# Euroopa Liidu L 390/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 390 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide30. detsember 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 390

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide30. detsember 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust | 1 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM)nr 1995/2006,

13. detsember 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 279,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 183,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse kontrollikoja arvamust (2),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) (edaspidi “finantsmäärus”), on kehtestatud finantsjuhtimise reformi õiguslikud alused. Seega tuleks selle olulisi elemente säilitada ja tugevdada. Eelkõige tuleks tugevdada läbipaistvust, nähes ette teabe ühenduse vahenditest abi saajate kohta. Lisaks peaks kõikides õigusaktides järgida finantsmäärusega sätestatud eelarvepõhimõtteid ning erandeid nendest tuleks teha võimalikult vähe. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) (edaspidi “finantsmäärus”), on kehtestatud finantsjuhtimise reformi õiguslikud alused. Seega tuleks selle olulisi elemente säilitada ja tugevdada. Eelkõige tuleks tugevdada läbipaistvust, nähes ette teabe ühenduse vahenditest abi saajate kohta. Lisaks peaks kõikides õigusaktides järgida finantsmäärusega sätestatud eelarvepõhimõtteid ning erandeid nendest tuleks teha võimalikult vähe.

| (2) | Pidades silmas praktilisi kogemusi, tuleks teha teatavaid muudatusi finantsmääruses, et lihtsustada eelarve täitmist ja selle aluseks olevate poliitiliste eesmärkide saavutamist ning kohandada menetluslikke ja dokumentidele esitatavaid nõudeid, et viia need kaasnevate kulude ja riskidega paremini vastavusse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas praktilisi kogemusi, tuleks teha teatavaid muudatusi finantsmääruses, et lihtsustada eelarve täitmist ja selle aluseks olevate poliitiliste eesmärkide saavutamist ning kohandada menetluslikke ja dokumentidele esitatavaid nõudeid, et viia need kaasnevate kulude ja riskidega paremini vastavusse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega.

| (3) | Kõik muudatused peaksid kaasa aitama komisjoni reformi eesmärkide saavutamisele ning aitama parandada või tagada usaldusväärset finantsjuhtimist, aidates sellega kaasa piisava kindluse saavutamisele finantstehingute seaduslikkuses ja korrapärasuses. |
| --- | --- |

(3)

Kõik muudatused peaksid kaasa aitama komisjoni reformi eesmärkide saavutamisele ning aitama parandada või tagada usaldusväärset finantsjuhtimist, aidates sellega kaasa piisava kindluse saavutamisele finantstehingute seaduslikkuses ja korrapärasuses.

| (4) | Arvesse tuleks võtta ajavahemikuks 2007–2013 vastu võetud põhilistes õigusaktides sisalduvaid sätteid eelarve tulude ja kulude sätete rakendamise kohta, et tagada ühtsus nende aktide ja finantsmääruse vahel. |
| --- | --- |

(4)

Arvesse tuleks võtta ajavahemikuks 2007–2013 vastu võetud põhilistes õigusaktides sisalduvaid sätteid eelarve tulude ja kulude sätete rakendamise kohta, et tagada ühtsus nende aktide ja finantsmääruse vahel.

| (5) | Tuleks täpsustada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, ning määratleda tuleks sisekontrollisüsteemi põhijooned ja -eesmärgid. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks täpsustada, et usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli, ning määratleda tuleks sisekontrollisüsteemi põhijooned ja -eesmärgid.

| (6) | Eelarvest tulenevate vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks on vajalik teha kättesaadavaks nendest vahenditest abisaajaid käsitlev teave selles ulatuses, mis on vajalik õigustatud avalike ja erahuvide kaitseks, ning võttes arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi eripära. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvest tulenevate vahendite kasutamise läbipaistvuse tagamiseks on vajalik teha kättesaadavaks nendest vahenditest abisaajaid käsitlev teave selles ulatuses, mis on vajalik õigustatud avalike ja erahuvide kaitseks, ning võttes arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi eripära.

| (7) | Eelarve ühtsuse põhimõtte puhul tuleks eelmaksetest saadud intresse reguleerivaid eeskirju lihtsustada. Nimetatud intressi sissenõudmisega kaasnev halduskoormus on ebaproportsionaalne taotletava eesmärgiga ja tõhusam oleks lubada arvata intress maha abisaajale tehtavast viimasest maksest. |
| --- | --- |

(7)

Eelarve ühtsuse põhimõtte puhul tuleks eelmaksetest saadud intresse reguleerivaid eeskirju lihtsustada. Nimetatud intressi sissenõudmisega kaasnev halduskoormus on ebaproportsionaalne taotletava eesmärgiga ja tõhusam oleks lubada arvata intress maha abisaajale tehtavast viimasest maksest.

