# Uradni list L 264/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 264 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4925. september 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 264

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4925. september 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh in o razveljavitvi Direktive Sveta 80/1119/EGS | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 1366/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 glede izhodiščnega leta za dodelitev kvot delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 | 12 |
| | * | Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti | 13 |
| | * | Direktiva 2006/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib (
  1
  ) | 20 |
| | * | Direktiva 2006/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala (
  1
  ) | 32 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh in o razveljavitvi Direktive Sveta 80/1119/EGS

1

*

Uredba (ES) št. 1366/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 glede izhodiščnega leta za dodelitev kvot delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004

12

*

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

13

*

Direktiva 2006/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib (
  1
  )

1

20

*

Direktiva 2006/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 264/1

---

UREDBA (ES) št. 1365/2006 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. septembra 2006

o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh in o razveljavitvi Direktive Sveta 80/1119/EGS

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Celinske plovne poti so pomemben del prometnih omrežij Skupnosti, pri čemer je spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh eden od ciljev skupne prometne politike zaradi gospodarske učinkovitosti in za zmanjševanje porabe energije ter okoljskih vplivov na prevoz, kakor je opisano v Beli knjigi Komisije: Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve. |
| --- | --- |

(1)

Celinske plovne poti so pomemben del prometnih omrežij Skupnosti, pri čemer je spodbujanje prevoza po celinskih plovnih poteh eden od ciljev skupne prometne politike zaradi gospodarske učinkovitosti in za zmanjševanje porabe energije ter okoljskih vplivov na prevoz, kakor je opisano v Beli knjigi Komisije: Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve.

| (2) | Komisija potrebuje statistične podatke o prevozu blaga po celinskih plovnih poteh za spremljanje in razvoj skupne prometne politike, pa tudi tistih delov regionalne politike in politike vseevropskega omrežja, ki zadevajo promet. |
| --- | --- |

(2)

Komisija potrebuje statistične podatke o prevozu blaga po celinskih plovnih poteh za spremljanje in razvoj skupne prometne politike, pa tudi tistih delov regionalne politike in politike vseevropskega omrežja, ki zadevajo promet.

| (3) | Statistični podatki o prevozu po celinskih plovnih poteh se zbirajo v skladu z Direktivo Sveta 80/1119/EGS z dne 17. novembra 1980 o statističnih poročilih glede prevoza blaga po celinskih plovnih poteh (2), ki ne ustreza več sedanjim potrebam na tem področju. Zato je primerno to direktivo nadomestiti z novim instrumentom, ki razširja njeno področje uporabe in izboljšuje njeno učinkovitost. |
| --- | --- |

(3)

Statistični podatki o prevozu po celinskih plovnih poteh se zbirajo v skladu z Direktivo Sveta 80/1119/EGS z dne 17. novembra 1980 o statističnih poročilih glede prevoza blaga po celinskih plovnih poteh (2), ki ne ustreza več sedanjim potrebam na tem področju. Zato je primerno to direktivo nadomestiti z novim instrumentom, ki razširja njeno področje uporabe in izboljšuje njeno učinkovitost.

| (4) | Zato bi bilo treba Direktivo 80/1119/EGS razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Direktivo 80/1119/EGS razveljaviti.

| (5) | Statistične podatke Skupnosti o vseh načinih prevoza bi bilo treba zbrati v skladu s skupnimi koncepti in standardi, s ciljem doseči najboljšo možno primerljivost med vrstami prevoza. |
| --- | --- |

(5)

Statistične podatke Skupnosti o vseh načinih prevoza bi bilo treba zbrati v skladu s skupnimi koncepti in standardi, s ciljem doseči najboljšo možno primerljivost med vrstami prevoza.

| (6) | Prevoz po celinskih plovnih poteh ni prisoten v vseh državah članicah, zato so učinki te uredbe omejeni na tiste države članice, kjer ta način prevoza obstaja. |
| --- | --- |

(6)

Prevoz po celinskih plovnih poteh ni prisoten v vseh državah članicah, zato so učinki te uredbe omejeni na tiste države članice, kjer ta način prevoza obstaja.

| (7) | Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanje skupnih statističnih standardov, ki omogočajo pripravo usklajenih podatkov, države članice ne morejo doseči v zadostni meri in jih lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(7)

Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanje skupnih statističnih standardov, ki omogočajo pripravo usklajenih podatkov, države članice ne morejo doseči v zadostni meri in jih lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego tega cilja.

| (8) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe.

| (9) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(9)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (10) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (5), v skladu s členom 3 navedenega sklepa – |
| --- | --- |

(10)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (5), v skladu s členom 3 navedenega sklepa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa skupna pravila za pripravo statističnih podatkov Skupnosti o prevozu po celinskih plovnih poteh.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Države članice sporočijo Komisiji (Eurostatu) podatke o prevozu po celinskih plovnih poteh na njihovem nacionalnem ozemlju.

2.   Države članice, v katerih celotna količina letno prepeljanega blaga po celinskih plovnih poteh v okviru nacionalnega, mednarodnega ali tranzitnega prevoza preseže milijon ton, predložijo podatke, navedene v členu 4(1).

3.   Z odstopanjem od odstavka 2, države članice, v katerih ni mednarodnega ali tranzitnega prevoza po celinskih plovnih poteh, vendar v katerih celotna količina letno prepeljanega blaga po celinskih plovnih poteh v okviru nacionalnega prevoza preseže milijon ton, predložijo samo podatke, zahtevane v členu 4(2).

4.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | prevoz blaga s plovili z nosilnostjo pod 50 ton; |
| --- | --- |

(a)

prevoz blaga s plovili z nosilnostjo pod 50 ton;

| (b) | plovila, ki se uporabljajo zlasti za prevoz potnikov; |
| --- | --- |

(b)

plovila, ki se uporabljajo zlasti za prevoz potnikov;

| (c) | plovila, ki se uporabljajo za prevoz vozil; |
| --- | --- |

(c)

plovila, ki se uporabljajo za prevoz vozil;

| (d) | plovila, ki jih pristaniške uprave in javni organi uporabljajo izključno v netrgovske namene; |
| --- | --- |

(d)

plovila, ki jih pristaniške uprave in javni organi uporabljajo izključno v netrgovske namene;

| (e) | plovila, ki se uporabljajo izključno za oskrbovanje z gorivom ali skladiščenje goriva; |
| --- | --- |

(e)

plovila, ki se uporabljajo izključno za oskrbovanje z gorivom ali skladiščenje goriva;

| (f) | plovila, ki se ne uporabljajo za prevoz blaga, kakor so ribiške ladje, plavajoči bagri, plavajoče delavnice, plovila za bivanje in plovila za prosti čas. |
| --- | --- |

(f)

plovila, ki se ne uporabljajo za prevoz blaga, kakor so ribiške ladje, plavajoči bagri, plavajoče delavnice, plovila za bivanje in plovila za prosti čas.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „celinska plovna pot“ pomeni vodni odsek, ki ni del morja, po katerem lahko plujejo plovila z dovoljeno obremenitvijo, ki ni manjša od 50 ton, kadar so običajno natovorjena. Ta izraz zajema plovne reke, jezera in kanale; |
| --- | --- |

(a)

„celinska plovna pot“ pomeni vodni odsek, ki ni del morja, po katerem lahko plujejo plovila z dovoljeno obremenitvijo, ki ni manjša od 50 ton, kadar so običajno natovorjena. Ta izraz zajema plovne reke, jezera in kanale;

| (b) | „plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh“ pomeni plavajoče plovilo, namenjeno za prevoz blaga ali javni prevoz potnikov po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

(b)

„plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh“ pomeni plavajoče plovilo, namenjeno za prevoz blaga ali javni prevoz potnikov po celinskih plovnih poteh;

| (c) | „nacionalnost plovila“ se nanaša na državo, v kateri je plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh registrirano. |
| --- | --- |

(c)

„nacionalnost plovila“ se nanaša na državo, v kateri je plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh registrirano.

Člen 4

Zbiranje podatkov

1.   Podatki se zbirajo v skladu s preglednicami iz prilog A do D.

2.   V primeru iz člena 2(3) se podatki zbirajo v skladu s tabelo iz Priloge E.

3.   Za namene te uredbe je blago razvrščeno v skladu s Prilogo F.

Člen 5

Sporočanje podatkov

1.   Prvo obdobje opazovanja se začne 1. januarja 2007. Podatke se sporoči čim prej in ne pozneje kakor pet mesecev po koncu ustreznega obdobja opazovanja.

2.   V obdobju prvih treh let uporabe te uredbe, se rok, dovoljen za sporočanje podatkov iz odstavka 1, lahko podaljša v skladu s postopkom iz člena 10(2). Najdaljši rok, dovoljen za sporočanje statističnih podatkov, vključno z vsemi odobrenimi podaljšanji, ne sme preseči osmih mesecev.

Podaljšanja roka, ki so dovoljena za sporočanje statističnih podatkov, so navedena v Prilogi G.

Člen 6

Razširjanje

Statistične podatke Skupnosti na podlagi podatkov iz člena 4, se razširja s pogostnostjo, ki je podobna tisti, določeni za sporočanje podatkov držav članic.

Člen 7

Kakovost podatkov

1.   Komisija (Eurostat) v skladu s postopkom iz člena 10(2) razvije in objavi metodološke zahteve in merila, določena za zagotovitev kakovosti pripravljenih podatkov.

2.   Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti sporočenih podatkov.

3.   Komisija (Eurostat) oceni kakovost sporočenih podatkov. Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročilo s takšnimi informacijami in podatki, ki jih ta lahko zahteva za preverjanje kakovosti sporočenih podatkov.

Člen 8

Poročilo o izvajanju

Do 15. oktobra 2009 in po posvetovanju z Odborom za statistični program Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe. Navedeno poročilo zlasti:

| (a) | oceni koristi, ki so jih Skupnost, države članice in nosilci ter uporabniki statističnih informacij v okviru pripravljenih statističnih podatkov pridobili glede na njihove stroške; |
| --- | --- |

(a)

oceni koristi, ki so jih Skupnost, države članice in nosilci ter uporabniki statističnih informacij v okviru pripravljenih statističnih podatkov pridobili glede na njihove stroške;

| (b) | oceni kakovost pripravljenih statističnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

oceni kakovost pripravljenih statističnih podatkov;

| (c) | določi področja za morebitne izboljšave in vse spremembe, za katere se izkaže, da so potrebne glede na pridobljene rezultate. |
| --- | --- |

(c)

določi področja za morebitne izboljšave in vse spremembe, za katere se izkaže, da so potrebne glede na pridobljene rezultate.

Člen 9

Izvedbeni ukrepi

Ukrepi za izvajanje te uredbe, vključno z ukrepi, ki upoštevajo gospodarske in tehnične trende, se določijo v skladu s postopkom iz člena 10(2). Takšni ukrepi zadevajo:

| (a) | prilagoditev praga za statistično pokrivanje prevoza po celinskih plovnih poteh (člen 2); |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev praga za statistično pokrivanje prevoza po celinskih plovnih poteh (člen 2);

| (b) | prilagoditev opredelitev pojmov in sprejetje dodatnih opredelitev pojmov (člen 3); |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev opredelitev pojmov in sprejetje dodatnih opredelitev pojmov (člen 3);

| (c) | prilagoditev obsega zbiranja podatkov in vsebine prilog (člen 4); |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev obsega zbiranja podatkov in vsebine prilog (člen 4);

| (d) | pogoje za sporočanje podatkov Komisiji (Eurostatu), vključno s standardi izmenjave podatkov (člen 5); |
| --- | --- |

(d)

pogoje za sporočanje podatkov Komisiji (Eurostatu), vključno s standardi izmenjave podatkov (člen 5);

| (e) | pogoje za razširjanje rezultatov s strani Komisije (Eurostata) (člen 6); |
| --- | --- |

(e)

pogoje za razširjanje rezultatov s strani Komisije (Eurostata) (člen 6);

| (f) | razvoj in objavo metodoloških zahtev in meril (člen 7). |
| --- | --- |

(f)

razvoj in objavo metodoloških zahtev in meril (člen 7).

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program, ustanovljen s členom 1 Sklepa 89/382/EGS, Euratom.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok, določen v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Prehodne določbe in razveljavitev

1.   Države članice predložijo statistične rezultate za leto 2006 v skladu z Direktivo 80/1119/EGS.

2.   Direktiva 80/1119/EGS se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2007.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. septembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednica

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 24. julija 2006.

1

(2)  UL L 339, 15.12.1980, str. 30. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

4

(5)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

5

---

PRILOGA A

Preglednica A1. Prevoz blaga glede na vrsto blaga (letni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „A1“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Država/regija natovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Država/regija raztovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Vrsta prevoza | enomestna numerična | 1 = nacionalni






  2 = | mednarodni (razen tranzitnega) |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„A1“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Država/regija natovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Država/regija raztovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Vrsta prevoza

enomestna numerična

1 = nacionalni

2 =

mednarodni (razen tranzitnega)

3 = tranzitni

Vrsta blaga

dvomestna numerična

NST 2000

Vrsta embalaže

enomestna numerična

1 = blago v zabojnikih

2 = blago, ki ni v zabojnikih

Prepeljane tone

tone

Tonski kilometri

tonski kilometri

---

PRILOGA B

Preglednica B1. Prevoz glede na nacionalnost in vrsto plovila (letni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „B1“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Država/regija natovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Država/regija raztovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Vrsta prevoza | enomestna numerična | 1 = nacionalni






  2 = | mednarodni (razen tranzitnega) |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„B1“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Država/regija natovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Država/regija raztovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Vrsta prevoza

enomestna numerična

1 = nacionalni

2 =

mednarodni (razen tranzitnega)

3 = tranzitni

Vrsta plovila

enomestna numerična

1 = barža na lastni pogon

2 = barža brez lastnega pogona

| 3 = | tankerska barža na lastni pogon |
| --- | --- |

3 =

tankerska barža na lastni pogon

| 4 = | tankerska barža brez lastnega pogona |
| --- | --- |

4 =

tankerska barža brez lastnega pogona

5 = druga plovila za prevoz blaga

Nacionalnost plovila

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Prepeljane tone

tone

Tonski kilometri

tonski kilometri

Preglednica B2. Ladijski promet (letni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „B2“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Število natovorjenih plovil | | | plovila |
| Število praznih plovil | | | plovila |
| Plovni kilometri (natovorjena plovila) | | | plovni kilometri |
| Plovni kilometri (prazna plovila) | | | plovni kilometri |
| Opomba: Določba navedena v tej preglednici B2 ni obvezna. |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„B2“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Število natovorjenih plovil

plovila

Število praznih plovil

plovila

Plovni kilometri (natovorjena plovila)

plovni kilometri

Plovni kilometri (prazna plovila)

plovni kilometri

Opomba: Določba navedena v tej preglednici B2 ni obvezna.

---

PRILOGA C

Preglednica C1. Prevoz v zabojnikih glede na vrsto blaga (letni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „C1“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Država/regija natovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Država/regija raztovarjanja | dvomestna črkovna ali alfa-4 | oznaka države po ISO ali NUTS2 | |
| Vrsta prevoza | enomestna numerična | 1 = nacionalni






  2 = | mednarodni (razen tranzitnega) |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„C1“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Država/regija natovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Država/regija raztovarjanja

dvomestna črkovna ali alfa-4

oznaka države po ISO ali NUTS2

Vrsta prevoza

enomestna numerična

1 = nacionalni

2 =

mednarodni (razen tranzitnega)

3 = tranzitni

Velikost zabojnikov

enomestna numerična

1 = 20′ prevoznih enot

2 = 40′ prevoznih enot

3 = > 20′ in < 40′ prevoznih enot

4 = > 40′ prevoznih enot

Status natovorjenosti

enomestna numerična

1 = natovorjeni zabojniki

2 = prazni zabojniki

Vrsta blaga

dvomestna numerična

NST 2000

Prepeljane tone (1)

tone

Tonski kilometri (1)

tonski kilometri

TEU

TEU

TEU/km

TEU/km

---

(1)  Samo za natovorjene zabojnike.

