----

----

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

----

A TANÁCS 1755/2006/EK RENDELETE

(2006. november 23.)

az Ukrajnából származó egyes acéltermékek behozataláról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1440/2005/EK rendelet sérelme nélkül az Ukrajnából származó, az I. mellékletben meghatározott acéltermékek kiegészítő keretmenyiségeinek Közösségbe történő engedélyezett behozatala, az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségeknek megfelelően, legfeljebb 52 000 tonna mennyiségre emelkedik.

(2)   Az acéltermékeket az I. mellékletben meghatározott termékcsoportokba kell besorolni.

(3)   Az I. mellékletben szereplő termékek besorolása a 2658/87/EGK rendelet (3) által létrehozott Kombinált Nómenklatúra (KN) alapján történik.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termékek származását a Közösségben hatályos szabályokkal összhangban kell meghatározni.

2. cikk

(1)   Az I. mellékletben említett, Ukrajnából származó termékek Közösségbe történő behozatalára az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségek alkalmazandók. Az I. mellékletben meghatározott, Ukrajnából származó termékek Közösségben történő szabad forgalomba bocsátása a II. mellékletben meghatározott származási bizonyítvány bemutatásához, valamint a tagállamok hatóságai által a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban kibocsátott behozatali engedély bemutatásához kötött.

(2)   Annak biztosítására, hogy a behozatali engedélyekhez kötött mennyiségek semmi esetre se léphessék túl az egyes termékcsoportokra vonatkozóan meghatározott keretmennyiségeket, a IV. mellékletben megadott illetékes hatóságok csak azt követően bocsátják ki a behozatali engedélyeket, hogy a Bizottság visszaigazolta, hogy azon szállító ország tekintetében, melyre vonatkozóan az importőr(ök) az említett hatóságokhoz kérelmet nyújtott(ak) be, a kérdéses acéltermékek megfelelő termékcsoportjának keretmennyiségén belül rendelkezésre állnak még elérhető mennyiségek.

(3)   Az engedélyezett behozatalt be kell számítani az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségekbe. A termékek szállítását a kiviteli szállítóeszközökbe történő berakodás időpontjában kell megtörténtnek tekinteni. A szállítást legkésőbb 2006. december 31-éig le kell bonyolítani.

3. cikk

(1)   Az V. mellékletben szereplő keretmennyiségeket nem kell alkalmazni a vámszabad területeken, ill. a vámszabad raktárakban elhelyezett, vagy a vámraktárokra vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozó importált termékek ideiglenes behozatala vagy aktív feldolgozása esetén (felfüggesztő eljárás).

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett termékeket később változatlan formában, illetve megmunkálást vagy feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátják, a 2. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni, és az így kibocsátott termékeket be kell számítani az V. mellékletben meghatározott megfelelő keretmennyiségekbe.

4. cikk

(1)   A 2. cikk (2) bekezdése alkalmazása céljából a behozatali engedély kibocsátása előtt a tagállamok illetékes hatóságai értesítik a Bizottságot a behozatali engedélyre vonatkozó kérelmekben említett mennyiségekről a IV. mellékletben, valamint értesítésüket a rendelkezésükre bocsátott kiviteli engedélyek eredeti példányaival támasztják alá. A Bizottság válaszul a tagállamok értesítéseinek beérkezési sorrendjében megerősíti, hogy a behozatali engedélyben szereplő mennyiség(ek) rendelkezésre áll(nak) (érkezési sorrendben történő kiszolgálás módszere).

(2)   A Bizottsághoz benyújtott értesítésekhez csatolt kérelmek akkor érvényesek, ha minden egyes esetben egyértelműen meghatározzák az exportáló országot, az érintett termékkódot, az importálásra szánt mennyiségeket, a kiviteli engedély számát, a kvótaévet, valamint azt a tagállamot, amelyben a terméket szabad forgalomba kívánják bocsátani.

(3)   A Bizottság lehetőség szerint jóváhagyja a hatóságok számára a bejelentett kérelmekben megadott, egyes termékcsoportokra vonatkozó teljes mennyiséget.

(4)   Az illetékes hatóságok azonnal értesítik a Bizottságot, ha olyan mennyiségről szereznek tudomást, amelyet nem használtak fel a behozatali engedély érvényességi ideje alatt. Az ilyen felhasználatlan mennyiségeket automatikusan át kell csoportosítani a teljes közösségi keretmennyiség egyes termékcsoportokra vonatkozóan fennmaradt mennyiségeibe.