| (8) | Seoses aastasuse põhimõttega tuleks funktsionaalsete vajaduste rahuldamiseks suurendada paindlikkust ja läbipaistvust. Erandlikult tuleks lubada assigneeringute järgmisesse perioodi ülekandmist kulude puhul, mis lähevad põllumajandustootjate otsetoetusteks nõukogu 21. juuni määrusega (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) asutatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames. |
| --- | --- |

(8)

Seoses aastasuse põhimõttega tuleks funktsionaalsete vajaduste rahuldamiseks suurendada paindlikkust ja läbipaistvust. Erandlikult tuleks lubada assigneeringute järgmisesse perioodi ülekandmist kulude puhul, mis lähevad põllumajandustootjate otsetoetusteks nõukogu 21. juuni määrusega (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) asutatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames.

| (9) | Uute põllumajandusmääruste kohased liikmesriikide maksetaotlused on enamasti koondatud eelarveaasta n algusesse. Seetõttu tuleks suurendada EAGF jooksvate halduskulude katmiseks (alates aasta n-1 15. novembrist) võetavate eelnevate (aasta n eelarves ettenähtud) kulukohustuste maksimumkünnis kolmele neljandikule vastavatest assigneeringutest viimase vastuvõetud põllumajanduseelarve puhul. Mis puudutab piirangut halduskulude eelnevaks sidumiseks kulukohustustega, siis tuleks teksti muuta selliselt, et see viitaks eelarvepädevate institutsioonide otsustatud assigneeringutele, jättes seega välja assigneeringute ümberpaigutamise. |
| --- | --- |

(9)

Uute põllumajandusmääruste kohased liikmesriikide maksetaotlused on enamasti koondatud eelarveaasta n algusesse. Seetõttu tuleks suurendada EAGF jooksvate halduskulude katmiseks (alates aasta n-1 15. novembrist) võetavate eelnevate (aasta n eelarves ettenähtud) kulukohustuste maksimumkünnis kolmele neljandikule vastavatest assigneeringutest viimase vastuvõetud põllumajanduseelarve puhul. Mis puudutab piirangut halduskulude eelnevaks sidumiseks kulukohustustega, siis tuleks teksti muuta selliselt, et see viitaks eelarvepädevate institutsioonide otsustatud assigneeringutele, jättes seega välja assigneeringute ümberpaigutamise.

| (10) | Veterinaarmeetmete rahastamise EAGF liigendamata assigneeringutest takistab põhjendamatult nende meetmete rakendamist, eelkõige järgmisse perioodi ülekandmise võimalustele seatud piirangute tõttu. Seetõttu tuleks selliste kulude puhul lubada liigendatud assigneeringute kasutamist, sest sel viisil saaks paremini arvesse võtta nende meetmete mitmeaastast iseloomu. |
| --- | --- |

(10)

Veterinaarmeetmete rahastamise EAGF liigendamata assigneeringutest takistab põhjendamatult nende meetmete rakendamist, eelkõige järgmisse perioodi ülekandmise võimalustele seatud piirangute tõttu. Seetõttu tuleks selliste kulude puhul lubada liigendatud assigneeringute kasutamist, sest sel viisil saaks paremini arvesse võtta nende meetmete mitmeaastast iseloomu.

| (11) | Seoses kõikehõlmavuse põhimõttega tuleks sihtotstarbelise tulu loetelusse lisada kaks punkti. Esiteks, nagu praegu on lubatud teatavate uurimisprogrammide korral, peaks liikmesriikidel olema võimalik teha sihtotstarbelise tuluna käsitletavaid ühekordseid makseid välissuhete programmide projektidesse, mida haldab komisjon. Teiseks tuleks tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist käsitleda sihtotstarbelise tuluna, et ergutada eelarvevahendite käsutajaid saama nende realiseerimise eest parimat võimalikku hinda. |
| --- | --- |

(11)

Seoses kõikehõlmavuse põhimõttega tuleks sihtotstarbelise tulu loetelusse lisada kaks punkti. Esiteks, nagu praegu on lubatud teatavate uurimisprogrammide korral, peaks liikmesriikidel olema võimalik teha sihtotstarbelise tuluna käsitletavaid ühekordseid makseid välissuhete programmide projektidesse, mida haldab komisjon. Teiseks tuleks tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist käsitleda sihtotstarbelise tuluna, et ergutada eelarvevahendite käsutajaid saama nende realiseerimise eest parimat võimalikku hinda.

