PLN 8 150. Tādējādi HSCz kopā ar nodokļu iestādes piedāvātajiem finanšu ieguvumiem (PLN 31 145) guva labumu PLN 62 116 (apmēram EUR 13 077) apmērā. |
| --- | --- |

(73)

PFRON prezidents atcēla HSCz saistības maksāt procentus PLN 22 821 apmērā, bet pieņēma prasījumus pa daļām aptuveni PLN 350 000 apmērā, kas veidoja atbalstu PLN 8 150. Tādējādi HSCz kopā ar nodokļu iestādes piedāvātajiem finanšu ieguvumiem (PLN 31 145) guva labumu PLN 62 116 (apmēram EUR 13 077) apmērā.

| (74) | Visbeidzot 2002. gada 27. novembrī un 2003. gada 20. novembrīKBN no kopējām izmaksām PLN 4 370 000rūpnieciskai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķīra subsīdijas PLN 1 100 000 un PLN 280 000, kopā PLN 1 328 000 (30,4 %) projektam, kura mērķis bija izanalizēt veidus, kā modernizēt tehnoloģisko procesu lietuvē, mainot tērauda ražošanā izmantoto elementu sadali, lai uzlabotu efektivitāti un paaugstinātu kvalitāti (45). |
| --- | --- |

(74)

Visbeidzot 2002. gada 27. novembrī un 2003. gada 20. novembrīKBN no kopējām izmaksām PLN 4 370 000rūpnieciskai izpētei un pirmskonkurences attīstībai piešķīra subsīdijas PLN 1 100 000 un PLN 280 000, kopā PLN 1 328 000 (30,4 %) projektam, kura mērķis bija izanalizēt veidus, kā modernizēt tehnoloģisko procesu lietuvē, mainot tērauda ražošanā izmantoto elementu sadali, lai uzlabotu efektivitāti un paaugstinātu kvalitāti (45).

III.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (75) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda bažas, vai pasākumi, ko īstenoja Polija, veido atbalstu, galvenokārt trīs iemeslu dēļ.






  — | Komisijai bija pamats uzskatīt, ka HCz pārstrukturēšana nav notikusi atbilstoši privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Izrādījās, ka daži valsts sektora kreditori pārstrukturēšanā norakstīja lielākas parādsaistības nekā saistības, kuras tiem būtu jānoraksta bankrota gadījumā, ņemot vērā vismaz valsts iestāžu kreditoru rīcībā esošos pirmās klases vērtspapīrus. Šajā sakarā Komisija negribīgi pieņēma Polijas iebildi par to, ka pārstrukturēšanas plāns valstij kopumā dos lielākus ieņēmumus nekā likvidācija. Turklāt Komisija nebija pārliecināta, vai valsts iestāžu kreditoru piekrišana ir saņemta, vienīgi balstoties uz 2002. gada 30. oktobra likumu, un vai aktīvi, kurus Operators saņemtu, būtu patiesi vērtīgi. |
| --- | --- | --- |

(75)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda bažas, vai pasākumi, ko īstenoja Polija, veido atbalstu, galvenokārt trīs iemeslu dēļ.

—

Komisijai bija pamats uzskatīt, ka HCz pārstrukturēšana nav notikusi atbilstoši privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Izrādījās, ka daži valsts sektora kreditori pārstrukturēšanā norakstīja lielākas parādsaistības nekā saistības, kuras tiem būtu jānoraksta bankrota gadījumā, ņemot vērā vismaz valsts iestāžu kreditoru rīcībā esošos pirmās klases vērtspapīrus. Šajā sakarā Komisija negribīgi pieņēma Polijas iebildi par to, ka pārstrukturēšanas plāns valstij kopumā dos lielākus ieņēmumus nekā likvidācija. Turklāt Komisija nebija pārliecināta, vai valsts iestāžu kreditoru piekrišana ir saņemta, vienīgi balstoties uz 2002. gada 30. oktobra likumu, un vai aktīvi, kurus Operators saņemtu, būtu patiesi vērtīgi.

| — | Komisija arī nebija pārliecināta par to, kā HSCz bez apgrozāmā kapitāla spēj turpināt HCz iesākto ražošanu un vai tas izmanto citus finansiālos pasākumus. |
| --- | --- |

—

Komisija arī nebija pārliecināta par to, kā HSCz bez apgrozāmā kapitāla spēj turpināt HCz iesākto ražošanu un vai tas izmanto citus finansiālos pasākumus.

| — | Visbeidzot Komisijas rīcībā bija informācija, ka HCz no 1997. līdz 2002. gadam bija saņēmis dažādu finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot Komisijas rīcībā bija informācija, ka HCz no 1997. līdz 2002. gadam bija saņēmis dažādu finansiālo atbalstu.

| (76) | Turklāt tā pauda bažas par to, vai ņemot vērā 8. protokola 4.a punktu, LNM būtu tiesības iegādāties HCz akcijas, jo tam kā valsts atbalsta saņēmējam atbilstoši 8. protokolam jau pieder MP. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt tā pauda bažas par to, vai ņemot vērā 8. protokola 4.a punktu, LNM būtu tiesības iegādāties HCz akcijas, jo tam kā valsts atbalsta saņēmējam atbilstoši 8. protokolam jau pieder MP.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU ATSAUKSMES

| (77) | UK Steel ar 2004. gada 9. septembra vēstuli, rīkojoties Apvienotajā Karalistē esošo HCz konkurentu uzdevumā, apgalvo, ka, pēc šā uzņēmuma domām, parādsaistību norakstīšana un nodevu samaksas termiņa pagarināšana ir valsts atbalsts, ja vien tās netiek pilnībā atmaksātas. Tas piekrīt Komisijas paustajām bažām, ka HCz tērauda ražošanas līdzekļi parastos tirgus apstākļos tiktu likvidēti, nevis iznomāti HSCz. Turklāt UK Steel mudina Komisiju piemērot 8. protokola 4.b punktu, kurš, pēc tā domām, pilnībā liegtu LNM iegādāties HCz aktīvus. |
| --- | --- |

(77)

UK Steel ar 2004. gada 9. septembra vēstuli, rīkojoties Apvienotajā Karalistē esošo HCz konkurentu uzdevumā, apgalvo, ka, pēc šā uzņēmuma domām, parādsaistību norakstīšana un nodevu samaksas termiņa pagarināšana ir valsts atbalsts, ja vien tās netiek pilnībā atmaksātas. Tas piekrīt Komisijas paustajām bažām, ka HCz tērauda ražošanas līdzekļi parastos tirgus apstākļos tiktu likvidēti, nevis iznomāti HSCz. Turklāt UK Steel mudina Komisiju piemērot 8. protokola 4.b punktu, kurš, pēc tā domām, pilnībā liegtu LNM iegādāties HCz aktīvus.

| (78) | Čehija ar 2004. gada 10. septembra vēstuli paziņoja, ka to interesē Komisijas procedūra, jo tai pieder kāda cita tērauda plākšņu ražotne Vitkovice Steel. |
| --- | --- |

(78)

Čehija ar 2004. gada 10. septembra vēstuli paziņoja, ka to interesē Komisijas procedūra, jo tai pieder kāda cita tērauda plākšņu ražotne Vitkovice Steel.

| (79) | LNM kā viens no potenciālajiem pretendentiem ar 2004. gada 10. septembra vēstuli iejaucas Komisijas procedūrā. Tas apgalvo, ka tā mērķis ir parādīt, ka HCz tērauda rūpniecības uzņēmumu privatizācija un attiecības starp citiem LNM grupas uzņēmumiem pilnībā atbilst Pievienošanās līgumam un valsts atbalsta noteikumiem. Tas jo īpaši apliecina, ka tā meitas uzņēmums MP neiegādājas Čenstohovas uzņēmumus. Tas nepārprotami vēlreiz apliecina, ka, ja tam izdotos iegādāties Čenstohovas uzņēmumus, tas tos izmantotu kā pilnībā no MP atdalītu, neatkarīgu struktūru un nodrošinātu, lai tie un MP savā starpā nenodotu valsts atbalstu vai jaudu. Tad starp uzņēmumiem būtu vienīgi komercattiecības, kuru ietvaros MP piegādātu uzņēmumam HCz plātnes un kuras būtu organizētas pārredzamā veidā tirgus cenās, kuras neatšķirtos no konkurentu cenām. |
| --- | --- |

(79)

LNM kā viens no potenciālajiem pretendentiem ar 2004. gada 10. septembra vēstuli iejaucas Komisijas procedūrā. Tas apgalvo, ka tā mērķis ir parādīt, ka HCz tērauda rūpniecības uzņēmumu privatizācija un attiecības starp citiem LNM grupas uzņēmumiem pilnībā atbilst Pievienošanās līgumam un valsts atbalsta noteikumiem. Tas jo īpaši apliecina, ka tā meitas uzņēmums MP neiegādājas Čenstohovas uzņēmumus. Tas nepārprotami vēlreiz apliecina, ka, ja tam izdotos iegādāties Čenstohovas uzņēmumus, tas tos izmantotu kā pilnībā no MP atdalītu, neatkarīgu struktūru un nodrošinātu, lai tie un MP savā starpā nenodotu valsts atbalstu vai jaudu. Tad starp uzņēmumiem būtu vienīgi komercattiecības, kuru ietvaros MP piegādātu uzņēmumam HCz plātnes un kuras būtu organizētas pārredzamā veidā tirgus cenās, kuras neatšķirtos no konkurentu cenām.

| (80) | Donbass kā viens no potenciālajiem pretendentiem ar 2004. gada 13. septembra vēstuli iejaucas Komisijas procedūrā. Tas uzskata, ka pārstrukturēšana tiek veikta atbilstoši tirgus apstākļiem. Turklāt tas šaubās, vai bankrota procedūras gadījumā, ņemot vērā tās sarežģītību un ilgumu, tas vēlētos iegādāties HCz aktīvus. |
| --- | --- |

(80)

Donbass kā viens no potenciālajiem pretendentiem ar 2004. gada 13. septembra vēstuli iejaucas Komisijas procedūrā. Tas uzskata, ka pārstrukturēšana tiek veikta atbilstoši tirgus apstākļiem. Turklāt tas šaubās, vai bankrota procedūras gadījumā, ņemot vērā tās sarežģītību un ilgumu, tas vēlētos iegādāties HCz aktīvus.

V.   POLIJAS ATSAUKSMES

| (81) | Polijas Republika sniedza papildu informāciju. Tā cenšas norādīt, ka ne HCz pārstrukturēšanā, ne HSCz darbībā netika izmantots pārstrukturēšanas atbalsts. Tā tikai atzīst, 2002. gada beigās HCz patiesi bija piešķirts zināms atbalsts. Visbeidzot tā paskaidro, kādēļ Komisijai būtu jāpiekrīt VPP izmainīšanai. |
| --- | --- |

(81)

Polijas Republika sniedza papildu informāciju. Tā cenšas norādīt, ka ne HCz pārstrukturēšanā, ne HSCz darbībā netika izmantots pārstrukturēšanas atbalsts. Tā tikai atzīst, 2002. gada beigās HCz patiesi bija piešķirts zināms atbalsts. Visbeidzot tā paskaidro, kādēļ Komisijai būtu jāpiekrīt VPP izmainīšanai.

1.   Huta Częstochowa pārstrukturēšana

| (82) | Vispirms Polija pievieno jaunus argumentus tam, kāpēc HCz pārstrukturēšanā netika sniegts valsts atbalsts. Tāpēc tā pievieno iepriekšminēto bankrota scenārija analīzi, kuru sagatavoja PWC. Tās mērķis ir pierādīt, ka pārstrukturēšanā visi valsts sektora kreditori par saviem prasījumiem saņem vairāk nekā bankrota gadījumā. |
| --- | --- |

(82)

Vispirms Polija pievieno jaunus argumentus tam, kāpēc HCz pārstrukturēšanā netika sniegts valsts atbalsts. Tāpēc tā pievieno iepriekšminēto bankrota scenārija analīzi, kuru sagatavoja PWC. Tās mērķis ir pierādīt, ka pārstrukturēšanā visi valsts sektora kreditori par saviem prasījumiem saņem vairāk nekā bankrota gadījumā.

| (83) | Analīze ir sastādīta, izmantojot atbilstošu vērtspapīru vērtības analīzi, kas netika veikta iepriekš. Patiesībā PWC analīzē ir uzsvērts, ka valsts sektora kreditoru prasījumi pārsvarā nodrošināti ar neražošanas līdzekļiem un tikai neliela daļa – ar ražošanas līdzekļiem, savukārt privāto kreditoru prasījumi galvenokārt nodrošināti ar (vērtīgākajiem) ražošanas līdzekļiem. Pat tad, ja valsts sektora kreditoru prasījumi ir nodrošināti ar HCz ražošanas līdzekļiem, tos reģistrē datumos pēc privāto kreditoru prasījumu datumiem. Atbilstoši Polijas bankrota likumam šādi prasījumi tiktu apmierināti tikai pēc tam, kad būtu apmierināti prasījumi, kas reģistrēti agrāk (t.i., privāto kreditoru prasījumi). |
| --- | --- |

(83)

Analīze ir sastādīta, izmantojot atbilstošu vērtspapīru vērtības analīzi, kas netika veikta iepriekš. Patiesībā PWC analīzē ir uzsvērts, ka valsts sektora kreditoru prasījumi pārsvarā nodrošināti ar neražošanas līdzekļiem un tikai neliela daļa – ar ražošanas līdzekļiem, savukārt privāto kreditoru prasījumi galvenokārt nodrošināti ar (vērtīgākajiem) ražošanas līdzekļiem. Pat tad, ja valsts sektora kreditoru prasījumi ir nodrošināti ar HCz ražošanas līdzekļiem, tos reģistrē datumos pēc privāto kreditoru prasījumu datumiem. Atbilstoši Polijas bankrota likumam šādi prasījumi tiktu apmierināti tikai pēc tam, kad būtu apmierināti prasījumi, kas reģistrēti agrāk (t.i., privāto kreditoru prasījumi).

| (84) | Pamatojoties uz šo analīzi, Polija apgalvo, ka pārstrukturēšana atbilstu privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Tikai pavisam nedaudzi valsts sektora kreditori pārstrukturēšanā saņem mazāk nekā bankrota gadījumā (tie, kuriem 2. un 3. tabulas pēdējā ailē rādītājs ir negatīvs), taču kas jebkurā gadījumā būtu vairāk nekā reālā bankrota scenārijā. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz šo analīzi, Polija apgalvo, ka pārstrukturēšana atbilstu privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Tikai pavisam nedaudzi valsts sektora kreditori pārstrukturēšanā saņem mazāk nekā bankrota gadījumā (tie, kuriem 2. un 3. tabulas pēdējā ailē rādītājs ir negatīvs), taču kas jebkurā gadījumā būtu vairāk nekā reālā bankrota scenārijā.

| (85) | Polija iebilst, ka par 2003. gadu sagatavotā PWC analīze ir ļoti optimistiska valsts iestāžu kreditoriem. Patiesībā ieņēmumi no bankrota procedūras papildus samazinās, pirmkārt, Polijas tiesu pārraudzītās bankrota procedūras dēļ, jo šādā procedūrā rodas ar maksātnespējas administratoru saistītas izmaksas, kas parasti sastāda vairāk nekā 5 % no pārdošanā gūtajiem ieņēmumiem, bet HCz gadījumā tās būtu līdz pat 10 %. Turklāt bankrota procedūra risinās ļoti ilgi, kas var turpmāk samazināt šo vērtību. |
| --- | --- |

(85)

Polija iebilst, ka par 2003. gadu sagatavotā PWC analīze ir ļoti optimistiska valsts iestāžu kreditoriem. Patiesībā ieņēmumi no bankrota procedūras papildus samazinās, pirmkārt, Polijas tiesu pārraudzītās bankrota procedūras dēļ, jo šādā procedūrā rodas ar maksātnespējas administratoru saistītas izmaksas, kas parasti sastāda vairāk nekā 5 % no pārdošanā gūtajiem ieņēmumiem, bet HCz gadījumā tās būtu līdz pat 10 %. Turklāt bankrota procedūra risinās ļoti ilgi, kas var turpmāk samazināt šo vērtību.

| (86) | Polija arī norāda, ka bankrota rezultātā var izpalikt vienota aktīvu pārdošana, jo dažu kreditoru īpašumtiesības uz atsevišķiem aktīviem ir nodotas citiem, tādējādi tos iespējams pārdot atsevišķi. Tāpēc investori nevar būt pārliecināti, ka viņi saņems visu ražošanas līniju, kā rezultāta pazeminās cena. Polija darīja zināmus vairākus piemērus par pārdošanu bankrota procedūras ietvaros, t.i., par Huta Andrzej gadījumu, kad ražošanas līdzekļu īpašumtiesību sadalīšana būtiski apgrūtināja pārdošanu un samazināja tā cenu. Tāpēc bankrota procedūras ietvaros veicot pārdošanu, cena, iespējams, būs daudz zemāka nekā cena, kas tiktu iegūta, veicot pārdošanu pārstrukturēšanas procesa ietvaros. |
| --- | --- |

(86)

Polija arī norāda, ka bankrota rezultātā var izpalikt vienota aktīvu pārdošana, jo dažu kreditoru īpašumtiesības uz atsevišķiem aktīviem ir nodotas citiem, tādējādi tos iespējams pārdot atsevišķi. Tāpēc investori nevar būt pārliecināti, ka viņi saņems visu ražošanas līniju, kā rezultāta pazeminās cena. Polija darīja zināmus vairākus piemērus par pārdošanu bankrota procedūras ietvaros, t.i., par Huta Andrzej gadījumu, kad ražošanas līdzekļu īpašumtiesību sadalīšana būtiski apgrūtināja pārdošanu un samazināja tā cenu. Tāpēc bankrota procedūras ietvaros veicot pārdošanu, cena, iespējams, būs daudz zemāka nekā cena, kas tiktu iegūta, veicot pārdošanu pārstrukturēšanas procesa ietvaros.

| (87) | Turklāt Polija iebilst, ka valsts sektora kreditoriem, “kuri strādā ar zaudējumiem”, tas būtu labāks darījums nekā privātajiem kreditoriem, kuri visos gadījumos izvēlējās pārstrukturēšanu (sīkāku informāciju skatīt 2. un 3. tabulā) (46). |
| --- | --- |

(87)

Turklāt Polija iebilst, ka valsts sektora kreditoriem, “kuri strādā ar zaudējumiem”, tas būtu labāks darījums nekā privātajiem kreditoriem, kuri visos gadījumos izvēlējās pārstrukturēšanu (sīkāku informāciju skatīt 2. un 3. tabulā) (46).

| (88) | Polija paskaidro, ka iemesli tam, kāpēc kreditori nevēlējās parakstīt kreditoru vienošanos, galvenokārt bija saistīti ar uzticēšanos un cerībām uz pozitīvu pārstrukturēšanas programmas rezultātu. Turklāt Polija norāda, ka privātie kreditori parasti vilcinās pieņemt jaunus priekšlikumus, jo īpaši bankas baidās vērtspapīrus un hipotēkas uz aktīviem apmainīt pret akcijām, jo tādējādi revidenti vai bankas inspektors samazina debitoru parādu vērtību un liek tiem pārskatos uzrādīt zaudējumus. Turpretim status quo saglabāšana ļauj tiem savos pārskatos saglabāt lielāku vērtību pat tad, ja tā nav reāla. |
| --- | --- |

(88)

Polija paskaidro, ka iemesli tam, kāpēc kreditori nevēlējās parakstīt kreditoru vienošanos, galvenokārt bija saistīti ar uzticēšanos un cerībām uz pozitīvu pārstrukturēšanas programmas rezultātu. Turklāt Polija norāda, ka privātie kreditori parasti vilcinās pieņemt jaunus priekšlikumus, jo īpaši bankas baidās vērtspapīrus un hipotēkas uz aktīviem apmainīt pret akcijām, jo tādējādi revidenti vai bankas inspektors samazina debitoru parādu vērtību un liek tiem pārskatos uzrādīt zaudējumus. Turpretim status quo saglabāšana ļauj tiem savos pārskatos saglabāt lielāku vērtību pat tad, ja tā nav reāla.

| (89) | Taču tad, kad pārstrukturēšana šķiet reāla, ja laiks rezultātu sasniegšanai nav pārāk ilgs un ja debitoru parādi, šķiet, varētu tikt apmaksāti, tad piekrišana šādiem darījumiem tiek saņemta biežāk. Patiesībā Polija ir pievienojusi Kredyt Bank un ING BSK vēstules, no kurām redzams, ka pat šīs bankas, kuras pārstrukturēšanas procesā zaudē visvairāk, patlaban uzskata, ka pārstrukturēšanas programma būtu labāks risinājums nekā bankrots. Tostarp privātie komerckreditori pat norādīja, ka tie ir gatavi turpmāk samazināt atgūstamos procentus, lai panāktu, ka HCz rīcībā būtu pietiekami daudz līdzekļu, lai atmaksātu visas nepārstrukturējamās saistības un segtu ar tām saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(89)

Taču tad, kad pārstrukturēšana šķiet reāla, ja laiks rezultātu sasniegšanai nav pārāk ilgs un ja debitoru parādi, šķiet, varētu tikt apmaksāti, tad piekrišana šādiem darījumiem tiek saņemta biežāk. Patiesībā Polija ir pievienojusi Kredyt Bank un ING BSK vēstules, no kurām redzams, ka pat šīs bankas, kuras pārstrukturēšanas procesā zaudē visvairāk, patlaban uzskata, ka pārstrukturēšanas programma būtu labāks risinājums nekā bankrots. Tostarp privātie komerckreditori pat norādīja, ka tie ir gatavi turpmāk samazināt atgūstamos procentus, lai panāktu, ka HCz rīcībā būtu pietiekami daudz līdzekļu, lai atmaksātu visas nepārstrukturējamās saistības un segtu ar tām saistītās izmaksas.

| (90) | Polija arī iebilst, ka valsts sektora komerckreditori, kuri saskaņā ar PWC analīzi no pārstrukturēšanas iegūtu mazāk nekā no bankrota, nekādos apstākļos nebūtu pietiekami tiesīgi aizkavēt mierizlīgumu, kas tiek īstenots saskaņā ar Polijas likumdošanu. Tāpēc mazākajai neapmierināto kreditoru daļai patiesi nebūtu iespēju uzspiest likvidāciju. |
| --- | --- |

(90)

Polija arī iebilst, ka valsts sektora komerckreditori, kuri saskaņā ar PWC analīzi no pārstrukturēšanas iegūtu mazāk nekā no bankrota, nekādos apstākļos nebūtu pietiekami tiesīgi aizkavēt mierizlīgumu, kas tiek īstenots saskaņā ar Polijas likumdošanu. Tāpēc mazākajai neapmierināto kreditoru daļai patiesi nebūtu iespēju uzspiest likvidāciju.

| (91) | Attiecībā uz valsts iestāžu kreditoriem Polija informē, ka valsts iestāžu kreditoru īpašumā esošo ķīlu atbrīvošana un prasījumu pārvietošana uz jaunu struktūru – Operatoru, nenotiek automātiski. Tā vietā šādai rīcībai no katra valsts iestāžu kreditora jāsaņem atsevišķa piekrišana, kas, pēc Polijas teiktā, ir diskrēta. Labākais piemērs šai ziņā ir trīs kreditori – valsts uzņēmumi (Čenstohovas nodokļu iestāde, FGŚP un Gmina Poraj), kuri īpašo pārstrukturēšanas shēmu noraidīja, jo tie cer vairāk iegūt no bankrota. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz valsts iestāžu kreditoriem Polija informē, ka valsts iestāžu kreditoru īpašumā esošo ķīlu atbrīvošana un prasījumu pārvietošana uz jaunu struktūru – Operatoru, nenotiek automātiski. Tā vietā šādai rīcībai no katra valsts iestāžu kreditora jāsaņem atsevišķa piekrišana, kas, pēc Polijas teiktā, ir diskrēta. Labākais piemērs šai ziņā ir trīs kreditori – valsts uzņēmumi (Čenstohovas nodokļu iestāde, FGŚP un Gmina Poraj), kuri īpašo pārstrukturēšanas shēmu noraidīja, jo tie cer vairāk iegūt no bankrota.

2.   Huta Stali Częstochowa darbība

| (92) | Polija sniedz arī papildu informāciju par HSCz darbību. Tā apgalvo, ka tērauda ražošanas līdzekļu iznomāšana uzņēmumam HSCz, ko veic HCz, ir darbība, kuru jebkurš privātais kreditors parasti atbalstītu. Lai gan ilgstošā prakse, ko īsteno maksātnespējas administratori, būtu izraisījusi ražošanas darbību pārtraukšanu, lēmums pirms bankrota procedūras uzsākšanas šos aktīvus iznomāt kādam neatkarīgam uzņēmumam, kuru minētie administratori nekontrolētu, ir veids, kā saglabāt pastāvīgu aktīvu vērtību. Šajā ziņā privātais kreditors būtu pieņēmis arī nomas līgumā paredzēto maksājumu nokavējumu. |
| --- | --- |

(92)

Polija sniedz arī papildu informāciju par HSCz darbību. Tā apgalvo, ka tērauda ražošanas līdzekļu iznomāšana uzņēmumam HSCz, ko veic HCz, ir darbība, kuru jebkurš privātais kreditors parasti atbalstītu. Lai gan ilgstošā prakse, ko īsteno maksātnespējas administratori, būtu izraisījusi ražošanas darbību pārtraukšanu, lēmums pirms bankrota procedūras uzsākšanas šos aktīvus iznomāt kādam neatkarīgam uzņēmumam, kuru minētie administratori nekontrolētu, ir veids, kā saglabāt pastāvīgu aktīvu vērtību. Šajā ziņā privātais kreditors būtu pieņēmis arī nomas līgumā paredzēto maksājumu nokavējumu.

| (93) | Turklāt tā darbībā tā nesaredz valsts atbalstu, jo to uz komerciāliem pamatiem finansēja ar aizdevumiem, ko piešķīra piegādātāji, un ar avansa maksājumiem no tērauda lietuves klientiem, kuri nevēlējās HCz/HSCz zaudēt kā klientu. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt tā darbībā tā nesaredz valsts atbalstu, jo to uz komerciāliem pamatiem finansēja ar aizdevumiem, ko piešķīra piegādātāji, un ar avansa maksājumiem no tērauda lietuves klientiem, kuri nevēlējās HCz/HSCz zaudēt kā klientu.

| (94) | Attiecībā uz elektroenerģijas rēķinu samaksu uzņēmumam PSE Polija apgalvo, ka garantijas neveidoja valsts atbalstu, jo HSCz par vērtspapīriem uzņēmumam TFS maksāja tirgus likmi 2 % apmērā no to faktiskās vērtības. Šī vērtība ir aprēķināta, balstoties uz to, ka garantētā summa nedrīkstēja pārsniegt PLN 6 miljonus, tāpēc prēmijai PLN 120 000 faktiski jābūt 2 %. Salīdzinājuma Polija atsaucas uz Valsts kredītgarantiju fondu, kurš vairāk nekā 25 komercbanku klientiem piedāvā “garantēt aizdevumus”, izmantojot likmes, kuras patlaban ir 1 % uz 1 gadu, 1,2, % uz 2 gadiem, 1,4 % uz 3 gadiem. Tāpēc Polija uzskata, ka garantiju [izmantošanas] izmaksas un to summas nav pretrunā tā brīža tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz elektroenerģijas rēķinu samaksu uzņēmumam PSE Polija apgalvo, ka garantijas neveidoja valsts atbalstu, jo HSCz par vērtspapīriem uzņēmumam TFS maksāja tirgus likmi 2 % apmērā no to faktiskās vērtības. Šī vērtība ir aprēķināta, balstoties uz to, ka garantētā summa nedrīkstēja pārsniegt PLN 6 miljonus, tāpēc prēmijai PLN 120 000 faktiski jābūt 2 %. Salīdzinājuma Polija atsaucas uz Valsts kredītgarantiju fondu, kurš vairāk nekā 25 komercbanku klientiem piedāvā “garantēt aizdevumus”, izmantojot likmes, kuras patlaban ir 1 % uz 1 gadu, 1,2, % uz 2 gadiem, 1,4 % uz 3 gadiem. Tāpēc Polija uzskata, ka garantiju [izmantošanas] izmaksas un to summas nav pretrunā tā brīža tirgus noteikumiem.

3.   Subsīdijas un citi pasākumi

| (95) | Vispirms Polija atzīst, ka atbalsts PLN 19 699 452 (EUR 4 147 332) apmērā, kas laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gada maijam tika piešķirtais uzņēmumam HCz, ir pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(95)

Vispirms Polija atzīst, ka atbalsts PLN 19 699 452 (EUR 4 147 332) apmērā, kas laikposmā no 1997. gada līdz 2002. gada maijam tika piešķirtais uzņēmumam HCz, ir pārstrukturēšanas atbalsts.

| (96) | Otrkārt, attiecībā uz KBN atbalstu Polija tomēr apgalvo, ka subsīdijas atbilst kritērijiem, kas noteikti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (še turpmāk – “P&A pamatnostādnes”) (47), un ir uzskatāmas par saderīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(96)

Otrkārt, attiecībā uz KBN atbalstu Polija tomēr apgalvo, ka subsīdijas atbilst kritērijiem, kas noteikti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (še turpmāk – “P&A pamatnostādnes”) (47), un ir uzskatāmas par saderīgu atbalstu.

| (97) | Polija apgalvo, ka uz tām daļēji attiecas KBN prezidenta 2001. gada 30. novembra programma par kritērijiem finansiālā atbalsta piešķiršanai zinātnē, kas Pievienošanās līgumā bija iekļauta pašreizējo atbalstu sarakstā. Tas vismaz attiecas uz subsīdijām PLN 1 380 000 apmērā uzņēmumam HSCz, kas tika piešķirtas pēc tam, kad programma jau bija pieņemta. |
| --- | --- |

(97)

Polija apgalvo, ka uz tām daļēji attiecas KBN prezidenta 2001. gada 30. novembra programma par kritērijiem finansiālā atbalsta piešķiršanai zinātnē, kas Pievienošanās līgumā bija iekļauta pašreizējo atbalstu sarakstā. Tas vismaz attiecas uz subsīdijām PLN 1 380 000 apmērā uzņēmumam HSCz, kas tika piešķirtas pēc tam, kad programma jau bija pieņemta.

| (98) | Turklāt Polija norāda, ka arī KBN subsīdijas PLN 5 461 620 apmērā uzņēmumam HCz, lai gan tās netika piešķirtas saskaņā ar minēto programmu, ir uzskatāmas par saderīgām, jo tās līdzīgi atbilst P&A pamatnostādņu nosacījumiem. Lai gan tās bija piešķirtas pirms iepriekšminētās shēmas stāšanās spēkā, atbalstu tomēr vērtēja, ņemot vērā tos pašus shēmas kritērijus, tāpēc tas atbilst P&A pamatnostādnēm. Polija apgalvo, ka sīkāka informācija par šo atbalstu, kā aprakostīts II daļā, nav pieejama, jo pa šo liku KBN ir likvidēts. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Polija norāda, ka arī KBN subsīdijas PLN 5 461 620 apmērā uzņēmumam HCz, lai gan tās netika piešķirtas saskaņā ar minēto programmu, ir uzskatāmas par saderīgām, jo tās līdzīgi atbilst P&A pamatnostādņu nosacījumiem. Lai gan tās bija piešķirtas pirms iepriekšminētās shēmas stāšanās spēkā, atbalstu tomēr vērtēja, ņemot vērā tos pašus shēmas kritērijus, tāpēc tas atbilst P&A pamatnostādnēm. Polija apgalvo, ka sīkāka informācija par šo atbalstu, kā aprakostīts II daļā, nav pieejama, jo pa šo liku KBN ir likvidēts.

| (99) | Treškārt, Polija apgalvo, ka tikmēr dažādi finansiālie pasākumi par labu HSCz ir nokārtoti. Atliktie nomas maksājumi uzņēmumam HCz, kā arī procenti par nodevām, kas maksājami ZUS un FGŚP, kopā ar likumā noteiktajiem 16 % no 2002. gada jūlija līdz 2003. gada 21. janvārim, 13 % līdz 2003. gada 24. septembrim un 12,25 % līdz 2004. gada 25. novembrim ir samaksāti. |
| --- | --- |

(99)

Treškārt, Polija apgalvo, ka tikmēr dažādi finansiālie pasākumi par labu HSCz ir nokārtoti. Atliktie nomas maksājumi uzņēmumam HCz, kā arī procenti par nodevām, kas maksājami ZUS un FGŚP, kopā ar likumā noteiktajiem 16 % no 2002. gada jūlija līdz 2003. gada 21. janvārim, 13 % līdz 2003. gada 24. septembrim un 12,25 % līdz 2004. gada 25. novembrim ir samaksāti.

| (100) | Visbeidzot atbalsts PFRON un nodokļu iestādes piedāvāto finanšu ieguvumu veidā PLN 62 116 (apmēram EUR 13 077) apmērā nav atmaksāts, jo nodokļu administrācijas nepieņēma atmaksu bez lēmuma par [līdzekļu] atgūšanu. Polija tomēr apgalvo, ka šis atbalsts ir minimāls. |
| --- | --- |

(100)

Visbeidzot atbalsts PFRON un nodokļu iestādes piedāvāto finanšu ieguvumu veidā PLN 62 116 (apmēram EUR 13 077) apmērā nav atmaksāts, jo nodokļu administrācijas nepieņēma atmaksu bez lēmuma par [līdzekļu] atgūšanu. Polija tomēr apgalvo, ka šis atbalsts ir minimāls.

4.   VPP izmaiņu apstiprināšana

| (101) | Polija saskaņā ar 8. protokola 10. punktu VPP izmainīšanai prasa Komisijas piekrišanu. Polija gatavojas paziņot, ka HCz turpinās darbību arī bez atbalsta un netiks likvidēta. Tā garantē, ka HCz no 1997. līdz 2006. gadam nesaņems papildu valsts atbalstu un līdz 2006. gada beigām – 8. protokolā noteiktā pārstrukturēšanas perioda beigām – nepalielinās iepriekšminēto jaudu. |
| --- | --- |

(101)

Polija saskaņā ar 8. protokola 10. punktu VPP izmainīšanai prasa Komisijas piekrišanu. Polija gatavojas paziņot, ka HCz turpinās darbību arī bez atbalsta un netiks likvidēta. Tā garantē, ka HCz no 1997. līdz 2006. gadam nesaņems papildu valsts atbalstu un līdz 2006. gada beigām – 8. protokolā noteiktā pārstrukturēšanas perioda beigām – nepalielinās iepriekšminēto jaudu.

| (102) | Polijas iestādes paskaidro, ka tad, kad 2002. gada rudenī tika izstrādāts VPP projekts, HCz pārstrukturēšana bez valsts atbalsta tika uzskatīta par neiespējamu. Tikmēr, kamēr likās, ka ar valsts atbalsta palīdzību ir iespējama pilna parādsaistību segšana, neviens kreditors nevēlējās saņemt daļēji atmaksātas parādsaistības. Tikai pēc tam, kad valsts pārstrukturēšanas programmā bija noraidīta atbalsta sniegšana uzņēmumam HCz, tā kreditori piekrita samazināt debitoru parādus. Turklāt tikai līdz ar 2002. gada 30. oktobra likuma stāšanos spēkā atbilstoši Polijas tiesību aktiem tika iegūts instruments, kas ļāva publiskos prasījumus norakstīt un atmaksāt kreditoriem procedūras laikā, kuru tie kontrolēja. |
| --- | --- |

(102)

Polijas iestādes paskaidro, ka tad, kad 2002. gada rudenī tika izstrādāts VPP projekts, HCz pārstrukturēšana bez valsts atbalsta tika uzskatīta par neiespējamu. Tikmēr, kamēr likās, ka ar valsts atbalsta palīdzību ir iespējama pilna parādsaistību segšana, neviens kreditors nevēlējās saņemt daļēji atmaksātas parādsaistības. Tikai pēc tam, kad valsts pārstrukturēšanas programmā bija noraidīta atbalsta sniegšana uzņēmumam HCz, tā kreditori piekrita samazināt debitoru parādus. Turklāt tikai līdz ar 2002. gada 30. oktobra likuma stāšanos spēkā atbilstoši Polijas tiesību aktiem tika iegūts instruments, kas ļāva publiskos prasījumus norakstīt un atmaksāt kreditoriem procedūras laikā, kuru tie kontrolēja.

5.   Polija nodrošina LNM, MSP un HCz darbības nodalīšanu

| (103) | Polija apliecina Komisijai, ka līgums par MH, HSCZ un citu uzņēmumu pārdošanu stratēģiskam investoram izslēgs iespēju valsts atbalstu uzņēmumam HCz atbilstīgi 8. protokolam nodot citam saņēmējam. Tālab pārdošanas līgumā, kas parakstāms ar investoru, būs īpaši atrunāta visa vajadzīgā kontrole. |
| --- | --- |

(103)

Polija apliecina Komisijai, ka līgums par MH, HSCZ un citu uzņēmumu pārdošanu stratēģiskam investoram izslēgs iespēju valsts atbalstu uzņēmumam HCz atbilstīgi 8. protokolam nodot citam saņēmējam. Tālab pārdošanas līgumā, kas parakstāms ar investoru, būs īpaši atrunāta visa vajadzīgā kontrole.

VI.   PASĀKUMU IZVĒRTĒŠANA

1.   Piemērojamie tiesību akti

| (104) | 8. protokola 1. punktā noteikts, ka “neskarot EK Līguma 87. un 88. pantu, valsts atbalstu, ko Polija piešķīrusi dažu Polijas tērauda rūpniecības daļu restrukturizācijai, uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu”, ja cita starpā tiek ievēroti protokolā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(104)

8. protokola 1. punktā noteikts, ka “neskarot EK Līguma 87. un 88. pantu, valsts atbalstu, ko Polija piešķīrusi dažu Polijas tērauda rūpniecības daļu restrukturizācijai, uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu”, ja cita starpā tiek ievēroti protokolā izklāstītie nosacījumi.

| (105) | Saskaņā ar 8. protokola 3. punktu valsts atbalstu pārstrukturēšanai drīkst piešķirt tikai 1. pielikumā minētajiem uzņēmumiem. Polija ir atlasījusi iekļaušanai šai sarakstā astoņus uzņēmumus. Tajā nav minēts ne HCz, ne HSCz, kā arī neviens HCz meitas uzņēmums. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar 8. protokola 3. punktu valsts atbalstu pārstrukturēšanai drīkst piešķirt tikai 1. pielikumā minētajiem uzņēmumiem. Polija ir atlasījusi iekļaušanai šai sarakstā astoņus uzņēmumus. Tajā nav minēts ne HCz, ne HSCz, kā arī neviens HCz meitas uzņēmums.

| (106) | Ar 8. protokola 6. punkta trešo daļu ir aizliegts piešķirt papildu atbalstu Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai. Šajā ziņā ar 8. protokola 18. punktu Komisija ir pilnvarota veikt “atbilstošus pasākumus, kas liek visiem attiecīgajiem uzņēmumiem atmaksāt piešķirto atbalstu”, ja, uzraugot pārstrukturēšanu, konstatēta noteikumu neievērošana, jo piešķirts “papildu nesaderīgs valsts atbalsts tērauda rūpniecībai”. |
| --- | --- |

(106)

Ar 8. protokola 6. punkta trešo daļu ir aizliegts piešķirt papildu atbalstu Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai. Šajā ziņā ar 8. protokola 18. punktu Komisija ir pilnvarota veikt “atbilstošus pasākumus, kas liek visiem attiecīgajiem uzņēmumiem atmaksāt piešķirto atbalstu”, ja, uzraugot pārstrukturēšanu, konstatēta noteikumu neievērošana, jo piešķirts “papildu nesaderīgs valsts atbalsts tērauda rūpniecībai”.

| (107) | Padome saskaņā ar Eiropas līgumu labvēlības periodu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai Polijas tērauda rūpniecībai pagarināja līdz 2006. gada 31. decembrim. Šo pasākumu ar 8. protokolu atzina par daļu no Polijas pievienošanās procesa. Lai sasniegtu šo mērķi, tas aptver laika intervālu pirms un pēc pievienošanās. Precīzāk, tas paredz ierobežotu pārstrukturēšanas atbalstu laika posmam no 1997. līdz 2003. gadam, bet liedz turpmāku valsts atbalstu Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai no 1997. līdz 2006. gadam. Šajā ziņā tas nepārprotami atšķiras no citiem Pievienošanās līguma noteikumiem, piemēram, no IV pielikumā noteiktā pagaidu mehānisma (“spēkā esošā atbalsta procedūra”), kas attiecas tikai uz valsts atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās, ciktāl tas “joprojām piemērojams” pēc pievienošanās dienas. Tāpēc 8. protokolu var uzskatīt par lex specialis, kas jautājumos, uz kuriem tas attiecas, aizstāj visus pārējos Pievienošanās akta noteikumus (48). |
| --- | --- |

(107)

Padome saskaņā ar Eiropas līgumu labvēlības periodu pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanai Polijas tērauda rūpniecībai pagarināja līdz 2006. gada 31. decembrim. Šo pasākumu ar 8. protokolu atzina par daļu no Polijas pievienošanās procesa. Lai sasniegtu šo mērķi, tas aptver laika intervālu pirms un pēc pievienošanās. Precīzāk, tas paredz ierobežotu pārstrukturēšanas atbalstu laika posmam no 1997. līdz 2003. gadam, bet liedz turpmāku valsts atbalstu Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai no 1997. līdz 2006. gadam. Šajā ziņā tas nepārprotami atšķiras no citiem Pievienošanās līguma noteikumiem, piemēram, no IV pielikumā noteiktā pagaidu mehānisma (“spēkā esošā atbalsta procedūra”), kas attiecas tikai uz valsts atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās, ciktāl tas “joprojām piemērojams” pēc pievienošanās dienas. Tāpēc 8. protokolu var uzskatīt par lex specialis, kas jautājumos, uz kuriem tas attiecas, aizstāj visus pārējos Pievienošanās akta noteikumus (48).

| (108) | Šā iemesla dēļ, lai gan EK Līguma 87. un 88. pants parasti neattiecas uz atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās, un nav piemērojams pēc pievienošanās, ar 8. protokola noteikumiem valsts atbalsta kontrole atbilstīgi EK Līgumam ir attiecināta arī uz atbalstu, kas piešķirts Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai no 1997. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(108)

Šā iemesla dēļ, lai gan EK Līguma 87. un 88. pants parasti neattiecas uz atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās, un nav piemērojams pēc pievienošanās, ar 8. protokola noteikumiem valsts atbalsta kontrole atbilstīgi EK Līgumam ir attiecināta arī uz atbalstu, kas piešķirts Polijas tērauda rūpniecības pārstrukturēšanai no 1997. līdz 2006. gadam.

| (109) | Lēmumu atbilstīgi EK Līguma 88. panta 2. punktam var pieņemt pēc Polijas pievienošanās, jo, ja 8. protokolā nav īpašu noteikumu, tad jāpiemēro parastie noteikumi un principi. Pēc tam piemēro arī Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai
   (49) (še turpmāk – “Procedurālā regula”). |
| --- | --- |

(109)

Lēmumu atbilstīgi EK Līguma 88. panta 2. punktam var pieņemt pēc Polijas pievienošanās, jo, ja 8. protokolā nav īpašu noteikumu, tad jāpiemēro parastie noteikumi un principi. Pēc tam piemēro arī Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai
   (49) (še turpmāk – “Procedurālā regula”).

2.   Atbalsta pastāvēšana

| (110) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu valsts atbalsts ir jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tāpēc nav saderīgs ar kopējo tirgu. EK Līguma 86. panta 1. punktā ir precizēts, ka EK Līguma 87. pants attiecas arī uz valsts sektora uzņēmumiem, t.i., uz uzņēmumiem, kurus kontrolē valsts. |
| --- | --- |

(110)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu valsts atbalsts ir jebkāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tāpēc nav saderīgs ar kopējo tirgu. EK Līguma 86. panta 1. punktā ir precizēts, ka EK Līguma 87. pants attiecas arī uz valsts sektora uzņēmumiem, t.i., uz uzņēmumiem, kurus kontrolē valsts.

a)   Huta Częstochowa pārstrukturēšanā un privāto kreditoru pārbaudes piemērošana

| (111) | Valsts iestāžu parādsaistību norakstīšanai ir ekonomisks labums, jo ar to pieņem ieņēmumu zaudēšanu, tāpēc saņemams atbalsts no valsts līdzekļiem. Tomēr saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi valsts pasākums veido atbalstu EK Līguma 87. panta nozīmē tikai tad, ja saņēmējuzņēmums gūst ekonomisku labumu, kuru tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Patiesībā ir konstatēts, ka tirgus ekonomikas investors var īstenot struktūrpolitiku, kuras ietvaros viņš vadās no ieguldītā kapitāla rentabilitātes ilgtermiņa perspektīvām. Savukārt tirgus ekonomikas kreditors atbilstoši iedibinātajai Tiesas praksei saprātīgā laikā mēģinātu panākt to summu samaksu, kuras viņam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks (50). |
| --- | --- |

(111)

Valsts iestāžu parādsaistību norakstīšanai ir ekonomisks labums, jo ar to pieņem ieņēmumu zaudēšanu, tāpēc saņemams atbalsts no valsts līdzekļiem. Tomēr saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi valsts pasākums veido atbalstu EK Līguma 87. panta nozīmē tikai tad, ja saņēmējuzņēmums gūst ekonomisku labumu, kuru tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Patiesībā ir konstatēts, ka tirgus ekonomikas investors var īstenot struktūrpolitiku, kuras ietvaros viņš vadās no ieguldītā kapitāla rentabilitātes ilgtermiņa perspektīvām. Savukārt tirgus ekonomikas kreditors atbilstoši iedibinātajai Tiesas praksei saprātīgā laikā mēģinātu panākt to summu samaksu, kuras viņam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks (50).

| (112) | Tāpēc tad, ja finansiālās grūtībās nonākušais parādnieks piedāvā citu parāda atmaksas termiņu, lai izvairītos no likvidācijas, atbilstoši Pirmās instances tiesas nolemtajam katram kreditoram vismaz rūpīgi jāapsver priekšrocības, iegūstot summu, kas tiek piedāvāta saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, un summu, kuru tas varētu atgūt pēc uzņēmuma iespējamās likvidācijas (šis novērtējums turpmāk saukts par “privāto kreditoru pārbaudi”) (51). Pirmās instances tiesa norādīja, ka privāto kreditoru pārbaudi ietekmē vairāki faktori, tostarp kreditora kā nodrošināta, priviliģēta vai parasta prasījuma īpašnieka statuss, tā īpašumā esošo vērtspapīru raksturs un apjoms, novērtējums, ciktāl iespējams, ka uzņēmumam izdosies atjaunot dzīvotspēju, kā arī summa, ko tas saņemtu, ja uzņēmums tiktu likvidēts. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc tad, ja finansiālās grūtībās nonākušais parādnieks piedāvā citu parāda atmaksas termiņu, lai izvairītos no likvidācijas, atbilstoši Pirmās instances tiesas nolemtajam katram kreditoram vismaz rūpīgi jāapsver priekšrocības, iegūstot summu, kas tiek piedāvāta saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, un summu, kuru tas varētu atgūt pēc uzņēmuma iespējamās likvidācijas (šis novērtējums turpmāk saukts par “privāto kreditoru pārbaudi”) (51). Pirmās instances tiesa norādīja, ka privāto kreditoru pārbaudi ietekmē vairāki faktori, tostarp kreditora kā nodrošināta, priviliģēta vai parasta prasījuma īpašnieka statuss, tā īpašumā esošo vērtspapīru raksturs un apjoms, novērtējums, ciktāl iespējams, ka uzņēmumam izdosies atjaunot dzīvotspēju, kā arī summa, ko tas saņemtu, ja uzņēmums tiktu likvidēts.

| (113) | Attiecībā uz HCz pārstrukturēšanu Komisija izvērtēja Polijas iesniegto dokumentāciju un informāciju un secināja, ka šaubas, kas tika paustas, procedūru uzsākot, vēlāk tika kliedētas. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšana atbilst privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz HCz pārstrukturēšanu Komisija izvērtēja Polijas iesniegto dokumentāciju un informāciju un secināja, ka šaubas, kas tika paustas, procedūru uzsākot, vēlāk tika kliedētas. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšana atbilst privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem.

| (114) | Pamatojoties uz PWC analīzi, Komisija vairs neuzskata, ka valsts iestāžu kreditoru ķīlu dēļ likvidācija dotu lielākus ieņēmumus nekā pārstrukturēšana. Saskaņā ar PWC analīzē sniegtajiem skaidrojumiem tā secina, ka valsts sektora kreditoriem uz tiem pašiem ražošanas līdzekļiem bija līdzīgas ķīlas kā privātajiem kreditoriem, kuras tomēr bija reģistrētas vēlāk nekā privāto kreditoru ķīlas. Tāpēc par prioritāti jānosaka privāto kreditoru debitoru parāda dzēšana, tādējādi samazinot valsts iestāžu kreditoru apmierinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(114)

Pamatojoties uz PWC analīzi, Komisija vairs neuzskata, ka valsts iestāžu kreditoru ķīlu dēļ likvidācija dotu lielākus ieņēmumus nekā pārstrukturēšana. Saskaņā ar PWC analīzē sniegtajiem skaidrojumiem tā secina, ka valsts sektora kreditoriem uz tiem pašiem ražošanas līdzekļiem bija līdzīgas ķīlas kā privātajiem kreditoriem, kuras tomēr bija reģistrētas vēlāk nekā privāto kreditoru ķīlas. Tāpēc par prioritāti jānosaka privāto kreditoru debitoru parāda dzēšana, tādējādi samazinot valsts iestāžu kreditoru apmierinājuma līmeni.

| (115) | Turklāt Komisija šobrīd var secināt, ka pašreizējais pārstrukturēšanas priekšlikums ļauj ikvienam valsts sektora kreditoram gūt labumu no HCz pārstrukturēšanas. Tālab tā norāda, ka komerckreditoru novērtēšana jāveic, ņemot vērā stāvokli 2003. gada decembrī, jo, lai gan kreditoru vienošanās vēlāk ir mainīta, tās pamatelementi joprojām ir spēkā un kopš minētā brīža ir saistoši. Savukārt valsts iestāžu kreditoriem attiecīgais brīdis ir 2005. gada jūnijs, jo tiem bez nosacījumiem jāpiekrīt pārstrukturēšanas lēmuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt Komisija šobrīd var secināt, ka pašreizējais pārstrukturēšanas priekšlikums ļauj ikvienam valsts sektora kreditoram gūt labumu no HCz pārstrukturēšanas. Tālab tā norāda, ka komerckreditoru novērtēšana jāveic, ņemot vērā stāvokli 2003. gada decembrī, jo, lai gan kreditoru vienošanās vēlāk ir mainīta, tās pamatelementi joprojām ir spēkā un kopš minētā brīža ir saistoši. Savukārt valsts iestāžu kreditoriem attiecīgais brīdis ir 2005. gada jūnijs, jo tiem bez nosacījumiem jāpiekrīt pārstrukturēšanas lēmuma noteikumiem.

| (116) | Analīze, kurā top skaidrs, ka pārstrukturēšana kreditoriem būs izdevīgāka nekā bankrots, ir vērā ņemama, valsts sektora kreditoriem par pamatu izmantojot labāko scenāriju attiecībā uz bankrotu. Patiesībā, valsts kreditoriem piemērojot vislabāko bankrota scenāriju, 2005. gadā tikai trīs valsts iestāžu kreditori un 2003. gadā tikai viens valsts sektora komerckreditors (52) no pārstrukturēšanas būtu saņēmis mazāk nekā no bankrota. Tomēr visi trīs valsts iestāžu kreditori nobalsoja pret pārstrukturēšanu, un Polijas iestādes apliecināja, ka to prasījumi tiks pilnībā apmierināti no RFG aktīvu pārdošanā iegūtajiem līdzekļiem. Tā kā šie valsts sektora kreditori nav piedāvājuši nekādas priekšrocības parādniekam, kā arī nav izmantojuši valsts līdzekļus, tad viņu darbība neietver valsts atbalstu (53). |
| --- | --- |

(116)

Analīze, kurā top skaidrs, ka pārstrukturēšana kreditoriem būs izdevīgāka nekā bankrots, ir vērā ņemama, valsts sektora kreditoriem par pamatu izmantojot labāko scenāriju attiecībā uz bankrotu. Patiesībā, valsts kreditoriem piemērojot vislabāko bankrota scenāriju, 2005. gadā tikai trīs valsts iestāžu kreditori un 2003. gadā tikai viens valsts sektora komerckreditors (52) no pārstrukturēšanas būtu saņēmis mazāk nekā no bankrota. Tomēr visi trīs valsts iestāžu kreditori nobalsoja pret pārstrukturēšanu, un Polijas iestādes apliecināja, ka to prasījumi tiks pilnībā apmierināti no RFG aktīvu pārdošanā iegūtajiem līdzekļiem. Tā kā šie valsts sektora kreditori nav piedāvājuši nekādas priekšrocības parādniekam, kā arī nav izmantojuši valsts līdzekļus, tad viņu darbība neietver valsts atbalstu (53).

| (117) | Attiecībā uz valsts sektora komerckreditoru Zaklad Energetyczny, kurš Čenstohovas reģiona enerģētikas uzņēmums, vispirms jānorāda, ka starpība starp šā uzņēmuma kredītu apmierināšanas līmeni pārstrukturēšanas un bankrota scenārijā ir neliela. Otrkārt, Komisija atzīst, ka privātais kreditors, kurš sniedz pakalpojumus uzņēmumam HCz, vairumā gadījumu būtu pret tā bankrotu, jo tad tas zaudētu nozīmīgu klientu, HCz ražošanu uz ilgu laiku pārtraucot vai vienkārši izbeidzot. Tas jo īpaši attiecas uz Zaklad Energetyczny, jo šajā gadījumā tas zaudētu savu galveno klientu. Tāpēc šis kreditors darbojās atbilstoši savām komercinteresēm un nepiedāvāja uzņēmumam HCz nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz valsts sektora komerckreditoru Zaklad Energetyczny, kurš Čenstohovas reģiona enerģētikas uzņēmums, vispirms jānorāda, ka starpība starp šā uzņēmuma kredītu apmierināšanas līmeni pārstrukturēšanas un bankrota scenārijā ir neliela. Otrkārt, Komisija atzīst, ka privātais kreditors, kurš sniedz pakalpojumus uzņēmumam HCz, vairumā gadījumu būtu pret tā bankrotu, jo tad tas zaudētu nozīmīgu klientu, HCz ražošanu uz ilgu laiku pārtraucot vai vienkārši izbeidzot. Tas jo īpaši attiecas uz Zaklad Energetyczny, jo šajā gadījumā tas zaudētu savu galveno klientu. Tāpēc šis kreditors darbojās atbilstoši savām komercinteresēm un nepiedāvāja uzņēmumam HCz nepamatotas priekšrocības.

| (118) | Turklāt Komisija atzīst, ka, ņemot vērā iepriekšminēto tiesu praksi (54), saskaņā ar kuru “summa, ko tas saņemtu likvidācijas gadījumā”, jāsalīdzina ar “novērtējumu, ņemot vērā iespējas atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju”, lai izmantotu privāto kreditoru pārbaudi, vajadzīgs reāls bankrota un pārstrukturēšanas novērtējums. |
| --- | --- |

(118)

Turklāt Komisija atzīst, ka, ņemot vērā iepriekšminēto tiesu praksi (54), saskaņā ar kuru “summa, ko tas saņemtu likvidācijas gadījumā”, jāsalīdzina ar “novērtējumu, ņemot vērā iespējas atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju”, lai izmantotu privāto kreditoru pārbaudi, vajadzīgs reāls bankrota un pārstrukturēšanas novērtējums.

| (119) | Šajā gadījumā pārstrukturēšanas iespējas ir acīmredzamas. Komercsaistības tiks pārdotas kādam stratēģiskajam investoram, un (2003. gadā) bija un (2005. gadā) aizvien ir pierādījumi tam, ka šādi nopietni piedāvājumi ir izteikti. Turklāt, šķiet, ekonomisks pamatojums ir arī tam, lai prasījumi tiktu nodoti Operatoram. Aktīvu vērtību ir apstiprinājis uzticams novērtēšanas uzņēmums. |
| --- | --- |

(119)

Šajā gadījumā pārstrukturēšanas iespējas ir acīmredzamas. Komercsaistības tiks pārdotas kādam stratēģiskajam investoram, un (2003. gadā) bija un (2005. gadā) aizvien ir pierādījumi tam, ka šādi nopietni piedāvājumi ir izteikti. Turklāt, šķiet, ekonomisks pamatojums ir arī tam, lai prasījumi tiktu nodoti Operatoram. Aktīvu vērtību ir apstiprinājis uzticams novērtēšanas uzņēmums.

| (120) | Taču Komisija arī atzīst, ka bankrota gadījumā saņemamā summa, kā, piemēram, norādīts PWC analīzē, nebūt nav garantēta. Analīze drīzāk sagatavota, balstoties uz labāko scenāriju valsts sektora kreditoriem, un tās pamatā ir pieņēmumi par aktīvu pārdošanu, kas līdzīgi pieņēmumiem attiecībā uz pārstrukturēšanu. Turklāt nebūt nav garantijas tam, ka, ja administrators pārdod aktīvus, tos iespējams pārdot visus kopā. Daži kreditori var izņemt aktīvus, uz kuriem tiem ir ķīlas, tādējādi pārdošanas rezultātā iegūtā cena būs zemāka nekā pārstrukturēšanā iegūtā cena. Polija ir sniegusi empīriskus pierādījumus, lai šo hipotēzi apstiprinātu. |
| --- | --- |

(120)

Taču Komisija arī atzīst, ka bankrota gadījumā saņemamā summa, kā, piemēram, norādīts PWC analīzē, nebūt nav garantēta. Analīze drīzāk sagatavota, balstoties uz labāko scenāriju valsts sektora kreditoriem, un tās pamatā ir pieņēmumi par aktīvu pārdošanu, kas līdzīgi pieņēmumiem attiecībā uz pārstrukturēšanu. Turklāt nebūt nav garantijas tam, ka, ja administrators pārdod aktīvus, tos iespējams pārdot visus kopā. Daži kreditori var izņemt aktīvus, uz kuriem tiem ir ķīlas, tādējādi pārdošanas rezultātā iegūtā cena būs zemāka nekā pārstrukturēšanā iegūtā cena. Polija ir sniegusi empīriskus pierādījumus, lai šo hipotēzi apstiprinātu.

| (121) | Privāto kreditoru darbība skaidri norāda uz šādu tirgus apstākļiem atbilstošu darbību. Patiesībā arī privātie kreditori ir balsojuši par pārstrukturēšanu, neraugoties uz to, ka 2. un 3. tabulā redzams, ka tie atbalstījuši bankrotu. Piemēram, BPH bankai, kuru kontrolē privātpersonas, 2003. gadā bija debitoru parādu zaudējumi PLN 75 miljonu apmērā no 19 % bankrota gadījumā (PLN 14 miljoni), savukārt pārstrukturēšanā tā zaudētu apmēram 49 % (PLN 37 miljonus). Tādējādi pārstrukturēšana, kas salīdzināta ar labāko bankrota procedūras scenāriju, solītu parādsaistību dzēšanu 62 % apmērā. Tomēr BPH balsojot atbalstīja kreditoru vienošanos. |
| --- | --- |

(121)

Privāto kreditoru darbība skaidri norāda uz šādu tirgus apstākļiem atbilstošu darbību. Patiesībā arī privātie kreditori ir balsojuši par pārstrukturēšanu, neraugoties uz to, ka 2. un 3. tabulā redzams, ka tie atbalstījuši bankrotu. Piemēram, BPH bankai, kuru kontrolē privātpersonas, 2003. gadā bija debitoru parādu zaudējumi PLN 75 miljonu apmērā no 19 % bankrota gadījumā (PLN 14 miljoni), savukārt pārstrukturēšanā tā zaudētu apmēram 49 % (PLN 37 miljonus). Tādējādi pārstrukturēšana, kas salīdzināta ar labāko bankrota procedūras scenāriju, solītu parādsaistību dzēšanu 62 % apmērā. Tomēr BPH balsojot atbalstīja kreditoru vienošanos.

| (122) | Ja tāds pats instruments tiktu piemērots valsts sektora kreditoriem, gandrīz ikviens, proti, visi valsts sektora komerckreditori un lielākā daļa valsts iestāžu komerckreditoru būtu atbalstījuši pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(122)

Ja tāds pats instruments tiktu piemērots valsts sektora kreditoriem, gandrīz ikviens, proti, visi valsts sektora komerckreditori un lielākā daļa valsts iestāžu komerckreditoru būtu atbalstījuši pārstrukturēšanu.

| (123) | Komisijai vairs nešaubās par to, vai HCz ražošanas nodošana uzņēmumam HSCz veido atbalstu. Komija norāda, ka tērauda ražošanas līdzekļu iznomāšana pirms bankrota uzsākšanas atsevišķam uzņēmumam, kuru nekontrolē administrators, bija veids kā saglabāt aktīvu vērtību. |
| --- | --- |

(123)

Komisijai vairs nešaubās par to, vai HCz ražošanas nodošana uzņēmumam HSCz veido atbalstu. Komija norāda, ka tērauda ražošanas līdzekļu iznomāšana pirms bankrota uzsākšanas atsevišķam uzņēmumam, kuru nekontrolē administrators, bija veids kā saglabāt aktīvu vērtību.

| (124) | Turklāt Komisija secina, ka HSCz uz komerciāliem pamatiem ir ieguvis apgrozāmo kapitālu un garantiju no TFS, kas tādējādi atbilst privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Tā saprot, ka uzņēmumu HSCz uz komerciāliem pamatiem finansēja ar aizdevumiem, ko piešķīra piegādātāji, un ar avansa maksājumiem no tērauda lietuves klientiem, kuri paši bija ieinteresēti, lai tērauda ražošana Čenstohovā turpinātos. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt Komisija secina, ka HSCz uz komerciāliem pamatiem ir ieguvis apgrozāmo kapitālu un garantiju no TFS, kas tādējādi atbilst privāto kreditoru pārbaudes noteikumiem. Tā saprot, ka uzņēmumu HSCz uz komerciāliem pamatiem finansēja ar aizdevumiem, ko piešķīra piegādātāji, un ar avansa maksājumiem no tērauda lietuves klientiem, kuri paši bija ieinteresēti, lai tērauda ražošana Čenstohovā turpinātos.

| (125) | Attiecībā uz TFS piešķirto garantiju Komisija konstatē, ka, pamatojoties uz praksi atsevišķu garantiju novērtēšanā, garantija neveido valsts atbalstu (55). |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz TFS piešķirto garantiju Komisija konstatē, ka, pamatojoties uz praksi atsevišķu garantiju novērtēšanā, garantija neveido valsts atbalstu (55).

| (126) | Pirmkārt, HSCz nebija nonācis finansiālās grūtībās tādā izpratnē, kā to paredz Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (56). Tas bija jauns uzņēmums, kuram nebija parādu, bet kuram jau bija diezgan daudz pasūtījumu. Otrkārt, uzņēmumam bija iespēja saņemt finanšu tirgu aizdevumus bez iejaukšanās no valsts puses. Treškārt, garantija ir piesaistīta fiksētai maksimālajai summai, un tā nav beztermiņa. |
| --- | --- |

(126)

Pirmkārt, HSCz nebija nonācis finansiālās grūtībās tādā izpratnē, kā to paredz Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (56). Tas bija jauns uzņēmums, kuram nebija parādu, bet kuram jau bija diezgan daudz pasūtījumu. Otrkārt, uzņēmumam bija iespēja saņemt finanšu tirgu aizdevumus bez iejaukšanās no valsts puses. Treškārt, garantija ir piesaistīta fiksētai maksimālajai summai, un tā nav beztermiņa.

| (127) | Komisijas rīcībā attiecībā uz cenu, kas samaksāta par šo garantiju, nav pierādījumu, ka samaksātā prēmija neatbilst tirgus cenai. Uz to nepārprotami norāda Polijas arguments par to, ka garantētā summa līgumsaistību dēļ faktiski nepārsniedza PLN 6 miljonus, tāpēc prēmija bija 2 %. Tomēr pat tad, ja prēmija bija 0,8 %, no piemēriem, kuros izmantotas līdzīgas garantijas ar prēmijām 1 % apmērā, redzams, ka prēmija bija noteikta tirgus likmes līmenī jo īpaši tad, ja uzskata, ka uzņēmumam TFS bija visa informācija par HSCz, tāpēc tas varēja ieviest kontroles sistēmu, kas deva iespēju ierobežot garantēto summu. Komisija arī atgādina, ka citos ar tērauda ražošanu saistītos gadījumos tā bija uzskatījusi, ka atbilstošā samaksātā prēmija bija mazāka par šajā gadījumā samaksāto prēmiju (57). |
| --- | --- |

(127)

Komisijas rīcībā attiecībā uz cenu, kas samaksāta par šo garantiju, nav pierādījumu, ka samaksātā prēmija neatbilst tirgus cenai. Uz to nepārprotami norāda Polijas arguments par to, ka garantētā summa līgumsaistību dēļ faktiski nepārsniedza PLN 6 miljonus, tāpēc prēmija bija 2 %. Tomēr pat tad, ja prēmija bija 0,8 %, no piemēriem, kuros izmantotas līdzīgas garantijas ar prēmijām 1 % apmērā, redzams, ka prēmija bija noteikta tirgus likmes līmenī jo īpaši tad, ja uzskata, ka uzņēmumam TFS bija visa informācija par HSCz, tāpēc tas varēja ieviest kontroles sistēmu, kas deva iespēju ierobežot garantēto summu. Komisija arī atgādina, ka citos ar tērauda ražošanu saistītos gadījumos tā bija uzskatījusi, ka atbilstošā samaksātā prēmija bija mazāka par šajā gadījumā samaksāto prēmiju (57).

b)   Subsīdijas un citi pasākumi

| (128) | Finansiālie pasākumi, kurus no 1997. gada jūnija līdz 2002. maijam PLN 25 161 072,08 (jeb apmēram EUR 5,3 miljonu) apmērā noteica uzņēmumam HCz, ir veikti, izmantojot valsts līdzekļus par labu HCz. Tā kā tērauda plāksnes ir izstrādājums, ko plaši tirgo visā Eiropā, šādi pasākumi, kurus pieņēma Polija, iespējams, varēja radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku uzņēmumam HCz, un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību. Tāpēc pasākumi veido valsts atbalstu atbilstīgi EK Līguma 87. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(128)

Finansiālie pasākumi, kurus no 1997. gada jūnija līdz 2002. maijam PLN 25 161 072,08 (jeb apmēram EUR 5,3 miljonu) apmērā noteica uzņēmumam HCz, ir veikti, izmantojot valsts līdzekļus par labu HCz. Tā kā tērauda plāksnes ir izstrādājums, ko plaši tirgo visā Eiropā, šādi pasākumi, kurus pieņēma Polija, iespējams, varēja radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku uzņēmumam HCz, un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību. Tāpēc pasākumi veido valsts atbalstu atbilstīgi EK Līguma 87. panta 1. punktam.

| (129) | KBN subsīdijas PLN 1 328 000 apmērā arī ir ekonomisks labums uzņēmumam HSCz un tāpēc veido valsts atbalstu, jo tās līdzīgi kā HCz gadījumā ietekmē tirdzniecību un draud radīt konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(129)

KBN subsīdijas PLN 1 328 000 apmērā arī ir ekonomisks labums uzņēmumam HSCz un tāpēc veido valsts atbalstu, jo tās līdzīgi kā HCz gadījumā ietekmē tirdzniecību un draud radīt konkurences traucējumus.

| (130) | Komisija tomēr nesaskata priekšrocības attiecībā uz HSCz valsts nodevu novēloto samaksu. Tā kā HSCz nebija nonācis grūtībās, tad Komisijai nav pamata domāt, ka privātais kreditors valsts iestāžu vietā būtu izvēlējies piemērot savu parādsaistību īstermiņa atmaksu (58). |
| --- | --- |

(130)

Komisija tomēr nesaskata priekšrocības attiecībā uz HSCz valsts nodevu novēloto samaksu. Tā kā HSCz nebija nonācis grūtībās, tad Komisijai nav pamata domāt, ka privātais kreditors valsts iestāžu vietā būtu izvēlējies piemērot savu parādsaistību īstermiņa atmaksu (58).

| (131) | Turklāt HSCz samaksāja Polijas vispārējā likumdošanā noteiktos procentus par nokavētajiem maksājumiem, kuri pārsniedza Komisijas bāzes likmi. Komisija atgādina, ka saskaņā ar Procedurālās regulas 14. pantu nelikumīgā atbalsta procedūras mērķis ir noteikt atgūstamo summu, lai panāktu tādu situāciju, kad atbalsts nebūtu bijis piešķirts. Ja tomēr atbalsta saņēmējs ir atmaksājis subsīdiju ar summu, kas vienāda vai lielāka par saliktajiem procentiem no atbalsta piešķiršanas dienas līdz tā atmaksas dienai saskaņā ar Komisijas praksi, šis pasākums vairs neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt HSCz samaksāja Polijas vispārējā likumdošanā noteiktos procentus par nokavētajiem maksājumiem, kuri pārsniedza Komisijas bāzes likmi. Komisija atgādina, ka saskaņā ar Procedurālās regulas 14. pantu nelikumīgā atbalsta procedūras mērķis ir noteikt atgūstamo summu, lai panāktu tādu situāciju, kad atbalsts nebūtu bijis piešķirts. Ja tomēr atbalsta saņēmējs ir atmaksājis subsīdiju ar summu, kas vienāda vai lielāka par saliktajiem procentiem no atbalsta piešķiršanas dienas līdz tā atmaksas dienai saskaņā ar Komisijas praksi, šis pasākums vairs neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (132) | Likumā noteiktie procenti, kas no 2002. līdz 2004. gadam svārstījās no 16 % līdz 12,25 % (sk. 99. punktu), patiesi pārsniedz bāzes likmi, ko Komisija piemēro atbalsta atmaksai. Tas atbilstoši 9. pantam Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (še turpmāk – “Īstenošanas regula”) (59), ir starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likme iepriekšējā gada trīs mēnešos, plus 75 pamata punkti. Šī bāzes likme Polijai 2004. gada 1. maijā bija 7,62 % (60). Līdz 2004. gadam Polijā nebija starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes. Taču jebkurā gadījumā arī citi rādītāji, piemēram, viengadīgo valsts obligāciju vidējā peļņa, nepārprotami bija zemāki (2002. gadā – 8,24 %, 2003. gadā – 5,34 % un 2004. gadā – 6,63 %). |
| --- | --- |

(132)

Likumā noteiktie procenti, kas no 2002. līdz 2004. gadam svārstījās no 16 % līdz 12,25 % (sk. 99. punktu), patiesi pārsniedz bāzes likmi, ko Komisija piemēro atbalsta atmaksai. Tas atbilstoši 9. pantam Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (še turpmāk – “Īstenošanas regula”) (59), ir starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likme iepriekšējā gada trīs mēnešos, plus 75 pamata punkti. Šī bāzes likme Polijai 2004. gada 1. maijā bija 7,62 % (60). Līdz 2004. gadam Polijā nebija starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes. Taču jebkurā gadījumā arī citi rādītāji, piemēram, viengadīgo valsts obligāciju vidējā peļņa, nepārprotami bija zemāki (2002. gadā – 8,24 %, 2003. gadā – 5,34 % un 2004. gadā – 6,63 %).

| (133) | Valsts atbalstu var veidot tikai to maksājumu atlikšana, ko piešķir Čenstohovas nodokļu iestāde un uzņēmums PFRON, kopumā PLN 62 116,09 apmērā, un kas nav samaksāti. |
| --- | --- |

(133)

Valsts atbalstu var veidot tikai to maksājumu atlikšana, ko piešķir Čenstohovas nodokļu iestāde un uzņēmums PFRON, kopumā PLN 62 116,09 apmērā, un kas nav samaksāti.