(5)   Az (1)–(4) bekezdésben említett értesítéseket elektronikus úton, az e célra létrehozott integrált hálózaton keresztül továbbítják a Bizottság számára, kivéve ha bizonyos műszaki okok miatt ideiglenesen más kommunikációs eszköz alkalmazására van szükség.

(6)   A behozatali engedélyt vagy más, annak megfelelő okmányt a 12–16. cikkel összhangban kell kiállítani.

(7)   A tagállamok illetékes hatóságai értesítik a Bizottságot a már kibocsátott behozatali engedélyek vagy azoknak megfelelő okmányok érvénytelenítéséről abban az esetben, ha Ukrajna illetékes hatóságai a megfelelő kiviteli engedélyt visszavonták vagy érvénytelenítették. Ha azonban az illetékes ukrán hatóságok a kiviteli engedélyek visszavonásáról vagy érvénytelenítéséről a vonatkozó termék Közösségbe történő behozatalát követően tájékoztatják a Bizottságot vagy a tagállamok illetékes hatóságait, a szóban forgó mennyiséget az arra az évre vonatkozó keretmennyiség keretében számolják el, amely során a termékek szállítása megtörtént.

5. cikk

(1)   Ha a Bizottság úgy véli, hogy az I. mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó termékeket átrakodták, útvonalukat megváltoztatták, vagy más módon, a 2. cikkben említett keretmennyiségek megkerülésével importálták a Közösségbe, és ezért megfelelő mértékű kiigazításokat tart szükségesnek, a Bizottság konzultációk megkezdését kezdeményezi a vonatkozó keretmennyiségek megfelelő mértékű kiigazítására vonatkozó megállapodás megkötése érdekében.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott konzultációk befejezéséig a Bizottság felkérheti Ukrajnát, hogy tegye meg a szükséges megelőző intézkedéseket a folyamatban lévő konzultációkat követően megállapított keretmennyiségek kiigazításának végrehajtása érdekében.

(3)   Amennyiben a Közösség és Ukrajna nem tud kielégítő megoldást találni, és a Bizottság kijátszást igazoló egyértelmű bizonyítékról szerez tudomást, a Bizottság a keretmennyiségekből az Ukrajnából származó termékek mennyiségével megegyező mértékű mennyiséget von le.

6. cikk

(1)   Ukrajna illetékes hatóságai kiviteli engedélyt bocsátanak ki az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségek felső határértékéig minden olyan acéltermék-szállítmányra vonatkozóan, mely az említett keretmennyiségek hatálya alá tartozik.

(2)   Az importőrnek a 12. cikkben meghatározott behozatali engedély kiállítása céljából be kell mutatnia a kiviteli engedély eredeti példányát.

7. cikk

(1)   A keretmennyiségeket érintő kiviteli engedélynek meg kell felelnie a II. mellékletben található mintának, és többek között igazolnia kell, hogy a kérdéses termékek mennyiségét beleszámították az érintett termékcsoport számára meghatározott keretmennyiségekbe.

(2)   Az egyes kiviteli engedélyek az I. mellékletben felsorolt termékcsoportok közül csak egyre vonatkoznak.

8. cikk

Az exportot bele kell számítani az arra évre vonatkozó keretmennyiségekbe, amely során a kiviteli engedély hatálya alá tartozó termékek a 2. cikk (3) bekezdése értelmében szállításra kerültek.

9. cikk

(1)   A 6. cikkben meghatározott kiviteli engedély másolatokat is tartalmazhat, melyeket ennek megfelelően kell jelölni. A kiviteli engedély, a származási bizonyítvány és ezek másolatai angol nyelven készülnek.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett okmányokat kézírással állítják ki, a rovatokat tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni.

(3)   A kiviteli engedély vagy az annak megfelelő okmány mérete 210 × 297 mm. A felhasznált papírnak meghatározott méretű fehér írópapírnak kell lennie, mechanikai rostanyag nélkül, és tömege legalább 25 g/m2 kell hogy legyen. Valamennyi példány guilloche-mintás nyomtatott háttérrel rendelkezik, melynek köszönhetően bármely mechanikai vagy kémia eszközzel végzett hamisítás szabad szemmel felismerhető.