| (12) | Praegu peab komisjon enne mis tahes annetuste, näiteks kingituste või annakute, millega kaasnevad kulutused, vastuvõtmist saama eelarvepädevatelt institutsioonidelt loa. Tarbetute ja tülikate menetluste vältimiseks peaks loa saamine olema kohustuslik vaid annetuste korral, mis ületavad teatud väärtuse ning mis sisaldavad olulisi kulutusi. |
| --- | --- |

(12)

Praegu peab komisjon enne mis tahes annetuste, näiteks kingituste või annakute, millega kaasnevad kulutused, vastuvõtmist saama eelarvepädevatelt institutsioonidelt loa. Tarbetute ja tülikate menetluste vältimiseks peaks loa saamine olema kohustuslik vaid annetuste korral, mis ületavad teatud väärtuse ning mis sisaldavad olulisi kulutusi.

| (13) | Assigneeringute ümberpaigutamist reguleerivaid eeskirju tuleks teatud punktides lihtsustada ja selgitada, sest praktikas on need osutunud tülikaks ja ebaselgeks. |
| --- | --- |

(13)

Assigneeringute ümberpaigutamist reguleerivaid eeskirju tuleks teatud punktides lihtsustada ja selgitada, sest praktikas on need osutunud tülikaks ja ebaselgeks.

| (14) | Tõhusust silmas pidades peaks komisjonil olema lubatud otsustada iseseisvalt ümberpaigutuste üle reservist, kui eelarve koostamise ajal puudub asjakohase meetme kohta põhiõigusakt, kuid see võetakse vastu sama aasta jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Tõhusust silmas pidades peaks komisjonil olema lubatud otsustada iseseisvalt ümberpaigutuste üle reservist, kui eelarve koostamise ajal puudub asjakohase meetme kohta põhiõigusakt, kuid see võetakse vastu sama aasta jooksul.

| (15) | Komisjoni haldusalaste ümberpaigutuste eeskirjad tuleks viia vastavusse uue tegevuspõhise eelarvestamise struktuuriga. Seega tuleks ette näha sätted “teatamise korra” erandi kehtestamiseks. Eelarveaasta viimaste kuude jooksul peaks komisjonil olema lubatud otsustada iseseisvalt personalikuludega seonduvate assigneeringute ümberpaigutuste üle piires eelarveaasta assigneeringutest. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni haldusalaste ümberpaigutuste eeskirjad tuleks viia vastavusse uue tegevuspõhise eelarvestamise struktuuriga. Seega tuleks ette näha sätted “teatamise korra” erandi kehtestamiseks. Eelarveaasta viimaste kuude jooksul peaks komisjonil olema lubatud otsustada iseseisvalt personalikuludega seonduvate assigneeringute ümberpaigutuste üle piires eelarveaasta assigneeringutest.

| (16) | Mitmeid finantsmääruse artikleid peaks muutma, sest kolmandatele riikidele antavate ühenduse laenude ja laenutagatistega seotud reserv on kaotatud ja vastu on võetud uus kord välistegevuse tagatisfondi vahendite tagamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Mitmeid finantsmääruse artikleid peaks muutma, sest kolmandatele riikidele antavate ühenduse laenude ja laenutagatistega seotud reserv on kaotatud ja vastu on võetud uus kord välistegevuse tagatisfondi vahendite tagamiseks.

| (17) | Vahendite kasutuselevõtu kiirendamiseks rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevates eriolukordades, mis tekivad eelarveaasta lõpus, peaks komisjonil olema lubatud iseseisvalt ümber paigutada mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis saadaolevad kasutamata eelarveassigneeringud asjaomastesse eelarvejaotistesse. |
| --- | --- |

(17)

Vahendite kasutuselevõtu kiirendamiseks rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevates eriolukordades, mis tekivad eelarveaasta lõpus, peaks komisjonil olema lubatud iseseisvalt ümber paigutada mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis saadaolevad kasutamata eelarveassigneeringud asjaomastesse eelarvejaotistesse.

| (18) | Eelarvemenetluses on finantsmääruse artiklis 29 kehtestatud nõue eelarve avaldamiseks kahe kuu jooksul pärast vastuvõtmist osutunud ebarealistlikuks: kolm kuud oleks teostatavam. Finantsmäärusesse peaks lisama “tegevusaruande” mõiste, et muuta ametlikuks üks tegevuspõhise eelarvestamise põhielemente, ning nende elementide sisu tuleks täpsemalt määratleda, et muuta nad toimivaks. Maksegraafikud tuleks lisada mitte eelarve, vaid esialgse eelarveprojekti juurde kuuluvate töödokumentide hulka, mis on loetletud finantsmääruses, sest need ei ole eelarvemenetluse juures asjakohased ja on asjatult koormavad. |
| --- | --- |

(18)