---

PRILOGA D

Preglednica D1. Prevoz glede na nacionalnost plovil (četrtletni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „D1“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Četrtletje | alfa-2 | „Q1, Q2, Q3 ali Q4“ | |
| Vrsta prevoza | enomestna numerična | 1 = nacionalni






  2 = | mednarodni (razen tranzitnega) |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„D1“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Četrtletje

alfa-2

„Q1, Q2, Q3 ali Q4“

Vrsta prevoza

enomestna numerična

1 = nacionalni

2 =

mednarodni (razen tranzitnega)

3 = tranzitni

Nacionalnost plovila

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Prepeljane tone

tone

Tonski kilometri

tonski kilometri

Preglednica D2. Prevoz v zabojnikih glede na nacionalnost plovil (četrtletni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „D2“ | |
| Država poročevalka | dvočrkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Četrtletje | alfa-2 | „Q1, Q2, Q3 ali Q4“ | |
| Vrsta prevoza | enomestna numerična | 1 = nacionalni






  2 = | mednarodni (razen tranzitnega) |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„D2“

Država poročevalka

dvočrkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Četrtletje

alfa-2

„Q1, Q2, Q3 ali Q4“

Vrsta prevoza

enomestna numerična

1 = nacionalni

2 =

mednarodni (razen tranzitnega)

3 = tranzitni

Nacionalnost plovila

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Položaj pri natovarjanju

enomestna numerična

1 = natovorjeni zabojniki

2 = prazni zabojniki

Prepeljane tone (1)

tone

Tonski kilometri (1)

tonski kilometri

TEU

TEU

TEU/km

TEU/km

---

(1)  Samo za natovorjene zabojnike.

---

PRILOGA E

Preglednica E1. Prevoz blaga (letni podatki)

| Elementi | Podatki o oznaki | Nomenklatura | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Preglednica | alfa-2 | „E1“ | |
| Država poročevalka | dvomestna črkovna | oznaka države po ISO | |
| Leto | štirimestna numerična | „yyyy“ | |
| Skupaj prepeljanih ton | | | tone |
| Skupaj tonskih kilometrov | | | tonski kilometri |

Elementi

Podatki o oznaki

Nomenklatura

Enota

Preglednica

alfa-2

„E1“

Država poročevalka

dvomestna črkovna

oznaka države po ISO

Leto

štirimestna numerična

„yyyy“

Skupaj prepeljanih ton

tone

Skupaj tonskih kilometrov

tonski kilometri

---

PRILOGA F

Nomenklatura blaga

NST-2000

| NST-2000 skupine | Opis blaga | Opredeljen glede na proizvode v področjih CPA |
| --- | --- | --- |
| 01 | Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi; ribe in drug ribiški ulov | 01, 02, 05 |
| 02 | Premog in lignit; šota; surova nafta in zemeljski plin; uranova in torijeva ruda | 10, 11, 12 |
| 03 | Rude in kamnine | 13, 14 |
| 04 | Hrana, pijače, tobačni izdelki | 15, 16 |
| 05 | Tekstil, tekstilni in krzneni izdelki, oblačila; usnje, obutev in usnjeni izdelki | 17, 18, 19 |
| 06 | Les ter leseni in plutovinasti izdelki (razen pohištva); pletarski izdelki; vlaknine, papir in papirni izdelki; tiskano gradivo in posneti nosilci zapisa | 20, 21, 22 |
| 07 | Koks, naftni derivati, jedrsko gorivo | 23 |
| 08 | Kemikalije, kemični izdelki in umetna vlakna; izdelki iz gume in plastičnih mas | 24, 25 |
| 09 | Drugi nekovinski mineralni izdelki | 26 |
| 10 | Kovine; kovinski izdelki, razen strojev in naprav | 27, 28 |
| 11 | Stroji in naprave, d. n.; pisarniški stroji in računalniki; električni stroji in naprave, d. n.; radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema; medicinski, finomehanični in optični instrumenti; ure | 29, 30, 31, 32, 33 |
| 12 | Vozila in plovila | 34, 35 |
| 13 | Pohištvo; drugi izdelki, d. n. | 36 |
| 14 | Sekundarne surovine; komunalni odpadki in drugi odpadki, ki v CPA niso določeni drugje | 37 + komunalni odpadki (za vnos v področje 90 CPA) in drugi odpadki, ki v CPA niso določeni drugje |
| 15 | Pošta, paketi
  Opomba: ta postavka se običajno uporablja za blago, ki ga prepeljejo poštne uprave in specializirane kurirske službe iz področja 64 NACE Rev. 1. | |
| 16 | Oprema in material, ki se uporablja pri prevozu blaga
  Opomba: ta postavka zajema izdelke, kakor so prazni zabojniki, palete, škatle in varnostne kletke. Zajema tudi vozila, ki se uporabljajo, da vsebujejo blago, kadar se vozilo prevaža na drugem vozilu.
  Obstoj oznake za to vrsto materiala ne posega v vprašanje, ali se ti materiali štejejo kot „blago“, saj je to odvisno od pravil za zbiranje podatkov za vsak način prevoza. | |
| 17 | Blago, premeščeno med selitvijo gospodinjstev in pisarniških prostorov; prtljaga, prepeljana ločeno od potnikov; motorna vozila, premeščena zaradi popravila; drugo netržno blago, d. n. | |
| 18 | Blago v skupinah: mešane vrste blaga, ki se prevažajo skupaj
  Opomba: ta postavka se uporablja, kadar se šteje, da blago ni primerno za uvrstitev v posamezne skupine 01–16. | |
| 19 | Nedoločljivo blago: blago, ki ga iz kakršnega koli razloga ni možno določiti in ga zato ni mogoče uvrstiti v skupine 01–16
  Opomba: namen te postavke je zajeti blago, kadar poročevalska enota nima podatkov o vrsti blaga, ki se prevaža. | |
| 20 | Drugo blago d. n.
  Opomba: ta postavka zajema vse predmete, ki jih ni možno uvrstiti v katero koli od skupin 01–19. Ker naj bi skupine 01–19 zajemale vse predvidene kategorije prepeljanega blaga, je treba na skupino 20 gledati kot na neobičajno in bi lahko ustvarila potrebo po nadaljnjem preverjanju podatkov, navedenih pod to postavko. | |

NST-2000 skupine

Opis blaga

Opredeljen glede na proizvode v področjih CPA

01

Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi; ribe in drug ribiški ulov

01, 02, 05

02

Premog in lignit; šota; surova nafta in zemeljski plin; uranova in torijeva ruda

10, 11, 12

03

Rude in kamnine

13, 14

04

Hrana, pijače, tobačni izdelki

15, 16

05

Tekstil, tekstilni in krzneni izdelki, oblačila; usnje, obutev in usnjeni izdelki

17, 18, 19

06

Les ter leseni in plutovinasti izdelki (razen pohištva); pletarski izdelki; vlaknine, papir in papirni izdelki; tiskano gradivo in posneti nosilci zapisa

20, 21, 22

07

Koks, naftni derivati, jedrsko gorivo

23

08

Kemikalije, kemični izdelki in umetna vlakna; izdelki iz gume in plastičnih mas

24, 25

09

Drugi nekovinski mineralni izdelki

26

10

Kovine; kovinski izdelki, razen strojev in naprav

27, 28

11

Stroji in naprave, d. n.; pisarniški stroji in računalniki; električni stroji in naprave, d. n.; radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema; medicinski, finomehanični in optični instrumenti; ure

29, 30, 31, 32, 33

12

Vozila in plovila

34, 35

13

Pohištvo; drugi izdelki, d. n.

36

14

Sekundarne surovine; komunalni odpadki in drugi odpadki, ki v CPA niso določeni drugje

37 + komunalni odpadki (za vnos v področje 90 CPA) in drugi odpadki, ki v CPA niso določeni drugje

15

Pošta, paketi

Opomba: ta postavka se običajno uporablja za blago, ki ga prepeljejo poštne uprave in specializirane kurirske službe iz področja 64 NACE Rev. 1.

16

Oprema in material, ki se uporablja pri prevozu blaga

Opomba: ta postavka zajema izdelke, kakor so prazni zabojniki, palete, škatle in varnostne kletke. Zajema tudi vozila, ki se uporabljajo, da vsebujejo blago, kadar se vozilo prevaža na drugem vozilu.

Obstoj oznake za to vrsto materiala ne posega v vprašanje, ali se ti materiali štejejo kot „blago“, saj je to odvisno od pravil za zbiranje podatkov za vsak način prevoza.

17

Blago, premeščeno med selitvijo gospodinjstev in pisarniških prostorov; prtljaga, prepeljana ločeno od potnikov; motorna vozila, premeščena zaradi popravila; drugo netržno blago, d. n.

18

Blago v skupinah: mešane vrste blaga, ki se prevažajo skupaj

Opomba: ta postavka se uporablja, kadar se šteje, da blago ni primerno za uvrstitev v posamezne skupine 01–16.

19

Nedoločljivo blago: blago, ki ga iz kakršnega koli razloga ni možno določiti in ga zato ni mogoče uvrstiti v skupine 01–16

Opomba: namen te postavke je zajeti blago, kadar poročevalska enota nima podatkov o vrsti blaga, ki se prevaža.

20

Drugo blago d. n.

Opomba: ta postavka zajema vse predmete, ki jih ni možno uvrstiti v katero koli od skupin 01–19. Ker naj bi skupine 01–19 zajemale vse predvidene kategorije prepeljanega blaga, je treba na skupino 20 gledati kot na neobičajno in bi lahko ustvarila potrebo po nadaljnjem preverjanju podatkov, navedenih pod to postavko.

---

PRILOGA G

Podaljšanje roka, dovoljenega za sporočanje (člen 5(2))

| Država članica | Podaljšan rok za sporočanje po koncu obdobja opazovanja | Zadnje leto, za katero je podaljšanje odobreno |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 8 mesecev | 2009 |

Država članica

Podaljšan rok za sporočanje po koncu obdobja opazovanja

Zadnje leto, za katero je podaljšanje odobreno

Belgija

8 mesecev

2009

---

| 25.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 264/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 264/12

---

UREDBA (ES) št. 1366/2006 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. septembra 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 glede izhodiščnega leta za dodelitev kvot delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (3), upošteva leto 1999 kot izhodiščno leto za dodelitev kvot delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC). Trg HCFC v desetih novih državah članicah se je od leta 1999 s prihodom novih podjetij in spremembami tržnih deležev precej spremenil. Z uporabo leta 1999 kot izhodiščnega leta za dodelitev kvot HCFC v teh novih državah članicah veliko število podjetij ne bi prejelo uvoznih kvot. To bi lahko štelo za samovoljno in bi lahko privedlo do kršitev načel nediskriminacije in legitimnih pričakovanj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (3), upošteva leto 1999 kot izhodiščno leto za dodelitev kvot delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC). Trg HCFC v desetih novih državah članicah se je od leta 1999 s prihodom novih podjetij in spremembami tržnih deležev precej spremenil. Z uporabo leta 1999 kot izhodiščnega leta za dodelitev kvot HCFC v teh novih državah članicah veliko število podjetij ne bi prejelo uvoznih kvot. To bi lahko štelo za samovoljno in bi lahko privedlo do kršitev načel nediskriminacije in legitimnih pričakovanj.

| (2) | Praviloma bi morale kvote temeljiti na najnovejših in najbolj reprezentativnih številkah, ki so na voljo, da se zagotovi, da številna uvozna podjetja v novih državah članicah niso izključena. Zato je primerno izbrati leta, za katera so na voljo najnovejši podatki. Da se kar najbolj upošteva gospodarski položaj na trgu HCFC v desetih novih državah članicah, je treba kot podlago za podjetja iz teh držav članic uporabiti povprečni tržni delež za leti 2002 in 2003. |
| --- | --- |

(2)

Praviloma bi morale kvote temeljiti na najnovejših in najbolj reprezentativnih številkah, ki so na voljo, da se zagotovi, da številna uvozna podjetja v novih državah članicah niso izključena. Zato je primerno izbrati leta, za katera so na voljo najnovejši podatki. Da se kar najbolj upošteva gospodarski položaj na trgu HCFC v desetih novih državah članicah, je treba kot podlago za podjetja iz teh držav članic uporabiti povprečni tržni delež za leti 2002 in 2003.

| (3) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 2037/2000 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 2037/2000 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(3)(i) Uredbe (ES) št. 2037/2000 se doda naslednja točka:

| „(i) | Z odstopanjem od točke (h) vsak proizvajalec in uvoznik v Češki republiki, Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Malti, Poljskem, v Sloveniji in na Slovaškem zagotovi, da obračunska raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih da v promet ali uporabi za lastne namene, ne presega povprečja njegovega odstotnega tržnega deleža v letih 2002 in 2003, izraženega kot odstotka obračunskih ravni, določenih v točkah (b), (d), (e) in (f).“ |
| --- | --- |

„(i)

Z odstopanjem od točke (h) vsak proizvajalec in uvoznik v Češki republiki, Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Malti, Poljskem, v Sloveniji in na Slovaškem zagotovi, da obračunska raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih da v promet ali uporabi za lastne namene, ne presega povprečja njegovega odstotnega tržnega deleža v letih 2002 in 2003, izraženega kot odstotka obračunskih ravni, določenih v točkah (b), (d), (e) in (f).“

.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. septembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednica

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  UL C 110, 9.5.2006, str. 33.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. junija 2006.

2

(3)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 29/2006 (UL L 6, 11.1.2006, str. 27).

3

---

| 25.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 264/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 264/13

---

UREDBA (ES) št. 1367/2006 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. septembra 2006

o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor dne 22. junija 2006 (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj zakonodaje Skupnosti na področju okolja je prispevati med drugim k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter varovanju človekovega zdravja, s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju. |
| --- | --- |

(1)

Cilj zakonodaje Skupnosti na področju okolja je prispevati med drugim k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter varovanju človekovega zdravja, s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju.

| (2) | V šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (3) se poudarja, kako pomembno je zagotavljati ustrezne informacije o okolju in nuditi dejanske možnosti za sodelovanje javnosti pri odločanju na področju okolja ter na ta način povečati odgovornost in preglednost odločanja ter prispevati k ozaveščanju javnosti in njeni podpori za sprejete odločitve. Nadalje se v njem, tako kot v predhodnih programih (4), spodbuja učinkovitejše izvajanje in uporabo zakonodaje Skupnosti na področju varstva okolja, vključno z uveljavljanjem predpisov Skupnosti in ukrepanjem zoper kršitve okoljske zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (3) se poudarja, kako pomembno je zagotavljati ustrezne informacije o okolju in nuditi dejanske možnosti za sodelovanje javnosti pri odločanju na področju okolja ter na ta način povečati odgovornost in preglednost odločanja ter prispevati k ozaveščanju javnosti in njeni podpori za sprejete odločitve. Nadalje se v njem, tako kot v predhodnih programih (4), spodbuja učinkovitejše izvajanje in uporabo zakonodaje Skupnosti na področju varstva okolja, vključno z uveljavljanjem predpisov Skupnosti in ukrepanjem zoper kršitve okoljske zakonodaje Skupnosti.

| (3) | Skupnost je 25. junija 1998 podpisala Konvencijo Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu „Aarhuška konvencija“). Skupnost je Aarhuško konvencijo odobrila 17. februarja 2005 (5). Določbe zakonodaje Skupnosti bi morale biti skladne s to konvencijo. |
| --- | --- |

(3)

Skupnost je 25. junija 1998 podpisala Konvencijo Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu „Aarhuška konvencija“). Skupnost je Aarhuško konvencijo odobrila 17. februarja 2005 (5). Določbe zakonodaje Skupnosti bi morale biti skladne s to konvencijo.

| (4) | Skupnost je že sprejela sklop zakonodaje, ki se še nadalje razvija in prispeva k doseganju ciljev Aarhuške konvencije. Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za uporabo zahtev Konvencije v institucijah in organih Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Skupnost je že sprejela sklop zakonodaje, ki se še nadalje razvija in prispeva k doseganju ciljev Aarhuške konvencije. Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za uporabo zahtev Konvencije v institucijah in organih Skupnosti.

| (5) | Primerno je, da se vsi trije stebri Aarhuške konvencije, in sicer dostop do informacij, udeležba javnosti pri odločanju in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, obravnavajo v okviru enega samega pravnega instrumenta ter se pripravijo skupne določbe glede ciljev in opredelitev pojmov. Tako se prispeva k racionalizaciji zakonodaje in povečanju preglednosti izvedbenih ukrepov, ki jih sprejmejo institucije in organi Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se vsi trije stebri Aarhuške konvencije, in sicer dostop do informacij, udeležba javnosti pri odločanju in dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah, obravnavajo v okviru enega samega pravnega instrumenta ter se pripravijo skupne določbe glede ciljev in opredelitev pojmov. Tako se prispeva k racionalizaciji zakonodaje in povečanju preglednosti izvedbenih ukrepov, ki jih sprejmejo institucije in organi Skupnosti.

| (6) | Pravice, ki jih zagotavljajo trije stebri Aarhuške konvencije, veljajo načeloma brez diskriminacije na podlagi državljanstva, narodnosti ali stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

(6)

Pravice, ki jih zagotavljajo trije stebri Aarhuške konvencije, veljajo načeloma brez diskriminacije na podlagi državljanstva, narodnosti ali stalnega prebivališča.