(4)   A Közösség illetékes hatóságai e rendelet rendelkezéseinek megfelelően csak az eredeti példányt fogadják el érvényesnek behozatali célokra.

(5)   Minden kiviteli engedélyt vagy annak megfelelő okiratot szabvány sorozatszámmal látnak el az azonosítás érdekében, mely lehet előnyomott szöveg is.

(6)   E sorozatszám a következő elemekből áll:

10. cikk

A kiviteli engedélyt a hozzá tartozó termékek szállítása után is kiállíthatják. Ebben az esetben a kiviteli engedélyeket „issued retrospectively” (utólag kiállítva) megjegyzéssel látják el.

11. cikk

A kiviteli engedély ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr kérelmet nyújthat be az okmányt kiállító hatósághoz, hogy a birtokában lévő kiviteli okmányok alapján állítson ki másodlatot.

Az engedély említett módon kiállított másodlatát „duplicate” (másodlat) megjegyzéssel kell ellátni. A másodlaton az eredeti engedély keltezését kell feltüntetni.

12. cikk

(1)   Amennyiben a Bizottság a 4. cikknek megfelelően megerősítette, hogy a kért mennyiség a kérdéses keretmennyiségen belül rendelkezésre áll, a tagállamok illetékes hatóságai a megfelelő kiviteli engedély eredeti példányának importőr által történő bemutatását követő legfeljebb öt munkanapon belül kibocsátják a behozatali engedélyt. A fenti okmányt legkésőbb az engedély hatálya alá tartozó áruk szállítását követő év március 31-ig be kell mutatni. Amennyiben a Bizottság a 4. cikk alapján megerősítette, hogy a kérelmezett mennyiség a szóban forgó keretmennyiségen belül rendelkezésre áll, bármely tagállam illetékes hatósága kiállíthatja a behozatali engedélyt, függetlenül attól, hogy a kiviteli engedélyen mely tagállamot tüntették fel.

(2)   A behozatali engedélyek a kibocsátásuktól számított négy hónapig érvényesek. Az importőr megalapozott kérelme alapján a tagállam illetékes hatóságai legfeljebb négy hónappal meghosszabbíthatják az engedély érvényességét.

(3)   A behozatali engedélyeket a III. mellékletben szereplő formában kell kiállítani, melyek ezt követően a Közösség teljes vámterületén érvényesek.

(4)   Az importőr behozatali engedélyre vonatkozó kérelme és azzal kapcsolatos nyilatkozata a következőket tartalmazza:

(5)   Az importőrök nem kötelesek egyetlen szállítmány keretében importálni a behozatali engedélyben szereplő teljes mennyiséget.

13. cikk

A tagállamok hatóságai által kiállított behozatali engedélyek érvényessége az illetékes ukrán hatóságok által kiállított, a behozatali engedélyek kiállításának alapjául szolgáló kiviteli engedélyek érvényességétől és az azokban megadott mennyiségektől függ.

14. cikk

A behozatali engedélyeket, illetve az annak megfelelő okmányokat a tagállamok illetékes hatóságai a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően, a hatályos szabályozásban előírt egyéb feltételek teljesítésének sérelme és a közösségi importőrök megkülönböztetése nélkül (a Közösségben található székhelyüktől függetlenül) állítják ki.

15. cikk

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az Ukrajna által az egyes termékcsoportokra vonatkozóan kibocsátott kiviteli engedélyek által lefedett teljes mennyiségek bármely évben meghaladják az adott termékcsoportra vonatkozó keretmennyiséget, azonnal tájékoztatni kell a tagállamok illetékes hatóságait a behozatali engedélyek további kibocsátásának felfüggesztése érdekében. Ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezdeményez.

(2)   A tagállamok illetékes hatóságai megtagadják az Ukrajnából származó azon termékekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátását, amelyek nem tartoznak a 6–11. cikknek megfelelően kibocsátott kiviteli engedélyek hatálya alá.

16. cikk

(1)   A 12. cikkben meghatározott behozatali engedélyek kiállításához a tagállamok illetékes hatóságainak olyan nyomtatványokat kell használniuk, amelyek megfelelnek a III. mellékletben található behozatali engedélyre vonatkozó mintának.