3.   Atbalsta saderība

| (134) | Atbalstu, ko no 1997. gada jūnija līdz 2002. gada maijam PLN 25 161 072,08 apmērā saņēma HCz, piešķīra, ievērojot to, ka atbilstoši VPP un 8. protokolam tas apstiprināms kā valsts atbalsts, taču vēlāk uzņēmuma bankrota dēļ to neņēma vērā. Tā kā saskaņā ar 8. protokolu šis atbalsts nav atļauts, tas joprojām ir atbalsts, ko aizliegts sniegt pārstrukturēšanai, ja vien tas nav saderīgs atbalsts saskaņā ar citiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(134)

Atbalstu, ko no 1997. gada jūnija līdz 2002. gada maijam PLN 25 161 072,08 apmērā saņēma HCz, piešķīra, ievērojot to, ka atbilstoši VPP un 8. protokolam tas apstiprināms kā valsts atbalsts, taču vēlāk uzņēmuma bankrota dēļ to neņēma vērā. Tā kā saskaņā ar 8. protokolu šis atbalsts nav atļauts, tas joprojām ir atbalsts, ko aizliegts sniegt pārstrukturēšanai, ja vien tas nav saderīgs atbalsts saskaņā ar citiem valsts atbalsta noteikumiem.

| (135) | Komisija norāda, ka valsts atbalsta noteikumi tērauda rūpniecībai līdz 2002. gada 23. jūlijam bija ietverti Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 2496/96/EOTK, ar ko nosaka Kopienas noteikumus valsts atbalstam tērauda rūpniecībai (61) (še turpmāk – “Tērauda rūpniecības atbalsta kodekss”) (62). |
| --- | --- |

(135)

Komisija norāda, ka valsts atbalsta noteikumi tērauda rūpniecībai līdz 2002. gada 23. jūlijam bija ietverti Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 2496/96/EOTK, ar ko nosaka Kopienas noteikumus valsts atbalstam tērauda rūpniecībai (61) (še turpmāk – “Tērauda rūpniecības atbalsta kodekss”) (62).

| (136) | Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksa 2. pants pieļauj atbalstu saskaņā ar P&A pamatnostādnēm. Komisija uzskata, ka pieci pasākumi PLN 5 461 620 apmērā, ko pieņēmis KBN, nav uzskatāmi par pamatojumu tam, lai nopietni apšaubītu to saderību ar P&A pamatnostādnēm atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta 2. apakšpunktam (63). |
| --- | --- |

(136)

Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksa 2. pants pieļauj atbalstu saskaņā ar P&A pamatnostādnēm. Komisija uzskata, ka pieci pasākumi PLN 5 461 620 apmērā, ko pieņēmis KBN, nav uzskatāmi par pamatojumu tam, lai nopietni apšaubītu to saderību ar P&A pamatnostādnēm atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta 2. apakšpunktam (63).

| (137) | Pirmkārt, lai gan uz subsīdijām, kuras KBN piešķīra uzņēmumam HCz, tieši neattiecas KBN prezidenta 2001. gada 30. novembra programma par kritērijiem finansiālā atbalsta piešķiršanai zinātnē (kuru Komisija kā pastāvošu atbalstu ir pieņēmusi atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 6. PL pasākumam), šķiet, ka Polija savu atbalstu nevērtēja citādi arī pirms programmas apstiprināšanas. Patiesībā Polija vēl VPP norādīja “KBN līdzekļus” kā “atļautā valsts atbalsta instrumentus subsīdiju ziņā pētniecībai un attīstībai” (64). Komisija novērtēja šo valsts pārstrukturēšanas programmu un 2003. gada jūlijā ar Padomes lēmumu to apstiprināja (sk. 27. punktu). |
| --- | --- |

(137)

Pirmkārt, lai gan uz subsīdijām, kuras KBN piešķīra uzņēmumam HCz, tieši neattiecas KBN prezidenta 2001. gada 30. novembra programma par kritērijiem finansiālā atbalsta piešķiršanai zinātnē (kuru Komisija kā pastāvošu atbalstu ir pieņēmusi atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 6. PL pasākumam), šķiet, ka Polija savu atbalstu nevērtēja citādi arī pirms programmas apstiprināšanas. Patiesībā Polija vēl VPP norādīja “KBN līdzekļus” kā “atļautā valsts atbalsta instrumentus subsīdiju ziņā pētniecībai un attīstībai” (64). Komisija novērtēja šo valsts pārstrukturēšanas programmu un 2003. gada jūlijā ar Padomes lēmumu to apstiprināja (sk. 27. punktu).

| (138) | Otrkārt, pasākumi atbilst P&A pamatnostādnēm. Atbalsts viennozīmīgi ir sniegts P&A mērķim. Turklāt tas joprojām ir mazāks par saderīgam atbalstam P&A pamatnostādnēs norādīto maksimālo robežu, ņemot vērā vēl 10 %, jo atbalsta saņēmējs atradās 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā reģionā (65). Tas ir atbalsts rūpnieciskai izpētei un ir zemāks par maksimālo robežu 60 % (69. punkta 1., 2. un 4. apakšpunkts) vai atbalsts rūpnieciskai pētniecībai vai pirms konkurences attīstībai un ir zemāks par minētajai attīstībai noteikto maksimālo robežu 35 % (69. punkta 3., 4. un 5. apakšpunkts). Turklāt atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo Polijas iestādes ir pārliecinoši parādījušas, ka HCz bez atbalsta nebūtu īstenojis P&A. |
| --- | --- |

(138)

Otrkārt, pasākumi atbilst P&A pamatnostādnēm. Atbalsts viennozīmīgi ir sniegts P&A mērķim. Turklāt tas joprojām ir mazāks par saderīgam atbalstam P&A pamatnostādnēs norādīto maksimālo robežu, ņemot vērā vēl 10 %, jo atbalsta saņēmējs atradās 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā reģionā (65). Tas ir atbalsts rūpnieciskai izpētei un ir zemāks par maksimālo robežu 60 % (69. punkta 1., 2. un 4. apakšpunkts) vai atbalsts rūpnieciskai pētniecībai vai pirms konkurences attīstībai un ir zemāks par minētajai attīstībai noteikto maksimālo robežu 35 % (69. punkta 3., 4. un 5. apakšpunkts). Turklāt atbalsts bija patiesi stimulējošs, jo Polijas iestādes ir pārliecinoši parādījušas, ka HCz bez atbalsta nebūtu īstenojis P&A.

| (139) | Tāpēc Komisija uzskata, ka tā nebūtu iebildusi pret KBN pasākumu no 1997. līdz 2001. gadam saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikumu un ka tas ir saderīgs P&A atbalsts, bet nav pārstrukturēšanas atbalsts 8. protokola nozīmē. |
| --- | --- |

(139)

Tāpēc Komisija uzskata, ka tā nebūtu iebildusi pret KBN pasākumu no 1997. līdz 2001. gadam saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikumu un ka tas ir saderīgs P&A atbalsts, bet nav pārstrukturēšanas atbalsts 8. protokola nozīmē.

| (140) | Tomēr, kas attiecas uz pārējo atbalstu darbības un nodarbinātības jomā PLN 19 699 452 apmērā, Komisija Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksā neatrod noteikumus, atbilstoši kuriem atbalsts varētu būt saderīgs. Tas neapšaubāmi nav atbalsts P&A vai slēgšanai (4. pants). Turklāt šis darbības atbalsts nav atļauts, ievērojot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (66). Jebkurā gadījumā Polijas iestādes neizmantoja atkāpes ne saskaņā ar Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksu, ne EK noteikumiem. |
| --- | --- |

(140)

Tomēr, kas attiecas uz pārējo atbalstu darbības un nodarbinātības jomā PLN 19 699 452 apmērā, Komisija Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksā neatrod noteikumus, atbilstoši kuriem atbalsts varētu būt saderīgs. Tas neapšaubāmi nav atbalsts P&A vai slēgšanai (4. pants). Turklāt šis darbības atbalsts nav atļauts, ievērojot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (66). Jebkurā gadījumā Polijas iestādes neizmantoja atkāpes ne saskaņā ar Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksu, ne EK noteikumiem.

| (141) | Ievērojot to, ka uz šiem pasākumiem neattiecas neviens cits EOTK Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksā noteiktais izņēmums, Komisija saskaņā ar Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksa 1. pantu uzskata šos pasākumus par pārstrukturēšanas atbalstu, kas saskaņā ar 8. pantu uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(141)

Ievērojot to, ka uz šiem pasākumiem neattiecas neviens cits EOTK Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksā noteiktais izņēmums, Komisija saskaņā ar Tērauda rūpniecības atbalsta kodeksa 1. pantu uzskata šos pasākumus par pārstrukturēšanas atbalstu, kas saskaņā ar 8. pantu uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (142) | KBN 2002. un 2003. gadā uzņēmumam HSCz piešķīra PLN 1 380 000. Šo atbalstu var uzskatīt par pastāvošu atbalstu atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 6. PL pasākumam. Polija apstiprināja, ka atbalsts tika piešķirts atbilstoši 6. PL pasākumā noteiktajai shēmai. Attiecīgi šie pasākumi neliek nopietni apšaubīt to saderību ar P&A pamatnostādnēm, ievērojot Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(142)

KBN 2002. un 2003. gadā uzņēmumam HSCz piešķīra PLN 1 380 000. Šo atbalstu var uzskatīt par pastāvošu atbalstu atbilstoši Pievienošanās līguma IV pielikuma 6. PL pasākumam. Polija apstiprināja, ka atbalsts tika piešķirts atbilstoši 6. PL pasākumā noteiktajai shēmai. Attiecīgi šie pasākumi neliek nopietni apšaubīt to saderību ar P&A pamatnostādnēm, ievērojot Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. panta 2. punktu.

| (143) | Ņemot vērā tā atbalsta saderību, ko KBN piešķīra uzņēmumam HSCz, potenciālā nesaderīgā atbalsta summa, ko saņēma HSCz, ir PLN 62 116,09 (apmēram EUR 13 077). Tomēr šī summa atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (67), tāpēc ļauj Komisijai secināt, ka šis pasākums neveido valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā tā atbalsta saderību, ko KBN piešķīra uzņēmumam HSCz, potenciālā nesaderīgā atbalsta summa, ko saņēma HSCz, ir PLN 62 116,09 (apmēram EUR 13 077). Tomēr šī summa atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (67), tāpēc ļauj Komisijai secināt, ka šis pasākums neveido valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

4.   Secinājums

| (144) | Visu šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākumi, kurus Polija īstenoja, pārstrukturējot HCz, bastoties uz 2003. gada 7. augusta pārstrukturēšanas plānu, kas grozīts 2003. gada 1. decembrī un 2004. gada 30. aprīlī, neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt pasākumi, kurus Polija īstenoja HSCz darbībai, arī neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Subsīdijas, ko KBN piešķīra HCz un HSCz P&A mērķiem, ir saderīgas ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(144)

Visu šo iemeslu dēļ Komisija secina, ka pasākumi, kurus Polija īstenoja, pārstrukturējot HCz, bastoties uz 2003. gada 7. augusta pārstrukturēšanas plānu, kas grozīts 2003. gada 1. decembrī un 2004. gada 30. aprīlī, neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt pasākumi, kurus Polija īstenoja HSCz darbībai, arī neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Subsīdijas, ko KBN piešķīra HCz un HSCz P&A mērķiem, ir saderīgas ar kopējo tirgu.

| (145) | Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts PLN 19 699 452 (EUR 4,1 miljonu) apmērā, ko no 1997. līdz 2002. gadam saņēma HCz, nav saderīgs ar kopējo tirgu un saskaņā ar 8. protokola 18. punktu ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(145)

Tomēr pārstrukturēšanas atbalsts PLN 19 699 452 (EUR 4,1 miljonu) apmērā, ko no 1997. līdz 2002. gadam saņēma HCz, nav saderīgs ar kopējo tirgu un saskaņā ar 8. protokola 18. punktu ir jāatmaksā.

| (146) | Atmaksājumu pieprasīs uzņēmumam, kurš patlaban gūst labumu no šī atbalsta. Atbalsta piešķiršanas brīdī ekonomiskā struktūra, kas saņēma atbalstu, bija pieskaitāma juridiskajai personai HCz. Tā kā sākotnējā uzņēmuma HCz aktīvi un saistības ir sadalīti trim tiesību pārņēmējiem uzņēmumiem RFG, MH un Operatoram, tad ekonomiskā struktūra, kas saņem atbalstu, vairs nav pieskaitāma juridiskajai personai HCz, bet jāpaplašina, lai tā attiektos arī uz uzņēmumiem, kuri saņēma HCz aktīvus un saistības. Tāpēc atbalstu pieprasīs atmaksāt uzņēmumiem HCz, RFG, MH un Operatoram, kuri ir solidāri un katrs atsevišķi atbildīgi. |
| --- | --- |

(146)

Atmaksājumu pieprasīs uzņēmumam, kurš patlaban gūst labumu no šī atbalsta. Atbalsta piešķiršanas brīdī ekonomiskā struktūra, kas saņēma atbalstu, bija pieskaitāma juridiskajai personai HCz. Tā kā sākotnējā uzņēmuma HCz aktīvi un saistības ir sadalīti trim tiesību pārņēmējiem uzņēmumiem RFG, MH un Operatoram, tad ekonomiskā struktūra, kas saņem atbalstu, vairs nav pieskaitāma juridiskajai personai HCz, bet jāpaplašina, lai tā attiektos arī uz uzņēmumiem, kuri saņēma HCz aktīvus un saistības. Tāpēc atbalstu pieprasīs atmaksāt uzņēmumiem HCz, RFG, MH un Operatoram, kuri ir solidāri un katrs atsevišķi atbildīgi.

| (147) | Par atgūstamajām summām aprēķina procentus saskaņā ar Īstenošanas regulā paredzētajiem noteikumiem. Īstenošanas regulas 9. panta 4. punktā jo īpaši noteikts, ka tad, ja starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes nav pieejamas, Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti drīkst noteikt valsts atbalsta atgūšanas procentlikmi, par pamatu izmantojot citu metodi un tai pieejamo informāciju. Tā kā Polijai laikā, kad tika piešķirts nesaderīgais atbalsts, starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes nebija pieejamas, atgūšanai piemērojamā procentlikme jānosaka, izmantojot pieejamu procentlikmi, kas uzskatāma par minētajam periodam atbilstošu procentlikmi. |
| --- | --- |

(147)

Par atgūstamajām summām aprēķina procentus saskaņā ar Īstenošanas regulā paredzētajiem noteikumiem. Īstenošanas regulas 9. panta 4. punktā jo īpaši noteikts, ka tad, ja starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes nav pieejamas, Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti drīkst noteikt valsts atbalsta atgūšanas procentlikmi, par pamatu izmantojot citu metodi un tai pieejamo informāciju. Tā kā Polijai laikā, kad tika piešķirts nesaderīgais atbalsts, starpbanku mijmaiņas darījumu piecu gadu likmes nebija pieejamas, atgūšanai piemērojamā procentlikme jānosaka, izmantojot pieejamu procentlikmi, kas uzskatāma par minētajam periodam atbilstošu procentlikmi.

VII.   VPP IZMAIŅU APSTIPRINĀŠANA SASKAŅĀ AR 8. PROTOKOLA 10. PUNKTU

| (148) | Polija paziņoja par valsts pārstrukturēšanas plāna grozīšanu, lai darītu zināmu, ka HCz tiks nevis likvidēta, bet bez valsts atbalsta pārstrukturēta. Komisija neiebilst šādām izmaiņām atbilstoši 8. protokola 10. punktam. |
| --- | --- |

(148)

Polija paziņoja par valsts pārstrukturēšanas plāna grozīšanu, lai darītu zināmu, ka HCz tiks nevis likvidēta, bet bez valsts atbalsta pārstrukturēta. Komisija neiebilst šādām izmaiņām atbilstoši 8. protokola 10. punktam.

| (149) | Saskaņā ar 8. protokola 10. punktu “visas turpmākās kopējā pārstrukturēšanas plāna izmaiņas un individuālie plāni jāsaskaņo ar Komisiju un attiecīgos gadījumos ar Padomi.” Tā kā Komisijas lēmums attiecas uz valsts atbalstu, jāatsaucas uz EK Līguma 88. panta un Regulas Nr. 659/99 procedūras noteikumiem. Šajā sakarā lēmumus pieņem Komisija, izņemot gadījumus, kad lēmumu pārdomāt atbalsta saderību pamato ārkārtēji apstākļi 88. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar 8. protokola 10. punktu “visas turpmākās kopējā pārstrukturēšanas plāna izmaiņas un individuālie plāni jāsaskaņo ar Komisiju un attiecīgos gadījumos ar Padomi.” Tā kā Komisijas lēmums attiecas uz valsts atbalstu, jāatsaucas uz EK Līguma 88. panta un Regulas Nr. 659/99 procedūras noteikumiem. Šajā sakarā lēmumus pieņem Komisija, izņemot gadījumus, kad lēmumu pārdomāt atbalsta saderību pamato ārkārtēji apstākļi 88. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē.

| (150) | Tāpēc Komisija ir tiesīga apstiprināt ierosinātās izmaiņas, jo galvenie rādītāji, kas norādīti protokolā par valsts atbalstu, jauda un grafiks, kā arī valsts atbalsta proporcionalitāte nemainās (68). Pašreizējā VPP izmainīšana nekādi neietekmēs 8. protokolu. HCz nekļūs par atbalsta saņēmēju 8. protokola nozīmē, kā arī nemazināsies Polijas tērauda rūpniecībai paredzētā kopējā jauda, kas noteikta saskaņā ar 7. punktu. |
| --- | --- |

(150)

Tāpēc Komisija ir tiesīga apstiprināt ierosinātās izmaiņas, jo galvenie rādītāji, kas norādīti protokolā par valsts atbalstu, jauda un grafiks, kā arī valsts atbalsta proporcionalitāte nemainās (68). Pašreizējā VPP izmainīšana nekādi neietekmēs 8. protokolu. HCz nekļūs par atbalsta saņēmēju 8. protokola nozīmē, kā arī nemazināsies Polijas tērauda rūpniecībai paredzētā kopējā jauda, kas noteikta saskaņā ar 7. punktu.

| (151) | Turklāt Polija ir pietiekami pamatojusi šīs izmaiņas. HCz pārstrukturēšana patiesi, šķiet, ir uz tirgus nosacījumiem balstīta iespēja, un iepriekšminētais novērtējums ir parādījis, ka HCz, pretēji 2003. gadā uzskatītajam, ir iespējams pārstrukturēt bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(151)

Turklāt Polija ir pietiekami pamatojusi šīs izmaiņas. HCz pārstrukturēšana patiesi, šķiet, ir uz tirgus nosacījumiem balstīta iespēja, un iepriekšminētais novērtējums ir parādījis, ka HCz, pretēji 2003. gadā uzskatītajam, ir iespējams pārstrukturēt bez valsts atbalsta.

| (152) | Tomēr Komisija uzskata, ka tā nevar pieņemt atbalstu, kas no 1997. līdz 2002. gadam bija piešķirts uzņēmumam HCz. Šī atbalsta pieņemšana nozīmētu to, ka HCz būtu iekļaujams atbalsta saņēmēju sarakstā, palielinot iespējamā valsts atbalsta summu, kas piešķirama Polijas tērauda rūpniecībai, kas tādējādi mainītu līdzsvaru starp valsts atbalsta saistībām un konkurences traucējumiem. Komisija jebkurā gadījumā šādas izmaiņas apstiprinātu tikai ar Padomes piekrišanu. |
| --- | --- |

(152)

Tomēr Komisija uzskata, ka tā nevar pieņemt atbalstu, kas no 1997. līdz 2002. gadam bija piešķirts uzņēmumam HCz. Šī atbalsta pieņemšana nozīmētu to, ka HCz būtu iekļaujams atbalsta saņēmēju sarakstā, palielinot iespējamā valsts atbalsta summu, kas piešķirama Polijas tērauda rūpniecībai, kas tādējādi mainītu līdzsvaru starp valsts atbalsta saistībām un konkurences traucējumiem. Komisija jebkurā gadījumā šādas izmaiņas apstiprinātu tikai ar Padomes piekrišanu.

VIII.   8. PROTOKOLA 4. PUNKTA IEVĒROŠANA

| (153) | Komisija HCz un HSCz meitas uzņēmumu pārdošanu neuzskata par 8. protokola 4. punkta neievērošanu. |
| --- | --- |

(153)

Komisija HCz un HSCz meitas uzņēmumu pārdošanu neuzskata par 8. protokola 4. punkta neievērošanu.

| (154) | 8. protokola 4. punktā ir noteikts, ka “Saņēmējuzņēmums nav tiesīgs






  (a) | apvienojoties ar uzņēmumu, kas nav iekļauts 1. pielikumā, nodot tiesības uz atbalstu, kas piešķirtas saņēmējuzņēmumam, |
| --- | --- | --- |

(154)

8. protokola 4. punktā ir noteikts, ka “Saņēmējuzņēmums nav tiesīgs

(a)

apvienojoties ar uzņēmumu, kas nav iekļauts 1. pielikumā, nodot tiesības uz atbalstu, kas piešķirtas saņēmējuzņēmumam,

| (b) | pārņemt tādu uzņēmumu aktīvus, kas nav iekļauti 1. pielikumā un kas tiek atzīti par bankrotējušiem laikposmā līdz 2006. gada 31. decembrim”. |
| --- | --- |

(b)

pārņemt tādu uzņēmumu aktīvus, kas nav iekļauti 1. pielikumā un kas tiek atzīti par bankrotējušiem laikposmā līdz 2006. gada 31. decembrim”.

Valsts pārstrukturēšanas plānā (sk. 26. punktu) bija atkārtoti norādīts, ka šā noteikuma nolūks ir novērst to, ka saņēmējs atbilstoši 8. protokolam iegādājas HCz aktīvus vai akcijas.

| (155) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā jāņem vērā 8. protokola 4.a punkts nevis 4.b punkts, jo tas paredz nevis aktīvu, bet akciju pārdošanu, kas uzskatāma par apvienošanos (69). Patiesībā stratēģiskais investors iegādāsies tikai uzņēmumu akcijas nevis atsevišķus aktīvus. Turklāt 4.b punkta piemērošana paredz HCz bankrotu, kas nav pasludināts. |
| --- | --- |

(155)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā jāņem vērā 8. protokola 4.a punkts nevis 4.b punkts, jo tas paredz nevis aktīvu, bet akciju pārdošanu, kas uzskatāma par apvienošanos (69). Patiesībā stratēģiskais investors iegādāsies tikai uzņēmumu akcijas nevis atsevišķus aktīvus. Turklāt 4.b punkta piemērošana paredz HCz bankrotu, kas nav pasludināts.

| (156) | Komisija nesaskata 8. protokola 4.a punkta noteikumu pārkāpšanu, jo tas nepārprotami adresēts 8. protokolā paredzētajiem saņēmējiem, un ne Donbass, ne LNM nav saņēmēji 8. protokola nozīmē. |
| --- | --- |

(156)

Komisija nesaskata 8. protokola 4.a punkta noteikumu pārkāpšanu, jo tas nepārprotami adresēts 8. protokolā paredzētajiem saņēmējiem, un ne Donbass, ne LNM nav saņēmēji 8. protokola nozīmē.

| (157) | LNM patiesi ir iegādājies [atbalsta] saņēmēju – MSP. Tomēr Komisijai nav pierādījumu, ka LNM rīkojas MSP uzdevumā vai kā šā uzņēmuma pārstāvis. LNM un MSP darbojas kā neatkarīgi un atsevišķi uzņēmumi. Pat tad, ja Komisija izprastu iepriekšminētā noteikuma loģisko pamatojumu, kas paredz šķērssubsidēšanas aizliegšanu starp atbalsta saņēmējiem (iespējams MSP) un tiem, kuri to nesaņem (šai gadījumā HCz), tā guvusi pietiekamu pārliecību, ka jebkurš pircējs atturēsies no HCz šķērssubsidēšanas, izmantojot atbalstu, kas saņemts saskaņā ar valsts pārstrukturēšanas programmu. Ne vien Polija, bet arī LNM ir izklāstījis iepriekš minētos apsvērumus (sk. 79. un 106. punktu), lai uzsvērtu šādu pārliecību, |
| --- | --- |

(157)

LNM patiesi ir iegādājies [atbalsta] saņēmēju – MSP. Tomēr Komisijai nav pierādījumu, ka LNM rīkojas MSP uzdevumā vai kā šā uzņēmuma pārstāvis. LNM un MSP darbojas kā neatkarīgi un atsevišķi uzņēmumi. Pat tad, ja Komisija izprastu iepriekšminētā noteikuma loģisko pamatojumu, kas paredz šķērssubsidēšanas aizliegšanu starp atbalsta saņēmējiem (iespējams MSP) un tiem, kuri to nesaņem (šai gadījumā HCz), tā guvusi pietiekamu pārliecību, ka jebkurš pircējs atturēsies no HCz šķērssubsidēšanas, izmantojot atbalstu, kas saņemts saskaņā ar valsts pārstrukturēšanas programmu. Ne vien Polija, bet arī LNM ir izklāstījis iepriekš minētos apsvērumus (sk. 79. un 106. punktu), lai uzsvērtu šādu pārliecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pasākumi, kurus Polija īstenojusi Huta Czestochowa S.A. pārstrukturēšanai, pamatojoties uz 2003. gada 7. augusta lēmumu par pārstrukturēšanu, kas 2003. gada 1. decembrī un 2004. gada 30. aprīlī grozīts, neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Pasākumi, kurus Polija īstenojusi Huta Stali Czestochowa Sp z.o.o. darbības nodrošināšanai, neveido valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Valsts atbalsts PLN 5 461 620, ko Polija P&A jomā īstenojusi uzņēmumā Huta Czestochowa S.A., un PLN 1 328 000, ko tā īstenojusi uzņēmumā Huta Stali Czestochowa Sp z.o.o., ir saderīgs ar kopējo tirgu.

3. pants

1.   Valsts atbalsts PLN 19 699 542, ko Polija no 1997. gada līdz 2002. maijam kā darbības atbalstu vai atbalstu pārstrukturēšanas mērķiem nodarbinātības jomā ir īstenojusi par labu Huta Czestochowa S.A., nav saderīgs ar kopējo tirgu

2.   Polija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai no Huta Czestochowa S.A., Regionalny Fundusz Gospodarczy, Majątek Hutniczy sp. z o.o. un Operator sp. z o.o. atgūtu 1. pantā minēto atbalstu, kas bija nelikumīgi pieejams uzņēmumam Huta Czestochowa S.A. Visi šie uzņēmumi ir solidāri un katrs atsevišķi atbildīgi.

Atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu lēmuma izpildi. Par atgūstamajām summām aprēķina procentus par visu periodu no dienas, kad tās tika nodotas Huta Czestochowa S.A. rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai. Procentus aprēķina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti IV nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai.

3.   Polija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, kas jau veikti un kurus plānots veikt, lai šo lēmumu ievērotu. Tā sniegs attiecīgo informāciju, izmantojot šā lēmuma 1. pielikumā pievienoto anketu. Polija tikpat drīz iesniedz Komisijai visus dokumentus, ar kuriem var pierādīt, ka iestādēs, kuras atbild par nelikumīgā atbalsta atmaksāšanu, ir uzsākts atgūšanas process.

4. pants

Komisija apstiprina Polijas valsts pārstrukturēšanas plāna izmaiņas, kas ierosinātas atbilstoši Pievienošanās līguma 8. protokola 10. punktam, ciktāl tas bez valsts atbalsta un bez jaudas palielināšanas ļaus pārstrukturēt uzņēmumu Huta Czestochowa S.A.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijai.

Briselē, 2005. gada 5. jūlijs.

Komisijas vārdā —

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV L 236, 23.9.2003., 948. lpp.

1

(2)  OV C 204, 12.8.2004., 6. lpp.

2

(3)  Sīkākai informācijai sk. lietu COMP/ECSC 1351 Usinor/Arbed/Aceralia, Komisijas 2001. gada 21. novembra lēmuma 88. p.

3

Usinor/Arbed/Aceralia

(4)  Rurexpol ir specializējies bezšuvju cauruļuražošanā, kas paredzētas urbiem . Tā ražošanas jauda ir 60 000 tonnas. 2003. un 2004. gadā tā pārdošanas apjomi pārsniedza PLN 200 miljonus gadā.

4

Rurexpol

(5)  Pieņemot, ka EUR 1 atbilst aptuveni PLN 4,75. Tāds bija vidējais maiņas kurss 2004. gada maijā, kad Polija pievienojās ES un kad tika pieņemts lēmums par atvēršanu.

5

(6)  Dažas šā teksta daļas nav pieejamas, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju, šīs daļas norādītas ar kvadrātiekavās liktu daudzpunkti.

6

(7)  OV, 111 1196. poz.

7

(8)  Sīkāku informāciju par LNM holdingiem skatīt Komisijas 2004. gada 5. februāra Lēmumā PHS/LNM lietā COMP/M 3326, ar kuru tika precizēta Polijas tērauda ražošanas uzņēmuma iegāde atbilstoši apvienošanās regulai.

8

(9)  Pārējie saņēmēji bija šādi septiņi tērauda ražošanas uzņēmumi: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej un Huta Batory. Kopš tā brīža pēdējie divi uzņēmumi ir pasludināti par maksātnespējīgiem.

9

Huta Bankowa

Huta Buczek

Huta Lucchini-Warszawa

Huta Labędy

Huta Pokόj

Huta Andrzej

Huta Batory

(10)  Patiesībā Padome pieņēma divus lēmumus: vienu 2002. gada jūlijā, ar kuru pagarināja labvēlības periodu atbilstoši ticamai pārstrukturēšanas programmai un individuāliem biznesa plāniem atbilstīgi Eiropas Līguma 2. protokola 8. panta 4. punktam, un vienu – 2003. gada jūnijā, ar ko pieņēma 2003. gada aprīlī iesniegtos plānus ar noteikumu, ka labvēlības periods valsts atbalsta piešķiršanai tiktu pagarināts līdz 2003. gada beigām.

10

(11)  Parasti Eiropas Savienībā valsts atbalsts tērauda nozarē nav atļauts, skatīt Komisijas paziņojumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu un slēgšanas atbalstu tērauda nozarei (OV C 70, 19.3.2002., 21. lpp.). Ir aizliegts arī reģionālo ieguldījumu atbalsts, skatīt Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta pamatprincipu 27. punktu (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.).

11

Komisijas paziņojumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu un slēgšanas atbalstu tērauda nozarei

Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta pamatprincipu

(12)  2002. gada 30. oktobra likums, Polijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 213, pozīcija Nr. 1800, grozīts ar 2003. gada 14. novembra likumu, Polijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 229, pozīcija Nr. 2271.

12

Oficiālais Vēstnesis

Oficiālais Vēstnesis

(13)  Šis likums izmantots par pamatu vairākiem pārstrukturēšanas gadījumiem Polijā. Sīks likuma izklāsts, cita starpā, atrodams Komisijas 2005. gada 1. jūnija lēmumā, lietas K(2005) 17 un 18, ar ko uzsāk oficiālu izmeklēšanas procedūru atbilstīgi EK Līguma 88. panta 2. punktam par pārstrukturēšanas atbalstu Polijas Gdiņas un Gdaņskas kuģu būvētavai , OV C 220, 8.9.2005., 7. lpp. Tiesību akta piemērošana katrā gadījumā nedaudz atšķiras Polijas iestāžu sniegtā apraksta dēļ, jo tas ir attiecīgās valsts tiesību aktu jautājums.

13

(14)  Pārstrukturēšanai nav pakļautas pensiju apdrošināšanas iemaksas un tās sociālās nodrošināšanas iemaksas, kas saistītas ar algu maksājumiem, kas ir darba ņēmēju iemaksas (iemaksām parasti ir divi galvenie elementi, kas parasti veido līdz 50 % katrs). Tam par iemeslu ir tas, ka daļa no iemaksas, kas jāmaksā darba ņēmējam, ir viņa (un nevis darba devēja) saistības pat tad, ja darba devējam tā jāmaksā ZUS. Tomēr uzņēmums joprojām ir pilnībā atbildīgs par darba ņēmēju iemaksu veikšanu. Turklāt ja tiek kavēts apmaksas termiņš, tā rezultātā tiek aprēķināti likumā noteiktie procenti. Tomēr šos procentus kopā ar iepriekšminētajām sociālās nodrošināšanas iemaksām, ko veic apdrošinājuma ņēmējs, vai pensiju apdrošināšanas iemaksas var atlikt uz 24 mēnešiem (2002. gada 30. oktobra likuma 32.b pants).

14

ZUS

(15)  OCCP2004. gada 31. martā iesniedza Komisijai pamatojumu, kāpēc tas uzskata, ka pārstrukturēšana atbilst privāto kreditoru pārbaudē izvirzītajiem kritērijiem.

15

OCCP

(16)  Tomēr šis lēmums neatbilda visiem nosacījumiem, kas bija ieviesti ar 2002. gada 30. oktobra likuma grozījumiem, jo tajā nebija sīki aprakstītas valsts saistības, uz kurām attiecās īpašā pārstrukturēšanas shēma, kā arī nebija paskaidrots, kuri aktīvi tiks nodoti Operatoram (šī informācija tomēr ir izklāstīta pārstrukturēšanas plānā). Polija darīja zināmu, ka minētā informācija tiks sniegta citā grozījumā, kuru paredzēts pieņemt 2005. gada jūnija beigās, ņemot vērā valsts iestāžu kreditoru lēmumus.

16

(17)  Uzņēmums ATEST Zakład Usług Doradczych i Technicznych kopš 1992. gada aktīvi darbojas Polijas tirgū un specializējas uzņēmumu, kā arī komerciālā nekustamā īpašuma un ražošanas līdzekļu novērtēšanā. Tas vairākkārt ir novērtējis virkni uzņēmumu, lai iegūtu banku finansējumu parādu segšanas, uzņēmumu privatizācijas un apvienošanas mērķiem.

17

Zakład Usług Doradczych i Technicznych

(18)  Šie aktīvi, kurus saņēma operators, sākotnēji pārstrukturēšanas plānā bija uzrādīti ar neto vērtību apmēram PLN 203,3 miljoni. Patiesībā precīzais aktīvu sastāvs, kas nododami operatoram, bija jāapspriež atkārtoti, jo Operatora pārstāvji galveno uzmanību pievērsa aktīviem, kurus būtu viegli pārdot.

18

(19)  BRE Corporate Finance S.A. ir simtprocentīgs meitas uzņēmums vienai no lielākajām Polijas bankām BRE Bank S.A., kuras akcijas ir kotētas Varšavas fondu biržā. BRE bankas vadības kontroli veic Vācijas banka Commerzbank AG, kurai pieder 72 % tās akciju. BRE Corporate Finance ir iesaistīts ieguldījumu banku pakalpojumu sniegšanā, M&A, pārstrukturēšanā un uzņēmumu finanšu darbībās. Polija apliecina, ka uzņēmums privāto klientu, kā arī Valsts kases vārdā piedalījies daudzos lielos privatizācijas un M&A darījumos Polijā. Šajos projektos parasti izdarīti šo uzņēmumu vērtējumi, izmantojot dažādas metodes.

19

BRE Corporate Finance S.A.

BRE Bank S.A.

BRE

Commerzbank AG

BRE Corporate Finance

(20)  Šeit nav ietverti trīs uzņēmumi, kuri netiek pārdoti stratēģiskajam investoram. To vērtība tiek lēsta 0 līdz PLN 15 miljonu apmērā.

20

(21)  Tās ir aplēses, ņemot vērā 2005. gada martā aprēķinātos ieņēmumus PLN [...] miljonu apmērā (sk. 3. tabulu turpmāk), kam pieskaitīti ikmēneša procenti par laiku līdz 2005. gada oktobrim aptuveni PLN [...] miljonu apmērā, kā arī maksājums apmēram PLN [...] miljonu apmērā par to valsts sektora kreditoru parādiem, kuri pārstrukturēšanu ir noraidījuši.

21

(22)  Skaitļi atspoguļo prognozes uz 2005. gada jūnija beigām.

22

(23)  PWC analīzes pamatā ir modelēšana atbilstīgi 2003. gada 28. februāra Likumam par bankrotu un pārstrukturēšanu.

23

PWC

(24)  Pamatojoties uz 1980. gada 31. janvāra Likumu par vides aizsardzību, Dz. U. z 1994 Nr. 49 poz. 196.

24

(25)  Ar lēmumu Nr. FEO/72752/E/97/TT atbilstīgi 1991. gada 9. maija Likuma par invalīdu nodarbinātību un rehabilitāciju 8. panta 1. punktam un 4. panta 1. punktam (Dz. U. Nr 46 poz.201 ze zm.).

25

(26)  Pamatojoties uz 1980. gada 31. janvāra Likumu par vides aizsardzību (Dz. U. z 1994 Nr. 49 poz. 196).

26

(27)  Ar vojevodistes lēmumu Nr. GKN.IV.7224/653/98 atbilstīgi 1997. gada 21. augusta Likuma par nekustamo īpašumu pārvaldīšanu 219. panta 1. punktam (Dz. U. Nr 115, poz.741).

27

(28)  Ar FGŚP valdes lēmumu Nr. 205/99 atbilstīgi 4. panta 1. punktam 1993. gada 29. decembra Likumā par bankrotējušu uzņēmumu darba ņēmēju prasījumu aizsargāšanu (Dz. U. Nr 1 z 1994r. Poz. 1).

28

FGŚP

(29)  Ar nodokļu iestādes vadītāja lēmumu (Nr. DUS – E – 924/424/99) atbilstīgi 1966. gada 17. jūnija Likuma par prasījumu apmierināšanas procedūru 64. pantam (Dz. U. Nr 36 poz.161 z 1991r.).

29

(30)  Ar nodokļu iestādes vadītāja lēmumu (Nr. DUS-PP-733/12/99) atbilstīgi 1997. gada 29. augusta likuma 67. pantam (Nodokļu iestādes rīkojums Dz. U. Nr 137 poz.926 ze zm.).

30

(31)  Atbilstīgi 1999. gada 17. februāra likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 1999. gadu (Dz. U. Nr 17 z 1999r. poz.154 un Dz. U. Nr 47 z 1999r., poz.466).

31

(32)  Pamatojoties uz vienoranos par HCz parāda pārstrukturēšanu, nemaksājot nekustamā īpašuma nodokli.

32

HCz

(33)  Atbilstīgi 1999. gada 17. februāra likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 1999. gadu (Dz. U. Nr 17 z 1999r. poz.154).

33

(34)  Ar Lēmumu Nr. 2/2000 atbilstīgi 1997. gada 29. augusta likuma 67. pantam (Nodokļu iestādes rīkojums Dz. U. Nr 137, poz. 929 ze zm.).

34

(35)  Atbilstīgi 2000. gada 21. janvāra likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 2000. gadu (Dz. U. Nr 7, poz.85).

35

(36)  Atbilstīgi 2000. gada 21. janvāra likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 2000. gadu (Dz. U. Nr 7, poz.85).

36

(37)  Ar Lēmumu Nr. 3130/4 atbilstīgi 1997. gada 29. augusta likuma 67. pantam (Nodokļu iestādes rīkojums Dz. U. Nr 137, poz. 929 ze zm.).

37

(38)  Atbilstīgi 2001. gada 1. marta likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 2001. gadu (Dz. U. Nr 21, poz.246).

38

(39)  Atbilstīgi 2002. gada 14. marta likuma par budžetu 36. panta 1. punktam attiecībā uz 2002. gadu (Dz. U. Nr 30, poz.275) un 2001. gada 24. augusta likumam par dzelzs un tērauda rūpniecības pārstrukturēšanu (Dz. U. Nr 111 poz. 1196).

39

(40)  Tikai PLN 606 800 attiecināja uz rūpniecisko izpēti, bet pārējā summa attiecās uz pirmskonkurences attīstību. P&A komerciālās tiesības patlaban izmanto Zinātņu akadēmija.

40

(41)  Valsts zinātniskā iestāde, kas kļuva par galveno zinātnisko padomdevējiestādi un kuru pilnībā finansē valsts.

41

(42)  Tikai PLN 3 870 000 attiecināja uz rūpniecisko izpēti, bet PLN 4 050 000 attiecās uz pirmskonkurences attīstību. KBN visus maksājumus veica Metalurģijas institūtam.

42

(43)  Polijas Zinātņu akadēmija izpētes rezultātus nosūtīja vairākiem citiem rūpniecības uzņēmumiem, kuriem arī jāizmato dzesēšanas ūdens no avotiem ar augstu organiskās vielas saturu, kas bojā siltummaiņus.

43

(44)  Projekta mērķis bija izstrādāt tehnoloģiju, lai lejot un velmējot iegūtu biezu lokšņu tēraudu ar viendabīgu kausējuma struktūru visā loksnes garumā. Šāds tērauds bija vajadzīgs kuģu būves nozarē un līdz tam Polijā netika ražots. Izpētes rezultāti kļuva pieejami arī citiem uzņēmumiem un vairākiem klientiem.

44

(45)  Atbalstu galvenokārt saņēma Metalurģijas institūts.

45

(46)  Turklāt Polija apgalvo, ka 2003. gadā pārstrukturēšanā atgūto valsts sektora kreditoru prasījumu apjoms svārstījās no 46 % līdz 72 % (vidēji 61 %), savukārt privāto kreditoru prasījumu atguves kritums svārstījās no 46 % līdz 58 % (vidēji 54 %).

46

(47)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.).

47

(48)  Sk. 2004. gada 14. decembra lēmumu par pārstrukturēšanas atbalstu Čehijas tērauda ražotājam Třinecké Železárny a.s, OV C 22, 27.1.2005., 2. lpp, kas balstās uz Pievienošanās līguma 2. protokolu par Čehijas tērauda rūpniecības restrukturizāciju.

48

Třinecké Železárny a.s

(49)  OV L 83, 27.03.1999., 1. lpp.

49

(50)  Lieta C-342/96 Spain v Commission, 46. punkts; Lieta C-256/97 DMT, 24. punkts, pārstāvja atzinums lietā C-256/97 DMT, 38. punkts; Lieta T-152/99 Hamsa, 167. punkts.

50

Spain

Commission

DMT

DMT

Hamsa

(51)  Lieta T-152/99 Hamsa, 168. punkts: “Ja uzņēmums, kura finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinās, saviem kreditoriem ierosina vienošanos vai vairākas vienošanās par parādsaistību nokārtošanu, lai labotu to un izvairītos no likvidācijas, katram kreditoram, no vienas puses, jālemj par summu, ko tam piedāvā saņemt saskaņā ar ierosināto vienošanos, un, no otras puses, par summu, ko tas cer atgūt pēc iespējamās uzņēmuma likvidācijas. Tā izvēli ietekmē vairāki faktori, tostarp kreditora kā nodrošināta, priviliģēta vai parasta prasījuma īpašnieka statuss, tā īpašumā esošo vērtspapīru raksturs un apjoms, novērtējums, ciktāl iespējams, ka uzņēmumam izdosies atjaunot dzīvotspēju, kā arī summa, ko tas saņemtu, ja uzņēmums tiktu likvidēts. Ja, piemēram, izrādījās, ka, uzņēmumu likvidējot, tā aktīvu realizācijas vērtība bija pietiekama, lai segtu hipotēkas un priviliģētos prasījumus, tad parastajiem prasījumiem nebija vērtības. Šādā scenārijā to, ka parastais kreditors pieņem lielākās daļas savu prasījumu anulēšanu, nebūtu nekāds zaudējums”.

51

Hamsa

(52)  Patiesībā 2005. gadā šādi kreditori ir četri, taču tas nav būtiski, jo 2003. gadā tie jau bija piekrituši pārstrukturēšanai.

52

(53)  Komisiju nesatrauc arī tas, ka citi kreditori varētu noraidīt pārstrukturēšanu, jo tie nepārprotami guva labumu no pārstrukturēšanas un nevēlējās sagraut šo procesu.

53

(54)  Lieta T-152/99 Hamsa, 168. punkts (autora izcēlums).

54

Hamsa

(55)  Komisijas Paziņojums par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.).

55

(56)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

56

(57)  Sk. Komisijas 2004. gada 26. jūlija lēmumu Anon, K(2004) 1813 galīgais, 47. punktu, vēl nav publicēts, ar kuru Komisija pieņēma prēmiju 0,6 % apmērā.

57

Anon

(58)  Pārstāvja atzinums lietā C-276/02 Spain v Commission, 40. punkts.

58

(59)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

59

(60)  Bāzes un atgūšanas likmes valsts atbalsta jomā, K 48, 24.2.2005., 2. lpp.

60

(61)  OV L 338, 28.12.1996., 42. lpp.

61

(62)  Saskaņā ar 44. punktu Komisijas paziņojumā par dažiem konkurences gadījumu izskatīšanas aspektiem, kas izriet no EOTK Līguma izbeigšanās (OV C 152, 26.6.2002., 5. lpp.), “ja lēmumus pēc 2002. gada 23. jūlija attiecībā uz valsts atbalstu, kas stājies spēkā minētajā dienā vai pirms tās, pieņem bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas, Komisija rīkojas saskaņā ar savu paziņojumu par piemērojamo noteikumu noteikšanu nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai”. Šajā paziņojumā (sk. OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.) noteikts, ka nelikumīgu atbalstu novērtē saskaņā ar tekstu, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī.

62

“ja lēmumus pēc 2002. gada 23. jūlija attiecībā uz valsts atbalstu, kas stājies spēkā minētajā dienā vai pirms tās, pieņem bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas, Komisija rīkojas saskaņā ar savu paziņojumu par piemērojamo noteikumu noteikšanu nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai”.

(63)  8. protokols attiecas tikai uz pārstrukturēšanas atbalstu tērauda nozarē, proti, uz jebkuru atbalstu, kas nav saderīgs atbilstoši pārējiem EK valsts atbalsta noteikumiem.

63

(64)  38. lpp.

64

(65)  Skatīt Komisijas 2004. gada 13. augusta vēstuli Polijai, ar kuru netiek izvirzītas iebildes paziņotajiem pasākumiem, tostarp Polijas reģionālā atbalsta plānam (K (2004) 3230).

65

(66)  OV C 72, 10.3.1994., 3. lpp., kas piemērojams saskaņā ar Tērauda nozares atbalsta kodeksa 3. pantu (tikmēr tie aizstāti ar OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.). Tas jo īpaši nav atbalsts atkritumu apsaimniekošanas vai energotaupības jomā.

66

(67)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

67

(68)  2005. gada 3. marta Lēmums K(2005) 424 par VPFM jaudas samazināšanas atlikšanu.

68

VPFM

(69)  Sk. Padomes Regulas Nr. 139/2004 3. panta 1. punkta b) apakepunktu, OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

69

---

PIELIKUMS

Informācija saistībā ar Komisijas lēmuma 2006/937/EK īstenošanu

1.   Atgūstamās summas aprēķināšana

| 1.1 | Lūdzu, sniedziet šādu informāciju par nelikumīga valsts atbalsta summu, kas nonākusi saņēmēja rīcībā:








  Maksājuma datums(–i) (1) | Atbalsta summa (2) | Valūta | Saņēmēja identitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1

Lūdzu, sniedziet šādu informāciju par nelikumīga valsts atbalsta summu, kas nonākusi saņēmēja rīcībā:

Maksājuma datums(–i) (1)

Atbalsta summa (2)

Valūta

Saņēmēja identitāte

Piezīmes.

| 1.2 | Lūdzu, paskaidrojiet sīkāk, kādu procentlikmi Jūsu iestādes gatavojas piemērot nelikumīgā atbalsta atgūšanai, kas no 1997. gada līdz 2004. gada maijam uzskatāma par atbilstošu procentlikmi Polijā. |
| --- | --- |

1.2

Lūdzu, paskaidrojiet sīkāk, kādu procentlikmi Jūsu iestādes gatavojas piemērot nelikumīgā atbalsta atgūšanai, kas no 1997. gada līdz 2004. gada maijam uzskatāma par atbilstošu procentlikmi Polijā.

| 1.3 | Lūdzu, paskaidrojiet sīkāk, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu. |
| --- | --- |

1.3

Lūdzu, paskaidrojiet sīkāk, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu.

2.   Ieplānotie un jau izpildītie atbalsta atgūšanas pasākumi

| 2.1 | Lūdzu, sīki aprakstiet, kādi pasākumi ir izpildīti un ieplānoti, lai panāktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzu, papildus paskaidrojiet, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atgūšanai ir pieejami saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Vajadzības gadījumā arī norādiet izpildīto/ieplānoto pasākumu juridisko pamatojumu. |
| --- | --- |

2.1

Lūdzu, sīki aprakstiet, kādi pasākumi ir izpildīti un ieplānoti, lai panāktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzu, papildus paskaidrojiet, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atgūšanai ir pieejami saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Vajadzības gadījumā arī norādiet izpildīto/ieplānoto pasākumu juridisko pamatojumu.

| 2.2 | Līdz kuram datumam atbalsta atgūšana būs pabeigta? |
| --- | --- |

2.2

Līdz kuram datumam atbalsta atgūšana būs pabeigta?

3.   Jau īstenotā atgūšana

| 3.1 | Lūdzu, sniedziet šādu informāciju par atbalsta summām, kas atgūtas no saņēmēja:








  Datums(–i) (3) | Atmaksātā atbalsta summa | Valūta | Saņēmēja identitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1

Lūdzu, sniedziet šādu informāciju par atbalsta summām, kas atgūtas no saņēmēja:

Datums(–i) (3)

Atmaksātā atbalsta summa

Valūta

Saņēmēja identitāte

| 3.2 | Lūdzu, pievienojiet informāciju, kas dokumentē 3.1. punktā tabulā norādīto atbalsta summu atmaksāšanu. |
| --- | --- |

3.2

Lūdzu, pievienojiet informāciju, kas dokumentē 3.1. punktā tabulā norādīto atbalsta summu atmaksāšanu.

---

(1)

| (°) | Datums(–i), kad atbalsts (tā atsevišķie maksājumi) ir nonācis saņēmēja rīcībā (ciktāl pasākumā ir vairāki maksājumi un atmaksājumiem izmanto atsevišķas rindas) |
| --- | --- |

(°)

Datums(–i), kad atbalsts (tā atsevišķie maksājumi) ir nonācis saņēmēja rīcībā (ciktāl pasākumā ir vairāki maksājumi un atmaksājumiem izmanto atsevišķas rindas)

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (ekvivalentos bruto atbalsta summai)

(3)

| (°) | Datums(–i), kurā(–os) atbalsts ir atmaksāts. |
| --- | --- |

(°)

Datums(–i), kurā(–os) atbalsts ir atmaksāts.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 4. jūlijs

par valsts atbalstu, ko Beļģija plāno piešķirt Ford Genk (Nr. C 40/2005 (ex N 331/2005))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2931)

(Autentiski ir tikai teksti franču un holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/938/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar šiem pantiem (1),

tā kā:

| (1) | Beļģija ar 2005. gada 22. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 27. jūnijā, paziņoja Komisijai par savu projektu sniegt atbalstu uzņēmumam Ford Genkā. Komisija 2005. gada 27. jūlija vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, Beļģijas iestādes uz šo vēstuli atbildēja ar 2005. gada 15. septembra vēstuli, kas tika reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(1)

Beļģija ar 2005. gada 22. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 27. jūnijā, paziņoja Komisijai par savu projektu sniegt atbalstu uzņēmumam Ford Genkā. Komisija 2005. gada 27. jūlija vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju, Beļģijas iestādes uz šo vēstuli atbildēja ar 2005. gada 15. septembra vēstuli, kas tika reģistrēta tajā pašā dienā.

| (2) | Komisija ar 2005. gada 9. novembra vēstuli informēja Beļģiju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecība uz šo atbalstu. Pēc tam 2005. gada 25. novembrī notika sanāksme ar Beļģijas iestādēm. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2005. gada 9. novembra vēstuli informēja Beļģiju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecība uz šo atbalstu. Pēc tam 2005. gada 25. novembrī notika sanāksme ar Beļģijas iestādēm.

| (3) | Beļģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus ar 2006. gada 13. janvāra vēstuli, kas tika reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(3)

Beļģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus ar 2006. gada 13. janvāra vēstuli, kas tika reģistrēta tajā pašā dienā.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 25. februārī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus attiecībā uz konkrēto pasākumu, bet nesaņēma nevienu apsvērumu no šīm personām. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2006. gada 25. februārī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus attiecībā uz konkrēto pasākumu, bet nesaņēma nevienu apsvērumu no šīm personām.

| (5) | Atbalsta saņēmējs ir Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (še turpmāk “Ford Genk”). Ford-Werke GmbH ir daļa no Ford Motor Company. Rūpnīcu atvēra 1964. gadā. 2003. gada beigās Ford Europe vispārējas pārstrukturēšanas ietvaros tā piedzīvoja ievērojamu darbinieku skaita samazināšanu, kas skāra apmēram 3 000 darbiniekus. Tajā pašā laikā sabiedrība paziņoja par ieguldījumu programmu aptuveni 700 miljonu euro apmērā, kas galvenokārt veltīta jaunai, elastīgai ražošanas sistēmai. Šī programma paredzēja, ka esošā Mondeo modeļa ražošana tiktu papildināta ar nākamās paaudzes Galaxy un kādas trešās automašīnas ražošanu. Pašreiz rūpnīca nodarbina apmēram 5 000 personas. 2004. gadā rūpnīcā tika saražotas 207 163 automašīnas. Beļģijā Ford grupa ir arī pārstāvēta Gandā ar Volvo rūpnīcu. |
| --- | --- |

(5)

Atbalsta saņēmējs ir Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (še turpmāk “Ford Genk”). Ford-Werke GmbH ir daļa no Ford Motor Company. Rūpnīcu atvēra 1964. gadā. 2003. gada beigās Ford Europe vispārējas pārstrukturēšanas ietvaros tā piedzīvoja ievērojamu darbinieku skaita samazināšanu, kas skāra apmēram 3 000 darbiniekus. Tajā pašā laikā sabiedrība paziņoja par ieguldījumu programmu aptuveni 700 miljonu euro apmērā, kas galvenokārt veltīta jaunai, elastīgai ražošanas sistēmai. Šī programma paredzēja, ka esošā Mondeo modeļa ražošana tiktu papildināta ar nākamās paaudzes Galaxy un kādas trešās automašīnas ražošanu. Pašreiz rūpnīca nodarbina apmēram 5 000 personas. 2004. gadā rūpnīcā tika saražotas 207 163 automašīnas. Beļģijā Ford grupa ir arī pārstāvēta Gandā ar Volvo rūpnīcu.

| (6) | Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju mācību programmas kopējās kompensējamās izmaksas ir 33,84 miljoni euro. Šī kopsumma ietver speciālo mācību elementus 25,34 miljonu euro apmērā un vispārējo mācību pasākumus 8,5 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Beļģijas sniegto informāciju mācību programmas kopējās kompensējamās izmaksas ir 33,84 miljoni euro. Šī kopsumma ietver speciālo mācību elementus 25,34 miljonu euro apmērā un vispārējo mācību pasākumus 8,5 miljonu euro apmērā.

| (7) | Kompensējamās izmaksas, ka arī to attiecīgās summas, kas ņemtas vērā programmā, ir:






  — | konsultāciju pakalpojumu izmaksas: lai finansētu pieaicināto pasniedzēju pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

(7)

Kompensējamās izmaksas, ka arī to attiecīgās summas, kas ņemtas vērā programmā, ir:

—

konsultāciju pakalpojumu izmaksas: lai finansētu pieaicināto pasniedzēju pakalpojumus;

| — | mācības darba vietā: Mācībās esošo operatoru izmaksas ražošanas līnijā (daudzpusība). Strādniekiem ir jābūt spējīgiem strādāt komandā 3 dažādās darba vietās. Saskaņā ar Ford mācību mērķiem tas veido vidēji 1,35 mācību dienas gadā; |
| --- | --- |

—

mācības darba vietā: Mācībās esošo operatoru izmaksas ražošanas līnijā (daudzpusība). Strādniekiem ir jābūt spējīgiem strādāt komandā 3 dažādās darba vietās. Saskaņā ar Ford mācību mērķiem tas veido vidēji 1,35 mācību dienas gadā;

| — | vienkāršotā organizācija: personāla izmaksas komandā, kas sniedz apmācību par vienkāršotām, elastīgām un efektīvām ražošanas metodēm saskaņā ar Ford jauno ražošanas sistēmu (“FPS”: Ford Production System); |
| --- | --- |

—

vienkāršotā organizācija: personāla izmaksas komandā, kas sniedz apmācību par vienkāršotām, elastīgām un efektīvām ražošanas metodēm saskaņā ar Ford jauno ražošanas sistēmu (“FPS”: Ford Production System);

| — | ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksas: darbaspēka izmaksas apmācību laikā mācību telpā.. Saskaņā ar Ford mācību mērķiem tas veido vidēji 1,95 mācību dienas gadā; |
| --- | --- |

—

ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksas: darbaspēka izmaksas apmācību laikā mācību telpā.. Saskaņā ar Ford mācību mērķiem tas veido vidēji 1,95 mācību dienas gadā;

| — | “mācību telpas”: lielas zāles ar logiem, kurās ir vieta lasīšanai un socializācijai, kuras ir aprīkotas ar paziņojumu dēļiem, lai norādītu informāciju par ražošanu un kvalitāti. Beļģija ierosina, lai šo telpu amortizācija tiktu klasificēta kā kompensējamās izmaksas attiecīgajā laikposmā, ja šīs telpas tiks izmantotas mācībām; |
| --- | --- |

—

“mācību telpas”: lielas zāles ar logiem, kurās ir vieta lasīšanai un socializācijai, kuras ir aprīkotas ar paziņojumu dēļiem, lai norādītu informāciju par ražošanu un kvalitāti. Beļģija ierosina, lai šo telpu amortizācija tiktu klasificēta kā kompensējamās izmaksas attiecīgajā laikposmā, ja šīs telpas tiks izmantotas mācībām;

| — | mācību dienesta personāla izmaksas: uzņēmuma mācību nodaļas darbinieku, kuri ir atbildīgi par šo mācību programmu, atalgojums; |
| --- | --- |

—

mācību dienesta personāla izmaksas: uzņēmuma mācību nodaļas darbinieku, kuri ir atbildīgi par šo mācību programmu, atalgojums;

| — | “kaskādes veida” pārvaldība: rūpnīcas direktors trīs reizes gadā saaicina kopā visu personālu, lai to informētu par Ford“vienkāršotās organizācijas” sistēmas (“FPS”) īstenošanu. Darbaspēka izmaksas šīs sanāksmes laikā; |
| --- | --- |

—

“kaskādes veida” pārvaldība: rūpnīcas direktors trīs reizes gadā saaicina kopā visu personālu, lai to informētu par Ford“vienkāršotās organizācijas” sistēmas (“FPS”) īstenošanu. Darbaspēka izmaksas šīs sanāksmes laikā;

| — | Seši Sigma: Izdevumi, kas saistīti ar tās komandas personāla izmaksām, kura ir atbildīga par apmācību, izmantojot metodi “DMAIC” (“define-measure-analyse-improve-control”: definēt, izmērīt, analizēt, uzlabot, kontrolēt); |
| --- | --- |

—

Seši Sigma: Izdevumi, kas saistīti ar tās komandas personāla izmaksām, kura ir atbildīga par apmācību, izmantojot metodi “DMAIC” (“define-measure-analyse-improve-control”: definēt, izmērīt, analizēt, uzlabot, kontrolēt);

| — | pārstrukturēšana: pēdējo gadu laikā Ford Europe mēģināja pielāgot savu ražošanas jaudu inertam pieprasījumu līmenim. Šajā sakarā Ford Genk laikposmā no 2003. gada decembra līdz 2004. gada aprīlim reorganizēja savu ražošanu, atlaižot vai priekšlaicīgi pensionējot (darbiniekus, kuri ir nostrādājuši pietiekamu skaitu gadu) 2 770 cilvēkus. Lai nodrošinātu ražošanas un kvalitātes nepārtrauktību, 279 pieredzējušiem darbiniekiem tika lūgts palikt dažas papildu nedēļas vai mēnešus, lai apmācītu viņu pēctečus; |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšana: pēdējo gadu laikā Ford Europe mēģināja pielāgot savu ražošanas jaudu inertam pieprasījumu līmenim. Šajā sakarā Ford Genk laikposmā no 2003. gada decembra līdz 2004. gada aprīlim reorganizēja savu ražošanu, atlaižot vai priekšlaicīgi pensionējot (darbiniekus, kuri ir nostrādājuši pietiekamu skaitu gadu) 2 770 cilvēkus. Lai nodrošinātu ražošanas un kvalitātes nepārtrauktību, 279 pieredzējušiem darbiniekiem tika lūgts palikt dažas papildu nedēļas vai mēnešus, lai apmācītu viņu pēctečus;

| — | jaunu modeļu izlaišanas izmaksas: produktu apmācības personāla izmaksas, t.i., strādnieki, kuri pirmie iesaistās jaunu modeļu izlaišanā. Viņi tiek apmācīti par jaunajiem modeļiem (konstrukcija, jaunas iekārtas izmantošana, process), lai viņi savas zināšanas nodotu pārējiem strādniekiem.







  Darbības veids | Speciālās mācības (miljoni euro) | Vispārējās mācības (miljoni euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Konsultāciju pakalpojumi | 0,88 | 2,05 |
| Mācības darba vietā | 5,44 | |
| Vienkāršotā organizācija | 1,65 | |
| Ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksas | 2,35 | 5,5 |
| “Mācību telpas” | 1,48 | |
| Mācību departamenta personāla izmaksas | | 0,92 |
| “Kaskādes veida” pārvaldība | 1,6 | |
| Seši Sigma | | 0,026 |
| PārstrukturēšanaP | 4,47 | |
| Jaunu modeļu izlaišanas izmaksas | 7,44 | |

—

jaunu modeļu izlaišanas izmaksas: produktu apmācības personāla izmaksas, t.i., strādnieki, kuri pirmie iesaistās jaunu modeļu izlaišanā. Viņi tiek apmācīti par jaunajiem modeļiem (konstrukcija, jaunas iekārtas izmantošana, process), lai viņi savas zināšanas nodotu pārējiem strādniekiem.