Eelarvemenetluses on finantsmääruse artiklis 29 kehtestatud nõue eelarve avaldamiseks kahe kuu jooksul pärast vastuvõtmist osutunud ebarealistlikuks: kolm kuud oleks teostatavam. Finantsmäärusesse peaks lisama “tegevusaruande” mõiste, et muuta ametlikuks üks tegevuspõhise eelarvestamise põhielemente, ning nende elementide sisu tuleks täpsemalt määratleda, et muuta nad toimivaks. Maksegraafikud tuleks lisada mitte eelarve, vaid esialgse eelarveprojekti juurde kuuluvate töödokumentide hulka, mis on loetletud finantsmääruses, sest need ei ole eelarvemenetluse juures asjakohased ja on asjatult koormavad.

| (19) | Seoses eelarve täitmisega näivad vajalikud olevat mõned kohandused, et paremini kajastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eripärasid. Õigusliku selguse huvides peaks EÜ asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu V ja VI jaotise alusel kohaldatavate põhiõigusaktide vormi määratlema rakenduseeskirjade asemel finantsmääruses. Lisaks sellele peaks lisama erisätted, et nõuetekohaselt kajastada seda, mis liiki ettevalmistavaid meetmeid võib ÜVJP raames rakendada. |
| --- | --- |

(19)

Seoses eelarve täitmisega näivad vajalikud olevat mõned kohandused, et paremini kajastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eripärasid. Õigusliku selguse huvides peaks EÜ asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu V ja VI jaotise alusel kohaldatavate põhiõigusaktide vormi määratlema rakenduseeskirjade asemel finantsmääruses. Lisaks sellele peaks lisama erisätted, et nõuetekohaselt kajastada seda, mis liiki ettevalmistavaid meetmeid võib ÜVJP raames rakendada.

| (20) | Seoses eelarve täitmise viisidega peaks finantsmääruse artikli selguse huvides ümber struktureerima. Samuti peaks kaotama piirangu, mille kohaselt võib eelarvet täita koostöös liikmesriikidega ainult Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) ja struktuurifondide puhul, sest koostöös liikmesriikidega hakatakse nüüd täitma ka muid programme. Nõuded eelarve täitmisele ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega peaksid olema selgemini väljendatud. Finantsmäärust peaks täiendama, et lisada eelkõige Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond kui ühenduse asutused, kellele komisjon võib delegeerida ülesandeid. Finantsmääruses sätestatud siseriiklike avalik-õiguslike asutuste kasutamise kriteeriume tuleks lihtsustada, et muuta nende kasutamine lihtsamaks ja vastata kasvavatele tegevusvajadustele, ning sätte kohaldamisala tuleks laiendada rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele. Finantsmäärus peaks selgitama ka seisukohta erinõunike või esinduse juhatajate suhtes, kelle nõukogu on ametisse nimetanud teatavate ÜVJP meetmete haldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Seoses eelarve täitmise viisidega peaks finantsmääruse artikli selguse huvides ümber struktureerima. Samuti peaks kaotama piirangu, mille kohaselt võib eelarvet täita koostöös liikmesriikidega ainult Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) ja struktuurifondide puhul, sest koostöös liikmesriikidega hakatakse nüüd täitma ka muid programme. Nõuded eelarve täitmisele ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega peaksid olema selgemini väljendatud. Finantsmäärust peaks täiendama, et lisada eelkõige Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond kui ühenduse asutused, kellele komisjon võib delegeerida ülesandeid. Finantsmääruses sätestatud siseriiklike avalik-õiguslike asutuste kasutamise kriteeriume tuleks lihtsustada, et muuta nende kasutamine lihtsamaks ja vastata kasvavatele tegevusvajadustele, ning sätte kohaldamisala tuleks laiendada rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele. Finantsmäärus peaks selgitama ka seisukohta erinõunike või esinduse juhatajate suhtes, kelle nõukogu on ametisse nimetanud teatavate ÜVJP meetmete haldamiseks.

| (21) | Liikmesriikide kohustused eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega tuleks üksikasjalikumalt välja tuua, et võtta arvesse käimasolevaid institutsioonidevahelisi arutelusid seoses eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlusega ja asjakohaste kontrollisüsteemidega, mis tuleb kehtestada selliselt, et nad peegeldaksid liikmesriikide ja komisjoni vastastikuseid kohustusi. Järgides Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6), peaksid liikmesriigid olema kohustatud esitama iga-aastase kokkuvõtte koostöös liikmesriikidega hallatavate vahenditega seoses tehtud olemasolevatest audititest ja kinnitustest. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikide kohustused eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega tuleks üksikasjalikumalt välja tuua, et võtta arvesse käimasolevaid institutsioonidevahelisi arutelusid seoses eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlusega ja asjakohaste kontrollisüsteemidega, mis tuleb kehtestada selliselt, et nad peegeldaksid liikmesriikide ja komisjoni vastastikuseid kohustusi. Järgides Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6), peaksid liikmesriigid olema kohustatud esitama iga-aastase kokkuvõtte koostöös liikmesriikidega hallatavate vahenditega seoses tehtud olemasolevatest audititest ja kinnitustest.