(2)   A behozatali engedély formanyomtatványát és annak kivonatait két példányban kell kiállítani, az 1. számú, „A tulajdonos példánya” jelzéssel ellátott dokumentumot a kérelmező számára kell kibocsátani, míg a 2. számú, a „A kiállító hatóság példánya” jelzéssel ellátott dokumentumot az engedélyt kiállító hatóság őrzi meg. Az illetékes hatóságok közigazgatási célokból további másolatokkal egészíthetik ki a 2. formanyomtatványt.

(3)   Az űrlapokat fehér, mechanikai rostanyag nélküli, írás céljából készült papírra kell nyomtatni, és a papír tömegének négyzetméterenként 55 és 65 gramm közötti értéknek kell lennie. A papír előírt mérete 210 × 297 mm, a sortávolság 4,24 mm; a nyomtatványok formai követelményeit szigorúan be kell tartani. Az 1. sz. példány, azaz maga az engedély, mindkét oldalát piros nyomtatott guilloche-mintás háttérrel látják el, amely bármilyen mechanikai vagy vegyi eszközzel történő hamisítást szabad szemmel láthatóvá tesz.

(4)   A tagállamok felelősek a formanyomtatványok kinyomtatásáért. A formanyomtatványokat a tagállam által kijelölt, és az adott tagállamban működő nyomdák is nyomtathatják. Utóbbi esetben minden egyes formanyomtatványon fel kell tüntetni a tagállam általi megbízásra utaló hivatkozást. Valamennyi formanyomtatványon fel kell tüntetni a nyomda nevét és címét vagy a nyomda azonosítását biztosító jelölést.

(5)   A tagállamok illetékes hatóságai a behozatali engedélyeket vagy a kivonatokat a kiállítás időpontjában kiállítási számmal látják el. A behozatali engedély számát elektronikus úton, a 4. cikkben említett integrált hálózaton keresztül kell közölni a Bizottsággal.

(6)   Az engedélyeket és kivonatokat a kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén, illetve hivatalos nyelvei egyikén állítják ki.

(7)   Az illetékes hatóságnak a 10. rovatban fel kell tüntetnie a megfelelő acéltermék-csoportot.

(8)   A kibocsátó szervek és a jóváírást végző hatóságok bélyegzővel látják el az okmányt. Mindazonáltal a kibocsátó hatóság bélyegzője helyett alkalmazható perforálással előállított betűkkel vagy számjegyekkel kombinált szárazbélyegző vagy az engedélyre történő nyomtatás. A kiállító hatóság bármilyen hamisítás elleni módszert alkalmazhat a kiadott mennyiség rögzítésére, hogy ezáltal megakadályozza számjegy vagy szöveg beillesztését.

(9)   Az importált mennyiségeket vagy a vámhatóságok jegyzik fel a behozatali vámkezelés befejezésekor, vagy az illetékes közigazgatási hatóságok a kivonat kiállításakor az 1. és a 2. sz. példány hátoldalán található rovatba. Amennyiben az engedélyen vagy annak kivonatán a jóváírás számára fenntartott hely kevésnek bizonyul, az illetékes hatóságok egy vagy több pótlapot csatolhatnak az okmányhoz, amelye(ke)n az engedély vagy kivonat 1. és 2. számú példánya hátoldalán szereplő rovatokkal megegyező szöveg(ez) található(k). A jóváíró hatóságok úgy helyezik el a bélyegzőjüket, hogy annak egyik fele az engedélyre vagy annak kivonatára, a másik fele pedig a pótlapra kerüljön. Amennyiben egynél több pótlap van, a többi pótlapot is hasonló módon kell lebélyegezni, azaz a bélyegző egyik fele az egyik pótlapra, a másik a következő pótlapra kell hogy kerüljön.

(10)   Valamely tagállam hatósága által kiállított behozatali engedélyek és kivonatok, vagy az általuk alkalmazott bejegyzések és záradékok minden egyes tagállamban ugyanazzal a joghatással rendelkeznek, mint a tagállam saját hatóságai által kiállított behozatali engedélyek és kivonatok, vagy az általuk alkalmazott bejegyzések és záradékok.

(11)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai feltétlenül indokolt esetben megkövetelhetik az engedélyek vagy kivonatok tartalmának az adott tagállam hivatalos nyelvére vagy hivatalos nyelveinek egyikére történő lefordítását.

17. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

A rendeletet 2006. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. PEKKARINEN

----

(1)HL L 232., 2005.9.8., 43. o.

(2)HL L 232., 2005.9.8., 1. o.

(3)HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb az 1549/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

----

I. MELLÉKLET

SA Síkhengerelt termékek

SA1. (tekercsek)

SA3. (egyéb síkhengerelt termékek)

SB Rúd, szögvas, idomvas, szelvény

SB1. (rudak)

----

II. MELLÉKLET

----

III. MELLÉKLET

----

IV. MELLÉKLET

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

----

V. MELLÉKLET

KERETMENNYISÉGEK

(tonnában kifejezve)

----

----

A TANÁCS 1756/2006/EK RENDELETE

(2006. november 28.)

az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló 2667/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 181a. cikke (2) bekezdése első mondatára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2667/2000/EK rendelet 16. cikkében a „2006. december 31.” határidő helyébe a „2008. december 31.” határidő lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. HEINÄLUOMA

----

(1)  2006. október 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(2)HL L 306., 2000.12.7., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 306., 2000.12.7., 7. o. A legutóbb a 389/2006/EK rendelettel (HL L 65., 2006.3.7., 5. o.) módosított rendelet.

----

----

A BIZOTTSÁG 1757/2006/EK RENDELETE

(2006. november 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. november 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 29-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

----

(1)HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. november 29-i bizottsági rendelethez

----

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

----

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

----

A TANÁCS HATÁROZATA

(2006. november 13.)

a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság létrehozásáról

(kodifikált változat)

(2006/856/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

mivel:

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Ezennel létrejön a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (a továbbiakban: a bizottság).

2. cikk

A bizottság segíti a Bizottságot a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó többéves munkaprogram elkészítésében és végrehajtásában. A bizottság feladata véleményt nyilvánítani különösen a Tanács, a Bizottság és az azokat segítő különböző bizottságok által végrehajtott politikákhoz szükséges monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák kialakításáról és összehangolásáról.

A bizottságot felkérhetik, hogy nyilvánítson véleményt egyfelől a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák és másfelől egyes más gazdasági statisztikák közötti összefüggésekről, különösen azokról, amelyeken a nemzeti számlák alapulnak. E bizottság munkája összehangolásra kerül a statisztikai programbizottság munkájával.

3. cikk

A Bizottság saját kezdeményezésére és szükség esetén a Tanács vagy az azt segítő bizottságok felkérésére, konzultál a bizottsággal:

A bizottság saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg területre vonatkozó statisztikai programok létrehozásához vagy végrehajtásához kapcsolódó bármely kérdésről.

4. cikk

A bizottság saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat minden olyan kérdésben, amely egyrészről a Bizottság és a nemzeti statisztikai hivatalok, másrészről az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti központi bankok közös érdekeltségébe tartozó statisztikákra vonatkozik. Feladatainak végrehajtása során a bizottság minden érdekelt féllel ismerteti álláspontját.

5. cikk

A bizottság tagállamonként egy, két vagy három – alapvetően pénzügyi, monetáris és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó intézményektől érkező – képviselőből, a Bizottság legfeljebb három képviselőjéből és az EKB legfeljebb három képviselőjéből áll. Ezenkívül a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője megfigyelőként részt vehet a bizottság ülésein. Minden tagállam, a Bizottság és az EKB egy-egy szavazattal rendelkezik.

A bizottság döntése alapján más szervezetek képviselői, valamint bármely olyan személy, aki hozzá tud járulni a megbeszélésekhez, részt vehet a bizottság ülésein.

6. cikk

A bizottság maga választja elnökét az eljárási szabályzatában meghatározott részletes szabályok szerint.

7. cikk

A bizottság meghatározza eljárási szabályzatát.

8. cikk

A 91/115/EGK határozat hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett határozatra való hivatkozásokat e határozatra való hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. TUOMIOJA

----

(1)HL C 97. E, 2004.4.22., 68. o.

(2)HL C 10., 2004.1.14., 27. o.

(3)HL L 59., 1991.3.6., 19. o. A 96/174/EK határozattal (HL L 51., 1996.3.1., 48. o.) módosított határozat.

(4)  Lásd az I. mellékletet.