| (7) | Aarhuška konvencija organe javne oblasti opredeljuje široko, ob upoštevanju osnovnega načela zagotavljanja pravic posameznikov in njihovih organizacij kadar koli se izvršuje javna oblast. Zato je treba institucije in organe Skupnosti, ki jih zajema ta uredba, prav tako opredeliti na širok in funkcionalen način. Skladno z Aarhuško konvencijo so institucije in organi Skupnosti lahko izvzeti iz področja uporabe Konvencije, kadar delujejo v sodni ali zakonodajni pristojnosti. Vendar se morajo določbe o dostopu do informacij o okolju zaradi skladnosti z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6) uporabljati za institucije in organe Skupnosti, kadar delujejo v zakonodajni pristojnosti. |
| --- | --- |

(7)

Aarhuška konvencija organe javne oblasti opredeljuje široko, ob upoštevanju osnovnega načela zagotavljanja pravic posameznikov in njihovih organizacij kadar koli se izvršuje javna oblast. Zato je treba institucije in organe Skupnosti, ki jih zajema ta uredba, prav tako opredeliti na širok in funkcionalen način. Skladno z Aarhuško konvencijo so institucije in organi Skupnosti lahko izvzeti iz področja uporabe Konvencije, kadar delujejo v sodni ali zakonodajni pristojnosti. Vendar se morajo določbe o dostopu do informacij o okolju zaradi skladnosti z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6) uporabljati za institucije in organe Skupnosti, kadar delujejo v zakonodajni pristojnosti.

| (8) | Opredelitev informacij o okolju v tej uredbi vključuje informacije v kakršni koli obliki glede stanja okolja. Ta opredelitev, ki je bila usklajena z opredelitvijo, sprejeto z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (7), je vsebinsko enaka opredelitvi iz Aarhuške konvencije. Opredelitev „dokumenta“ iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 zajema informacije o okolju, kakor so opredeljene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Opredelitev informacij o okolju v tej uredbi vključuje informacije v kakršni koli obliki glede stanja okolja. Ta opredelitev, ki je bila usklajena z opredelitvijo, sprejeto z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (7), je vsebinsko enaka opredelitvi iz Aarhuške konvencije. Opredelitev „dokumenta“ iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 zajema informacije o okolju, kakor so opredeljene v tej uredbi.

| (9) | Primerno je, da ta uredba ob upoštevanju Aarhuške konvencije in vzporedno s pristopom glede obveznosti držav članic v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti predvidi opredelitev načrtov in programov. „Načrte in programe v zvezi z okoljem“ bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju njihovega prispevka ali njihovega verjetnega znatnega vpliva na doseganje ciljev in prednostnih nalog okoljske politike Skupnosti. Šesti okoljski akcijski program Skupnosti določa za obdobje desetih let od 22. julija 2002 cilje okoljske politike Skupnosti ter načrtovane ukrepe za dosego teh ciljev. Po izteku tega obdobja bi bilo treba sprejeti naslednji okoljski akcijski program. |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da ta uredba ob upoštevanju Aarhuške konvencije in vzporedno s pristopom glede obveznosti držav članic v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti predvidi opredelitev načrtov in programov. „Načrte in programe v zvezi z okoljem“ bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju njihovega prispevka ali njihovega verjetnega znatnega vpliva na doseganje ciljev in prednostnih nalog okoljske politike Skupnosti. Šesti okoljski akcijski program Skupnosti določa za obdobje desetih let od 22. julija 2002 cilje okoljske politike Skupnosti ter načrtovane ukrepe za dosego teh ciljev. Po izteku tega obdobja bi bilo treba sprejeti naslednji okoljski akcijski program.

| (10) | Glede na to, da se okoljska zakonodaja neprestano razvija, bi bilo treba opredelitev okoljske zakonodaje navezovati na cilje okoljske politike Skupnosti, kakor so določeni v Pogodbi. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da se okoljska zakonodaja neprestano razvija, bi bilo treba opredelitev okoljske zakonodaje navezovati na cilje okoljske politike Skupnosti, kakor so določeni v Pogodbi.

| (11) | Za posamične upravne akte, ki imajo pravno zavezujoče in zunanje učinke, bi bilo treba dopustiti morebitno notranjo revizijo. Prav tako bi bilo treba vključiti opustitve, če okoljsko pravo predvideva obveznost sprejetja upravnega akta. Ker so akti, ki jih sprejmejo institucije ali organi Skupnosti, ki delujejo v sodni ali zakonodajni pristojnosti, lahko izvzeti, bi moralo isto veljati za druge preiskovalne postopke, v katerih institucija ali organ Skupnosti deluje kot organ upravne revizije v skladu z določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

Za posamične upravne akte, ki imajo pravno zavezujoče in zunanje učinke, bi bilo treba dopustiti morebitno notranjo revizijo. Prav tako bi bilo treba vključiti opustitve, če okoljsko pravo predvideva obveznost sprejetja upravnega akta. Ker so akti, ki jih sprejmejo institucije ali organi Skupnosti, ki delujejo v sodni ali zakonodajni pristojnosti, lahko izvzeti, bi moralo isto veljati za druge preiskovalne postopke, v katerih institucija ali organ Skupnosti deluje kot organ upravne revizije v skladu z določbami Pogodbe.

| (12) | V Aarhuški konvenciji je predviden javni dostop do informacij o okolju bodisi na podlagi zahtevka bodisi na podlagi dejavnega razširjanja informacij s strani organov, ki jih zajema Konvencija. Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za Evropski parlament, Svet in Komisijo ter agencije in podobne organe, ustanovljene na podlagi pravnega akta Skupnosti. Za te institucije določa pravila, ki so v veliki meri skladna s pravili, določenimi v Aarhuški konvenciji. Uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 bi bilo treba razširiti na vse druge institucije in organe Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

V Aarhuški konvenciji je predviden javni dostop do informacij o okolju bodisi na podlagi zahtevka bodisi na podlagi dejavnega razširjanja informacij s strani organov, ki jih zajema Konvencija. Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za Evropski parlament, Svet in Komisijo ter agencije in podobne organe, ustanovljene na podlagi pravnega akta Skupnosti. Za te institucije določa pravila, ki so v veliki meri skladna s pravili, določenimi v Aarhuški konvenciji. Uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 bi bilo treba razširiti na vse druge institucije in organe Skupnosti.

| (13) | Kadar Aarhuška konvencija vsebuje določbe, ki niso v celoti ali deloma vključene v Uredbo (ES) št. 1049/2001, bi bilo treba te določbe obravnavati, in sicer zlasti v zvezi z zbiranjem in razširjanjem informacij o okolju. |
| --- | --- |

(13)

Kadar Aarhuška konvencija vsebuje določbe, ki niso v celoti ali deloma vključene v Uredbo (ES) št. 1049/2001, bi bilo treba te določbe obravnavati, in sicer zlasti v zvezi z zbiranjem in razširjanjem informacij o okolju.

| (14) | Za dejansko pravico dostopa javnosti do informacij o okolju je ključnega pomena kakovost informacij. Primerno bi bilo torej sprejeti pravila, ki bi zavezovala institucije in organe Skupnosti, da zagotavljajo kakovost informacij. |
| --- | --- |

(14)

Za dejansko pravico dostopa javnosti do informacij o okolju je ključnega pomena kakovost informacij. Primerno bi bilo torej sprejeti pravila, ki bi zavezovala institucije in organe Skupnosti, da zagotavljajo kakovost informacij.

| (15) | Kadar Uredba (ES) št. 1049/2001 predvideva izjeme, bi se le-te morale uporabljati ob upoštevanju posebnih določb te uredbe glede zahtev za dostop do informacij o okolju. Razloge za zavrnitev dostopa do informacij o okolju bi bilo treba razlagati restriktivno, ob upoštevanju javnega interesa, ki mu služi razkritje, ter morebitne povezave med zahtevanimi informacijami in emisijami v okolje. Pojem „poslovni interesi“ vključuje sporazume o zaupnosti podatkov, ki so jih sklenili institucije ali organi, ki delujejo v okviru bančnih pristojnosti. |
| --- | --- |

(15)

Kadar Uredba (ES) št. 1049/2001 predvideva izjeme, bi se le-te morale uporabljati ob upoštevanju posebnih določb te uredbe glede zahtev za dostop do informacij o okolju. Razloge za zavrnitev dostopa do informacij o okolju bi bilo treba razlagati restriktivno, ob upoštevanju javnega interesa, ki mu služi razkritje, ter morebitne povezave med zahtevanimi informacijami in emisijami v okolje. Pojem „poslovni interesi“ vključuje sporazume o zaupnosti podatkov, ki so jih sklenili institucije ali organi, ki delujejo v okviru bančnih pristojnosti.

| (16) | Na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (8) je na ravni Skupnosti že bila vzpostavljena mreža za pospeševanje sodelovanja in usklajevanja med državami članicami s pomočjo Komisije z namenom izboljšanja preprečevanja in obvladovanja vrste nalezljivih bolezni v Skupnosti. S Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 (9) je bil sprejet program ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja, ki dopolnjuje nacionalne politike. Izboljšanje informacij in znanja za razvoj javnega zdravja ter krepitev sposobnosti hitrega in usklajenega odzivanja na ogrožanje zdravja, ki sta del tega programa, sta cilja, ki sta prav tako v celoti skladna z zahtevami Aarhuške konvencije. Ta uredba bi se torej morala uporabljati brez poseganja v Odločbo št. 2119/98/ES in Sklep št. 1786/2002/ES. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (8) je na ravni Skupnosti že bila vzpostavljena mreža za pospeševanje sodelovanja in usklajevanja med državami članicami s pomočjo Komisije z namenom izboljšanja preprečevanja in obvladovanja vrste nalezljivih bolezni v Skupnosti. S Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 (9) je bil sprejet program ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja, ki dopolnjuje nacionalne politike. Izboljšanje informacij in znanja za razvoj javnega zdravja ter krepitev sposobnosti hitrega in usklajenega odzivanja na ogrožanje zdravja, ki sta del tega programa, sta cilja, ki sta prav tako v celoti skladna z zahtevami Aarhuške konvencije. Ta uredba bi se torej morala uporabljati brez poseganja v Odločbo št. 2119/98/ES in Sklep št. 1786/2002/ES.

| (17) | Aarhuška konvencija od pogodbenic zahteva, da sprejmejo ukrepe za zagotovitev udeležbe javnosti pri pripravi načrtov in programov v zvezi z okoljem. Takšni ukrepi naj vključujejo razumne časovne okvire za obveščanje javnosti o zadevnem okoljskem odločanju. Če naj bo njena udeležba učinkovita, mora javnost sodelovati že v zgodnji fazi odločanja, ko so še vse možnosti odprte. V določbah o udeležbi javnosti morajo institucije in organi Skupnosti opredeliti javnost, ki lahko sodeluje. Arhuška konvencija prav tako zahteva, da si pogodbenice v primernem obsegu prizadevajo zagotoviti možnosti za sodelovanje javnosti pri pripravi politik, ki se nanašajo na okolje. |
| --- | --- |

(17)

Aarhuška konvencija od pogodbenic zahteva, da sprejmejo ukrepe za zagotovitev udeležbe javnosti pri pripravi načrtov in programov v zvezi z okoljem. Takšni ukrepi naj vključujejo razumne časovne okvire za obveščanje javnosti o zadevnem okoljskem odločanju. Če naj bo njena udeležba učinkovita, mora javnost sodelovati že v zgodnji fazi odločanja, ko so še vse možnosti odprte. V določbah o udeležbi javnosti morajo institucije in organi Skupnosti opredeliti javnost, ki lahko sodeluje. Arhuška konvencija prav tako zahteva, da si pogodbenice v primernem obsegu prizadevajo zagotoviti možnosti za sodelovanje javnosti pri pripravi politik, ki se nanašajo na okolje.

| (18) | Člen 9(3) Aarhuške konvencije zagotavlja dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitev oseb zasebnega prava in organov javne oblasti, ki so v nasprotju s predpisi, ki se nanašajo na okolje. Določbe o dostopu do pravnega varstva bi morale biti skladne s Pogodbo. V tem smislu je primerno, da se v tej uredbi obravnavajo zgolj dejanja in opustitve organov javne oblasti. |
| --- | --- |

(18)

Člen 9(3) Aarhuške konvencije zagotavlja dostop do sodnih ali drugih revizijskih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitev oseb zasebnega prava in organov javne oblasti, ki so v nasprotju s predpisi, ki se nanašajo na okolje. Določbe o dostopu do pravnega varstva bi morale biti skladne s Pogodbo. V tem smislu je primerno, da se v tej uredbi obravnavajo zgolj dejanja in opustitve organov javne oblasti.

| (19) | Za zagotovitev ustreznih in učinkovitih pravnih sredstev, vključno s tistimi, ki so na voljo pred Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe, je primerno, da ima institucija ali organ Skupnosti, ki je sprejel akt ali ki je v primeru domnevne upravne opustitve opustil ukrepanje, možnost ponovno obravnavati svojo prejšnjo odločitev ali ukrepati v primeru opustitve. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev ustreznih in učinkovitih pravnih sredstev, vključno s tistimi, ki so na voljo pred Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe, je primerno, da ima institucija ali organ Skupnosti, ki je sprejel akt ali ki je v primeru domnevne upravne opustitve opustil ukrepanje, možnost ponovno obravnavati svojo prejšnjo odločitev ali ukrepati v primeru opustitve.

| (20) | Nevladne organizacije, ki so dejavne na področju varstva okolja in izpolnjujejo določena merila, s katerimi naj bi se predvsem zagotovilo, da gre za neodvisne in odgovorne organizacije, ki so izkazale, da je njihov poglavitni cilj spodbujanje varstva okolja, bi morale imeti pravico zahtevati na ravni Skupnosti notranjo revizijo sprejetih aktov ali opustitev s strani institucije ali organa Skupnosti na področju okoljskega prava zaradi ponovne obravnave s strani zadevne institucije ali organa. |
| --- | --- |

(20)

Nevladne organizacije, ki so dejavne na področju varstva okolja in izpolnjujejo določena merila, s katerimi naj bi se predvsem zagotovilo, da gre za neodvisne in odgovorne organizacije, ki so izkazale, da je njihov poglavitni cilj spodbujanje varstva okolja, bi morale imeti pravico zahtevati na ravni Skupnosti notranjo revizijo sprejetih aktov ali opustitev s strani institucije ali organa Skupnosti na področju okoljskega prava zaradi ponovne obravnave s strani zadevne institucije ali organa.

| (21) | Če predhodnim zahtevkom za notranjo revizijo ni bilo ugodeno, bi moralo biti zadevni nevladni organizaciji omogočeno, da sproži postopek pred Sodiščem v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

(21)

Če predhodnim zahtevkom za notranjo revizijo ni bilo ugodeno, bi moralo biti zadevni nevladni organizaciji omogočeno, da sproži postopek pred Sodiščem v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

| (22) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih odraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti člen 37 Listine – |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih odraža Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti člen 37 Listine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I   SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

1.   Cilj te uredbe je prispevati k izvajanju obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije Gospodarske komisije ZN za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu „Aarhuška konvencija“), in sicer z določitvijo pravil za uporabo določb Konvencije v institucijah in organih Skupnosti, zlasti pa z:

| (a) | zagotovitvijo pravice dostopa javnosti do informacij o okolju, ki jih prejmejo ali pripravijo in hranijo institucije ali organi Skupnosti, ter z določitvijo osnovnih pogojev in praktičnih ukrepov za uresničevanje te pravice; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitvijo pravice dostopa javnosti do informacij o okolju, ki jih prejmejo ali pripravijo in hranijo institucije ali organi Skupnosti, ter z določitvijo osnovnih pogojev in praktičnih ukrepov za uresničevanje te pravice;

| (b) | zagotavljanjem, da so informacije o okolju v vedno večji meri dostopne javnosti in se javno razširjajo, da se doseže kar najširša sistematična razpoložljivost in razširjanje informacij o okolju v javnosti. V ta namen se zlasti spodbuja uporaba računalniške telekomunikacijske in/ali elektronske tehnologije, kolikor je na voljo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem, da so informacije o okolju v vedno večji meri dostopne javnosti in se javno razširjajo, da se doseže kar najširša sistematična razpoložljivost in razširjanje informacij o okolju v javnosti. V ta namen se zlasti spodbuja uporaba računalniške telekomunikacijske in/ali elektronske tehnologije, kolikor je na voljo;

| (c) | omogočanjem sodelovanja javnosti pri načrtih in programih v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(c)

omogočanjem sodelovanja javnosti pri načrtih in programih v zvezi z okoljem;

| (d) | zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah na ravni Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah na ravni Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi.