Darbības veids

Speciālās mācības (miljoni euro)

Vispārējās mācības (miljoni euro)

Konsultāciju pakalpojumi

0,88

2,05

Mācības darba vietā

5,44

Vienkāršotā organizācija

1,65

Ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksas

2,35

5,5

“Mācību telpas”

1,48

Mācību departamenta personāla izmaksas

0,92

“Kaskādes veida” pārvaldība

1,6

Seši Sigma

0,026

PārstrukturēšanaP

4,47

Jaunu modeļu izlaišanas izmaksas

7,44

| (8) | Kopējās kompensējamās izmaksas sadalās šādi, ņemot vērā izdevumu veidu:






  Izdevumu veids | (miljoni euro) |
| --- | --- | --- |
| Mācību speciālistu izmaksas | 16,54 |
| Instrumentu un aprīkojuma amortizācija | 1,48 |
| Konsultāciju pakalpojumu izmaksas | 0,92 |
| Mācībās esošu darbinieku personāla izmaksas | 14,9 |
| Kopējās attaisnotās izmaksas | 33,84 |

(8)

Kopējās kompensējamās izmaksas sadalās šādi, ņemot vērā izdevumu veidu:

Izdevumu veids

(miljoni euro)

Mācību speciālistu izmaksas

16,54

Instrumentu un aprīkojuma amortizācija

1,48

Konsultāciju pakalpojumu izmaksas

0,92

Mācībās esošu darbinieku personāla izmaksas

14,9

Kopējās attaisnotās izmaksas

33,84

| (9) | Ierosināto atbalstu veido tiešā subsīdija uzņēmumam Ford Genk EUR 12 279 423 apmērā laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam. No šīs summas EUR 4 677 408 (38 %) atbilst vispārējo mācību atbalstam, un EUR 7 602 015 (61 %) – speciālo mācību atbalstam. Flandrijas kopienai (Vlaamse Gemeenschap) atbalsts jāpiešķir “ad hoc” atbalsta veidā. Beļģija nodrošināja to, ka mācību atbalsts netiks apvienots ar citiem atbalstiem, lai segtu vienas un tās pašas izmaksas. |
| --- | --- |

(9)

Ierosināto atbalstu veido tiešā subsīdija uzņēmumam Ford Genk EUR 12 279 423 apmērā laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam. No šīs summas EUR 4 677 408 (38 %) atbilst vispārējo mācību atbalstam, un EUR 7 602 015 (61 %) – speciālo mācību atbalstam. Flandrijas kopienai (Vlaamse Gemeenschap) atbalsts jāpiešķir “ad hoc” atbalsta veidā. Beļģija nodrošināja to, ka mācību atbalsts netiks apvienots ar citiem atbalstiem, lai segtu vienas un tās pašas izmaksas.

| (10) | Iepriekšminētā atbalsta summa sniedz 55 % atbalsta intensitāti vispārējām mācībām un 30 % intensitāti speciālajām mācībām. |
| --- | --- |

(10)

Iepriekšminētā atbalsta summa sniedz 55 % atbalsta intensitāti vispārējām mācībām un 30 % intensitāti speciālajām mācībām.

| (11) | Komisija lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru izteica savas šaubas par 1) veidu, kā Beļģijas iestādes interpretē kompensējamo izmaksu lielumu, un 2) ierosināto dažu posteņu klasifikāciju kā speciālās mācības vai kā vispārējās mācības. |
| --- | --- |

(11)

Komisija lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru izteica savas šaubas par 1) veidu, kā Beļģijas iestādes interpretē kompensējamo izmaksu lielumu, un 2) ierosināto dažu posteņu klasifikāciju kā speciālās mācības vai kā vispārējās mācības.

| (12) | Attiecībā uz kompensējamām izmaksām Komisijai radās jautājumi par dažu turpmāk norādīto izdevumu, ko paredzējusi Beļģija, saderību ar 4. panta 7. punktu Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (3):






  — | “mācību telpas”: Komisija uzdeva sev jautājumu, vai uz šīm ēkām vai citiem infrastruktūras veidiem var attiekties Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta d) apakšpunkta piemērošanas joma; |
| --- | --- | --- |

(12)

Attiecībā uz kompensējamām izmaksām Komisijai radās jautājumi par dažu turpmāk norādīto izdevumu, ko paredzējusi Beļģija, saderību ar 4. panta 7. punktu Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (3):

—

“mācību telpas”: Komisija uzdeva sev jautājumu, vai uz šīm ēkām vai citiem infrastruktūras veidiem var attiekties Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta d) apakšpunkta piemērošanas joma;

| — | mācību dienesta personāla izmaksas: Komisija izteica šaubas attiecība uz iespēju asimilēt šīs izmaksas “ar mācību projektu saistītajām konsultāciju izmaksām” (Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta e) apakšpunkts); |
| --- | --- |

—

mācību dienesta personāla izmaksas: Komisija izteica šaubas attiecība uz iespēju asimilēt šīs izmaksas “ar mācību projektu saistītajām konsultāciju izmaksām” (Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta e) apakšpunkts);

| — | “kaskādes veida” pārvaldība: Komisija uzdeva sev jautājumu, vai kaskādes veida pārvaldība ietver jebkāda veida mācību saturu un ir kaut kas vairāk nekā vienkārša pārvaldības prakse. Komisija izteica arī savas iebildes par to, ka uzņēmumam ir vajadzīgs valsts atbalsts šādai “kaskādes veida” pārvaldības darbībai, kas acīmredzot ir neatņemama pārvaldības ierastās prakses sastāvdaļa uzņēmumā Ford Genk; |
| --- | --- |

—

“kaskādes veida” pārvaldība: Komisija uzdeva sev jautājumu, vai kaskādes veida pārvaldība ietver jebkāda veida mācību saturu un ir kaut kas vairāk nekā vienkārša pārvaldības prakse. Komisija izteica arī savas iebildes par to, ka uzņēmumam ir vajadzīgs valsts atbalsts šādai “kaskādes veida” pārvaldības darbībai, kas acīmredzot ir neatņemama pārvaldības ierastās prakses sastāvdaļa uzņēmumā Ford Genk;

| — | pārstrukturēšanas izmaksas un jauna modeļa izlaišanas izmaksas: Komisija sev uzdeva jautājumu, vai ar pārstrukturēšanas izmaksām un jauna modeļa izlaišanas izmaksām saistīts atbalsts rosina uzņēmumu organizēt mācību pasākumus. Turklāt Komisija izteica iebildes par to, ka pārstrukturēšanas izmaksas būtu kompensējamas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktu, jo šķiet, ka tās izriet tikai no rūpnīcas nesenās pārstrukturēšanas; |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas izmaksas un jauna modeļa izlaišanas izmaksas: Komisija sev uzdeva jautājumu, vai ar pārstrukturēšanas izmaksām un jauna modeļa izlaišanas izmaksām saistīts atbalsts rosina uzņēmumu organizēt mācību pasākumus. Turklāt Komisija izteica iebildes par to, ka pārstrukturēšanas izmaksas būtu kompensējamas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktu, jo šķiet, ka tās izriet tikai no rūpnīcas nesenās pārstrukturēšanas;

| — | izdevumi 2004. gadā: daļa no kompensējamām izmaksām atbilst izdevumiem, kas jau bija radušies 2004. gadā. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts, lai atvieglotu izdevumus pagātnē, Komisija sev uzdeva jautājumu, vai šim atbalstam ir varējusi būt jebkāda ietekme uz sabiedrības mācību pasākumiem šajā laikposmā. |
| --- | --- |

—

izdevumi 2004. gadā: daļa no kompensējamām izmaksām atbilst izdevumiem, kas jau bija radušies 2004. gadā. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts, lai atvieglotu izdevumus pagātnē, Komisija sev uzdeva jautājumu, vai šim atbalstam ir varējusi būt jebkāda ietekme uz sabiedrības mācību pasākumiem šajā laikposmā.

| (13) | Attiecībā uz sadalījumu starp “speciālajām” un “vispārējām” mācībām Komisija baidās, ka Beļģijas iestādes dažiem projekta izdevumiem ir piemērojušas pārāk plašu vispārējo mācību definīciju. Komisijas šaubas jo īpaši attiecas uz “konsultāciju pakalpojumu izmaksu” un “ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksu” posteņiem. Saskaņā ar Beļģijas iestādēm Ford Genk mācību dienests uzskata, ka apmēram 70 % no šiem izdevumiem attiecās uz vispārēja rakstura mācībām. Tomēr netika sniegts neviens pierādījums, lai pamatotu šo paziņojumu. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz sadalījumu starp “speciālajām” un “vispārējām” mācībām Komisija baidās, ka Beļģijas iestādes dažiem projekta izdevumiem ir piemērojušas pārāk plašu vispārējo mācību definīciju. Komisijas šaubas jo īpaši attiecas uz “konsultāciju pakalpojumu izmaksu” un “ārpus ražošanas līnijas esošā personāla izmaksu” posteņiem. Saskaņā ar Beļģijas iestādēm Ford Genk mācību dienests uzskata, ka apmēram 70 % no šiem izdevumiem attiecās uz vispārēja rakstura mācībām. Tomēr netika sniegts neviens pierādījums, lai pamatotu šo paziņojumu.

| (14) | Atbildot uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Beļģijas iestādes sniedza šādas piezīmes:






  — | “mācību telpas”: Beļģijas iestādes pamato, ka šīs aprīkotās telpas, ko norobežo stikla sienas, lielāko daļu laika tiek izmantotas mācību darbībām un ka tās ir jāuzskata par kompensējamām izmaksām; |
| --- | --- | --- |

(14)

Atbildot uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Beļģijas iestādes sniedza šādas piezīmes:

—

“mācību telpas”: Beļģijas iestādes pamato, ka šīs aprīkotās telpas, ko norobežo stikla sienas, lielāko daļu laika tiek izmantotas mācību darbībām un ka tās ir jāuzskata par kompensējamām izmaksām;

| — | mācību dienesta personāla izmaksas: Beļģija uzsver, ka uz šīm izmaksām attiecas Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta e) apakšpunkts (“
  ar mācību projektu saistītās konsultāciju izmaksas”), ka attiecīgie darbinieki tika norīkoti uz 3 gadiem, lai strādātu pie šīs programmas, ka tas rada papildu personāla izmaksas šajā laikposmā un ka pēc to iedalījuma šīs izmaksas jāuzskaita pie vispārējām mācībām; |
| --- | --- |

—

mācību dienesta personāla izmaksas: Beļģija uzsver, ka uz šīm izmaksām attiecas Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta e) apakšpunkts (“
  ar mācību projektu saistītās konsultāciju izmaksas”), ka attiecīgie darbinieki tika norīkoti uz 3 gadiem, lai strādātu pie šīs programmas, ka tas rada papildu personāla izmaksas šajā laikposmā un ka pēc to iedalījuma šīs izmaksas jāuzskaita pie vispārējām mācībām;

| — | “kaskādes veida” pārvaldība: Beļģijas iestādes pieļauj Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru “kaskādes veida” pārvaldība ir jāuzskata par pārvaldes instrumentu un nevis par mācību instrumentu; |
| --- | --- |

—

“kaskādes veida” pārvaldība: Beļģijas iestādes pieļauj Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru “kaskādes veida” pārvaldība ir jāuzskata par pārvaldes instrumentu un nevis par mācību instrumentu;

| — | pārstrukturēšanas izmaksas: Beļģijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma Ford Genk2 770 darbinieku atlaišanu 2003.- 2004. gadā nevar uzskatīt par normālu pārstrukturēšanas pasākumu, kas izriet no izmaiņām tirgus nosacījumos. Darbinieku skaita samazināšana, kas notika, pilnībā ievērojot sociālos nosacījumus, un pēc apspriešanās ar personāla pārstāvjiem, noveda pie radikālām izmaiņām rūpnīcas organizācijā. Tomēr tā izraisīja vispieredzējušāko strādnieku, t.i., to strādnieku, kuri ir spējīgi apmācīt savus jaunos kolēģus, pēkšņu aiziešanu. Šādos apstākļos, un lai izvairītos vajadzības pieaicināt ārējus mācībspēkus, uzņēmums nolēma lūgt dažus no šiem strādniekiem palikt strādāt, lai nodrošinātu tikai apmācību; |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas izmaksas: Beļģijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma Ford Genk2 770 darbinieku atlaišanu 2003.- 2004. gadā nevar uzskatīt par normālu pārstrukturēšanas pasākumu, kas izriet no izmaiņām tirgus nosacījumos. Darbinieku skaita samazināšana, kas notika, pilnībā ievērojot sociālos nosacījumus, un pēc apspriešanās ar personāla pārstāvjiem, noveda pie radikālām izmaiņām rūpnīcas organizācijā. Tomēr tā izraisīja vispieredzējušāko strādnieku, t.i., to strādnieku, kuri ir spējīgi apmācīt savus jaunos kolēģus, pēkšņu aiziešanu. Šādos apstākļos, un lai izvairītos vajadzības pieaicināt ārējus mācībspēkus, uzņēmums nolēma lūgt dažus no šiem strādniekiem palikt strādāt, lai nodrošinātu tikai apmācību;

| — | jaunu modeļu izlaišanas izmaksas: Beļģijas iestādes uzsver, ka esošo gadījumu nevar pielīdzināt normālām mācībām, kas notiek pēc esoša modeļa pilnīgas vai daļējas atjaunošanas. Jo īpaši Genkas rūpnīca tika pilnībā pārveidota, lai varētu ražot trīs modeļus uz vienas platformas: tādā veidā 18 mēnešu laikposmā tiks uzsākta trīs pilnībā jaunu modeļu ražošana; |
| --- | --- |

—

jaunu modeļu izlaišanas izmaksas: Beļģijas iestādes uzsver, ka esošo gadījumu nevar pielīdzināt normālām mācībām, kas notiek pēc esoša modeļa pilnīgas vai daļējas atjaunošanas. Jo īpaši Genkas rūpnīca tika pilnībā pārveidota, lai varētu ražot trīs modeļus uz vienas platformas: tādā veidā 18 mēnešu laikposmā tiks uzsākta trīs pilnībā jaunu modeļu ražošana;

| — | izdevumi 2004. gadā: Beļģijas iestādes sniedza apstiprinājumu, no vienas puses, tam, ka mācību programma 2004. – 2006. gadam tika izstrādāta pēc tam, kad Flandrijas valdība 2003. gada novembrī apsolīja atbalstu, un no otras puses, tam, ka pirmā programmas nodarbība notika pēc tam, kad Ford Genk oficiāli lūdza atbalstu Flandrijas administrācijai; |
| --- | --- |

—

izdevumi 2004. gadā: Beļģijas iestādes sniedza apstiprinājumu, no vienas puses, tam, ka mācību programma 2004. – 2006. gadam tika izstrādāta pēc tam, kad Flandrijas valdība 2003. gada novembrī apsolīja atbalstu, un no otras puses, tam, ka pirmā programmas nodarbība notika pēc tam, kad Ford Genk oficiāli lūdza atbalstu Flandrijas administrācijai;

| — | attiecībā uz dalījumu starp “vispārējām” mācībām un “speciālām” mācībām Beļģija iesniedza detalizētu nodarbību klasifikāciju un jo īpaši ārējo konsultantu, kuri atbildīgi par konsultāciju sniegšanu, uzvārdus. Turklāt Beļģijas iestādes apņēmās arī izlabot ex post jebkādu novirzi attiecībā uz vispārējo mācību daļu, kas tika paturēta budžeta nolūkiem (70 %), pamatojoties uz uzņēmuma pieredzi pagātnē. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz dalījumu starp “vispārējām” mācībām un “speciālām” mācībām Beļģija iesniedza detalizētu nodarbību klasifikāciju un jo īpaši ārējo konsultantu, kuri atbildīgi par konsultāciju sniegšanu, uzvārdus. Turklāt Beļģijas iestādes apņēmās arī izlabot ex post jebkādu novirzi attiecībā uz vispārējo mācību daļu, kas tika paturēta budžeta nolūkiem (70 %), pamatojoties uz uzņēmuma pieredzi pagātnē.

| (15) | Beļģijas paziņotais pasākums attiecībā uz uzņēmumu Ford Genk ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas ir piešķirts subsīdijas veidā, ko finansēs valsts, vai no valsts līdzekļiem. Pasākums ir selektīvs, jo attiecas tikai uz Ford Genk, un var Kopienā radīt konkurences traucējumus, piešķirot šim uzņēmumam priekšrocību pār citiem konkurentiem, kuri šādu atbalstu nesaņem. Visbeidzot, automobiļu tirgus ir raksturīgs ar intensīvu tirdzniecību dalībvalstu starpā, un atbalsts varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(15)

Beļģijas paziņotais pasākums attiecībā uz uzņēmumu Ford Genk ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas ir piešķirts subsīdijas veidā, ko finansēs valsts, vai no valsts līdzekļiem. Pasākums ir selektīvs, jo attiecas tikai uz Ford Genk, un var Kopienā radīt konkurences traucējumus, piešķirot šim uzņēmumam priekšrocību pār citiem konkurentiem, kuri šādu atbalstu nesaņem. Visbeidzot, automobiļu tirgus ir raksturīgs ar intensīvu tirdzniecību dalībvalstu starpā, un atbalsts varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (16) | Beļģija lūdz, lai atbalsts tiktu apstiprināts, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001. Atbalsts tiešām ir saistīts ar mācību programmu. |
| --- | --- |

(16)

Beļģija lūdz, lai atbalsts tiktu apstiprināts, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001. Atbalsts tiešām ir saistīts ar mācību programmu.

| (17) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 5. pantu, ja vienam uzņēmumam piešķirtā atbalsta summa vienam mācību projektam pārsniedz EUR 1 000 000, nepiemēro atbrīvojumu paziņošanas prasības, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā. Komisija norāda, ka šajā sakarā paredzētais atbalsts ir 12 279 423 euro, ka tas ir jāpiešķir vienam uzņēmumam un ka mācību projekts ir individuāls projekts. Tātad Komisija uzskata, ka paziņošanas prasība attiecas uz ierosināto atbalstu un ka Beļģija to ir ievērojusi. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 5. pantu, ja vienam uzņēmumam piešķirtā atbalsta summa vienam mācību projektam pārsniedz EUR 1 000 000, nepiemēro atbrīvojumu paziņošanas prasības, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā. Komisija norāda, ka šajā sakarā paredzētais atbalsts ir 12 279 423 euro, ka tas ir jāpiešķir vienam uzņēmumam un ka mācību projekts ir individuāls projekts. Tātad Komisija uzskata, ka paziņošanas prasība attiecas uz ierosināto atbalstu un ka Beļģija to ir ievērojusi.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 16. apsvērumā ir paskaidrots, kāpēc šāda veida atbalsts nevar tikt atbrīvots no paziņošanas prasības. “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas.” |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 16. apsvērumā ir paskaidrots, kāpēc šāda veida atbalsts nevar tikt atbrīvots no paziņošanas prasības. “Ir lietderīgi, lai lielas atbalsta summas Komisija novērtētu atsevišķi pirms to izmantošanas.”

| (19) | Tiklīdz Komisija novērtē individuālu mācību atbalstu, uz kuru, ņemot vērā tā summu, neattiecas Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētais atbrīvojums un kurš tātad ir jānovērtē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tā izmanto tos pašus vadošos principus, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 68/2001. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumu, saskaņā ar kuru Komisija vērtēs paziņojumus, jo īpaši ņemot vērā minētajā regulā izklāstītos kritērijus, Komisija turklāt pārbaudīs, vai visas attaisnotās izmaksas var tikt apstiprinātas, no jauna izmantojot savas plašās diskrecionārās pilnvaras, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šādi pasākumi ir jānovērtē tā, lai nodrošinātu konsekventu lēmuma pieņemšanas praksi un vienlīdzīgu attieksmi (4). |
| --- | --- |

(19)

Tiklīdz Komisija novērtē individuālu mācību atbalstu, uz kuru, ņemot vērā tā summu, neattiecas Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētais atbrīvojums un kurš tātad ir jānovērtē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tā izmanto tos pašus vadošos principus, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 68/2001. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. apsvērumu, saskaņā ar kuru Komisija vērtēs paziņojumus, jo īpaši ņemot vērā minētajā regulā izklāstītos kritērijus, Komisija turklāt pārbaudīs, vai visas attaisnotās izmaksas var tikt apstiprinātas, no jauna izmantojot savas plašās diskrecionārās pilnvaras, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šādi pasākumi ir jānovērtē tā, lai nodrošinātu konsekventu lēmuma pieņemšanas praksi un vienlīdzīgu attieksmi (4).

| (20) | Komisijai novērtējumā par attiecīgā pasākuma saderību ar kopīgo tirgu ir jāpārbauda, vai visi punkti attiecībā uz kuriem tā bija izteikusi šaubas, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru, ir atbilstīgi kopējam tirgum saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001 un Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Jo īpaši: |
| --- | --- |

(20)

Komisijai novērtējumā par attiecīgā pasākuma saderību ar kopīgo tirgu ir jāpārbauda, vai visi punkti attiecībā uz kuriem tā bija izteikusi šaubas, uzsākot formālu izmeklēšanas procedūru, ir atbilstīgi kopējam tirgum saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001 un Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Jo īpaši:

I)   attiecībā uz attaisnotām izmaksām

| (21) | Komisija norāda, ka Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktā ir paredzēts, ka mācību projekta kompensējamās izmaksas ir šādas:






  a) | mācību personāla izmaksas; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija norāda, ka Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punktā ir paredzēts, ka mācību projekta kompensējamās izmaksas ir šādas:

a)

mācību personāla izmaksas;

| b) | mācību personāla un apmācāmo ceļa izdevumi; |
| --- | --- |

b)

mācību personāla un apmācāmo ceļa izdevumi;

| c) | citi kārtējie izdevumi (tādi kā izdevumi par materiāliem un piegādēm); |
| --- | --- |

c)

citi kārtējie izdevumi (tādi kā izdevumi par materiāliem un piegādēm);

| d) | instrumentu un iekārtas amortizācija tādā mērā, kādā tos izmanto vienīgi mācību projektam; |
| --- | --- |

d)

instrumentu un iekārtas amortizācija tādā mērā, kādā tos izmanto vienīgi mācību projektam;

| e) | ar mācību projektu saistītās konsultāciju izmaksas; |
| --- | --- |

e)

ar mācību projektu saistītās konsultāciju izmaksas;

| f) | apmācāmā personāla izmaksas līdz pārējo a) līdz e) apakšpunktos minēto kompensējamo izmaksu kopsummai. |
| --- | --- |

f)

apmācāmā personāla izmaksas līdz pārējo a) līdz e) apakšpunktos minēto kompensējamo izmaksu kopsummai.

| (22) | Beļģija sniedza ieskatu par mācību izmaksām, kas Komisijai ļauj identificēt ierosinātās kompensējamās izmaksas. Saskaņā ar Beļģijas iesniegto informāciju mācību projektā apmācāmā personāla izmaksas nepārsniedz pārējo kompensējamo izmaksu kopsummu.






  i) | “mācību telpas” (1,5 miljoni euro) |
| --- | --- | --- |

(22)

Beļģija sniedza ieskatu par mācību izmaksām, kas Komisijai ļauj identificēt ierosinātās kompensējamās izmaksas. Saskaņā ar Beļģijas iesniegto informāciju mācību projektā apmācāmā personāla izmaksas nepārsniedz pārējo kompensējamo izmaksu kopsummu.

i)

“mācību telpas” (1,5 miljoni euro)

| (23) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka instrumentu un iekārtas amortizācija var tikt pieļauta kā potenciāli kompensējamas izmaksas tādā mērā, kādā tos izmanto vienīgi mācību projektam. Iespējami kompensējamajās izmaksās nav nevienas piebildes par ēkām. Šajā lietā “mācību telpas” sastāv no dažādām iekārtām, kas ierīkotas telpās, kas atdalītas ar stikla sienām. Šīs telpas tiek izmantotas mācībām. Tā kā tās atrodas rūpnīcā, tās nav ēkas, un var uzskatīt, ka tās atbilst Regulā (EK) Nr. 68/2001 noteiktajai kategorijai “instrumenti un iekārtas” |
| --- | --- |

(23)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka instrumentu un iekārtas amortizācija var tikt pieļauta kā potenciāli kompensējamas izmaksas tādā mērā, kādā tos izmanto vienīgi mācību projektam. Iespējami kompensējamajās izmaksās nav nevienas piebildes par ēkām. Šajā lietā “mācību telpas” sastāv no dažādām iekārtām, kas ierīkotas telpās, kas atdalītas ar stikla sienām. Šīs telpas tiek izmantotas mācībām. Tā kā tās atrodas rūpnīcā, tās nav ēkas, un var uzskatīt, ka tās atbilst Regulā (EK) Nr. 68/2001 noteiktajai kategorijai “instrumenti un iekārtas”

| (24) | Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šīs telpas ietilpst kompensējamās izmaksās.






  ii) | mācību dienesta personāla izmaksas (1 miljons euro) |
| --- | --- | --- |

(24)

Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka šīs telpas ietilpst kompensējamās izmaksās.

ii)

mācību dienesta personāla izmaksas (1 miljons euro)

| (25) | Komisija norāda, ka lieliem uzņēmumiem ir vairāk iespēju, ka tiem ir pašiem savs mācību dienests un tie mazāk lūdz ārējo konsultantu pakalpojumu palīdzību. Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam ir jābūt proporcionālam mērķim, un tas nedrīkst radīt konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka tas būtu diskriminējoši attiecībā uz lielu uzņēmumu kategoriju, ja neļautu piemērot Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta, e) apakšpunktu izmaksām, ko rada iekšēji mācību dienesti. Tātad Komisija piekrīt klasificēt šīs izmaksas kā kompensējamos izdevumus. |
| --- | --- |

(25)

Komisija norāda, ka lieliem uzņēmumiem ir vairāk iespēju, ka tiem ir pašiem savs mācību dienests un tie mazāk lūdz ārējo konsultantu pakalpojumu palīdzību. Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam ir jābūt proporcionālam mērķim, un tas nedrīkst radīt konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Tāpēc Komisija uzskata, ka tas būtu diskriminējoši attiecībā uz lielu uzņēmumu kategoriju, ja neļautu piemērot Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta, e) apakšpunktu izmaksām, ko rada iekšēji mācību dienesti. Tātad Komisija piekrīt klasificēt šīs izmaksas kā kompensējamos izdevumus.

| (26) | Komisija piemēros tādus pašus kritērijus kā šajā lēmumā jebkuram analoģiskam gadījumam, kas tai tiks paziņots. |
| --- | --- |

(26)

Komisija piemēros tādus pašus kritērijus kā šajā lēmumā jebkuram analoģiskam gadījumam, kas tai tiks paziņots.

| (27) | Komisija tomēr noraida Beļģijas iestāžu argumentu, ka visas attiecīgās izmaksas ir jāuzskata par vispārējo mācību izmaksām. Tā uzskata, ka konsultāciju pakalpojumiem ir tāds pats raksturs (vispārējs/speciāls) kā mācību darbībām, uz kurām tie attiecas. Lai izvairītos no jebkādas šo konsultāciju pakalpojumu izmaksu pārmērīgas kompensēšanas, mācību dienesta izdevumi saskaņā ar “vispārēja” vai “speciāla” rakstura mācībām ir tātad jāpakļauj tādai pašai atbalsta maksimālai intensitātei kā atbilstošā mācību darbība. Vispārējo mācību projekta ietvaros mācību dienesta izmaksas tiks tātad sadalītas “vispārējās” un “speciālās” izmaksās tādā mērā, kā projektā ietvertās “vispārējās” un “speciālās” mācību darbības. Šajā gadījumā, pamatojoties uz mācību pasākumiem, attiecībā uz kuriem Komisija atļauj atbalstu, iegūsim 57,8 % vispārējām mācībām un 42,2 % speciālām mācībām. |
| --- | --- |

(27)

Komisija tomēr noraida Beļģijas iestāžu argumentu, ka visas attiecīgās izmaksas ir jāuzskata par vispārējo mācību izmaksām. Tā uzskata, ka konsultāciju pakalpojumiem ir tāds pats raksturs (vispārējs/speciāls) kā mācību darbībām, uz kurām tie attiecas. Lai izvairītos no jebkādas šo konsultāciju pakalpojumu izmaksu pārmērīgas kompensēšanas, mācību dienesta izdevumi saskaņā ar “vispārēja” vai “speciāla” rakstura mācībām ir tātad jāpakļauj tādai pašai atbalsta maksimālai intensitātei kā atbilstošā mācību darbība. Vispārējo mācību projekta ietvaros mācību dienesta izmaksas tiks tātad sadalītas “vispārējās” un “speciālās” izmaksās tādā mērā, kā projektā ietvertās “vispārējās” un “speciālās” mācību darbības. Šajā gadījumā, pamatojoties uz mācību pasākumiem, attiecībā uz kuriem Komisija atļauj atbalstu, iegūsim 57,8 % vispārējām mācībām un 42,2 % speciālām mācībām.

| (28) | Lielāka atbalsta intensitāte radītu nesamērīgus konkurences traucējumus. Komisija jo īpaši uzskata, ka uzņēmumu pienākums segt samērīgu izmaksu daļu padara pasākumu efektīvāku un iespējamāku. Tāpēc tā uzskata, ka lielāka atbalsta intensitāte pasliktinātu tirdzniecības nosacījumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Šī pasākuma daļa tātad nevar tikt uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.






  iii) | Pārstrukturēšanas izmaksas (4,4 miljoni euro) |
| --- | --- | --- |

(28)

Lielāka atbalsta intensitāte radītu nesamērīgus konkurences traucējumus. Komisija jo īpaši uzskata, ka uzņēmumu pienākums segt samērīgu izmaksu daļu padara pasākumu efektīvāku un iespējamāku. Tāpēc tā uzskata, ka lielāka atbalsta intensitāte pasliktinātu tirdzniecības nosacījumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Šī pasākuma daļa tātad nevar tikt uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

iii)

Pārstrukturēšanas izmaksas (4,4 miljoni euro)

| (29) | Pirms izlemt par pārstrukturēšanas pasākumiem, uzņēmums salīdzina nākotnē gaidāmo izmaksu samazinājumu pašreizējo vērtību ar pārstrukturēšanas izmaksām. Darbinieku, kuri pēc pārstrukturēšanas veiks jaunus pienākumus, apmācības izdevumi ir daļa no normālām un pārstrukturēšanai nepieciešamām izmaksām. Ja uzņēmums ir nolēmis atlaist lielu daļu sava personāla, iepriekšminēto darbinieku pagaidu apmācība ir nepieciešama, lai nodrošinātu ražošanas un kvalitātes nepārtrauktību. Uzņēmumam nav citas izvēles, kā paciest šīs mācību izmaksas attiecībā uz to darbaspēku, kas paliek, lai aizstātu atlaistā personāla prasmes. Līdz ar to attiecīgais atbalsts tikai subsidēs uzņēmuma pārstrukturēšanai nepieciešamas un normālas izmaksas, kuras tam tāpat rastos, pat ja nebūtu atbalsta. Tātad tas nešķiet nepieciešams, un jebkurā gadījumā tā rezultātā netiks veiktas papildu mācības. |
| --- | --- |

(29)

Pirms izlemt par pārstrukturēšanas pasākumiem, uzņēmums salīdzina nākotnē gaidāmo izmaksu samazinājumu pašreizējo vērtību ar pārstrukturēšanas izmaksām. Darbinieku, kuri pēc pārstrukturēšanas veiks jaunus pienākumus, apmācības izdevumi ir daļa no normālām un pārstrukturēšanai nepieciešamām izmaksām. Ja uzņēmums ir nolēmis atlaist lielu daļu sava personāla, iepriekšminēto darbinieku pagaidu apmācība ir nepieciešama, lai nodrošinātu ražošanas un kvalitātes nepārtrauktību. Uzņēmumam nav citas izvēles, kā paciest šīs mācību izmaksas attiecībā uz to darbaspēku, kas paliek, lai aizstātu atlaistā personāla prasmes. Līdz ar to attiecīgais atbalsts tikai subsidēs uzņēmuma pārstrukturēšanai nepieciešamas un normālas izmaksas, kuras tam tāpat rastos, pat ja nebūtu atbalsta. Tātad tas nešķiet nepieciešams, un jebkurā gadījumā tā rezultātā netiks veiktas papildu mācības.

| (30) | Turklāt Regulas (EK) Nr. 68/2001 ir izskaidrota mācību atbalsta loģika: mācībām parasti ir pozitīva ārējā ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tā palielina kvalificētu darbinieku kopumu, no kura var izvēlēties citi uzņēmumi, un uzlabo Kopienas ražošanas konkurētspēju. Tomēr attiecīgajā gadījumā konkrētā pārstrukturēšana samazinās kvalificētu darbinieku kopumu; šķiet, ka tā ir pretēja Regulā (EK) Nr. 68/2001 skaidri noteiktajam mērķim. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt Regulas (EK) Nr. 68/2001 ir izskaidrota mācību atbalsta loģika: mācībām parasti ir pozitīva ārējā ietekme uz sabiedrību kopumā, jo tā palielina kvalificētu darbinieku kopumu, no kura var izvēlēties citi uzņēmumi, un uzlabo Kopienas ražošanas konkurētspēju. Tomēr attiecīgajā gadījumā konkrētā pārstrukturēšana samazinās kvalificētu darbinieku kopumu; šķiet, ka tā ir pretēja Regulā (EK) Nr. 68/2001 skaidri noteiktajam mērķim.

| (31) | Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam ir jābūt proporcionālam mērķim, un tas nedrīkst radīt konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Tā kā Ford Europe ir viens no galvenajiem Kopienas automobiļu ražošanas tirgus dalībniekiem, šķiet, ka tirgus spēkiem vieniem pašiem būtu jāpietiek, lai nodrošinātu mācības, kas izriet no attiecīgās pārstrukturēšanas. Tātad ikviens atbalsts šīm mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 11. apsvērumu būtu lielāks nekā minimums, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien, un līdz ar to tas radītu nepamatotus konkurences traucējumus. Šajā sakarā Komisija jo īpaši ievēro to, ka, neskatoties uz procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktajām šaubām, Beļģija nav paskaidrojusi, kāpēc uzņēmums nebūtu uzsācis mācības bez atbalsta. |
| --- | --- |

(31)

Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tam ir jābūt proporcionālam mērķim, un tas nedrīkst radīt konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Tā kā Ford Europe ir viens no galvenajiem Kopienas automobiļu ražošanas tirgus dalībniekiem, šķiet, ka tirgus spēkiem vieniem pašiem būtu jāpietiek, lai nodrošinātu mācības, kas izriet no attiecīgās pārstrukturēšanas. Tātad ikviens atbalsts šīm mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 11. apsvērumu būtu lielāks nekā minimums, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien, un līdz ar to tas radītu nepamatotus konkurences traucējumus. Šajā sakarā Komisija jo īpaši ievēro to, ka, neskatoties uz procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktajām šaubām, Beļģija nav paskaidrojusi, kāpēc uzņēmums nebūtu uzsācis mācības bez atbalsta.

| (32) | Tātad Komisija uzskata, ka attiecībā uz šīm pārstrukturēšanas izmaksām mācību atbalstu nevar piešķirt.






  iv) | jaunu modeļu izlaišanas izmaksas (7,5 miljoni euro) |
| --- | --- | --- |

(32)

Tātad Komisija uzskata, ka attiecībā uz šīm pārstrukturēšanas izmaksām mācību atbalstu nevar piešķirt.

iv)

jaunu modeļu izlaišanas izmaksas (7,5 miljoni euro)

| (33) | Jau gadu Komisija ir apkopojusi pierādījumus tam, ka daži automobiļu ražotāji liek ražošanas rūpnīcām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs, konkurēt vienai ar otru, lai ražotu jaunus modeļus. Plānojot ražot jaunu modeli, tie salīdzina vairākas ražošanas vietas un tad izvēlas, pamatojoties uz visām ražošanas izmaksām, t.i., visi izmaksu veidi, bet arī pamatojoties uz jebkādiem valdību atbalstiem, jo īpaši mācību atbalstiem. Saskaroties ar šo ekonomikas realitāti un ņemot vērā no tās izrietošo risku, ka daži mācību atbalsti nesniedz ieguldījumu kopējo interešu mērķim, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumā, bet ir tikai darbības atbalsts, kas rada konkurences traucējumus, Komisijai ir rūpīgāk jāizskata atbalsta vajadzīgais raksturs, “lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien” (minētās regulas 11. apsvērums) (5). Šis novērtējums ir jo īpaši pamatots, jo pašlaik automobiļu nozarē ir raksturīgs jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

(33)

Jau gadu Komisija ir apkopojusi pierādījumus tam, ka daži automobiļu ražotāji liek ražošanas rūpnīcām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs, konkurēt vienai ar otru, lai ražotu jaunus modeļus. Plānojot ražot jaunu modeli, tie salīdzina vairākas ražošanas vietas un tad izvēlas, pamatojoties uz visām ražošanas izmaksām, t.i., visi izmaksu veidi, bet arī pamatojoties uz jebkādiem valdību atbalstiem, jo īpaši mācību atbalstiem. Saskaroties ar šo ekonomikas realitāti un ņemot vērā no tās izrietošo risku, ka daži mācību atbalsti nesniedz ieguldījumu kopējo interešu mērķim, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumā, bet ir tikai darbības atbalsts, kas rada konkurences traucējumus, Komisijai ir rūpīgāk jāizskata atbalsta vajadzīgais raksturs, “lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien” (minētās regulas 11. apsvērums) (5). Šis novērtējums ir jo īpaši pamatots, jo pašlaik automobiļu nozarē ir raksturīgs jaudas pārpalikums.

| (34) | Komisija iepriekšējās lietās nav detalizēti analizējusi speciāla mācību atbalsta vajadzību jaunu modeļu izlaišanas izmaksām (6). Tomēr tai tas ir jādara, ja tā konstatē, ka ekonomiskie apstākļi konkrētajā tirgū ir mainījušies. Eiropas Kopienu Tiesa 52. punktā 2003. gada 30. septembra spriedumā apvienotajās lietās C-57/00 P un C-61/00 P (7) norādīja, ka, “lai kāda pagātnē būtu bijusi Komisijas interpretācija attiecībā uz Līguma 92. panta 2. punkta c) apakšpunktu (tagadējais 87. panta 2. punkta c) apakšpunkts), tā nevar ietekmēt Komisijas tā paša noteikuma interpretācijas pareizību strīdīgā lēmumā un attiecīgi tās derīgumu.” Tādā pašā veidā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 177. punktā 2005. gada 15. jūnija spriedumā lietā T-171/02 (8) ir norādījusi: “Komisijas lēmuma, kurā tika atzīts, ka jaunais atbalsts neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tiek piemērots EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, likumība ir izvērtējama vienīgi saistībā ar šo pantu un nevis ar Komisijas iepriekš pieņemtajiem lēmumiem, pieņemot, ka šāda iepriekšējā prakse tiek konstatēta”. |
| --- | --- |

(34)

Komisija iepriekšējās lietās nav detalizēti analizējusi speciāla mācību atbalsta vajadzību jaunu modeļu izlaišanas izmaksām (6). Tomēr tai tas ir jādara, ja tā konstatē, ka ekonomiskie apstākļi konkrētajā tirgū ir mainījušies. Eiropas Kopienu Tiesa 52. punktā 2003. gada 30. septembra spriedumā apvienotajās lietās C-57/00 P un C-61/00 P (7) norādīja, ka, “lai kāda pagātnē būtu bijusi Komisijas interpretācija attiecībā uz Līguma 92. panta 2. punkta c) apakšpunktu (tagadējais 87. panta 2. punkta c) apakšpunkts), tā nevar ietekmēt Komisijas tā paša noteikuma interpretācijas pareizību strīdīgā lēmumā un attiecīgi tās derīgumu.” Tādā pašā veidā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa 177. punktā 2005. gada 15. jūnija spriedumā lietā T-171/02 (8) ir norādījusi: “Komisijas lēmuma, kurā tika atzīts, ka jaunais atbalsts neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tiek piemērots EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, likumība ir izvērtējama vienīgi saistībā ar šo pantu un nevis ar Komisijas iepriekš pieņemtajiem lēmumiem, pieņemot, ka šāda iepriekšējā prakse tiek konstatēta”.

| (35) | Komisija norāda, ka automobiļu rūpniecībā jauna modeļa ražošana ir vajadzīga, lai saglabātu konkurētspēju. Jauna modeļa izlaišana tātad ir normāls un regulārs faktors automobiļu rūpniecībā. Lai ražotu jaunus modeļus, automobiļu ražotājiem ir jāapmāca savs darbaspēks strādāt ar jaunajām metodēm, kas jāievieš. Tādējādi mācību izmaksas, kas nepieciešamas un saistītas ar jauna modeļa ražošanas uzsākšanu, automašīnu ražotājiem parasti rodas tikai un vienīgi tirgus daļas saglabāšanai. Tādējādi minētie mācību pasākumi uzņēmumam būtu jāveic jebkurā gadījumā, jo īpaši arī tad, ja atbalsts netiktu piešķirts. Tātad šajā kontekstā mācību atbalsts nav vajadzīgs. Tas neiedrošina uzņēmumu uzsākt “papildu” mācību pasākumus papildus tiem, kas jau īstenoti, pamatojoties tikai uz tirgus konjuktūru. Tas segtu darbības izdevumus, kas normāli rodas uzņēmumam, un šādā veidā būtu darbības atbalsts, kas rada konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(35)

Komisija norāda, ka automobiļu rūpniecībā jauna modeļa ražošana ir vajadzīga, lai saglabātu konkurētspēju. Jauna modeļa izlaišana tātad ir normāls un regulārs faktors automobiļu rūpniecībā. Lai ražotu jaunus modeļus, automobiļu ražotājiem ir jāapmāca savs darbaspēks strādāt ar jaunajām metodēm, kas jāievieš. Tādējādi mācību izmaksas, kas nepieciešamas un saistītas ar jauna modeļa ražošanas uzsākšanu, automašīnu ražotājiem parasti rodas tikai un vienīgi tirgus daļas saglabāšanai. Tādējādi minētie mācību pasākumi uzņēmumam būtu jāveic jebkurā gadījumā, jo īpaši arī tad, ja atbalsts netiktu piešķirts. Tātad šajā kontekstā mācību atbalsts nav vajadzīgs. Tas neiedrošina uzņēmumu uzsākt “papildu” mācību pasākumus papildus tiem, kas jau īstenoti, pamatojoties tikai uz tirgus konjuktūru. Tas segtu darbības izdevumus, kas normāli rodas uzņēmumam, un šādā veidā būtu darbības atbalsts, kas rada konkurences traucējumus.

| (36) | Turklāt vienotas platformas instalācija Genkas rūpnīcā atļautu, bez šaubām, jauno modeļu efektīvāku ražošanu. Tādējādi uzņēmums tiešā veidā gūtu labumu no vienotas platformas. Tātad pietiek tikai ar tirgus konjuktūru, lai rosinātu uzņēmumu uzņemties šādu ražošanas procesa racionalizāciju un segtu attiecīgās mācību izmaksas. Šajā sakarā atbalsts nav nepieciešams, jo tas segtu normālas uzņēmuma reorganizēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt vienotas platformas instalācija Genkas rūpnīcā atļautu, bez šaubām, jauno modeļu efektīvāku ražošanu. Tādējādi uzņēmums tiešā veidā gūtu labumu no vienotas platformas. Tātad pietiek tikai ar tirgus konjuktūru, lai rosinātu uzņēmumu uzņemties šādu ražošanas procesa racionalizāciju un segtu attiecīgās mācību izmaksas. Šajā sakarā atbalsts nav nepieciešams, jo tas segtu normālas uzņēmuma reorganizēšanas izmaksas.

| (37) | Turklāt tie paši argumenti, kas izklāstīti 31. apsvērumā attiecībā uz atbalsta proporcionalitāti un nepamatotu konkurences traucējumu aizliegumu, kā nosacījumi, lai nodrošinātu atbilstību Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tiek piemēroti mācībām, kas saistītas ar jaunu modeļu ražošanas uzsākšanu. Tātad ikviens atbalsts šīm mācībām būtu lielāks nekā minimums, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien, un līdz ar to tas radītu nepamatotus konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Šajā sakarā Komisija jo īpaši ievēro to, ka, neskatoties uz procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktajām šaubām, Beļģija nav paskaidrojusi, kāpēc uzņēmums nebūtu uzsācis mācības bez atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt tie paši argumenti, kas izklāstīti 31. apsvērumā attiecībā uz atbalsta proporcionalitāti un nepamatotu konkurences traucējumu aizliegumu, kā nosacījumi, lai nodrošinātu atbilstību Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tiek piemēroti mācībām, kas saistītas ar jaunu modeļu ražošanas uzsākšanu. Tātad ikviens atbalsts šīm mācībām būtu lielāks nekā minimums, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien, un līdz ar to tas radītu nepamatotus konkurences traucējumus, kas būtu pretēji kopējām interesēm. Šajā sakarā Komisija jo īpaši ievēro to, ka, neskatoties uz procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktajām šaubām, Beļģija nav paskaidrojusi, kāpēc uzņēmums nebūtu uzsācis mācības bez atbalsta piešķiršanas.

| (38) | Mācību atbalsts nevar tikt piešķirts attiecība uz jaunu modeļu izlaišanas izmaksām.






  v) | izdevumi 2004. gadā |
| --- | --- | --- |

(38)

Mācību atbalsts nevar tikt piešķirts attiecība uz jaunu modeļu izlaišanas izmaksām.

v)

izdevumi 2004. gadā

| (39) | Atbildē uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumu Beļģijas iestādes deva stingras un detalizētas garantijas tam, ka oficiālais atbalsta pieprasījums ir bijis pirms mācību programmas sākuma. Komisija uzskata, ka šīs garantijas ir pietiekamas, lai kliedētu šaubas, ko tā bija izteikusi procedūras uzsākšanas lēmumā. |
| --- | --- |

(39)

Atbildē uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumu Beļģijas iestādes deva stingras un detalizētas garantijas tam, ka oficiālais atbalsta pieprasījums ir bijis pirms mācību programmas sākuma. Komisija uzskata, ka šīs garantijas ir pietiekamas, lai kliedētu šaubas, ko tā bija izteikusi procedūras uzsākšanas lēmumā.

| (40) | Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, ir jāpielāgo projekta kompensējamās izmaksas, tās samazinot līdz 20,31 miljonam euro. No šīs summas 13,29 miljoni euro jeb 65 % no kopsummas atbilst tā personāla izmaksām, kas piedalās mācībās. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, ir jāpielāgo projekta kompensējamās izmaksas, tās samazinot līdz 20,31 miljonam euro. No šīs summas 13,29 miljoni euro jeb 65 % no kopsummas atbilst tā personāla izmaksām, kas piedalās mācībās.

| (41) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta f) apakšpunktu šīs izmaksas ir kompensējamas līdz pārējo kompensējamo izmaksu kopsummai. Pamatojoties uz minēto, šajā gadījumā ir nepieciešams papildu pielāgojums, lai šīs izmaksas būtu vienādā līmenī ar citu izmaksu kopsummu (9). Šāda pielāgojuma rezultātā kompensējamo izmaksu kopsumma ir 14,04 miljoni euro. |
| --- | --- |

(41)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 7. punkta f) apakšpunktu šīs izmaksas ir kompensējamas līdz pārējo kompensējamo izmaksu kopsummai. Pamatojoties uz minēto, šajā gadījumā ir nepieciešams papildu pielāgojums, lai šīs izmaksas būtu vienādā līmenī ar citu izmaksu kopsummu (9). Šāda pielāgojuma rezultātā kompensējamo izmaksu kopsumma ir 14,04 miljoni euro.

II)   attiecībā uz mācību veidu

| (42) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā ir noteikts dalījums starp speciālo mācību pasākumiem un vispārējo mācību pasākumiem. |
| --- | --- |

(42)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā ir noteikts dalījums starp speciālo mācību pasākumiem un vispārējo mācību pasākumiem.

| (43) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta d) apakšpunktā speciālās mācības ir definētas kā mācības, kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas nav plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs vai ir izmantojama tikai ierobežoti. |
| --- | --- |

(43)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta d) apakšpunktā speciālās mācības ir definētas kā mācības, kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas nav plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs vai ir izmantojama tikai ierobežoti.

| (44) | Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta e) apakšpunktā vispārējās mācības ir definētas kā mācības, kuru mācību priekšmets nav tieši un galvenokārt izmantojams tikai darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā, bet kas sniedz kvalifikāciju, kas lielā mērā ir izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs un tādēļ būtiski uzlabo darbinieka nodarbināmību.. Mācības uzskata par vispārējām, ja, piemēram, tās organizē dažādi neatkarīgi uzņēmumi kopā, vai ja dažādu uzņēmumu darbinieki var gūt labumu no mācībām. |
| --- | --- |

(44)

Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta e) apakšpunktā vispārējās mācības ir definētas kā mācības, kuru mācību priekšmets nav tieši un galvenokārt izmantojams tikai darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā, bet kas sniedz kvalifikāciju, kas lielā mērā ir izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs un tādēļ būtiski uzlabo darbinieka nodarbināmību.. Mācības uzskata par vispārējām, ja, piemēram, tās organizē dažādi neatkarīgi uzņēmumi kopā, vai ja dažādu uzņēmumu darbinieki var gūt labumu no mācībām.

| (45) | Lai mācību atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tas nedrīkst pārsniegt kompensējamās maksimālās atbalsta intensitātes, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 2. un 3. punktā. Šis maksimālās robežas ir atkarīgas, cita starpā, no saņēmēja uzņēmuma lieluma, no reģiona, kurā uzņēmums atrodas, un no iesaistīto darbinieku kategorijas. Komisija norāda, ka Ford Genk ir liels uzņēmums, ka projekts atrodas reģionā (Limburgas province), kurš var saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un ka apmācāmie neietilpst nevienā no neizdevīgu darbinieku kategorijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta g) apakšpunktā. Šajos apstākļos atļautās maksimālās intensitātes ir 30 % speciālajām mācībām un 55 % vispārējām mācībām. |
| --- | --- |

(45)

Lai mācību atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tas nedrīkst pārsniegt kompensējamās maksimālās atbalsta intensitātes, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. panta 2. un 3. punktā. Šis maksimālās robežas ir atkarīgas, cita starpā, no saņēmēja uzņēmuma lieluma, no reģiona, kurā uzņēmums atrodas, un no iesaistīto darbinieku kategorijas. Komisija norāda, ka Ford Genk ir liels uzņēmums, ka projekts atrodas reģionā (Limburgas province), kurš var saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un ka apmācāmie neietilpst nevienā no neizdevīgu darbinieku kategorijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 68/2001 2. panta g) apakšpunktā. Šajos apstākļos atļautās maksimālās intensitātes ir 30 % speciālajām mācībām un 55 % vispārējām mācībām.

| (46) | Komisija uzskata, ka atbildot uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumu, Beļģija ir iesniegusi pietiekamu informāciju un garantijas par mācību raksturu. Tā Komisijai jo īpaši paziņoja ārējo uzņēmumu, kuri būs atbildīgi par vispārējām mācībām, nosaukumus. Beļģija tāpat apņēmās labot ex-post jebkādu novirzi ierosināto vispārējo mācību proporcijā. Attiecībā uz šāda veida labojumu tiks izdarīti Flandrijas reģiona ekonomisko dienestu revīzijas secinājumi (pamatojoties uz kuriem visbeidzot tiks noteikta vispārējo mācību precīza procentuālā daļa). |
| --- | --- |

(46)

Komisija uzskata, ka atbildot uz formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumu, Beļģija ir iesniegusi pietiekamu informāciju un garantijas par mācību raksturu. Tā Komisijai jo īpaši paziņoja ārējo uzņēmumu, kuri būs atbildīgi par vispārējām mācībām, nosaukumus. Beļģija tāpat apņēmās labot ex-post jebkādu novirzi ierosināto vispārējo mācību proporcijā. Attiecībā uz šāda veida labojumu tiks izdarīti Flandrijas reģiona ekonomisko dienestu revīzijas secinājumi (pamatojoties uz kuriem visbeidzot tiks noteikta vispārējo mācību precīza procentuālā daļa).

| (47) | Komisija konstatē, ka konkrētā atbalsta pasākuma gadījumā nav piemērojamas atkāpes, kas minētas Līguma 87. panta 2. punktā, jo atbalsta pasākums neatbilst nevienam no tajās minētajiem mērķiem; turklāt Beļģija nav izvirzījusi nevienu argumentu šajā virzienā. Paziņotais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā vai lai veicinātu kultūras un kultūras mantojumu saglabāšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts, lai segtu 7. apsvērumā minētās izmaksas, saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b) vai d) apakšpunktu nevar piemērot atkāpi no valsts atbalsta nesaderības ar kopējo tirgu. Tāpat nevar piemērot atkāpi, kas minēta Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, jo pasākumi, ir paredzēti, lai veicinātu mācības apgabalā, ko neaptver šis Līguma noteikums. Visbeidzot, Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts ir piemērojams, ja tas attiecas uz mācību un reģionālās attīstības veicināšanu; tas ir elements, kas tika ņemts vērā visā iepriekšējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(47)

Komisija konstatē, ka konkrētā atbalsta pasākuma gadījumā nav piemērojamas atkāpes, kas minētas Līguma 87. panta 2. punktā, jo atbalsta pasākums neatbilst nevienam no tajās minētajiem mērķiem; turklāt Beļģija nav izvirzījusi nevienu argumentu šajā virzienā. Paziņotais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā vai lai veicinātu kultūras un kultūras mantojumu saglabāšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts, lai segtu 7. apsvērumā minētās izmaksas, saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b) vai d) apakšpunktu nevar piemērot atkāpi no valsts atbalsta nesaderības ar kopējo tirgu. Tāpat nevar piemērot atkāpi, kas minēta Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, jo pasākumi, ir paredzēti, lai veicinātu mācības apgabalā, ko neaptver šis Līguma noteikums. Visbeidzot, Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts ir piemērojams, ja tas attiecas uz mācību un reģionālās attīstības veicināšanu; tas ir elements, kas tika ņemts vērā visā iepriekšējā izmeklēšanā.

| (48) | Komisija uzskata, ka daļa no Beļģijas paziņotajiem pasākumiem, kādi tie aprakstīti 21. – 41. apsvērumā, attiecas uz izdevumiem, kas nav kompensējami, vai uz atbalstu, kas nav nepieciešams, lai veiktu attiecīgos mācību pasākumus. Šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar nevienu Līgumā paredzēto atkāpi, un tādējādi tas ir jāaizliedz. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju atbalsts vēl nav bijis piešķirts; tāpēc nav jāveic tā atgūšana. |
| --- | --- |

(48)

Komisija uzskata, ka daļa no Beļģijas paziņotajiem pasākumiem, kādi tie aprakstīti 21. – 41. apsvērumā, attiecas uz izdevumiem, kas nav kompensējami, vai uz atbalstu, kas nav nepieciešams, lai veiktu attiecīgos mācību pasākumus. Šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar nevienu Līgumā paredzēto atkāpi, un tādējādi tas ir jāaizliedz. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegto informāciju atbalsts vēl nav bijis piešķirts; tāpēc nav jāveic tā atgūšana.

| (49) | Pārējie priekšlikuma pasākumi, kas veido 14,04 miljonus euro kompensējamo izmaksu, kas atbilst atbalstam 6 240 555 euro apmērā, atbilst kritērijiem saderībai ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(49)

Pārējie priekšlikuma pasākumi, kas veido 14,04 miljonus euro kompensējamo izmaksu, kas atbilst atbalstam 6 240 555 euro apmērā, atbilst kritērijiem saderībai ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Beļģija paredz īstenot attiecībā uz mācību projektu uzņēmumā Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, nav saderīgs ar kopējo tirgu 6 038 868 euro apmērā.

Šā iemesla dēļ šī atbalsta daļa nevar tikt īstenota.

Valsts atbalsta pārējā daļa 6 240 555 euro apmērā ir saderīga ar kopējo tirgu.

2. pants

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas datuma Beļģija informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu tā prasības.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2006. gada 4. jūlijs.

Komisijas vārdā –

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV C 47, 25.2.2006., 14. lpp.

1

(2)  Skatīt zemsvītras piezīmi Nr. 1.

2

(3)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 20. lpp.).

3

(4)  Skatīt, piemēram, Tiesas 1993. gada 24. marta spriedumu Lietā C-313/90, Recueil I-1125. lpp., 44. punkts, un Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 4. panta 2. punktu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.)

4

(5)  Šī pieeja atbilst pieejai, kas pieņemta lietās General Motors Antwerp (Lieta Nr. N 624/2005, formālā procedūra uzsākta 26.4.2006., vēl nav publicēta OV), Auto Europa (Lieta Nr. N 3/2006, formālā procedūra uzsākta 16.5.2006., vēl nav publicēta OV) un WEBASTO Portugal (Lieta Nr. N 653/2005, apstiprināta 16.5.2006., vēl nav publicēta OV). Šajā pēdējā lietā Komisija uzskatīja, ka atbalsts ir vajadzīgs un ka pozitīvā ietekme uz kopējam interesēm pārsniedz iespējamos tirdzniecības nosacījumu traucējumus vairāku elementu apkopojuma dēļ: mācību programma jo īpaši pārsniedz saņemēja pamata vajadzības, tas atspoguļo to, ka lielākā daļa mācību nodarbību attiecas uz nododamām kvalifikācijām (vispārējo mācību predominance). Komisija arī konstatēja, ka attiecīgajā reģionā, kur darbaspēka kvalifikācija ir ierobežota, mācības paredz sagatavot tikko darbā pieņemtus darbiniekus, kuriem jāuzsāk jaunas darbības jaunā rūpnīcā, kurā tiek izmantota tāda tehnoloģija, kas vēl nav pieejama attiecīgajā dalībvalstī.

5

General Motors Antwerp

Auto Europa

WEBASTO Portugal

(6)  Skatīt, piemēram, Lietas C 77/2002, Volvo Cars NV, Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmums 2003/665/EK (OV L 235, 23.9.2003., 24. lpp.) un C 78/2002, Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmums 2003/592/EK, Opel Belgium NV (OV L 201, 8.8.2003., 21. lpp.).

6

Volvo Cars NV

Opel Belgium NV

(7)  Tiesas 2003. gada 30. septembra spriedums Lietās C-57/00P un C-61/00P, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG un Volkswagen Sachsen GmbH, Recueil. I-9975. lpp.

7

Freistaat Sachsen, Volkswagen AG

Volkswagen Sachsen GmbH,

(8)  Pirmās instances tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedums Lietā T-171/02, Regione autonoma della Sardegna, vel nav publicēts Judikatūras Krājumā (Recueil).

8

Regione autonoma della Sardegna

(9)  Samazinot tā personāla kompensējamo izmaksu summu, kas piedalās mācību projektā, Komisija samazināja speciālo mācību dalībnieku personāla izmaksas.

9

speciālo

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 19. jūlijs

par atbalsta pasākumu, ko izziņojusi Nīderlande attiecībā uz KG Holding

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006)2954)

(autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/939/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinājusi ieinteresētās puses iesniegt savus komentārus saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos komentārus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2004. gada 26. janvāra vēstuli, kas 2004. gada 11. februārī reģistrēta kā saņemta, Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka tās vēlas piešķirt KG Holding NV (turpmāk tekstā – Kliq Holging vai KH) pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – pamatnostādnes) (2). Pēc šī paziņojuma Komisija lūdza Nīderlandi 2004. gada aprīlī, augustā un novembrī sniegt papildu informāciju. 2004. gada decembrī Nīderlandes iestādes pieprasīja termiņa pagarinājumu atbildes sniegšanai, paskaidrojot, ka uzņēmums vēl nedarbojas pietiekami labi un ka cits uzņēmums, iespējams, ir ieinteresēts to pārņemt. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 26. janvāra vēstuli, kas 2004. gada 11. februārī reģistrēta kā saņemta, Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka tās vēlas piešķirt KG Holding NV (turpmāk tekstā – Kliq Holging vai KH) pārstrukturēšanas atbalstu saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – pamatnostādnes) (2). Pēc šī paziņojuma Komisija lūdza Nīderlandi 2004. gada aprīlī, augustā un novembrī sniegt papildu informāciju. 2004. gada decembrī Nīderlandes iestādes pieprasīja termiņa pagarinājumu atbildes sniegšanai, paskaidrojot, ka uzņēmums vēl nedarbojas pietiekami labi un ka cits uzņēmums, iespējams, ir ieinteresēts to pārņemt.

| (2) | Ar 2005. gada 5. augusta vēstuli Komisija informēja Nīderlandi, ka attiecībā uz paziņoto pasākumu tā ir nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2005. gada 5. augusta vēstuli Komisija informēja Nīderlandi, ka attiecībā uz paziņoto pasākumu tā ir nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)
  . Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3)
  . Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus par šo pasākumu.

| (4) | Ar 2005. gada 7. septembra vēstuli Nīderlandes iestādes pieprasīja termiņa pagarinājumu komentāru sniegšanai par Komisijas lēmumu uzsākt tiesvedību, un Komisija ar 2005. gada 15. septembra vēstuli to piešķīra. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2005. gada 7. septembra vēstuli Nīderlandes iestādes pieprasīja termiņa pagarinājumu komentāru sniegšanai par Komisijas lēmumu uzsākt tiesvedību, un Komisija ar 2005. gada 15. septembra vēstuli to piešķīra.

| (5) | Nīderlande iesniedza savus komentārus un arī papildu informāciju ar 2005. gada 29. septembra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 30. septembrī, ar 2006. gada 13. janvāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2006. gada 18. janvārī, un ar 2006. gada 17. februāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2006. gada 23. februārī. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande iesniedza savus komentārus un arī papildu informāciju ar 2005. gada 29. septembra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2005. gada 30. septembrī, ar 2006. gada 13. janvāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2006. gada 18. janvārī, un ar 2006. gada 17. februāra vēstuli, kas reģistrēta kā saņemta 2006. gada 23. februārī.

| (6) | No ieinteresētajām personām Komisija komentārus nesaņēma. |
| --- | --- |

(6)

No ieinteresētajām personām Komisija komentārus nesaņēma.

2.   DETALIZĒTS ATBALSTA RAKSTUROJUMS

2.1.   Priekšvēsture

| (7) | 2002. gadā KH tika izveidots, Nīderlandes Darba un sociālo lietu reintegrācijas dienestus pārveidojot par privātu sabiedrību ar ierobežotu atbildību (4). 2003. gada beigās KH būtiski samazināja darbinieku skaitu, ņemot vērā zaudējumu palielināšanos, kā arī inter alia nelabvēlīgos tirgus apstākļus un slikto vadību. |
| --- | --- |

(7)

2002. gadā KH tika izveidots, Nīderlandes Darba un sociālo lietu reintegrācijas dienestus pārveidojot par privātu sabiedrību ar ierobežotu atbildību (4). 2003. gada beigās KH būtiski samazināja darbinieku skaitu, ņemot vērā zaudējumu palielināšanos, kā arī inter alia nelabvēlīgos tirgus apstākļus un slikto vadību.

| (8) | 2003. gada novembrī Nīderlande paziņoja par savu plānu piešķirt uzņēmumam 45 miljonus euro lielu aizdevumu kā glābšanas atbalstu saskaņā ar pamatnostādnēm, lai tādējādi uzņēmums varētu turpināt darbību, kamēr tiek izstrādāts plaša mēroga pārstrukturēšanas plāns. 2003. gada decembrī Komisija atļāva piešķirt KH
   (5) glābšanas atbalstu līdz detalizēta pārstrukturēšanas plāna izziņošanai sešu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(8)

2003. gada novembrī Nīderlande paziņoja par savu plānu piešķirt uzņēmumam 45 miljonus euro lielu aizdevumu kā glābšanas atbalstu saskaņā ar pamatnostādnēm, lai tādējādi uzņēmums varētu turpināt darbību, kamēr tiek izstrādāts plaša mēroga pārstrukturēšanas plāns. 2003. gada decembrī Komisija atļāva piešķirt KH
   (5) glābšanas atbalstu līdz detalizēta pārstrukturēšanas plāna izziņošanai sešu mēnešu laikā.

2.2.   Attiecīgais uzņēmums

| (9) | KH ir kontrolakciju sabiedrība, kuras galvenais darbības virziens ir darbaspēka reintegrācijas pakalpojumu sniegšana Nīderlandes tirgū. Sākumā KH bija Nīderlandes valdības iestāde, kurā bija nodarbināti ap 3 000 darbinieku, bet 2002. gada 1. janvārī tas tika reģistrēts kā uzņēmums. Nīderlandes valsts ir vienīgais akcionārs. KH šobrīd ir nodarbināti aptuveni 700 cilvēki. |
| --- | --- |

(9)

KH ir kontrolakciju sabiedrība, kuras galvenais darbības virziens ir darbaspēka reintegrācijas pakalpojumu sniegšana Nīderlandes tirgū. Sākumā KH bija Nīderlandes valdības iestāde, kurā bija nodarbināti ap 3 000 darbinieku, bet 2002. gada 1. janvārī tas tika reģistrēts kā uzņēmums. Nīderlandes valsts ir vienīgais akcionārs. KH šobrīd ir nodarbināti aptuveni 700 cilvēki.

| (10) | Papildu kontrolakciju sabiedrības reintegrācijas pasākumiem, kurus īstenoja meitasuzņēmums Kliq Reïntegratie (turpmāk tekstā – Oud Kliq vai OK), kurā bija nodarbināti 1 450 darbinieki, bija vēl viens meitasuzņēmums – Kliq Employability (turpmāk tekstā – KE) ar 200 darbiniekiem. Turklāt KH piederēja akciju kapitāla ieguldījumi sešos ļoti mazos meitasuzņēmumos un kopuzņēmumos, kas kopā ar KH turpmāk saukti par AD (andere dochterondernemingen – citi meitasuzņēmumi) un kuru darbinieku skaits ir no 4 līdz 20 darbiniekiem, proti, Kliq Experts, Brug un Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV and Kliq Business School. |
| --- | --- |

(10)

Papildu kontrolakciju sabiedrības reintegrācijas pasākumiem, kurus īstenoja meitasuzņēmums Kliq Reïntegratie (turpmāk tekstā – Oud Kliq vai OK), kurā bija nodarbināti 1 450 darbinieki, bija vēl viens meitasuzņēmums – Kliq Employability (turpmāk tekstā – KE) ar 200 darbiniekiem. Turklāt KH piederēja akciju kapitāla ieguldījumi sešos ļoti mazos meitasuzņēmumos un kopuzņēmumos, kas kopā ar KH turpmāk saukti par AD (andere dochterondernemingen – citi meitasuzņēmumi) un kuru darbinieku skaits ir no 4 līdz 20 darbiniekiem, proti, Kliq Experts, Brug un Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV and Kliq Business School.

| (11) | Divu lielāko meitasuzņēmumu pamatdarbības virzieni ir reintegrācija un nodarbinātības pakalpojumi. Šie pakalpojumi tiek sniegti cilvēkiem, kuri saskaras ar grūtībām darba meklējumos, tostarp invalīdiem, kā arī uzņēmumiem, kuriem ir grūti atrast cilvēkus, kas piemēroti konkrētam darbam. |
| --- | --- |

(11)

Divu lielāko meitasuzņēmumu pamatdarbības virzieni ir reintegrācija un nodarbinātības pakalpojumi. Šie pakalpojumi tiek sniegti cilvēkiem, kuri saskaras ar grūtībām darba meklējumos, tostarp invalīdiem, kā arī uzņēmumiem, kuriem ir grūti atrast cilvēkus, kas piemēroti konkrētam darbam.