(5)HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

----

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett határozat és annak módosítása

----

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

----

Bizottság

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 15.)

az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének megfelelő eljárással kapcsolatban

(COMP/A.37.507/F3 – AstraZeneca-ügy) (1)

(az értesítés a C(2005) 1757. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/857/EK)

2005. június 15-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban határozatot fogadott el. A Bizottság az 1/2003/EK (2) rendelet 30. cikkének rendelkezései alapján ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaiknak védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvein (angol és svéd) megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   A JOGSÉRTÉSEK ÖSSZEFOGLALÁSA

A címzettek és a jogsértések természete

Ennek a határozatnak az AstraZeneca nevű svéd és az AstraZeneca Plc nevű angol vállalat (a továbbiakban: AZ) a címzettje, az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének megsértése miatt.

A jogsértések az AZ hét EGT-szerződő állam kormánya által követett eljárásokkal kapcsolatos visszaéléseit érintik, amely visszaélések a generikus cégeknek, és a másik jogsértés tekintetében, a párhuzamos kereskedőknek az AZ gyógyszeripari termékével, a Losec-kel történő versenyből való kizárását célozták. Az első visszaélés a gyógyszeripari termékek alapvető szabadalmi oltalmának meghosszabbítását lehetővé tevő tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: KOT-rendelet) kapcsolatos visszaéléseket fed. A második visszaélés a gyógyszeripari termékek forgalmazási engedélyével kapcsolatos eljárásokat érintő visszaéléseket takar.

Érintett piac és erőfölény

Az érintett piac a gasztrointesztinális savval összefüggő betegségek (mint például fekélyek) kezelésére vény ellenében árusított úgynevezett protonszivattyú-gátlók (a továbbiakban: PPI-k) nemzeti piacaiból áll. Az AZ Losec nevű gyógyszere volt az első PPI. A határozat megállapítja, hogy legalább 1993-tól kezdve lehet számolni PPI-piaccal Belgiumban, Dániában, Németországban, Hollandiában, Svédországban és az Egyesült Királyságban, 1992-től kezdve pedig Norvégiában.

A határozat megállapítása szerint az AZ erőfölénnyel rendelkezett a belgiumi, hollandiai, svédországi (1993-tól 2000 végéig), norvégiai (1994-től 2000 végéig), dániai és egyesült királysági (1993-tól 1999 végéig) és németországi (1993-tól 1997 végéig) piacon.

Az első jogsértés

Az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének első megsértése egyszeri és folytonos visszaélést jelent, és az AZ belgiumi, dániai, németországi, hollandiai, norvégiai és egyesült királyságbeli szabadalmi hivatalokkal, illetve németországi és norvégiai nemzeti bíróságokkal szembeni megtévesztő magatartásában áll.

Az AZ a félrevezető tájékoztatást először 1993 júniusában és 1994 decemberében, több EGT-n belüli szabadalmi hivatalhoz benyújtott, az omeprazole (az AZ Losec nevű termékének hatóanyaga) úgynevezett kiegészítő oltalmi tanúsítványokkal történő különleges védelmére irányuló kérelme tekintetében szolgáltatta.

A második jogsértés

Az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének második megsértése egyszeri és folytonos visszaélést jelent, és az AZ-nak a Losec kapszulák dániai, norvégiai és svédországi forgalmazási engedélyéről való lemondási kérelmében áll, összefüggésben a Losec kapszulák forgalomból történő kivonásával, illetve a Losec MUPS tabletták forgalomba hozatalával e három országban.

2.   BÍRSÁGOK

A határozat megállapítja, hogy a jogsértések jellege és földrajzi kiterjedése miatt azokat súlyosnak kell minősíteni.

A jogsértések súlyos minősítése számításba veszi, hogy a felhasznált eszközök tekintetében a visszaélések ebben az ügyben különleges és újszerű vonásokkal rendelkeznek, és hogy ezen visszaélések nem tekinthetők egyértelműeknek.

A határozat azt is számításba veszi, hogy az AstraZeneca Plc csak egyetemlegesen felelős a jogsértésekért, az Astra AB (jelenleg AstraZeneca AB) és a Zeneca Plc 1999. április 6-i fúziójától kezdve.

A 60 000 000 eurós bírság a következőképpen oszlik meg. Az AstraZeneca AB és az AstraZeneca egyetemlegesen felelős 46 000 000 euróért, míg az AstraZeneca AB teljes felelősséggel tartozik 14 000 000 euróért.