2.   Pri uporabi določb te uredbe si institucije in organi Skupnosti prizadevajo pomagati in usmerjati javnost pri dostopu do informacij, udeležbi pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi:

| (a) | „prosilec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki zahteva informacije o okolju; |
| --- | --- |

(a)

„prosilec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki zahteva informacije o okolju;

| (b) | „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in njihova združenja, organizacije ali skupine; |
| --- | --- |

(b)

„javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in njihova združenja, organizacije ali skupine;

| (c) | „institucija ali organ Skupnosti“ pomeni katero koli javno institucijo, organ, urad ali agencijo, ustanovljeno s Pogodbo ali na njeni podlagi, razen če deluje v sodni ali zakonodajni pristojnosti. Vendar se določbe iz naslova II uporabljajo za institucije in organe Skupnosti, kadar delujejo v zakonodajni pristojnosti; |
| --- | --- |

(c)

„institucija ali organ Skupnosti“ pomeni katero koli javno institucijo, organ, urad ali agencijo, ustanovljeno s Pogodbo ali na njeni podlagi, razen če deluje v sodni ali zakonodajni pristojnosti. Vendar se določbe iz naslova II uporabljajo za institucije in organe Skupnosti, kadar delujejo v zakonodajni pristojnosti;

| (d) | „informacije o okolju“ pomenijo kakršne koli informacije v pisni, vizualni, zvočni, elektronski ali kateri koli drugi materialni obliki o:






  (i) | stanju elementov okolja, kot so zrak in ozračje, voda, tla, zemljišča, krajina in naravni življenjski prostori, vključno z mokrišči, obalnimi in morskimi območji, biološka raznovrstnost in njene sestavine, vključno z gensko spremenjenimi organizmi, ter o medsebojnih vplivih teh elementov; |
| --- | --- | --- |

(d)

„informacije o okolju“ pomenijo kakršne koli informacije v pisni, vizualni, zvočni, elektronski ali kateri koli drugi materialni obliki o:

(i)

stanju elementov okolja, kot so zrak in ozračje, voda, tla, zemljišča, krajina in naravni življenjski prostori, vključno z mokrišči, obalnimi in morskimi območji, biološka raznovrstnost in njene sestavine, vključno z gensko spremenjenimi organizmi, ter o medsebojnih vplivih teh elementov;

| (ii) | dejavnikih, kot so snovi, energija, hrup, sevanje ali odpadki, vključno z radioaktivnimi odpadki, emisije, izpusti in druga sproščanja v okolje, ki vplivajo ali bi utegnili vplivati na elemente okolja, navedene pod (i); |
| --- | --- |

(ii)

dejavnikih, kot so snovi, energija, hrup, sevanje ali odpadki, vključno z radioaktivnimi odpadki, emisije, izpusti in druga sproščanja v okolje, ki vplivajo ali bi utegnili vplivati na elemente okolja, navedene pod (i);

| (iii) | ukrepih (vključno z upravnimi), kot so politike, zakonodaja, načrti, programi, sporazumi o okolju, ter dejavnostih, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na elemente in dejavnike, navedene pod (i) in (ii), ter ukrepih ali dejavnostih, načrtovanih za zaščito teh elementov; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepih (vključno z upravnimi), kot so politike, zakonodaja, načrti, programi, sporazumi o okolju, ter dejavnostih, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na elemente in dejavnike, navedene pod (i) in (ii), ter ukrepih ali dejavnostih, načrtovanih za zaščito teh elementov;

| (iv) | poročilih o izvajanju okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

(iv)

poročilih o izvajanju okoljske zakonodaje;

| (v) | analizah stroškov in koristi ter ekonomskih analizah in predpostavkah, ki se uporabljajo v okviru ukrepov in dejavnosti, navedenih pod (iii); |
| --- | --- |

(v)

analizah stroškov in koristi ter ekonomskih analizah in predpostavkah, ki se uporabljajo v okviru ukrepov in dejavnosti, navedenih pod (iii);

| (vi) | zdravstvenem stanju in varnosti ljudi, vključno s kontaminacijo prehrambene verige, če je to pomembno, življenjskih razmerah ljudi, kulturnih znamenitostih in objektih, če nanje vpliva ali bi lahko vplivalo stanje elementov okolja pod (i) ali preko teh elementov zadeve pod (ii) in (iii); |
| --- | --- |

(vi)

zdravstvenem stanju in varnosti ljudi, vključno s kontaminacijo prehrambene verige, če je to pomembno, življenjskih razmerah ljudi, kulturnih znamenitostih in objektih, če nanje vpliva ali bi lahko vplivalo stanje elementov okolja pod (i) ali preko teh elementov zadeve pod (ii) in (iii);

| (e) | „načrti in programi v zvezi z okoljem“ pomenijo načrte in programe,






  (i) | ki jih pripravi in po potrebi sprejme institucija ali organ Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

„načrti in programi v zvezi z okoljem“ pomenijo načrte in programe,

(i)

ki jih pripravi in po potrebi sprejme institucija ali organ Skupnosti;

| (ii) | ki jih zahtevajo zakoni in drugi predpisi; ter |
| --- | --- |

(ii)

ki jih zahtevajo zakoni in drugi predpisi; ter

| (iii) | ki prispevajo k doseganju ciljev ali bi utegnili znatno vplivati na doseganje ciljev okoljske politike Skupnosti, kakor je določena v šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti ali v katerem koli naknadnem splošnem okoljskem akcijskem programu. |
| --- | --- |

(iii)

ki prispevajo k doseganju ciljev ali bi utegnili znatno vplivati na doseganje ciljev okoljske politike Skupnosti, kakor je določena v šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti ali v katerem koli naknadnem splošnem okoljskem akcijskem programu.

Med načrte in programe v zvezi z okoljem se štejejo tudi splošni akcijski okoljski programi.

V tej opredelitvi niso zajeti finančni ali proračunski načrti in programi, tj. tisti, ki določajo način financiranja določenih projektov ali dejavnosti, ali tisti, ki so povezani s predlaganimi letnimi proračuni, notranjimi delovnimi programi institucije ali organa Skupnosti, ali načrti in programi za ukrepanje ob nesrečah, namenjeni izključno civilni zaščiti;

| (f) | „okoljsko pravo“ pomeni zakonodajo Skupnosti, ki ne glede na pravno podlago prispeva k zasledovanju ciljev okoljske politike Skupnosti, kot so navedeni v Pogodbi: k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, varovanju človekovega zdravja, skrbni in preudarni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov; |
| --- | --- |

(f)

„okoljsko pravo“ pomeni zakonodajo Skupnosti, ki ne glede na pravno podlago prispeva k zasledovanju ciljev okoljske politike Skupnosti, kot so navedeni v Pogodbi: k ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja, varovanju človekovega zdravja, skrbni in preudarni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za obravnavanje regionalnih ali svetovnih okoljskih problemov;

| (g) | „upravni akt“ pomeni vsak posamičen ukrep v skladu z okoljskim pravom, ki ga sprejme institucija ali organ Skupnosti ter ima pravno zavezujoče in zunanje učinke; |
| --- | --- |

(g)

„upravni akt“ pomeni vsak posamičen ukrep v skladu z okoljskim pravom, ki ga sprejme institucija ali organ Skupnosti ter ima pravno zavezujoče in zunanje učinke;

| (h) | „upravna opustitev“ pomeni vsakršno nesprejetje upravnega akta, opredeljenega pod točko (g), s strani institucije ali organa Skupnosti. |
| --- | --- |

(h)

„upravna opustitev“ pomeni vsakršno nesprejetje upravnega akta, opredeljenega pod točko (g), s strani institucije ali organa Skupnosti.

2.   V upravnih aktih in upravnih opustitvah niso zajeti ukrepi, ki jih sprejme oz. ne sprejme institucija ali organ Skupnosti kot organ upravne revizije, v skladu s:

| (a) | členi 81, 82, 86 in 87 Pogodbe (pravila konkurence); |
| --- | --- |

(a)

členi 81, 82, 86 in 87 Pogodbe (pravila konkurence);

| (b) | členoma 226 in 228 Pogodbe (postopek za ugotavljanje kršitev); |
| --- | --- |

(b)

členoma 226 in 228 Pogodbe (postopek za ugotavljanje kršitev);

| (c) | členom 195 Pogodbe (postopek pri varuhu človekovih pravic); |
| --- | --- |

(c)

členom 195 Pogodbe (postopek pri varuhu človekovih pravic);

| (d) | členom 280 Pogodbe (postopek pred OLAF). |
| --- | --- |

(d)

členom 280 Pogodbe (postopek pred OLAF).

NASLOV II   DOSTOP DO INFORMACIJ O OKOLJU

Člen 3

Uporaba Uredbe (ES) št. 1049/2001

Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za vsakršno zahtevo prosilca za dostop do informacij o okolju, ki jih hranijo institucije in organi Skupnosti, brez diskriminacije na podlagi državljanstva, narodnosti ali stalnega prebivališča fizičnih oseb, pri pravnih osebah pa brez diskriminacije na podlagi sedeža ali dejanskega kraja poslovanja.

V tej uredbi se izraz „institucija“ iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 razume kot „institucija ali organ Skupnosti“.

Člen 4

Zbiranje informacij o okolju in njihovo razširjanje

1.   Institucije in organi Skupnosti uredijo informacije o okolju, ki so pomembne za njihove naloge in ki jih hranijo, zaradi njihovega dejavnega in sistematičnega razširjanja javnosti, zlasti z računalniško telekomunikacijsko in/ali elektronsko tehnologijo v skladu s členoma 11(1) in (2) ter 12 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Zagotovijo, da bodo te informacije o okolju postopoma na razpolago v elektronskih podatkovnih bazah, ki bodo javnosti zlahka dostopne preko javnih telekomunikacijskih omrežij. V ta namen vnesejo hranjene informacije o okolju v podatkovne baze, ki jih opremijo z iskalnimi pripomočki in drugimi vrstami programske opreme, namenjene za pomoč javnosti pri iskanju zahtevanih informacij.

Ni treba, da informacije, ki so na voljo preko računalniške telekomunikacijske in/ali elektronske tehnologije, vključujejo informacije, zbrane pred začetkom veljavnosti te uredbe, razen če niso že na voljo v elektronski obliki. Institucije in organi Skupnosti v največji možni meri navedejo, kje so informacije, ki so bile zbrane pred začetkom veljavnosti te uredbe, dostopne v elektronski obliki.

Institucije in organi Skupnosti vlagajo razumne napore za vzdrževanje informacij o okolju, ki jih hranijo v oblikah ali formatih, ki se jih da zlahka reproducirati in so dostopni preko računalnika ali drugega elektronskega sredstva.

2.   Informacije o okolju, ki jih je treba zagotoviti in razširjati, se po potrebi posodabljajo. Poleg dokumentov, naštetih v členu 12(2) in (3) ter členu 13(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, vključujejo podatkovne baze ali registri naslednje:

| (a) | besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje Skupnosti o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(a)

besedila mednarodnih pogodb, konvencij in sporazumov ter zakonodaje Skupnosti o okolju ali v povezavi z njim ter besedila politik, načrtov in programov v zvezi z okoljem;

| (b) | poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi Skupnosti pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(b)

poročila o napredku pri izvajanju besedil iz točke (a), če jih institucije ali organi Skupnosti pripravljajo ali hranijo v elektronski obliki;

| (c) | korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 226 Pogodbe naprej; |
| --- | --- |

(c)

korake v postopkih glede kršitev prava Skupnosti od faze obrazloženega mnenja iz prvega odstavka člena 226 Pogodbe naprej;

| (d) | poročila o stanju okolja iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(d)

poročila o stanju okolja iz odstavka 4;

| (e) | podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje; |
| --- | --- |

(e)

podatke ali povzetke podatkov, pridobljenih s spremljanjem dejavnosti, ki vplivajo ali bi utegnile vplivati na okolje;

| (f) | dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled; |
| --- | --- |

(f)

dovoljenja s pomembnim vplivom na okolje in sporazume o okolju ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled;

| (g) | študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled. |
| --- | --- |

(g)

študije vplivov na okolje in ocene tveganj glede okoljskih elementov ali napotilo na kraj, kjer je te informacije mogoče zahtevati ali imeti vanje vpogled.

3.   Institucije in organi Skupnosti lahko v ustreznih primerih izpolnijo zahteve iz odstavkov 1 in 2 z oblikovanjem povezav do internetnih strani, na katerih je mogoče najti zadevne informacije.

4.   Komisija zagotovi, da se v rednih presledkih, ki ne presegajo štiri leta, objavi in razširi poročilo o stanju okolja, ki vključuje informacije o kakovosti okolja in pritiskih nanj.

Člen 5

Kakovost informacij o okolju

1.   Institucije in organi Skupnosti zagotovijo, kolikor je v njihovi moči, da so vse informacije, ki jih pripravijo sami ali so pripravljene za njih, posodobljene, natančne in primerljive.

2.   Institucije in organi Skupnosti na zahtevo obvestijo prosilca o tem, kje je mogoče najti informacije o merilnih postopkih, vključno z metodami analize, vzorčenja in predpriprave vzorcev, ki so se uporabili pri pripravi informacij, če so le-te na voljo. V nasprotnem primeru ga lahko napotijo na standardiziran postopek, ki se je uporabil.

Člen 6

Uporaba izjem v zvezi z zahtevami za dostop do informacij o okolju

1.   V zvezi s prvo in tretjo alineo člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 se z izjemo preiskav, predvsem tistih, povezanih z domnevnimi kršitvami prava Skupnosti, šteje, da prevlada javni interes za razkritje, če se zahtevane informacije nanašajo na emisije v okolje. V zvezi z ostalimi izjemami iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 se razlogi za zavrnitev razlagajo restriktivno, ob upoštevanju javnega interesa za razkritje in ali se zahtevane informacije nanašajo na emisije v okolje.

2.   Poleg izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 lahko institucije in organi Skupnosti zavrnejo dostop do informacij o okolju, če bi razkritje informacij negativno vplivalo na varstvo okolja, na katero se informacije nanašajo, kot so na primer kraji razmnoževanja redkih vrst.

Člen 7

Zahteve za dostop do informacij o okolju, ki jih ne hrani institucija ali organ Skupnosti

Če institucija ali organ Skupnosti prejme zahtevo za dostop do informacij o okolju in teh informacij nima, prosilcu čim prej, najkasneje pa v 15 delovnih dneh, sporoči, pri kateri instituciji ali organu Skupnosti oziroma organu oblasti v smislu Direktive 2003/4/ES jih je po njegovem mnenju mogoče zahtevati, ali pa zahtevo posreduje zadevni instituciji ali organu Skupnosti oziroma organu oblasti in o tem obvesti prosilca.

Člen 8

Sodelovanje

Ob neposredni nevarnosti za zdravje ljudi, življenje ali za okolje, ki jo povzroči človeška dejavnost ali naravni vzroki, institucije in organi Skupnosti na zahtevo organov oblasti v smislu Direktive 2003/4/ES sodelujejo s slednjimi in jim pomagajo, da lahko javnosti, ki bi jo to lahko prizadelo, nemudoma sporočijo vse informacije o okolju, ki bi javnosti lahko omogočile ukrepati ter tako preprečiti ali ublažiti škodo, nastalo zaradi take nevarnosti, kolikor te informacije hranijo institucije in organi Skupnosti in/ali organi oblasti ali se hranijo za njih.

Prvi odstavek se uporablja brez poseganja v kakršne koli posebne obveznosti iz zakonodaje Skupnosti, zlasti iz Odločbe št. 2119/98/ES in Sklepa št. 1786/2002/ES.

NASLOV III   SODELOVANJE JAVNOSTI PRI NAČRTIH IN PROGRAMIH V ZVEZI Z OKOLJEM

Člen 9

1.   Institucije in organi Skupnosti z ustreznimi praktičnimi in/ali drugimi ukrepi zgodaj in dejansko omogočajo javnosti, da sodeluje pri pripravi, spreminjanju ali ponovnem pregledu načrtov ali programov v zvezi z okoljem, ko so vse možnosti še odprte. Predvsem pa Komisija pri oblikovanju predloga takšnega načrta ali programa, ki ga predloži v odločanje drugim institucijam ali organom Skupnosti, v pripravljalni fazi zagotovi sodelovanje javnosti.

2.   Institucije in organi Skupnosti ob upoštevanju ciljev te uredbe opredelijo javnost, ki jo vrsta načrta ali programa iz odstavka 1 prizadene ali bi jo lahko prizadela ali ki ima interes zanjo.