2.3.   Attiecīgais tirgus

| (12) | Attiecīgais tirgus ir darbaspēka reintegrācijas pakalpojumu tirgus. Gan valsts, gan privātie uzņēmumi slēdz līgumus ar uzņēmumiem, kuri sniedz darbaspēka integrācijas pakalpojumus. Tomēr KH valsts sektors ir būtiskākais tirgus. Vietējās iestādes un UWV (organizācija, kas atbildīga par sociālo noteikumu īstenošanu) piedāvā slēgt līgumus ar tādiem uzņēmumiem kā KH. UWV tirgū KH pieder 16 % tirgus daļas; Alexander Calder (12 %), Argonaut (10 %) un Randstad (9 %) ir pārējie lielākie tirgus dalībnieki. Otrs svarīgākais KH tirgus ir to līgumu tirgus, ko piedāvā pašvaldības iestādes; šeit KH tirgus daļa ir aptuveni 38 %. Citi nozīmīgākie šā tirgus dalībnieki ir Alexander Calder (25 %) un TMP (25 %). |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais tirgus ir darbaspēka reintegrācijas pakalpojumu tirgus. Gan valsts, gan privātie uzņēmumi slēdz līgumus ar uzņēmumiem, kuri sniedz darbaspēka integrācijas pakalpojumus. Tomēr KH valsts sektors ir būtiskākais tirgus. Vietējās iestādes un UWV (organizācija, kas atbildīga par sociālo noteikumu īstenošanu) piedāvā slēgt līgumus ar tādiem uzņēmumiem kā KH. UWV tirgū KH pieder 16 % tirgus daļas; Alexander Calder (12 %), Argonaut (10 %) un Randstad (9 %) ir pārējie lielākie tirgus dalībnieki. Otrs svarīgākais KH tirgus ir to līgumu tirgus, ko piedāvā pašvaldības iestādes; šeit KH tirgus daļa ir aptuveni 38 %. Citi nozīmīgākie šā tirgus dalībnieki ir Alexander Calder (25 %) un TMP (25 %).

2.4.   Pārstrukturēšanas plāns

| (13) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu KH būtu jāpārtrauc tā lielākā un zaudējumus nesošā meitasuzņēmuma OK darbība, jāpārdod vai jālikvidē visi uzņēmumi, kas ir daļa no AD, un jānodibina jauns, īpaši veidots meitasuzņēmums Kliq BV (turpmāk tekstā – Nieuew Kliq vai NK), kas turpinātu KH reintegrācijas uzņēmējdarbības virzienu (6). Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu NK ir uzņēmums, kam uzticēta KH ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu KH būtu jāpārtrauc tā lielākā un zaudējumus nesošā meitasuzņēmuma OK darbība, jāpārdod vai jālikvidē visi uzņēmumi, kas ir daļa no AD, un jānodibina jauns, īpaši veidots meitasuzņēmums Kliq BV (turpmāk tekstā – Nieuew Kliq vai NK), kas turpinātu KH reintegrācijas uzņēmējdarbības virzienu (6). Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu NK ir uzņēmums, kam uzticēta KH ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana.

| (14) | Pārstrukturēšanas programmas pamata scenārija pamatelementi:






  — | būtiskākie pasākumi:







  — | NK jāpievēršas KH pamata reintegrācijas darbībai, un KH ir jāpārdod visi tā meitasuzņēmumi, izņemot OK, lielāko un zaudējumus nesošo meitasuzņēmumu, kura darbība jāpārtrauc līdz 2004. gada beigām; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Pārstrukturēšanas programmas pamata scenārija pamatelementi:

—

būtiskākie pasākumi:

—

NK jāpievēršas KH pamata reintegrācijas darbībai, un KH ir jāpārdod visi tā meitasuzņēmumi, izņemot OK, lielāko un zaudējumus nesošo meitasuzņēmumu, kura darbība jāpārtrauc līdz 2004. gada beigām;

| — | uzņēmuma darbības reorganizācija (darbinieku skaita samazināšana, darbības vietu skaita samazināšana, uzņēmuma iekšējās organizācijas uzlabošana, iepirkumu procedūras un administrācija, kā arī finansiālās darbības u. c.); |
| --- | --- |

—

uzņēmuma darbības reorganizācija (darbinieku skaita samazināšana, darbības vietu skaita samazināšana, uzņēmuma iekšējās organizācijas uzlabošana, iepirkumu procedūras un administrācija, kā arī finansiālās darbības u. c.);

| — | mērķi:







  — | NK bija jābūt peļņu nesošam no 2004. gada un turpmākos gadus un savi ienākumi jāizmaksā KH, |
| --- | --- | --- |

—

mērķi:

—

NK bija jābūt peļņu nesošam no 2004. gada un turpmākos gadus un savi ienākumi jāizmaksā KH,

| — | KH bija jābūt dzīvotspējīgam no 2005. gada un turpmākos gadus un jāizmanto NK izmaksātā peļņa visu šo laiku, lai līdz 2016. gadam atdotu neapmaksātos valsts aizdevumus 41 miljona euro apmērā. |
| --- | --- |

—

KH bija jābūt dzīvotspējīgam no 2005. gada un turpmākos gadus un jāizmanto NK izmaksātā peļņa visu šo laiku, lai līdz 2016. gadam atdotu neapmaksātos valsts aizdevumus 41 miljona euro apmērā.

| — | pārstrukturēšanas atbalsts:







  — | KH veikta 45 miljonu euro lielā valsts piešķirtā glābšanas aizdevuma sadalīšana, daļu piešķirot NK (9,25 miljonus euro) un daļu OK (35,75 miljonus euro); |
| --- | --- | --- |

—

pārstrukturēšanas atbalsts:

—

KH veikta 45 miljonu euro lielā valsts piešķirtā glābšanas aizdevuma sadalīšana, daļu piešķirot NK (9,25 miljonus euro) un daļu OK (35,75 miljonus euro);

| — | 45 miljonus euro lielā KH piešķirtā kopējā atbalsta aizdevuma, ieskaitot procentus, kas aptuveni rēķināmi ap 1,2 miljoniem euro, pārveidošana par pārstrukturēšanas atbalstu, konvertējot to akciju kapitālā un, iespējams, sliktākajā scenārijā variantā papildinot to vēl ar valsts papildu pasākumiem (pasākumu pārskats ir atrodams Komisijas lēmuma uzsākt 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru I pielikumā). |
| --- | --- |

—

45 miljonus euro lielā KH piešķirtā kopējā atbalsta aizdevuma, ieskaitot procentus, kas aptuveni rēķināmi ap 1,2 miljoniem euro, pārveidošana par pārstrukturēšanas atbalstu, konvertējot to akciju kapitālā un, iespējams, sliktākajā scenārijā variantā papildinot to vēl ar valsts papildu pasākumiem (pasākumu pārskats ir atrodams Komisijas lēmuma uzsākt 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru I pielikumā).

| (15) | Šajā shēmā redzams KH struktūras un pārstrukturēšanas plānā noteikto īpašumtiesību pārskats. |
| --- | --- |

(15)

Šajā shēmā redzams KH struktūras un pārstrukturēšanas plānā noteikto īpašumtiesību pārskats.

Image

3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA ATTĪSTĪBAS STADIJA PIRMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS STATE

| (16) | Nemitīgo nopietno grūtību dēļ KH un OK iesniedza pieteikumu par maksājumu pārtraukšanu, šo pieteikumu 2005. gada 20. janvārī Roterdamas tiesa un Utrehtas tiesa apmierināja. 2005. gada 7. februārīKH un OK pārņēmēji lūdza iepriekšminētās tiesas pārvērst maksājumu pārtraukšanu bankrotā. 2005. gada 8. februārī minētās tiesas beidzot atzina KH un OK bankrotu. |
| --- | --- |

(16)

Nemitīgo nopietno grūtību dēļ KH un OK iesniedza pieteikumu par maksājumu pārtraukšanu, šo pieteikumu 2005. gada 20. janvārī Roterdamas tiesa un Utrehtas tiesa apmierināja. 2005. gada 7. februārīKH un OK pārņēmēji lūdza iepriekšminētās tiesas pārvērst maksājumu pārtraukšanu bankrotā. 2005. gada 8. februārī minētās tiesas beidzot atzina KH un OK bankrotu.

| (17) | Laikā no 2003. gada beigām līdz 2004. gada beigām NK uzkrātie zaudējumi bija aptuveni 12 miljoni euro salīdzinājumā ar akciju kapitālu 5,75 miljonu apmērā, ko nodrošināja KH, kad tas tika izveidots. Turklāt NK nākotne bija ļoti neskaidra, jo uzņēmums nebija sasniedzis pārstrukturēšanas plānā izvirzītos mērķus un saskārās ar daudz nelabvēlīgākiem tirgus nosacījumiem, tāpēc ka tirgus sakarā ar regulārajām pārmaiņām tajā bija sarucis un pašvaldību iestādēm vairs netika prasīts daļu to budžeta novirzīt reintegrācijas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(17)

Laikā no 2003. gada beigām līdz 2004. gada beigām NK uzkrātie zaudējumi bija aptuveni 12 miljoni euro salīdzinājumā ar akciju kapitālu 5,75 miljonu apmērā, ko nodrošināja KH, kad tas tika izveidots. Turklāt NK nākotne bija ļoti neskaidra, jo uzņēmums nebija sasniedzis pārstrukturēšanas plānā izvirzītos mērķus un saskārās ar daudz nelabvēlīgākiem tirgus nosacījumiem, tāpēc ka tirgus sakarā ar regulārajām pārmaiņām tajā bija sarucis un pašvaldību iestādēm vairs netika prasīts daļu to budžeta novirzīt reintegrācijas pakalpojumiem.

4.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (18) | 2005. gada augusta lēmumā uzsākt procedūru Komisija secināja, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko Nīderlande grasījās piešķirt KH, 45 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu un tā procentus konvertējot akciju kapitālā, neatbilda prasībām, kādas noteiktas Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Turklāt Komisija šaubījās, vai atbalsta summa patiešām bija ierobežota līdz prasītajam minimumam, un jo īpaši, vai atbalsta saņēmējam bija iespēja dot ievērojamu ieguldījumu no saviem resursiem. Tādējādi Komisija pauda šaubas par to, vai pārstrukturēšanas atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(18)

2005. gada augusta lēmumā uzsākt procedūru Komisija secināja, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko Nīderlande grasījās piešķirt KH, 45 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu un tā procentus konvertējot akciju kapitālā, neatbilda prasībām, kādas noteiktas Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Turklāt Komisija šaubījās, vai atbalsta summa patiešām bija ierobežota līdz prasītajam minimumam, un jo īpaši, vai atbalsta saņēmējam bija iespēja dot ievērojamu ieguldījumu no saviem resursiem. Tādējādi Komisija pauda šaubas par to, vai pārstrukturēšanas atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

5.   NĪDERLANDES IESTĀŽU KOMENTĀRI

| (19) | Ar 2005. gada septembra vēstuli Nīderlandes reaģēja uz Komisijas lēmumu uzsākt procedūru, sniedzot papildu informāciju par i) KH un OK bankrota procedūras attīstību, ii) NK finansiālo un saimniecisko darbību un iii) par tiesvedības – NK pret Nīderlandes valsti – attīstību. Pēdējais attiecas uz tiesību piemērošanas iesniegumu, ko NK iesniedzis kompetentajai Nīderlandes tiesai saistībā ar KH un OK bankrotu, lūdzot tiesu izdot rīkojumu valstij konvertēt akciju kapitālā 9,25 miljonus euro lielo uzņēmuma glābšanas aizdevumu, ko KH nodeva NK pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi šo glābšanas atbalstu. Neņemot vērā faktu, ka saskaņā ar pamatnostādnēm šādam atbalstam ir jābūt uzņēmuma likviditātes atbalstam un pēc būtības īslaicīgam, kā arī, ka to var uzskatīt par ilgstošu atbalstu tikai pēc Komisijas apstiprinājuma pārstrukturēšanas atbalstam, 2005. gada vasarā Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgā Nīderlandes tiesa ir izdevusi tām rīkojumu konvertēt iepriekšminēto aizdevumu akciju kapitālā. |
| --- | --- |

(19)

Ar 2005. gada septembra vēstuli Nīderlandes reaģēja uz Komisijas lēmumu uzsākt procedūru, sniedzot papildu informāciju par i) KH un OK bankrota procedūras attīstību, ii) NK finansiālo un saimniecisko darbību un iii) par tiesvedības – NK pret Nīderlandes valsti – attīstību. Pēdējais attiecas uz tiesību piemērošanas iesniegumu, ko NK iesniedzis kompetentajai Nīderlandes tiesai saistībā ar KH un OK bankrotu, lūdzot tiesu izdot rīkojumu valstij konvertēt akciju kapitālā 9,25 miljonus euro lielo uzņēmuma glābšanas aizdevumu, ko KH nodeva NK pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi šo glābšanas atbalstu. Neņemot vērā faktu, ka saskaņā ar pamatnostādnēm šādam atbalstam ir jābūt uzņēmuma likviditātes atbalstam un pēc būtības īslaicīgam, kā arī, ka to var uzskatīt par ilgstošu atbalstu tikai pēc Komisijas apstiprinājuma pārstrukturēšanas atbalstam, 2005. gada vasarā Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgā Nīderlandes tiesa ir izdevusi tām rīkojumu konvertēt iepriekšminēto aizdevumu akciju kapitālā.

| (20) | Tad ar 2006. gada janvāra vēstuli Nīderlande informēja Komisiju par NK bankrotu no 2005. gada 14. decembra, kā arī par sekojošo tiesvedību. Visbeidzot ar 2006. gada februāra vēstuli Nīderlande sniedza papildu informāciju par KH un OK bankrota tiesvedību. |
| --- | --- |

(20)

Tad ar 2006. gada janvāra vēstuli Nīderlande informēja Komisiju par NK bankrotu no 2005. gada 14. decembra, kā arī par sekojošo tiesvedību. Visbeidzot ar 2006. gada februāra vēstuli Nīderlande sniedza papildu informāciju par KH un OK bankrota tiesvedību.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsts

| (21) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (22) | Pirmkārt, pārstrukturēšanas atbalsts tiek piešķirts, konvertējot akciju kapitālā valsts piešķirtu glābšanas aizdevumu uzņēmumam KH, ieskaitot arī procentus no šā aizdevuma, un tādējādi tas nenoliedzami ir uzskatāms par valsts līdzekļiem. KH piešķirtais glābšanas aizdevums un tā konversija pārstrukturēšanas atbalstā piešķir tam tādu priekšrocību, kādu uzņēmums, kas nonācis šādās grūtībās un ir tuvu bankrotam, finanšu tirgū citādi nebūtu ieguvis. |
| --- | --- |

(22)

Pirmkārt, pārstrukturēšanas atbalsts tiek piešķirts, konvertējot akciju kapitālā valsts piešķirtu glābšanas aizdevumu uzņēmumam KH, ieskaitot arī procentus no šā aizdevuma, un tādējādi tas nenoliedzami ir uzskatāms par valsts līdzekļiem. KH piešķirtais glābšanas aizdevums un tā konversija pārstrukturēšanas atbalstā piešķir tam tādu priekšrocību, kādu uzņēmums, kas nonācis šādās grūtībās un ir tuvu bankrotam, finanšu tirgū citādi nebūtu ieguvis.

| (23) | Lai gan KH darbojas vienīgi Nīderlandes tirgū, nav izslēgts, ka priekšrocību piešķiršana KH kropļo vai draud izkropļot konkurenci un, iespējams, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt, kā norāda Nīderlandes iestādes, Nīderlandes tirgū ir arī daži mazāki starptautiski dalībnieki, piemēram, TMP un Creyff's (Beļģijas uzņēmuma Solvus meitasuzņēmums). Tādējādi jāsecina, ka šī priekšrocība rada uzņēmumam labvēlīgākus apstākļus salīdzinājumā ar tā konkurentiem, tā kropļojot vai draudot izkropļot konkurenci un ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan KH darbojas vienīgi Nīderlandes tirgū, nav izslēgts, ka priekšrocību piešķiršana KH kropļo vai draud izkropļot konkurenci un, iespējams, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt, kā norāda Nīderlandes iestādes, Nīderlandes tirgū ir arī daži mazāki starptautiski dalībnieki, piemēram, TMP un Creyff's (Beļģijas uzņēmuma Solvus meitasuzņēmums). Tādējādi jāsecina, ka šī priekšrocība rada uzņēmumam labvēlīgākus apstākļus salīdzinājumā ar tā konkurentiem, tā kropļojot vai draudot izkropļot konkurenci un ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (24) | Tātad izziņotais pasākums attiecībā uz KH ir jāuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un attiecīgi jāizvērtē. |
| --- | --- |

(24)

Tātad izziņotais pasākums attiecībā uz KH ir jāuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un attiecīgi jāizvērtē.

6.2.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu

| (25) | Komisijai šis atbalsts jāizvērtē kā ad hoc atbalsts. EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts paredz izņēmumus EK līguma 87. panta 1. punktā minētā atbalsta vispārējai neatbilstībai. |
| --- | --- |

(25)

Komisijai šis atbalsts jāizvērtē kā ad hoc atbalsts. EK līguma 87. panta 2. un 3. punkts paredz izņēmumus EK līguma 87. panta 1. punktā minētā atbalsta vispārējai neatbilstībai.

| (26) | Minētais atbalsta pasākums acīmredzami neatbilst EK līguma 87. pantā paredzētajiem izņēmumiem. Izziņotajam atbalstam nav sociāla rakstura, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas neatlīdzina dabas stihiju vai ārkārtēju notikumu radītus zaudējumus, un tas nav arī atbalsts, kas piešķirts atsevišķu to Vācijas Federatīvās Republikas nozaru ekonomikai, kuras ietekmējusi Vācijas sadalīšana. |
| --- | --- |

(26)

Minētais atbalsta pasākums acīmredzami neatbilst EK līguma 87. pantā paredzētajiem izņēmumiem. Izziņotajam atbalstam nav sociāla rakstura, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas neatlīdzina dabas stihiju vai ārkārtēju notikumu radītus zaudējumus, un tas nav arī atbalsts, kas piešķirts atsevišķu to Vācijas Federatīvās Republikas nozaru ekonomikai, kuras ietekmējusi Vācijas sadalīšana.

| (27) | Citi izņēmumi ir izklāstīti EK līguma 87. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā. Tā kā atbalsta galvenais mērķis nav reģionāls, bet gan attiecas uz grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanu, vienīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktais izņēmums ir piemērojams tādā ziņā, ka tas attiecībā uz piešķirtā valsts atbalsta apstiprināšanu paredz attīstības veicināšanu dažās tautsaimniecības nozarēs, kurās šādam atbalstam nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem, ciktāl tas nav pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(27)

Citi izņēmumi ir izklāstīti EK līguma 87. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā. Tā kā atbalsta galvenais mērķis nav reģionāls, bet gan attiecas uz grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanu, vienīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktais izņēmums ir piemērojams tādā ziņā, ka tas attiecībā uz piešķirtā valsts atbalsta apstiprināšanu paredz attīstības veicināšanu dažās tautsaimniecības nozarēs, kurās šādam atbalstam nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem, ciktāl tas nav pretrunā vispārējām interesēm.

| (28) | Lai izvērtētu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija ir pieņēmusi iepriekšminētās pamatnostādnes. Nīderlande lūdza Komisiju izvērtēt atbalsta pasākumu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(28)

Lai izvērtētu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija ir pieņēmusi iepriekšminētās pamatnostādnes. Nīderlande lūdza Komisiju izvērtēt atbalsta pasākumu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

| (29) | Pamatnostādņu 3.2. sadaļā (28. līdz 63. punkts), un jo īpaši 30. līdz 47. punktā, ir izklāstīti nosacījumi, kas jāievēro, lai Komisija varētu apstiprināt pārstrukturēšanas atbalstu. Turpmāk 30. līdz 55. punktā ir īsi izklāstīts izvērtējums. |
| --- | --- |

(29)

Pamatnostādņu 3.2. sadaļā (28. līdz 63. punkts), un jo īpaši 30. līdz 47. punktā, ir izklāstīti nosacījumi, kas jāievēro, lai Komisija varētu apstiprināt pārstrukturēšanas atbalstu. Turpmāk 30. līdz 55. punktā ir īsi izklāstīts izvērtējums.

6.2.1.   Uzņēmuma atbilstība prasībām

| (30) | Saskaņā ar pamatnostādņu 30. punktu uzņēmums ir jākvalificē kā grūtībās nonācis uzņēmums 2.1. sadaļas nozīmē (4. līdz 8. punkts). Saskaņā ar pamatnostādņu 6. punktu tipiskās pazīmes, kas liecina par to, ka uzņēmums nonācis grūtībās, ir zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu summas pieaugums, procentu palielināšanās un neto aktīvu vērtības krišanās vai vai to vērtības zudums. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatnostādņu 30. punktu uzņēmums ir jākvalificē kā grūtībās nonācis uzņēmums 2.1. sadaļas nozīmē (4. līdz 8. punkts). Saskaņā ar pamatnostādņu 6. punktu tipiskās pazīmes, kas liecina par to, ka uzņēmums nonācis grūtībās, ir zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, gatavās produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu summas pieaugums, procentu palielināšanās un neto aktīvu vērtības krišanās vai vai to vērtības zudums.

| (31) | Pamatnostādņu 5.a punkts nosaka, ka uzņēmums ir grūtībās tad, ja vairāk nekā puse tā reģistrētā kapitāla ir izmantota un ja vairāk nekā viena ceturtdaļa šā kapitāla ir iztērēta pēdējo 12 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(31)

Pamatnostādņu 5.a punkts nosaka, ka uzņēmums ir grūtībās tad, ja vairāk nekā puse tā reģistrētā kapitāla ir izmantota un ja vairāk nekā viena ceturtdaļa šā kapitāla ir iztērēta pēdējo 12 mēnešu laikā.

| (32) | Saskaņā ar paziņojumu, tā var raksturot KH situāciju. No 2002. gada 31. decembra grāmatvedības pārbaudes var secināt, ka (apvienotās) kontrolakciju sabiedrības reģistrētais kapitāls 2002. gada 1. janvārī bija aptuveni 73 miljoni euro. Tā paša gada beigās tas bija vairs tikai 22 miljoni euro. Tas ir pielīdzināms aptuveni 70 % samazinājumam. Turklāt deviņu mēnešu laikā līdz 2003. gada septembrim atkal bija būtiska lejupslīde. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar paziņojumu, tā var raksturot KH situāciju. No 2002. gada 31. decembra grāmatvedības pārbaudes var secināt, ka (apvienotās) kontrolakciju sabiedrības reģistrētais kapitāls 2002. gada 1. janvārī bija aptuveni 73 miljoni euro. Tā paša gada beigās tas bija vairs tikai 22 miljoni euro. Tas ir pielīdzināms aptuveni 70 % samazinājumam. Turklāt deviņu mēnešu laikā līdz 2003. gada septembrim atkal bija būtiska lejupslīde.

| (33) | Nīderlandes iestādes plāno piešķirt KH pārstrukturēšanas atbalstu. KH savukārt sadalīs šo atbalstu abiem tā meitasuzņēmumiem – NK un OK, lai pabeigtu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(33)

Nīderlandes iestādes plāno piešķirt KH pārstrukturēšanas atbalstu. KH savukārt sadalīs šo atbalstu abiem tā meitasuzņēmumiem – NK un OK, lai pabeigtu pārstrukturēšanu.

| (34) | Komisija uzskata, ka KH atbilstoši pamatnostādņu 4. līdz 8. punktā definētajam jēdzienam ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums un tādējādi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija uzskata, ka KH atbilstoši pamatnostādņu 4. līdz 8. punktā definētajam jēdzienam ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums un tādējādi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

6.2.2.   Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana

| (35) | Atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kas Komisijai jāapstiprina tādu individuālu pasākumu gadījumā, kāds ir šis. Proti, pamatnostādņu 31. līdz 34. punkts inter alia šādus nosacījumus.






  — | “Pārstrukturēšanas plānam, kura darbības laikam jābūt pēc iespējas īsākam, noteiktā laikā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz uzņēmuma turpmākās darbības apstākļiem ir jāspēj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Tādējādi pārstrukturēšanas atbalstam ir jābūt saistītam ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, attiecībā uz kuru attiecīgās dalībvalstis uzņemas saistības.”; |
| --- | --- | --- |

(35)

Atbalsta piešķiršana ir atkarīga no pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kas Komisijai jāapstiprina tādu individuālu pasākumu gadījumā, kāds ir šis. Proti, pamatnostādņu 31. līdz 34. punkts inter alia šādus nosacījumus.

—

“Pārstrukturēšanas plānam, kura darbības laikam jābūt pēc iespējas īsākam, noteiktā laikā un pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz uzņēmuma turpmākās darbības apstākļiem ir jāspēj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Tādējādi pārstrukturēšanas atbalstam ir jābūt saistītam ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, attiecībā uz kuru attiecīgās dalībvalstis uzņemas saistības.”;

| — | “Plānā būtu jāparedz tāds apgrozījums, lai uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spētu segt visus savus izdevumus, tostarp amortizācijas un finansiālās izmaksas. Gaidāmajai kapitāla peļņai ir jābūt pietie kamai, lai pārstrukturētais uzņēmums spētu tirgū konkurēt pats saviem spēkiem”. |
| --- | --- |

—

“Plānā būtu jāparedz tāds apgrozījums, lai uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spētu segt visus savus izdevumus, tostarp amortizācijas un finansiālās izmaksas. Gaidāmajai kapitāla peļņai ir jābūt pietie kamai, lai pārstrukturētais uzņēmums spētu tirgū konkurēt pats saviem spēkiem”.

| (36) | Visupirms jānorāda, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns bija nepilnīgs, proti, Nīderlandes iestādes, piemēram, nebija iesniegušas jaunākos likviditātes plānojumus. Pārstrukturēšanas plānā Komisijai nebija sniegta visa nepieciešamā informācija, lai tā varētu veikt pilnīgu izvērtējumu saskaņā ar pamatnostādnēm. Komisijai bija jālūdz informācija par KH likviditātes izmaksām un jutīguma analīzi attiecībā uz dažādiem uzņēmējdarbības scenārijiem. Ņemot vērā KH uzņēmējdarbības virzību, Nīderlandes iestādes nekādi nevarēja laikus sniegt visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(36)

Visupirms jānorāda, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns bija nepilnīgs, proti, Nīderlandes iestādes, piemēram, nebija iesniegušas jaunākos likviditātes plānojumus. Pārstrukturēšanas plānā Komisijai nebija sniegta visa nepieciešamā informācija, lai tā varētu veikt pilnīgu izvērtējumu saskaņā ar pamatnostādnēm. Komisijai bija jālūdz informācija par KH likviditātes izmaksām un jutīguma analīzi attiecībā uz dažādiem uzņēmējdarbības scenārijiem. Ņemot vērā KH uzņēmējdarbības virzību, Nīderlandes iestādes nekādi nevarēja laikus sniegt visu nepieciešamo informāciju.

| (37) | Komisija jau no paša sākuma šaubījās, vai pārstrukturēšanas plāns varēs nodrošināt nepieciešamo apgrozījumu, ņemot vērā nepietiekamo iekšējo peļņas normu salīdzinājumā ar gaidāmo kapitāla peļņu, ņemot vērā nepietiekamos NK darbības rezultātus salīdzinājumā ar pārstrukturēšanas plāna kritērijiem, ņemot vērā tādas pastāvīgas un nopietnas strukturālas problēmas, kas radījušas KH grūtības, un visbeidzot ņemot vērā to, ka Nīderlandes iestādes nav pienācīgi novērtējušas atbalsta saņēmēju būtisko ieguldījumu pārstrukturēšanā no pašu resursiem. Visas šīs nopietnās problēmas kavēja pamatnostādņu prasību izpildi saistībā ar pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija jau no paša sākuma šaubījās, vai pārstrukturēšanas plāns varēs nodrošināt nepieciešamo apgrozījumu, ņemot vērā nepietiekamo iekšējo peļņas normu salīdzinājumā ar gaidāmo kapitāla peļņu, ņemot vērā nepietiekamos NK darbības rezultātus salīdzinājumā ar pārstrukturēšanas plāna kritērijiem, ņemot vērā tādas pastāvīgas un nopietnas strukturālas problēmas, kas radījušas KH grūtības, un visbeidzot ņemot vērā to, ka Nīderlandes iestādes nav pienācīgi novērtējušas atbalsta saņēmēju būtisko ieguldījumu pārstrukturēšanā no pašu resursiem. Visas šīs nopietnās problēmas kavēja pamatnostādņu prasību izpildi saistībā ar pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanu.

| (38) | Turklāt, kā noteikts 16. punktā, Komisija norāda, ka KH 2005. gada februārī tika atzīts par bankrotējušu. Tā kā KH saskaņā ar plānu nebija panācis nepieciešamo apgrozījumu, jāpiebilst, ka tā ilgtermiņa dzīvotspēju vairs nevar atjaunot ne ar pašreizējo, ne arī ar jebkādu grozītu pārstrukturēšanas plānu. Kā Nīderlandes iestādes norādījušas pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jāpiebilst, ka pat NK, proti, īpaši izveidots uzņēmums, kura dēļ tika panākts apgrozījums, tika atzīts par bankrotējušu, tādējādi apstiprinot NK grūtības, kas atspoguļotas lēmumā par procedūras uzsākšanu un pārstrukturēšanas plāna nepiemērotību. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt, kā noteikts 16. punktā, Komisija norāda, ka KH 2005. gada februārī tika atzīts par bankrotējušu. Tā kā KH saskaņā ar plānu nebija panācis nepieciešamo apgrozījumu, jāpiebilst, ka tā ilgtermiņa dzīvotspēju vairs nevar atjaunot ne ar pašreizējo, ne arī ar jebkādu grozītu pārstrukturēšanas plānu. Kā Nīderlandes iestādes norādījušas pēc formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, jāpiebilst, ka pat NK, proti, īpaši izveidots uzņēmums, kura dēļ tika panākts apgrozījums, tika atzīts par bankrotējušu, tādējādi apstiprinot NK grūtības, kas atspoguļotas lēmumā par procedūras uzsākšanu un pārstrukturēšanas plāna nepiemērotību.

| (39) | Tā kā nav ņemti vērā pamatnosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu saskaņā ar pamatnostādnēm, Komisija nevar apstiprināt pārstrukturēšanas plānu un tādējādi arī nevar atļaut piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu. Tāpat arī nevar atzīt paziņoto pasākumu par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā nav ņemti vērā pamatnosacījumi attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu saskaņā ar pamatnostādnēm, Komisija nevar apstiprināt pārstrukturēšanas plānu un tādējādi arī nevar atļaut piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu. Tāpat arī nevar atzīt paziņoto pasākumu par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (40) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka nav nepieciešams detalizēti izvērtēt citus nosacījumus pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanai atbilstoši pamatnostādnēm, tostarp arī pamatnostādņu 40. punktā ietverto prasību, ka atbalsta apmērs un intensitāte ir jāierobežo līdz nepieciešamajam minumumam un ka atbalsta saņēmējs veic ievērojamus ieguldījumus no saviem resursiem. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka nav nepieciešams detalizēti izvērtēt citus nosacījumus pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanai atbilstoši pamatnostādnēm, tostarp arī pamatnostādņu 40. punktā ietverto prasību, ka atbalsta apmērs un intensitāte ir jāierobežo līdz nepieciešamajam minumumam un ka atbalsta saņēmējs veic ievērojamus ieguldījumus no saviem resursiem.

6.2.3.   Papildu apsvērumi

| (41) | Atbilstoši pamatnostādņu 24. punktā noteiktajām prasībām glābšanas atbalsts KH sākotnēji tika piešķirts ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem. Jāpiebilst arī, ka sešu mēnešu laikā no minētā glābšanas atbalsta apstiprināšanas Nīderlandes iestādes informēja KH par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(41)

Atbilstoši pamatnostādņu 24. punktā noteiktajām prasībām glābšanas atbalsts KH sākotnēji tika piešķirts ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem. Jāpiebilst arī, ka sešu mēnešu laikā no minētā glābšanas atbalsta apstiprināšanas Nīderlandes iestādes informēja KH par pārstrukturēšanas plānu.

| (42) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu paziņotā pārstrukturēšanas plāna noteikumiem KH no glābšanas aizdevuma summas pārskaitīja 35,75 miljonus euro OK un 9,25 miljonus euro NK. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu paziņotā pārstrukturēšanas plāna noteikumiem KH no glābšanas aizdevuma summas pārskaitīja 35,75 miljonus euro OK un 9,25 miljonus euro NK.

6.2.3.1.   NK piešķirtā 9,25 miljonu euro lielā glābšanas aizdevuma konversija akciju kapitālā

| (43) | Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgā Nīderlandes tiesa ir izdevusi tām rīkojumu konvertēt 9,25 miljonus euro lielo aizdevumu akciju kapitālā, pamatojoties uz Nīderlandes bankrotu regulējošo tiesību aktu 53. un 69. pantu. Tas notika 2005. gada 22. augustā. Tādējādi šo konversiju var uzskatīt par paziņotā pasākuma daļēju īstenošanu. |
| --- | --- |

(43)

Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgā Nīderlandes tiesa ir izdevusi tām rīkojumu konvertēt 9,25 miljonus euro lielo aizdevumu akciju kapitālā, pamatojoties uz Nīderlandes bankrotu regulējošo tiesību aktu 53. un 69. pantu. Tas notika 2005. gada 22. augustā. Tādējādi šo konversiju var uzskatīt par paziņotā pasākuma daļēju īstenošanu.

| (44) | Komisija Nīderlandes iestādēm atgādināja, ka saskaņā ar principu par Kopienas tiesību aktu prioritāti salīdzinājumā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem 43. punktā minētās valsts tiesas lēmuma īstenošana ir uzskatāma par jebkāda valsts atbalsta pasākuma, pirms Komisija ir to apstiprinājusi saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, īstenošanas aizlieguma pārkāpumu. Glābšanas aizdevuma konversija akciju kapitālā pārstrukturēšanas nolūkā ir uzskatāma par nelikumīgu pārstrukturēšanas atbalstu. Turklāt, tā kā izziņotais atbalsts neatbilst pamatnostādņu prasībām, pasākums, kas uzskatāms par atbalsta daļēju īstenošanu, arī ir nesaderīgs. Fakts, ka pasākums tika īstenots, pamatojoties uz valsts tiesas rīkojumu, šajā gadījumā nav būtisks, jo valstu tiesām tāpat kā citām valsts iestādēm ir jāievēro Līguma noteikumi. |
| --- | --- |

(44)

Komisija Nīderlandes iestādēm atgādināja, ka saskaņā ar principu par Kopienas tiesību aktu prioritāti salīdzinājumā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem 43. punktā minētās valsts tiesas lēmuma īstenošana ir uzskatāma par jebkāda valsts atbalsta pasākuma, pirms Komisija ir to apstiprinājusi saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, īstenošanas aizlieguma pārkāpumu. Glābšanas aizdevuma konversija akciju kapitālā pārstrukturēšanas nolūkā ir uzskatāma par nelikumīgu pārstrukturēšanas atbalstu. Turklāt, tā kā izziņotais atbalsts neatbilst pamatnostādņu prasībām, pasākums, kas uzskatāms par atbalsta daļēju īstenošanu, arī ir nesaderīgs. Fakts, ka pasākums tika īstenots, pamatojoties uz valsts tiesas rīkojumu, šajā gadījumā nav būtisks, jo valstu tiesām tāpat kā citām valsts iestādēm ir jāievēro Līguma noteikumi.

| (45) | Tādējādi 9,25 miljonus euro lielā glābšanas aizdevuma konversija, kas NK piešķirts saskaņā ar valsts tiesas spriedumu, ir uzskatāms par nelikumīga un nesaderīga pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu NK. Tā kā šo pārstrukturēšanas atbalstu nevar apstiprināt, tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi 9,25 miljonus euro lielā glābšanas aizdevuma konversija, kas NK piešķirts saskaņā ar valsts tiesas spriedumu, ir uzskatāms par nelikumīga un nesaderīga pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu NK. Tā kā šo pārstrukturēšanas atbalstu nevar apstiprināt, tas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (46) | Saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz EK līguma 93. panta piemērošanu (7), gadījumā, ja saistībā ar nelikumīgu atbalstu tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisijai ir jālemj, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no tā saņēmēja. Taču Komisija nevar pieprasīt atbalsta atgūšanu, ja tas ir pretrunā ar kādu no Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem. Šeit izskatāmajā gadījumā uz šādiem principu nevar atsaukties. Tātad atbalsts, kas piešķirts, 9,25 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu konvertējot akciju kapitālā, ir pilnībā jāatgūst. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz EK līguma 93. panta piemērošanu (7), gadījumā, ja saistībā ar nelikumīgu atbalstu tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisijai ir jālemj, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no tā saņēmēja. Taču Komisija nevar pieprasīt atbalsta atgūšanu, ja tas ir pretrunā ar kādu no Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem. Šeit izskatāmajā gadījumā uz šādiem principu nevar atsaukties. Tātad atbalsts, kas piešķirts, 9,25 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu konvertējot akciju kapitālā, ir pilnībā jāatgūst.

6.2.3.2.   OK piešķirtais glābšanas aizdevums 35,75 miljonu euro apmērā

| (47) | Saskaņā ar izziņoto pārstrukturēšanas plānu, lai atjaunotu KH ilgtermiņa dzīvotspēju, KH no kopējās valsts piešķirtā glābšanas aizdevuma summas, t. i., 45 miljoniem euro, 35,75 miljonus euro pārskaitīja OK tā slēgšanai. Pretstatā NK pārskaitītajam 9,25 miljonu euro glābšanas aizdevumam šis aizdevums netika konvertēts akciju kapitālā. Tādējādi šis pasākums joprojām ir uzskatāms par glābšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar izziņoto pārstrukturēšanas plānu, lai atjaunotu KH ilgtermiņa dzīvotspēju, KH no kopējās valsts piešķirtā glābšanas aizdevuma summas, t. i., 45 miljoniem euro, 35,75 miljonus euro pārskaitīja OK tā slēgšanai. Pretstatā NK pārskaitītajam 9,25 miljonu euro glābšanas aizdevumam šis aizdevums netika konvertēts akciju kapitālā. Tādējādi šis pasākums joprojām ir uzskatāms par glābšanas atbalstu.

| (48) | Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunktu attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta apstiprināšanas ir jāpaziņo Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns, vai arī jāpierāda, ka aizdevums ir pilnībā atmaksāts. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punkta d) apakšpunktu attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta apstiprināšanas ir jāpaziņo Komisijai pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns, vai arī jāpierāda, ka aizdevums ir pilnībā atmaksāts.

| (49) | Šajā gadījumā attiecīgie uzņēmumi bankrotēja drīz pēc pārstrukturēšanas plāna izziņošanas. Tādējādi Komisija nevarēja apstiprināt šo plānu. |
| --- | --- |

(49)

Šajā gadījumā attiecīgie uzņēmumi bankrotēja drīz pēc pārstrukturēšanas plāna izziņošanas. Tādējādi Komisija nevarēja apstiprināt šo plānu.

| (50) | Tomēr Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka ir uzsākta formāla maksātnespējas un likvidācijas procedūra. Tas ir saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktu, kas kā alternatīvu aizdevuma pilnīgai atmaksāšanai vai pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai paredz ziņojumu par likvidācijas plānu. Komisija apstiprina šādu likvidācijas plānu ar noteikumu, ka tiek ievēroti šie divi nosacījumi:






  — | Nīderlande kā kreditors iesniedz administratoram savu prasību par 35,75 miljonu euro piedziņu no KH un/vai OK maksātnespējas procedūrā; un |
| --- | --- | --- |

(50)

Tomēr Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka ir uzsākta formāla maksātnespējas un likvidācijas procedūra. Tas ir saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktu, kas kā alternatīvu aizdevuma pilnīgai atmaksāšanai vai pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai paredz ziņojumu par likvidācijas plānu. Komisija apstiprina šādu likvidācijas plānu ar noteikumu, ka tiek ievēroti šie divi nosacījumi:

—

Nīderlande kā kreditors iesniedz administratoram savu prasību par 35,75 miljonu euro piedziņu no KH un/vai OK maksātnespējas procedūrā; un

| — | Nīderlande nodrošina uzņēmuma likvidāciju tādā veidā, kas izbeigs konkurences kropļošanu, t. i., izbeidzot attiecīgo uzņēmumu darbību un pēc iespējas drīzāk pārdodot to aktīvus, ņemot vērā tirgus noteikumus. Tas ir gadījums, kad visa uzņēmuma pārdošana iever risku attiecībā uz piešķirto atbalstu nododot to tam, kurš iegūst uzņēmumu. Šo risku var samazināt, vienīgi pārdodot uzņēmuma aktīvus. |
| --- | --- |

—

Nīderlande nodrošina uzņēmuma likvidāciju tādā veidā, kas izbeigs konkurences kropļošanu, t. i., izbeidzot attiecīgo uzņēmumu darbību un pēc iespējas drīzāk pārdodot to aktīvus, ņemot vērā tirgus noteikumus. Tas ir gadījums, kad visa uzņēmuma pārdošana iever risku attiecībā uz piešķirto atbalstu nododot to tam, kurš iegūst uzņēmumu. Šo risku var samazināt, vienīgi pārdodot uzņēmuma aktīvus.

6.2.3.3.   Iepriekšējie aizdevumi, kas piešķirti KH saistībā ar tā reģistrāciju uzņēmuma statusā

| (51) | Neņemot vērā faktu, ka iepriekšējie KH piešķirtie valsts aizdevumi nav ietverti pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu kopumā un pašreizējās procedūras darbības jomā (8), Komisija vēlas definēt savu nostāju, lai palīdzētu novērst jebkādus turpmākus konfliktus, kas varētu rasties šajā gadījumā starp Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu un valstu tiesību aktu piemērošanu attiecīgajās tiesas, kā tas noticis saistībā ar 43. un 46. punktā minēto pasākumu. Tās nostāja jo īpaši ir precizēta attiecībā uz Nīderlandes tiesā ierosināto tiesvedību un aprakstīta turpmāk 52. un 55. punktā . |
| --- | --- |

(51)

Neņemot vērā faktu, ka iepriekšējie KH piešķirtie valsts aizdevumi nav ietverti pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu kopumā un pašreizējās procedūras darbības jomā (8), Komisija vēlas definēt savu nostāju, lai palīdzētu novērst jebkādus turpmākus konfliktus, kas varētu rasties šajā gadījumā starp Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu un valstu tiesību aktu piemērošanu attiecīgajās tiesas, kā tas noticis saistībā ar 43. un 46. punktā minēto pasākumu. Tās nostāja jo īpaši ir precizēta attiecībā uz Nīderlandes tiesā ierosināto tiesvedību un aprakstīta turpmāk 52. un 55. punktā .

| (52) | Saskaņā ar izziņoto pārstrukturēšanas plānu KH līdz 2016. gadam ir pilnībā jāatmaksā iepriekšējie aizdevumi 41 miljona euro apmērā, tostarp ar īpašiem noteikumiem piešķirtais 17 miljonu euro lielais norēķinu konta kredīts (turpmāk tekstā – kredīta pakalpojums), ko valsts piešķīrusi ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā KH reģistrāciju par uzņēmumu, un kas ir ārpus pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu kopuma darbības jomas. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar izziņoto pārstrukturēšanas plānu KH līdz 2016. gadam ir pilnībā jāatmaksā iepriekšējie aizdevumi 41 miljona euro apmērā, tostarp ar īpašiem noteikumiem piešķirtais 17 miljonu euro lielais norēķinu konta kredīts (turpmāk tekstā – kredīta pakalpojums), ko valsts piešķīrusi ar tirgus nosacījumiem, ņemot vērā KH reģistrāciju par uzņēmumu, un kas ir ārpus pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu kopuma darbības jomas.

| (53) | Ar 2006. gada februāra vēstuli Nīderlande informēja Komisiju, ka saistībā ar KH un OK maksātnespējas procedūru administratori lūdza attiecīgās valstu tiesas izdot rīkojumu, ka valstij ir pilnībā jāapmaksā kredīts, ko valsts iesaldējusi, ņemot vērā maksājumu apturēšanu līdz KH un OK bankrota pasludināšanai 2005. gada februārī. |
| --- | --- |

(53)

Ar 2006. gada februāra vēstuli Nīderlande informēja Komisiju, ka saistībā ar KH un OK maksātnespējas procedūru administratori lūdza attiecīgās valstu tiesas izdot rīkojumu, ka valstij ir pilnībā jāapmaksā kredīts, ko valsts iesaldējusi, ņemot vērā maksājumu apturēšanu līdz KH un OK bankrota pasludināšanai 2005. gada februārī.

| (54) | Komisija piebilst, ka iepriekšminētā lieta ir attiecīgās valsts tiesas jurisdikcijā, un tai ir jānosaka, vai valsts lēmums bija saskaņā ar kredīta pakalpojuma izbeigšanas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(54)

Komisija piebilst, ka iepriekšminētā lieta ir attiecīgās valsts tiesas jurisdikcijā, un tai ir jānosaka, vai valsts lēmums bija saskaņā ar kredīta pakalpojuma izbeigšanas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

| (55) | Komisija pauž nostāju, ka tādā gadījumā, ja valsts lēmums ir bijis saskaņā ar nolīgumu, attiecīgajai tiesai ir jāapstiprina valsts atbalsts un jānoraida administratora prasība. Tomēr, ja tiesa nolemj, ka, neņemot vērā to, ka valsts ir izpildījusi savas līgumsaistības un pienākumus, tai tik un tā ir pilnā apmērā jāapmaksā kredīta pakalpojums, ņemot vērā minēto maksātnespējas procedūru, šādu lēmumu var uzskatīt par līdzvērtīgu jauna valsts atbalsta piešķiršanai KH kreditoriem, un tas ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Komisija pauž nostāju, ka tādā gadījumā, ja valsts lēmums ir bijis saskaņā ar nolīgumu, attiecīgajai tiesai ir jāapstiprina valsts atbalsts un jānoraida administratora prasība. Tomēr, ja tiesa nolemj, ka, neņemot vērā to, ka valsts ir izpildījusi savas līgumsaistības un pienākumus, tai tik un tā ir pilnā apmērā jāapmaksā kredīta pakalpojums, ņemot vērā minēto maksātnespējas procedūru, šādu lēmumu var uzskatīt par līdzvērtīgu jauna valsts atbalsta piešķiršanai KH kreditoriem, un tas ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu.

7.   SECINĀJUMI

| (56) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija ir secinājusi, ka izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniegušas formālās izmeklēšanas laikā vai ārpus tā, apstiprina, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko Nīderlande plāno piešķirt KH, 45 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu un tā procentus konvertējot akciju kapitālā, neatbilst Kopienas pamatnostādņu prasībām un tādējādi nav saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija ir secinājusi, ka izskatāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Informācija, ko Nīderlandes iestādes iesniegušas formālās izmeklēšanas laikā vai ārpus tā, apstiprina, ka pārstrukturēšanas atbalsts, ko Nīderlande plāno piešķirt KH, 45 miljonus euro lielo glābšanas aizdevumu un tā procentus konvertējot akciju kapitālā, neatbilst Kopienas pamatnostādņu prasībām un tādējādi nav saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (57) | Ciktāl atbalsta pasākums jau ir īstenots, 9,25 miljonus euro lielo NK pārskaitīto aizdevumu konvertējot akciju kapitālā, šī summa ir jāatgūst, |
| --- | --- |

(57)

Ciktāl atbalsta pasākums jau ir īstenots, 9,25 miljonus euro lielo NK pārskaitīto aizdevumu konvertējot akciju kapitālā, šī summa ir jāatgūst,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pasākums, kas pārstrukturēšanas atbalsta formā 45 miljonu euro apmērā piešķirts KG Holding NV, neatbilst Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai prasībām un tādējādi nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Nīderlandei ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu no KG Holding NV un Klig BV to 1. pantā minēto atbalstu daļu, ko KG Holding NV kā 9,25 miljonu euro lielu glābšanas aizdevumu nodevis tā meitasuzņēmumam Klig BV, kā arī procentus.

2.   Līdzekļu atgūšana ir jāveic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi.

3.   No atgūstamās summas ir jāaprēķina procenti, sākot no dienas, kad atsevišķas atbalsta daļas pirmoreiz tika nodotas to saņēmēju rīcībā, līdz pat to faktiskās atgūšanas dienai.

4.   Procenti no atgūstamās summas atbilstoši 3. punktam ir jāaprēķina saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 9. un 11. pantā izklāstītajām metodēm (9).

3. pants

Nīderlandei kā kreditoram ir jāiesniedz administratoram sava prasība par 35,75 miljonu euro piedziņu no KG Holding NV un/vai Kliq Reïntegratie maksātnespējas procedūrā. Nīderlandei jānodrošina uzņēmumu likvidācija tādā veidā, kas izbeigs konkurences kropļošanu, pārtraucot attiecīgo uzņēmumu darbību un pēc iespējas drīzāk pārdodot to aktīvus atbilstoši tirgus nosacījumiem.

4. pants

Divu mēnešu laikā kopš šā lēmuma izziņošanas Nīderlandei jāinformē Komisija par plānotajiem un jau veiktajiem pasākumiem atbilstoši šim lēmumam.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandei.

Briselē, 2006. gada 19. jūlija.

Komisijas vārdā

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV C 280, 12.11.2005., 2. lpp.

1

(2)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp. Ņemot vērā to, ka atbalsts tika izziņots pirms 2004. gada 10. oktobra, šīs pamatnostādnes joprojām ir piemērojamas saskaņā ar 103. punktu jaunajās Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

2

(3)  Sk. 1. zemteksta piezīmi.

3

(4)  Uzņēmuma pārņemšanas laikā tā nosaukums bija N.V. Kliq, bet 2003. gada otrajā pusē tas tika nomainīts uz KG Holding NV.

4

N.V. Kliq

KG Holding NV

(5)  OV C 33, 6.2.2004., 8. lpp.

5

(6)  Lai veiktu šo uzdevumu, NK saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu jāpārņem OK aktīvi, saistības un daļa darbinieku, kamēr tiek iegūti neapmaksātie reintegrācijas pakalpojumu līgumi.

6

NK

OK

(7)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regula grozīta ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

7

(8)  Visi iepriekšējie aizdevumi tika piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

8

(9)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

9

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 19. jūlijs

par atbalsta shēmu c 3/2006, ko īstenojusi Luksemburga 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2956)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Teksts attiecas uz EEZ)

(2006/940/EK)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (1),

tā kā :

| (1) | Padome 1997. gadā pieņēma Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā, lai apkarotu traucējošo nodokļu konkurenci (2). Pildot saistības, kuras tā uzņēmās saskaņā ar šo kodeksu, Komisija 1998. gadā publicēja paziņojumu par to, kā piemērot noteikumus par valsts atbalstu pasākumiem, kas izriet no uzņēmumu tiešiem nodokļiem (3) kurā tā uzsvēra savu apņēmību precīzi piemērot šos noteikumus un ievērot vienlīdzīgas izskatīšanas principu.. Šī procedūra iekļaujas šī paziņojuma ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1997. gadā pieņēma Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā, lai apkarotu traucējošo nodokļu konkurenci (2). Pildot saistības, kuras tā uzņēmās saskaņā ar šo kodeksu, Komisija 1998. gadā publicēja paziņojumu par to, kā piemērot noteikumus par valsts atbalstu pasākumiem, kas izriet no uzņēmumu tiešiem nodokļiem (3) kurā tā uzsvēra savu apņēmību precīzi piemērot šos noteikumus un ievērot vienlīdzīgas izskatīšanas principu.. Šī procedūra iekļaujas šī paziņojuma ietvaros.

I.   PROCEDŪRA

| (2) | Komisija savā 1999. gada 12. februāra vēstulē D/50716 lūdza Luksemburgai sniegt sākotnēju informāciju par “sabiedrībām, kam 1929. gada likums paredz nodokļu atbrīvojumus”. Ar 1999. gada 26. marta vēstuli A/32604 Luksemburgas iestādes iesniedza tai aprakstu par 1929. gada shēmu attiecībā uz finanšu līdzdalības sabiedrībām (kontrolakciju sabiedrībām), kas atbrīvotas no nodokļiem (turpmāk tekstā “no nodokļiem atbrīvotās 1929. gada kontrolakciju sabiedrības”), kurā grozījumi izdarīti ar “1971. gada 29. decembra likumu” un ar “1978. gada 30. novembra likumu”. |
| --- | --- |

(2)

Komisija savā 1999. gada 12. februāra vēstulē D/50716 lūdza Luksemburgai sniegt sākotnēju informāciju par “sabiedrībām, kam 1929. gada likums paredz nodokļu atbrīvojumus”. Ar 1999. gada 26. marta vēstuli A/32604 Luksemburgas iestādes iesniedza tai aprakstu par 1929. gada shēmu attiecībā uz finanšu līdzdalības sabiedrībām (kontrolakciju sabiedrībām), kas atbrīvotas no nodokļiem (turpmāk tekstā “no nodokļiem atbrīvotās 1929. gada kontrolakciju sabiedrības”), kurā grozījumi izdarīti ar “1971. gada 29. decembra likumu” un ar “1978. gada 30. novembra likumu”.

| (3) | Komisija savā 2000. gada 5. jūlija vēstulē D/53671 lūdza Luksemburgai sniegt papildu ziņas par 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un jo īpaši par “1938. gada 17. decembra likumu, kas pārvalda tā saukto Milliardaire kontrolakciju sabiedrību shēmu” (turpmāk tekstā “no nodokļiem atbrīvotās Milliardaire kontrolakciju sabiedrības”). Luksemburgas iestādes ar 2000. gada 20. jūlija vēstuli A/36150 iesniedza pieprasīto papildu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2000. gada 5. jūlija vēstulē D/53671 lūdza Luksemburgai sniegt papildu ziņas par 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un jo īpaši par “1938. gada 17. decembra likumu, kas pārvalda tā saukto Milliardaire kontrolakciju sabiedrību shēmu” (turpmāk tekstā “no nodokļiem atbrīvotās Milliardaire kontrolakciju sabiedrības”). Luksemburgas iestādes ar 2000. gada 20. jūlija vēstuli A/36150 iesniedza pieprasīto papildu informāciju.

| (4) | Komisija savā 2001. gada 26. marta vēstulē D/51279 lūdza papildu informāciju jo īpaši to likumu tekstus, ar ko izveido nodokļu sistēmu no nodokļiem atbrīvotajām 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un no nodokļiem atbrīvotajām Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām. Luksemburgas iestādes ar 2001. gada 11. maija vēstuli A/33928 sniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savā 2001. gada 26. marta vēstulē D/51279 lūdza papildu informāciju jo īpaši to likumu tekstus, ar ko izveido nodokļu sistēmu no nodokļiem atbrīvotajām 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un no nodokļiem atbrīvotajām Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām. Luksemburgas iestādes ar 2001. gada 11. maija vēstuli A/33928 sniedza pieprasīto informāciju.

| (5) | Komisija savā 2002. gada 11. februāra vēstulē D/50571 informēja Luksemburgas iestādes, ka jau sākotnēji tā uzskatīja šo pasākumu par atbalstu, un aicināja tās iesniegt Komisijai savus apsvērumus atbilstīgi sadarbības procedūrai, kas attiecas uz pastāvošajām atbalsta shēmām un kas ieviesta ar 17. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta [kas kļuvis par 88. pantu] piemērošanai (4). Pēc sanāksmes 2002. gada 19. aprīlī, kurā piedalījās Komisija un Luksemburgas iestādes, tās ar 2002. gada 2. maija vēstuli nosūtīja pieprasīto informāciju. Otra sanāksme, kurā piedalījās minētās iestādes un Komisija, notika 2002. gada 17. oktobrī. |
| --- | --- |

(5)

Komisija savā 2002. gada 11. februāra vēstulē D/50571 informēja Luksemburgas iestādes, ka jau sākotnēji tā uzskatīja šo pasākumu par atbalstu, un aicināja tās iesniegt Komisijai savus apsvērumus atbilstīgi sadarbības procedūrai, kas attiecas uz pastāvošajām atbalsta shēmām un kas ieviesta ar 17. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta [kas kļuvis par 88. pantu] piemērošanai (4). Pēc sanāksmes 2002. gada 19. aprīlī, kurā piedalījās Komisija un Luksemburgas iestādes, tās ar 2002. gada 2. maija vēstuli nosūtīja pieprasīto informāciju. Otra sanāksme, kurā piedalījās minētās iestādes un Komisija, notika 2002. gada 17. oktobrī.

| (6) | Komisija savā 2004. gada 9. marta vēstulē A/51743 lūdza Luksemburgai sniegt informāciju par minēto nodokļu sistēmu, informējot to par visiem jaunajiem pasākumiem, kas ierosināti vai jau ir pieņemti, attiecībā uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu shēmu, lai varētu pabeigt minētās shēmas sākotnējo pārbaudi atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktā. Ar 2004. gada 6. maija vēstuli Luksemburga iesniedza Komisijai prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija savā 2004. gada 9. marta vēstulē A/51743 lūdza Luksemburgai sniegt informāciju par minēto nodokļu sistēmu, informējot to par visiem jaunajiem pasākumiem, kas ierosināti vai jau ir pieņemti, attiecībā uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu shēmu, lai varētu pabeigt minētās shēmas sākotnējo pārbaudi atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktā. Ar 2004. gada 6. maija vēstuli Luksemburga iesniedza Komisijai prasīto informāciju.

| (7) | Trešā sanāksme, kurā piedalījās Luksemburgas iestādes un Komisija, notika 2004. gada 15. septembrī, kuras laikā Komisija tika informēta par dažiem elementiem likumprojektā Nr. 5321, ar kuru tiek piedāvāti daži grozījumi 1929. gada 31. jūlija likumā par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu shēmu. |
| --- | --- |

(7)

Trešā sanāksme, kurā piedalījās Luksemburgas iestādes un Komisija, notika 2004. gada 15. septembrī, kuras laikā Komisija tika informēta par dažiem elementiem likumprojektā Nr. 5321, ar kuru tiek piedāvāti daži grozījumi 1929. gada 31. jūlija likumā par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu shēmu.

| (8) | Komisija savā 2005. gada 4. maija vēstulē D/53536 lūdza nosūtīt tai visu informāciju par likumprojekta Nr. 5231 apstiprināšanu 2005. gada 19. aprīlī, lai papildinātu minētās shēmas sākotnējo novērtējumu. Luksemburgas iestādes ar 2005. gada 1. jūnija (A/34536) un 2005. gada 23. jūnija (A/35047) vēstuli nosūtīja Komisijai pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija savā 2005. gada 4. maija vēstulē D/53536 lūdza nosūtīt tai visu informāciju par likumprojekta Nr. 5231 apstiprināšanu 2005. gada 19. aprīlī, lai papildinātu minētās shēmas sākotnējo novērtējumu. Luksemburgas iestādes ar 2005. gada 1. jūnija (A/34536) un 2005. gada 23. jūnija (A/35047) vēstuli nosūtīja Komisijai pieprasīto informāciju.

| (9) | Komisija savā 2005. gada 11. jūlija vēstulē (D/55311) jo īpaši informēja Luksemburgu, ka tā savā sākotnējā novērtējumā uzskata, ka minētā shēma (tādā veidā, kā tā ir grozīta, parlamentam 2005. gada 19. aprīlī pieņemot Likumprojektu Nr. 5231, kas kļuva par 2005. gada 21. jūnija likumu, ar kuru ieviesa grozījumus 1929. gada 31. jūlija likuma 1. pantā par nodokļu shēmu finanšu līdzdalības sabiedrībās) ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija savā 2005. gada 11. jūlija vēstulē (D/55311) jo īpaši informēja Luksemburgu, ka tā savā sākotnējā novērtējumā uzskata, ka minētā shēma (tādā veidā, kā tā ir grozīta, parlamentam 2005. gada 19. aprīlī pieņemot Likumprojektu Nr. 5231, kas kļuva par 2005. gada 21. jūnija likumu, ar kuru ieviesa grozījumus 1929. gada 31. jūlija likuma 1. pantā par nodokļu shēmu finanšu līdzdalības sabiedrībās) ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (10) | Ceturtā sanāksme, kurā piedalījās minētās iestādes un Komisija, notika 2005. gada 25. jūlijā, un tajā lietu izskatīja, jo īpaši ņemot vērā grozījumus, kas minētajā shēmā ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu. |
| --- | --- |

(10)

Ceturtā sanāksme, kurā piedalījās minētās iestādes un Komisija, notika 2005. gada 25. jūlijā, un tajā lietu izskatīja, jo īpaši ņemot vērā grozījumus, kas minētajā shēmā ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu.

| (11) | Komisija savā 2005. gada 28. jūlija vēstulē (D/55780) informēja Luksemburgu par savu sākotnējo novērtējumu attiecībā uz 1929. gada 31. jūlija likumā, kas grozīts ar 2005. gada 21. jūnija likumu, paredzētā atbalsta raksturu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, un aicināja Luksemburgu iesniegt savas piezīmes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija savā 2005. gada 28. jūlija vēstulē (D/55780) informēja Luksemburgu par savu sākotnējo novērtējumu attiecībā uz 1929. gada 31. jūlija likumā, kas grozīts ar 2005. gada 21. jūnija likumu, paredzētā atbalsta raksturu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, un aicināja Luksemburgu iesniegt savas piezīmes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktu.

| (12) | Komisija savā 2005. gada 5. septembra vēstulē (D/56729) un 2005. gada 19. septembra vēstulē (D/57172) aicināja Luksemburgas iestādes nosūtīt pieprasītās piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Komisija savā 2005. gada 5. septembra vēstulē (D/56729) un 2005. gada 19. septembra vēstulē (D/57172) aicināja Luksemburgas iestādes nosūtīt pieprasītās piezīmes.

| (13) | Noteiktajā laikā nesaņemot nekādu atbildi, Komisija savā 2005. gada 25. novembra vēstulē (5) ierosināja Luksemburgai veikt šādus nepieciešamos pasākumus, piemērojot Līguma 88. panta 1. punktu:






  a) | trīsdesmit dienu laikā no šo nepieciešamo pasākumu apstiprināšanas datuma atteikt visiem jauniem prasītājiem izmantot priekšrocības, ko Luksemburgas shēma piešķir 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām; |
| --- | --- | --- |

(13)

Noteiktajā laikā nesaņemot nekādu atbildi, Komisija savā 2005. gada 25. novembra vēstulē (5) ierosināja Luksemburgai veikt šādus nepieciešamos pasākumus, piemērojot Līguma 88. panta 1. punktu:

a)

trīsdesmit dienu laikā no šo nepieciešamo pasākumu apstiprināšanas datuma atteikt visiem jauniem prasītājiem izmantot priekšrocības, ko Luksemburgas shēma piešķir 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām;

| b) | izmantot visus likumdošanas, administratīvos un citus nepieciešamos pasākumus, lai atceltu Luksemburgas 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu vai lai likvidētu visus no tās izrietošos atbalsta elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

izmantot visus likumdošanas, administratīvos un citus nepieciešamos pasākumus, lai atceltu Luksemburgas 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu vai lai likvidētu visus no tās izrietošos atbalsta elementus EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē;

| c) | paziņot Komisijai par visiem grozījumiem, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 2. punktu iepriekš minētā a)apakš punkta ietvaros tās vēlas veikt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā; |
| --- | --- |

c)

paziņot Komisijai par visiem grozījumiem, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 2. punktu iepriekš minētā a)apakš punkta ietvaros tās vēlas veikt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā;

| d) | trīsdesmit dienu laikā no šo nepieciešamo pasākumu apstiprināšanas datuma sniegt publisku paziņojumu par nepieciešamo grozījumu iekļaušanu ar nodokļiem saistītajās tiesību normās. |
| --- | --- |

d)

trīsdesmit dienu laikā no šo nepieciešamo pasākumu apstiprināšanas datuma sniegt publisku paziņojumu par nepieciešamo grozījumu iekļaušanu ar nodokļiem saistītajās tiesību normās.

| (14) | Tajā pašā vēstulē Komisija arī aicināja Luksemburgas iestādes mēneša laikā no priekšlikuma saņemšanas dienas tai rakstveidā norādīt, vai Luksemburga atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 659/1999 19. panta 1. punktam bez iebildumiem un nepārprotami akceptē visus šos nepieciešamos pasākumus, minot galīgo shēmas atcelšanas datumu. Komisija norādīja, ka pretējā gadījumā, saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punkta noteikumiem, tā varētu uzsākt minētās regulas 4. panta 4. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(14)

Tajā pašā vēstulē Komisija arī aicināja Luksemburgas iestādes mēneša laikā no priekšlikuma saņemšanas dienas tai rakstveidā norādīt, vai Luksemburga atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 659/1999 19. panta 1. punktam bez iebildumiem un nepārprotami akceptē visus šos nepieciešamos pasākumus, minot galīgo shēmas atcelšanas datumu. Komisija norādīja, ka pretējā gadījumā, saskaņā ar minētās regulas 19. panta 2. punkta noteikumiem, tā varētu uzsākt minētās regulas 4. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

| (15) | Luksemburga ar 2005. gada 9. decembra vēstuli (A/40451) informēja Komisiju par to, ka tā nepiekrīt piedāvātajiem nepieciešamajiem pasākumiem. Ņemot vērā Luksemburgas sniegto atteikumu un apsvērumus, ko minētajā vēstulē sniegušas Luksemburgas iestādes, Komisija nolēma uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburga ar 2005. gada 9. decembra vēstuli (A/40451) informēja Komisiju par to, ka tā nepiekrīt piedāvātajiem nepieciešamajiem pasākumiem. Ņemot vērā Luksemburgas sniegto atteikumu un apsvērumus, ko minētajā vēstulē sniegušas Luksemburgas iestādes, Komisija nolēma uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (16) | Komisija savā 2006. gada 9. februāra vēstulē (SG D/200621) un 2006. gada 28. marta vēstulē (SG D/201345) informēja Luksemburgu par lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, kā arī par šī lēmuma kļūdu labojumu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija savā 2006. gada 9. februāra vēstulē (SG D/200621) un 2006. gada 28. marta vēstulē (SG D/201345) informēja Luksemburgu par lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, kā arī par šī lēmuma kļūdu labojumu.

| (17) | Komisijas lēmums (izlabotajā variantā) publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (6). Savā lēmumā Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus. Komisija šajā sakarā nav saņēmusi nevienu apsvērumu no ieinteresētajām trešām pusēm. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas lēmums (izlabotajā variantā) publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (6). Savā lēmumā Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus. Komisija šajā sakarā nav saņēmusi nevienu apsvērumu no ieinteresētajām trešām pusēm.

| (18) | Luksemburga ar 2006. gada 13. aprīļa vēstuli (A/32917) iesniedza savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(18)