| (22) | Täitmisülesannete eraõiguslikele asutustele delegeerimise keeldu finantsmääruses tuleks muuta, sest selle keelu tingimused on osutunud tarbetult rangeteks. Näiteks peaks komisjonil reisibüroolt või konverentsikorraldajalt teenuste tellimise korral olema võimalik teha viimastele ülesandeks ka kulude hüvitamine konverentsil osalejatele tingimusel, et eraettevõte ei saa kasutada kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

(22)

Täitmisülesannete eraõiguslikele asutustele delegeerimise keeldu finantsmääruses tuleks muuta, sest selle keelu tingimused on osutunud tarbetult rangeteks. Näiteks peaks komisjonil reisibüroolt või konverentsikorraldajalt teenuste tellimise korral olema võimalik teha viimastele ülesandeks ka kulude hüvitamine konverentsil osalejatele tingimusel, et eraettevõte ei saa kasutada kaalutlusõigust.

| (23) | Tuleks võimaldada mitme institutsiooni ühise finantsrikkumiste uurimise toimkonna moodustamine. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks võimaldada mitme institutsiooni ühise finantsrikkumiste uurimise toimkonna moodustamine.

| (24) | Selgitama peaks peaarvepidaja kohustust tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone. |
| --- | --- |

(24)

Selgitama peaks peaarvepidaja kohustust tõendada raamatupidamisaruanded finantsteabe alusel, mille eelarvevahendite käsutajad on talle esitanud. Sel eesmärgil tuleks peaarvepidajale anda õigus kontrollida volitatud eelarvevahendite käsutajalt saadud teavet ja vajadusel teha reservatsioone.

| (25) | Selgitama peaks komisjoni siseaudiitori ja ühenduse poolt loodud asutuste vahelist suhet. Nendel asutustel peaksid olema oma siseauditi üksused, mis alluvad asutuste juhatustele, samal ajal kui komisjoni siseaudiitor annab komisjoni menetlustest ja süsteemidest aru kolleegiumile. Komisjoni siseaudiitoril peaks olema vajalik kinnitada ainult seda, et asutuse siseauditi ülesanded on vastavuses rahvusvaheliste standarditega, ja sel eesmärgil peaks tal olema võimalik viia läbi siseauditi kvaliteedi hindamine. |
| --- | --- |

(25)

Selgitama peaks komisjoni siseaudiitori ja ühenduse poolt loodud asutuste vahelist suhet. Nendel asutustel peaksid olema oma siseauditi üksused, mis alluvad asutuste juhatustele, samal ajal kui komisjoni siseaudiitor annab komisjoni menetlustest ja süsteemidest aru kolleegiumile. Komisjoni siseaudiitoril peaks olema vajalik kinnitada ainult seda, et asutuse siseauditi ülesanded on vastavuses rahvusvaheliste standarditega, ja sel eesmärgil peaks tal olema võimalik viia läbi siseauditi kvaliteedi hindamine.

| (26) | Kehtestama peaks nõuete kehtivuse aegumistähtaja. Erinevalt paljudest liikmesriikidest ei kohaldata ühenduse puhul aegumistähtaegu, mille korral finantsnõuded teatud aja möödudes aeguvad. Samuti ei ole ühenduse jaoks kehtestatud aegumistähtaegu kolmandate isikute vastu pööratud nõuete sissenõudmisel. Sellise aegumistähtaja kehtestamine on vastavuses usaldusväärse finantsjuhtimisega. |
| --- | --- |

(26)

Kehtestama peaks nõuete kehtivuse aegumistähtaja. Erinevalt paljudest liikmesriikidest ei kohaldata ühenduse puhul aegumistähtaegu, mille korral finantsnõuded teatud aja möödudes aeguvad. Samuti ei ole ühenduse jaoks kehtestatud aegumistähtaegu kolmandate isikute vastu pööratud nõuete sissenõudmisel. Sellise aegumistähtaja kehtestamine on vastavuses usaldusväärse finantsjuhtimisega.

| (27) | Finantsmääruses tuleks kajastada raamlepingute tähtsust avalike hangete haldamisel. Sellega peaks ergutama institutsioonidevaheliste hankemenetluste kasutamist ning nägema ette võimaluse, et institutsioon ja liikmesriigi tellija saaksid kasutada ühiseid hankemenetlusi. |
| --- | --- |