----

(1)  A Tanácsadó Bizottság véleménye (HL C 291., 2006.11.30.).

(2)HL L 1., 2003.1.4., 1. o. A 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(3)  KOT-okat a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1992. június 18-i 1768/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 182., 1992.7.2., 1. o.) alapján adnak ki.

----

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. november 28.)

a 2005/393/EK határozatnak a kéknyelv-betegséggel kapcsolatban korlátozás alá vont körzetek tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2006) 5607. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/858/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kéknyelv-betegség elleni védekezésre és felszámolásra vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/393/EK határozat I. melléklete e határozat melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 28-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

(2)HL L 130., 2005.5.24., 22. o. A 2006/761/EK határozattal (HL L 311., 2006.11.10., 51. o.) módosított határozat.

----

MELLÉKLET

A 2005/393/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

----

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. november 28.)

a 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes rendelkezéseitől való eltérés Málta számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2006) 5642. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2006/859/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a villamosenergia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 26. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Málta által 2005. november 15-én benyújtott kérelemre,

miután a tagállamokat tájékoztatta a kérelemről,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Málta jogosult eltérni a 2003/54/EK irányelv IV. fejezetében, 20. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezésektől.

2. cikk

Ha Málta villamosenergia-ágazatában jelentős változások állnak be, a Bizottság visszavonhatja vagy felülvizsgálhatja az eltérési jogosultságot.

Ennek érdekében Málta köteles figyelemmel kísérni villamosenergia-ágazatát és beszámolni a Bizottságnak az esetleg bekövetkező jelentős változásokról, ennek keretében tájékoztatást adni minden olyan új termelési engedély kiadásáról, új piaci szereplő megjelenéséről és infrastruktúra-építési tervről, amely szükségessé teheti az eltérési jogosultság felülvizsgálatát.

Málta emellett legkésőbb 2008. december 31-től kezdődően köteles kétévenként általános jelentést benyújtani a Bizottságnak. Ezekben a jelentésekben a díjszabási és árpolitikáról, valamint az eltérés kapcsán a fogyasztók védelme érdekében hozott intézkedésekről kell beszámolnia.

3. cikk

E határozat címzettje a Máltai Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 28-án.

a Bizottság részéről

Andris PIEBALGS

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 176., 2003.7.15., 37. o. A 2004/85/EK tanácsi irányelvvel (HL L 236., 2004.7.7., 10. o.) módosított irányelv.

----

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

----

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK

1/2004/SC. számú határozata

(2004. február 5.)

az EGT pénzügyi mechanizmus és a norvég pénzügyi mechanizmus hivatalának létrehozásáról

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: EGT-megállapodás),

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásra (a továbbiakban: EGT bővítési megállapodás),

tekintettel az EGT-megállapodásba az EGT bővítési megállapodással beillesztett, az EGT pénzügyi mechanizmusról szóló jegyzőkönyv 38a. cikkére,

tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Közösség közötti, a 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó norvég pénzügyi mechanizmusról szóló megállapodásra,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT pénzügyi mechanizmus számára ideiglenes bizottság létrehozásáról szóló, 2003. december 4-i 4/2003/SC. számú határozatára,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1.   Ezennel Hivatalt hoznak létre a 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó EGT pénzügyi mechanizmus és a norvég pénzügyi mechanizmus számára.

2.   A Hivatal segíti az EGT pénzügyi mechanizmus és a norvég pénzügyi mechanizmus irányítását.

3.   A Hivatal segíti továbbá az 1999–2003 közötti időszakra vonatkozó EGT pénzügyi eszköz, valamint az 1994–1998 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi mechanizmus irányítását.

4.   Az EFTA Titkárságon belül működő jelenlegi, pénzügyi eszközzel foglalkozó egységet integrálják az új Hivatalba. Az EGT pénzügyi mechanizmust illetően a Hivatal az EGT bővítési megállapodás hatályba lépéséig jelentést tesz az EGT pénzügyi mechanizmus ideiglenes bizottságának, és azt követően az új EGT pénzügyi mechanizmus bizottságnak.

5.   A norvég pénzügyi mechanizmust illetően a Hivatal jelentést tesz a norvég hatóságoknak.

6.   A Hivatal igazgatási szempontból az EFTA Titkárságához tartozik. A Hivatal önálló igazgatási költségvetéssel fog rendelkezni, amelyet az alapból vonatkozó költségeivel arányosan finanszíroznak.