Luksemburga ar 2006. gada 13. aprīļa vēstuli (A/32917) iesniedza savus apsvērumus.

| (19) | 2006. gada 6. jūlijā notika papildu sanāksme, kurā piedalījās Luksemburgas iestādes un Komisija un kuras laikā minētās iestādes sniedza papildu informāciju par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību finanšu darbību un pauda to iespējamo tiesisko paļāvību attiecībā uz to, ka pārejas periodā tās turpinās gūt labumu no nodokļu atbrīvojuma shēmas. |
| --- | --- |

(19)

2006. gada 6. jūlijā notika papildu sanāksme, kurā piedalījās Luksemburgas iestādes un Komisija un kuras laikā minētās iestādes sniedza papildu informāciju par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību finanšu darbību un pauda to iespējamo tiesisko paļāvību attiecībā uz to, ka pārejas periodā tās turpinās gūt labumu no nodokļu atbrīvojuma shēmas.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (20) | Sākotnējais 1929. gada 31. jūlija likums par kontrolakciju sabiedrībām, kuras atbrīvotas no nodokļiem, ieviesa finanšu instrumentu, kas paredzēts, lai veicinātu starptautiskas grupas uzņēmumu uzkrātās peļņas sadali un lai novērstu šādas peļņas papildu aplikšanu ar nodokļiem, labumu iegūstošām kontrolakciju sabiedrībām un grupas akcionāriem to pēc tam saņemot. Izdarot grozījumus 1929. gada 31. jūlija likumā, Luksemburga 1937. gadā ieviesa papildu nodokļu atbrīvojumus Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām, kuru sākotnējam iemaksātajam kapitālam vajadzēja būt vismaz vienam miljardam Luksemburgas franku (LUF). Turklāt Luksemburga izveidoja nodokļu atbrīvojuma shēmu kapitāla daļu turētājiem, kura ietvaros ar nodokļiem neapliek dividendes, honorārus, procentus (ienākošo peļņu) un ieņēmumus no likvidācijas, kas iegūti no tādu sabiedrību akciju pārdošanas, kurās kontrolakciju sabiedrībām ir kapitāla daļas, ar noteikumu, ka tiek ievēroti noteikti nosacījumi. Tādējādi Luksemburgā pašreiz bez vispārējās nodokļu atbrīvojumu shēmas kapitāla daļu turētājiem, kuri pievienojušies saskaņā ar parastajām tiesību normām (Likuma par ienākumu nodokli (LIN) bijušais 166. pants) un transponē direktīvu par “mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem” un direktīvu par “procentiem un honorāriem” (7), pastāv īpaša 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēma. |
| --- | --- |

(20)

Sākotnējais 1929. gada 31. jūlija likums par kontrolakciju sabiedrībām, kuras atbrīvotas no nodokļiem, ieviesa finanšu instrumentu, kas paredzēts, lai veicinātu starptautiskas grupas uzņēmumu uzkrātās peļņas sadali un lai novērstu šādas peļņas papildu aplikšanu ar nodokļiem, labumu iegūstošām kontrolakciju sabiedrībām un grupas akcionāriem to pēc tam saņemot. Izdarot grozījumus 1929. gada 31. jūlija likumā, Luksemburga 1937. gadā ieviesa papildu nodokļu atbrīvojumus Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām, kuru sākotnējam iemaksātajam kapitālam vajadzēja būt vismaz vienam miljardam Luksemburgas franku (LUF). Turklāt Luksemburga izveidoja nodokļu atbrīvojuma shēmu kapitāla daļu turētājiem, kura ietvaros ar nodokļiem neapliek dividendes, honorārus, procentus (ienākošo peļņu) un ieņēmumus no likvidācijas, kas iegūti no tādu sabiedrību akciju pārdošanas, kurās kontrolakciju sabiedrībām ir kapitāla daļas, ar noteikumu, ka tiek ievēroti noteikti nosacījumi. Tādējādi Luksemburgā pašreiz bez vispārējās nodokļu atbrīvojumu shēmas kapitāla daļu turētājiem, kuri pievienojušies saskaņā ar parastajām tiesību normām (Likuma par ienākumu nodokli (LIN) bijušais 166. pants) un transponē direktīvu par “mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem” un direktīvu par “procentiem un honorāriem” (7), pastāv īpaša 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēma.

| (21) | Saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības Luksemburgā ir atbrīvotas no tiešo nodokļu maksāšanas, piemēram, no uzņēmuma peļņas nodokļa, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa (8) un neto vērtības nodokļa (9). Tām tomēr jāmaksā kapitāla nodoklis, piemēram, zemes nodoklis (10) un ikgadējais abonēšanas nodoklis (11). Tādējādi Luksemburgā ar nodokļiem neapliek dividendes, peļņu, honorārus un procentus (ienākošo peļņu), ko saņem 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Dividenžu, honorāru (12) un procentu (ienākošās peļņas) maksājumi, ko veic 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, nav pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota (13). Visbeidzot, nav nekādu pamatatvilkumu no procentiem, ko pārskaita 1929. gada no nodokļiem atbrīvotās kontrolakciju sabiedrības ārzemēs, kā arī jebkura cita Luksemburgas sabiedrība, bet procentus, ko saņem no nodokļiem neatbrīvotās rezidējošās sabiedrības joprojām uzskata par ienākumiem, kas ar nodokli ir apliekami. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības Luksemburgā ir atbrīvotas no tiešo nodokļu maksāšanas, piemēram, no uzņēmuma peļņas nodokļa, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa (8) un neto vērtības nodokļa (9). Tām tomēr jāmaksā kapitāla nodoklis, piemēram, zemes nodoklis (10) un ikgadējais abonēšanas nodoklis (11). Tādējādi Luksemburgā ar nodokļiem neapliek dividendes, peļņu, honorārus un procentus (ienākošo peļņu), ko saņem 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Dividenžu, honorāru (12) un procentu (ienākošās peļņas) maksājumi, ko veic 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, nav pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota (13). Visbeidzot, nav nekādu pamatatvilkumu no procentiem, ko pārskaita 1929. gada no nodokļiem atbrīvotās kontrolakciju sabiedrības ārzemēs, kā arī jebkura cita Luksemburgas sabiedrība, bet procentus, ko saņem no nodokļiem neatbrīvotās rezidējošās sabiedrības joprojām uzskata par ienākumiem, kas ar nodokli ir apliekami.

| (22) | Ir jāievēro, ka procenti, ko 1929. gada kontrolakciju sabiedrības (tāpat kā jebkurš cits Luksemburgas uzņēmums) pārskaita fiziskām personām – reālajiem labuma guvējiem tādā nozīmē, kā to paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (14) – kuras ir kādas dalībvalsts rezidenti, ir pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota, ko paredz minētā direktīva Luksemburgā. Pastāv arī līdzīgs galīgais atvilkums 10 % apmērā no procentiem, kas izmaksāti fiziskām personām – rezidentiem, kas Luksemburgā ieviests no 2006. gada 1. janvāra, un kuram ir pakļauti procenti, ko pārskaita 1929. gada no nodokļiem atbrīvotās kontrolakciju sabiedrības. |
| --- | --- |

(22)

Ir jāievēro, ka procenti, ko 1929. gada kontrolakciju sabiedrības (tāpat kā jebkurš cits Luksemburgas uzņēmums) pārskaita fiziskām personām – reālajiem labuma guvējiem tādā nozīmē, kā to paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (14) – kuras ir kādas dalībvalsts rezidenti, ir pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota, ko paredz minētā direktīva Luksemburgā. Pastāv arī līdzīgs galīgais atvilkums 10 % apmērā no procentiem, kas izmaksāti fiziskām personām – rezidentiem, kas Luksemburgā ieviests no 2006. gada 1. janvāra, un kuram ir pakļauti procenti, ko pārskaita 1929. gada no nodokļiem atbrīvotās kontrolakciju sabiedrības.

| (23) | Uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām parasti neattiecas Luksemburgas noslēgtās divpusējās vienošanās par dubultas aplikšanas ar nodokļiem un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanu. |
| --- | --- |

(23)

Uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām parasti neattiecas Luksemburgas noslēgtās divpusējās vienošanās par dubultas aplikšanas ar nodokļiem un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanu.

| (24) | Attiecībā uz kapitāla aplikšanu ar nodokļiem, uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecas tiesības ieguldīt 1 % no iemaksas skaidrā naudā vai no pārskaitījuma kontā (15). Turklāt tām ir jāmaksā abonēšanas nodoklis 0,2 % apmērā no dzēstā dibināšanas pamatkapitāla un no tādām piemaksām pie akciju nominālās vērtības, kādas fiksētas iepriekšējā finanšu gada beigu datumā (16). 1929. gada kontrolakciju sabiedrība var aizņemties līdzekļus no saviem akcionāriem, bankām vai citām kredītiestādēm un var izlaist obligācijas. Noteikumus par nepietiekamu kapitāla ieguldīšanu, lai izvairītos no abonēšanas nodokļa nemaksāšanas, piemēro, ja finansējums no aizdevumiem vairāk nekā akciju izlaišana pārsniedz noteiktus finanšu rentabilitātes rādītājus. Visbeidzot, tantjēmas, kas izmaksātas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības valdes locekļiem, vadītājiem vai auditoriem, kuri ir vai nav rezidenti, ir pakļautas nodokļu atvilkšanai no pirmavota 20 % apmērā. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz kapitāla aplikšanu ar nodokļiem, uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecas tiesības ieguldīt 1 % no iemaksas skaidrā naudā vai no pārskaitījuma kontā (15). Turklāt tām ir jāmaksā abonēšanas nodoklis 0,2 % apmērā no dzēstā dibināšanas pamatkapitāla un no tādām piemaksām pie akciju nominālās vērtības, kādas fiksētas iepriekšējā finanšu gada beigu datumā (16). 1929. gada kontrolakciju sabiedrība var aizņemties līdzekļus no saviem akcionāriem, bankām vai citām kredītiestādēm un var izlaist obligācijas. Noteikumus par nepietiekamu kapitāla ieguldīšanu, lai izvairītos no abonēšanas nodokļa nemaksāšanas, piemēro, ja finansējums no aizdevumiem vairāk nekā akciju izlaišana pārsniedz noteiktus finanšu rentabilitātes rādītājus. Visbeidzot, tantjēmas, kas izmaksātas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības valdes locekļiem, vadītājiem vai auditoriem, kuri ir vai nav rezidenti, ir pakļautas nodokļu atvilkšanai no pirmavota 20 % apmērā.

| (25) | Tikai Luksemburgā reģistrētas sabiedrības (17), pretēji individuāliem uzņēmumiem, kopuzņēmumiem uz līguma pamata, kuri nepastāv kā sabiedrības, ārvalstu sabiedrību stabiliem uzņēmumiem, filiālēm vai vietējām aģentūrām, var izmantot 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas priekšrocības. Parakstītā kapitāla summa 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai ir atkarīga no izvēlētās uzņēmējdarbības formas. Saskaņā ar lielhercoga 1977. gada 29. jūlija dekrētu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības rīcībā ir jābūt pilnībā brīvam akciju kapitālam vismaz 24 000 euro apmērā. |
| --- | --- |

(25)

Tikai Luksemburgā reģistrētas sabiedrības (17), pretēji individuāliem uzņēmumiem, kopuzņēmumiem uz līguma pamata, kuri nepastāv kā sabiedrības, ārvalstu sabiedrību stabiliem uzņēmumiem, filiālēm vai vietējām aģentūrām, var izmantot 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas priekšrocības. Parakstītā kapitāla summa 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai ir atkarīga no izvēlētās uzņēmējdarbības formas. Saskaņā ar lielhercoga 1977. gada 29. jūlija dekrētu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības rīcībā ir jābūt pilnībā brīvam akciju kapitālam vismaz 24 000 euro apmērā.

| (26) | Luksemburgā izveidotās sabiedrības var reģistrēt kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ar nosacījumu, ka tās nodarbojas tikai ar visu veidu kapitāla daļu pirkšanu, uzturēšanu un izmantošanu citās Luksemburgas vai ārvalstu sabiedrībās, proti, piešķirot aizdevumus, uzturot patentus un piešķirot autortiesību vai zinātības licences sabiedrībām, kurās tām ir kapitāla daļas. 1929. gada kontrolakciju sabiedrība nedrīkst pati veikt rūpniecisku darbību vai apsaimniekot publikai pieejamu tirdzniecības uzņēmumu. Ja tā uzsāk darbību šajā jomā, tā zaudē savu statusu, un to uzskata par komercsabiedrību, kas pilnībā apliekama ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(26)

Luksemburgā izveidotās sabiedrības var reģistrēt kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ar nosacījumu, ka tās nodarbojas tikai ar visu veidu kapitāla daļu pirkšanu, uzturēšanu un izmantošanu citās Luksemburgas vai ārvalstu sabiedrībās, proti, piešķirot aizdevumus, uzturot patentus un piešķirot autortiesību vai zinātības licences sabiedrībām, kurās tām ir kapitāla daļas. 1929. gada kontrolakciju sabiedrība nedrīkst pati veikt rūpniecisku darbību vai apsaimniekot publikai pieejamu tirdzniecības uzņēmumu. Ja tā uzsāk darbību šajā jomā, tā zaudē savu statusu, un to uzskata par komercsabiedrību, kas pilnībā apliekama ar nodokļiem.

| (27) | Darbības, kas atļautas 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai, ir šādas:






  a) | jebkuras Luksemburgas vai ārvalstu sabiedrības ar ierobežotu atbildību kapitāla daļu pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

(27)

Darbības, kas atļautas 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai, ir šādas:

a)

jebkuras Luksemburgas vai ārvalstu sabiedrības ar ierobežotu atbildību kapitāla daļu pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana;

| b) | Luksemburgas vai ārvalstu obligāciju, depozīta sertifikātu un nedrošu obligāciju pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana; |
| --- | --- |

b)

Luksemburgas vai ārvalstu obligāciju, depozīta sertifikātu un nedrošu obligāciju pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana;

| c) | Luksemburgas un ārvalstu sabiedrību finanšu kapitāla daļu pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana; |
| --- | --- |

c)

Luksemburgas un ārvalstu sabiedrību finanšu kapitāla daļu pirkšana, uzturēšana, pārvaldīšana un pārdošana;

| d) | jebkura veida aizdevumu, avansu vai garantiju piešķiršana sabiedrībās, kurās tai pieder tieša kapitāla daļa. Minēto aizdevumu nodrošinājumam tiek prasīta minimālā kapitāla daļa 25 % apmērā no minēto sabiedrību kapitāla; |
| --- | --- |

d)

jebkura veida aizdevumu, avansu vai garantiju piešķiršana sabiedrībās, kurās tai pieder tieša kapitāla daļa. Minēto aizdevumu nodrošinājumam tiek prasīta minimālā kapitāla daļa 25 % apmērā no minēto sabiedrību kapitāla;

| e) | zelta vai ar zeltu saistītu tirdzniecības vekseļu glabāšana; |
| --- | --- |

e)

zelta vai ar zeltu saistītu tirdzniecības vekseļu glabāšana;

| f) | obligāciju vai noguldījumu sertifikātu (kas kotējas biržā vai privāti izdotu) izdošana; |
| --- | --- |

f)

obligāciju vai noguldījumu sertifikātu (kas kotējas biržā vai privāti izdotu) izdošana;

| g) | patentu pirkšana un uzturēšana, to izmantošana, piešķirot licences savām filiālēm, un atlīdzības maksas iekasēšana par minētajām licencēm (licences var piedāvāt arī trešām pusēm bez tiesībām ar tām tirgoties); |
| --- | --- |

g)

patentu pirkšana un uzturēšana, to izmantošana, piešķirot licences savām filiālēm, un atlīdzības maksas iekasēšana par minētajām licencēm (licences var piedāvāt arī trešām pusēm bez tiesībām ar tām tirgoties);

| h) | var nodarboties, bet vienīgi, ja tā ir kā papildu darbība, arī ar tādu preču zīmju un licenču uzturēšanu, kas saistītas ar patentu uzturēšanu, kā arī to izmantošanu, iekasējot atlīdzības maksu savās filiālēs; |
| --- | --- |

h)

var nodarboties, bet vienīgi, ja tā ir kā papildu darbība, arī ar tādu preču zīmju un licenču uzturēšanu, kas saistītas ar patentu uzturēšanu, kā arī to izmantošanu, iekasējot atlīdzības maksu savās filiālēs;

| i) | līdzdalības uzturēšana kapitāla sabiedrībās ar nosacījumu, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai pieder vismaz 1 240 000 euro liela brīvā kapitāla daļa un ka tās finansiālā atbildība attiecas tikai uz tās ieguldījumu. |
| --- | --- |

i)

līdzdalības uzturēšana kapitāla sabiedrībās ar nosacījumu, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai pieder vismaz 1 240 000 euro liela brīvā kapitāla daļa un ka tās finansiālā atbildība attiecas tikai uz tās ieguldījumu.

| (28) | Aizliegtās darbības ir šādas:






  a) | jebkādu rūpniecisku vai komerciālu darbību veikšana, vai jebkādu pakalpojumu sniegšana; |
| --- | --- | --- |

(28)

Aizliegtās darbības ir šādas:

a)

jebkādu rūpniecisku vai komerciālu darbību veikšana, vai jebkādu pakalpojumu sniegšana;

| b) | publikai pieejama tirdzniecības uzņēmuma apsaimniekošana; |
| --- | --- |

b)

publikai pieejama tirdzniecības uzņēmuma apsaimniekošana;

| c) | labuma gūšana no citiem nekustamiem īpašumiem nekā tiem, kas izmantoti savām telpām; |
| --- | --- |

c)

labuma gūšana no citiem nekustamiem īpašumiem nekā tiem, kas izmantoti savām telpām;

| d) | pārstāvniecības, bankas vai vadības darbību veikšana par maksu, pārstāvot visu sabiedrību, izņemot gadījumu, ja runa ir par filiāli; |
| --- | --- |

d)

pārstāvniecības, bankas vai vadības darbību veikšana par maksu, pārstāvot visu sabiedrību, izņemot gadījumu, ja runa ir par filiāli;

| e) | vekseļu izsniegšana uz īsu vai vidēju termiņu; |
| --- | --- |

e)

vekseļu izsniegšana uz īsu vai vidēju termiņu;

| f) | jebkāda veida aizdevumu, avansu vai garantiju piešķiršana jebkuriem citiem uzņēmumiem, kuri nav tās filiāles; |
| --- | --- |

f)

jebkāda veida aizdevumu, avansu vai garantiju piešķiršana jebkuriem citiem uzņēmumiem, kuri nav tās filiāles;

| g) | nepatentējamu intelektuālā īpašuma tiesību iegūšana; |
| --- | --- |

g)

nepatentējamu intelektuālā īpašuma tiesību iegūšana;

| h) | tieša līdzdalība savu filiāļu darbībā. |
| --- | --- |

h)

tieša līdzdalība savu filiāļu darbībā.

| (29) | 1929. gada kontrolakciju sabiedrības uzrauga Luksemburgas Reģistrācijas un nekustamo īpašumu administrācija, kurai ir atļauts pārbaudīt to norēķinu grāmatas, bet vienīgi, lai pārliecinātos, ka darbībās, ko veic minētās kontrolakciju sabiedrības, tiek ievēroti 1929. gada likumā paredzētie ierobežojumi. |
| --- | --- |

(29)

1929. gada kontrolakciju sabiedrības uzrauga Luksemburgas Reģistrācijas un nekustamo īpašumu administrācija, kurai ir atļauts pārbaudīt to norēķinu grāmatas, bet vienīgi, lai pārliecinātos, ka darbībās, ko veic minētās kontrolakciju sabiedrības, tiek ievēroti 1929. gada likumā paredzētie ierobežojumi.

| (30) | 1929. gada kontrolakciju sabiedrību vidū pastāv īpaša kontrolakciju sabiedrību forma, proti, Milliardaire kontrolakciju sabiedrība. To var izveidot, vai nu ieguldot ārvalstu sabiedrību akcijas, vai ieguldot brīvu akciju kapitālu un rezerves vismaz 24 miljonu euro apmērā (1 miljards LUF). Milliardaire kontrolakciju sabiedrības var izteikties par nodokļu sistēmu, kuras ietvaros abonēšanas nodoklis ir aizstāts ar nodokli, ko sauc par “ienākuma nodokli”. Saskaņā ar lielhercoga 1937. gada dekrētu par Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām šo ienākuma nodokli iekasē par procentiem, kas izmaksāti obligāciju un vērtspapīru īpašniekiem, par akcionāriem izmaksātajām dividendēm, un par tādas sabiedrības vadībai, auditoriem un likvidatoriem izmaksātajām tantjēmām. |
| --- | --- |

(30)

1929. gada kontrolakciju sabiedrību vidū pastāv īpaša kontrolakciju sabiedrību forma, proti, Milliardaire kontrolakciju sabiedrība. To var izveidot, vai nu ieguldot ārvalstu sabiedrību akcijas, vai ieguldot brīvu akciju kapitālu un rezerves vismaz 24 miljonu euro apmērā (1 miljards LUF). Milliardaire kontrolakciju sabiedrības var izteikties par nodokļu sistēmu, kuras ietvaros abonēšanas nodoklis ir aizstāts ar nodokli, ko sauc par “ienākuma nodokli”. Saskaņā ar lielhercoga 1937. gada dekrētu par Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām šo ienākuma nodokli iekasē par procentiem, kas izmaksāti obligāciju un vērtspapīru īpašniekiem, par akcionāriem izmaksātajām dividendēm, un par tādas sabiedrības vadībai, auditoriem un likvidatoriem izmaksātajām tantjēmām.

| (31) | Ja kopējā procentu summa, kas izmaksāta obligāciju vai vērtspapīru īpašniekiem par attiecīgo finanšu gadu, ir vismaz 2,4 miljoni euro, nodokli aprēķina pēc tabulas, kas ietver 3 % no samaksātajiem procentiem, 1,8 % no dividendēm, tantjēmām un peļņas līdz izdalītajai kopsummai 1,2 miljonu euro apmērā un 0,1 % apmērā no dividendēm, tantjēmām un peļņas, kas pārsniedz šo slieksni. Ja kopējā procentu summa, kas izmaksāta obligāciju vai vērtspapīru īpašniekiem par attiecīgo finanšu gadu ir lielāka par 2,4 miljoniem euro, nodokli aprēķina pēc citas tabulas, kas ietver 3 % no samaksātajiem procentiem, 3 % no dividendēm, tantjēmām un peļņas līdz kopsummai, kas vienāda ar starpību starp 2,4 miljoniem euro un samaksāto procentu kopsummu, 1,8 % no dividenžu daļas, kas pārsniedz noteikto slieksni, līdz izdalītajai kopsummai 1,2 miljonu euro apmērā, un 0,1 % no dividenžu, tantjēmu un peļņas atlikušās summas, kas pārsniedz šo slieksni. Tātad uz Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām neattiecas parastie noteikumi par nepietiekamu kapitāla ieguldīšanu, ko piemēro saistībā ar abonēšanas nodokli, un tantjēmām un peļņai nepiemēro nekādus nodokļu atvilkumus no pirmavota. |
| --- | --- |

(31)

Ja kopējā procentu summa, kas izmaksāta obligāciju vai vērtspapīru īpašniekiem par attiecīgo finanšu gadu, ir vismaz 2,4 miljoni euro, nodokli aprēķina pēc tabulas, kas ietver 3 % no samaksātajiem procentiem, 1,8 % no dividendēm, tantjēmām un peļņas līdz izdalītajai kopsummai 1,2 miljonu euro apmērā un 0,1 % apmērā no dividendēm, tantjēmām un peļņas, kas pārsniedz šo slieksni. Ja kopējā procentu summa, kas izmaksāta obligāciju vai vērtspapīru īpašniekiem par attiecīgo finanšu gadu ir lielāka par 2,4 miljoniem euro, nodokli aprēķina pēc citas tabulas, kas ietver 3 % no samaksātajiem procentiem, 3 % no dividendēm, tantjēmām un peļņas līdz kopsummai, kas vienāda ar starpību starp 2,4 miljoniem euro un samaksāto procentu kopsummu, 1,8 % no dividenžu daļas, kas pārsniedz noteikto slieksni, līdz izdalītajai kopsummai 1,2 miljonu euro apmērā, un 0,1 % no dividenžu, tantjēmu un peļņas atlikušās summas, kas pārsniedz šo slieksni. Tātad uz Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām neattiecas parastie noteikumi par nepietiekamu kapitāla ieguldīšanu, ko piemēro saistībā ar abonēšanas nodokli, un tantjēmām un peļņai nepiemēro nekādus nodokļu atvilkumus no pirmavota.

| (32) | Darbības, kas atļautas Milliardaire kontrolakciju sabiedrībai, ir:






  a) | finanšu palīdzības sniegšana ikvienai sabiedrībai, kuru tā tieši vai netieši reāli kontrolē; |
| --- | --- | --- |

(32)

Darbības, kas atļautas Milliardaire kontrolakciju sabiedrībai, ir:

a)

finanšu palīdzības sniegšana ikvienai sabiedrībai, kuru tā tieši vai netieši reāli kontrolē;

| b) | finanšu palīdzības sniegšana ikvienai sabiedrībai, kurā tām sabiedrībām, ko tā kontrolē, pieder kapitāla daļas vismaz 25 % apmērā un ar kuru tiek uzturētas pastāvīgas ekonomiskās attiecības; |
| --- | --- |

b)

finanšu palīdzības sniegšana ikvienai sabiedrībai, kurā tām sabiedrībām, ko tā kontrolē, pieder kapitāla daļas vismaz 25 % apmērā un ar kuru tiek uzturētas pastāvīgas ekonomiskās attiecības;

| c) | finanšu palīdzības sniegšana filiālēm, ko reāli kontrolē sabiedrības, kurās tai pieder kapitāla daļas 25 % apmērā. |
| --- | --- |

c)

finanšu palīdzības sniegšana filiālēm, ko reāli kontrolē sabiedrības, kurās tai pieder kapitāla daļas 25 % apmērā.

| (33) | Aprakstīto atbrīvošanu no nodokļiem ar zināmiem nosacījumiem attiecināja uz “finanšu kontrolakciju sabiedrībām”, kas veido 1929. gada kontrolakciju sabiedrību apakšgrupu. Tās nodarbojas ar sabiedrību grupas filiāļu vai tamlīdzīgu sabiedrību darbības finansēšanu. Šajā nozīmē sabiedrību uzskata par kādas grupas sastāvdaļu, ja tā izmanto kopīgu nosaukumu, kas simbolizē savstarpēju atkarību, vai ja vienas grupas sabiedrībām pieder ievērojama daļa (vismaz 25 %) no akciju kapitāla, un starp tām tiek uzturētas pastāvīgas ekonomiskās attiecības. |
| --- | --- |

(33)

Aprakstīto atbrīvošanu no nodokļiem ar zināmiem nosacījumiem attiecināja uz “finanšu kontrolakciju sabiedrībām”, kas veido 1929. gada kontrolakciju sabiedrību apakšgrupu. Tās nodarbojas ar sabiedrību grupas filiāļu vai tamlīdzīgu sabiedrību darbības finansēšanu. Šajā nozīmē sabiedrību uzskata par kādas grupas sastāvdaļu, ja tā izmanto kopīgu nosaukumu, kas simbolizē savstarpēju atkarību, vai ja vienas grupas sabiedrībām pieder ievērojama daļa (vismaz 25 %) no akciju kapitāla, un starp tām tiek uzturētas pastāvīgas ekonomiskās attiecības.

| (34) | Tāpat kā Milliardare kontrolakciju sabiedrības, finanšu kontrolakciju sabiedrība var veikt daudzveidīgāku darbību nekā 1929. gada kontrolakciju sabiedrība saistībā ar finansēšanu grupas iekšienē. Kamēr 1929. gada kontrolakciju sabiedrības var finansēt tikai sabiedrības, kurās tām pieder tiešas kapitāla daļas, finanšu kontrolakciju sabiedrības var piešķirt aizdevumus jebkurai sabiedrībai, kas ir grupas locekles. Darbības, kas atļautas finanšu kontrolakciju sabiedrībai, ir:






  a) | citu grupas locekļu finansēšana, piešķirot aizdevumus sabiedrībām, kurās tām nepieder tiešās kapitāla daļas, kā arī sabiedrībām, kurās tām pieder šādas kapitāla daļas; |
| --- | --- | --- |

(34)

Tāpat kā Milliardare kontrolakciju sabiedrības, finanšu kontrolakciju sabiedrība var veikt daudzveidīgāku darbību nekā 1929. gada kontrolakciju sabiedrība saistībā ar finansēšanu grupas iekšienē. Kamēr 1929. gada kontrolakciju sabiedrības var finansēt tikai sabiedrības, kurās tām pieder tiešas kapitāla daļas, finanšu kontrolakciju sabiedrības var piešķirt aizdevumus jebkurai sabiedrībai, kas ir grupas locekles. Darbības, kas atļautas finanšu kontrolakciju sabiedrībai, ir:

a)

citu grupas locekļu finansēšana, piešķirot aizdevumus sabiedrībām, kurās tām nepieder tiešās kapitāla daļas, kā arī sabiedrībām, kurās tām pieder šādas kapitāla daļas;

| b) | obligāciju izdošana, kuru peļņa tiek izmantota, lai finansētu jebkuras citas grupas locekles darbību; |
| --- | --- |

b)

obligāciju izdošana, kuru peļņa tiek izmantota, lai finansētu jebkuras citas grupas locekles darbību;

| c) | rēķinu diskontēšana kā faktoringa sabiedrībai grupas ietvaros; |
| --- | --- |

c)

rēķinu diskontēšana kā faktoringa sabiedrībai grupas ietvaros;

| d) | depozītu pieņemšana skaidrā naudā no grupā ietilpstošajām sabiedrībām, lai izsniegtu avansus citām sabiedrībām. |
| --- | --- |

d)

depozītu pieņemšana skaidrā naudā no grupā ietilpstošajām sabiedrībām, lai izsniegtu avansus citām sabiedrībām.

| (35) | 2003. gada 6. novembrī Luksemburgas valdība iesniedza parlamentam likumprojektu Nr. 5231, kas grozīja 1929. gada 31. jūlija likumu par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu. Savā 2003. gada 19. aprīļa sesijā Luksemburgas parlaments apstiprināja minēto likumprojektu ar dažiem grozījumiem. Jauno likumu izsludināja 2005. gada 21. jūnijā un 2005. gada 22. jūnijā publicēja Luksemburgas Lielhercogistes Oficiālajā Vēstnesī. 2005. gada 21. jūnija likums stājās spēkā 2005. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(35)

2003. gada 6. novembrī Luksemburgas valdība iesniedza parlamentam likumprojektu Nr. 5231, kas grozīja 1929. gada 31. jūlija likumu par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu. Savā 2003. gada 19. aprīļa sesijā Luksemburgas parlaments apstiprināja minēto likumprojektu ar dažiem grozījumiem. Jauno likumu izsludināja 2005. gada 21. jūnijā un 2005. gada 22. jūnijā publicēja Luksemburgas Lielhercogistes Oficiālajā Vēstnesī. 2005. gada 21. jūnija likums stājās spēkā 2005. gada 1. jūlijā.

| (36) | Saskaņā ar šo likumu kontrolakciju sabiedrības, saņemot vismaz 5 % no kopējiem dividenžu ienākumiem finanšu gada laikā no izplatītājsabiedrībām, kas neatrodas Luksemburgā un kam nav jāmaksā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli salīdzināms ienākuma nodoklis, zaudē 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statusu un kļūst par sabiedrībām, uz kurām attiecas parastā nodokļu sistēma. Parlamenta dokumentos, kas bija pievienoti likumprojektam, tika paskaidrots, ka lai ienākuma nodoklis tiktu uzskatīts par salīdzināmu ar Luksemburgas ienākuma nodokli, tā likmei jābūt vismaz 11 % (t.i., 50 % no Luksemburgas nodokļa, kas jāmaksā sabiedrībām), un tā summai ir jābūt līdzīgai summai, ko iekasē Luksemburgā. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar šo likumu kontrolakciju sabiedrības, saņemot vismaz 5 % no kopējiem dividenžu ienākumiem finanšu gada laikā no izplatītājsabiedrībām, kas neatrodas Luksemburgā un kam nav jāmaksā ar Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli salīdzināms ienākuma nodoklis, zaudē 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statusu un kļūst par sabiedrībām, uz kurām attiecas parastā nodokļu sistēma. Parlamenta dokumentos, kas bija pievienoti likumprojektam, tika paskaidrots, ka lai ienākuma nodoklis tiktu uzskatīts par salīdzināmu ar Luksemburgas ienākuma nodokli, tā likmei jābūt vismaz 11 % (t.i., 50 % no Luksemburgas nodokļa, kas jāmaksā sabiedrībām), un tā summai ir jābūt līdzīgai summai, ko iekasē Luksemburgā.

| (37) | No šim likumam pievienotajiem komentāriem izriet, ka šie grozījumi ir pieņemti, lai saskaņotu 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu ar rekomendācijām, kuras Luksemburgas iestādēm 2003. gada 3. jūnijā iesniedza Padome Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem novērtēšanas ietvaros. Šajā sakarā jaunais likums ieviesa arī pārejas periodu, kad tiek saglabātas pastāvošās priekšrocības sabiedrībām, kurām ir 1929. gada kontrolakciju sabiedrības vai Milliardaire kontrolakciju sabiedrības statuss, no likuma spēkā stāšanās brīža līdz 2011. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(37)

No šim likumam pievienotajiem komentāriem izriet, ka šie grozījumi ir pieņemti, lai saskaņotu 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu ar rekomendācijām, kuras Luksemburgas iestādēm 2003. gada 3. jūnijā iesniedza Padome Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem novērtēšanas ietvaros. Šajā sakarā jaunais likums ieviesa arī pārejas periodu, kad tiek saglabātas pastāvošās priekšrocības sabiedrībām, kurām ir 1929. gada kontrolakciju sabiedrības vai Milliardaire kontrolakciju sabiedrības statuss, no likuma spēkā stāšanās brīža līdz 2011. gada 1. janvārim.

III.   IEMESLI, KAS NOVEDA PIE OFICIĀLAS PĀRBAUDES PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS

| (38) | Komisija savā 2006. gada 9. februāra lēmumā būtībā uzskatīja, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Patiešām, pēc Komisijas domām šī shēma tikai minētajām kontrolakciju sabiedrībām nodrošināja vairākas ekonomiska rakstura priekšrocības, kas izpaudās atbrīvošanā no uzņēmuma nodokļa, nodokļu atvilkumiem no pirmavota, neto vērtības nodokļa un zemes nodokļa. Šīs priekšrocības samazina nodokļu saistības pret Luksemburgas valsts kasi, un no tā labumu gūst kontrolakciju sabiedrības un uzņēmumu grupas, kurām tās pieder. |
| --- | --- |

(38)

Komisija savā 2006. gada 9. februāra lēmumā būtībā uzskatīja, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Patiešām, pēc Komisijas domām šī shēma tikai minētajām kontrolakciju sabiedrībām nodrošināja vairākas ekonomiska rakstura priekšrocības, kas izpaudās atbrīvošanā no uzņēmuma nodokļa, nodokļu atvilkumiem no pirmavota, neto vērtības nodokļa un zemes nodokļa. Šīs priekšrocības samazina nodokļu saistības pret Luksemburgas valsts kasi, un no tā labumu gūst kontrolakciju sabiedrības un uzņēmumu grupas, kurām tās pieder.

| (39) | Pēc Komisijas domām šīs priekšrocības bija saistītas ar valsts resursu izmantošanu, jo Luksemburgas valsts kase zaudēja nodokļu resursus. Sistēma šķita selektīva, ņemot vērā to, ka tā bija pieejama sabiedrībām, kam bija kontrolakciju sabiedrības forma un kas veica vienīgi atsevišķu veidu funkcijas, proti, galvenokārt finanšu, vadības, licencēšanas un kases funkcijas. Bez tam sistēma darbojas tikai grupas ietvaros, tādējādi labuma guvējiem ir jādarbojas kādā grupā, lai no tās varētu gūt labumu. To darot, tā nebūtu pieejama visiem uzņēmumiem, bet tikai tiem, kuri organizējas grupā, izveidojot klusās partnerības sabiedrību Luksemburgā, kas paredzēta vienīgi dažu funkciju, piemēram, finansēšanas, kapitāla daļu pārvaldības, licenču un patentu koordinēšanas un koncesijas veikšanai. |
| --- | --- |

(39)

Pēc Komisijas domām šīs priekšrocības bija saistītas ar valsts resursu izmantošanu, jo Luksemburgas valsts kase zaudēja nodokļu resursus. Sistēma šķita selektīva, ņemot vērā to, ka tā bija pieejama sabiedrībām, kam bija kontrolakciju sabiedrības forma un kas veica vienīgi atsevišķu veidu funkcijas, proti, galvenokārt finanšu, vadības, licencēšanas un kases funkcijas. Bez tam sistēma darbojas tikai grupas ietvaros, tādējādi labuma guvējiem ir jādarbojas kādā grupā, lai no tās varētu gūt labumu. To darot, tā nebūtu pieejama visiem uzņēmumiem, bet tikai tiem, kuri organizējas grupā, izveidojot klusās partnerības sabiedrību Luksemburgā, kas paredzēta vienīgi dažu funkciju, piemēram, finansēšanas, kapitāla daļu pārvaldības, licenču un patentu koordinēšanas un koncesijas veikšanai.

| (40) | Savā lēmumā uzsākt oficiālu pārbaudes procedūru Komisija uzskatīja, ka šī priekšrocība kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā to, ka visas finanšu un vadības funkcijas, ko parasti veic 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, pārsvarā notiek starptautiskajos tirgos, kuros konkurence ir saspringta. Šajā ziņā konkurence šķita izkropļota, 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām esot labvēlīgākos apstākļos salīdzinājumā ar neatkarīgajiem pakalpojumu sniedzējiem un finanšu starpniekiem, proti, jo īpaši – bankām un klasiskiem konsultāciju uzņēmumiem. Ietekmēta tiek arī tirdzniecība sakarā ar priekšrocībām, ko piešķir 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma, kura atbalsta tikai kontrolakciju sabiedrības, kas veic dažas finanšu funkcijas, kurām galvenokārt ir pārrobežu raksturs. |
| --- | --- |

(40)

Savā lēmumā uzsākt oficiālu pārbaudes procedūru Komisija uzskatīja, ka šī priekšrocība kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā to, ka visas finanšu un vadības funkcijas, ko parasti veic 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, pārsvarā notiek starptautiskajos tirgos, kuros konkurence ir saspringta. Šajā ziņā konkurence šķita izkropļota, 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām esot labvēlīgākos apstākļos salīdzinājumā ar neatkarīgajiem pakalpojumu sniedzējiem un finanšu starpniekiem, proti, jo īpaši – bankām un klasiskiem konsultāciju uzņēmumiem. Ietekmēta tiek arī tirdzniecība sakarā ar priekšrocībām, ko piešķir 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma, kura atbalsta tikai kontrolakciju sabiedrības, kas veic dažas finanšu funkcijas, kurām galvenokārt ir pārrobežu raksturs.

| (41) | Nevar piemērot nevienu no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, jo attiecīgais pasākums ir darbības atbalsts, kas nav saistīts ar konkrētu projektu izpildi, un tikai samazina labuma guvēju izdevumus, nepalīdzot sasniegt Kopienas mērķus. |
| --- | --- |

(41)

Nevar piemērot nevienu no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, jo attiecīgais pasākums ir darbības atbalsts, kas nav saistīts ar konkrētu projektu izpildi, un tikai samazina labuma guvēju izdevumus, nepalīdzot sasniegt Kopienas mērķus.

| (42) | Komisija arī secināja, ka runa ir par jau pastāvošu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1.b panta b) punkta i) apakšpunkta nozīmē. Šajā ziņā grozījumi, kas ieviesti ar 2005. gada likumu, kurš groza 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu, šķietami neietekmē minētā atbalsta pašreizējo raksturu, ņemot vērā, ka tie atstāj nemainītas shēmas piešķirtās priekšrocības, uz laiku ierobežojot labuma guvēju skaitu līdz tādiem, kas nesaņem kādas dividendes, kuras ārpus Luksemburgas tiek apliktas ar nodokļiem samazinātā apjomā. |
| --- | --- |

(42)

Komisija arī secināja, ka runa ir par jau pastāvošu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1.b panta b) punkta i) apakšpunkta nozīmē. Šajā ziņā grozījumi, kas ieviesti ar 2005. gada likumu, kurš groza 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu, šķietami neietekmē minētā atbalsta pašreizējo raksturu, ņemot vērā, ka tie atstāj nemainītas shēmas piešķirtās priekšrocības, uz laiku ierobežojot labuma guvēju skaitu līdz tādiem, kas nesaņem kādas dividendes, kuras ārpus Luksemburgas tiek apliktas ar nodokļiem samazinātā apjomā.

| (43) | Oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas ietvaros Komisija aicināja Luksemburgas iestādes sniegt visu noderīgo informāciju, lai būtu iespējams izvērtēt minētās shēmas ietekmi uz tirdzniecību jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā. Tā arī aicināja Luksemburgu un ieinteresētās trešās puses iesniegt apsvērumus par tiesiskās paļāvības iespējamu pastāvēšanu labuma guvēju vidū, lai attaisnotu pārejas pasākumu pieņemšanu, pieņemot, ka pastāv prasība par minētās shēmas atcelšanu. |
| --- | --- |

(43)

Oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas ietvaros Komisija aicināja Luksemburgas iestādes sniegt visu noderīgo informāciju, lai būtu iespējams izvērtēt minētās shēmas ietekmi uz tirdzniecību jo īpaši finanšu pakalpojumu jomā. Tā arī aicināja Luksemburgu un ieinteresētās trešās puses iesniegt apsvērumus par tiesiskās paļāvības iespējamu pastāvēšanu labuma guvēju vidū, lai attaisnotu pārejas pasākumu pieņemšanu, pieņemot, ka pastāv prasība par minētās shēmas atcelšanu.

IV.   LUKSEMBURGAS IESTĀŽU UN TREŠO PUŠU APSVĒRUMI

| (44) | Neviena trešā puse oficiāli neiesniedza apsvērumus pēc Komisijas 2006. gada 9. februāra lēmuma publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (18). Vairāki 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pārstāvji tomēr neformāli kontaktējās ar Komisiju pēc tam, kad tika informēti par juridiskajām sekām attiecībā uz privātpersonām no Komisijas uzsāktās oficiālās pārbaudes procedūras saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu un nodokļu atbrīvojumu likumību, no kā šie pēdējie guva labumu. |
| --- | --- |

(44)

Neviena trešā puse oficiāli neiesniedza apsvērumus pēc Komisijas 2006. gada 9. februāra lēmuma publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (18). Vairāki 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pārstāvji tomēr neformāli kontaktējās ar Komisiju pēc tam, kad tika informēti par juridiskajām sekām attiecībā uz privātpersonām no Komisijas uzsāktās oficiālās pārbaudes procedūras saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu un nodokļu atbrīvojumu likumību, no kā šie pēdējie guva labumu.

| (45) | Luksemburgas iestādes izklāstīja savus apsvērumus savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē. Šajā sakarā Luksemburgas iestādes nepiekrita tam, ka atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē attiecina uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēmu. Luksemburga neiesniedza apsvērumus par minēto nodokļu atbrīvojumu shēmas saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(45)

Luksemburgas iestādes izklāstīja savus apsvērumus savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē. Šajā sakarā Luksemburgas iestādes nepiekrita tam, ka atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē attiecina uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēmu. Luksemburga neiesniedza apsvērumus par minēto nodokļu atbrīvojumu shēmas saderību ar kopējo tirgu.

| (46) | Savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē Luksemburga arī atteicās sniegt visu noderīgo informāciju, lai būtu iespējams novērtēt minēto pasākumu un tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, jo īpaši finanšu pakalpojumu nozarēs, darbībām grupas ietvaros un nemateriālo tiesību pārvaldību. Netika iesniegta nekāda informācija par investīcijām, ko kontrolē 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Šajā gadījumā Luksemburgas iestādes aizbildinājās ar to, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām nevajag pašvaldības akreditāciju un ka tādējādi ir neiespējami izveidot šo kontrolakciju sabiedrību sarakstu. |
| --- | --- |

(46)

Savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē Luksemburga arī atteicās sniegt visu noderīgo informāciju, lai būtu iespējams novērtēt minēto pasākumu un tā ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību, jo īpaši finanšu pakalpojumu nozarēs, darbībām grupas ietvaros un nemateriālo tiesību pārvaldību. Netika iesniegta nekāda informācija par investīcijām, ko kontrolē 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Šajā gadījumā Luksemburgas iestādes aizbildinājās ar to, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām nevajag pašvaldības akreditāciju un ka tādējādi ir neiespējami izveidot šo kontrolakciju sabiedrību sarakstu.

| (47) | Visbeidzot, runājot par iespējamas tiesiskās paļāvības pastāvēšanu no nodokļu atbrīvojumu shēmas labuma guvēju puses, attaisnojot pārejas pasākumu pieņemšanu gadījumā, ja galīgais lēmums būs negatīvs, Luksemburgas iestādes minēja, ka iespējamai 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas atcelšanai būtu tāda ietekme uz Luksemburgas nodokļu sistēmu, ka būtu jāaizsargā to uzņēmumu paļāvība, kuri darbojas šīs shēmas ietvaros. Šie pēdējie patiešām nevarēja sagatavoties tam, ka juridisko statusu pilnībā atceļ “pēkšņi”. |
| --- | --- |

(47)

Visbeidzot, runājot par iespējamas tiesiskās paļāvības pastāvēšanu no nodokļu atbrīvojumu shēmas labuma guvēju puses, attaisnojot pārejas pasākumu pieņemšanu gadījumā, ja galīgais lēmums būs negatīvs, Luksemburgas iestādes minēja, ka iespējamai 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas atcelšanai būtu tāda ietekme uz Luksemburgas nodokļu sistēmu, ka būtu jāaizsargā to uzņēmumu paļāvība, kuri darbojas šīs shēmas ietvaros. Šie pēdējie patiešām nevarēja sagatavoties tam, ka juridisko statusu pilnībā atceļ “pēkšņi”.

| (48) | Būtībā savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē Luksemburgas iestādes iebilst pret minētā nodokļu shēmas uzskatīšanu par atbalstu. |
| --- | --- |

(48)

Būtībā savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē Luksemburgas iestādes iebilst pret minētā nodokļu shēmas uzskatīšanu par atbalstu.

| (49) | Pirmkārt, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nepiešķir priekšrocības salīdzinājumā ar parastajā tiesību sistēmā paredzēto nodokļu piemērošanu kontrolakciju sabiedrībām. Tās mērķis ir vienīgi izvairīties no nodokļu izdevumu, kas saistīti ar peļņu, kuru sadalījuši viena īpašnieka uzņēmumi, palielināšanas. Bez minētā nodokļu atbrīvojumu shēmas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības patiesībā būtu sodītas nodokļu ziņā, jo viena īpašnieka uzņēmuma peļņa pirmo reizi tiktu aplikta ar nodokļiem kā tā peļņa, otro reizi pie tās sadalīšanas kā kontrolakciju sabiedrības ienākumi no līdzdalības un visbeidzot – vēlākas sadales gadījumā – kā kontrolakciju sabiedrības akcionāra dividendes. |
| --- | --- |

(49)

Pirmkārt, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nepiešķir priekšrocības salīdzinājumā ar parastajā tiesību sistēmā paredzēto nodokļu piemērošanu kontrolakciju sabiedrībām. Tās mērķis ir vienīgi izvairīties no nodokļu izdevumu, kas saistīti ar peļņu, kuru sadalījuši viena īpašnieka uzņēmumi, palielināšanas. Bez minētā nodokļu atbrīvojumu shēmas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības patiesībā būtu sodītas nodokļu ziņā, jo viena īpašnieka uzņēmuma peļņa pirmo reizi tiktu aplikta ar nodokļiem kā tā peļņa, otro reizi pie tās sadalīšanas kā kontrolakciju sabiedrības ienākumi no līdzdalības un visbeidzot – vēlākas sadales gadījumā – kā kontrolakciju sabiedrības akcionāra dividendes.

| (50) | Otrkārt, pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav selektīva un attiecīgi neizkropļo konkurenci, un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Visi uzņēmumi, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, proti, ja runa ir par piedalīšanos tiesību iegādē, vadību, finansēšanu un to kapitāla daļu, kas tiem pieder to kontrolētās sabiedrībās, izmantošanu, patiešām var gūt labumu no minētās shēmas. |
| --- | --- |

(50)

Otrkārt, pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav selektīva un attiecīgi neizkropļo konkurenci, un neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Visi uzņēmumi, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, proti, ja runa ir par piedalīšanos tiesību iegādē, vadību, finansēšanu un to kapitāla daļu, kas tiem pieder to kontrolētās sabiedrībās, izmantošanu, patiešām var gūt labumu no minētās shēmas.

| (51) | Visbeidzot, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav pasākums, kas traucē konkurenci un tirdzniecību Kopienas iekšienē, ņemot vērā to, ka kontrolakciju sabiedrības, kas no tā gūst labumu, ir tikai tās, kas gūst pasīvos ienākumus, un neatrodas situācijā, kas salīdzināma ar citu uzņēmumu situāciju, kuri darbojas neatkarīgi. Jebkurā gadījumā Komisijai nevajadzētu norādīt, ka minētā shēma nostiprina 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pozīcijas salīdzinājumā ar citu veidu kontrolakciju sabiedrību pozīcijām. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav pasākums, kas traucē konkurenci un tirdzniecību Kopienas iekšienē, ņemot vērā to, ka kontrolakciju sabiedrības, kas no tā gūst labumu, ir tikai tās, kas gūst pasīvos ienākumus, un neatrodas situācijā, kas salīdzināma ar citu uzņēmumu situāciju, kuri darbojas neatkarīgi. Jebkurā gadījumā Komisijai nevajadzētu norādīt, ka minētā shēma nostiprina 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pozīcijas salīdzinājumā ar citu veidu kontrolakciju sabiedrību pozīcijām.

V.   REŽĪMA NOVĒRTĒŠANA

| (52) | Atbilstīgi Līguma 87. panta 1. punktam “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(52)

Atbilstīgi Līguma 87. panta 1. punktam “ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (53) | Komisija uzmanīgi izpētīja 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu, ņemot vērā Luksemburgas iestāžu iesniegtos apsvērumus. Daudzie minētie iebildumi neļāva Komisijai grozīt savu iepriekšējo vērtējumu, kurā tā uzskatīja, ka šīs shēmas ietvaros sabiedrībām piešķirtie nodokļu atbrīvojumi ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzmanīgi izpētīja 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu, ņemot vērā Luksemburgas iestāžu iesniegtos apsvērumus. Daudzie minētie iebildumi neļāva Komisijai grozīt savu iepriekšējo vērtējumu, kurā tā uzskatīja, ka šīs shēmas ietvaros sabiedrībām piešķirtie nodokļu atbrīvojumi ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (54) | Jāatgādina, ka ar valsts atbalsta nacionālā pasākuma definīciju jau iepriekš tiek pieņemts, ka ir izpildīti šādi kopīgi nosacījumi, proti: 1) dotais pasākums piešķir atbrīvojumu, 2) šo atbrīvojumu finansē no valsts resursiem, 3) šis atbrīvojums ir selektīvs un 4) konkrētais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (19). |
| --- | --- |

(54)

Jāatgādina, ka ar valsts atbalsta nacionālā pasākuma definīciju jau iepriekš tiek pieņemts, ka ir izpildīti šādi kopīgi nosacījumi, proti: 1) dotais pasākums piešķir atbrīvojumu, 2) šo atbrīvojumu finansē no valsts resursiem, 3) šis atbrīvojums ir selektīvs un 4) konkrētais pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (19).

| (55) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka 1929. gada likums piešķir nodokļu atbrīvojumus, kas neaprobežojas ar dubultas nodokļu aplikšanas novēršanu par ieņēmumiem, ko guvušas citas kontrolakciju sabiedrības Luksemburgā, proti, tās, kuras principā tiek apliktas ar nodokļiem, bet kuras saņem atbrīvojumus atkarībā no Luksemburgā vai ārvalstīs jau iekasētiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(55)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka 1929. gada likums piešķir nodokļu atbrīvojumus, kas neaprobežojas ar dubultas nodokļu aplikšanas novēršanu par ieņēmumiem, ko guvušas citas kontrolakciju sabiedrības Luksemburgā, proti, tās, kuras principā tiek apliktas ar nodokļiem, bet kuras saņem atbrīvojumus atkarībā no Luksemburgā vai ārvalstīs jau iekasētiem nodokļiem.

| (56) | Komisija šajā sakarā uzskata, ka shēma piešķir vairākus nodokļu atbrīvojumus, kuri neatbilst parastajām tiesībām, un ka šie atbrīvojumi atbalsta uzņēmumus, kuri veic noteiktu darbību skaitu Luksemburgā, tās attiecas galvenokārt uz finanšu sfēru. Rezultātā shēmai ir selektīvs raksturs. Ņemot vērā Luksemburgas minēto iebildumu nozīmīgumu, Komisija uzskata par īsto brīdi izklāstīt precīzus iemeslus, kas ļautu uzskatīt, ka minētā iepriekš raksturotā shēma apmierina konstatējošajā daļā (53) minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

(56)

Komisija šajā sakarā uzskata, ka shēma piešķir vairākus nodokļu atbrīvojumus, kuri neatbilst parastajām tiesībām, un ka šie atbrīvojumi atbalsta uzņēmumus, kuri veic noteiktu darbību skaitu Luksemburgā, tās attiecas galvenokārt uz finanšu sfēru. Rezultātā shēmai ir selektīvs raksturs. Ņemot vērā Luksemburgas minēto iebildumu nozīmīgumu, Komisija uzskata par īsto brīdi izklāstīt precīzus iemeslus, kas ļautu uzskatīt, ka minētā iepriekš raksturotā shēma apmierina konstatējošajā daļā (53) minētos nosacījumus.

| (57) | Luksemburga savos 2006. gada 13. aprīļa komentāros uzskatīja, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir nodokļu sistēma, kas piemērojama sabiedrībām, kuras saņem tikai pasīvos ienākumus, ko jau apliek ar nodokļiem to ieguves brīdī, neatkarīgi no to lieluma, no to nozares un no to tiesiskās formas. Luksemburga arī apgalvoja, ka shēmu attaisno kopējie ietaupījumi no Luksemburgas nodokļu sistēmas, kā mērķis ir izvairīties no dubultas aplikšanas ar nodokļiem tāpēc, ka pilnībā ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām ir piekļuve citiem salīdzināmiem veidiem, kā novērst dubultu aplikšanu ar nodokļiem. It īpaši Luksemburgai shēma neradītu atbrīvojumus divu galveno iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(57)

Luksemburga savos 2006. gada 13. aprīļa komentāros uzskatīja, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir nodokļu sistēma, kas piemērojama sabiedrībām, kuras saņem tikai pasīvos ienākumus, ko jau apliek ar nodokļiem to ieguves brīdī, neatkarīgi no to lieluma, no to nozares un no to tiesiskās formas. Luksemburga arī apgalvoja, ka shēmu attaisno kopējie ietaupījumi no Luksemburgas nodokļu sistēmas, kā mērķis ir izvairīties no dubultas aplikšanas ar nodokļiem tāpēc, ka pilnībā ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām ir piekļuve citiem salīdzināmiem veidiem, kā novērst dubultu aplikšanu ar nodokļiem. It īpaši Luksemburgai shēma neradītu atbrīvojumus divu galveno iemeslu dēļ.

| (58) | Pirmkārt, Luksemburgas sabiedrību nodokļu shēma paredzētu vairākas iespējas, kas bez diskriminācijas alternatīvi piemērojamas salīdzināmās un uzņēmumu grupām pieņemamās situācijās. Šāda sistēma tāda, kādu to atzina Tiesa spriedumā Banks lietā (20), tādējādi nevarētu ietvert atbrīvojumus Līguma 87. panta 1. panta nozīmē. Šajā spriedumā Tiesa patiešām būtu varējusi uzskatīt, ka tas nav atbalsts, jo uzņēmumu grupām bez diskriminācijas ir pieejamas dažādas nodokļu aprēķināšanas formulas, kas attiecas uz iespējamiem atbrīvojumiem par uzņēmumu efektīvi izdarītajām izvēlēm. |
| --- | --- |

(58)

Pirmkārt, Luksemburgas sabiedrību nodokļu shēma paredzētu vairākas iespējas, kas bez diskriminācijas alternatīvi piemērojamas salīdzināmās un uzņēmumu grupām pieņemamās situācijās. Šāda sistēma tāda, kādu to atzina Tiesa spriedumā Banks lietā (20), tādējādi nevarētu ietvert atbrīvojumus Līguma 87. panta 1. panta nozīmē. Šajā spriedumā Tiesa patiešām būtu varējusi uzskatīt, ka tas nav atbalsts, jo uzņēmumu grupām bez diskriminācijas ir pieejamas dažādas nodokļu aprēķināšanas formulas, kas attiecas uz iespējamiem atbrīvojumiem par uzņēmumu efektīvi izdarītajām izvēlēm.

| (59) | Otrkārt, pēc Luksemburgas iestāžu domām ir jānotiek 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu sloga izvērtēšanai, ņemot vērā gan shēmas labvēlīgos, gan nelabvēlīgos faktorus. Taču Komisija acīmredzot nebūtu to atbalstījusi. Šajā sakarā Luksemburgas iestādes aizbildinās ar to, ka savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē tās minēja trīs 1929. gada kontrolakciju sabiedrību piemērus, kurām būtu neizdevīga minētā shēmas piemērošana salīdzinājumā ar kontrolakciju sabiedrībām, kuras apliekamas ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(59)

Otrkārt, pēc Luksemburgas iestāžu domām ir jānotiek 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu sloga izvērtēšanai, ņemot vērā gan shēmas labvēlīgos, gan nelabvēlīgos faktorus. Taču Komisija acīmredzot nebūtu to atbalstījusi. Šajā sakarā Luksemburgas iestādes aizbildinās ar to, ka savā 2006. gada 13. aprīļa vēstulē tās minēja trīs 1929. gada kontrolakciju sabiedrību piemērus, kurām būtu neizdevīga minētā shēmas piemērošana salīdzinājumā ar kontrolakciju sabiedrībām, kuras apliekamas ar nodokļiem.

| (60) | Komisija nevar piekrist Luksemburgas iestāžu secinājumiem. Patiešām, pretēji to apgalvotajam, minēto shēmu raksturo atbrīvojumi no vairākiem nodokļiem, proti, ienākuma nodokļa, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa un neto vērtības nodokļa. Šie atbrīvojumi ir izņēmumi no noteikumiem par attiecīgo sabiedrību aplikšanu ar nodokļiem. Turklāt šo izņēmumu mērķis nav vienkārši izvairīties no ienākumu daudzkārtējas aplikšanas ar nodokļiem, bet atbrīvot no dažu nodokļu maksāšanas dažas 1929. gada 31. jūlija likumā minētās un no nodokļiem atbrīvoto kontrolakciju sabiedrību īstenotās ekonomiska rakstura darbības. |
| --- | --- |

(60)

Komisija nevar piekrist Luksemburgas iestāžu secinājumiem. Patiešām, pretēji to apgalvotajam, minēto shēmu raksturo atbrīvojumi no vairākiem nodokļiem, proti, ienākuma nodokļa, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa un neto vērtības nodokļa. Šie atbrīvojumi ir izņēmumi no noteikumiem par attiecīgo sabiedrību aplikšanu ar nodokļiem. Turklāt šo izņēmumu mērķis nav vienkārši izvairīties no ienākumu daudzkārtējas aplikšanas ar nodokļiem, bet atbrīvot no dažu nodokļu maksāšanas dažas 1929. gada 31. jūlija likumā minētās un no nodokļiem atbrīvoto kontrolakciju sabiedrību īstenotās ekonomiska rakstura darbības.

| (61) | Ja ir taisnība, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēma neattiecas uz to nodokļu kopumu, kurus Luksemburgas sabiedrībām principā ir jāmaksā (21), tomēr paliek fakts, ka šī procedūra attiecas uz konstatētajiem nodokļu atbrīvojumiem un skar vairākus atsevišķus nodokļus, no kuriem ir piešķirts atbrīvojums (22). Runājot par tiešajiem nodokļiem, proti, par ienākuma nodokli, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokli un neto vērtības nodokli (īpašuma nodokli), 1929. gada kontrolakciju sabiedrības no tiem ir pilnībā atbrīvotas. |
| --- | --- |

(61)

Ja ir taisnība, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēma neattiecas uz to nodokļu kopumu, kurus Luksemburgas sabiedrībām principā ir jāmaksā (21), tomēr paliek fakts, ka šī procedūra attiecas uz konstatētajiem nodokļu atbrīvojumiem un skar vairākus atsevišķus nodokļus, no kuriem ir piešķirts atbrīvojums (22). Runājot par tiešajiem nodokļiem, proti, par ienākuma nodokli, pašvaldības uzņēmējdarbības nodokli un neto vērtības nodokli (īpašuma nodokli), 1929. gada kontrolakciju sabiedrības no tiem ir pilnībā atbrīvotas.

| (62) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija pretēji tam, ko tā apgalvoja savā 2006. gada 9. februāra lēmumā, pieļauj, ka zemes nodoklis 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām ir jāmaksā saskaņā ar 1936. gada 1. decembra likumu un ka minētās kontrolakciju sabiedrības no tā nav atbrīvotas. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija pretēji tam, ko tā apgalvoja savā 2006. gada 9. februāra lēmumā, pieļauj, ka zemes nodoklis 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām ir jāmaksā saskaņā ar 1936. gada 1. decembra likumu un ka minētās kontrolakciju sabiedrības no tā nav atbrīvotas.

| (63) | Attiecībā uz atbrīvošanu no ienākuma nodokļa un pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa, atbrīvojuma līmenis, kas piešķirts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecībā uz ienākumiem no kapitāla daļām (dividendēm un peļņas) ir daudz lielāks nekā kapitāla daļu atbrīvojums no nodokļiem, kas piešķirts attiecībā uz dividendēm un peļņu, ko ieguvušas no nodokļiem neatbrīvotās kontrolakciju sabiedrības, lai izvairītos no to dubultas aplikšanas ar nodokļiem. Proti, 1929. gada kontrolakciju sabiedrības no tā ir atbrīvotas neatkarīgi no tā, vai ir zināms, ka tās atbilst nosacījumiem, kas ļauj gūt labumu no parastā nodokļu atbrīvojumu shēmas, kuras mērķis ir izvairīties no dubultas aplikšanas ar nodokli (23). Tātad tās pretēji ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām administratīvā kārtā gūst labumu no šiem nodokļu atbrīvojumiem. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka minētie nodokļu atbrīvojumi nodrošina 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām priekšrocības, samazinot izdevumus, kas parasti apgrūtina to budžetu (24). |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz atbrīvošanu no ienākuma nodokļa un pašvaldības uzņēmējdarbības nodokļa, atbrīvojuma līmenis, kas piešķirts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecībā uz ienākumiem no kapitāla daļām (dividendēm un peļņas) ir daudz lielāks nekā kapitāla daļu atbrīvojums no nodokļiem, kas piešķirts attiecībā uz dividendēm un peļņu, ko ieguvušas no nodokļiem neatbrīvotās kontrolakciju sabiedrības, lai izvairītos no to dubultas aplikšanas ar nodokļiem. Proti, 1929. gada kontrolakciju sabiedrības no tā ir atbrīvotas neatkarīgi no tā, vai ir zināms, ka tās atbilst nosacījumiem, kas ļauj gūt labumu no parastā nodokļu atbrīvojumu shēmas, kuras mērķis ir izvairīties no dubultas aplikšanas ar nodokli (23). Tātad tās pretēji ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām administratīvā kārtā gūst labumu no šiem nodokļu atbrīvojumiem. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka minētie nodokļu atbrīvojumi nodrošina 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām priekšrocības, samazinot izdevumus, kas parasti apgrūtina to budžetu (24).

| (64) | Vēl attiecībā uz ienākumu nodokli un pašvaldības uzņēmējdarbības nodokli Komisija vēlas piebilst, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību saņemtie procenti un honorāri no šiem nodokļiem ir pilnībā atbrīvoti pretēji citu Luksemburgas kontrolakciju sabiedrību parasto tiesību aplikšanai ar nodokļiem. Taču šie nodokļu atbrīvojumi nevarētu būt attaisnojami ar vēlmi novērst šo ienākumu dubultu aplikšanu ar nodokļiem, jo īpaši tādā mērā, cik attiecīgos izdevumus iepriekš atvelk tie, kuriem tie ir jāsedz. Tādējādi nodokļu atbrīvojumi par šiem ienākumiem, kā paredz 1929. gada 31. jūlija likums, ir pretlikumīgi un neatbilst principam, saskaņā ar kuru par procentu un honorāru maksājumiem vismaz vienu reizi ir jāmaksā ienākuma nodoklis. Ņemot vērā šo nodokļu atbrīvojumu izņēmuma raksturu, Komisija gala rezultātā uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības arī šajā gadījumā gūst labumu no izmaksu samazināšanas, kas parasti apgrūtina to budžetu. |
| --- | --- |

(64)

Vēl attiecībā uz ienākumu nodokli un pašvaldības uzņēmējdarbības nodokli Komisija vēlas piebilst, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību saņemtie procenti un honorāri no šiem nodokļiem ir pilnībā atbrīvoti pretēji citu Luksemburgas kontrolakciju sabiedrību parasto tiesību aplikšanai ar nodokļiem. Taču šie nodokļu atbrīvojumi nevarētu būt attaisnojami ar vēlmi novērst šo ienākumu dubultu aplikšanu ar nodokļiem, jo īpaši tādā mērā, cik attiecīgos izdevumus iepriekš atvelk tie, kuriem tie ir jāsedz. Tādējādi nodokļu atbrīvojumi par šiem ienākumiem, kā paredz 1929. gada 31. jūlija likums, ir pretlikumīgi un neatbilst principam, saskaņā ar kuru par procentu un honorāru maksājumiem vismaz vienu reizi ir jāmaksā ienākuma nodoklis. Ņemot vērā šo nodokļu atbrīvojumu izņēmuma raksturu, Komisija gala rezultātā uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības arī šajā gadījumā gūst labumu no izmaksu samazināšanas, kas parasti apgrūtina to budžetu.

| (65) | Attiecībā uz iepriekšējiem nodokļu aprēķiniem par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību izmaksātajiem ienākumiem, dividendēm un honorāriem, Komisija konstatē, ka uz minētajām kontrolakciju sabiedrībām Luksemburgā neattiecas nodokļu atvilkšana no pirmavota, ko parasti piemēro maksājumiem tiem saņēmējiem, kuri nedzīvo Luksemburgā, tai skaitā – attiecībā uz Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām – nodokļu atvilkšana, ko piemēro tantjēmām. Rezultātā Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības gūst labumu arī no izmaksu samazināšanas, kas parasti apgrūtina to budžetu. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz iepriekšējiem nodokļu aprēķiniem par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību izmaksātajiem ienākumiem, dividendēm un honorāriem, Komisija konstatē, ka uz minētajām kontrolakciju sabiedrībām Luksemburgā neattiecas nodokļu atvilkšana no pirmavota, ko parasti piemēro maksājumiem tiem saņēmējiem, kuri nedzīvo Luksemburgā, tai skaitā – attiecībā uz Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām – nodokļu atvilkšana, ko piemēro tantjēmām. Rezultātā Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības gūst labumu arī no izmaksu samazināšanas, kas parasti apgrūtina to budžetu.