3.   Institucije in organi Skupnosti zagotovijo, da je javnost iz odstavka 2 prek javnih objav ali drugih ustreznih sredstev, na primer elektronskih medijev, če so na voljo, obveščena o:

| (a) | osnutku predloga, če je na voljo; |
| --- | --- |

(a)

osnutku predloga, če je na voljo;

| (b) | informacijah o okolju ali oceni, ki se nanaša na načrt ali program v pripravi, če je na voljo; in |
| --- | --- |

(b)

informacijah o okolju ali oceni, ki se nanaša na načrt ali program v pripravi, če je na voljo; in

| (c) | praktični ureditvi za sodelovanje, vključno z:






  (i) | upravnim organom, pri katerem je mogoče pridobiti ustrezne informacije; |
| --- | --- | --- |

(c)

praktični ureditvi za sodelovanje, vključno z:

(i)

upravnim organom, pri katerem je mogoče pridobiti ustrezne informacije;

| (ii) | upravnim organom, kateremu je mogoče predložiti pripombe, mnenja ali vprašanja; ter |
| --- | --- |

(ii)

upravnim organom, kateremu je mogoče predložiti pripombe, mnenja ali vprašanja; ter

| (iii) | ustreznimi časovnimi okviri, ki zagotavljajo dovolj časa za obveščanje javnosti ter njeno učinkovito pripravo in sodelovanje v postopku okoljskega odločanja. |
| --- | --- |

(iii)

ustreznimi časovnimi okviri, ki zagotavljajo dovolj časa za obveščanje javnosti ter njeno učinkovito pripravo in sodelovanje v postopku okoljskega odločanja.

4.   Za sprejemanje pripomb se določi rok najmanj osmih tednov. Če se organizirajo sestanki ali zaslišanja se o njih obvešča najmanj štiri tedne vnaprej. Roki se lahko skrajšajo v nujnih primerih ali če je javnost že imela možnost izreči se o zadevnem načrtu ali programu.

5.   Ko se odloča o načrtu ali programu, ki se nanaša na okolje, institucije in organi Skupnosti upoštevajo rezultate sodelovanja javnosti. Institucije in organi Skupnosti javnost seznanijo z načrtom ali programom, vključno z njegovim besedilom, ter z razlogi in preudarki, na katerih temelji odločitev, vključno z informacijami o sodelovanju javnosti.

NASLOV IV   NOTRANJA REVIZIJA IN DOSTOP DO PRAVNEGA VARSTVA

Člen 10

Zahteva za notranjo revizijo upravnih aktov

1.   Vsaka nevladna organizacija, ki izpolnjuje merila iz člena 11, lahko pri instituciji ali organu Skupnosti, ki je v skladu z okoljskim pravom sprejel upravni akt ali ki bi ga bil v primeru domnevne upravne opustitve moral sprejeti, vloži zahtevo za notranjo revizijo.

Takšno zahtevo je treba predložiti pisno in v roku največ šestih tednov po sprejetju, uradnem obvestilu ali objavi upravnega akta, pri čemer se upošteva kasnejši od teh datumov, oziroma v primeru domnevne opustitve šest tednov po dnevu, ko bi upravni akt moral biti sprejet. Zahteva vsebuje razloge za revizijo.

2.   Institucija ali organ Skupnosti iz odstavka 1 obravnava vse zahteve, razen če je očitno, da zahteva ni utemeljena. Institucija ali organ Skupnosti svojo utemeljitev poda v pisnem odgovoru čim prej, najkasneje pa v dvanajstih tednih po prejemu zahteve.

3.   Če institucija ali organ Skupnosti kljub potrebni skrbnosti ne more postopati v skladu z odstavkom 2, nevladno organizacijo, ki je vložila zahtevo, čim prej ali najkasneje v roku, ki je določen v navedenem odstavku, obvesti o razlogih za neukrepanje in o tem, kdaj namerava ukrepati.

V vsakem primeru pa institucija ali organ Skupnosti ukrepa v roku, ki ne presega osemnajst mesecev od prejema zahteve.

Člen 11

Merila za upravičenost na ravni Skupnosti

1.   Nevladna organizacija lahko vloži zahtevo za notranjo revizijo v skladu s členom 10, če:

| (a) | je v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso države članice neodvisna neprofitna pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso države članice neodvisna neprofitna pravna oseba;

| (b) | kot poglavitni cilj navaja spodbujanje varstva okolja v okviru okoljskega prava; |
| --- | --- |

(b)

kot poglavitni cilj navaja spodbujanje varstva okolja v okviru okoljskega prava;

| (c) | obstaja najmanj dve leti in si dejavno prizadeva doseči cilj iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

obstaja najmanj dve leti in si dejavno prizadeva doseči cilj iz točke (b);

| (d) | je predmet, v zvezi s katerim se vlaga zahteva za notranjo revizijo, vključen v njen cilj in njeno dejavnost. |
| --- | --- |

(d)

je predmet, v zvezi s katerim se vlaga zahteva za notranjo revizijo, vključen v njen cilj in njeno dejavnost.

2.   Komisija sprejme predpise, potrebne za zagotovitev pregledne in usklajene uporabe meril iz odstavka 1.

Člen 12

Postopek pred Sodiščem

1.   Nevladna organizacija, ki je v skladu s členom 10 vložila zahtevo za notranjo revizijo, lahko v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe začne postopek pred Sodiščem.

2.   Če institucija ali organ Skupnosti ne postopa v skladu s členom 10(2) ali (3), lahko nevladna organizacija v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe začne postopek pred Sodiščem.

NASLOV V   KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Izvedbeni ukrepi

Institucije in organi Skupnosti po potrebi prilagodijo svoje poslovnike določbam te uredbe. Te prilagoditve začnejo učinkovati 28. junija 2007.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 28. junija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. septembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednica

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  UL C 117, 30.4.2004, str. 52.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 31. marca 2004 (UL C 103 E, 29.4.2004, str. 612), Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2005 (UL C 264 E, 25.10.2005, str. 18) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2006 (še ni objavljena v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 18. julija 2006.

2

(3)  Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

3

(4)  Četrti akcijski program Skupnosti za okolje (UL C 328, 7.12.1987, str. 1), Peti akcijski program Skupnosti za okolje (UL C 138, 17.5.1993, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 2005/370/ES (UL L 124, 17.5.2005, str. 1).

5

(6)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

6

(7)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

7

(8)  UL L 268, 3.10.1998, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

8

(9)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

9

---

| 25.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 264/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 264/20

---

DIREKTIVA 2006/44/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. septembra 2006

o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib

(kodificirano besedilo)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 78/659/EGS z dne 18. julija 1978 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib (3), je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 78/659/EGS z dne 18. julija 1978 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib (3), je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Za varstvo in izboljšanje okolja so potrebni konkretni ukrepi za zaščito sladkih voda pred onesnaženjem, vključno z vodami, ki lahko omogočajo življenje ribam. |
| --- | --- |

(2)

Za varstvo in izboljšanje okolja so potrebni konkretni ukrepi za zaščito sladkih voda pred onesnaženjem, vključno z vodami, ki lahko omogočajo življenje ribam.

| (3) | Z ekološkega in gospodarskega vidika je treba varovati populacije rib pred različnimi škodljivimi posledicami, ki izhajajo iz odvajanja onesnaževal v vode, kakršne so zlasti zmanjšanje števila rib nekaterih vrst in v nekaterih primerih celo izginotje le-teh. |
| --- | --- |

(3)

Z ekološkega in gospodarskega vidika je treba varovati populacije rib pred različnimi škodljivimi posledicami, ki izhajajo iz odvajanja onesnaževal v vode, kakršne so zlasti zmanjšanje števila rib nekaterih vrst in v nekaterih primerih celo izginotje le-teh.

| (4) | Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (5) ima namen zagotoviti, da se doseže raven kakovosti površinskih voda, ki nima znatnih vplivov in ne predstavlja tveganj za okolje. |
| --- | --- |

(4)

Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (5) ima namen zagotoviti, da se doseže raven kakovosti površinskih voda, ki nima znatnih vplivov in ne predstavlja tveganj za okolje.

| (5) | Razlike med predpisi, ki se uporabljajo v različnih državah članicah v zvezi s kakovostjo sladkih voda, ki lahko omogočajo življenje sladkovodnim ribam, lahko ustvarijo neenake pogoje konkurence in tako neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(5)

Razlike med predpisi, ki se uporabljajo v različnih državah članicah v zvezi s kakovostjo sladkih voda, ki lahko omogočajo življenje sladkovodnim ribam, lahko ustvarijo neenake pogoje konkurence in tako neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga.

| (6) | Za dosego ciljev te direktive bi morale države članice določiti vode, za katere se bo ta direktiva uporabljala, in opredeliti mejne vrednosti, ki ustrezajo nekaterim parametrom. Tako določene vode bi morale biti v skladu s temi vrednostmi v roku petih let po njihovi določitvi. |
| --- | --- |

(6)

Za dosego ciljev te direktive bi morale države članice določiti vode, za katere se bo ta direktiva uporabljala, in opredeliti mejne vrednosti, ki ustrezajo nekaterim parametrom. Tako določene vode bi morale biti v skladu s temi vrednostmi v roku petih let po njihovi določitvi.

| (7) | Treba bi bilo določiti, da se bo pod določenimi pogoji lahko štelo, da so sladke vode, ki lahko omogočajo življenje ribam, v skladu z ustreznimi vrednostmi parametrov, tudi če določen odstotek vzetih vzorcev ne ustreza opredeljenim vrednostim. |
| --- | --- |

(7)

Treba bi bilo določiti, da se bo pod določenimi pogoji lahko štelo, da so sladke vode, ki lahko omogočajo življenje ribam, v skladu z ustreznimi vrednostmi parametrov, tudi če določen odstotek vzetih vzorcev ne ustreza opredeljenim vrednostim.

| (8) | Za zagotavljanje preverjanja kakovosti sladkih voda, ki lahko omogočajo življenje ribam, bi bilo treba vzeti minimalno število vzorcev in opraviti meritve parametrov, določenih v prilogah. Takšno vzorčenje bi se lahko omejilo ali prekinilo glede na kakovost vode. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotavljanje preverjanja kakovosti sladkih voda, ki lahko omogočajo življenje ribam, bi bilo treba vzeti minimalno število vzorcev in opraviti meritve parametrov, določenih v prilogah. Takšno vzorčenje bi se lahko omejilo ali prekinilo glede na kakovost vode.

| (9) | Nekatere naravne okoliščine so izven nadzora držav članic in bi zato bilo treba v nekaterih primerih zagotoviti možnost odstopanja od te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Nekatere naravne okoliščine so izven nadzora držav članic in bi zato bilo treba v nekaterih primerih zagotoviti možnost odstopanja od te direktive.

| (10) | Zaradi tehničnega in znanstvenega napredka je lahko potrebna hitra prilagoditev nekaterih zahtev, določenih v Prilogi I. Da bi olajšali uvedbo potrebnih ukrepov, je treba določiti postopek v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), s katerim bi vzpostavili tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi tehničnega in znanstvenega napredka je lahko potrebna hitra prilagoditev nekaterih zahtev, določenih v Prilogi I. Da bi olajšali uvedbo potrebnih ukrepov, je treba določiti postopek v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), s katerim bi vzpostavili tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo.

| (11) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv, ki so navedene v delu B Priloge III, v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv, ki so navedene v delu B Priloge III, v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   Ta direktiva ureja kakovost sladkih voda in se uporablja za tiste vode, ki jih države članice določijo za vode, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da bi omogočale življenje rib.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za vode v naravnih ali umetnih ribnikih, ki se uporabljajo za intenzivno gojenje rib.

3.   Cilj te direktive je varovanje ali izboljšanje kakovosti tistih tekočih ali stoječih sladkih voda, ki omogočajo ali pa bi, če bi se onesnaženost zmanjšala ali odpravila, omogočale življenje ribam, ki spadajo med:

| (a) | avtohtone (domorodne) vrste, ki prispevajo k naravni raznolikosti; |
| --- | --- |

(a)

avtohtone (domorodne) vrste, ki prispevajo k naravni raznolikosti;

| (b) | vrste, katerih prisotnost pristojni organi držav članic ocenjujejo za zaželeno za upravljanje z vodami. |
| --- | --- |

(b)

vrste, katerih prisotnost pristojni organi držav članic ocenjujejo za zaželeno za upravljanje z vodami.

4.   V tej direktivi:

| (a) | salmonidne vode pomenijo vode, ki omogočajo ali bodo omogočale življenje ribam, ki sodijo v vrste, kot so losos (Salmo salar), postrv (Salmo trutta), lipan (Thymallus thymallus) in bela riba (Coregonus); |
| --- | --- |

(a)

salmonidne vode pomenijo vode, ki omogočajo ali bodo omogočale življenje ribam, ki sodijo v vrste, kot so losos (Salmo salar), postrv (Salmo trutta), lipan (Thymallus thymallus) in bela riba (Coregonus);

| (b) | ciprinidne vode pomenijo vode, ki omogočajo ali bi lahko omogočale življenje ribjim populacijam, ki sodijo v vrsto ciprinidov (Cyprinidae) ali v druge vrste, kot so ščuka (Esox lucius), ostriž (Perca fluviatilis) in jegulja (Anguilla anguilla). |
| --- | --- |

(b)

ciprinidne vode pomenijo vode, ki omogočajo ali bi lahko omogočale življenje ribjim populacijam, ki sodijo v vrsto ciprinidov (Cyprinidae) ali v druge vrste, kot so ščuka (Esox lucius), ostriž (Perca fluviatilis) in jegulja (Anguilla anguilla).

Člen 2

Fizikalni in kemijski parametri, ki se uporabljajo za vode, določene s strani držav članic, so našteti v Prilogi I.

Za uporabo teh parametrov se vode razdeli na salmonidne in ciprinidne.

Člen 3

1.   Države članice za določene vode opredelijo vrednosti za parametre, naštete v Prilogi I, v kolikor so vrednosti naštete v stolpcu G ali v stolpcu I. Pri tem upoštevajo opombe v teh dveh stolpcih.

2.   Države članice ne določijo vrednosti, ki so manj stroge kot tiste, naštete v stolpcu I Priloge I, in si prizadevajo spoštovati vrednosti iz stolpca G, ob upoštevanju načela iz člena 8.

Člen 4

1.   Države članice določijo salmonidne in ciprinidne vode ter lahko naknadno določijo dodatne vode.

2.   Države članice lahko ob upoštevanju načela iz člena 8 spremenijo določitev nekaterih voda zaradi dejavnikov, ki jih v času določitve ni bilo moč predvideti.

Člen 5

Države članice oblikujejo programe, da bi zmanjšale onesnaževanje in zagotovile, da so v skladu s členom 4 določene vode v petih letih po določitvi v skladu z vrednostmi parametrov, ki jih določijo države članice v skladu s členom 3, in z opombami v stolpcih G in I Priloge I.

Člen 6

1.   Za izvajanje člena 5 se za določene vode šteje, da so v skladu z določbami te direktive, če so vzorci teh voda, vzeti z upoštevanjem minimalne pogostnosti vzorčenja, določene v Prilogi I, na istem merilnem mestu v obdobju 12 mesecev v skladu z vrednostmi, ki jih v skladu s členom 3 določijo države članice, in z opombami v stolpcih G in I Priloge I, v primeru:

| (a) | 95 % vzorcev za parametre pH, BOD5, nitriti, neionizirani amonijak, celotni amonij, celotni prosti klor, celotni cink in raztopljeni baker. Če je pogostnost vzorčenja manjša kot enkrat mesečno, morajo biti vsi vzorci v skladu z zgoraj navedenimi vrednostmi parametrov in opombami; |
| --- | --- |

(a)

95 % vzorcev za parametre pH, BOD5, nitriti, neionizirani amonijak, celotni amonij, celotni prosti klor, celotni cink in raztopljeni baker. Če je pogostnost vzorčenja manjša kot enkrat mesečno, morajo biti vsi vzorci v skladu z zgoraj navedenimi vrednostmi parametrov in opombami;

| (b) | odstotkov, naštetih v Prilogi I za parametra temperatura in raztopljeni kisik; |
| --- | --- |

(b)

odstotkov, naštetih v Prilogi I za parametra temperatura in raztopljeni kisik;

| (c) | povprečne koncentracije, določene za parameter suspendirane snovi. |
| --- | --- |

(c)

povprečne koncentracije, določene za parameter suspendirane snovi.

2.   Primeri neupoštevanja vrednosti, ki jih države članice določijo v skladu s členom 3, ali opomb iz stolpcev G in I Priloge I se ne upoštevajo pri izračunu odstotkov, predvidenih v odstavku 1, kadar so le-ti posledica poplav ali drugih naravnih nesreč.