(27)

Finantsmääruses tuleks kajastada raamlepingute tähtsust avalike hangete haldamisel. Sellega peaks ergutama institutsioonidevaheliste hankemenetluste kasutamist ning nägema ette võimaluse, et institutsioon ja liikmesriigi tellija saaksid kasutada ühiseid hankemenetlusi.

| (28) | Peaks tegema teatavad tehnilised kohandused, et tagada finantsmääruse terminoloogia täielik kooskõla terminoloogiaga, mida on kasutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta). (7) Selle direktiivi alusel liikmesriikidele avatud võimaluse määratleda konkreetsed menetlused, mida kasutatakse salajaseks kuulutatud lepingute puhul, kui nende täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed või kui see on vajalik liikmesriikide kaitseks, peaks tegema kättesaadavaks ka ühenduse institutsioonidele. |
| --- | --- |

(28)

Peaks tegema teatavad tehnilised kohandused, et tagada finantsmääruse terminoloogia täielik kooskõla terminoloogiaga, mida on kasutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta). (7) Selle direktiivi alusel liikmesriikidele avatud võimaluse määratleda konkreetsed menetlused, mida kasutatakse salajaseks kuulutatud lepingute puhul, kui nende täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed või kui see on vajalik liikmesriikide kaitseks, peaks tegema kättesaadavaks ka ühenduse institutsioonidele.

| (29) | Kooskõlas direktiiviga 2004/18/EÜ on vaja hankemenetlusest väljajätmise eeskirju selgemaks muuta. Lisaks sellele peaks finantsmääruses õiguskindluse ja proportsionaalsuse tagamiseks täpsustama maksimaalset väljajätmise perioodi. Pidades silmas direktiivi 2004/18/EÜ, tuleks teha menetlusest väljajätmise eeskirjadest erand varude ostu puhul erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või siseriikliku õiguse kohase muu samalaadse menetluse alusel. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas direktiiviga 2004/18/EÜ on vaja hankemenetlusest väljajätmise eeskirju selgemaks muuta. Lisaks sellele peaks finantsmääruses õiguskindluse ja proportsionaalsuse tagamiseks täpsustama maksimaalset väljajätmise perioodi. Pidades silmas direktiivi 2004/18/EÜ, tuleks teha menetlusest väljajätmise eeskirjadest erand varude ostu puhul erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või siseriikliku õiguse kohase muu samalaadse menetluse alusel.

| (30) | Finantsmääruses peaks riigihankemenetluses osalevatele taotlejatele või pakkujatele tegema vastava nõudmise korral kohustuslikuks tõendada, kes on pakkumise esitanud juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud või et nende alltöövõtjad ei ole üheski finantsmääruse artiklis 93 osutatud olukorras. Pakkujatelt ei tohiks nõuda selle tõendamist, et nad ei ole üheski menetlusest väljajätmist põhjustavas olukorras, kui nad osalevad väga madala maksumusega riigihankelepingute sõlmimise hankemenetluses. |
| --- | --- |

(30)

Finantsmääruses peaks riigihankemenetluses osalevatele taotlejatele või pakkujatele tegema vastava nõudmise korral kohustuslikuks tõendada, kes on pakkumise esitanud juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud või et nende alltöövõtjad ei ole üheski finantsmääruse artiklis 93 osutatud olukorras. Pakkujatelt ei tohiks nõuda selle tõendamist, et nad ei ole üheski menetlusest väljajätmist põhjustavas olukorras, kui nad osalevad väga madala maksumusega riigihankelepingute sõlmimise hankemenetluses.

| (31) | Hankemenetluste tõhususe suurendamiseks peaksid menetlusest väljajätmise tingivates olukordades olevate taotlejate või pakkujate andmekogud olema institutsioonide, täitevasutuste ja finantsmääruses osutatud asutuste jaoks ühised. |
| --- | --- |

(31)

Hankemenetluste tõhususe suurendamiseks peaksid menetlusest väljajätmise tingivates olukordades olevate taotlejate või pakkujate andmekogud olema institutsioonide, täitevasutuste ja finantsmääruses osutatud asutuste jaoks ühised.

| (32) | Edutute pakkujate huvide arvesse võtmiseks on asjakohane ette näha, et direktiiviga 2004/18/EÜ hõlmatud lepingut ei saa sõlmida enne mõistlikku ooteaega. |
| --- | --- |

(32)

Edutute pakkujate huvide arvesse võtmiseks on asjakohane ette näha, et direktiiviga 2004/18/EÜ hõlmatud lepingut ei saa sõlmida enne mõistlikku ooteaega.