| (66) | Pat tad, ja pieņemtu, ka šis atbrīvojums no nodokļu atvilkšanas no pirmavota tieši atbalsta honorāru saņēmējus un tikai netieši 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, Komisija uzskata, ka tā ietekme nav mazāka, jo galarezultātā pēdējām samazinās izmaksas, ko parasti uzņemas segt izplatītājsabiedrības, kuras ar nodokļiem apliek Luksemburgā. Šo vērtējumu apstiprina fakts, ka tad, kad tiek izmantota iepriekšēja aprēķināšana, nodokļu atvilkumi no pirmavota ir lielāki, ja izplatītājs ir apņēmies tos segt un ja pēdējais tādā gadījumā nav juridiski spiests ietekmēt ienākumu saņēmēja aplikšanu ar nodokļiem. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības bauda netiešas priekšrocības no vieglākas pieejas riska/aizņēmuma kapitālam, kas saistītas ar lielāku ienesīgumu, kurš izriet no šiem nodokļu atbrīvojumiem, no kā labumu gūst investori. |
| --- | --- |

(66)

Pat tad, ja pieņemtu, ka šis atbrīvojums no nodokļu atvilkšanas no pirmavota tieši atbalsta honorāru saņēmējus un tikai netieši 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, Komisija uzskata, ka tā ietekme nav mazāka, jo galarezultātā pēdējām samazinās izmaksas, ko parasti uzņemas segt izplatītājsabiedrības, kuras ar nodokļiem apliek Luksemburgā. Šo vērtējumu apstiprina fakts, ka tad, kad tiek izmantota iepriekšēja aprēķināšana, nodokļu atvilkumi no pirmavota ir lielāki, ja izplatītājs ir apņēmies tos segt un ja pēdējais tādā gadījumā nav juridiski spiests ietekmēt ienākumu saņēmēja aplikšanu ar nodokļiem. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības bauda netiešas priekšrocības no vieglākas pieejas riska/aizņēmuma kapitālam, kas saistītas ar lielāku ienesīgumu, kurš izriet no šiem nodokļu atbrīvojumiem, no kā labumu gūst investori.

| (67) | Visbeidzot, 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām nav jāmaksā neto vērtības nodoklis, ko piemēro ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām Luksemburgā. Pieņemot pat, ka šim nodokļu atbrīvojumam ir ierobežota ietekme uz ekonomiku, tā nepaliek mazāka, samazinot 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām izmaksas, ko sabiedrības Luksemburgā parasti sedz. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām nav jāmaksā neto vērtības nodoklis, ko piemēro ar nodokļiem apliekamām sabiedrībām Luksemburgā. Pieņemot pat, ka šim nodokļu atbrīvojumam ir ierobežota ietekme uz ekonomiku, tā nepaliek mazāka, samazinot 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām izmaksas, ko sabiedrības Luksemburgā parasti sedz.

| (68) | Pēc Komisijas domām no visa iepriekš minētā izriet, ka minētās priekšrocības ir izņēmuma rakstura pasākumi, kas paredzēti, lai atbalstītu dažus uzņēmumus attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri, runājot par mērķi, pēc kā tiecas minētā shēma, proti, vairākkārtējas aplikšanas ar nodokli novēršana, atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā. Komisija uzskata, ka šajā situācijā Luksemburgas iestāžu atsaukšanās uz spriedumu Banks lietā nav atbilstīga. Patiešām, minētajā lietā starp dažādām iespējamām piemērot noteiktus nodokļus, neviena jau iepriekš nešķiet izdevīgāka. Taču šajā gadījumā ir jāatzīst, ka nodokļu atbrīvojumi principā ir izdevīgāki nekā ienākumu aplikšana ar nodokļiem. Komisija no tā secina, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības gūst konkrētu un nevis eventuālu labumu no izmaksu samazināšanas, kas vienkārši apgrūtina to budžetu. |
| --- | --- |

(68)

Pēc Komisijas domām no visa iepriekš minētā izriet, ka minētās priekšrocības ir izņēmuma rakstura pasākumi, kas paredzēti, lai atbalstītu dažus uzņēmumus attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri, runājot par mērķi, pēc kā tiecas minētā shēma, proti, vairākkārtējas aplikšanas ar nodokli novēršana, atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā. Komisija uzskata, ka šajā situācijā Luksemburgas iestāžu atsaukšanās uz spriedumu Banks lietā nav atbilstīga. Patiešām, minētajā lietā starp dažādām iespējamām piemērot noteiktus nodokļus, neviena jau iepriekš nešķiet izdevīgāka. Taču šajā gadījumā ir jāatzīst, ka nodokļu atbrīvojumi principā ir izdevīgāki nekā ienākumu aplikšana ar nodokļiem. Komisija no tā secina, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības gūst konkrētu un nevis eventuālu labumu no izmaksu samazināšanas, kas vienkārši apgrūtina to budžetu.

| (69) | Luksemburgas iestāžu 2006. gada 13. aprīļa vēstulē minētie trīs piemēri pēc būtības nav tādi, lai apstrīdētu secinājumu, saskaņā ar kuru strīdīgā shēma piešķir vispārējām nodokļu tiesībām neatbilstīgas izņēmuma priekšrocības un ko neattaisno Luksemburgas nodokļu sistēmas raksturs. Patiešām, no vienas puses runa ir par pieņēmumiem, kas nav raksturīgas reālajam 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas pielietojumam. No otras puses, minētie piemēri attiecas tikai uz situācijām, kurās vispārējā tiesību sistēma jau paredz ienākumu pilnīgu atbrīvošanu no nodokļiem. Turklāt Luksemburga neņem vērā situācijas, kurās vispārējās tiesības nepiešķir nodokļu atbrīvojumus pat tad, kad, kā jau iepriekš konstatēts, tikai vienīgi šādās situācijās shēma ļauj labuma guvējiem no minētās shēmas saglabāt īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar vispārējo tiesību sistēmu. |
| --- | --- |

(69)

Luksemburgas iestāžu 2006. gada 13. aprīļa vēstulē minētie trīs piemēri pēc būtības nav tādi, lai apstrīdētu secinājumu, saskaņā ar kuru strīdīgā shēma piešķir vispārējām nodokļu tiesībām neatbilstīgas izņēmuma priekšrocības un ko neattaisno Luksemburgas nodokļu sistēmas raksturs. Patiešām, no vienas puses runa ir par pieņēmumiem, kas nav raksturīgas reālajam 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas pielietojumam. No otras puses, minētie piemēri attiecas tikai uz situācijām, kurās vispārējā tiesību sistēma jau paredz ienākumu pilnīgu atbrīvošanu no nodokļiem. Turklāt Luksemburga neņem vērā situācijas, kurās vispārējās tiesības nepiešķir nodokļu atbrīvojumus pat tad, kad, kā jau iepriekš konstatēts, tikai vienīgi šādās situācijās shēma ļauj labuma guvējiem no minētās shēmas saglabāt īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar vispārējo tiesību sistēmu.

| (70) | Komisija tādējādi uzskata, ka šajā gadījumā nav jāņem vērā piemērojamo tiešo un netiešo nodokļu kopums, lai noteiktu, vai pastāv 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām piešķirti nodokļu atbrīvojumi, jo šo atbrīvojumu pastāvēšana jau ir plaši pierādīta. Turklāt Komisija konstatē, ka tādu analīzi būtu neiespējami veikt, ņemot vērā tādu situāciju, kuras būtu jāņem vērā, nenoteikto skaitu. |
| --- | --- |

(70)

Komisija tādējādi uzskata, ka šajā gadījumā nav jāņem vērā piemērojamo tiešo un netiešo nodokļu kopums, lai noteiktu, vai pastāv 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām piešķirti nodokļu atbrīvojumi, jo šo atbrīvojumu pastāvēšana jau ir plaši pierādīta. Turklāt Komisija konstatē, ka tādu analīzi būtu neiespējami veikt, ņemot vērā tādu situāciju, kuras būtu jāņem vērā, nenoteikto skaitu.

| (71) | Rezultātā Komisija uzskata, ka minētā shēma ir atbrīvojums, kas piešķirts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām. |
| --- | --- |

(71)

Rezultātā Komisija uzskata, ka minētā shēma ir atbrīvojums, kas piešķirts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām.

| (72) | Jāatgādina, ka valsts pasākuma specifiska īpatnība, proti, tā selektīvais raksturs, ir viens no elementiem, kas raksturo jēdzienu valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šajā sakarā ir svarīgi pārbaudīt, vai konkrētā nodokļu sistēma piešķir vai nepiešķir īpašus nodokļu atbrīvojumus noteiktu uzņēmumu vai noteiktu darbības nozaru ienākumiem (25). Šajā gadījumā pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav selektīva, jo to varētu izmantot visi uzņēmumi, kas atrodas salīdzināmās situācijās, t.i., kas izņēmuma kārtā nodarbojas ar kontrolēto sabiedrību kapitāla daļu pārvaldīšanu un izmantošanu, un ar ienākumu iekasēšanu no šādām darbībām. |
| --- | --- |

(72)

Jāatgādina, ka valsts pasākuma specifiska īpatnība, proti, tā selektīvais raksturs, ir viens no elementiem, kas raksturo jēdzienu valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Šajā sakarā ir svarīgi pārbaudīt, vai konkrētā nodokļu sistēma piešķir vai nepiešķir īpašus nodokļu atbrīvojumus noteiktu uzņēmumu vai noteiktu darbības nozaru ienākumiem (25). Šajā gadījumā pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav selektīva, jo to varētu izmantot visi uzņēmumi, kas atrodas salīdzināmās situācijās, t.i., kas izņēmuma kārtā nodarbojas ar kontrolēto sabiedrību kapitāla daļu pārvaldīšanu un izmantošanu, un ar ienākumu iekasēšanu no šādām darbībām.

| (73) | Komisija piekrīt Luksemburgas iestāžu viedoklim, saskaņā ar kuru kontrolakciju sabiedrību darbības nodokļu atbrīvojumu selektivitāte noteikti ir jāvērtē salīdzinājumā ar salīdzināmām situācijām (26). Tomēr Komisija uzskata, ka šajā gadījumā, lai salīdzinātu, ir jāņem vērā sabiedrības, kas gūst ienākumus, kuri ir salīdzināmi ar 1929. gada kontrolakciju sabiedrību ienākumiem. Taču Komisija ir pamanījusi, ka Luksemburgas sabiedrību vidū vienīgi 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ir pilnīgi atbrīvotas no nodokļu maksāšanas par visu saņemto ienākumu kopumu, un tas ir neatkarīgi no eventuāli jau iepriekš atbalstīta ienākuma nodokļa no sabiedrību, kurās tām pieder kapitāla daļas, puses. |
| --- | --- |

(73)

Komisija piekrīt Luksemburgas iestāžu viedoklim, saskaņā ar kuru kontrolakciju sabiedrību darbības nodokļu atbrīvojumu selektivitāte noteikti ir jāvērtē salīdzinājumā ar salīdzināmām situācijām (26). Tomēr Komisija uzskata, ka šajā gadījumā, lai salīdzinātu, ir jāņem vērā sabiedrības, kas gūst ienākumus, kuri ir salīdzināmi ar 1929. gada kontrolakciju sabiedrību ienākumiem. Taču Komisija ir pamanījusi, ka Luksemburgas sabiedrību vidū vienīgi 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ir pilnīgi atbrīvotas no nodokļu maksāšanas par visu saņemto ienākumu kopumu, un tas ir neatkarīgi no eventuāli jau iepriekš atbalstīta ienākuma nodokļa no sabiedrību, kurās tām pieder kapitāla daļas, puses.

| (74) | Šajos apstākļos Komisija var tikai secināt, ka šāda nodokļu atbrīvojumu shēma ir selektīva, jo tas atbalsta noteiktus uzņēmumus, kuri veic vienīgi noteiktas darbības, salīdzinājumā ar dažādiem uzņēmumiem un darbībām, kas ir pakļautas riskam tikt apliktām ar nodokli vairākas reizes. |
| --- | --- |

(74)

Šajos apstākļos Komisija var tikai secināt, ka šāda nodokļu atbrīvojumu shēma ir selektīva, jo tas atbalsta noteiktus uzņēmumus, kuri veic vienīgi noteiktas darbības, salīdzinājumā ar dažādiem uzņēmumiem un darbībām, kas ir pakļautas riskam tikt apliktām ar nodokli vairākas reizes.

| (75) | Šo vērtējumu, starp citu, apstiprina arī fakts, ka pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada 31. jūlija likuma mērķis ir aizkavēt pārmērīgu šīs shēmas attiecināšanu uz citām sabiedrībām, kuras nav 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, lai izvairītos no tā, ka šī shēma radītu pārlieku lielus izdevumus valsts budžetam. Komisija šajā sakarā atgādina, ka pamatojumā, kas balstīts uz nodokļu sistēmas raksturu vai radīto ietaupījumu, ir jābūt atsaucei uz īpašā nodokļu pasākuma saistību ar nodokļu sistēmas iekšējo loģiku kopumā (27). Taču tāds nešķiet esam šis gadījums, kad Luksemburga attiecībā uz valsts nodokļu sistēmas raksturu vai radīto ietaupījumu nav pamatojusi izņēmuma shēmu, no kuras labumu gūst tikai 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. |
| --- | --- |

(75)

Šo vērtējumu, starp citu, apstiprina arī fakts, ka pēc Luksemburgas iestāžu domām 1929. gada 31. jūlija likuma mērķis ir aizkavēt pārmērīgu šīs shēmas attiecināšanu uz citām sabiedrībām, kuras nav 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, lai izvairītos no tā, ka šī shēma radītu pārlieku lielus izdevumus valsts budžetam. Komisija šajā sakarā atgādina, ka pamatojumā, kas balstīts uz nodokļu sistēmas raksturu vai radīto ietaupījumu, ir jābūt atsaucei uz īpašā nodokļu pasākuma saistību ar nodokļu sistēmas iekšējo loģiku kopumā (27). Taču tāds nešķiet esam šis gadījums, kad Luksemburga attiecībā uz valsts nodokļu sistēmas raksturu vai radīto ietaupījumu nav pamatojusi izņēmuma shēmu, no kuras labumu gūst tikai 1929. gada kontrolakciju sabiedrības.

| (76) | Turklāt Komisija konstatē, ka uz labuma gūšanu no nodokļu atbrīvojumiem saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu attiecas vairāki nosacījumi, kas galvenokārt saistīti ar to, ka pastāv reģistrācijas sistēma Administrācijas uzraudzībā un ar noteiktu likuma prasību ievērošanu, kas attiecas uz minimālo neto vērtību un strikti definētu noteiktu darbību efektīvu un ekskluzīvu veikšanu. Taču pēc Komisijas domām šo strikto kritēriju esamība nostiprina aplūkotās shēmas selektīvo raksturu. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt Komisija konstatē, ka uz labuma gūšanu no nodokļu atbrīvojumiem saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu attiecas vairāki nosacījumi, kas galvenokārt saistīti ar to, ka pastāv reģistrācijas sistēma Administrācijas uzraudzībā un ar noteiktu likuma prasību ievērošanu, kas attiecas uz minimālo neto vērtību un strikti definētu noteiktu darbību efektīvu un ekskluzīvu veikšanu. Taču pēc Komisijas domām šo strikto kritēriju esamība nostiprina aplūkotās shēmas selektīvo raksturu.

| (77) | Šajā sakarā Komisija atrod, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, piedaloties kapitāla daļu iegādē, kā arī pārvaldot un izmantojot savas kapitāla daļas, ir jāierobežo sava darbība citos uzņēmumos, neskatoties uz tās raksturu. Īso definīciju par kapitāla daļu izmantošanu, ko dod 1929. gada 31. jūlija likums, precizēja Reģistra un valsts īpašuma departaments, kas uzskatīja, sniedzot plašu skaidrojumu, ka tai ir jāietver noteiktas ekonomiska rakstura darbības, kuras tieši vai netieši ir saistītas ar kapitāla daļu izmantošanu, jo īpaši finansēšanas darbības. Kontrolakciju sabiedrībām tādējādi ir atļauts uz ilgu vai īsu termiņu piešķirt naudas avansus un aizdevumus sabiedrībām, kurās tām tiešā veidā pieder kapitāla daļas (28). |
| --- | --- |

(77)

Šajā sakarā Komisija atrod, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, piedaloties kapitāla daļu iegādē, kā arī pārvaldot un izmantojot savas kapitāla daļas, ir jāierobežo sava darbība citos uzņēmumos, neskatoties uz tās raksturu. Īso definīciju par kapitāla daļu izmantošanu, ko dod 1929. gada 31. jūlija likums, precizēja Reģistra un valsts īpašuma departaments, kas uzskatīja, sniedzot plašu skaidrojumu, ka tai ir jāietver noteiktas ekonomiska rakstura darbības, kuras tieši vai netieši ir saistītas ar kapitāla daļu izmantošanu, jo īpaši finansēšanas darbības. Kontrolakciju sabiedrībām tādējādi ir atļauts uz ilgu vai īsu termiņu piešķirt naudas avansus un aizdevumus sabiedrībām, kurās tām tiešā veidā pieder kapitāla daļas (28).

| (78) | Saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu garantiju piešķiršana to sabiedrību kreditoriem, kurās 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām pieder kapitāla daļas, kā arī to kapitāla pieaugums arī ietilpst kapitāla daļu izmantošanas konceptā. Turklāt bez kapitāla daļām akciju veidā 1929. gada kontrolakciju sabiedrību īpašumā var būt obligācijas – valsts, privātās, tirgos kotētas vai nekotētas, ar noteiktu vai nenoteiktu cenu, kuras izlaidis valsts vai nevalstisks sektors. 1929. gada kontrolakciju sabiedrību īpašumā var būt arī vienīgi obligācijas neatkarīgi no vai kopīgi ar kapitāla daļu pārvaldības darbībām. Kontrolakciju sabiedrības, kuras nodarbojas ar finansēšanu, tādējādi var paplašināt potenciālo finansējuma saņēmēju loku un, to darot, piešķirt aizdevumus visām grupā esošajām sabiedrībām un tādējādi sabiedrību grupai, kam ir kopīgs nosaukums un kuras vismaz 25 % apmērā pieder kopējai mātessabiedrībai. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu garantiju piešķiršana to sabiedrību kreditoriem, kurās 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām pieder kapitāla daļas, kā arī to kapitāla pieaugums arī ietilpst kapitāla daļu izmantošanas konceptā. Turklāt bez kapitāla daļām akciju veidā 1929. gada kontrolakciju sabiedrību īpašumā var būt obligācijas – valsts, privātās, tirgos kotētas vai nekotētas, ar noteiktu vai nenoteiktu cenu, kuras izlaidis valsts vai nevalstisks sektors. 1929. gada kontrolakciju sabiedrību īpašumā var būt arī vienīgi obligācijas neatkarīgi no vai kopīgi ar kapitāla daļu pārvaldības darbībām. Kontrolakciju sabiedrības, kuras nodarbojas ar finansēšanu, tādējādi var paplašināt potenciālo finansējuma saņēmēju loku un, to darot, piešķirt aizdevumus visām grupā esošajām sabiedrībām un tādējādi sabiedrību grupai, kam ir kopīgs nosaukums un kuras vismaz 25 % apmērā pieder kopējai mātessabiedrībai.

| (79) | Turklāt dažas darbības ir uzskatāmas par ekvivalentām kapitāla daļu iegūšanai, pat ja 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai nav nevienas kapitāla daļas. Tas ir tāpat, kā tas, ka kontrolakciju sabiedrības īpašumā var būt patenti, lai gan tā tos nevar izmantot vai veikt tirdznieciskus darījumus ar tiem, tā var piešķirt izmantošanas licences citām sabiedrībām, kas pieder trešām personām, vai grupai, kurai tā pieder, un attiecīgi saņemt atlīdzību, nezaudējot priekšrocību tikt atbrīvotai no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt dažas darbības ir uzskatāmas par ekvivalentām kapitāla daļu iegūšanai, pat ja 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai nav nevienas kapitāla daļas. Tas ir tāpat, kā tas, ka kontrolakciju sabiedrības īpašumā var būt patenti, lai gan tā tos nevar izmantot vai veikt tirdznieciskus darījumus ar tiem, tā var piešķirt izmantošanas licences citām sabiedrībām, kas pieder trešām personām, vai grupai, kurai tā pieder, un attiecīgi saņemt atlīdzību, nezaudējot priekšrocību tikt atbrīvotai no nodokļu maksāšanas.

| (80) | To darbību vidū, kas atļautas 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, ir arī konsultēšana par investīciju fondu pārvaldīšanu un ieguldīšanu. Šīs darbības mērķis ir sniegt padomus organizācijām, kas nodarbojas ar kopīgu līdzekļu ieguldīšanu, par tām uzticētā portfeļa pārvaldīšanu. Parasti šādas darbības veic konsultāciju sabiedrība, kas saskaņā ar vispārējām nodokļu tiesību normām parasti ir apliekama ar nodokļiem. Tomēr, ja ir izpildīti daži īpaši nosacījumi, konsultāciju sabiedrībai ir iespēja iegūt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statusu (29). |
| --- | --- |

(80)

To darbību vidū, kas atļautas 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, ir arī konsultēšana par investīciju fondu pārvaldīšanu un ieguldīšanu. Šīs darbības mērķis ir sniegt padomus organizācijām, kas nodarbojas ar kopīgu līdzekļu ieguldīšanu, par tām uzticētā portfeļa pārvaldīšanu. Parasti šādas darbības veic konsultāciju sabiedrība, kas saskaņā ar vispārējām nodokļu tiesību normām parasti ir apliekama ar nodokļiem. Tomēr, ja ir izpildīti daži īpaši nosacījumi, konsultāciju sabiedrībai ir iespēja iegūt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statusu (29).

| (81) | No iepriekšminētā izriet, ka 1929. gada 31. jūlija likums strikti ierobežo darbības, ko var veikt 1929. gada kontrolakciju sabiedrība, par citu darbību veikšanu sodot ar no nodokļiem atbrīvotas sabiedrības statusa zaudēšanu. Komisija uzskata, ka šie ierobežojumi apliecina uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecinātās nodokļu atbrīvojumu shēmas selektīvo raksturu. Turklāt, kā Komisija jau minēja savā 2006. gada 9. februāra lēmumā, pietiek konstatēt, ka vairākas ekonomikas nozares nevar iegūt šīs shēmas piešķirtos atvieglojumus. Tādējādi uz uzņēmumiem, kas veic atšķirīgas darbības no tām, kas attiecas uz kapitāla daļu izmantošanu, kā arī darbības saistībā ar vairākām nozarēm, piemēram, rūpnieciskā ražošana, lauksaimniecība vai tirdzniecība, neattiecas minētās shēmas priekšrocības. |
| --- | --- |

(81)

No iepriekšminētā izriet, ka 1929. gada 31. jūlija likums strikti ierobežo darbības, ko var veikt 1929. gada kontrolakciju sabiedrība, par citu darbību veikšanu sodot ar no nodokļiem atbrīvotas sabiedrības statusa zaudēšanu. Komisija uzskata, ka šie ierobežojumi apliecina uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām attiecinātās nodokļu atbrīvojumu shēmas selektīvo raksturu. Turklāt, kā Komisija jau minēja savā 2006. gada 9. februāra lēmumā, pietiek konstatēt, ka vairākas ekonomikas nozares nevar iegūt šīs shēmas piešķirtos atvieglojumus. Tādējādi uz uzņēmumiem, kas veic atšķirīgas darbības no tām, kas attiecas uz kapitāla daļu izmantošanu, kā arī darbības saistībā ar vairākām nozarēm, piemēram, rūpnieciskā ražošana, lauksaimniecība vai tirdzniecība, neattiecas minētās shēmas priekšrocības.

| (82) | Komisija uzskata, ka nekāds objektīvs izskaidrojums nevar attaisnot tādu nodokļu iekasēšanas traktējumu, kas speciāli paredzēts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un kura nolūks ir, tādējādi piemērojot to tikai dažiem uzņēmumiem, sniegt tiem priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem. |
| --- | --- |

(82)

Komisija uzskata, ka nekāds objektīvs izskaidrojums nevar attaisnot tādu nodokļu iekasēšanas traktējumu, kas speciāli paredzēts 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām un kura nolūks ir, tādējādi piemērojot to tikai dažiem uzņēmumiem, sniegt tiem priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem.

| (83) | Citiem vārdiem sakot, tas apstāklis, ka minētā shēma ir pieejama tikai tām Luksemburgas sabiedrībām, kas veic ierobežotu darbību skaitu, runā par labu šim novērtējumam. Patiešām, lai gūtu labumu no aplūkotās nodokļu atbrīvojumu shēmas, ikvienam uzņēmumam, kas vēlas izmantot savas investīcijas, ir jāizveido atsevišķa filiāle Luksemburgā, kuras mērķis būtu veikt vienīgi tās darbības, ko atļauj 1929. gada likums. Uzņēmums ar šādu struktūru tādējādi sev piesaista investīcijas, kas pievienojas parastajām izmaksām no investēšanas. Tikai uzņēmumi, kuriem ir grupas struktūra, ievērojami (30) un pietiekami līdzekļi, lai nodibinātu Luksemburgā struktūru, kas paredzēta kapitāla daļu pārvaldīšanas un finansēšanas darbību veikšanai, var gūt labumu no šīs shēmas. Runa ir, piemēram, par Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām. |
| --- | --- |

(83)

Citiem vārdiem sakot, tas apstāklis, ka minētā shēma ir pieejama tikai tām Luksemburgas sabiedrībām, kas veic ierobežotu darbību skaitu, runā par labu šim novērtējumam. Patiešām, lai gūtu labumu no aplūkotās nodokļu atbrīvojumu shēmas, ikvienam uzņēmumam, kas vēlas izmantot savas investīcijas, ir jāizveido atsevišķa filiāle Luksemburgā, kuras mērķis būtu veikt vienīgi tās darbības, ko atļauj 1929. gada likums. Uzņēmums ar šādu struktūru tādējādi sev piesaista investīcijas, kas pievienojas parastajām izmaksām no investēšanas. Tikai uzņēmumi, kuriem ir grupas struktūra, ievērojami (30) un pietiekami līdzekļi, lai nodibinātu Luksemburgā struktūru, kas paredzēta kapitāla daļu pārvaldīšanas un finansēšanas darbību veikšanai, var gūt labumu no šīs shēmas. Runa ir, piemēram, par Milliardaire kontrolakciju sabiedrībām.

| (84) | Attiecībā uz to atbrīvojumu, kuri izriet no minētās shēmas piemērošanas, valstisko izcelsmi, ir jāatgādina, ka atbalsta jēdziens ir vispārīgāks par subsīdijas jēdzienu, jo tas ietver ne tikai pozitīvu materiālo palīdzību, piemēram, subsīdijas pašas par sevi, bet arī darbības, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu un kuras faktiski, nebūdamas subsīdijas šī vārda īstajā nozīmē, ir tāda paša rakstura, un tām ir identiski rezultāti (31). No tā izriet, ka šeit aplūkotā shēma, ar kuras palīdzību valsts iestādes piešķir dažiem uzņēmumiem atbrīvojumus no parasti maksājamiem nodokļiem, kas nostāda labuma guvējus labvēlīgākā finansiālajā situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, lai gan neietver valsts līdzekļu piešķiršanu, ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (32). Līdz ar to šajā gadījumā, lai gan nodokļu atbrīvojumi, kas izriet no 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas piemērošanas, nav valsts līdzekļu piešķiršana, nebūtu noliedzams, ka valsts zaudē nodokļos samaksājamos līdzekļus un tādējādi tā ir finansēšana no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz to atbrīvojumu, kuri izriet no minētās shēmas piemērošanas, valstisko izcelsmi, ir jāatgādina, ka atbalsta jēdziens ir vispārīgāks par subsīdijas jēdzienu, jo tas ietver ne tikai pozitīvu materiālo palīdzību, piemēram, subsīdijas pašas par sevi, bet arī darbības, kas dažādos veidos samazina izmaksas, kuras parasti apgrūtina uzņēmuma budžetu un kuras faktiski, nebūdamas subsīdijas šī vārda īstajā nozīmē, ir tāda paša rakstura, un tām ir identiski rezultāti (31). No tā izriet, ka šeit aplūkotā shēma, ar kuras palīdzību valsts iestādes piešķir dažiem uzņēmumiem atbrīvojumus no parasti maksājamiem nodokļiem, kas nostāda labuma guvējus labvēlīgākā finansiālajā situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, lai gan neietver valsts līdzekļu piešķiršanu, ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (32). Līdz ar to šajā gadījumā, lai gan nodokļu atbrīvojumi, kas izriet no 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas piemērošanas, nav valsts līdzekļu piešķiršana, nebūtu noliedzams, ka valsts zaudē nodokļos samaksājamos līdzekļus un tādējādi tā ir finansēšana no valsts līdzekļiem.

| (85) | Pēc Luksemburgas domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav pasākums, kas negatīvi ietekmē konkurenci un tirdzniecību Kopienas iekšienē tāpēc, ka sabiedrības, kas no tā gūst labumu, būtu vienīgi pasīvo ienākumu guvējas un neatrastos situācijā, kas salīdzināma ar tādu citu uzņēmumu situāciju, kuri darbojas neatkarīgi. Turklāt Komisija nav norādījusi, ka shēmas nolūks ir nostiprināt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību stāvokli salīdzinājumā ar citām kontrolakciju sabiedrībām. |
| --- | --- |

(85)

Pēc Luksemburgas domām 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma nav pasākums, kas negatīvi ietekmē konkurenci un tirdzniecību Kopienas iekšienē tāpēc, ka sabiedrības, kas no tā gūst labumu, būtu vienīgi pasīvo ienākumu guvējas un neatrastos situācijā, kas salīdzināma ar tādu citu uzņēmumu situāciju, kuri darbojas neatkarīgi. Turklāt Komisija nav norādījusi, ka shēmas nolūks ir nostiprināt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību stāvokli salīdzinājumā ar citām kontrolakciju sabiedrībām.

| (86) | Komisija novēro, ka no Eiropas Kopienu Tiesas pastāvīgās jurisprudences izriet, ka, no vienas puses, lai pasākums nelabvēlīgi ietekmētu konkurenci, pietiek ar to, ka labuma guvējs ir konkurējošās attiecībās ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos (33), un, no otras puses, ka pasākums ietekmē tirdzniecību Kopienas iekšienē, kad valsts piešķirtais finansiālais atbalsts nostiprina viena uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā konkurējošiem uzņēmumiem (34). |
| --- | --- |

(86)

Komisija novēro, ka no Eiropas Kopienu Tiesas pastāvīgās jurisprudences izriet, ka, no vienas puses, lai pasākums nelabvēlīgi ietekmētu konkurenci, pietiek ar to, ka labuma guvējs ir konkurējošās attiecībās ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos (33), un, no otras puses, ka pasākums ietekmē tirdzniecību Kopienas iekšienē, kad valsts piešķirtais finansiālais atbalsts nostiprina viena uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā konkurējošiem uzņēmumiem (34).

| (87) | Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ir pakļautas finanšu sektoram, kura ietvaros tās veic īpašas darbības, piemēram, aizdevumu piešķiršanu citiem grupas locekļiem, obligāciju izlaišanu, rēķinu diskontēšanu un skaidras naudas ieguldījumu pārvaldību tām sabiedrībām, kuras tās tieši un netieši kontrolē, un citām tādas grupas sabiedrībām, pie kuras pieder 1929. gada kontrolakciju sabiedrība, vai konsultēšanu par kopīpašuma uz vērtspapīriem vai īstermiņa ieguldījumiem pārvaldīšanā. Kā iepriekš tika konstatēts, no nodokļiem atbrīvotās finanšu kontrolakciju sabiedrības un Milliardaire kontrolakciju sabiedrības saskaņā ar 1929. gada likumu bauda lielāku darbības elastību, veicot šāda rakstura finanšu darbības. 1929. gada kontrolakciju sabiedrības piedalās arī patentu iegādē un pārvaldīšanā, kā arī licenču piešķiršanā filiālēm, kas tām tieši vai netieši pieder, vai citām grupas sabiedrībām. |
| --- | --- |

(87)

Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības ir pakļautas finanšu sektoram, kura ietvaros tās veic īpašas darbības, piemēram, aizdevumu piešķiršanu citiem grupas locekļiem, obligāciju izlaišanu, rēķinu diskontēšanu un skaidras naudas ieguldījumu pārvaldību tām sabiedrībām, kuras tās tieši un netieši kontrolē, un citām tādas grupas sabiedrībām, pie kuras pieder 1929. gada kontrolakciju sabiedrība, vai konsultēšanu par kopīpašuma uz vērtspapīriem vai īstermiņa ieguldījumiem pārvaldīšanā. Kā iepriekš tika konstatēts, no nodokļiem atbrīvotās finanšu kontrolakciju sabiedrības un Milliardaire kontrolakciju sabiedrības saskaņā ar 1929. gada likumu bauda lielāku darbības elastību, veicot šāda rakstura finanšu darbības. 1929. gada kontrolakciju sabiedrības piedalās arī patentu iegādē un pārvaldīšanā, kā arī licenču piešķiršanā filiālēm, kas tām tieši vai netieši pieder, vai citām grupas sabiedrībām.

| (88) | Atbilstīgi regulējuma atcelšanas procesam, kas raksturoja Kopienas tirgu finanšu pakalpojumu jomā, konkurence šajā nozarē balstās galvenokārt uz visu institucionālo ierobežojumu atcelšanu finanšu darbību veikšanai kopējā tirgū un uz šo darbību veikšanas apstākļu pārredzamību un vienlīdzību, ja tās ir salīdzināmas. Tomēr šī shēma rada nelabvēlīgu iespaidu uz konkurenci tāpēc, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības bauda pilnīgu atbrīvojumu no tiešajiem nodokļiem, kurus Luksemburgā parasti piemēro ienākumiem, ko iegūst no šīm darbībām pat tad, kad šīs darbības ir apliekamas ar nodokli, ja tās veic neatkarīgi uzņēmumi vai uzņēmumi, kuri nav organizēti īpašajā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības formā. |
| --- | --- |

(88)

Atbilstīgi regulējuma atcelšanas procesam, kas raksturoja Kopienas tirgu finanšu pakalpojumu jomā, konkurence šajā nozarē balstās galvenokārt uz visu institucionālo ierobežojumu atcelšanu finanšu darbību veikšanai kopējā tirgū un uz šo darbību veikšanas apstākļu pārredzamību un vienlīdzību, ja tās ir salīdzināmas. Tomēr šī shēma rada nelabvēlīgu iespaidu uz konkurenci tāpēc, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības bauda pilnīgu atbrīvojumu no tiešajiem nodokļiem, kurus Luksemburgā parasti piemēro ienākumiem, ko iegūst no šīm darbībām pat tad, kad šīs darbības ir apliekamas ar nodokli, ja tās veic neatkarīgi uzņēmumi vai uzņēmumi, kuri nav organizēti īpašajā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības formā.

| (89) | Turklāt, ņemot vērā faktu, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statūtiem atbilstošu formu bieži izvēlas grupas, kurām ir starptautisks raksturs vai kuru darbība aptver vairākas nozares, jo īpaši, tirdzniecību, tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm sakarā ar nodokļu atvieglojumiem, kas piešķirti daudznacionāliem komersantiem, kuri izmanto 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pakalpojumus. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības sniedz pakalpojumus grupas ietvaros un ar zināmiem ierobežojumiem var iesaistīties to sabiedrību rūpnieciskajā un komerciālajā darbībā, kurās tām pieder kapitāla daļas, kas ir īsta ekonomiska darbība, kā Tiesa to apstiprināja savā nesenajā spriedumā lietā Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze. (35) Visu šo iemeslu dēļ ietekme uz tirdzniecību un konkurences izkropļošana pastāv arī to grupu līmenī, pie kurām pieder 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, un sakarā ar komerciāla rakstura darbībām, ko veic šīs grupas. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt, ņemot vērā faktu, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statūtiem atbilstošu formu bieži izvēlas grupas, kurām ir starptautisks raksturs vai kuru darbība aptver vairākas nozares, jo īpaši, tirdzniecību, tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm sakarā ar nodokļu atvieglojumiem, kas piešķirti daudznacionāliem komersantiem, kuri izmanto 1929. gada kontrolakciju sabiedrību pakalpojumus. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrības sniedz pakalpojumus grupas ietvaros un ar zināmiem ierobežojumiem var iesaistīties to sabiedrību rūpnieciskajā un komerciālajā darbībā, kurās tām pieder kapitāla daļas, kas ir īsta ekonomiska darbība, kā Tiesa to apstiprināja savā nesenajā spriedumā lietā Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze. (35) Visu šo iemeslu dēļ ietekme uz tirdzniecību un konkurences izkropļošana pastāv arī to grupu līmenī, pie kurām pieder 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, un sakarā ar komerciāla rakstura darbībām, ko veic šīs grupas.

| (90) | Šos secinājumus pastiprina tās nozīmīgās ietekmes konstatēšana, kas minētajiem nodokļu atbrīvojumiem ir uz izvēles izdarīšanu par labu Luksemburgai kā priviliģētai vietai finanšu ziņā. Šajā sakarā Komisija uzskata par piemērotu atsaukties uz rakstiem, kas parādījušies presē, (36) kuros norādīts, ka Luksemburgas finanšu sistēma balstās uz kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēmu. Tas ir fakts, kas nosaka, ka daudznacionālas finanšu sabiedrības Luksemburgā izmanto kontrolakciju sabiedrību, proti, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību, struktūru, lai samazinātu savu nodokļu slogu. Saskaņā ar šajos rakstos sniegto informāciju Luksemburgā ir reģistrētas gandrīz 15 000 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. |
| --- | --- |

(90)

Šos secinājumus pastiprina tās nozīmīgās ietekmes konstatēšana, kas minētajiem nodokļu atbrīvojumiem ir uz izvēles izdarīšanu par labu Luksemburgai kā priviliģētai vietai finanšu ziņā. Šajā sakarā Komisija uzskata par piemērotu atsaukties uz rakstiem, kas parādījušies presē, (36) kuros norādīts, ka Luksemburgas finanšu sistēma balstās uz kontrolakciju sabiedrību nodokļu atbrīvojumu shēmu. Tas ir fakts, kas nosaka, ka daudznacionālas finanšu sabiedrības Luksemburgā izmanto kontrolakciju sabiedrību, proti, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību, struktūru, lai samazinātu savu nodokļu slogu. Saskaņā ar šajos rakstos sniegto informāciju Luksemburgā ir reģistrētas gandrīz 15 000 1929. gada kontrolakciju sabiedrības.

| (91) | Par spīti tam, ka Luksemburgas iestādes nav iesniegušas informāciju, kas ļautu noteikt kopējo darījumu skaitu, ko ir veikušas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, Komisija uzskata, ka nevar noliegt šīs shēmas nozīmi Luksemburgas finanšu sektorā, ne arī tās negatīvo ietekmi uz konkurencei un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(91)

Par spīti tam, ka Luksemburgas iestādes nav iesniegušas informāciju, kas ļautu noteikt kopējo darījumu skaitu, ko ir veikušas 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, Komisija uzskata, ka nevar noliegt šīs shēmas nozīmi Luksemburgas finanšu sektorā, ne arī tās negatīvo ietekmi uz konkurencei un tirdzniecību.

| (92) | Komisija uzskata, ka valsts atbalstu, no kura gūst labumu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka Luksemburgas iestādes nedarīja zināmu nevienu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā būtu piemērojams kāds no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(92)

Komisija uzskata, ka valsts atbalstu, no kura gūst labumu 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka Luksemburgas iestādes nedarīja zināmu nevienu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā būtu piemērojams kāds no Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem.

| (93) | Līguma 87. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstiem, kas piešķirti individuāliem patērētajiem, atbalstiem, kuri paredzēti, lai segtu zaudējumus, kas radušies dabas katastrofu vai citu neparedzētu notikumu rezultātā, un atbalstiem, kas piešķirti dažiem Vācijas Federatīvās Republikas reģioniem, acīmredzami neattiecas uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(93)

Līguma 87. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstiem, kas piešķirti individuāliem patērētajiem, atbalstiem, kuri paredzēti, lai segtu zaudējumus, kas radušies dabas katastrofu vai citu neparedzētu notikumu rezultātā, un atbalstiem, kas piešķirti dažiem Vācijas Federatīvās Republikas reģioniem, acīmredzami neattiecas uz šo gadījumu.

| (94) | Tas pats attiecas uz izņēmumu, ko paredz Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, kas ļauj apstiprināt atbalstus, kuri paredzēti, lai veicinātu tādu reģionu ekonomisko attīstību, kuros dzīves līmenis ir nenormāli zems vai kuros ir ļoti liels bezdarba līmenis. Tāpat shēmu nevar uzskatīt ne par projektu, par kuru ir Eiropai ir kopīga interese, ne arī par līdzekli cīņai pret smagiem traucējumiem Luksemburgas ekonomikai Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbalsts neveicina arī kultūru un mantojuma saglabāšanu Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Tas pats attiecas uz izņēmumu, ko paredz Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts, kas ļauj apstiprināt atbalstus, kuri paredzēti, lai veicinātu tādu reģionu ekonomisko attīstību, kuros dzīves līmenis ir nenormāli zems vai kuros ir ļoti liels bezdarba līmenis. Tāpat shēmu nevar uzskatīt ne par projektu, par kuru ir Eiropai ir kopīga interese, ne arī par līdzekli cīņai pret smagiem traucējumiem Luksemburgas ekonomikai Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbalsts neveicina arī kultūru un mantojuma saglabāšanu Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| (95) | Visbeidzot, runājot par Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas pieļauj atbalstus, kuri ir paredzēti, lai atvieglotu noteiktu darbību veikšanu vai noteiktu ekonomisko reģionu attīstību, ja tie neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, lai būtu pretēji kopējam interesēm, Komisija konstatē, ka nodokļu atvieglojumi, kas piešķirti 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, nav saistīti ar investīcijām, darbavietu radīšanu vai specifiskiem projektiem. Tie vienkārši paredz to izmaksu samazināšanu, kuras parasti būtu jāsedz attiecīgajām sabiedrībām, veicot savu darbību, un tādējādi tie uzskatāmi par valsts atbalstu darbības nodrošināšanai. Atbilstīgi Komisijas pastāvīgajai praksei tādus atbalstus nevar uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu, ja tie neatvieglo noteiktu darbību veikšanu vai noteiktu ekonomisko reģionu attīstību un ja tie nav ierobežoti laikā, tādi, kas proporcionāli samazinās vai samēroti ar to, kas ir vajadzīgs, lai novērstu specifiskus ekonomiska rakstura traucēkļus. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, runājot par Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas pieļauj atbalstus, kuri ir paredzēti, lai atvieglotu noteiktu darbību veikšanu vai noteiktu ekonomisko reģionu attīstību, ja tie neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, lai būtu pretēji kopējam interesēm, Komisija konstatē, ka nodokļu atvieglojumi, kas piešķirti 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, nav saistīti ar investīcijām, darbavietu radīšanu vai specifiskiem projektiem. Tie vienkārši paredz to izmaksu samazināšanu, kuras parasti būtu jāsedz attiecīgajām sabiedrībām, veicot savu darbību, un tādējādi tie uzskatāmi par valsts atbalstu darbības nodrošināšanai. Atbilstīgi Komisijas pastāvīgajai praksei tādus atbalstus nevar uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu, ja tie neatvieglo noteiktu darbību veikšanu vai noteiktu ekonomisko reģionu attīstību un ja tie nav ierobežoti laikā, tādi, kas proporcionāli samazinās vai samēroti ar to, kas ir vajadzīgs, lai novērstu specifiskus ekonomiska rakstura traucēkļus.

| (96) | Komisija atzīmē, ka jau tas vien, ka minētos nodokļu atbrīvojumus piešķir sabiedrībām, kas reģistrētas Luksemburgā kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, ir pretrunā ar tādu ekonomiska rakstura vienību nodibināšanas brīvību, kas pēc to izveidošanas citās dalībvalstīs nodibinātas arī šajā valstī (37). |
| --- | --- |

(96)

Komisija atzīmē, ka jau tas vien, ka minētos nodokļu atbrīvojumus piešķir sabiedrībām, kas reģistrētas Luksemburgā kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības, ir pretrunā ar tādu ekonomiska rakstura vienību nodibināšanas brīvību, kas pēc to izveidošanas citās dalībvalstīs nodibinātas arī šajā valstī (37).

| (97) | Komisija šajā sakarā atzīmē, ka tikai tie uzņēmumi, kas nodibināti sabiedrības formā Luksemburgā, var gūt labumu no nodokļu atbrīvojumiem, ko Luksemburgas nodokļu sistēma piešķīrusi 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, un ka šis apstāklis nevarētu būt attaisnojams ar minētās nodokļu sistēmas raksturu. Šķiet, ka ārvalstu uzņēmums, kas veic darbības, kuras ir salīdzināmas ar 1929. gada kontrolakciju sabiedrību veiktajām darbībām, proti, caur stabilu uzņēmumu, ārvalstu sabiedrības aģentūru vai filiāli Līguma 43. panta nozīmē, nevar gūt labumu no atbrīvojumiem, ko paredz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma. Šajā sakarā Komisija nevar akceptēt Luksemburgas iestāžu apņemšanos neiebilst pret no nodokļiem atbrīvotās sabiedrības statusa attiecināšanu saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu uz ārvalstu sabiedrību stabiliem uzņēmumiem, kas atrodas Luksemburgā un kas ievēro 1929. gada 31. jūlija likumā paredzētos nosacījumus. Patiešām, Līguma 87. panta 1. punktā valsts iesaistīšanos nešķiro pēc cēloņiem vai mērķiem, bet definē to atkarībā no tās rezultātiem (38). Komisija tādējādi apstiprina savu iepriekšējo vērtējumu, saskaņā ar kuru minētā shēma ir neizdevīga, pirmkārt, ārvalstu uzņēmumiem, kas darbojas Luksemburgā un kas neapvienojas sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, salīdzinājumā ar kontrolakciju sabiedrībām, kas izveidotas Luksemburgā dibinātas sabiedrības formā. Šī diskriminācija tādējādi var radīt kavēkļus brīvai ārvalstu sabiedrību dibināšanai Luksemburgā, kas ir pretrunā ar Līgumu un tādējādi nav saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(97)

Komisija šajā sakarā atzīmē, ka tikai tie uzņēmumi, kas nodibināti sabiedrības formā Luksemburgā, var gūt labumu no nodokļu atbrīvojumiem, ko Luksemburgas nodokļu sistēma piešķīrusi 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, un ka šis apstāklis nevarētu būt attaisnojams ar minētās nodokļu sistēmas raksturu. Šķiet, ka ārvalstu uzņēmums, kas veic darbības, kuras ir salīdzināmas ar 1929. gada kontrolakciju sabiedrību veiktajām darbībām, proti, caur stabilu uzņēmumu, ārvalstu sabiedrības aģentūru vai filiāli Līguma 43. panta nozīmē, nevar gūt labumu no atbrīvojumiem, ko paredz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma. Šajā sakarā Komisija nevar akceptēt Luksemburgas iestāžu apņemšanos neiebilst pret no nodokļiem atbrīvotās sabiedrības statusa attiecināšanu saskaņā ar 1929. gada 31. jūlija likumu uz ārvalstu sabiedrību stabiliem uzņēmumiem, kas atrodas Luksemburgā un kas ievēro 1929. gada 31. jūlija likumā paredzētos nosacījumus. Patiešām, Līguma 87. panta 1. punktā valsts iesaistīšanos nešķiro pēc cēloņiem vai mērķiem, bet definē to atkarībā no tās rezultātiem (38). Komisija tādējādi apstiprina savu iepriekšējo vērtējumu, saskaņā ar kuru minētā shēma ir neizdevīga, pirmkārt, ārvalstu uzņēmumiem, kas darbojas Luksemburgā un kas neapvienojas sabiedrībās, kuras darbojas saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, salīdzinājumā ar kontrolakciju sabiedrībām, kas izveidotas Luksemburgā dibinātas sabiedrības formā. Šī diskriminācija tādējādi var radīt kavēkļus brīvai ārvalstu sabiedrību dibināšanai Luksemburgā, kas ir pretrunā ar Līgumu un tādējādi nav saderīgi ar kopējo tirgu.

| (98) | Komisija šajā sakarā atgādina, ka Līguma 88. pantā paredzētā procedūra nekad nedrīkst radīt tādu rezultātu, kas ir pretrunā ar citiem īpašiem Līguma nosacījumiem. Tādējādi Komisija nevar paziņot par saderīgiem ar kopējo tirgu valsts atbalstus, kuru daži nosacījumi ir pretrunā ar citiem Līguma nosacījumiem (39). Šajā gadījumā, kā jau iepriekš tika konstatēts, šķiet, ka minētā shēma nedod labumu Luksemburgā nodokļus maksājošai ārvalstu sabiedrībai, kas darbojas Luksemburgā, ar sekundāra uzņēmuma, kurš pieņēmis stabila uzņēmuma formu, aģentūras vai filiāles palīdzību Līguma 43. panta nozīmē. Ja dalībvalsts piešķir, lai arī netieši, nodokļu atbrīvojumus uzņēmumiem, kuru galvenā mītne atrodas tās teritorijā, atsakot iespēju gūt labumu no tā paša atbrīvojuma uzņēmumiem, kuru galvenā mītne atrodas citā dalībvalstī, bet kuriem ir sekundārs uzņēmums Luksemburgā, parasti Līgums aizliedz nevienlīdzīgu attieksmi pret šīm abām atbalsta saņēmēju kategorijām tāpēc, ka to starpā nepastāv nekādas objektīvās situācijas atšķirības. |
| --- | --- |

(98)

Komisija šajā sakarā atgādina, ka Līguma 88. pantā paredzētā procedūra nekad nedrīkst radīt tādu rezultātu, kas ir pretrunā ar citiem īpašiem Līguma nosacījumiem. Tādējādi Komisija nevar paziņot par saderīgiem ar kopējo tirgu valsts atbalstus, kuru daži nosacījumi ir pretrunā ar citiem Līguma nosacījumiem (39). Šajā gadījumā, kā jau iepriekš tika konstatēts, šķiet, ka minētā shēma nedod labumu Luksemburgā nodokļus maksājošai ārvalstu sabiedrībai, kas darbojas Luksemburgā, ar sekundāra uzņēmuma, kurš pieņēmis stabila uzņēmuma formu, aģentūras vai filiāles palīdzību Līguma 43. panta nozīmē. Ja dalībvalsts piešķir, lai arī netieši, nodokļu atbrīvojumus uzņēmumiem, kuru galvenā mītne atrodas tās teritorijā, atsakot iespēju gūt labumu no tā paša atbrīvojuma uzņēmumiem, kuru galvenā mītne atrodas citā dalībvalstī, bet kuriem ir sekundārs uzņēmums Luksemburgā, parasti Līgums aizliedz nevienlīdzīgu attieksmi pret šīm abām atbalsta saņēmēju kategorijām tāpēc, ka to starpā nepastāv nekādas objektīvās situācijas atšķirības.

| (99) | Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka minētā shēma nebūtu uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka minētā shēma nebūtu uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu.

VI.   SECINĀJUMI

| (100) | Komisija konstatē, ka nodokļu shēma, kas piemērojama 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām Luksemburgā, ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka tam nevar piemērot nevienu no izņēmumiem, kas paredzēti minētā Līguma 87. panta 2. un 3. punktā. Komisija arī konstatē, ka, neskatoties uz grozījumiem, kas 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu, shēma turpina piešķirt visus minētos nodokļu atbrīvojumus un tas notiek, lai gan labuma guvēju skaits no minētās shēmas ir ierobežots tikai līdz kontrolakciju sabiedrībām, kuras mazāk par 5 % no kopējiem dividenžu ienākumiem gūst no ārvalstu sabiedrībām, kam jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis mazāks par 11 %, kā arī līdz kontrolakciju sabiedrībām, kas saņem dividendes, ko izmaksā ārvalstu sabiedrības, kam jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis vismaz 11 % apmērā, vai Luksemburgas sabiedrības. Komisija no tā secina, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ar 2005. gada 21. jūnija likuma izdarītajiem grozījumiem ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka uz to nevar attiecināt nevienu no izņēmumiem, kas paredzēti minētā Līguma 87. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(100)

Komisija konstatē, ka nodokļu shēma, kas piemērojama 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām Luksemburgā, ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka tam nevar piemērot nevienu no izņēmumiem, kas paredzēti minētā Līguma 87. panta 2. un 3. punktā. Komisija arī konstatē, ka, neskatoties uz grozījumiem, kas 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu, shēma turpina piešķirt visus minētos nodokļu atbrīvojumus un tas notiek, lai gan labuma guvēju skaits no minētās shēmas ir ierobežots tikai līdz kontrolakciju sabiedrībām, kuras mazāk par 5 % no kopējiem dividenžu ienākumiem gūst no ārvalstu sabiedrībām, kam jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis mazāks par 11 %, kā arī līdz kontrolakciju sabiedrībām, kas saņem dividendes, ko izmaksā ārvalstu sabiedrības, kam jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis vismaz 11 % apmērā, vai Luksemburgas sabiedrības. Komisija no tā secina, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ar 2005. gada 21. jūnija likuma izdarītajiem grozījumiem ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka uz to nevar attiecināt nevienu no izņēmumiem, kas paredzēti minētā Līguma 87. panta 2. un 3. punktā.

| (101) | Komisija konstatē, ka nodokļu atbrīvošanas shēma, kas ieviesta ar 1929. gada likumu, nav bijis fundamentāli grozīta kopš Līguma stāšanās spēkā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī shēma ir pastāvošs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta, b) punkta i) apakšpunkta nozīmē. Komisija uzskata, ka grozījumi 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā, kurus paredz 2005. gada 21. jūnija likums, neievieš jaunus atbalsta elementus un nepalielina atbalsta ieguvēju skaitu, tādējādi pasākums saglabā savu pastāvošā atbalsta raksturu. |
| --- | --- |

(101)

Komisija konstatē, ka nodokļu atbrīvošanas shēma, kas ieviesta ar 1929. gada likumu, nav bijis fundamentāli grozīta kopš Līguma stāšanās spēkā. Tāpēc Komisija uzskata, ka šī shēma ir pastāvošs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta, b) punkta i) apakšpunkta nozīmē. Komisija uzskata, ka grozījumi 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmā, kurus paredz 2005. gada 21. jūnija likums, neievieš jaunus atbalsta elementus un nepalielina atbalsta ieguvēju skaitu, tādējādi pasākums saglabā savu pastāvošā atbalsta raksturu.

| (102) | Luksemburgas iestādes izteica argumentu, saskaņā ar kuru Komisijai būtu jāapstiprina grozījumi, kas ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu, Padomes “Uzvedības kodeksa” grupas ietvaros, kas nodarbojas ar kaitīgu nodokļu pasākumu pārbaudi, ņemot vērā uzvedības kodeksu par uzņēmumu aplikšanu ar nodokli (40), un ka attiecīgi 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma būtu bijusi saskaņā ar Līgumu. Komisija vispirms konstatē, ka 87. pants neizslēdz no sava piemērošanas lauka nevienu pasākumu, kas saistīts ar aplikšanu ar nodokļiem. Pēc tam Komisija konstatē, ka ne 1929. gada 31. jūlija likums, ne kāds no tā grozījumiem, tai skaitā tie, kurus ieviesa ar 2005. gada 21. jūnija likumu, nav bijuši paziņoti Komisijai, kā noteikts Līguma 88. panta 3. punktā. Rezultātā Komisijai nav bijusi izdevība lemt par minētās shēmas saderību ar aplūkotajiem noteikumiem par valsts atbalstiem. |
| --- | --- |

(102)

Luksemburgas iestādes izteica argumentu, saskaņā ar kuru Komisijai būtu jāapstiprina grozījumi, kas ieviesti ar 2005. gada 21. jūnija likumu, Padomes “Uzvedības kodeksa” grupas ietvaros, kas nodarbojas ar kaitīgu nodokļu pasākumu pārbaudi, ņemot vērā uzvedības kodeksu par uzņēmumu aplikšanu ar nodokli (40), un ka attiecīgi 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma būtu bijusi saskaņā ar Līgumu. Komisija vispirms konstatē, ka 87. pants neizslēdz no sava piemērošanas lauka nevienu pasākumu, kas saistīts ar aplikšanu ar nodokļiem. Pēc tam Komisija konstatē, ka ne 1929. gada 31. jūlija likums, ne kāds no tā grozījumiem, tai skaitā tie, kurus ieviesa ar 2005. gada 21. jūnija likumu, nav bijuši paziņoti Komisijai, kā noteikts Līguma 88. panta 3. punktā. Rezultātā Komisijai nav bijusi izdevība lemt par minētās shēmas saderību ar aplūkotajiem noteikumiem par valsts atbalstiem.

| (103) | Līdz ar to nevarētu izdarīt nekādus secinājumus no fakta, ka Komisija piedalījās “Uzvedības kodeksa” grupas darbā, kuras mērķis bija pārbaudīt aplūkotā nodokļu pasākuma kaitīgo raksturu. Šajā sakarā pietiek atgādināt, ka nodokļu sistēmu pārbaudes procedūra no valsts atbalstu viedokļa ir juridiski neatkarīga no “Uzvedības kodeksa” grupas darba. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas, kuru pārbaudīja “Uzvedības kodeksa” grupa, piemērošanas sfēra bija mazāka nekā tās shēmas piemērošanas sfēra, kas minēta šajā lēmumā. Patiešām, minētās grupas veiktā pārbaude attiecās vienīgi uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību saņemto dividenžu nodokļu atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(103)

Līdz ar to nevarētu izdarīt nekādus secinājumus no fakta, ka Komisija piedalījās “Uzvedības kodeksa” grupas darbā, kuras mērķis bija pārbaudīt aplūkotā nodokļu pasākuma kaitīgo raksturu. Šajā sakarā pietiek atgādināt, ka nodokļu sistēmu pārbaudes procedūra no valsts atbalstu viedokļa ir juridiski neatkarīga no “Uzvedības kodeksa” grupas darba. Turklāt 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas, kuru pārbaudīja “Uzvedības kodeksa” grupa, piemērošanas sfēra bija mazāka nekā tās shēmas piemērošanas sfēra, kas minēta šajā lēmumā. Patiešām, minētās grupas veiktā pārbaude attiecās vienīgi uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrību saņemto dividenžu nodokļu atbrīvojumiem.

| (104) | No tā izriet, ka šai pārbaudei nevajadzētu aizkavēt Komisiju veikt pašreizējo novērtēšanu, ne arī apšaubīt Komisijas slēdzienu, saskaņā ar kuru 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma, ko regulē 1929. gada 31. jūlija likums ar 2005. gada 21. jūnija grozījumiem, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(104)

No tā izriet, ka šai pārbaudei nevajadzētu aizkavēt Komisiju veikt pašreizējo novērtēšanu, ne arī apšaubīt Komisijas slēdzienu, saskaņā ar kuru 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma, ko regulē 1929. gada 31. jūlija likums ar 2005. gada 21. jūnija grozījumiem, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (105) | Komisija uzskata, ka ir jāizbeidz piešķirt dažādi atbrīvojumi, ko paredz nodokļu atbrīvojumu shēma, kuru piemēro 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, atceļot vai grozot tos tā, lai padarītu tos saderīgus ar kopējo tirgu. Sākot no šī lēmuma paziņošanas datuma, šīs shēmas paredzētos atvieglojumus vai to daļas vairs nevarēs piešķirt jaunām atbalsta saņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Luksemburgas iestādes šajā sakarā grozīs savus normatīvos aktus vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(105)

Komisija uzskata, ka ir jāizbeidz piešķirt dažādi atbrīvojumi, ko paredz nodokļu atbrīvojumu shēma, kuru piemēro 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, atceļot vai grozot tos tā, lai padarītu tos saderīgus ar kopējo tirgu. Sākot no šī lēmuma paziņošanas datuma, šīs shēmas paredzētos atvieglojumus vai to daļas vairs nevarēs piešķirt jaunām atbalsta saņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas kā 1929. gada kontrolakciju sabiedrības. Luksemburgas iestādes šajā sakarā grozīs savus normatīvos aktus vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim.

| (106) | Runājot par esošajām 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, kuras pašreiz gūst labumu no nodokļu atbrīvojumiem, kas aprakstīti šajā lēmumā, Komisija atzīst, ka shēmas nodrošinātā pašreizējā atbalsta raksturs neļauj atgūt atpakaļ visu atbalstu, kas piešķirts pirms šī lēmuma datuma. |
| --- | --- |

(106)

Runājot par esošajām 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, kuras pašreiz gūst labumu no nodokļu atbrīvojumiem, kas aprakstīti šajā lēmumā, Komisija atzīst, ka shēmas nodrošinātā pašreizējā atbalsta raksturs neļauj atgūt atpakaļ visu atbalstu, kas piešķirts pirms šī lēmuma datuma.

| (107) | Komisija pieņem zināšanai faktu, ka ieinteresētās trešās puses nav iesniegušas apsvērumus vai citu noderīgu informāciju, lai noteiktu, vai attiecībā uz aplūkotajiem labuma guvējiem pastāv tāda rakstura tiesiskā paļāvība, lai attaisnotu īpašus pārejas pasākumus pirms šīs atbalsta shēmas atcelšanas. Citiem vārdiem sakot, Komisija izskatīja informāciju, ko Luksemburgas iestādes iesniedza par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību darbību, un citus argumentus, kurus iesniedza tās pašas iestādes attiecībā uz tiesisko paļāvību uz pašreizējo labuma guvēju vadību. Tās mērķis ir atļaut minētajiem labuma guvējiem saglabāt shēmas nodrošinātos atbrīvojumus pārejas periodā pirms tās pilnīgas atcelšanas. |
| --- | --- |

(107)

Komisija pieņem zināšanai faktu, ka ieinteresētās trešās puses nav iesniegušas apsvērumus vai citu noderīgu informāciju, lai noteiktu, vai attiecībā uz aplūkotajiem labuma guvējiem pastāv tāda rakstura tiesiskā paļāvība, lai attaisnotu īpašus pārejas pasākumus pirms šīs atbalsta shēmas atcelšanas. Citiem vārdiem sakot, Komisija izskatīja informāciju, ko Luksemburgas iestādes iesniedza par 1929. gada kontrolakciju sabiedrību darbību, un citus argumentus, kurus iesniedza tās pašas iestādes attiecībā uz tiesisko paļāvību uz pašreizējo labuma guvēju vadību. Tās mērķis ir atļaut minētajiem labuma guvējiem saglabāt shēmas nodrošinātos atbrīvojumus pārejas periodā pirms tās pilnīgas atcelšanas.

| (108) | Šajā sakarā Komisija, pirmkārt, uzskata, ka, ņemot vērā Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedumu (41), ne Luksemburga, ne shēmas nodrošināto atbrīvojumu saņēmēji nevar lepoties ar tiesisko paļāvību, paturot spēkā 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu Padomes noteiktā pārejas perioda laikā (darba, ko veica “Uzvedības kodeksa” grupa, ietvaros), lai apturētu par kaitīgiem uzskatītos shēmas elementus. Valsts atbalsta shēma, kas izveidota saskaņā ar Līguma 87. līdz 89. pantu, un šīs procedūras objekts tādējādi atšķiras no Padomes darbības iepriekšminēto darbu ietvarā. |
| --- | --- |

(108)

Šajā sakarā Komisija, pirmkārt, uzskata, ka, ņemot vērā Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedumu (41), ne Luksemburga, ne shēmas nodrošināto atbrīvojumu saņēmēji nevar lepoties ar tiesisko paļāvību, paturot spēkā 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmu Padomes noteiktā pārejas perioda laikā (darba, ko veica “Uzvedības kodeksa” grupa, ietvaros), lai apturētu par kaitīgiem uzskatītos shēmas elementus. Valsts atbalsta shēma, kas izveidota saskaņā ar Līguma 87. līdz 89. pantu, un šīs procedūras objekts tādējādi atšķiras no Padomes darbības iepriekšminēto darbu ietvarā.

| (109) | Otrkārt Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir ilgstoša rakstura shēma. Lai gan labuma guvēji parasti nevar lepoties ar tiesisko paļāvību minētās shēmas ilgstošajā pastāvēšanas laikā ārpus finanšu gada, uz kuru attiecas nodokļu atbrīvojumi. Komisija jo īpaši konstatē, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas ietvaros labuma guvēji neveic specifiskas investīcijas, bet tas aprobežojas ar to ienākumu atbrīvošanu no nodokļiem, ko minētās kontrolakciju sabiedrības ir saņēmušas attiecīgajā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(109)

Otrkārt Komisija uzskata, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma ir ilgstoša rakstura shēma. Lai gan labuma guvēji parasti nevar lepoties ar tiesisko paļāvību minētās shēmas ilgstošajā pastāvēšanas laikā ārpus finanšu gada, uz kuru attiecas nodokļu atbrīvojumi. Komisija jo īpaši konstatē, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas ietvaros labuma guvēji neveic specifiskas investīcijas, bet tas aprobežojas ar to ienākumu atbrīvošanu no nodokļiem, ko minētās kontrolakciju sabiedrības ir saņēmušas attiecīgajā finanšu gadā.

| (110) | Tomēr ir jāatzīst, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma joprojām balstās uz 1929. gada 31. jūlija likumu, kurā kopš tā stāšanās spēkā nav izdarīti nozīmīgi grozījumi. Pat ja tāda ilgmūžība (76 gadi) nebūtu garantija shēmas noturīgumam vai tā atbilstībai noteikumiem par valsts atbalstu, tas varēja radīt labuma guvējiem sajūtu, ka ar viņu darbību saistītā nodokļu sistēma nevarētu tikt pēkšņi atcelta un ka viņiem ir tiesības, lai attiecībā uz šo darbību tiktu nodrošinātas saprātīgas izredzes to turpināt. Starp citu, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību darbība īstenojas finansējuma piešķiršanā uz vidēju un ilgu termiņu. Šī darbība atšķiras no īslaicīgas finanšu tirdzniecības darbības un neapmierinātos ar pagaidu stabilitātes trūkumu. |
| --- | --- |

(110)

Tomēr ir jāatzīst, ka 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēma joprojām balstās uz 1929. gada 31. jūlija likumu, kurā kopš tā stāšanās spēkā nav izdarīti nozīmīgi grozījumi. Pat ja tāda ilgmūžība (76 gadi) nebūtu garantija shēmas noturīgumam vai tā atbilstībai noteikumiem par valsts atbalstu, tas varēja radīt labuma guvējiem sajūtu, ka ar viņu darbību saistītā nodokļu sistēma nevarētu tikt pēkšņi atcelta un ka viņiem ir tiesības, lai attiecībā uz šo darbību tiktu nodrošinātas saprātīgas izredzes to turpināt. Starp citu, 1929. gada kontrolakciju sabiedrību darbība īstenojas finansējuma piešķiršanā uz vidēju un ilgu termiņu. Šī darbība atšķiras no īslaicīgas finanšu tirdzniecības darbības un neapmierinātos ar pagaidu stabilitātes trūkumu.

| (111) | Turklāt ir taisnība, ka pastāvošās 1929. gada kontrolakciju sabiedrības patiešām ir veikušas nozīmīgas investīcijas daudznacionālo grupu ietvaros, pie kurām tās pieder. Šo investīciju mērķis jo īpaši ir daudznacionālo grupu infrastruktūru izveidošana un attīstīšana, lai koordinētu un veicinātu to komercdarbību. Tādējādi to statūtu pārskatīšana novedīs pie sarežģītām un kompleksām reorganizācijas operācijām, kurām būs nepieciešams relatīvi ilgs laiks. |
| --- | --- |

(111)

Turklāt ir taisnība, ka pastāvošās 1929. gada kontrolakciju sabiedrības patiešām ir veikušas nozīmīgas investīcijas daudznacionālo grupu ietvaros, pie kurām tās pieder. Šo investīciju mērķis jo īpaši ir daudznacionālo grupu infrastruktūru izveidošana un attīstīšana, lai koordinētu un veicinātu to komercdarbību. Tādējādi to statūtu pārskatīšana novedīs pie sarežģītām un kompleksām reorganizācijas operācijām, kurām būs nepieciešams relatīvi ilgs laiks.

| (112) | Tāpat tika ņemtas vērā arī vidēja vai ilga laika saistības attiecībā uz personālu un ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, lai ļautu kontrolakciju sabiedrībām pabeigt savas darbības, kas saistītas ar daudznacionālajām grupām, pie kurām tās pieder. Šajā sakarā jāpiemin, ka saskaņā ar Luksemburgas iestāžu iesniegtajiem datiem, pašreiz Luksemburgā darbojas ap 13 000 1929. gada no nodokļiem atbrīvoto kontrolakciju sabiedrību, un ka tās labvēlīgi ietekmē valsts kā starptautisku finanšu darījumu vietas pievilcību, kuras aktīvie iedzīvotāji, starp citu, ir tikai ap 110 000 strādājošo. Komisijai tāpēc jāņem vērā salīdzinoši nozīmīgās sekas, ko lēmums par tūlītēju 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas atcelšanu varētu radīt nodarbinātības un Luksemburgas ekonomiskās attīstības ziņā. |
| --- | --- |

(112)

Tāpat tika ņemtas vērā arī vidēja vai ilga laika saistības attiecībā uz personālu un ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, lai ļautu kontrolakciju sabiedrībām pabeigt savas darbības, kas saistītas ar daudznacionālajām grupām, pie kurām tās pieder. Šajā sakarā jāpiemin, ka saskaņā ar Luksemburgas iestāžu iesniegtajiem datiem, pašreiz Luksemburgā darbojas ap 13 000 1929. gada no nodokļiem atbrīvoto kontrolakciju sabiedrību, un ka tās labvēlīgi ietekmē valsts kā starptautisku finanšu darījumu vietas pievilcību, kuras aktīvie iedzīvotāji, starp citu, ir tikai ap 110 000 strādājošo. Komisijai tāpēc jāņem vērā salīdzinoši nozīmīgās sekas, ko lēmums par tūlītēju 1929. gada kontrolakciju sabiedrību shēmas atcelšanu varētu radīt nodarbinātības un Luksemburgas ekonomiskās attīstības ziņā.

| (113) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata par saprātīgu noteikt pārejas periodu kontrolakciju sabiedrībām, kuras pastāv šī lēmuma izdošanas brīdī. Šis pārejas periods beidzas 2010. gada 31. decembrī. Taču sabiedrības, kas turpinās gūt labumu no nodokļu atbrīvojumu shēmas līdz 2010. gada 31. decembrim, nevarēs izdarīt nekādu pilnīgu vai daļēju sava kapitāla cesiju visu pārejas perioda laiku tāpēc, ka, ņemot vērā savu kopuzņēmuma raksturu, ja to daļas tiktu nodotas, tās vairs nevarētu lepoties ar tiesisko paļāvību turpmākajā nodokļu atbrīvojumu shēmas darbības laikā. Attiecībā uz ienākumu nodokļu atbrīvojumiem, sākot ar 2011. gada 1. janvāri, nodokļu atbrīvojumu shēmas piemērošana 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām tādējādi būs nelikumīga, un nodokļus varēs iekasēt par jebkuru piešķirto priekšrocību. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata par saprātīgu noteikt pārejas periodu kontrolakciju sabiedrībām, kuras pastāv šī lēmuma izdošanas brīdī. Šis pārejas periods beidzas 2010. gada 31. decembrī. Taču sabiedrības, kas turpinās gūt labumu no nodokļu atbrīvojumu shēmas līdz 2010. gada 31. decembrim, nevarēs izdarīt nekādu pilnīgu vai daļēju sava kapitāla cesiju visu pārejas perioda laiku tāpēc, ka, ņemot vērā savu kopuzņēmuma raksturu, ja to daļas tiktu nodotas, tās vairs nevarētu lepoties ar tiesisko paļāvību turpmākajā nodokļu atbrīvojumu shēmas darbības laikā. Attiecībā uz ienākumu nodokļu atbrīvojumiem, sākot ar 2011. gada 1. janvāri, nodokļu atbrīvojumu shēmas piemērošana 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām tādējādi būs nelikumīga, un nodokļus varēs iekasēt par jebkuru piešķirto priekšrocību.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU

1. pants

Pašreiz Luksemburgā spēkā esošā nodokļu shēma attiecībā uz kontrolakciju sabiedrībām, kas ar 1929. gada 31. jūlija likumu atbrīvotas no nodokļiem (turpmāk tekstā “1929. gada kontrolakciju sabiedrības”), ir valsts atbalsta shēma, kura nav saderīga ar kopējo tirgu.