Člen 7

1.   Pristojni organi v državah članicah izvajajo vzorčenje z minimalno pogostnostjo, določeno v Prilogi I.

2.   Kadar pristojni organ ugotovi, da je kakovost določenih voda precej boljša, kakor bi bila, če bi se zanjo uporabljale vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 3, in opombe iz stolpcev G in I Priloge I, se lahko pogostnost vzorčenja zmanjša. Kadar onesnaženja ali tveganja za poslabšanje kakovosti voda ni, lahko zadevni pristojni organ odloči, da vzorčenje ni potrebno.

3.   Če se pri vzorčenju pokaže, da se vrednost, ki jo je določila država članica v skladu s členom 3, ali opomba iz stolpcev G ali I Priloge I ne upošteva, država članica ugotovi, ali je to posledica naključja, naravnega pojava ali onesnaženja ter sprejme ustrezne ukrepe.

4.   Pristojni organ vsake države članice zlasti glede na lokalne okoljske pogoje določi natančno mesto vzorčenja, oddaljenost tega mesta od iztokov onesnaževal ter globino, pri kateri se vzame vzorec.

5.   Nekatere referenčne analizne metode za izračun zadevnih parametrov so določene v Prilogi I. Laboratoriji, ki uporabljajo druge metode, se morajo prepričati, da so dobljeni rezultati enakovredni ali primerljivi z rezultati, navedenimi v Prilogi I.

Člen 8

Izvajanje ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, ne sme pod nobenimi pogoji neposredno ali posredno povečati onesnaženja sladkih voda.

Člen 9

Države članice lahko za določene vode kadar koli določijo strožje vrednosti parametrov, kakor so določene s to direktivo. Sprejmejo lahko tudi predpise, ki zadevajo parametre, ki jih ta direktiva ne ureja.

Člen 10

Kadar vodotok prečka ali poteka po državni meji med dvema ali več državami članicami in ena od teh držav želi določiti te vode, se te države med seboj posvetujejo o določitvi odsekov teh voda, za katere bi se lahko uporabljala ta direktiva, ter o možnih posledicah glede na skupne cilje kakovosti; te posledice v medsebojnem posvetovanju opredeli vsaka zadevna država članica. Komisija lahko sodeluje v teh posvetovanjih.

Člen 11

Države članice lahko odstopajo od te direktive:

| (a) | v primeru določenih vrednosti parametrov, ki so v Prilogi I označeni z (0), zaradi izjemnih vremenskih razmer ali posebnih geografskih pogojev; |
| --- | --- |

(a)

v primeru določenih vrednosti parametrov, ki so v Prilogi I označeni z (0), zaradi izjemnih vremenskih razmer ali posebnih geografskih pogojev;

| (b) | kadar se določene vode naravno obogatijo z nekaterimi snovmi, kar ima za posledico neupoštevanje vrednosti, predpisanih v Prilogi I.
  Naravna obogatitev pomeni proces, pri katerem vodno telo brez človeškega poseganja sprejme nekatere snovi, ki so vsebovane v tleh. |
| --- | --- |

(b)

kadar se določene vode naravno obogatijo z nekaterimi snovmi, kar ima za posledico neupoštevanje vrednosti, predpisanih v Prilogi I.

Naravna obogatitev pomeni proces, pri katerem vodno telo brez človeškega poseganja sprejme nekatere snovi, ki so vsebovane v tleh.

Člen 12

Spremembe, potrebne za prilagajanje vrednosti parametrov G in analiznih metod, ki jih vsebuje Priloga I, tehničnemu in znanstvenemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(2).

Člen 13

1.   Komisiji pomaga odbor za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 14

Za namene uporabe te direktive države članice Komisiji predložijo podatke o:

| (a) | vodah, določenih v skladu s členom 4(1), v obliki povzetka; |
| --- | --- |

(a)

vodah, določenih v skladu s členom 4(1), v obliki povzetka;

| (b) | spremembi določitev nekaterih voda v skladu s členom 4(2); |
| --- | --- |

(b)

spremembi določitev nekaterih voda v skladu s členom 4(2);

| (c) | predpisih, sprejetih zaradi uvedbe novih parametrov v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(c)

predpisih, sprejetih zaradi uvedbe novih parametrov v skladu s členom 9;

| (d) | uporabi odstopanj od vrednosti iz stolpca I Priloge I. |
| --- | --- |

(d)

uporabi odstopanj od vrednosti iz stolpca I Priloge I.

Na splošno pa države članice Komisiji na njeno utemeljeno zahtevo posredujejo podatke, potrebne za uporabo te direktive.

Člen 15

Države članice vsaka tri leta in prvič za obdobje od leta 1993 do vključno leta 1995 pošljejo Komisiji podatke o izvajanju te direktive v okviru področnega poročila, ki zajema tudi druge ustrezne direktive Skupnosti. To poročilo se pripravi na podlagi vprašalnika ali vzorca, ki ga pripravi Komisija v skladu s postopkom iz člena 6 Direktive Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (7). Vprašalnik ali vzorec se pošlje državam članicam šest mesecev pred začetkom obdobja, ki ga zajema poročilo. Poročilo se pošlje Komisiji v devetih mesecih po koncu triletnega obdobja, ki je zajeto v poročilu.

Komisija objavi poročilo Skupnosti o izvajanju te direktive v devetih mesecih po prejemu poročil držav članic.

Člen 16

Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Direktiva 78/659/EGS se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 18

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 6. septembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednica

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  UL C 117, 30.4.2004, str. 11.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. aprila 2004 (UL C 104 E, 30.4.2004, str. 545) in Sklep Sveta z dne 25. aprila 2006.

2

(3)  UL L 222, 14.8.1978, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

3

(4)  Glej del A Priloge III.

4

(5)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 377, 31.12.1991, str. 48. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

---

PRILOGA I

SEZNAM PARAMETROV

| Parameter | Salmonidne vode | Ciprinidne vode | Analizne ali kontrolne metode | Minimalna pogostnost vzorčenja in merjenja | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| G | I | G | I |
| 1. | Temperatura (°C) |

Parameter

Salmonidne vode

Ciprinidne vode

Analizne ali kontrolne metode

Minimalna pogostnost vzorčenja in merjenja

Opombe

G

I

G

I

1.

Temperatura (°C)

l.

Temperatura, merjena dolvodno od točke toplotnega izpusta (na robu področja mešanja), ne sme preseči naravne temperature za več kot:

Termometrija

Tedensko gorvodno in dolvodno od točke toplotnega izpusta.

Izogniti se je treba prenaglim spremembam temperature.

1,5 °C

3 °C

V posebnih pogojih lahko države članice določijo geografsko omejena odstopanja, če lahko pristojni organ dokaže, da ni škodljivih posledic za uravnotežen razvoj ribje populacije.

2.

Toplotni izpust ne sme povzročiti, da temperatura dolvodno od točke toplotnega izpusta (na robu področja mešanja) preseže naslednje vrednosti:

21,5 (0)

28 (0)

10 (0)

10 (0)

Omejitev temperature na 10 °C se uporablja le za obdobje razmnoževanja pri vrstah, ki potrebujejo za razmnoževanje hladno vodo, in le za vode, v katerih lahko živijo takšne vrste.

Temperaturne omejitve se lahko presežejo v 2 % časa.

| 2. | Raztopljeni kisik
  (mg/l O2) |
| --- | --- |

2.

Raztopljeni kisik

(mg/l O2)

50 % ≥ 9

100 % ≥ 7

50 % ≥ 9

50 % ≥ 8

100 % ≥ 5

50 % ≥ 7

Winklerjeva metoda ali specifične elektrode (elektrokemična metoda)

Mesečno, najmanj en vzorec, ki predstavlja pogoje z malo kisika na dan vzorčenja.

Vendar pa je v primeru večjih dnevnih nihanj treba odvzeti najmanj dva vzorca na dan.

Kadar koncentracija kisika pade pod 6 mg/l, države članice izvajajo določbe člena 7(3). Pristojni organ mora dokazati, da te razmere ne bodo imele škodljivih posledic za uravnotežen razvoj ribje populacije.

Kadar koncentracija kisika pade pod 4 mg/l, države članice izvajajo določbe člena 7(3). Pristojni organ mora dokazati, da te razmere ne bodo imele škodljivih posledic za uravnotežen razvoj ribje populacije.

| 3. | pH |
| --- | --- |

3.

pH

6 do 9 (0) (1)

6 do 9 (0) (1)

Elektrometrična kalibracija s pomočjo dveh raztopin z znanima pH vrednostma, po možnosti nad in pod merjenim pH.

Mesečno

| 4. | Suspendirane snovi
  (mg/l) |
| --- | --- |

4.

Suspendirane snovi

(mg/l)

≤ 25 (0)

≤ 25 (0)

Filtracija preko filtracijske membrane z 0,45 μm ali centrifugiranje (najmanj pet minut, povprečni pospešek 2 800 do 3 200 g), sušenje pri 105 °C in tehtanje.

Prikazane vrednosti so povprečne koncentracije in se ne uporabljajo za suspendirane snovi s škodljivimi kemijskimi lastnostmi.

Poplave lahko povzročijo močno povišanje koncentracij.

| 5. | BOD5

  (mg/l O2) |
| --- | --- |

5.

BOD5

(mg/l O2)

≤ 3

≤ 6

Določitev O2 z Winklerjevo metodo, pred in po petdnevni inkubaciji v popolni temi pri 20 ±1 °C (nitrifikacija ne sme biti ovirana).

| 6. | Celotni fosfor
  (mg/l P) |
| --- | --- |

6.

Celotni fosfor

(mg/l P)

Molekularna absorpcijska spektrofotometrija

V primeru jezer s povprečno globino med 18 in 300 m se lahko uporabi naslednja formula:

Formula

kjer je:

L

=

obremenitev, izražena v mg P na kvadratni meter jezerske površine v enem letu

Formula

=

povprečna globina jezera v metrih

Tw

=

teoretični čas obnovitve jezerske vode v letih.

V drugih primerih se lahko upoštevajo kot pokazatelji mejne vrednosti 0,2 mg/l za salmonidne in 0,4 mg/l za ciprinidne vode, izražene kot PO4, zato da se zmanjša evtrofikacija.

| 7. | Nitriti
  (mg/l NO2) |
| --- | --- |

7.

Nitriti

(mg/l NO2)

≤ 0,01

≤ 0,03

Molekularna absorpcijska spektrofotometrija

| 8. | Fenolne spojine
  (mg/l C6H5OH) |
| --- | --- |

8.

Fenolne spojine

(mg/l C6H5OH)

(2)

(2)

Okus

Preverjanje okusa se opravi samo, če se predvideva, da so prisotne fenolne spojine.

| 9. | Mineralna olja |
| --- | --- |

9.

Mineralna olja

(3)

(3)

Vid

Okus

Mesečno

Preverjanje videza se opravi redno enkrat na mesec, pri čemer se preverjanje okusa opravi samo pri sumu na prisotnost mineralnih olj.

| 10. | Neionizirani amonijak
  (mg/l NH3) |
| --- | --- |

10.

Neionizirani amonijak

(mg/l NH3)

≤ 0,005

≤ 0,025

≤ 0,005

≤ 0,025

Molekularna absorpcijska spektrofotometrija z uporabo metode z indofenol-modro ali Nesslerjevo metodo, povezane s pH vrednostmi in temperaturo.

Mesečno

Vrednosti za neionizirani amonijak se lahko presežejo v obliki manjših dnevnih vršnih vrednosti.

Da bi zmanjšali tveganje za toksičnost zaradi neioniziranega amonijaka, zaradi porabe kisika zaradi nitrifikacije in evtrofikacije, koncentracije skupnega amonijaka ne smejo preseči naslednjih vrednosti:

| 11. | Skupni amonij
  (mg/l NH4) |
| --- | --- |

11.

Skupni amonij

(mg/l NH4)

≤ 0,04

≤ 1 (4)

≤ 0,2

≤ 1 (4)

| 12. | Celotni prosti klor
  (mg/l HOCl) |
| --- | --- |

12.

Celotni prosti klor

(mg/l HOCl)

≤ 0,005

≤ 0,005

Metoda DPD (diethyl-p-phenyldiamin)

Mesečno

Vrednosti I ustrezajo pH = 6.

Višje koncentracije celotnega prostega klora so sprejemljive, če je pH višji.

| 13. | Celotni cink
  (mg/l Zn) |
| --- | --- |

13.

Celotni cink

(mg/l Zn)

≤ 0,3

≤ 1,0

Atomska absorpcijska spektrometrija

Mesečno

Vrednosti I ustrezajo trdoti vode 100 mg/l CaCO3.

Za trdoto med 10 in 500 mg/l so v Prilogi II podane ustrezne mejne vrednosti.

| 14. | Raztopljeni baker
  (mg/l Cu) |
| --- | --- |

14.

Raztopljeni baker

(mg/l Cu)

≤ 0,04

≤ 0,04

Atomska absorpcijska spektrometrija

Vrednosti G ustrezajo trdoti vode 100 mg/l CaCO3.

Za trdoto med 10 in 300 mg/l so v Prilogi II podane ustrezne mejne vrednosti.

Splošna opomba:

Omeniti velja, da se je pri določitvi parametrov v tej prilogi predpostavljalo, da so ostali parametri, bodisi omenjeni v tej prilogi ali ne, ugodni. To zlasti pomeni, da so koncentracije škodljivih snovi, ki niso naštete, zelo nizke.

Kadar sta v mešanici prisotni dve ali več škodljivih snovi, se lahko pojavijo pomembni skupni učinki (seštevek, sinergizem ali antagonizem).

Razlaga simbolov:

| G | = | priporočena vrednost |
| --- | --- | --- |
| I | = | obvezna vrednost |
| (0) | = | odstopanja so možna v skladu s členom 11. |

G

=

priporočena vrednost

I

=

obvezna vrednost

(0)

=

odstopanja so možna v skladu s členom 11.

---

(1)  Umetno povzročena nihanja pH glede na naravne vrednosti ne smejo preseči ±0,5 enote pH v okviru omejitev med 6,0 in 9,0 pod pogojem, da ta nihanja ne povečajo škodljivosti drugih snovi, prisotnih v vodi.

(2)  Fenolne spojine ne smejo biti prisotne v takšnih koncentracijah, da škodljivo vplivajo na okus rib.

(3)  Mineralna olja ne smejo biti prisotna v vodi v takšnih količinah, da:

| — | tvorijo viden film na površini vode ali oblogo na dnu vodotokov in jezer, |
| --- | --- |

—

tvorijo viden film na površini vode ali oblogo na dnu vodotokov in jezer,

| — | ribam dajo značilen okus po ogljikovodikih, |
| --- | --- |

—

ribam dajo značilen okus po ogljikovodikih,

| — | škodljivo vplivajo na ribe. |
| --- | --- |

—

škodljivo vplivajo na ribe.

(4)  V posebnih geografskih ali podnebnih pogojih, zlasti pa pri nizki temperaturi vode in zmanjšanju nitrifikacije, ali v primeru, da pristojni organ lahko dokaže, da ni škodljivih posledic za uravnotežen razvoj ribje populacije, lahko države članice določijo vrednosti, višje od 1 mg/l.

---

PRILOGA II

ZNAČILNOSTI CELOTNEGA CINKA IN RAZTOPLJENEGA BAKRA

Celotni cink

(glej točko 13 Priloge I, stolpec „Opombe“)

Koncentracije celotnega cinka (mg/l Zn) za različno trdoto vode med 10 in 500 mg/l CaCO3:

| | Trdota vode (mg/l CaCO3) |
| --- | --- |
| 10 | 50 | 100 | 500 |
| Salmonidne vode (mg/l Zn) | 0,03 | 0,2 | 0,3 | 0,5 |
| Ciprinidne vode (mg/l Zn) | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 2,0 |

Trdota vode (mg/l CaCO3)

10

50

100

500

Salmonidne vode (mg/l Zn)

0,03

0,2

0,3

0,5

Ciprinidne vode (mg/l Zn)

0,3

0,7

1,0

2,0

Raztopljeni baker

(glej točko 14 Priloge I, stolpec „Opombe“)

Koncentracije raztopljenega bakra (mg/l Cu) za različno trdoto vode med 10 in 300 mg/l CaC03:

| | Trdota vode (mg/l CaCO3) |
| --- | --- |
| 10 | 50 | 100 | 300 |
| mg/l Cu | 0,005 (1) | 0,022 | 0,04 | 0,112 |

Trdota vode (mg/l CaCO3)

10

50

100

300

mg/l Cu

0,005 (1)

0,022

0,04

0,112

---

(1)  Prisotnost rib v vodah z višjimi koncentracijami bakra lahko kažejo na prevladujočo vsebnost raztopljenih organskih bakrovih kompleksov.