| (33) | Peaks selgitama institutsioonide kohustust peatada hankemenetlus või leping pettuse või rikkumise korral finantsmääruse alusel, et muuta käesoleva määruse asjakohane säte paremini toimivaks. |
| --- | --- |

(33)

Peaks selgitama institutsioonide kohustust peatada hankemenetlus või leping pettuse või rikkumise korral finantsmääruse alusel, et muuta käesoleva määruse asjakohane säte paremini toimivaks.

| (34) | Toetusi käsitlevaid eeskirju oleks vaja lihtsustada. Nõuded kontrollimistele ja tagatistele peaksid olema paremini vastavuses kaasnevate finantsriskidega. Toetuste määratlust tuleks selgemaks muuta, eelkõige seoses rahastamisega, mis seondub laenudega seotud toimingute või kapitaliosalustega ning kalandusturgudega seotud kuludega. Toetuste haldamise parandamiseks ja menetluste lihtsustamiseks peaks toetusi olema võimalik anda kas institutsiooni otsusega või abisaajaga sõlmitud kirjaliku lepinguga. |
| --- | --- |

(34)

Toetusi käsitlevaid eeskirju oleks vaja lihtsustada. Nõuded kontrollimistele ja tagatistele peaksid olema paremini vastavuses kaasnevate finantsriskidega. Toetuste määratlust tuleks selgemaks muuta, eelkõige seoses rahastamisega, mis seondub laenudega seotud toimingute või kapitaliosalustega ning kalandusturgudega seotud kuludega. Toetuste haldamise parandamiseks ja menetluste lihtsustamiseks peaks toetusi olema võimalik anda kas institutsiooni otsusega või abisaajaga sõlmitud kirjaliku lepinguga.

| (35) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks lubada kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamist traditsioonilisema meetodi kõrval, mille korral hüvitatakse tegelikult kantud kulud. |
| --- | --- |

(35)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks lubada kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamist traditsioonilisema meetodi kõrval, mille korral hüvitatakse tegelikult kantud kulud.

| (36) | Õigusliku selguse huvides tuleks rakenduseeskirjades praegu ette nähtud erandid kasumi taotlemist keelavatest eeskirjadest lisada finantsmäärusesse. Lisaks tuleks täpsustada, et teatavate meetmete jaoks antaksegi toetust just selleks, et aidata tugevdada finantssuutlikkust või tuua kasumit. |
| --- | --- |

(36)

Õigusliku selguse huvides tuleks rakenduseeskirjades praegu ette nähtud erandid kasumi taotlemist keelavatest eeskirjadest lisada finantsmäärusesse. Lisaks tuleks täpsustada, et teatavate meetmete jaoks antaksegi toetust just selleks, et aidata tugevdada finantssuutlikkust või tuua kasumit.

| (37) | Eeskirjad, mille kohaselt peab toetusi andma pakkumiskutsete alusel, on tõestanud oma kasulikkust. Ometi on kogemused näidanud, et teatavatel juhtudel ei jäta meetme iseloom abisaajate suhtes valikuvõimalust ning seega tuleks need juhud vabastada nimetatud eeskirja täitmisest. |
| --- | --- |

(37)

Eeskirjad, mille kohaselt peab toetusi andma pakkumiskutsete alusel, on tõestanud oma kasulikkust. Ometi on kogemused näidanud, et teatavatel juhtudel ei jäta meetme iseloom abisaajate suhtes valikuvõimalust ning seega tuleks need juhud vabastada nimetatud eeskirja täitmisest.

| (38) | Eeskirja, mille kohaselt ühe meetme kohta ei tohi ühele ja samale abisaajale anda rohkem kui ühe toetuse, tuleks kohandada. Mõned põhiõigusaktid lubavad ühendusepoolset erinevatest allikatest pärinevat rahastamist kombineerida ja selliste juhtude arv võib tulevikus kasvada, et tagada kulutasuvus. Siiski tuleks finantsmääruses täpsustada, et samasid kulusid ei saa ühenduse eelarvest kunagi rahastada kaks korda. |
| --- | --- |

(38)

Eeskirja, mille kohaselt ühe meetme kohta ei tohi ühele ja samale abisaajale anda rohkem kui ühe toetuse, tuleks kohandada. Mõned põhiõigusaktid lubavad ühendusepoolset erinevatest allikatest pärinevat rahastamist kombineerida ja selliste juhtude arv võib tulevikus kasvada, et tagada kulutasuvus. Siiski tuleks finantsmääruses täpsustada, et samasid kulusid ei saa ühenduse eelarvest kunagi rahastada kaks korda.