2. pants

Vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim Luksemburgai ir jāatceļ 1. pantā minētā atbalsta shēma vai jāizdara tajā grozījumi, lai padarītu to saderīgu ar kopējo tirgu.

Sākot no šī lēmuma paziņošanas dienas, uz šīs shēmas vai tās elementu priekšrocībām vairs nevarēs pretendēt jaunās sabiedrības.

Attiecībā uz 1929. gada kontrolakciju sabiedrībām, kas gūst labumu no 1. pantā minētās shēmas šī lēmuma pieņemšanas brīdī, shēmas darbību var pagarināt vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim. Taču sabiedrības, kas turpinās gūt labumu no nodokļu atbrīvojumu shēmas līdz 2010. gada 31. decembrim, nevarēs izdarīt nekādu pilnīgu vai daļēju sava kapitāla cesiju visu pārejas perioda laiku.

3. pants

Luksemburga divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas dienas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā ir veikusi, lai lēmumu izpildītu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2006. gada 19. jūlijs.

Komisijas vārdā

Neelie KROES

Komisijas loceklis

---

(1)  OV C 78, 31.3.2006., 2. lpp.

1

(2)  OV C 2, 6.1.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

3

(4)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

4

(5)  SG(2005) D/205866

5

(6)  Skatīt piezīmi 1. lappuses apakšā.

6

(7)  Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīva 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs (OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp.), kas grozīta ar Padomes 2003. gada 22. decembra Direktīvu 2003/123/EK un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/49/EK par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs (OV L 157, 26. 6.2003., 49. lpp.).

7

(8)  Sabiedrībām, kas atrodas Luksemburgā, un stabiliem ārvalstu sabiedrību uzņēmumu ir jāmaksā uzņēmuma peļņas nodoklis, kura maksimālais apjoms ir 22 %, un pašvaldības uzņemējdarbības nodoklis, ko iekasē pēc mainīgas likmes atkarībā no pašvaldības, bet tā vidējais apjoms sasniedz 7,5 %, un kas skar ienākumus, kuri atbilst kopējiem ienākumiem pirms nodokļu nomaksas, no kuriem atskaitīti izdevumi, izņemot tādus neatskaitāmos izdevumus, kā tiešos nodokļus, slēptās dividenžu un tantjēmu izmaksas.

8

(9)  Luksemburga piemēro uzņēmumiem, kas atrodas tās teritorijā un stabiliem ārvalstu sabiedrību uzņēmumiem neto vērtības nodokli 0,5 % apmērā no aktīvu vērtības uz katra gada 1. janvāri, vai arī starpības apmērā starp aptuveni aprēķinātajiem aktīviem par to normālo tirgus vērtību un parādiem attiecībā pret trešām pusēm.

9

(10)  Pašvaldības nodoklis, ko aprēķina no to nekustamo īpašumu vērtības, kuri pieder uzņēmumiem.

10

(11)  Nodoklis 0,2 % apmērā no dzēstā dibināšanas pamatkapitāla un no piemaksām pie akciju nominālās vērtības.

11

(12)  Citiem vārdiem runājot, sākot no 2004. gada 1. janvāra, Luksemburga vispār atcēla nodokļu atvilkumus par honorāriem (izņemot par maksājumiem uz ārzemēm).

12

(13)  Dividendes, ko izmaksā no nodokļu maksāšanas neatbrīvota sabiedrība, ir pakļautas nodokļu atvilkšanai no pirmavota 20 % apmērā no kopējās izmaksātās summas (25 %, ja atvilkšanas izdevumus sedz izplatītājsabiedrība), izņemot gadījumus, ja piemēro Direktīvu 90/435/EEK, vai ja runa ir par ieguldījumiem LIN 147. panta nozīmē. Šo nodokļu atvilkumu no pirmavota var samazināt atbilstīgi vienošanās nosacījumiem. Procenti parasti nav pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota, ja tikai tos kvalificē kā slēptās dividendes. Vairums honorāru, kas izmaksāti labuma saņēmējiem – nerezidentiem, ir pakļauti nodokļu atvilkšanai no pirmavota 10 % apmērā (11,11 % apmērā, ja atvilkšanas izdevumus sedz izplatītājsabiedrība). Nesen Luksemburga savās nodokļu tiesību normās iekļāva nodokļu atbrīvojumu, ko paredz Direktīva 2003/49/EK. Šo nodokļu atvilkumu no pirmavota var samazināt vai atcelt atbilstīgi vienošanās nosacījumiem.

13

(14)  OV L 157, 26.6.2003., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

14

(15)  Visi ieguldījumi skaidrā naudā vai graudā Luksemburgas uzņēmumā ir pakļauti tiesībām ieguldīt 1 %.

15

(16)  Ja 1929. gada kontrolakciju sabiedrība izmaksā dividendes, kas pārsniedz 10 % no brīvā kapitāla, beidzoties finanšu gadam, kurā notiek sadalīšana, abonēšanas nodokli nākamajam gadam aprēķina, balstoties uz nodokļiem, ko vērtē kā desmitkārtīgu minētās dividendes vērtību.

16

(17)  Runa ir par publiskām akciju sabiedrībām, sabiedrībām ar ierobežotu atbildību, akciju komandītsabiedrībām un kooperatīvām sabiedrībām.

17

(18)  Skatīt zemsvītras piezīmi 1. lappusē.

18

(19)  Skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 10. janvāra sprieduma lietā Ministero dell
  ’
  Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, kas vēl nav publicēts Krājumā, 129. punktu.

19

Ministero dell

’

Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze

(20)  Tiesas 2001. gada 20. septembra sprieduma, H.J. Banks/The Coal Authority, C-390/98, Krāj. I-6117. lpp., 49. un 50. punkts.

20

H.J. Banks/The Coal Authority

(21)  1929. gada kontrolakciju sabiedrības nav arī atbrīvotas no tādu netiešo nodokļu maksāšanās, kā ieguldījuma nodeva, reģistrācijas nodeva un PVN.

21

(22)  Šī procedūra, piemēram, neattiecas uz reāliem nodokļiem, kas balstīti uz veiktajiem darījumiem.

22

(23)  Komisijas 2006. gada 9. februāra lēmuma 46. līdz 54. pants.

23

(24)  Skatīt, piemēram, Tiesas 1994. gada 15. marta sprieduma lietā Banco Exterior de España, C-387/92, krāj. I-877. lpp., 14. punkts.

24

Banco Exterior de España

(25)  Skatīt Tiesas 1996. gada 26. septembra sprieduma lietā France/Commission, C-241/94, krāj. I-4551. lpp. , 24. pantu un 1998. gada 1. decembra sprieduma lietā Ecotrade, C-200/97, krāj. I-7907. lpp., 40. un 41. pantu. Skatīt arī Apelācijas tiesas 2000. gada 29. septembra sprieduma lietā CETM/Commission, T-55/99, krāj. II-3207. lpp., 39. pantu.

25

France/Commission

Ecotrade

CETM/Commission

(26)  Skatīt šajā sakarā Tiesas 2001. gada 8. novembra sprieduma lietā Adria-Wien Pipeline/Finanzlandesdirektion, C143/99, Krāj. 2001, I-8365. lpp., 41. punktu.

26

Adria-Wien Pipeline/Finanzlandesdirektion

(27)  Tiesas 2003. gada 13. februāra spriedums lietā Espagne/Commission, C-409/00, Krāj. I-1487. lpp., 52. punkts un Apelācijas tiesas 2002. gada 6. marta spriedums lietā Diputación Foral de Álava e.a./Commission, T-92/00 un T-103/00, Krāj. II-1385. lpp., 60. punkts un minētā jurisprudence.

27

Espagne/Commission

Diputación Foral de Álava e.a./Commission

(28)  Aizdevumu piešķiršana izriet no kapitāla daļu izlietošanas un ir saderīga ar vienkāršas kontrolakciju sabiedrības statusu, bet, piedaloties kapitāla daļu iegādē, ir jārunā par kādu papildu darbību. Papildu raksturu nevērtē ne salīdzinājumā ar aizdevuma summu, ne saistībā ar kapitāla daļu iegādes cenu vai vērtību. Drīzāk administrācija pieprasa, lai 1929. gada kontrolakciju sabiedrībai būtu ievērojama kapitāla daļa finansētajā sabiedrībā. Kapitāla daļu uzskata par ievērojamu, ja tā ir 25 % no finansētās sabiedrības kapitāla. Tomēr kotētajām sabiedrībām zemāks līdzdalības līmenis neizslēdz iespēju piešķirt kredītu, ja nozīmīga vērtspapīru daļa ir pieejama (brīvajā) tirgū. Jāpiebilst, ka ikvienam finansējumam ir jābeidzas pirms līdzdalības pārtraukšanas vai vienlaicīgi ar to.

28

(29)  Lai gūtu labumu no 1929. gada kontrolakciju sabiedrības statusa, konsultāciju sabiedrībai ir jāievēro virkne priekšrakstu, ko noteikušas nodokļu iestādes Valsts kases ministrijas 1968. gada 17. oktobra lēmumā Nr. 12.061. Proti, uzņēmuma darbībai ir jābūt saistītai ar viena SICAV vai SICAF pārraudzību un konsultēšanu, un tai ir jāinvestē vismaz 5 % no sava kapitāla sabiedrībā, kura izmanto tā padomus, ar minimālo summu 50 000 euro, atlikumu var ieguldīt citās kustamās vērtībās, kas pieder trešām sabiedrībām. Konsultāciju sabiedrības sākuma kapitālam jābūt vismaz 76 000 euro.

29

(30)  Skatīt Apelācijas tiesas sprieduma lietā Diputación Foral de Álava e.a./Commission, kas minēts zemsvītras piezīmē 27. lappuses apakšā, 38. līdz 40. punktu.

30

Diputación Foral de Álava e.a./Commission

(31)  Skatīt jo īpaši Tiesas 2001. gada 8. novembra sprieduma lietā Adria-Wien Pipeline et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Krāj. I-8365. lpp., 38. punktu; 2004. gada 15. jūlija sprieduma lietā Espagne/Commission, C-501/00, Krāj. I-6717. lpp., 90. punktu un minētos precedentus; 2005. gada 15. decembra sprieduma lietā Italie/Commission, C-66/02, vēl nav publicēts Krājumā, 77. pantu un sprieduma lietā Ministero dell
  ’
  Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, kas minēts zemsvītras piezīmē 19. lappuses apakšā, 131. punktu un minēto jurisprudenci.

31

Adria-Wien Pipeline et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Espagne/Commission

Italie/Commission

Ministero dell

’

Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze

(32)  Skatīt, piemēram, Tiesas 1994. gada 15. marta sprieduma lietā Banco Exterior de España, C-387/92, Krāj. I-877. lpp., 14. pantu.

32

Banco Exterior de España

(33)  Apelācijas tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums lietā Vlaamse Gewest/Commission, T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Commission, Krāj. II-717. lpp.

33

Vlaamse Gewest/Commission

Het Vlaamse Gewest/Commission

(34)  1980. gada 17. septembra spriedums lietā Philip Morris/Commission, 730/79, Krāj. 2671. lpp., 11. punkts.

34

Philip Morris/Commission

(35)  Spriedums lietā Ministero dell
  ’
  Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, kas minēts 19. lappuses zemsvītras piezīmē, publicēts Krājumā, 112. punkts.

35

Ministero dell

’

Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze

(36)  Skatīt interviju ar Luksemburgas Tirdzniecības palātas locekli Carlo Thelen, kas publicēta laikrakstā “International Herald Tribune”2005. gada 9. februārī.

36

(37)  Tiesas 1999. gada 21. septembra spriedums Saint-Gobain lietā, C-307/97, Krāj. I-6161. lpp.

37

Saint-Gobain

(38)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa sprieduma lietā Pays-Bas/Commission, C-159/01, vēl nav publicēts Krājumā, 51. punkts un minētā jurisprudence.

38

Pays-Bas/Commission

(39)  2000. gada 19. septembra spredums lietā Allemagne/Commission, C-156/98, Krāj. I-6857. lpp.

39

Allemagne/Commission

(40)  Skatīt 2. lappuses zemsvītras piezīmi.

40

(41)  Tiesas 2006. gada 22. jūnija sprieduma lietās Belgique et Forum 187 Asbl/Commission, C-182/03 un C-217/03, vēl nav publicēts Krājumā, 150. līdz 154. punkts.

41

Belgique et Forum 187 Asbl/Commission

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2006. gada 8. novembris

par valsts atbalstu C 11/06 (ex N 127/05), ko Itālija plāno piešķirt AEM Torino

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5276)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/941/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minēto pantu(-iem) (1),

tā kā:

| (1) | Ar 2005. gada 21. marta vēstuli Itālija paziņoja Komisijai par savu nodomu pieškirt valsts atbalstu AEM Torino par balasta izmaksām enerģētikas nozarē. Ar 2005. gada 4. maija, 2005. gada 19. jūlija un 2005. gada 14. novembra vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju. Itālija ar vēstulēm, kas datētas 2005. gada 27. jūnijā, 5. jūlijā, 3. oktobrī un 2006. gada 1. februārī, sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2005. gada 21. marta vēstuli Itālija paziņoja Komisijai par savu nodomu pieškirt valsts atbalstu AEM Torino par balasta izmaksām enerģētikas nozarē. Ar 2005. gada 4. maija, 2005. gada 19. jūlija un 2005. gada 14. novembra vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju. Itālija ar vēstulēm, kas datētas 2005. gada 27. jūnijā, 5. jūlijā, 3. oktobrī un 2006. gada 1. februārī, sniedza papildu informāciju.

| (2) | Ar 2002. gada 5. jūnija vēstuli Komisija paziņoja Itālijai par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar šo atbalstu. Uz šo Komisijas vēstuli Itālija nav atbildējusi. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2002. gada 5. jūnija vēstuli Komisija paziņoja Itālijai par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar šo atbalstu. Uz šo Komisijas vēstuli Itālija nav atbildējusi.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Komisija nesaņēma apsvērumus no AEM Torino. Arī citas ieinteresētās personas apsvērumus nav iesniegušas. |
| --- | --- |

(4)

Komisija nesaņēma apsvērumus no AEM Torino. Arī citas ieinteresētās personas apsvērumus nav iesniegušas.

| (5) | Šeit novērtējamais pasākums attiecas uz atmaksājumu, ko Itālija ir paredzējusi piešķirt AEM Torino par balasta izmaksām enerģētikas nozarē. AEM Torino ir viens no tā sauktajiem “aziende municipalizzate”, kas īpaši aktīvi darbojas enerģētikas nozarē. Minētais pasākums pamatojas uz līdzīgu pasākumu, ko Komisija apstiprināja 2004. gada 1. decembrī (3). |
| --- | --- |

(5)

Šeit novērtējamais pasākums attiecas uz atmaksājumu, ko Itālija ir paredzējusi piešķirt AEM Torino par balasta izmaksām enerģētikas nozarē. AEM Torino ir viens no tā sauktajiem “aziende municipalizzate”, kas īpaši aktīvi darbojas enerģētikas nozarē. Minētais pasākums pamatojas uz līdzīgu pasākumu, ko Komisija apstiprināja 2004. gada 1. decembrī (3).

| (6) | Atbalsta apjoms ir 16,338 miljoni euro, kas jāpiešķir subsīdiju veidā. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta apjoms ir 16,338 miljoni euro, kas jāpiešķir subsīdiju veidā.

| (7) | Itālija ir informējusi par nodomu sniegt gada pārskatu saistībā ar pasākuma īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Itālija ir informējusi par nodomu sniegt gada pārskatu saistībā ar pasākuma īstenošanu.

| (8) | Novērtējamo pasākumu nevar kumulēt ar citu atbalstu. |
| --- | --- |

(8)

Novērtējamo pasākumu nevar kumulēt ar citu atbalstu.

| (9) | Komisija 2002. gada 5. jūnijā pieņēma negatīvu lēmumu par valsts atbalstu, ko Itālija ir piešķīrusi vietējām sabiedriskajām pārvaldes iestādēm piederošiem komunālo pakalpojumu uzņēmumiem ar lielāko valsts kapitāla daļu (turpmāk tekstā “municipalizzate”) nodokļu atbrīvojumu un subsidētu aizdevumu veidā (4) (Valsts atbalsts C 27/99, ex NN 69/98). |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2002. gada 5. jūnijā pieņēma negatīvu lēmumu par valsts atbalstu, ko Itālija ir piešķīrusi vietējām sabiedriskajām pārvaldes iestādēm piederošiem komunālo pakalpojumu uzņēmumiem ar lielāko valsts kapitāla daļu (turpmāk tekstā “municipalizzate”) nodokļu atbrīvojumu un subsidētu aizdevumu veidā (4) (Valsts atbalsts C 27/99, ex NN 69/98).

| (10) | Komisija pasludināja šādas nepaziņotas atbalsta shēmas par nelikumīgām un nesaderīgām un uzdeva Itālijas valstij atgūt visus saskaņā ar šādām shēmām izmaksātos atbalstus (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisija pasludināja šādas nepaziņotas atbalsta shēmas par nelikumīgām un nesaderīgām un uzdeva Itālijas valstij atgūt visus saskaņā ar šādām shēmām izmaksātos atbalstus (5).

| (11) | Šis atgūšanas process bija ļoti lēns. Itālija 2005. gada 18. aprīlī pieņēma likumu n. 62, kura 27. pantā ir paredzēts īstenot Komisijas lēmumu un atgūt municipalizzate piešķirto atbalstu. Tomēr atbalsta saņēmēji drīkst atmaksāt šo atbalstu 24 mēnešu laikā pa daļām. Šāds nosacījums tika īstenots ar lēmumu, ko 2005. gada 1. jūnijā pieņēma Agenzia delle Entrate. |
| --- | --- |

(11)

Šis atgūšanas process bija ļoti lēns. Itālija 2005. gada 18. aprīlī pieņēma likumu n. 62, kura 27. pantā ir paredzēts īstenot Komisijas lēmumu un atgūt municipalizzate piešķirto atbalstu. Tomēr atbalsta saņēmēji drīkst atmaksāt šo atbalstu 24 mēnešu laikā pa daļām. Šāds nosacījums tika īstenots ar lēmumu, ko 2005. gada 1. jūnijā pieņēma Agenzia delle Entrate.

| (12) | Atbilstīgi AEM Torino pašu atzinumam par izskatāmo lietu T-297/02 ACEA pret Komisiju tas no atbalsta shēmām, kuras novērtētas Komisijas Lēmumā 2003/193/EK, ir guvis labumu gan nodokļu atbrīvojumu veidā 1997., 1998. un 1999. gadā, gan arī saņemot subsidētus aizdevumus no Cassa depositi e prestiti. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi AEM Torino pašu atzinumam par izskatāmo lietu T-297/02 ACEA pret Komisiju tas no atbalsta shēmām, kuras novērtētas Komisijas Lēmumā 2003/193/EK, ir guvis labumu gan nodokļu atbrīvojumu veidā 1997., 1998. un 1999. gadā, gan arī saņemot subsidētus aizdevumus no Cassa depositi e prestiti.

| (13) | Turklāt saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju AEM Torino parastās procedūras ietvaros, kas noteikta ar Agenzia delle Entrate lēmumu par nodokļa aprēķinu un iekasēšanu, ir sniedzis informāciju. AEM Torino vajadzēja atmaksāt attiecīgo nelikumīgā atbalsta summu 60 dienu laikā no novērtējuma rezultāta paziņošanas; saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tas jāpaziņo Agenzia delle Entrate līdz 2006. gada 11. janvārim. Itālija nav sniegusi informāciju par to, vai AEM Torino līdz norādītajam termiņam ir atmaksājis šīs summas. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju AEM Torino parastās procedūras ietvaros, kas noteikta ar Agenzia delle Entrate lēmumu par nodokļa aprēķinu un iekasēšanu, ir sniedzis informāciju. AEM Torino vajadzēja atmaksāt attiecīgo nelikumīgā atbalsta summu 60 dienu laikā no novērtējuma rezultāta paziņošanas; saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju tas jāpaziņo Agenzia delle Entrate līdz 2006. gada 11. janvārim. Itālija nav sniegusi informāciju par to, vai AEM Torino līdz norādītajam termiņam ir atmaksājis šīs summas.

| (14) | Spriežot pēc informācijas, ko Itālijas iestādes ir sniegušas saistībā ar šo lietu, AEM Torino aizdevumus no Cassa Depositi e Prestiti nav saņēmis. |
| --- | --- |

(14)

Spriežot pēc informācijas, ko Itālijas iestādes ir sniegušas saistībā ar šo lietu, AEM Torino aizdevumus no Cassa Depositi e Prestiti nav saņēmis.

| (15) | Tā kā Komisija nevar kontrolēt iepriekšējā nelikumīgā atbalsta, kas saņemts īstenojot Itālijas municipalizzate paredzēto shēmu, un jaunā atbalsta, ko pašlaik pārbauda, savstarpējo kumulāciju, tā ir pieprasījusi, lai Itālija novērstu šādu kumulāciju, izmaksājot atbalstu par balasta izmaksām tikai pēc iepriekšējā nelikumīgā atbalsta atmaksāšanas. Itālija no šādas rīcības atteicās. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā Komisija nevar kontrolēt iepriekšējā nelikumīgā atbalsta, kas saņemts īstenojot Itālijas municipalizzate paredzēto shēmu, un jaunā atbalsta, ko pašlaik pārbauda, savstarpējo kumulāciju, tā ir pieprasījusi, lai Itālija novērstu šādu kumulāciju, izmaksājot atbalstu par balasta izmaksām tikai pēc iepriekšējā nelikumīgā atbalsta atmaksāšanas. Itālija no šādas rīcības atteicās.

| (16) | Komisija secināja, ka novērtējamais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija secināja, ka novērtējamais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

| (17) | Komisija pārbaudīja pasākuma saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta saistībā ar balasta izmaksām pārbaudes metodi (6). Tā secināja, ka gan summas aprēķinam izmantotā metodoloģija, gan arī pats aprēķins atbilst visiem paziņojumā norādītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pārbaudīja pasākuma saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta saistībā ar balasta izmaksām pārbaudes metodi (6). Tā secināja, ka gan summas aprēķinam izmantotā metodoloģija, gan arī pats aprēķins atbilst visiem paziņojumā norādītajiem kritērijiem.

| (18) | Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (7) ir noteikusi, ka “Komisijai, pārbaudot valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, jāņem vērā visi attiecīgie apstākļi, vajadzības gadījumā ietverot iepriekšējā lēmuma apstākļus un saistības, ko šis lēmums varētu būt uzlicis dalībvalstij.” Pēc Tiesas uzskatiem jaunu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu tik ilgi, kamēr iepriekšējais nelikumīgais atbalsts nav atmaksāts, jo atbalstu kumulācijas rezultātā kopējā tirgū var rasties ievērojami konkurences traucējumi. |
| --- | --- |

(18)

Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (7) ir noteikusi, ka “Komisijai, pārbaudot valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, jāņem vērā visi attiecīgie apstākļi, vajadzības gadījumā ietverot iepriekšējā lēmuma apstākļus un saistības, ko šis lēmums varētu būt uzlicis dalībvalstij.” Pēc Tiesas uzskatiem jaunu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu tik ilgi, kamēr iepriekšējais nelikumīgais atbalsts nav atmaksāts, jo atbalstu kumulācijas rezultātā kopējā tirgū var rasties ievērojami konkurences traucējumi.

| (19) | Tālab saskaņā ar iepriekš minēto tiesu praksi Komisija vērtē jauno atbalsta pasākumu, ievērojot to, vai jaunā atbalsta saņēmējs ir pilnībā atmaksājis iepriekšējo atbalstu, kas atgūstams saskaņā ar Komisijas negatīvu lēmumu. |
| --- | --- |

(19)

Tālab saskaņā ar iepriekš minēto tiesu praksi Komisija vērtē jauno atbalsta pasākumu, ievērojot to, vai jaunā atbalsta saņēmējs ir pilnībā atmaksājis iepriekšējo atbalstu, kas atgūstams saskaņā ar Komisijas negatīvu lēmumu.

| (20) | Piemērojot iepriekš minētā spriedumā formulēto principu šajā lietā Komisijas secina, ka: a) AEM Torino ir guvis labumu no iepriekšējā atbalsta, proti, no atbalsta municipalizzate (skatīt augstāk minēto 9.-15. punktu), kas atgūstams atbilstīgi Lēmumam 2003/193/EK, un b) ka Itālijas iestādes vēl joprojām nav izpildījušas Lēmumā 2003/193/EK noteikto pienākumu atgūt atbalstu. Lai gan šis lēmums attiecas uz shēmu, tajā ir arī dots rīkojums atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu, kas izmaksāts saskaņā ar šo shēmu. Turklāt AEM Torino ir skaidri atzinis, ka no šīs shēmas ir guvis labumu un nav iemesla uzskatīt, ka minētie pasākumi šajā gadījumā nav valsts atbalsts, vai esošs atbalsts, vai, ka tie būtu pasludināti par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(20)

Piemērojot iepriekš minētā spriedumā formulēto principu šajā lietā Komisijas secina, ka: a) AEM Torino ir guvis labumu no iepriekšējā atbalsta, proti, no atbalsta municipalizzate (skatīt augstāk minēto 9.-15. punktu), kas atgūstams atbilstīgi Lēmumam 2003/193/EK, un b) ka Itālijas iestādes vēl joprojām nav izpildījušas Lēmumā 2003/193/EK noteikto pienākumu atgūt atbalstu. Lai gan šis lēmums attiecas uz shēmu, tajā ir arī dots rīkojums atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu, kas izmaksāts saskaņā ar šo shēmu. Turklāt AEM Torino ir skaidri atzinis, ka no šīs shēmas ir guvis labumu un nav iemesla uzskatīt, ka minētie pasākumi šajā gadījumā nav valsts atbalsts, vai esošs atbalsts, vai, ka tie būtu pasludināti par saderīgiem ar kopējo tirgu.

| (21) | Četrus gadus pēc Lēmuma 2003/193/EK pieņemšanas Itālijas iestādēm vēl joprojām ir jāatgūst nelikumīgi atbalsti. Tās paziņoja Komisijai, ka vēl joprojām pilda savu atgūšanas pienākumu, pieņemot un īstenojot piemērotus administratīvos pasākumus. |
| --- | --- |

(21)

Četrus gadus pēc Lēmuma 2003/193/EK pieņemšanas Itālijas iestādēm vēl joprojām ir jāatgūst nelikumīgi atbalsti. Tās paziņoja Komisijai, ka vēl joprojām pilda savu atgūšanas pienākumu, pieņemot un īstenojot piemērotus administratīvos pasākumus.

| (22) | Itālija īpaši uzsvēra, ka AEM Torino Agenzia delle Entrate ir iesniedzis deklarāciju, apņemoties samaksāt Agenzia norādītās summas. Tomēr tā nespēja norādīt:






  — | Summu, kas atgūšanas procesā AEM Torino ir jāatmaksā; |
| --- | --- | --- |

(22)

Itālija īpaši uzsvēra, ka AEM Torino Agenzia delle Entrate ir iesniedzis deklarāciju, apņemoties samaksāt Agenzia norādītās summas. Tomēr tā nespēja norādīt:

—

Summu, kas atgūšanas procesā AEM Torino ir jāatmaksā;

| — | maksājuma nosacījumus: Lai gan Itālija norāda, ka uzņēmumam atmaksa jāveic līdz 2006. gada 11. martam, nav pārliecinoši precizēts, vai summa tiks atmaksāta pilnā apmērā (ieskaitot procentus) un nekavējoties, (neizmantojot 2005. gada 18. aprīļa likumā n. 62 paredzēto 24 mēnešu kavējumu). |
| --- | --- |

—

maksājuma nosacījumus: Lai gan Itālija norāda, ka uzņēmumam atmaksa jāveic līdz 2006. gada 11. martam, nav pārliecinoši precizēts, vai summa tiks atmaksāta pilnā apmērā (ieskaitot procentus) un nekavējoties, (neizmantojot 2005. gada 18. aprīļa likumā n. 62 paredzēto 24 mēnešu kavējumu).

| (23) | Turklāt nav skaidrs vai AEM Torino ir guvis labumu no subsidētajiem aizdevumiem, ko garantēja Cassa Depositi e Prestiti un kas ar iepriekšējo lēmumu tika pasludināti par nelikumīgiem, un vai tas šos aizdevumus ir atmaksājis. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt nav skaidrs vai AEM Torino ir guvis labumu no subsidētajiem aizdevumiem, ko garantēja Cassa Depositi e Prestiti un kas ar iepriekšējo lēmumu tika pasludināti par nelikumīgiem, un vai tas šos aizdevumus ir atmaksājis.

| (24) | Tātad Itālija nav noskaidrojusi, vai iepriekšējais atbalsts, ko visdrīzāk AEM Torino ir saņēmis, jau ir atgūts. Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, jāsecina, ka AEM Torino varētu būt saņēmis noteiktas atbalsta summas, kas piešķirtas atbilstīgi minētajai shēmai, ko tas vēl nav atmaksājis; šī atbalsta shēma saskaņā ar Lēmumu 2003/193/EK ir atzīta par neatbilstīgu. |
| --- | --- |

(24)

Tātad Itālija nav noskaidrojusi, vai iepriekšējais atbalsts, ko visdrīzāk AEM Torino ir saņēmis, jau ir atgūts. Pamatojoties uz iepriekš minēto informāciju, jāsecina, ka AEM Torino varētu būt saņēmis noteiktas atbalsta summas, kas piešķirtas atbilstīgi minētajai shēmai, ko tas vēl nav atmaksājis; šī atbalsta shēma saskaņā ar Lēmumu 2003/193/EK ir atzīta par neatbilstīgu.

| (25) | Komisijai nav iespējams noteikt, cik liela summa no iepriekš saņemtā atbalsta pirms jaunā atbalsta, ko pašlaik pārbauda, AEM Torino vēl ir jāatmaksā; tāpat tā nevar novērtēt, kādu kumulatīvo efektu AEM Torino gūst no vecā un jaunā atbalsta un kādus konkurences traucējumus tas izraisa kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Komisijai nav iespējams noteikt, cik liela summa no iepriekš saņemtā atbalsta pirms jaunā atbalsta, ko pašlaik pārbauda, AEM Torino vēl ir jāatmaksā; tāpat tā nevar novērtēt, kādu kumulatīvo efektu AEM Torino gūst no vecā un jaunā atbalsta un kādus konkurences traucējumus tas izraisa kopējā tirgū.

| (26) | Saskaņā ar Deggendorf spriedumu Komisijai ir jāņem vērā iepriekšējā lēmumā apsvērtie apstākļi un saistības, ko šis lēmums varētu būt uzlicis dalībvalstij, un tā nevar lemt par to, vai jaunais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu tik ilgi, kamēr vecais, nelikumīgais atbalsts nav atmaksāts. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Deggendorf spriedumu Komisijai ir jāņem vērā iepriekšējā lēmumā apsvērtie apstākļi un saistības, ko šis lēmums varētu būt uzlicis dalībvalstij, un tā nevar lemt par to, vai jaunais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu tik ilgi, kamēr vecais, nelikumīgais atbalsts nav atmaksāts.

| (27) | Turklāt atbalstu balasta izmaksu atmaksai nevar kumulēt ar citu atbalstu. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt atbalstu balasta izmaksu atmaksai nevar kumulēt ar citu atbalstu.

| (28) | Saskaņā ar Deggendorf spriedumā noteikto Tiesas principu, tikai apņemšanās nodrošināt to, ka jaunais atbalsts tiks izmaksāts pēc tam kad, iepriekšējais atbalsts ir atmaksāts pilnā mērā, ļaus izvairīties no šo atbalstu kumulatīvā efekta un konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Deggendorf spriedumā noteikto Tiesas principu, tikai apņemšanās nodrošināt to, ka jaunais atbalsts tiks izmaksāts pēc tam kad, iepriekšējais atbalsts ir atmaksāts pilnā mērā, ļaus izvairīties no šo atbalstu kumulatīvā efekta un konkurences traucējumiem.

| (29) | Itālijai ir vairākkārt uzdots pieņemt šādas saistības, bet tā ir atteikusies to darīt. |
| --- | --- |

(29)

Itālijai ir vairākkārt uzdots pieņemt šādas saistības, bet tā ir atteikusies to darīt.

| (30) | Tādējādi bija novērojams abu atbalstu kumulatīvais efekts, bet Komisija to nevarēja pilnībā novērtēt. Tālab šajā posmā paziņoto atbalstu nevar pasludināt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(30)

Tādējādi bija novērojams abu atbalstu kumulatīvais efekts, bet Komisija to nevarēja pilnībā novērtēt. Tālab šajā posmā paziņoto atbalstu nevar pasludināt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (31) | Ne Itālija, ne atbalsta saņēmējs nekliedēja šaubas par lēmumu uzsākt procedūru. Itālija uz vēstuli par procedūras uzsākšanu neatbildēja; arī AEM Torino nav sniedzis informāciju. |
| --- | --- |

(31)

Ne Itālija, ne atbalsta saņēmējs nekliedēja šaubas par lēmumu uzsākt procedūru. Itālija uz vēstuli par procedūras uzsākšanu neatbildēja; arī AEM Torino nav sniedzis informāciju.

| (32) | Šaubas, kuru dēļ Komisija uzsāka procedūru, nav kliedētas. Šis pasākums ir valsts atbalsts, kas atbilstīgi metodei par balsta izmaksu var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu. Tomēr iespējamās kumulācijas dēļ ar iepriekšējo atbalstu, ko saņēmējs nav atmaksājis, Komisijai nav iespējams pārbaudīt šo atbalstu kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(32)

Šaubas, kuru dēļ Komisija uzsāka procedūru, nav kliedētas. Šis pasākums ir valsts atbalsts, kas atbilstīgi metodei par balsta izmaksu var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu. Tomēr iespējamās kumulācijas dēļ ar iepriekšējo atbalstu, ko saņēmējs nav atmaksājis, Komisijai nav iespējams pārbaudīt šo atbalstu kopējo ietekmi.

| (33) | Itālija nav sniegusi Komisijai informāciju, kas ļautu tai novērtēt iespējamo kumulāciju. Turklāt atgūšanas process ir bijis īpaši lēns un sarežģīts. Tālab, lai nodrošinātu Lēmuma 2003/193/EK tūlītēju un efektīvu izpildi, Komisija 2005. gada 19. janvārī atbilstīgi EK Līguma 88. panta 2. punktam nolēma par šo lietu vērsties Tiesā. |
| --- | --- |

(33)

Itālija nav sniegusi Komisijai informāciju, kas ļautu tai novērtēt iespējamo kumulāciju. Turklāt atgūšanas process ir bijis īpaši lēns un sarežģīts. Tālab, lai nodrošinātu Lēmuma 2003/193/EK tūlītēju un efektīvu izpildi, Komisija 2005. gada 19. janvārī atbilstīgi EK Līguma 88. panta 2. punktam nolēma par šo lietu vērsties Tiesā.

| (34) | Tiesa 2006. gada 1. jūnijā nolēma (8), ka, Itālijai paredzētājā laikā neveicot visus vajadzīgos pasākumus atbalsta atmaksāšanā, kas pasludināts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, tā nav pildījusi minētajā pantā paredzētās saistības. |
| --- | --- |

(34)

Tiesa 2006. gada 1. jūnijā nolēma (8), ka, Itālijai paredzētājā laikā neveicot visus vajadzīgos pasākumus atbalsta atmaksāšanā, kas pasludināts par nelikumīgu un nesaderīgu ar kopējo tirgu, tā nav pildījusi minētajā pantā paredzētās saistības.

| (35) | Komisijai ir jānodrošina, ka jauns atbalsts tiek izmaksāts tikai tad, kad ir novērsts kumulācijas risks, t.i., tas tiek izmaksāts tikai pēc tam, kad AEM Torino pilnībā ir atmaksājis saņemto atbalstu, kas ir nelikumīgs un nesaderīgs. |
| --- | --- |

(35)

Komisijai ir jānodrošina, ka jauns atbalsts tiek izmaksāts tikai tad, kad ir novērsts kumulācijas risks, t.i., tas tiek izmaksāts tikai pēc tam, kad AEM Torino pilnībā ir atmaksājis saņemto atbalstu, kas ir nelikumīgs un nesaderīgs.

| (36) | Tādējādi Komisijai ir rūpīgi jāseko, lai šis iepriekš minētais nosacījums tiktu pilnībā ievērots. |
| --- | --- |

(36)

Tādējādi Komisijai ir rūpīgi jāseko, lai šis iepriekš minētais nosacījums tiktu pilnībā ievērots.

| (37) | Līdz ar to, Itālija varētu atļaut izmaksāt jaunu atbalstu tikai pēc tam, kad tā Komisijai ir pierādījusi, ka AEM Torino pilnā mērā ir atmaksājis iepriekšējo atbalstu. |
| --- | --- |

(37)

Līdz ar to, Itālija varētu atļaut izmaksāt jaunu atbalstu tikai pēc tam, kad tā Komisijai ir pierādījusi, ka AEM Torino pilnā mērā ir atmaksājis iepriekšējo atbalstu.

| (38) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka paziņotais pasākums par atbalstu balasta izmaksām, ko Itālija paredz sniegt AEM Torino, ir uzskatāms par atbalstu, kas atbilst EK līgumam. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu vērtējumu, ka paziņotais pasākums par atbalstu balasta izmaksām, ko Itālija paredz sniegt AEM Torino, ir uzskatāms par atbalstu, kas atbilst EK līgumam.

| (39) | Tomēr pārbaude apstiprināja, Komisijai nav iespējams pārbaudīt, vai jaunais un iepriekšējais nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts kopā nerada konkurences traucējumus, kas varētu būt pretrunā EK līgumam. |
| --- | --- |

(39)

Tomēr pārbaude apstiprināja, Komisijai nav iespējams pārbaudīt, vai jaunais un iepriekšējais nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts kopā nerada konkurences traucējumus, kas varētu būt pretrunā EK līgumam.

| (40) | Tālab atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 659/1999 (9) 7. panta 4. punktam Komisija secina, ka paziņotais atbalsts saņēmējam netiks izmaksāts, pirms tas nebūs atmaksājis iepriekšējo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(40)

Tālab atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 659/1999 (9) 7. panta 4. punktam Komisija secina, ka paziņotais atbalsts saņēmējam netiks izmaksāts, pirms tas nebūs atmaksājis iepriekšējo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu.

| (41) | Visbeidzot, pirms Itālija izmaksā novērtējamo atbalstu, tai ir jāpierāda Komisijai, ka AEM Torino ir pilnā apmērā atmaksājis iepriekšējo atbalstu, |
| --- | --- |

(41)

Visbeidzot, pirms Itālija izmaksā novērtējamo atbalstu, tai ir jāpierāda Komisijai, ka AEM Torino ir pilnā apmērā atmaksājis iepriekšējo atbalstu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar 2. pantā norādītajiem nosacījumiem atbalsts, ko 16,338 miljonu euro apmērā Itālija ir paredzējusi sniegt AEM Torino balsta izmaksām, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Atbalsts, kas minēts 1. pantā, nevar tikt izmaksāts, pirms Itālija Komisijai nesniedz pierādījumus par to, ka AEM Torino nav guvis labumu no iepriekšējā atbalsta saskaņā ar “municipalizzate” shēmu, ko Lēmumā pasludināja par nelegālu un nesaderīgu, (2003/193/EK),vai arī AEM Torino šo atbalstu ar procentiem ir atmaksājis atbilstīgi iepriekš minētajai shēmai.

3. pants

Itālija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma publicēšanas informēs Komisiju par veiktajiem pasākumiem lēmuma izpildē.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijai.

Briselē, 2006. gada 8. novembrī.

Komisijas vārdā —

Neelie KROES

Komisijas locekle

---

(1)  OV C 116 17.5.2006., 2. lpp.

1

(2)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmums lietā N 490/00, jo īpaši daļa par “stranded impianti” elekrtoenerģijas ražošanā.

3

“stranded impianti”

(4)  OV L 77, 24.3.2003., 21. lpp.

4

(5)  Komisijas lēmuma 3. pantā ir noteikts, ka Itālijai ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai no atbalsta saņēmējiem atgūtu nelikumīgi izmaksāto atbalstu.

5

(6)  Pieņēmusi Komisija 26.7.2001. Pieejams Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf. Paziņots dalībvalstīm ar 6.8.2001. vēstuli Nr. SG(2001) D/290869.

6

(7)  Tiesas lēmums, 15.05.1997., TWD/Commission,C-355/93, Rec., I-2549, par. 25-26 (“Deggendorf” spriedums).

7

TWD/Commission,

, Rec.

par

(“Deggendorf”

(8)  EKT, 1.6.2006., Lietā C-207/05, Komisija pret Itāliju (vēl nav publicēts).

8

(9)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

9

---

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EEZ Apvienotā komiteja

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/66

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 129/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 7. jūlija Lēmumu Nr. 82/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 7. jūlija Lēmumu Nr. 82/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 9. februāra Lēmums 2006/257/EK, ar kuru groza Lēmumu 96/335/EK, ar ko izveido kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu uzskaitījumu un kopēju nomenklatūru (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 9. februāra Lēmums 2006/257/EK, ar kuru groza Lēmumu 96/335/EK, ar ko izveido kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu uzskaitījumu un kopēju nomenklatūru (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XVI nodaļas 10. punktu (Komisijas Lēmums 96/335/EK) papildina ar šādu tekstu:

“ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| — | 32006 D 0257: Komisijas 2006. gada 9. februāra Lēmums 2006/257/EK (OV L 97, 5.4.2006., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: Komisijas 2006. gada 9. februāra Lēmums 2006/257/EK (OV L 97, 5.4.2006., 1. lpp.).”

2. pants

Lēmuma 2006/257/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

Priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 289, 19.10.2006., 14. lpp.

1

(2)  OV L 97, 5.4.2006., 1. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/68

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 130/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma IX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 119/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma IX pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 119/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. marta Direktīva 2006/29/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu izslēgšanu vai iekļaušanu piemērošanas jomā (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. marta Direktīva 2006/29/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu izslēgšanu vai iekļaušanu piemērošanas jomā (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma IX pielikuma 14. punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK) pievieno šādu ievilkumu:

| “– | 32006 L 0029: Komisijas 2006. gada 8. marta Direktīva 2006/29/EK (OV L 70, 9.3.2006., 50. lpp.).” |
| --- | --- |

“–

32006 L 0029: Komisijas 2006. gada 8. marta Direktīva 2006/29/EK (OV L 70, 9.3.2006., 50. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2006/29/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotajā komitejā ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

Priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 44. lpp.

1

(2)  OV L 70, 9.3.2006., 50. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/69

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 131/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā izdara šādus grozījumus:

| 1. | Pēc 56t. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK) iekļauj šādu punktu:






  “56u. | 32006 R 0336: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.).
  Regulas noteikumi šajā Līgumā ir ar šādu pielāgojumu:
  Attiecībā uz Norvēģiju 3. panta 2. punkta e) apakšpunkts ir šāds:
  “pasažieru kuģiem, kas nav:






  (i) | ro-ro pasažieru prāmji un |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Pēc 56t. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK) iekļauj šādu punktu:

“56u.

32006 R 0336: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.).

Regulas noteikumi šajā Līgumā ir ar šādu pielāgojumu:

Attiecībā uz Norvēģiju 3. panta 2. punkta e) apakšpunkts ir šāds:

“pasažieru kuģiem, kas nav:

(i)

ro-ro pasažieru prāmji un

| (ii) | Norvēģijas karoga pasažieru kuģi ar vairāk nekā 100 pasažieriem, |
| --- | --- |

(ii)

Norvēģijas karoga pasažieru kuģi ar vairāk nekā 100 pasažieriem,

C un D klases jūras rajonos, kā noteikts Direktīvas 98/18/EK 4. pantā.””

| 2. | Svītro 56c. punkta tekstu (Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95). |
| --- | --- |

2.

Svītro 56c. punkta tekstu (Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95).

2. pants

Regulas (EK) Nr. 336/2006 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 52. lpp.

1

(2)  OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.

2

(3)  Ir norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/71

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 132/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 706/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 attiecībā uz to, cik ilgā laikposmā dalībvalstis drīkst izdot apstiprinājumus uz noteiktu laiku (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 706/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1702/2003 attiecībā uz to, cik ilgā laikposmā dalībvalstis drīkst izdot apstiprinājumus uz noteiktu laiku (2).

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 707/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2042/2003 par apstiprinājumiem uz noteiktu laiku un I un III pielikumu (3), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 707/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2042/2003 par apstiprinājumiem uz noteiktu laiku un I un III pielikumu (3),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā izdara šādus grozījumus:

| 1. | Pielikuma 66.p punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003) papildina ar šādu ievilkumu:






  “– | 32006 R 0706: Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 706/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 16. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Pielikuma 66.p punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1702/2003) papildina ar šādu ievilkumu:

“–

32006 R 0706: Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 706/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 16. lpp.).”

| 2. | Pielikuma 66.q punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2003) papildina ar šādu tekstu:
  “ar grozījumiem, kas izdarīti ar:






  — | 32006 R 0707: Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 707/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 17. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Pielikuma 66.q punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 2042/2003) papildina ar šādu tekstu:

“ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

—

32006 R 0707: Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 707/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 17. lpp.).”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 706/2006 un Nr. 707/2006 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

Priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 52. lpp.

1

(2)  OV L 122, 9.5.2006., 16. lpp.

2

(3)  OV L 122, 9.5.2006., 17. lpp.

3

(4)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

4

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/73

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 133/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1).

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (5) ir iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 67/2006, (6) paredzot pielāgojumus konkrētām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (5) ir iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 67/2006, (6) paredzot pielāgojumus konkrētām valstīm.

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa (7), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa (7),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumā aiz 66.w punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 552/2004) iekļauj šādu punktu:

| “66.wa | 32006 R 0730: Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa (OV L 128, 16.5.2006., 3. lpp.).” |
| --- | --- |

“66.wa

32006 R 0730: Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa (OV L 128, 16.5.2006., 3. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 730/2006 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (8), vai EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmuma Nr. 67/2006 spēkā stāšanās datumā atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks.

8

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 52. lpp

1

(2)  OV L 96, 31.3.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

3

(4)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

4

(5)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

5

(6)  OV L 245, 7.9.2006., 18. lpp.

6

(7)  OV L 128, 16.5.2006., 3. lpp.

7

(8)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

8

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/75

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 134/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 123/2006 (1).

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (4) ir iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 67/2006 (5), paredzot pielāgojumus konkrētām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (4) ir iekļauta Līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 67/2006 (5), paredzot pielāgojumus konkrētām valstīm.

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām (6). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām (6).

| (4) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (7), |
| --- | --- |

(4)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (7),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Pēc Līguma XIII pielikuma 66.wa punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 730/2006) iekļauj šādus punktus:

| “66.wb | 32006 R 1032: Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām (OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.). |
| --- | --- |

“66.wb

32006 R 1032: Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām (OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.).

| 66.wc | 32006 R 1033: Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (OV L 186, 7.7.2006., 46. lpp.)” |
| --- | --- |

66.wc

32006 R 1033: Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (OV L 186, 7.7.2006., 46. lpp.)”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1032/2006 un Nr. 1033/2006 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (8), vai EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 2. jūnija Lēmuma Nr. 67/2006 spēkā stāšanās datumā atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks.

8

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 52. lpp.

1

(2)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.

3

(4)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

4

(5)  OV L 245, 7.9.2006., 18. lpp.

5

(6)  OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.

6

(7)  OV L 186, 7.7.2006., 46. lpp.

7

(8)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

8

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/77

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 135/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 126/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 126/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (2).

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 602/2006, ar ko, atjauninot datu prasības, pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 (3), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 602/2006, ar ko, atjauninot datu prasības, pielāgo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 (3),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi:

| 1. | Šādu tekstu iekļauj 19.s punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005):
  “ar grozījumiem, kas izdarīti ar:






  — | 32006 R 0602: Komisijas 2006. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Šādu tekstu iekļauj 19.s punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005):

“ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

—

32006 R 0602: Komisijas 2006. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.).”

| 2. | Aiz 19.s punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005) iekļauj šādu punktu:






  “19.sa | 32006 R 0601: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (OV L 106, 19.4.2006., 7. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Aiz 19.s punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005) iekļauj šādu punktu:

“19.sa

32006 R 0601: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (OV L 106, 19.4.2006., 7. lpp.).”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 601/2006 un Nr. 602/2006 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006, 57. lpp.

1

(2)  OV L 106, 19.4.2006., 7. lpp.

2

(3)  OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.

3

(4)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

4

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/79

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 136/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 126/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 126/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām. (2) |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām. (2)

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (3).

| (4) | Līgumā ir jāiekļauj Padomes (EK) 2006. gada 25. aprīļa Regula Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (4). |
| --- | --- |

(4)

Līgumā ir jāiekļauj Padomes (EK) 2006. gada 25. aprīļa Regula Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (4).

| (5) | Ar Regulu (EK) Nr. 698/2006 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 452/2000 (5) un Regulu (EK) Nr. 72/2002 (6), kas ir iekļautas līgumā un attiecīgi jāatceļ saskaņā ar līgumu, |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulu (EK) Nr. 698/2006 atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 452/2000 (5) un Regulu (EK) Nr. 72/2002 (6), kas ir iekļautas līgumā un attiecīgi jāatceļ saskaņā ar līgumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi.

| 1. | Ar šādu ievilkumu papildina 18.j punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1980/2003):
  “ar grozījumiem, kas izdarīti ar:






  — | 32006 R 0676: Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006 (OV L 118, 3.5.2006., 3. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Ar šādu ievilkumu papildina 18.j punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1980/2003):

“ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

—

32006 R 0676: Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006 (OV L 118, 3.5.2006., 3. lpp.).”

| 2. | Komisijas Regulas (EK) Nr. 72/2002 18.f punkta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:
  “32006 R 0698: Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (OV L 121, 6.5.2006, 30. lpp.).” |
| --- | --- |

2.

Komisijas Regulas (EK) Nr. 72/2002 18.f punkta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“32006 R 0698: Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (OV L 121, 6.5.2006, 30. lpp.).”

| 3. | 18.da punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 452/2000) tekstu svītro. |
| --- | --- |

3.

18.da punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 452/2000) tekstu svītro.

| 4. | Šādu punktu pievieno aiz 19.v punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1708/2005):






  “19.w | 32006 R 0701: Padomes (EK) 2006. gada 25. aprīļa Regula Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (OV L 122, 9.5.2006., 3. lpp.)” |
| --- | --- | --- |

4.

Šādu punktu pievieno aiz 19.v punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1708/2005):

“19.w

32006 R 0701: Padomes (EK) 2006. gada 25. aprīļa Regula Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (OV L 122, 9.5.2006., 3. lpp.)”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 676/2006, (EK) Nr. 698/2006 un (EK) Nr. 701/2006 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (7).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006., 57. lpp.

1

(2)  OV L 118, 3.5.2006., 3. lpp.

2

(3)  OV L 121, 6.5.2006., 30. lpp.

3

(4)  OV L 122, 9.5.2006., 3. lpp.

4

(5)  OV L 55, 29.2.2000., 53. lpp.

5

(6)  OV L 15, 17.1.2002., 7. lpp.

6

(7)  Konstitucionālās prasības norādītas.

7

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/81

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 137/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 127/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 22. septembra Lēmumu Nr. 127/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 708/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 21. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 7. interpretāciju (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2006. gada 8. maija Regula (EK) Nr. 708/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 21. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 7. interpretāciju (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXII pielikuma 10.ba punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32006 R 0708: Komisijas 2006. gada 8. maija Regula Nr. 708/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 19. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32006 R 0708: Komisijas 2006. gada 8. maija Regula Nr. 708/2006 (OV L 122, 9.5.2006., 19. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 708/2006 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 333, 30.11.2006, 59. lpp.

1

(2)  OV L 122, 9.5.2006., 19. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/83

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 138/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar kuru pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 39/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 39/2006 (1).

| (2) | Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Lēmumu Nr. 771/2006/EK, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību (2). |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Lēmumu Nr. 771/2006/EK, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību (2).

| (3) | Tādēļ jāgroza Līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties 2007. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ jāgroza Līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties 2007. gada 1. janvārī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi.

| 1. | Tā 5. punktu aizstāj ar šādu:
  «5.   EBTA valstis piedalās Kopienas programmās un darbībās, kas minētas 8. punkta pirmajos divos ievilkumos, no 1996. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta trešajā ievilkumā, no 2000. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta ceturtajā ievilkumā, no 2001. gada 1. janvāra, programmās, kas minētas piektajā un sestajā ievilkumā, no 2002. gada 1. janvāra, un programmā, kas minēta septītajā ievilkumā, no 2004. gada 1. janvāra, un programmā, kas minēta devītajā ievilkumā, no 2007. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

1.

Tā 5. punktu aizstāj ar šādu:

«5.   EBTA valstis piedalās Kopienas programmās un darbībās, kas minētas 8. punkta pirmajos divos ievilkumos, no 1996. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta trešajā ievilkumā, no 2000. gada 1. janvāra, programmā, kas minēta ceturtajā ievilkumā, no 2001. gada 1. janvāra, programmās, kas minētas piektajā un sestajā ievilkumā, no 2002. gada 1. janvāra, un programmā, kas minēta septītajā ievilkumā, no 2004. gada 1. janvāra, un programmā, kas minēta devītajā ievilkumā, no 2007. gada 1. janvāra.”

| 2. | Tā 8. punktā pievieno šādu ievilkumu:






  “– | 32006 D 0771: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Lēmums Nr. 771/2006/EK, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007.g.) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību (OV L 146, 31.5.2006., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Tā 8. punktā pievieno šādu ievilkumu:

“–

32006 D 0771: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Lēmums Nr. 771/2006/EK, ar ko nosaka Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007.g.) – ceļā uz taisnīgu sabiedrību (OV L 146, 31.5.2006., 1. lpp.).”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu (3).

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 61. lpp.

1

(2)  OV L 146, 31.5.2006., 1. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/85

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 139/2006

(2006. gada 27. oktobris),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 8. jūnija Lēmumu Nr. 90/2004 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 8. jūnija Lēmumu Nr. 90/2004 (1).

| (2) | EEZ Apvienotās komitejas 1996. gada 28. oktobra Lēmums Nr. 56/96 (2) paplašināja Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Līguma 31. protokolā Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (Eures). |
| --- | --- |

(2)

EEZ Apvienotās komitejas 1996. gada 28. oktobra Lēmums Nr. 56/96 (2) paplašināja Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Līguma 31. protokolā Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (Eures).

| (3) | Lihtenšteina sākotnēji saglabāja savas tiesības piedalīties Eures atkarībā no pārejas posma pasākumu kopīgās pārskatīšanas rezultātiem personu brīvas pārvietošanās jomā, kuri ietverti Līguma 15. protokolā. (2) |
| --- | --- |

(3)

Lihtenšteina sākotnēji saglabāja savas tiesības piedalīties Eures atkarībā no pārejas posma pasākumu kopīgās pārskatīšanas rezultātiem personu brīvas pārvietošanās jomā, kuri ietverti Līguma 15. protokolā. (2)

| (4) | Pamatojoties uz šo kopīgo pārskatīšanu, EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 17. decembra Lēmums Nr. 191/1999 (3) ieviesa jaunus sektorālus pielāgojumus Līguma V un VIII pielikumā attiecībā uz Lihtenšteinu, kuri ir ierobežoti attiecībā uz apmešanos uz dzīvi Lihtenšteinā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz šo kopīgo pārskatīšanu, EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 17. decembra Lēmums Nr. 191/1999 (3) ieviesa jaunus sektorālus pielāgojumus Līguma V un VIII pielikumā attiecībā uz Lihtenšteinu, kuri ir ierobežoti attiecībā uz apmešanos uz dzīvi Lihtenšteinā.

| (5) | Atrunu attiecībā uz Lihtenšteinas dalību Eures vairs nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Atrunu attiecībā uz Lihtenšteinas dalību Eures vairs nebūtu jāpiemēro.

| (6) | Tādēļ būtu jāizdara grozījumi Līguma 31. protokolā, lai Lihtenšteinas dalība Eures varētu sākties no 2007. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu jāizdara grozījumi Līguma 31. protokolā, lai Lihtenšteinas dalība Eures varētu sākties no 2007. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līguma 31. protokola 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

| “4. | Šā panta 1. līdz 3. punktu piemēro Lihtenšteinai no 2007. gada 1. janvāra.” |
| --- | --- |

“4.

Šā panta 1. līdz 3. punktu piemēro Lihtenšteinai no 2007. gada 1. janvāra.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2006. gada 27. oktobrī.

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

---

(1)  OV L 349, 25.11.2004., 52. lpp.

1

(2)  OV L 58, 27.2.1997., 50. lpp.

2

(3)  OV L 74, 15.3.2001., 29. lpp.

3

(4)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

4

---

EBTA Uzraudzības iestāde

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/87

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

Nr. 143/06/COL

2006. gada 11. maijs

par uzraudzības programmu 2006. gadam, lai nodrošinātu pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamā līmeņa ievērošanu graudaugos un uz tiem, kā arī dažos citos augu izcelsmes produktos, un par nacionālām uzraudzības programmām 2007. gadam

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,

ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,

ņemot vērā tiesību aktu, kas minēts EEZ Līguma II. pielikuma XII. nodaļas 38. punktā (Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīva 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās)
   (1), kurā pēdējie grozījumi izdarīti un kas pielāgota EEZ līgumam ar 1. protokolu, un jo īpaši tā 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā tiesību aktu, kas minēts EEZ Līguma II. pielikuma XII. nodaļas 54. punktā (Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīva 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus)
   (2), kurā pēdējie grozījumi izdarīti un kas pielāgota EEZ līgumam ar 1. protokolu, jo īpaši tā 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | EBTA Uzraudzības iestādei pakāpeniski jāizveido sistēma, kas ļautu noteikt konkrētā pesticīda iedarbību uz uzturu. Lai varētu veikt ticamu novērtējumu, jāiegūst monitoringa dati par pesticīdu atliekām tajos pārtikas produktos, kas Eiropā ir svarīgākās uztura sastāvdaļas. Ir vispāratzīts, ka Eiropā svarīgākās uztura sastāvdaļas veido 20 – 30 pārtikas produkti.
  Ņemot vērā valstu līmenī pieejamos resursus pesticīdu atliekvielu uzraudzībai, EBTA valstis saskaņotas uzraudzības programmas ietvaros katru gadu var analizēt tikai astoņu produktu paraugus. Pesticīdu lietojums uzrāda izmaiņas triju gadu ciklos. Tāpēc katrs pesticīds jākontrolē 20 – 30 pārtikas produktos vairākos triju gadu ciklos. |
| --- | --- |

(1)

EBTA Uzraudzības iestādei pakāpeniski jāizveido sistēma, kas ļautu noteikt konkrētā pesticīda iedarbību uz uzturu. Lai varētu veikt ticamu novērtējumu, jāiegūst monitoringa dati par pesticīdu atliekām tajos pārtikas produktos, kas Eiropā ir svarīgākās uztura sastāvdaļas. Ir vispāratzīts, ka Eiropā svarīgākās uztura sastāvdaļas veido 20 – 30 pārtikas produkti.

Ņemot vērā valstu līmenī pieejamos resursus pesticīdu atliekvielu uzraudzībai, EBTA valstis saskaņotas uzraudzības programmas ietvaros katru gadu var analizēt tikai astoņu produktu paraugus. Pesticīdu lietojums uzrāda izmaiņas triju gadu ciklos. Tāpēc katrs pesticīds jākontrolē 20 – 30 pārtikas produktos vairākos triju gadu ciklos.

| (2) | Visu šajā ieteikumā ietverto pesticīdu atliekvielas 2006. gadā ir jāpārbauda, jo pēc šiem datiem būs iespējams novērtēt to faktisko iedarbību, lietojot uzturu. |
| --- | --- |

(2)

Visu šajā ieteikumā ietverto pesticīdu atliekvielas 2006. gadā ir jāpārbauda, jo pēc šiem datiem būs iespējams novērtēt to faktisko iedarbību, lietojot uzturu.

| (3) | Jāievēro sistemātiska statistiska pieeja paraugiem visos uzraudzības pasākumos. Šādu pieeju ir noteikusi Pārtikas kodeksa (Codex Alimentarius) komisija (3). Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, analizējot 613 paraugus, ar pārliecību lielāku par 99 % var atklāt vienu paraugu, kurā pesticīdu atliekvielu saturs pārsniedz kvantitatīvās noteikšanas robežu (KNR), ja mazāk nekā 1 % augu izcelsmes produktos atliekvielu saturs ir lielāks par šo robežu. Šie paraugi ir jāņem visā Eiropas Ekonomikas zonā, vienmērīgi sadalot paraugu skaitu atbilstoši iedzīvotāju skaitam un patēriņa rādītājiem tā, lai tiktu paņemti mazākais 12 viena produkta paraugi gadā. |
| --- | --- |

(3)

Jāievēro sistemātiska statistiska pieeja paraugiem visos uzraudzības pasākumos. Šādu pieeju ir noteikusi Pārtikas kodeksa (Codex Alimentarius) komisija (3). Pamatojoties uz binomiālu varbūtības sadalījumu, var aprēķināt, ka, analizējot 613 paraugus, ar pārliecību lielāku par 99 % var atklāt vienu paraugu, kurā pesticīdu atliekvielu saturs pārsniedz kvantitatīvās noteikšanas robežu (KNR), ja mazāk nekā 1 % augu izcelsmes produktos atliekvielu saturs ir lielāks par šo robežu. Šie paraugi ir jāņem visā Eiropas Ekonomikas zonā, vienmērīgi sadalot paraugu skaitu atbilstoši iedzīvotāju skaitam un patēriņa rādītājiem tā, lai tiktu paņemti mazākais 12 viena produkta paraugi gadā.

| (4) | Norādījumi, kas attiecas uz dokumentu “Kvalitātes kontroles procedūras pesticīdu atliekvielu analīzei”, ir publicēti Eiropas Komisijas mājaslapā (4). Panākta vienošanās, ka EBTA valstu analīžu laboratorijās pēc iespējas jāīsteno šie norādījumi un tie pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā uzraudzības programmās iegūto pieredzi. |
| --- | --- |

(4)

Norādījumi, kas attiecas uz dokumentu “Kvalitātes kontroles procedūras pesticīdu atliekvielu analīzei”, ir publicēti Eiropas Komisijas mājaslapā (4). Panākta vienošanās, ka EBTA valstu analīžu laboratorijās pēc iespējas jāīsteno šie norādījumi un tie pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā uzraudzības programmās iegūto pieredzi.

| (5) | Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās metodes un procedūras ir arī paraugu ņemšanas metožu un procedūru vidū, kas noteiktas saskaņā ar aktu, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zz punktā (Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK) (5). |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās metodes un procedūras ir arī paraugu ņemšanas metožu un procedūru vidū, kas noteiktas saskaņā ar aktu, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zz punktā (Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK) (5).