---

PRILOGA III

Del A

Razveljavljena direktiva in njeni spremembi

(iz člena 17)

| Direktiva Sveta 78/659/EGS (UL L 222, 14.8.1978, str. 1) (1) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 91/692/EGS (UL L 377, 31.12.1991, str. 48) | samo točka (c) Priloge I |
| Uredba Sveta (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36) | samo točka 26 Priloge III |

Direktiva Sveta 78/659/EGS (UL L 222, 14.8.1978, str. 1) (1)

Direktiva Sveta 91/692/EGS (UL L 377, 31.12.1991, str. 48)

samo točka (c) Priloge I

Uredba Sveta (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36)

samo točka 26 Priloge III

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 17)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 78/659/EGS | 20. julij 1980 |
| 91/692/EGS | 1. januar 1993 |

Direktiva

Roki za prenos

78/659/EGS

20. julij 1980

91/692/EGS

1. januar 1993

---

(1)  Direktiva 78/659/EGS je bila prav tako spremenjena z naslednjimi nerazveljavljenimi akti:

| — | Akt o pristopu iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

Akt o pristopu iz leta 1979,

| — | Akt o pristopu iz leta 1985, |
| --- | --- |

—

Akt o pristopu iz leta 1985,

| — | Akt o pristopu iz leta 1994. |
| --- | --- |

—

Akt o pristopu iz leta 1994.

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 78/659/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) in (2) | Člen 1(1) in (2) |
| Člen 1(3), uvodno besedilo | Člen 1(3), uvodno besedilo |
| Člen 1(3), prva alinea | Člen 1(3)(a) |
| Člen 1(3), druga alinea | Člen 1(3)(b) |
| Člen 1(4), uvodno besedilo | Člen 1(4), uvodno besedilo |
| Člen 1(4), prva alinea | Člen 1(4)(a) |
| Člen 1(4), druga alinea | Člen 1(4)(b) |
| Člen 2(1) | Člen 2, prvi odstavek |
| Člen 2(2) | Člen 2, drugi odstavek |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4(1) in (2) | Člen 4(1) |
| Člen 4(3) | Člen 4(2) |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6(1), uvodno besedilo | Člen 6(1), uvodno besedilo |
| Člen 6(1), prva alinea | Člen 6(1)(a) |
| Člen 6(1), druga alinea | Člen 6(1)(b) |
| Člen 6(1), tretja alinea | Člen 6(1)(c) |
| Člen 6(2) | Člen 6(2) |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Člen 13(1) in člen 14 | Člen 13 |
| Člen 15, uvodno besedilo prvega odstavka | Člen 14, uvodno besedilo prvega odstavka |
| Člen 15, prva alinea prvega odstavka | Člen 14, točka (a) prvega odstavka |
| Člen 15, druga alinea prvega odstavka | Člen 14, točka (b) prvega odstavka |
| Člen 15, tretja alinea prvega odstavka | Člen 14, točka (c) prvega odstavka |
| Člen 15, četrta alinea prvega odstavka | Člen 14, točka (d) prvega odstavka |
| Člen 15, drugi odstavek | Člen 14, drugi odstavek |
| Člen 16 | Člen 15 |
| Člen 17(1) | — |
| Člen 17(2) | Člen 16 |
| — | Člen 17 |
| — | Člen 18 |
| Člen 18 | Člen 19 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |

Direktiva 78/659/EGS

Ta direktiva

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(1) in (2)

Člen 1(3), uvodno besedilo

Člen 1(3), uvodno besedilo

Člen 1(3), prva alinea

Člen 1(3)(a)

Člen 1(3), druga alinea

Člen 1(3)(b)

Člen 1(4), uvodno besedilo

Člen 1(4), uvodno besedilo

Člen 1(4), prva alinea

Člen 1(4)(a)

Člen 1(4), druga alinea

Člen 1(4)(b)

Člen 2(1)

Člen 2, prvi odstavek

Člen 2(2)

Člen 2, drugi odstavek

Člen 3

Člen 3

Člen 4(1) in (2)

Člen 4(1)

Člen 4(3)

Člen 4(2)

Člen 5

Člen 5

Člen 6(1), uvodno besedilo

Člen 6(1), uvodno besedilo

Člen 6(1), prva alinea

Člen 6(1)(a)

Člen 6(1), druga alinea

Člen 6(1)(b)

Člen 6(1), tretja alinea

Člen 6(1)(c)

Člen 6(2)

Člen 6(2)

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13(1) in člen 14

Člen 13

Člen 15, uvodno besedilo prvega odstavka

Člen 14, uvodno besedilo prvega odstavka

Člen 15, prva alinea prvega odstavka

Člen 14, točka (a) prvega odstavka

Člen 15, druga alinea prvega odstavka

Člen 14, točka (b) prvega odstavka

Člen 15, tretja alinea prvega odstavka

Člen 14, točka (c) prvega odstavka

Člen 15, četrta alinea prvega odstavka

Člen 14, točka (d) prvega odstavka

Člen 15, drugi odstavek

Člen 14, drugi odstavek

Člen 16

Člen 15

Člen 17(1)

—

Člen 17(2)

Člen 16

—

Člen 17

—

Člen 18

Člen 18

Člen 19

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

| 25.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 264/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 264/32

---

DIREKTIVA 2006/68/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. septembra 2006

o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Druga direktiva Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3), vzpostavlja zahteve za nekatere ukrepe, povezane s kapitalom, ki jih sprejmejo takšna podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Druga direktiva Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3), vzpostavlja zahteve za nekatere ukrepe, povezane s kapitalom, ki jih sprejmejo takšna podjetja.

| (2) | Komisija v svojem Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. maja 2003 z naslovom „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“ ugotavlja, da bi poenostavitev in posodobitev Direktive 77/91/EGS pomembno prispevala k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjšanja zaščite delničarjev in upnikov. Ti cilji imajo prednost, vendar ne vplivajo na potrebo po takojšnjem splošnem pregledu izvedljivosti alternativ režimu ohranjanja kapitala, ki bi ustrezno zaščitile interese upnikov in delničarjev delniške družbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija v svojem Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. maja 2003 z naslovom „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“ ugotavlja, da bi poenostavitev in posodobitev Direktive 77/91/EGS pomembno prispevala k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjšanja zaščite delničarjev in upnikov. Ti cilji imajo prednost, vendar ne vplivajo na potrebo po takojšnjem splošnem pregledu izvedljivosti alternativ režimu ohranjanja kapitala, ki bi ustrezno zaščitile interese upnikov in delničarjev delniške družbe.

| (3) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dovolijo delniškim družbam, da le-te dodelijo delnice za vložke, ki niso plačani v denarju, ne da bi jim bilo treba pridobiti posebno strokovno vrednotenje v primerih, ko so določene jasne referenčne točke za vrednotenje takšnih vložkov. Treba pa je zagotoviti pravico manjšinskih delničarjev do zahteve za takšno vrednotenje. |
| --- | --- |

(3)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dovolijo delniškim družbam, da le-te dodelijo delnice za vložke, ki niso plačani v denarju, ne da bi jim bilo treba pridobiti posebno strokovno vrednotenje v primerih, ko so določene jasne referenčne točke za vrednotenje takšnih vložkov. Treba pa je zagotoviti pravico manjšinskih delničarjev do zahteve za takšno vrednotenje.

| (4) | Delniškim družbam bi moralo biti dovoljeno, da pridobijo lastne delnice do meje, ki jo postavljajo meje razdeljivih rezerv, in obdobje, v katerem je taka pridobitev odobrena s strani skupščine, pa bi moralo biti daljše, da bi okrepilo prilagodljivost ter zmanjšalo upravno breme za podjetja, ki se morajo nemudoma odzvati na razvoj trga, ki vpliva na cene delnic. |
| --- | --- |

(4)

Delniškim družbam bi moralo biti dovoljeno, da pridobijo lastne delnice do meje, ki jo postavljajo meje razdeljivih rezerv, in obdobje, v katerem je taka pridobitev odobrena s strani skupščine, pa bi moralo biti daljše, da bi okrepilo prilagodljivost ter zmanjšalo upravno breme za podjetja, ki se morajo nemudoma odzvati na razvoj trga, ki vpliva na cene delnic.

| (5) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dovolijo delniškim družbam odobritev finančne pomoči za pridobitev lastnih delnic s strani tretjih strank do omejitve razdeljivih rezerv podjetja, saj omogoča to prilagodljivost v zvezi s spremembami v lastniški strukturi delniškega kapitala družb. Za to možnost bi morali obstajati zaščitni ukrepi, pri čemer se upošteva cilj te direktive o zaščiti tako delničarjev kot tretjih strank. |
| --- | --- |

(5)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dovolijo delniškim družbam odobritev finančne pomoči za pridobitev lastnih delnic s strani tretjih strank do omejitve razdeljivih rezerv podjetja, saj omogoča to prilagodljivost v zvezi s spremembami v lastniški strukturi delniškega kapitala družb. Za to možnost bi morali obstajati zaščitni ukrepi, pri čemer se upošteva cilj te direktive o zaščiti tako delničarjev kot tretjih strank.

| (6) | Upnikom bi moralo biti omogočeno, da se pod določenimi pogoji zatečejo k pravnim ali upravnim postopkom, če so ogroženi njihovi zahtevki zaradi zmanjšanega kapitala delniške družbe, kar bi pomenilo izboljšano standardizirano zaščito upnikov v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

Upnikom bi moralo biti omogočeno, da se pod določenimi pogoji zatečejo k pravnim ali upravnim postopkom, če so ogroženi njihovi zahtevki zaradi zmanjšanega kapitala delniške družbe, kar bi pomenilo izboljšano standardizirano zaščito upnikov v vseh državah članicah.

| (7) | Da bi preprečile tržno zlorabo, bi morale države članice v namene izvajanja te direktive upoštevati določbe Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (4), Uredbe Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (5) ter Direktive Komisije 2004/72/ES z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dovoljenih tržnih ravnanj, opredelitve notranjih informacij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, sestave seznama o osebah z dostopom do notranjih informacij, poročanja o transakcijah poslovodnih delavcev in obveščanja o sumljivih poslih (6). |
| --- | --- |

(7)

Da bi preprečile tržno zlorabo, bi morale države članice v namene izvajanja te direktive upoštevati določbe Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (4), Uredbe Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov (5) ter Direktive Komisije 2004/72/ES z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dovoljenih tržnih ravnanj, opredelitve notranjih informacij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, sestave seznama o osebah z dostopom do notranjih informacij, poročanja o transakcijah poslovodnih delavcev in obveščanja o sumljivih poslih (6).

| (8) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Direktivo 77/91/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Direktivo 77/91/EGS.

| (9) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 77/91/EGS se spremeni:

| 1. | v členu 1(1) se 21. alinea nadomesti z:






  „— | na Madžarskem:
  nyilvánosan működő részvénytársaság;“ |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 1(1) se 21. alinea nadomesti z:

„—

na Madžarskem:

nyilvánosan működő részvénytársaság;“

;

| 2. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 10a
  1.   Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo člena 10(1), (2) in (3), če so po sklepu upravnega ali poslovodnega organa prenosljivi vrednostni papirji, kakor so opredeljeni v točki 18 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8), ali instrumenti denarnega trga, kakor so opredeljeni v točki 19 člena 4(1) navedene direktive, prispevani kot vložek, ki ni plačan v denarju, in so ti varnostni papirji ali instrumenti denarnega trga vrednoteni po tehtani povprečni ceni, po kateri so bili prodani na enem ali več reguliranih trgih, kakor je opredeljeno v točki 14 člena 4(1) navedene direktive v zadostnem obdobju, ki ga določi nacionalna zakonodaja, pred datumom učinkovanja prispevka ustreznega vložka, ki ni plačan v denarju.
  Če so na ceno vplivale izjemne okoliščine, ki bi lahko znatno spremenile vrednost sredstev na datum učinkovanja prispevka, vključno z razmerami, ko trg za takšne prenosljive vrednostne papirje ali instrumente denarnega trga postane nelikviden, se izvede ponovno vrednotenje na pobudo ali pod pristojnostjo upravnega ali poslovodnega organa. Za namene tega ponovnega vrednotenja se uporablja člen 10(1), (2) in (3).
  2.   Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo člena 10(1), (2) in (3), če so po sklepu upravnega ali poslovodnega organa sredstva, razen prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov trga denarja iz odstavka 1, prispevana kot vložki, ki niso plačani v denarju, že bila predmet vrednotenja s strani neodvisnega priznanega izvedenca in so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | poštena vrednost je določena za datum, ne več kot 6 mesecev pred datumom učinkovanja prispevanja sredstev; |
| --- | --- | --- |

2.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 10a

1.   Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo člena 10(1), (2) in (3), če so po sklepu upravnega ali poslovodnega organa prenosljivi vrednostni papirji, kakor so opredeljeni v točki 18 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8), ali instrumenti denarnega trga, kakor so opredeljeni v točki 19 člena 4(1) navedene direktive, prispevani kot vložek, ki ni plačan v denarju, in so ti varnostni papirji ali instrumenti denarnega trga vrednoteni po tehtani povprečni ceni, po kateri so bili prodani na enem ali več reguliranih trgih, kakor je opredeljeno v točki 14 člena 4(1) navedene direktive v zadostnem obdobju, ki ga določi nacionalna zakonodaja, pred datumom učinkovanja prispevka ustreznega vložka, ki ni plačan v denarju.

Če so na ceno vplivale izjemne okoliščine, ki bi lahko znatno spremenile vrednost sredstev na datum učinkovanja prispevka, vključno z razmerami, ko trg za takšne prenosljive vrednostne papirje ali instrumente denarnega trga postane nelikviden, se izvede ponovno vrednotenje na pobudo ali pod pristojnostjo upravnega ali poslovodnega organa. Za namene tega ponovnega vrednotenja se uporablja člen 10(1), (2) in (3).

2.   Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo člena 10(1), (2) in (3), če so po sklepu upravnega ali poslovodnega organa sredstva, razen prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov trga denarja iz odstavka 1, prispevana kot vložki, ki niso plačani v denarju, že bila predmet vrednotenja s strani neodvisnega priznanega izvedenca in so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

poštena vrednost je določena za datum, ne več kot 6 mesecev pred datumom učinkovanja prispevanja sredstev;

| (b) | vrednotenje je bilo izvedeno v skladu s splošno sprejetimi standardi vrednotenja in z načeli države članice, ki veljajo za vrsto sredstva, ki bo prispevano. |
| --- | --- |

(b)

vrednotenje je bilo izvedeno v skladu s splošno sprejetimi standardi vrednotenja in z načeli države članice, ki veljajo za vrsto sredstva, ki bo prispevano.

V primeru novih kvalifikacijskih okoliščin, ki bi znatno spremenile pošteno vrednost sredstva na datum učinkovanja njegovega prispevka, je treba opraviti ponovno vrednotenje na pobudo in odgovornost upravnega ali poslovodnega organa. Za namene tega ponovnega vrednotenja se uporablja člen 10(1), (2) in (3).

V primeru, da ni takega ponovnega ovrednotenja, lahko eden ali več delničarjev, ki imajo v lasti skupni delež vsaj 5 % vpisanega kapitala družbe na dan sklepa o povečanju kapitala, zahteva, da vrednotenje opravi neodvisni izvedenec, v takem primeru pa se uporablja člen 10(1), (2) in (3). Ti delničarji lahko vložijo zahtevo vse do datuma učinkovanja prispevanja sredstev, pod pogojem, da imajo v trenutku vložitve zahteve še vedno v lasti skupni delež vsaj 5 % vpisanega tistega kapitala družbe, ki je obstajal na dan sklepa o povečanju kapitala.

3.   Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo člena 10(1), (2) in (3), če so po sklepu upravnega ali poslovodnega organa sredstva, razen prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov trga denarja iz odstavka 1, prispevana kot vložki, ki niso plačani v denarju, katerih poštena vrednost izvira iz posameznega sredstva iz zakonskega računa prejšnjega finančnega leta, pod pogojem, da so zakonski računi bili predmet revizije v skladu z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (9).

Drugi in tretji pododstavek odstavka 2 se uporabljata smiselno.