7.   A Hivatal igazagtóját az EGT pénzügyi mechanizmus ideiglenes bizottsága jelölése alapján az Állandó Bizottság nevezi ki.

2. cikk

E határozat azonnali hatállyal érvényes.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2004. február 5-én.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

Őfensége Nikolaus von LIECHTENSTEIN herceg

főtitkár

William ROSSIER

----

----

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK

2/2005/SC. számú határozata

(2005. április 28.)

a pénzügyi eszköz pénzgazdálkodásának és az eszköz keretében végrehajtott projektek ellenőrzéséről

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EGT Vegyesbizottságának az EGT pénzügyi eszköz létrehozásáról szóló, 2000. május 22-i 47/2000 számú határozatára,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának a pénzügyi mechanizmus bizottságának létrehozásáról szóló, 2000. október 2-i 1/2000/SC. számú határozatára,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás szerződő feleinek képviselőiből álló bizottság 5/2002 határozatára, valamint a 2002. évi 2. számú tanács határozatára, amely a 6. számú tanács határozata és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás szerződő feleinek képviselőiből álló bizottság 1998-as határozata helyébe lép,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Könyvvizsgálói Testület a pénzügyi eszköz pénzgazdálkodásának és az eszköz keretében végrehajtott projektek vizsgálatáért felelős felsőbb hatóságként működik.

2. cikk

Az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-államok mindegyike képviselteti magát a Könyvvizsgálói Testületben a pénzügyi eszköz pénzgazdálkodása és az eszköz keretében végrehajtott projektek vizsgálata során.

3. cikk

A Könyvvizsgálói Testület az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-államok állampolgáraiból áll, akik lehetőség szerint az EFTA-államok legfelsőbb könyvvizsgálati intézményének tagjai. Függetlenségükhöz nem férhet kétség. Az EFTA-tisztviselők nem nevezhetők ki könyvvizsgálóvá a bármely EFTA-intézménynél történő kinevezésük lejáratát követő három éven belül.

4. cikk

A pénzügyi eszköz pénzgazdálkodása és az eszköz keretében végrehajtott projektek vizsgálatát végző Könyvvizsgálói Testület tagjait az EFTA-államok Állandó Bizottsága nevezi ki. A kinevezések időtartama egységesen négy év. A tagok rendesen egyszer nevezhetők ki újra. Az EFTA-államok Állandó Bizottsága által kinevezett tagok megegyezhetnek a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás szerződő feleinek képviselőiből álló bizottság által annak 5/2002 határozata alapján kinevezett személyekkel.

5. cikk

A Könyvvizsgálói Testület tagjai feladataik ellátása során teljesen függetlenül járnak el.

6. cikk

A pénzügyi eszköz pénzgazdálkodása és az eszköz keretében végrehajtott projektek Könyvvizsgálói Testület általi megfelelő és arányos vizsgálatának költségeit a pénzügyi eszköz igazgatási költségvetéséből finanszírozzák. A Könyvvizsgálói Testület megfelelő költségvetési javaslata alapján az Állandó Bizottság jóváhagyása szükséges az e célra fordítandó összeghez.

7. cikk

A Könyvvizsgálói Testület alkalmazhat külső szakértőket, hogy munkájához segítséget nyújtsanak. A külső szakértőknek ugyanazon függetlenségi követelményeknek kell megfelelniük, mint a Könyvvizsgálói Testület tagjainak.

8. cikk

A pénzügyi eszköz pénzgazdálkodása és az eszköz keretében végrehajtott projektek vizsgálatáról a Könyvvizsgálói Testület az EFTA-államok Állandó Bizottságának tesz jelentést. Intézkedési javaslatokat tehet.

9. cikk

A Könyvvizsgálói Testület javaslatot tesz saját, a pénzügyi eszköz pénzgazdálkodása és az eszköz keretében végrehajtott projektek vizsgálatára vonatkozó eljárási szabályaira, és jóváhagyásra megküldi az EFTA-államok Állandó Bizottságának.

10. cikk

Ez a határozat azonnali hatállyal érvényes.

11. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 28-án.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

B. GRYDELAND nagykövet

a főtitkár

William ROSSIER

----