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu EBTA valstīm jānosaka kritēriji, kurus tās izmanto savu pārbaudes programmu izstrādāšanai. Šajā informācijā jāiekļauj kritēriji, ko izmanto, nosakot ņemamo paraugu skaitu, veicamās analīzes un līmeņus, par kuriem jāziņo, kā arī kritērijus, pēc kuriem nosaka līmeņus, par kuriem jāziņo, kā arī ziņas par to laboratoriju akreditāciju, kuras veic analīzes, saskaņā ar aktu, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. n punktā (Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi)
   (6), un tā grozījumiem. Tāpat arī jānorāda pārkāpumu skaits un veids, kā arī veiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu EBTA valstīm jānosaka kritēriji, kurus tās izmanto savu pārbaudes programmu izstrādāšanai. Šajā informācijā jāiekļauj kritēriji, ko izmanto, nosakot ņemamo paraugu skaitu, veicamās analīzes un līmeņus, par kuriem jāziņo, kā arī kritērijus, pēc kuriem nosaka līmeņus, par kuriem jāziņo, kā arī ziņas par to laboratoriju akreditāciju, kuras veic analīzes, saskaņā ar aktu, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. n punktā (Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi)
   (6), un tā grozījumiem. Tāpat arī jānorāda pārkāpumu skaits un veids, kā arī veiktie pasākumi.

| (7) | Maksimālie atliekvielu daudzumi zīdaiņu pārtikā ir noteikti saskaņā ar 6. pantu aktā, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. a punktā (Komisijas 1991. gada 14. maija Direktīvā 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem) (7), ar grozījumiem, un 6. pantu aktā, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zl punktā (Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīvā 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem) (8), ar grozījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Maksimālie atliekvielu daudzumi zīdaiņu pārtikā ir noteikti saskaņā ar 6. pantu aktā, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. a punktā (Komisijas 1991. gada 14. maija Direktīvā 91/321/EEK par mātes piena aizstājējiem zīdaiņiem un maziem bērniem) (7), ar grozījumiem, un 6. pantu aktā, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zl punktā (Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīvā 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem) (8), ar grozījumiem.

| (8) | Informāciju par uzraudzības programmu rezultātiem ir īpaši lietderīgi apstrādāt, glabāt un pārraidīt elektroniski. Ir izstrādāti formāti, lai ES dalībvalstis pa elektronisko pastu nosūtītu datus Komisijai. EBTA valstis varētu izmantot to pašu formātu un tāpēc tām jāspēj nosūtīt savus ziņojumus EBTA Uzraudzības iestādei standarta formātā. Vadlīniju izstrāde visefektīvāk sekmē šā standarta formāta uzlabojumus. |
| --- | --- |

(8)

Informāciju par uzraudzības programmu rezultātiem ir īpaši lietderīgi apstrādāt, glabāt un pārraidīt elektroniski. Ir izstrādāti formāti, lai ES dalībvalstis pa elektronisko pastu nosūtītu datus Komisijai. EBTA valstis varētu izmantot to pašu formātu un tāpēc tām jāspēj nosūtīt savus ziņojumus EBTA Uzraudzības iestādei standarta formātā. Vadlīniju izstrāde visefektīvāk sekmē šā standarta formāta uzlabojumus.

| (9) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Pārtikas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(9)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Pārtikas komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei.

AR ŠO IESAKA EBTA VALSTĪM:

| 1. | Ņemt paraugus un analizēt šā ieteikuma I pielikumā noteiktās produkta/pesticīda atliekvielu kombinācijas, pamatojoties uz paraugu skaitu, kas attiecīgā gadījumā atbilst valsts, EEZ un trešo valstu daļai EBTA valsts tirgū.
  Paraugu ņemšanas procedūrai, tostarp vienību skaitam, jāatbilst aktam, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zz punktā Direktīva 2002/63/EK, |
| --- | --- |

1.

Ņemt paraugus un analizēt šā ieteikuma I pielikumā noteiktās produkta/pesticīda atliekvielu kombinācijas, pamatojoties uz paraugu skaitu, kas attiecīgā gadījumā atbilst valsts, EEZ un trešo valstu daļai EBTA valsts tirgū.

Paraugu ņemšanas procedūrai, tostarp vienību skaitam, jāatbilst aktam, kas minēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zz punktā Direktīva 2002/63/EK,

| 2. | No akūta riska pesticīdiem, t.i., tādiem, kuriem noteikta akūta standartdeva (piemēram, OP-esteri, endosulfāns un N-metilkarbamāti), paraugi jāņem tā, lai varētu atlasīt divus laboratorijas paraugus. Ja pirmajā laboratorijas paraugā meklējamo pesticīdu atliekas ir konstatējamā daudzumā, otrā parauga vienības jāanalizē atsevišķi. Tas attiecas uz šādiem produktiem:






  — | baklažāniem, |
| --- | --- | --- |

2.

No akūta riska pesticīdiem, t.i., tādiem, kuriem noteikta akūta standartdeva (piemēram, OP-esteri, endosulfāns un N-metilkarbamāti), paraugi jāņem tā, lai varētu atlasīt divus laboratorijas paraugus. Ja pirmajā laboratorijas paraugā meklējamo pesticīdu atliekas ir konstatējamā daudzumā, otrā parauga vienības jāanalizē atsevišķi. Tas attiecas uz šādiem produktiem:

—

baklažāniem,

| — | vīnogām (9), |
| --- | --- |

—

vīnogām (9),

| — | banāniem, |
| --- | --- |

—

banāniem,

| — | pipariem. |
| --- | --- |

—

pipariem.

Pirmajā paraugā konstatējot šādus pesticīdus, otrajā laboratorijas paraugā jāveic atsevišķo vienību individuāla analīze pietiekami lielam skaitam šo produktu paraugu, īpaši tad, ja tie ir viena ražotāja produkti.

| 3. | No kopējā skaita paraugu, kas norādīts saskaņā ar I un II pielikumu, ikviena EBTA valsts ņem un analizē:






  a) | vismaz desmit paraugus no zīdaiņu barības, kuras pamatā ir lielākoties dārzeņi, augļi vai graudaugi; |
| --- | --- | --- |

3.

No kopējā skaita paraugu, kas norādīts saskaņā ar I un II pielikumu, ikviena EBTA valsts ņem un analizē:

a)

vismaz desmit paraugus no zīdaiņu barības, kuras pamatā ir lielākoties dārzeņi, augļi vai graudaugi;

| b) | tādu skaitu paraugu (mazākais viens paraugs, ja tāds pieejams) no bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, kas atbilst bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus daļai katrā EBTA valstī. |
| --- | --- |

b)

tādu skaitu paraugu (mazākais viens paraugs, ja tāds pieejams) no bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, kas atbilst bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus daļai katrā EBTA valstī.

| 4. | Vēlākais līdz 2007. gada 31. augustam ziņot par paraugu analīžu rezultātiem, kas iegūti, pārbaudot šā ieteikuma I pielikumā noteikto produkta/pesticīda atliekvielu kombinācijas, norādot:






  a) | izmantotās analītiskās metodes un sasniegtos nosakāmos līmeņus saskaņā ar kvalitātes kontroles procedūrām, kuras paredzētas pesticīdu atlieku analīžu kvalitātes kontroles procedūrām; |
| --- | --- | --- |

4.

Vēlākais līdz 2007. gada 31. augustam ziņot par paraugu analīžu rezultātiem, kas iegūti, pārbaudot šā ieteikuma I pielikumā noteikto produkta/pesticīda atliekvielu kombinācijas, norādot:

a)

izmantotās analītiskās metodes un sasniegtos nosakāmos līmeņus saskaņā ar kvalitātes kontroles procedūrām, kuras paredzētas pesticīdu atlieku analīžu kvalitātes kontroles procedūrām;

| b) | pārkāpumu skaitu, veidu un veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

pārkāpumu skaitu, veidu un veiktos pasākumus.

| 5. | Ziņojums, tostarp arī elektroniskā veidā, ir jāsagatavo formātā atbilstoši EBTA valstīm sniegtajiem norādījumiem (10) par ieteikumu īstenošanu par uzraudzības programmām.
  Rezultāti attiecībā uz paraugiem, kas ņemti no bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas, jāiekļauj atsevišķā datu lapā. |
| --- | --- |

5.

Ziņojums, tostarp arī elektroniskā veidā, ir jāsagatavo formātā atbilstoši EBTA valstīm sniegtajiem norādījumiem (10) par ieteikumu īstenošanu par uzraudzības programmām.

Rezultāti attiecībā uz paraugiem, kas ņemti no bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas, jāiekļauj atsevišķā datu lapā.

| 6. | Dalībvalstis tiek aicinātas vēlākais līdz 2006. gada 31. augustam nosūtīt EBTA Uzraudzības iestādei un pārējām EBTA valstīm informāciju saskaņā ar Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 3. punkta un Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 3. punkta prasībām par uzraudzību 2005. gadā, lai vismaz ar izlases pārbaudi nodrošinātu, ka tiek ievēroti maksimāli pieļaujamais pesticīdu atliekvielu daudzums, tostarp:






  a) | dalībvalstu programmu rezultāti par pesticīdu atliekām; |
| --- | --- | --- |

6.

Dalībvalstis tiek aicinātas vēlākais līdz 2006. gada 31. augustam nosūtīt EBTA Uzraudzības iestādei un pārējām EBTA valstīm informāciju saskaņā ar Direktīvas 86/362/EEK 7. panta 3. punkta un Direktīvas 90/642/EEK 4. panta 3. punkta prasībām par uzraudzību 2005. gadā, lai vismaz ar izlases pārbaudi nodrošinātu, ka tiek ievēroti maksimāli pieļaujamais pesticīdu atliekvielu daudzums, tostarp:

a)

dalībvalstu programmu rezultāti par pesticīdu atliekām;

| b) | informācija par to laboratoriju kvalitātes kontroles procedūrām un jo īpaši informācija par norādījumu aspektiem, kuri attiecas uz kvalitātes kontroles procedūrām pesticīdu atlieku analīzēm un kurus tās nav spējušas ievērot vai kuru ievērošana ir radījusi grūtības; |
| --- | --- |

b)

informācija par to laboratoriju kvalitātes kontroles procedūrām un jo īpaši informācija par norādījumu aspektiem, kuri attiecas uz kvalitātes kontroles procedūrām pesticīdu atlieku analīzēm un kurus tās nav spējušas ievērot vai kuru ievērošana ir radījusi grūtības;

| c) | informācija par laboratoriju, kuras veic analīzes, akreditāciju saskaņā ar Direktīvas 93/99/EEK 3. panta noteikumiem (norādot akreditācijas veidu, akreditācijas iestādi un pievienojot akreditācijas apliecības kopiju); |
| --- | --- |

c)

informācija par laboratoriju, kuras veic analīzes, akreditāciju saskaņā ar Direktīvas 93/99/EEK 3. panta noteikumiem (norādot akreditācijas veidu, akreditācijas iestādi un pievienojot akreditācijas apliecības kopiju);

| d) | informācija par kvalifikācijas pārbaudēm un gada pārbaudēm, kurās laboratorija ir piedalījusies. |
| --- | --- |

d)

informācija par kvalifikācijas pārbaudēm un gada pārbaudēm, kurās laboratorija ir piedalījusies.

| 7. | Vēlākais līdz 2006. gada 30. septembrim nosūtīt EBTA Uzraudzības iestādei paredzēto valsts programmu 2007. gadam par Direktīvās 90/642/EEK un 86/362/EEK noteiktā maksimāli pieļaujamā pesticīdu atliekvielu daudzuma uzraudzību, iekļaujot informāciju par:






  a) | kritērijiem, pēc kuriem noteikts ņemamo paraugu skaits un veicamās analīzes; |
| --- | --- | --- |

7.

Vēlākais līdz 2006. gada 30. septembrim nosūtīt EBTA Uzraudzības iestādei paredzēto valsts programmu 2007. gadam par Direktīvās 90/642/EEK un 86/362/EEK noteiktā maksimāli pieļaujamā pesticīdu atliekvielu daudzuma uzraudzību, iekļaujot informāciju par:

a)

kritērijiem, pēc kuriem noteikts ņemamo paraugu skaits un veicamās analīzes;

| b) | izmantotajiem nosakāmajiem līmeņiem un kritērijiem, pēc kuriem šie nosakāmie līmeņi iegūti; |
| --- | --- |

b)

izmantotajiem nosakāmajiem līmeņiem un kritērijiem, pēc kuriem šie nosakāmie līmeņi iegūti;

| c) | ziņas par to laboratoriju akreditāciju, kuras veic analīzes, saskaņā ar Direktīvu 93/99/EEK. |
| --- | --- |

c)

ziņas par to laboratoriju akreditāciju, kuras veic analīzes, saskaņā ar Direktīvu 93/99/EEK.

Šis ieteikums ir adresēts Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai.

Briselē, 2006. gada 11. maijā.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolēģijas loceklis

Niels FENGER

Direktors

---

(1)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/92/EK (OV L 311, 10.11.2006., 31. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/92/EK.

2

(3)  Codex Alimentarius, Pesticīdu atliekvielas pārtikas produktos, Roma, 1994., ISBN 92-5-203271-1; 2. sējums, 372. lpp.

3

Codex Alimentarius

(4)  Dokuments Nr. SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm

4

(5)  OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.

5

(6)  OJ L 290, 24.11.1993., 14. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 175, 4.7.1991., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/14/EK (OV L 41, 14.2.2003, 37. lpp.).

7

(8)  OV L 49, 28.2.1996., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/13/EK (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.).

8

(9)  Uzskata, ka vīnogām šī vienība (t.i., standarta ķekars) atbilst aptuveni 555 g.

9

(10)  Katru gadu tiek iesniegts un izskatīts Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā.

10

---

I PIELIKUMS

Uzraugāmās pesticīdu/produktu kombinācijas

| Pesticīdu atliekvielas, ko analizē | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefāts | (4) | (5) | (3) |
| Acetamiprīds | | (5) | (3) |
| Aldikarbs | (4) | (5) | (3) |
| Azinfosmetils | (4) | (5) | (3) |
| Azoksistrobīns | (4) | (5) | (3) |
| Benomila grupa | (4) | (5) | (3) |
| Bifentrīns | (4) | (5) | (3) |
| Brompropilāts | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimāts | (4) | (5) | (3) |
| Buprofezīns | | (5) | (3) |
| Kaptāns + Folpets
  Kaptāns
  Folpets | (4) | (5) | (3) |
| Karbarils | (4) | (5) | (3) |
| Hlormekvats (2) | (4) | (5) | (3) |
| Hlortalonils | (4) | (5) | (3) |
| Hlorprofāms | (4) | (5) | (3) |
| Hlorpirifoss | (4) | (5) | (3) |
| Hlorpirifosmetils | (4) | (5) | (3) |
| Cipermetrīns | (4) | (5) | (3) |
| Ciprodinils | (4) | (5) | (3) |
| Deltametrīns | (4) | (5) | (3) |
| Diazinons | (4) | (5) | (3) |
| Dihlofluanīds | (4) | (5) | (3) |
| Dihlorvoss | | (5) | (3) |
| Dikofols | (4) | (5) | (3) |
| Dimetoāts + Ometoāts
  Dimetoāts
  Ometoāts | (4) | (5) | (3) |
| Difenilamīns | (4) | (5) | (3) |
| Endosulfāns | (4) | (5) | (3) |
| Fenheksamīds | (4) | (5) | (3) |
| Fenitrotions | | (5) | (3) |
| Fludioksinils | (4) | (5) | (3) |
| Imazalils | (4) | (5) | (3) |
| Imidakloprīds | (4) | (5) | (3) |
| Indoksakarbs | | (5) | (3) |
| Iprodions | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalikarbs | | (5) | (3) |
| Krezoksimmetils | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-cihalotrīns | (4) | (5) | (3) |
| Malations | (4) | (5) | (3) |
| Maneba grupa | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipirīms | | (5) | (3) |
| Metamidofoss | (4) | (5) | (3) |
| Metalaksils | (4) | (5) | (3) |
| Metidations | (4) | (5) | (3) |
| Metiokarbs | (4) | (5) | (3) |
| Metomils | (4) | (5) | (3) |
| Miklobutanils | (4) | (5) | (3) |
| Oksidemetonmetils | (4) | (5) | (3) |
| Parations | (4) | (5) | (3) |
| Penkonazols | | (5) | (3) |
| Fozalons | (4) | (5) | (3) |
| Pirimikarbs | (4) | (5) | (3) |
| Pirimifosmetils | (4) | (5) | (3) |
| Prohlorazs | | (5) | (3) |
| Procimidons | (4) | (5) | (3) |
| Profenofoss | | (5) | (3) |
| Propargīts | (4) | (5) | (3) |
| Piretrīns | (4) | (5) | (3) |
| Pirimetanils | (4) | (5) | (3) |
| Piriproksifēns | | (5) | (3) |
| Kvenoksifēns | | (5) | (3) |
| Spiroksamīns | (4) | (5) | (3) |
| Tebukonazols | | (5) | (3) |
| Tebufenozoīds | | (5) | (3) |
| Tiabendazols | (4) | (5) | (3) |
| Tolkloflosmetils | (4) | (5) | (3) |
| Tolilfluanīds | (4) | (5) | (3) |
| Triademefons + Triadimenols Triademefons Triadimenols | (4) | (5) | (3) |
| Vinklozolīns | (4) | (5) | (3) |

Pesticīdu atliekvielas, ko analizē

2006

2007 (1)

2008 (1)

Acefāts

(4)

(5)

(3)

Acetamiprīds

(5)

(3)

Aldikarbs

(4)

(5)

(3)

Azinfosmetils

(4)

(5)

(3)

Azoksistrobīns

(4)

(5)

(3)

Benomila grupa

(4)

(5)

(3)

Bifentrīns

(4)

(5)

(3)

Brompropilāts

(4)

(5)

(3)

Bupirimāts

(4)

(5)

(3)

Buprofezīns

(5)

(3)

Kaptāns + Folpets

Kaptāns

Folpets

(4)

(5)

(3)

Karbarils

(4)

(5)

(3)

Hlormekvats (2)

(4)

(5)

(3)

Hlortalonils

(4)

(5)

(3)

Hlorprofāms

(4)

(5)

(3)

Hlorpirifoss

(4)

(5)

(3)

Hlorpirifosmetils

(4)

(5)

(3)

Cipermetrīns

(4)

(5)

(3)

Ciprodinils

(4)

(5)

(3)

Deltametrīns

(4)

(5)

(3)

Diazinons

(4)

(5)

(3)

Dihlofluanīds

(4)

(5)

(3)

Dihlorvoss

(5)

(3)

Dikofols

(4)

(5)

(3)

Dimetoāts + Ometoāts

Dimetoāts

Ometoāts

(4)

(5)

(3)

Difenilamīns

(4)

(5)

(3)

Endosulfāns

(4)

(5)

(3)

Fenheksamīds

(4)

(5)

(3)

Fenitrotions

(5)

(3)

Fludioksinils

(4)

(5)

(3)

Imazalils

(4)

(5)

(3)

Imidakloprīds

(4)

(5)

(3)

Indoksakarbs

(5)

(3)

Iprodions

(4)

(5)

(3)

Iprovalikarbs

(5)

(3)

Krezoksimmetils

(4)

(5)

(3)

Lambda-cihalotrīns

(4)

(5)

(3)

Malations

(4)

(5)

(3)

Maneba grupa

(4)

(5)

(3)

Mepanipirīms

(5)

(3)

Metamidofoss

(4)

(5)

(3)

Metalaksils

(4)

(5)

(3)

Metidations

(4)

(5)

(3)

Metiokarbs

(4)

(5)

(3)

Metomils

(4)

(5)

(3)

Miklobutanils

(4)

(5)

(3)

Oksidemetonmetils

(4)

(5)

(3)

Parations

(4)

(5)

(3)

Penkonazols

(5)

(3)

Fozalons

(4)

(5)

(3)

Pirimikarbs

(4)

(5)

(3)

Pirimifosmetils

(4)

(5)

(3)

Prohlorazs

(5)

(3)

Procimidons

(4)

(5)

(3)

Profenofoss

(5)

(3)

Propargīts

(4)

(5)

(3)

Piretrīns

(4)

(5)

(3)

Pirimetanils

(4)

(5)

(3)

Piriproksifēns

(5)

(3)

Kvenoksifēns

(5)

(3)

Spiroksamīns

(4)

(5)

(3)

Tebukonazols

(5)

(3)

Tebufenozoīds

(5)

(3)

Tiabendazols

(4)

(5)

(3)

Tolkloflosmetils

(4)

(5)

(3)

Tolilfluanīds

(4)

(5)

(3)

Triademefons + Triadimenols Triademefons Triadimenols

(4)

(5)

(3)

Vinklozolīns

(4)

(5)

(3)

---

(1)  Orientējoši 2007. un 2008. gadam, saskaņā ar programmām, kuras šiem gadiem tiks ieteiktas.

(2)  Hlormekvāts jānosaka tikai bumbieros un graudaugos.

(3)  Bumbieri, pupas un pupiņas (svaigas vai saldētas), kartupeļi, burkāni, apelsīni vai mandarīni, spināti (svaigi vai saldēti), rīss un gurķi.

(4)  Puķkāposti, pipari, kvieši, baklažāni, vīnogas, zirņi (svaigi/saldēti, bez pākstīm), banāni un apelsīnu sula. Apelsīnu sulai EBTA valstīm jānorāda tās iegūšanas avots (koncentrāti vai svaigi augļi).

(5)  Āboli, tomāti, lapu salāti, zemenes, puravi, galviņkāposti, rudzi vai auzas, persiki, tostarp nektarīni, un tiem līdzīgi hibrīdi.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/93

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

Nr. 144/06/COL

2006. gada 11. maijs

par dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PCB) klātbūtnes samazināšanu dzīvnieku barībā un pārtikā

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,

ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minēto tiesību aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīva 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā
   (1)), kas grozīts un pielāgots EEZ Līgumam ar tā 1. protokolu,

ņemot vērā EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas 54. zn punktā minēto tiesību aktu (Komisijas 2001. gada 8. marta Regula (EK) 466/2001, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos
   (2)), kas grozīts un pielāgots EEZ Līgumam ar tā 1. protokolu,

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 6. aprīļa Lēmumu 84/06/COL, ar kuru atbildīgajam kolēģijas loceklim uzdod pieņemt ieteikumu, ja ieteikuma projekts ir saskaņā ar EBTA Augu un dzīvnieku barības komitejas un EBTA Pārtikas komitejas atzinumu.

tā kā:

| (1) | Šis ieteikums ir daļa no vispārējās stratēģijas, kā samazināt dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PCB) klātbūtni vidē, dzīvnieku barībā un pārtikā. Tā nolūks ir ieteikt iedarbības līmeņus dzīvnieku barībai un pārtikai. |
| --- | --- |

(1)

Šis ieteikums ir daļa no vispārējās stratēģijas, kā samazināt dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PCB) klātbūtni vidē, dzīvnieku barībā un pārtikā. Tā nolūks ir ieteikt iedarbības līmeņus dzīvnieku barībai un pārtikai.

| (2) | Lai gan no toksikoloģiskā viedokļa pieļaujamajai koncentrācijai būtu jāattiecas gan uz dioksīniem, gan uz dioksīniem līdzīgajiem PCB, taču 2001. gadā maksimālā pieļaujamā koncentrācija pārtikā bija noteikta tikai dioksīniem un nebija noteikta dioksīniem līdzīgajiem PCB, jo tobrīd bija ļoti maz datu par dioksīniem līdzīgo PCB izplatību. Tāpat EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Direktīva 2002/32/EK) 2001. gadā maksimālā pieļaujamā koncentrācija dzīvnieku barībā bija noteikta tikai dioksīniem un nebija noteikta dioksīniem līdzīgajiem PCB. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan no toksikoloģiskā viedokļa pieļaujamajai koncentrācijai būtu jāattiecas gan uz dioksīniem, gan uz dioksīniem līdzīgajiem PCB, taču 2001. gadā maksimālā pieļaujamā koncentrācija pārtikā bija noteikta tikai dioksīniem un nebija noteikta dioksīniem līdzīgajiem PCB, jo tobrīd bija ļoti maz datu par dioksīniem līdzīgo PCB izplatību. Tāpat EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Direktīva 2002/32/EK) 2001. gadā maksimālā pieļaujamā koncentrācija dzīvnieku barībā bija noteikta tikai dioksīniem un nebija noteikta dioksīniem līdzīgajiem PCB.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 466/2001 Eiropas Komisijai līdz 2004. gada beigām noteikumi par dioksīniem pārtikā jāpārskata, ņemot vērā jaunākos datus par dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni, jo īpaši tāpēc, lai vielām, kurām jānosaka maksimāli pieļaujamais saturs, pieskaitītu arī dioksīniem līdzīgos PCB. EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Direktīva 2002/32/EK), ir iekļauta līdzīga pārskatīšanas klauzula attiecībā uz dioksīniem dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 466/2001 Eiropas Komisijai līdz 2004. gada beigām noteikumi par dioksīniem pārtikā jāpārskata, ņemot vērā jaunākos datus par dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni, jo īpaši tāpēc, lai vielām, kurām jānosaka maksimāli pieļaujamais saturs, pieskaitītu arī dioksīniem līdzīgos PCB. EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Direktīva 2002/32/EK), ir iekļauta līdzīga pārskatīšanas klauzula attiecībā uz dioksīniem dzīvnieku barībā.

| (4) | Šajā laikā iegūti pilnīgāki dati par dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni dzīvnieku barībā un pārtikā. Tāpēc noteikts maksimāli pieļaujamais dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopīgais saturs, kas ir izteikts Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalentos, izmantojot tās pieņemtos toksiskuma ekvivalences koeficientus WHO-TEF, kas ir piemērotākā pieeja no toksikoloģijas viedokļa. Lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju, papildus no jauna pieņemtajam dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopīgajam saturam pārejas periodā jāturpina piemērot dioksīniem jau noteiktais maksimāli pieļaujamā satura līmenis. |
| --- | --- |

(4)

Šajā laikā iegūti pilnīgāki dati par dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni dzīvnieku barībā un pārtikā. Tāpēc noteikts maksimāli pieļaujamais dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopīgais saturs, kas ir izteikts Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalentos, izmantojot tās pieņemtos toksiskuma ekvivalences koeficientus WHO-TEF, kas ir piemērotākā pieeja no toksikoloģijas viedokļa. Lai nodrošinātu pakāpenisku pāreju, papildus no jauna pieņemtajam dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopīgajam saturam pārejas periodā jāturpina piemērot dioksīniem jau noteiktais maksimāli pieļaujamā satura līmenis.

| (5) | Ir vispāratzīts, ka nolūkā aktīvi samazināt dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni pārtikā un dzīvnieku barībā, līdztekus maksimāli pieļaujamiem līmeņiem būtu jāveic aktīvu pieeju veicinoši pasākumi, tostarp iedarbības līmeņu noteikšana attiecībā uz pārtiku un dzīvnieku barību. Kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem šie iedarbības līmeņi būtu līdzeklis, ar ko pievērst uzmanību gadījumiem, kad būtu ieteicams identificēt piesārņojuma avotu, un veikt pasākumus tā ietekmes samazināšanai vai novēršanai. Ņemot vērā, ka dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojumam ir atšķirīgi avoti, iedarbības līmeņi tiek noteikti atsevišķi dioksīniem un atsevišķi dioksīniem līdzīgajiem PCB. |
| --- | --- |

(5)

Ir vispāratzīts, ka nolūkā aktīvi samazināt dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtni pārtikā un dzīvnieku barībā, līdztekus maksimāli pieļaujamiem līmeņiem būtu jāveic aktīvu pieeju veicinoši pasākumi, tostarp iedarbības līmeņu noteikšana attiecībā uz pārtiku un dzīvnieku barību. Kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem šie iedarbības līmeņi būtu līdzeklis, ar ko pievērst uzmanību gadījumiem, kad būtu ieteicams identificēt piesārņojuma avotu, un veikt pasākumus tā ietekmes samazināšanai vai novēršanai. Ņemot vērā, ka dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojumam ir atšķirīgi avoti, iedarbības līmeņi tiek noteikti atsevišķi dioksīniem un atsevišķi dioksīniem līdzīgajiem PCB.

| (6) | Turklāt iedarbības līmeņi periodiski jāpārskata, ņemot vērā dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtnes samazināšanās tendences un aktīvo pieeju, kas vērsta uz to radītā dzīvnieku barības un pārtikas piesārņojuma samazināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt iedarbības līmeņi periodiski jāpārskata, ņemot vērā dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB klātbūtnes samazināšanās tendences un aktīvo pieeju, kas vērsta uz to radītā dzīvnieku barības un pārtikas piesārņojuma samazināšanu.

| (7) | EBTA valstu piedalīšanās programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā būs jānovērtē saistībā ar uz tām attiecinātiem izņēmumiem attiecībā uz EEZ līguma I pielikuma II nodaļu. |
| --- | --- |

(7)

EBTA valstu piedalīšanās programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā būs jānovērtē saistībā ar uz tām attiecinātiem izņēmumiem attiecībā uz EEZ līguma I pielikuma II nodaļu.

| (8) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Pārtikas komiteja un EBTA Augu un dzīvnieku barības komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(8)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Pārtikas komiteja un EBTA Augu un dzīvnieku barības komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei.

AR ŠO IESAKA:

| (1) | EBTA valstīm veikt regulāru dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB izlases veida kontroli atbilstoši dzīvnieku barības sastāvdaļu, dzīvnieku barības un pārtikas ražošanas, izmantošanas un patēriņa apjomam, un ja iespējams, – arī to PCB izlases veida kontroli dzīvnieku barības sastāvdaļās, dzīvnieku barībā un pārtikā, kas netiek pieskaitīti dioksīniem līdzīgajiem PCB.
  Šī kontrole jāveic saskaņā ar EBTA Uzraudzības iestādes 2005. gada 19. janvāra ieteikumu Nr. 3/05/COL par dioksīnu un dioksīnu tipa polihlordifenilu (PCB) fona līmeņu kontroli dzīvnieku barībā un Komisijas 2004. gada 11. oktobra Ieteikumu 2004/705/EK par dioksīnu un dioksīnu tipa polihlordifenilu (PCB) fona līmeņu uzraudzību pārtikas produktos (3). |
| --- | --- |

(1)

EBTA valstīm veikt regulāru dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB izlases veida kontroli atbilstoši dzīvnieku barības sastāvdaļu, dzīvnieku barības un pārtikas ražošanas, izmantošanas un patēriņa apjomam, un ja iespējams, – arī to PCB izlases veida kontroli dzīvnieku barības sastāvdaļās, dzīvnieku barībā un pārtikā, kas netiek pieskaitīti dioksīniem līdzīgajiem PCB.

Šī kontrole jāveic saskaņā ar EBTA Uzraudzības iestādes 2005. gada 19. janvāra ieteikumu Nr. 3/05/COL par dioksīnu un dioksīnu tipa polihlordifenilu (PCB) fona līmeņu kontroli dzīvnieku barībā un Komisijas 2004. gada 11. oktobra Ieteikumu 2004/705/EK par dioksīnu un dioksīnu tipa polihlordifenilu (PCB) fona līmeņu uzraudzību pārtikas produktos (3).

| (2) | Gadījumos, kad ir konstatēta neatbilstība noteikumiem tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Direktīva 2002/32/EK) un Regula (EK) Nr. 466/2001, un (saskaņā ar 3. punktu) gadījumos, kad dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojuma līmenis pārsniedz ietekmes līmeņus, kas norādīti šā ieteikuma I pielikumā attiecībā uz pārtiku, un II pielikumā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Direktīva 2002/32/EK) attiecībā uz dzīvnieku barību, sadarbībā ar uzņēmējiem:






  a) | sākt izpēti piesārņojuma avota identificēšanai, |
| --- | --- | --- |

(2)

Gadījumos, kad ir konstatēta neatbilstība noteikumiem tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Direktīva 2002/32/EK) un Regula (EK) Nr. 466/2001, un (saskaņā ar 3. punktu) gadījumos, kad dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojuma līmenis pārsniedz ietekmes līmeņus, kas norādīti šā ieteikuma I pielikumā attiecībā uz pārtiku, un II pielikumā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Direktīva 2002/32/EK) attiecībā uz dzīvnieku barību, sadarbībā ar uzņēmējiem:

a)

sākt izpēti piesārņojuma avota identificēšanai,

| b) | veikt pasākumus konkrētā piesārņojuma avota samazināšanai vai likvidēšanai. |
| --- | --- |

b)

veikt pasākumus konkrētā piesārņojuma avota samazināšanai vai likvidēšanai.

| c) | pārbaudīt to PCB klātbūtni, kas netiek pieskaitīti dioksīniem līdzīgajiem PCB. |
| --- | --- |

c)

pārbaudīt to PCB klātbūtni, kas netiek pieskaitīti dioksīniem līdzīgajiem PCB.

| (3) | EBTA valstīm, kurās dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojuma fona līmenis ir īpaši augsts, valsts mērogā noteikt iedarbības līmeņus pašu valstī ražotajām dzīvnieku barības sastāvdaļām, dzīvnieku barībai un pārtikai tādā līmenī, lai apmēram 5 % no rezultātiem, kas iegūti 1. punktā minētajā kontrolē, tiktu veikta izpēte piesārņojuma avota noteikšanai. |
| --- | --- |

(3)

EBTA valstīm, kurās dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB piesārņojuma fona līmenis ir īpaši augsts, valsts mērogā noteikt iedarbības līmeņus pašu valstī ražotajām dzīvnieku barības sastāvdaļām, dzīvnieku barībai un pārtikai tādā līmenī, lai apmēram 5 % no rezultātiem, kas iegūti 1. punktā minētajā kontrolē, tiktu veikta izpēte piesārņojuma avota noteikšanai.

| (4) | EBTA valstīm informēt EBTA Uzraudzības iestādi un pārējās EBTA valstis par saviem konstatējumiem, izpētes rezultātiem un pasākumiem, kas veikti piesārņojuma avota samazināšanai vai likvidēšanai. |
| --- | --- |

(4)

EBTA valstīm informēt EBTA Uzraudzības iestādi un pārējās EBTA valstis par saviem konstatējumiem, izpētes rezultātiem un pasākumiem, kas veikti piesārņojuma avota samazināšanai vai likvidēšanai.

| (9) | Katru gadu vēlākais līdz 31. martam EBTA valstis sniedz 4. punktā minēto informāciju attiecībā uz pārtiku, un attiecībā uz dzīvnieku barību kā daļu no gadskārtējā pārskata, kas jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīvā 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā
   (4)), izņemot gadījumus, kad pārējām dalībvalstīm šī informācija ir vajadzīga nekavējoties, tā jāsniedz tūlīt. Atbilstoši 1. protokola 2. panta 1. punktam Uzraudzības un Tiesas nolīgumam EBTA Uzraudzības iestāde nodos šo informāciju Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(9)

Katru gadu vēlākais līdz 31. martam EBTA valstis sniedz 4. punktā minēto informāciju attiecībā uz pārtiku, un attiecībā uz dzīvnieku barību kā daļu no gadskārtējā pārskata, kas jāiesniedz Komisijai saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīvā 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā
   (4)), izņemot gadījumus, kad pārējām dalībvalstīm šī informācija ir vajadzīga nekavējoties, tā jāsniedz tūlīt. Atbilstoši 1. protokola 2. panta 1. punktam Uzraudzības un Tiesas nolīgumam EBTA Uzraudzības iestāde nodos šo informāciju Eiropas Komisijai.

Briselē, 2006. gada 11. maijā.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

Kristján Andri STEFÁNSSON

kolēģijas loceklis

Niels FENGER

Direktors

---

(1)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/77/EK (OV L 271, 30.9.2006., 53. lpp.).

1

(2)  OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 199/2006 (OV L 32, 4.2.2006., 34. lpp.).

2

(3)  OV L 321, 22.10.2004., 45. lpp.

3

(4)  OV L 265, 8.11.1995., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/46/EK (OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Dioksīni (polihlordibenz-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzfurānu (PCDF) kopīgais saturs, izteikts Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficientus, 1997.)), un dioksīniem līdzīgie PCB (polihlorbifenilu kopīgais saturs, izteikts Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficientus, 1997.)).

| Pārtika | Iedarbības līmenis dioksīniem un furāniem (WHO-TEQ) (1) | Iedarbības līmenis dioksīniem līdzīgiem PCBS:(WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Gaļa un gaļas izstrādājumi | | |
| — | atgremotāju dzīvnieku (liellopu, aitas) |

Pārtika

Iedarbības līmenis dioksīniem un furāniem (WHO-TEQ) (1)

Iedarbības līmenis dioksīniem līdzīgiem PCBS:(WHO-TEQ) (1)

Gaļa un gaļas izstrādājumi

—

atgremotāju dzīvnieku (liellopu, aitas)

1,5 pg uz g tauku (2)

1,0 pg uz g tauku (2)

| — | mājputnu un saimniecībā audzētu medību dzīvnieku |
| --- | --- |

—

mājputnu un saimniecībā audzētu medību dzīvnieku

| — | cūkgaļa un cūkgaļas produkti |
| --- | --- |

—

cūkgaļa un cūkgaļas produkti

1,5 pg uz g tauku (2)

1,5 pg uz g tauku (2)

Sauszemes dzīvnieku aknas un atvasinātie produkti

0,6 pg uz g tauku (2)

4,0 pg uz g tauku (2)

0,5 pg uz g tauku (2)

4,0 pg uz g tauku (2)

Zivs muskuļu gaļa, zvejniecības produkti un to izstrādājumi, izņemot zušus (3)
   (4)

3,0 pg uz g svaiga svara

3,0 pg uz g svaiga svara

Zušu muskuļu gaļa (Anguilla anguilla) un tās izstrādājumi (3)
   (4).

3,0 pg uz g svaiga svara

6,0 pg uz g svaiga svara

Piens un piena produkti, ieskaitot sviesta taukus

2,0 pg uz g tauku (2)

2,0 pg uz g tauku (2)

Vistu olas un olu izstrādājumi

2,0 pg uz g tauku (2)

2,0 pg uz g tauku (2)

Eļļas un tauki

| — | Dzīvnieku tauki |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku tauki

| — | atgremotājdzīvnieku |
| --- | --- |

—

atgremotājdzīvnieku

1,5 pg uz g tauku

1,0 pg uz g tauku

| — | mājputnu un saimniecībā audzētu medījumu |
| --- | --- |

—

mājputnu un saimniecībā audzētu medījumu

1,5 pg uz g tauku

1,5 pg uz g tauku

| — | cūku |
| --- | --- |

—

cūku

0,6 pg uz g tauku

0,5 pg uz g tauku

| — | jaukti dzīvnieku tauki |
| --- | --- |

—

jaukti dzīvnieku tauki

1,5 pg uz g tauku

0,75 pg uz g tauku

| — | Augu eļļas un tauki |
| --- | --- |

—

Augu eļļas un tauki

0,5 pg uz g tauku

0,5 pg uz g tauku

| — | jūras dzīvnieku eļļa (zivju eļļa, zivju aknu eļļa un citas cilvēku pārtikai paredzētas jūras organismu eļļas° |
| --- | --- |

—

jūras dzīvnieku eļļa (zivju eļļa, zivju aknu eļļa un citas cilvēku pārtikai paredzētas jūras organismu eļļas°

1,5 pg uz g tauku

6,0 pg uz g tauku

Augļi, dārzeņi un labība

0,4 ng uz kg produkta

0,2 ng uz kg produkta

---

(1)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija: augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķina, pieņemot, ka visas dažādu radniecīgu vielu vērtības zem kvantitatīvās noteikšanas robežas ir vienādas ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.

(2)  Maksimālais pieļaujamais saturs nav attiecināms uz pārtikas produktiem ar tauku saturu < 1 %.

(3)  Ja zivi paredzēts ēst veselā veidā, maksimālais pieļaujamais piesārņotāju līmenis attiecināms uz visu zivi.

(4)  Ja tiek pārsniegts iedarbības līmenis, dažos gadījumos nebūs jāveic piesārņojuma avota izpēte, jo dažās zonās atsevišķām zivju sugām fona līmenis ir tuvu iedarbības līmenim vai pārsniedz to. Tomēr ir lietderīgi šādos gadījumos, kad tiek pārsniegts iedarbības līmenis, reģistrēt visu informāciju par paraugu ņemšanas periodu, ģeogrāfisko izcelsmi un zivju sugām, paredzot nākotnē veikt mērījumus attiecībā uz dioksīnu un dioksīnam līdzīgo savienojumu klātbūtni zivīs un zivju produktos.

---

| 21.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/96

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

Nr. 150/06/COL

2006. gada 17. maijs

par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku barošanas jomā 2006. gadam

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,

ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā minēto tiesību aktu (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā
   (1) ), kas grozīts un pielāgots Līgumam par EEZ ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 22. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | EBTA dalībvalstis 2005. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut 2006. gada koordinētās kontroles programmā. |
| --- | --- |

(1)

EBTA dalībvalstis 2005. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut 2006. gada koordinētās kontroles programmā.

| (2) | Kaut arī EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā
   (2)), un tā grozījumos ir noteikts maksimālais aflatoksīna B1 daudzums barībā, šobrīd nav EEZ noteikumu par citiem mikotoksīniem, tādiem kā ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols, fumonizīni, T-2 un HT-2 toksīni. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā labība un eļļas augu sēklas, ir paaugstināts mikotoksīnu inficēšanās risks, ko rada to novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļi. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, ir lietderīgi apkopot datus par secīgiem gadiem attiecībā uz visiem minētajiem mikotoksīniem. |
| --- | --- |

(2)

Kaut arī EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā
   (2)), un tā grozījumos ir noteikts maksimālais aflatoksīna B1 daudzums barībā, šobrīd nav EEZ noteikumu par citiem mikotoksīniem, tādiem kā ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols, fumonizīni, T-2 un HT-2 toksīni. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā labība un eļļas augu sēklas, ir paaugstināts mikotoksīnu inficēšanās risks, ko rada to novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļi. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, ir lietderīgi apkopot datus par secīgiem gadiem attiecībā uz visiem minētajiem mikotoksīniem.

| (3) | Iepriekšējās pārbaudes par antibiotiku un kokcidiostatu klātbūtni atsevišķos barības veidos, kas paredzēti tādām dzīvnieku sugām un kategorijām, kurām šīs aktīvās vielas nav atļautas, liecina, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Turklāt saskaņā ar EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā minētā tiesību akta 11. panta 2. punktu (Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām
   (3)) ir svarīgi nodrošināt, lai aktīvi piemērotu normas par antibiotikas saturošu barības piedevu lietošanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšējās pārbaudes par antibiotiku un kokcidiostatu klātbūtni atsevišķos barības veidos, kas paredzēti tādām dzīvnieku sugām un kategorijām, kurām šīs aktīvās vielas nav atļautas, liecina, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Turklāt saskaņā ar EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā minētā tiesību akta 11. panta 2. punktu (Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām
   (3)) ir svarīgi nodrošināt, lai aktīvi piemērotu normas par antibiotikas saturošu barības piedevu lietošanas izbeigšanu.

| (4) | Norvēģijas un Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma II pielikumam par vielām, kuras nav atļauts izmantot kā barības piedevas, vērtējama saistībā ar to atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem un jo īpaši no tiesību akta, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Regula (EK) Nr. 1831/2003.). |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas un Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma II pielikumam par vielām, kuras nav atļauts izmantot kā barības piedevas, vērtējama saistībā ar to atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem un jo īpaši no tiesību akta, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Regula (EK) Nr. 1831/2003.).

| (5) | Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie EEZ tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti. |
| --- | --- |

(5)

Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie EEZ tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti.

| (6) | Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma III pielikumam par ierobežojumiem dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu lietošanai vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma III pielikumam par ierobežojumiem dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu lietošanai vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas noteikumiem.

| (7) | Ir svarīgi nodrošināt, lai vara un cinka mikroelementu līmenis cūku kombinētajā barībā nepārsniegtu maksimālo saturu, kas noteikts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1 zq. punktā minētajā tiesību aktā (Regula 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai
   (4)) un tā grozījumos. Norvēģijas dalība programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ir svarīgi nodrošināt, lai vara un cinka mikroelementu līmenis cūku kombinētajā barībā nepārsniegtu maksimālo saturu, kas noteikts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1 zq. punktā minētajā tiesību aktā (Regula 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai
   (4)) un tā grozījumos. Norvēģijas dalība programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem.

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Augu un dzīvnieku barības komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei.

IESAKA.

| 1. | EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts 2006. gadā veikt koordinētu kontroles programmu, kuras mērķis ir pārbaudīt:






  a) | mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; paraugu ņemšanas metodei jāietver gan paraugu ņemšana izlases veidā, gan paraugu ņemšanu mērķveidā; ja paraugus ņem mērķveidā, paraugiem jābūt barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir aizdomas par augstu mikotoksīnu koncentrāciju, piemēram, labības graudi, eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi, to produkti un blakusprodukti, kā arī barības sastāvdaļas, kas ir uzglabātas ilgāku laiku vai transportētas lielu attālumu pa jūru; attiecībā uz aflatoksīnu B1, īpaša uzmanība pievēršama piena lopu, kas nav piena liellopi, kombinētajai barībai; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot I pielikumā noteikto paraugu; |
| --- | --- | --- |

1.

EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts 2006. gadā veikt koordinētu kontroles programmu, kuras mērķis ir pārbaudīt:

a)

mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; paraugu ņemšanas metodei jāietver gan paraugu ņemšana izlases veidā, gan paraugu ņemšanu mērķveidā; ja paraugus ņem mērķveidā, paraugiem jābūt barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir aizdomas par augstu mikotoksīnu koncentrāciju, piemēram, labības graudi, eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi, to produkti un blakusprodukti, kā arī barības sastāvdaļas, kas ir uzglabātas ilgāku laiku vai transportētas lielu attālumu pa jūru; attiecībā uz aflatoksīnu B1, īpaša uzmanība pievēršama piena lopu, kas nav piena liellopi, kombinētajai barībai; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot I pielikumā noteikto paraugu;

| b) | kokcidiostati un/vai histomonostati neatkarīgi no tā, vai šīs vielas ir atļautas barības piedevas kādām dzīvnieku sugām vai kategorijām, ja tās bieži atrod neārstnieciskajos premiksos bez ārstniecības vielām un kompleksajā barībā dzīvniekiem, kuriem tās nav atļautas. Veicot pārbaudes, premiksos un kompleksajā barībā īpaši jāmeklē tās vielas, par kurām kompetentā iestāde uzskata, ka ir lielākas iespējas konstatēt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu; |
| --- | --- |

b)

kokcidiostati un/vai histomonostati neatkarīgi no tā, vai šīs vielas ir atļautas barības piedevas kādām dzīvnieku sugām vai kategorijām, ja tās bieži atrod neārstnieciskajos premiksos bez ārstniecības vielām un kompleksajā barībā dzīvniekiem, kuriem tās nav atļautas. Veicot pārbaudes, premiksos un kompleksajā barībā īpaši jāmeklē tās vielas, par kurām kompetentā iestāde uzskata, ka ir lielākas iespējas konstatēt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu;

| c) | antibiotiku kā barības piedevu pakāpeniska izmantošanas izbeigšana saskaņā ar II pielikumu ; |
| --- | --- |

c)

antibiotiku kā barības piedevu pakāpeniska izmantošanas izbeigšana saskaņā ar II pielikumu ;

| d) | ierobežojumu ievērošanu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu, kā noteikts III pielikumā; |
| --- | --- |

d)

ierobežojumu ievērošanu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu, kā noteikts III pielikumā;

| e) | vara un cinka līmeni cūku kombinētajā barībā, kā noteikts IV pielikumā. |
| --- | --- |

e)

vara un cinka līmeni cūku kombinētajā barībā, kā noteikts IV pielikumā.

| 2. | EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts iekļaut 1. punktā paredzētās koordinētās kontroles programmas rezultātus atsevišķā nodaļā gada ziņojumam par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz EBTA uzraudzības iestādei līdz 2007. gada 1. aprīlim saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā), un saskaņotā ziņojumu parauga pēdējo versiju. |
| --- | --- |

2.

EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts iekļaut 1. punktā paredzētās koordinētās kontroles programmas rezultātus atsevišķā nodaļā gada ziņojumam par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz EBTA uzraudzības iestādei līdz 2007. gada 1. aprīlim saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā), un saskaņotā ziņojumu parauga pēdējo versiju.

Briselē, 2006. gada 17. maijā.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

Kristján Andri STEFÁNSSON

kolēģijas loceklis

Niels FENGER

Direktors

---

(1)  OV L 265, 8.11.1995., 17. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/46/EK (OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.).

1

(2)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/77/EK (OV L 271, 30.9.2006., 53. lpp.).

2

(3)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.)

3

(4)  OV L 187, 26.7.2003., 11. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1980/2005 (OV L 318, 6.12.2005., 3. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Atsevišķu mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola un fumonizinu,) toksīnu T-2 un HT-2 koncentrācija barībā

Rezultāti atsevišķi par katru analizēto paraugu; 1. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs

| Barība | Paraugu ņemšana (izlases veidā vai mērķveidā) | Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg attiecībā pret barību ar mitruma saturu 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Klas (1) | Tips (2) | Izcelsmes valsts | | Aflatoksīns B1 | Ohratoksīns A | Zearalenons | Dezoksinivalenols | Fumonizīni (3) | Toksīni T-2 un HT-2 (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Barība

Paraugu ņemšana (izlases veidā vai mērķveidā)

Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg attiecībā pret barību ar mitruma saturu 12 %)

Klas (1)

Tips (2)

Izcelsmes valsts

Aflatoksīns B1

Ohratoksīns A

Zearalenons

Dezoksinivalenols

Fumonizīni (3)

Toksīni T-2 un HT-2 (4)

Kompetentā iestāde norāda arī:

| — | pasākumus, kas tiek veikti, ja ir pārsniegts maksimālais aflatoksīna B1 līmenis; |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas tiek veikti, ja ir pārsniegts maksimālais aflatoksīna B1 līmenis;

| — | izmantotās analīzes metodes; |
| --- | --- |

—

izmantotās analīzes metodes;

| — | to noteikšanas robežas. |
| --- | --- |

—

to noteikšanas robežas.

---

(1)  Izraugās vienu no šādām klasēm: barības sastāvdaļas, barības piedeva, premikss, papildbarība, kompleksā barība, kombinētā lopbarība.

(2)  Izraugās vienu no šādiem tipiem: (a) attiecībā uz barības sastāvdaļu – barības sastāvdaļas nosaukumu, kas noteikts pielikuma B daļā tiesību aktam, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 14.a punktā (Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvas 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK), (b) attiecībā uz pārējo barību – dzīvnieku sugu, kurai tā paredzēta.

(3)  Fumonizina B1 un fumonizina B2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

(4)  Toksīna T-2 un toksīna HT-2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

---

II PIELIKUMS

Atsevišķu ārstniecisko vielu, kuras nav atļauts lietot kā barības piedevas, klātbūtne

Atsevišķas ārstnieciskās vielas var būt likumīgi atļautas sastāvdaļas iepriekš sagatavotos maisījumos un kombinētajā barībā atsevišķām dzīvnieku sugām un kategorijām, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas 10. pantā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Regula (EK) Nr. 1831/2003).

Neatļautu ārstniecisko vielu klātbūtne barībā ir pārkāpums.

Ārstnieciskās vielas, kuru klātbūtne jāpārbauda:

| 1. | Ārstnieciskās vielas, ko atļauts lietot kā barības piedevas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām: | dekokvināts (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Ārstnieciskās vielas, ko atļauts lietot kā barības piedevas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām:

dekokvināts (Deccox)

| | diklazurils (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklazurils (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginona hidrobromīds (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginona hidrobromīds (Stenorol)

| | lazalocīda A nātrija sāls (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lazalocīda A nātrija sāls (Avatec 15 %)

| | alfa-maduramicīnamonijs (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

alfa-maduramicīnamonijs (Cygro 1 %)

| | monenzīnnātrijs (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monenzīnnātrijs (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narazīns |
| --- | --- |

narazīns

| | narazīns/nikarbazīns (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narazīns/nikarbazīns (Maxiban G160)

| | robenidīna hidrohlorīds (Cycostat 66 G) |
| --- | --- |

robenidīna hidrohlorīds (Cycostat 66 G)

| | salinomicīnnātrijs (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

salinomicīnnātrijs (Sacox 120G, 120)

| | semduramicīna nātrijs (Aviax 5 %) |
| --- | --- |

semduramicīna nātrijs (Aviax 5 %)

| 2. | Ārstnieciskās vielas, kuras vairs nav atļauts lietot kā barības piedevas: | amprolijs |
| --- | --- | --- |

2.

Ārstnieciskās vielas, kuras vairs nav atļauts lietot kā barības piedevas:

amprolijs

| | apmrolijs/etopabāts |
| --- | --- |

apmrolijs/etopabāts

| | arprinocīds |
| --- | --- |

arprinocīds

| | avilamicīns |
| --- | --- |

avilamicīns

| | avoparcīns |
| --- | --- |

avoparcīns

| | karbadokss |
| --- | --- |

karbadokss

| | dimetridazols |
| --- | --- |

dimetridazols

| | dinitolmīds |
| --- | --- |

dinitolmīds

| | flavofosfolipols |
| --- | --- |

flavofosfolipols

| | ipronidazols |
| --- | --- |

ipronidazols

| | metiklorpindols |
| --- | --- |

metiklorpindols

| | metiklorpindols/metilbenzokvāts |
| --- | --- |

metiklorpindols/metilbenzokvāts

| | nikarbazīns |
| --- | --- |

nikarbazīns

| | nifursols |
| --- | --- |

nifursols

| | olahindokss |
| --- | --- |

olahindokss

| | ronidazols |
| --- | --- |

ronidazols

| | spiramicīns |
| --- | --- |

spiramicīns

| | tetraciklīni |
| --- | --- |

tetraciklīni

| | tilozīna fosfāts |
| --- | --- |

tilozīna fosfāts

| | virginiamicīns |
| --- | --- |

virginiamicīns

| | cinka bacitracīns |
| --- | --- |

cinka bacitracīns

| | citas antibakteriālās vielas |
| --- | --- |

citas antibakteriālās vielas

| 3. | Ārstnieciskās vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas kā barības piedevas:
  citas vielas
  Analīžu rezultāti atsevišķi par katru prasībām neatbilstošo paraugu; 1. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs









  Barības veids (dzīvnieku sugas un kategorijas) | Konstatētā viela | Konstatētais līmenis | Pārkāpuma cēlonis (1) | Veiktie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Ārstnieciskās vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas kā barības piedevas:

citas vielas

Analīžu rezultāti atsevišķi par katru prasībām neatbilstošo paraugu; 1. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs

Barības veids (dzīvnieku sugas un kategorijas)

Konstatētā viela

Konstatētais līmenis

Pārkāpuma cēlonis (1)

Veiktie pasākumi

Kompetentā iestāde norāda arī:

| — | pārbaudīto paraugu kopējo skaitu; |
| --- | --- |

—

pārbaudīto paraugu kopējo skaitu;

| — | vielu nosaukumus, attiecībā uz kurām veiktas pārbaudes; |
| --- | --- |

—

vielu nosaukumus, attiecībā uz kurām veiktas pārbaudes;

| — | izmantotās analīzes metodes; |
| --- | --- |

—

izmantotās analīzes metodes;

| — | kvalitatīvās noteikšanas robežu. |
| --- | --- |

—

kvalitatīvās noteikšanas robežu.

---

(1)  Cēlonis, kura dēļ barībā atklāta neatļauta viela, kā tas noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

---

III PIELIKUMS

Ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanai un lietošanai

Neskarot Direktīvas 95/53/EK 3. līdz 13. panta un 15. panta noteikumus, EBTA dalībvalstis 2006. gadā veic koordinētu kontroles programmu, lai noteiktu, vai tiek ievēroti ierobežojumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu.

Jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek īstenots aizliegums izmantot atsevišķu dzīvnieku barībā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kā tas noteikts IV pielikumā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 7.1.12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
   (1) ), EBTA dalībvalstis īsteno īpašu kontroles programmu, kas balstās uz mērķveida kontrolēm. Saskaņā ar Direktīvas 95/53/EK 4. pantu, šīs kontroles programmas pamatā jābūt uz risku balstītai stratēģijai, kurā ir iekļauti visi barības ražošanas posmi un visu veidu ražošanas telpas, kurās barība tiek ražota, apstrādāta un izlietota. EBTA dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš to kritēriju definīcijām, kas var būt saistīti ar risku. Koeficientam, kas tiek piešķirts katram kritērijam, ir jābūt atbilstoši proporcionālam riskam. Pārbaužu skaitam un telpās analizēto paraugu skaitam jābūt saistītam ar šīm ražošanas telpām piešķirto koeficientu summu.

Sastādot kontroles programmu, jāņem vērā šādas indikatīvās ražošanas telpas un kritēriji:

| Vieta | Kritēriji | Svērums |
| --- | --- | --- |
| Barības ražotnes | — | Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas. |

Vieta

Kritēriji

Svērums

Barības ražotnes

—

Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.

| — | Lopbarības ražotnes, kurās agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu. |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes, kurās agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu.

| — | Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas pupu miltus, kukurūzas lipekļa miltus un olbaltumvielu koncentrātus. |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas pupu miltus, kukurūzas lipekļa miltus un olbaltumvielu koncentrātus.

| — | Lopbarības ražotnes ar lielu kombinētās barības ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

—

Lopbarības ražotnes ar lielu kombinētās barības ražošanas apjomu.

| — | Piesārņojuma izplatīšanās risks, kura cēlonis uzņēmuma iekšējo darbību procedūras (bunkuru izmantošanas kārtība, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, uzņēmuma laboratorija, paraugu ņemšanas metodes). |
| --- | --- |

—

Piesārņojuma izplatīšanās risks, kura cēlonis uzņēmuma iekšējo darbību procedūras (bunkuru izmantošanas kārtība, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, uzņēmuma laboratorija, paraugu ņemšanas metodes).

Robežkontroles posteņi un citas ievešanas vietas Kopienā

| — | Barības importa lieli/mazi daudzumi. |
| --- | --- |

—

Barības importa lieli/mazi daudzumi.

| — | Barība ar augstu proteīna saturu. |
| --- | --- |

—

Barība ar augstu proteīna saturu.

Saimniecības

| — | Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros jauc izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas. |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros jauc izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas.

| — | Lauku saimniecības, kurās kopā tiek turēti atgremotāju dzīvnieki un citu sugu dzīvnieki (risks barojot sajaukt barību). |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecības, kurās kopā tiek turēti atgremotāju dzīvnieki un citu sugu dzīvnieki (risks barojot sajaukt barību).

| — | Lauku saimniecības, kas iegādājas beramo lopbarību. |
| --- | --- |

—

Lauku saimniecības, kas iegādājas beramo lopbarību.

Tirgotāji

| — | Lopbarības ar augstu olbaltumvielu saturu noliktavas un pagaidu uzglabāšana. |
| --- | --- |

—

Lopbarības ar augstu olbaltumvielu saturu noliktavas un pagaidu uzglabāšana.

| — | Lielu barības daudzumu tirgošana beztaras beramkravu veidā. |
| --- | --- |

—

Lielu barības daudzumu tirgošana beztaras beramkravu veidā.

| — | Tirgotāji, kas pārdod ārzemēs ražotu kombinēto barību. |
| --- | --- |

—

Tirgotāji, kas pārdod ārzemēs ražotu kombinēto barību.

Pārvietojamie maisītāji

| — | Maisītāji, kuros ražo barību gan atgremotājiem dzīvniekiem, gan citu sugu dzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kuros ražo barību gan atgremotājiem dzīvniekiem, gan citu sugu dzīvniekiem.

| — | Maisītāji, attiecībā uz kuriem agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu. |
| --- | --- |

—

Maisītāji, attiecībā uz kuriem agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu.

| — | Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu proteīna saturu. |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu proteīna saturu.

| — | Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus. |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus.

| — | Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus. |
| --- | --- |

—

Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus.

Transportēšana

| — | Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un barības transportēšanai. |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un barības transportēšanai.

| — | Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu. |
| --- | --- |

—

Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu.

Kā alternatīvu šīm indikatīvajām ražošanas telpām un kritērijiem EBTA dalībvalstis var iesniegt EBTA Uzraudzības iestādei savu riska novērtējumu līdz 2006. gada 31. maijam.

Paraugu ņemšana galvenokārt veicama partijās vai procesos, kur ir lielāka aizliegto pārstrādāto olbaltumvielu tālākas izplatīšanās iespēja (pirmā partija pēc tādas lopbarības transporta, kas saturējusi šajā partijā aizliegtās dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas, tehniskas problēmas vai izmaiņas ražošanas līnijās).

Pārbaudēs var iekļaut arī no transportlīdzekļiem, ražošanas iekārtām un glabātavām ņemto putekļu paraugu analīzes.

Minimālais pārbaužu skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 10 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Oficiāli noņemto paraugu minimālais skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 20 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Kamēr nav apstiprinātas alternatīvās metodes, paraugu analīzei izmanto mikroskopisko identifikāciju un novērtēšanu, kā noteikts tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.i punktā (Komisijas Direktīva 2003/126/EK par dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanas analīzes metodi oficiālai lopbarības pārbaudei
   (2) ). Jebkura dzīvnieku izcelsmes aizliegtās sastāvdaļas konstatēšana lopbarībā uzskatāma par barības aizlieguma pārkāpumu.

Kontroles programmu rezultātus jāiesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, izmantojot norādītos paraugus.

Kopsavilkums pārbaudēm, kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes barības ierobežojumiem (aizliegtu pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu izmantošana barībā)

A.   Dokumentētas kontroles

| Stadija | Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku proteīnu klātbūtnes konstatēšanai | Dokumentētās pārbaudēs, izņemot laboratorijas analīzes, konstatēto pārkāpumu u.c. skaits |
| --- | --- | --- |
| Barības sastāvdaļu imports | | |
| Barības sastāvdaļu glabāšana | | |
| Barības ražotnes | | |
| Maisītāji/pārvietojamie maisītāji | | |
| Lopbarības starpnieki | | |
| Transportlīdzekļi | | |
| Lauku saimniecības, kas tur dzīvniekus, kas nav atgremotāji | | |
| Lauku saimniecības, kas tur atgremotājus | | |
| Pārējie | | |

Stadija

Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku proteīnu klātbūtnes konstatēšanai

Dokumentētās pārbaudēs, izņemot laboratorijas analīzes, konstatēto pārkāpumu u.c. skaits

Barības sastāvdaļu imports

Barības sastāvdaļu glabāšana

Barības ražotnes

Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

Lopbarības starpnieki

Transportlīdzekļi

Lauku saimniecības, kas tur dzīvniekus, kas nav atgremotāji

Lauku saimniecības, kas tur atgremotājus

Pārējie

B.   Barības sastāvdaļu un kombinētās barības paraugu ņemšana un testēšana attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām

| Vieta | Oficiāli noņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām | Tādu paraugu skaits, kas neatbilst prasībām |
| --- | --- | --- |
| Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no sauszemes zīdītājiem | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no zivīm |
| Barības sastāvdaļāš | Barības maisījumi | Barības sastāvdaļāš | Barības maisījumi | Barības sastāvdaļāš | Barības maisījumi |
| atgremotājiem | neatgremotājiem | atgremotājiem | neatgremotājiem | atgremotājiem | neatgremotājiem |
| Pēc importēšanas | | | | | | | | | |
| Barības ražotnes | | | | | | | | | |
| Starpnieki/glabāšana | | | | | | | | | |
| Transportlīdzekļi | | | | | | | | | |
| Maisītāji/pārvietojamie maisītāji | | | | | | | | | |
| Lauku saimniecībā | | | | | | | | | |
| Pārējie | | | | | | | | | |

Vieta

Oficiāli noņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām

Tādu paraugu skaits, kas neatbilst prasībām

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no sauszemes zīdītājiem

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no zivīm

Barības sastāvdaļāš

Barības maisījumi

Barības sastāvdaļāš

Barības maisījumi

Barības sastāvdaļāš

Barības maisījumi

atgremotājiem

neatgremotājiem

atgremotājiem

neatgremotājiem

atgremotājiem

neatgremotājiem

Pēc importēšanas

Barības ražotnes

Starpnieki/glabāšana

Transportlīdzekļi

Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

Lauku saimniecībā

Pārējie

C.   Kopsavilkums par aizliegtajām pārstrādātajām olbaltumvielām, kas atrastas paraugos no atgremotājiem paredzētās barības

| | Parauga ņemšanas mēnesis | Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme | Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Parauga ņemšanas mēnesis

Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme

Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1993/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 12. lpp.).

(2)  OV L 339, 24.12.2003., 78. lpp.

---

IV PIELIKUMS

Visu cūkām paredzētās kombinētās barības paraugu (prasībām atbilstošo un neatbilstošo) vara un cinka satura analīžu rezultāti

| Kombinētās barības veids (dzīvnieku kategorija) | Mikroelements (varš vai cinks) | Konstatētais līmenis (mg/kg gatavās barības) | Iemesls maksimālā satura pārsniegšanai (1) | Veiktie pasākumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Kombinētās barības veids (dzīvnieku kategorija)

Mikroelements (varš vai cinks)

Konstatētais līmenis (mg/kg gatavās barības)

Iemesls maksimālā satura pārsniegšanai (1)

Veiktie pasākumi

---

(1)  Kā noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

---