Člen 10b

1.   Če pride do vložkov, ki niso plačani v denarju iz člena 10a brez poročila izvedenca, kakor je navedeno v členu 10(1), (2) in (3), poleg pogojev iz točke (h) člena 3 in v roku enega meseca po datumu učinkovanja prispevanja sredstev, se objavi izjava z naslednjimi podatki:

| (a) | opis vložka, ki ni plačan v denarju ob izdaji; |
| --- | --- |

(a)

opis vložka, ki ni plačan v denarju ob izdaji;

| (b) | njegova vrednost, vir tega vrednotenja ter, kjer je to primerno, metoda vrednotenja; |
| --- | --- |

(b)

njegova vrednost, vir tega vrednotenja ter, kjer je to primerno, metoda vrednotenja;

| (c) | izjava o tem, ali se prispele vrednosti ujemajo vsaj s številom, z nominalno vrednostjo ali, če ni nominalne vrednosti, z računovodsko vrednostjo delnic ter, če je to primerno, s premijami za delnice, ki bodo izdane za te vložke; |
| --- | --- |

(c)

izjava o tem, ali se prispele vrednosti ujemajo vsaj s številom, z nominalno vrednostjo ali, če ni nominalne vrednosti, z računovodsko vrednostjo delnic ter, če je to primerno, s premijami za delnice, ki bodo izdane za te vložke;

| (d) | izjava o tem, da se niso pojavile nove kvalifikacijske okoliščine v zvezi z izvirnim vrednotenjem. |
| --- | --- |

(d)

izjava o tem, da se niso pojavile nove kvalifikacijske okoliščine v zvezi z izvirnim vrednotenjem.

Objavo je treba opraviti, kakor določa zakonodaja vsake države članice v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS.

2.   Če je predlaga vložek, ki ni plačan v denarju brez poročila izvedenca, kakor je navedeno v členu 10(1), (2) in (3), v povezavi s predlaganim povečanjem kapitala v skladu s členom 25(2), se objavi obvestilo, ki vsebuje datum sprejema sklepa o povečanju ter podatke iz odstavka 1, kakor določa zakonodaja vsake države članice v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS, preden prispevanje sredstev kot vložkov, ki niso plačani v denarju, začne učinkovati. V takem primeru je izjava iz odstavka 1 omejena na izjavo o tem, da se od objave navedenega obvestila niso pojavile nove kvalifikacijske okoliščine.

3.   Vsaka država članica jamči ustrezne zaščitne ukrepe za ravnanje v skladu s postopkom iz člena 10a in iz tega člena, ko pride do prispevanja v vložkih, ki niso plačana v denarju, brez poročila izvedenca, kakor je to navedeno v členih 10(1), (2) in (3).

| 3. | v členu 11(1) se prvi pododstavek spremeni, kakor sledi:






  (a) | besedilo „členu 10“ se nadomesti z besedilom „členu 10(1), (2) in (3)“; |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 11(1) se prvi pododstavek spremeni, kakor sledi:

(a)

besedilo „členu 10“ se nadomesti z besedilom „členu 10(1), (2) in (3)“;

| (b) | doda se naslednji stavek:
  „Člena 10a in 10b se uporabljata smiselno.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji stavek:

„Člena 10a in 10b se uporabljata smiselno.“

| 4. | v členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Brez poseganja v načelo enakega obravnavanja delničarjev, ki so v enakem položaju, in v Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (10), lahko države članice dovolijo družbi pridobitev lastnih delnic, na lastno pest ali prek zastopnika, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe. Države članice v mejah dovoljenih pridobitev predpišejo za take pridobitve naslednje pogoje:






  (a) | skupščina delničarjev izda odobritev, ki navaja pogoje in določbe takih pridobitev, še zlasti najvišje število delnic za pridobitev, trajanje obdobja, za katerega je izdana odobritev, katere trajanje je določeno z nacionalno zakonodajo, vendar ne sme presegati 5 let, in najvišje in najnižje nadomestilo v primeru pridobitve za vrednost. Člani upravnega ali poslovodnega organa se morajo prepričati, da so v času, ko pride do pooblaščene pridobitve, upoštevani pogoji iz točk (b) in (c); |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v načelo enakega obravnavanja delničarjev, ki so v enakem položaju, in v Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (10), lahko države članice dovolijo družbi pridobitev lastnih delnic, na lastno pest ali prek zastopnika, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe. Države članice v mejah dovoljenih pridobitev predpišejo za take pridobitve naslednje pogoje:

(a)

skupščina delničarjev izda odobritev, ki navaja pogoje in določbe takih pridobitev, še zlasti najvišje število delnic za pridobitev, trajanje obdobja, za katerega je izdana odobritev, katere trajanje je določeno z nacionalno zakonodajo, vendar ne sme presegati 5 let, in najvišje in najnižje nadomestilo v primeru pridobitve za vrednost. Člani upravnega ali poslovodnega organa se morajo prepričati, da so v času, ko pride do pooblaščene pridobitve, upoštevani pogoji iz točk (b) in (c);

| (b) | pridobitve, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in jih ima v lasti, in z delnicami, ki jih pridobi oseba, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe, ne smejo zmanjšati neto sredstev pod znesek, iz točk (a) in (b) člena 15(1); |
| --- | --- |

(b)

pridobitve, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in jih ima v lasti, in z delnicami, ki jih pridobi oseba, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe, ne smejo zmanjšati neto sredstev pod znesek, iz točk (a) in (b) člena 15(1);

| (c) | v transakcijo so lahko vključene le v celoti plačane delnice. |
| --- | --- |

(c)

v transakcijo so lahko vključene le v celoti plačane delnice.

Države članice lahko nadalje določijo, da veljajo za pridobitve v smislu prvega pododstavka nekateri ali vsi našteti pogoji:

| (i) | da nominalna vrednost ali, v odsotnosti le-te, računovodska vrednost pridobljenih delnic, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in delnice, ki jih je pridobila oseba, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe, ne sme presegati meje, ki jo določi država članica. Ta meja ne sme biti nižja od 10 % vpisanega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

da nominalna vrednost ali, v odsotnosti le-te, računovodska vrednost pridobljenih delnic, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in delnice, ki jih je pridobila oseba, ki deluje v svojem imenu, vendar na račun družbe, ne sme presegati meje, ki jo določi država članica. Ta meja ne sme biti nižja od 10 % vpisanega kapitala;

| (ii) | da so v statutu ali ustanovitvenem aktu družbe določeni pooblastitev družbi, da pridobi lastne delnice v smislu prvega pododstavka, največje možno število delnic, ki se jih lahko pridobi, trajanje obdobja, za katerega ta pooblastitev velja, ali najvišje in najnižje nadomestilo; |
| --- | --- |

(ii)

da so v statutu ali ustanovitvenem aktu družbe določeni pooblastitev družbi, da pridobi lastne delnice v smislu prvega pododstavka, največje možno število delnic, ki se jih lahko pridobi, trajanje obdobja, za katerega ta pooblastitev velja, ali najvišje in najnižje nadomestilo;

| (iii) | da družba izpolnjuje ustrezne zahteve glede poročanja in objavljanja; |
| --- | --- |

(iii)

da družba izpolnjuje ustrezne zahteve glede poročanja in objavljanja;

| (iv) | da se lahko od nekaterih družb, ki jih določijo države članice, zahteva, da prekličejo pridobljene delnice, če se znesek, enak nominalni vrednosti preklicanih delnic, vključi v zalogo, ki je ni možno razdeliti med delničarje, razen v primeru zmanjšanja vpisanega kapitala. To zalogo se lahko uporabi le za povečanje vpisanega kapitala s kapitalizacijo zalog; |
| --- | --- |

(iv)

da se lahko od nekaterih družb, ki jih določijo države članice, zahteva, da prekličejo pridobljene delnice, če se znesek, enak nominalni vrednosti preklicanih delnic, vključi v zalogo, ki je ni možno razdeliti med delničarje, razen v primeru zmanjšanja vpisanega kapitala. To zalogo se lahko uporabi le za povečanje vpisanega kapitala s kapitalizacijo zalog;

| (v) | da pridobitev ne posega v izpolnitev terjatev upnikov. |
| --- | --- |

(v)

da pridobitev ne posega v izpolnitev terjatev upnikov.

| 5. | v členu 20(3) se besedilo „členu 15(1)(a)“ nadomesti z besedilom „točkah (a) in (b) člena 15(1)“; |
| --- | --- |

5.

v členu 20(3) se besedilo „členu 15(1)(a)“ nadomesti z besedilom „točkah (a) in (b) člena 15(1)“;

| 6. | v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   V državah članicah, kjer je družbi dovoljeno, da posredno ali neposredno nakaže denarna sredstva ali da posojila ali predloži zavarovanja v namen pridobitve delnic družbe s strani tretje stranke, je treba poskrbeti, da so te transakcije predmet pogojev iz drugega, tretjega, četrtega in petega pododstavka.
  Transakcije se izvršijo pod odgovornostjo upravnega ali poslovodnega organa pod poštenimi tržnimi pogoji, še zlasti v zvezi z obrestmi, ki jih podjetje prejme, in v zvezi z varščino, ki jo podjetje prejme za posojila in akontacije iz prvega pododstavka. Kreditno sposobnost tretje stranke ali, v primeru večstranskih transakcij, vseh sodelujočih strank je treba primerno raziskati.
  Upravni ali poslovodni organ odda transakcije v predhodno odobritev skupščini delničarjev, pri čemer ravna le-ta v skladu s pravili sklepčnosti in večine iz člena 40. Upravni ali poslovodni organ mora skupščini delničarjev predložiti pisno poročilo, v katerem obrazloži razloge za transakcijo, interes družbe za izvedbo take transakcije, pogoje, pod katerimi je transakcija izvedena, tveganja ob transakciji v zvezi z likvidnostjo in s plačilno sposobnostjo družbe in ceno, po kateri bo tretja stranka pridobila delnice. Poročilo se odda v register za objavo v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS.
  Skupna finančna pomoč, dodeljena tretjim strankam, ne sme nikoli povzročiti zmanjšanja neto sredstev pod znesek, določen v točkah (a) in (b) člena 15(1), ob upoštevanju vsakega zmanjšanja neto sredstev, ki se lahko pojavi pri pridobitvi lastnih delnic s strani podjetja v skladu s členom 19(1). Podjetje vključi med pasive v bilanci stanja tudi rezervo zneska iz skupne finančne pomoči, ki ni na voljo za razdeljevanje.
  Če se pridobi lastne delnice podjetja v smislu člena 19(1) ali delnice, izdane v postopku povečanja vpisanega kapitala, vpiše tretja stranka s finančno pomočjo podjetja, mora do pridobitve priti po pošteni ceni.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V državah članicah, kjer je družbi dovoljeno, da posredno ali neposredno nakaže denarna sredstva ali da posojila ali predloži zavarovanja v namen pridobitve delnic družbe s strani tretje stranke, je treba poskrbeti, da so te transakcije predmet pogojev iz drugega, tretjega, četrtega in petega pododstavka.

Transakcije se izvršijo pod odgovornostjo upravnega ali poslovodnega organa pod poštenimi tržnimi pogoji, še zlasti v zvezi z obrestmi, ki jih podjetje prejme, in v zvezi z varščino, ki jo podjetje prejme za posojila in akontacije iz prvega pododstavka. Kreditno sposobnost tretje stranke ali, v primeru večstranskih transakcij, vseh sodelujočih strank je treba primerno raziskati.

Upravni ali poslovodni organ odda transakcije v predhodno odobritev skupščini delničarjev, pri čemer ravna le-ta v skladu s pravili sklepčnosti in večine iz člena 40. Upravni ali poslovodni organ mora skupščini delničarjev predložiti pisno poročilo, v katerem obrazloži razloge za transakcijo, interes družbe za izvedbo take transakcije, pogoje, pod katerimi je transakcija izvedena, tveganja ob transakciji v zvezi z likvidnostjo in s plačilno sposobnostjo družbe in ceno, po kateri bo tretja stranka pridobila delnice. Poročilo se odda v register za objavo v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS.

Skupna finančna pomoč, dodeljena tretjim strankam, ne sme nikoli povzročiti zmanjšanja neto sredstev pod znesek, določen v točkah (a) in (b) člena 15(1), ob upoštevanju vsakega zmanjšanja neto sredstev, ki se lahko pojavi pri pridobitvi lastnih delnic s strani podjetja v skladu s členom 19(1). Podjetje vključi med pasive v bilanci stanja tudi rezervo zneska iz skupne finančne pomoči, ki ni na voljo za razdeljevanje.

Če se pridobi lastne delnice podjetja v smislu člena 19(1) ali delnice, izdane v postopku povečanja vpisanega kapitala, vpiše tretja stranka s finančno pomočjo podjetja, mora do pridobitve priti po pošteni ceni.“

| 7. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 23a
  V primerih, ko so posamezni člani upravnega ali poslovodnega organa družbe, ki je stranka v transakciji iz člena 23(1), ali člani upravnega ali poslovodnega organa matičnega podjetja v smislu iz člena 1 Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (11) ali matično podjetje samo ali posamezniki, ki delujejo z lastnim imenom, vendar v imenu članov takih organov ali v imenu take družbe, na nasprotnih straneh transakcije, morajo države članice prek zadostnih zaščitnih ukrepov zagotoviti, da taka transakcija ni v nasprotju z interesom družbe. |
| --- | --- |

7.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 23a

V primerih, ko so posamezni člani upravnega ali poslovodnega organa družbe, ki je stranka v transakciji iz člena 23(1), ali člani upravnega ali poslovodnega organa matičnega podjetja v smislu iz člena 1 Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (11) ali matično podjetje samo ali posamezniki, ki delujejo z lastnim imenom, vendar v imenu članov takih organov ali v imenu take družbe, na nasprotnih straneh transakcije, morajo države članice prek zadostnih zaščitnih ukrepov zagotoviti, da taka transakcija ni v nasprotju z interesom družbe.

| 8. | v členu 27(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporabljata se člen 10(2) in (3) ter člena 10a in 10b.“; |
| --- | --- |

8.

v členu 27(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporabljata se člen 10(2) in (3) ter člena 10a in 10b.“

| 9. | v členu 32 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   V primeru zmanjšanja vpisanega kapitala so upniki, katerih zahtevki so starejšega datuma kot objava odločitve o zmanjšanju, imajo vsaj pravico do pridobitve jamstva za zahtevke, ki do dneva te objave niso zapadli. Države članice take pravice ne smejo izključiti, razen če ima upnik ustrezna jamstva ali če ta jamstva niso potrebna glede na sredstva družbe.
  Države članice določijo pogoje za izvajanje pravice iz prvega pododstavka. V vsakem primeru morajo države članice zagotoviti, da upniki pri ustreznemu upravnemu ali sodnemu organu zaprosijo za zadostna jamstva, v primeru da lahko verodostojno prikažejo, da je zaradi zmanjšanja vpisanega kapitala ogrožena varnost njihovih zahtevkov in da niso dobili ustreznih jamstev s strani družbe.“; |
| --- | --- |

9.

v členu 32 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V primeru zmanjšanja vpisanega kapitala so upniki, katerih zahtevki so starejšega datuma kot objava odločitve o zmanjšanju, imajo vsaj pravico do pridobitve jamstva za zahtevke, ki do dneva te objave niso zapadli. Države članice take pravice ne smejo izključiti, razen če ima upnik ustrezna jamstva ali če ta jamstva niso potrebna glede na sredstva družbe.

Države članice določijo pogoje za izvajanje pravice iz prvega pododstavka. V vsakem primeru morajo države članice zagotoviti, da upniki pri ustreznemu upravnemu ali sodnemu organu zaprosijo za zadostna jamstva, v primeru da lahko verodostojno prikažejo, da je zaradi zmanjšanja vpisanega kapitala ogrožena varnost njihovih zahtevkov in da niso dobili ustreznih jamstev s strani družbe.“

| 10. | v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko odstopajo od člena 9(1), prvega stavka točke (a) člena 19(1) in členov 25, 26 in 29 v taki meri, da so ta odstopanja potrebna za sprejetje ali uporabo določb, namenjenih spodbujanju sodelovanja zaposlenih ali drugih skupin oseb, ki jih določa nacionalna zakonodaja, v kapitalu podjetij.“. |
| --- | --- |

10.

v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice lahko odstopajo od člena 9(1), prvega stavka točke (a) člena 19(1) in členov 25, 26 in 29 v taki meri, da so ta odstopanja potrebna za sprejetje ali uporabo določb, namenjenih spodbujanju sodelovanja zaposlenih ali drugih skupin oseb, ki jih določa nacionalna zakonodaja, v kapitalu podjetij.“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. aprila 2008.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 6. septembra 2006

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

Za Svet

Predsednica

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  UL C 294, 25.11.2005, str. 1.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 24. julija 2006.

2

(3)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

(4)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

4

(5)  UL L 336, 23.12.2003, str. 33.

5

(6)  UL L 162, 30.4.2004, str. 70.

6

(7)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

7

(8)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/31/ES (UL L 114, 27.4.2006, str. 60).

8

(9)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.“;

9

(10)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.“;

10

(11)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/43/ES.“;

11

---