| (39) | Eeskiri, et tegevustoetuse taotlusele võib alla kirjutada kõige rohkem neli kuud pärast abisaaja eelarveaasta algust, on osutunud tarbetult rangeks. Seepärast tuleks kõnealust tähtaega pikendada kuue kuuni. |
| --- | --- |

(39)

Eeskiri, et tegevustoetuse taotlusele võib alla kirjutada kõige rohkem neli kuud pärast abisaaja eelarveaasta algust, on osutunud tarbetult rangeks. Seepärast tuleks kõnealust tähtaega pikendada kuue kuuni.

| (40) | Lihtsustamise huvides tuleks ühekordsete ja kindlasummaliste maksete vormis antud tegevustoetuste puhul välja jätta eeskiri, mille kohaselt toetused järk-järgult vähenevad. |
| --- | --- |

(40)

Lihtsustamise huvides tuleks ühekordsete ja kindlasummaliste maksete vormis antud tegevustoetuste puhul välja jätta eeskiri, mille kohaselt toetused järk-järgult vähenevad.

| (41) | Kaotama peaks teatavad piirangud abisaajate abikõlblikkusele, et võimaldada toetusi füüsilistele isikutele ja teatavat tüüpi ühendustele, mis ei ole juriidilised isikud. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega võib eelarvevahendite käsutaja väga madala maksumusega toetuste korral mitte nõuda taotlejatelt selle tõendamist, et nad ei ole üheski finantsmääruse asjakohasest sättest tulenevas menetlusest väljajätmist põhjustavas olukorras. |
| --- | --- |

(41)

Kaotama peaks teatavad piirangud abisaajate abikõlblikkusele, et võimaldada toetusi füüsilistele isikutele ja teatavat tüüpi ühendustele, mis ei ole juriidilised isikud. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega võib eelarvevahendite käsutaja väga madala maksumusega toetuste korral mitte nõuda taotlejatelt selle tõendamist, et nad ei ole üheski finantsmääruse asjakohasest sättest tulenevas menetlusest väljajätmist põhjustavas olukorras.

| (42) | Kuigi toetuste andmist jätkatakse valikukriteeriumide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, puudub praktikas vajadus nende kriteeriumide hindamise järele konkreetselt selleks moodustatud komisjoni poolt, mistõttu tuleks see nõue välja jätta. |
| --- | --- |

(42)

Kuigi toetuste andmist jätkatakse valikukriteeriumide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, puudub praktikas vajadus nende kriteeriumide hindamise järele konkreetselt selleks moodustatud komisjoni poolt, mistõttu tuleks see nõue välja jätta.

| (43) | Abisaajate kohaldatavate hankestandardite osas on praegune finantsmääruses sätestatud eeskiri ebaselge ja vajab lihtsustamist. Peale selle tuleks selgesõnaliselt sätestada juhud, mille korral meetme rakendamiseks on vajalik rahalise toetuse andmine kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(43)

Abisaajate kohaldatavate hankestandardite osas on praegune finantsmääruses sätestatud eeskiri ebaselge ja vajab lihtsustamist. Peale selle tuleks selgesõnaliselt sätestada juhud, mille korral meetme rakendamiseks on vajalik rahalise toetuse andmine kolmandatele isikutele.

| (44) | Seoses raamatupidamisarvestuse ja -aruandluse eeskirjadega peaks finantsmääruses olema toodud võimalus, mille kohaselt komisjoni peaarvepidaja saaks rahvusvaheliste standardite kohaselt teha kindlaks, millised muud asutused lisaks neile, kes saavad ühenduse toetusi, kuuluvad konsolideerimise alla, mõistes samas, et aruandluse konsolideerimine ei sisalda mis tahes vahendite ümberpaigutamist isefinantseerivatelt asutustelt Euroopa Liidu üldeelarvesse ega mõjuta nende tegevuslikku ega finantssõltumatust ega eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust nende aruande osas. |
| --- | --- |

(44)

Seoses raamatupidamisarvestuse ja -aruandluse eeskirjadega peaks finantsmääruses olema toodud võimalus, mille kohaselt komisjoni peaarvepidaja saaks rahvusvaheliste standardite kohaselt teha kindlaks, millised muud asutused lisaks neile, kes saavad ühenduse toetusi, kuuluvad konsolideerimise alla, mõistes samas, et aruandluse konsolideerimine ei sisalda mis tahes vahendite ümberpaigutamist isefinantseerivatelt asutustelt Euroopa Liidu üldeelarvesse ega mõjuta nende tegevuslikku ega finantssõltumatust ega eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust nende aruande osas.

| (45) | Pidades silmas EAGFi loomist, millega kavatsetakse asendada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF) seoses turumeetmete rahastamisega alates 1. jaanuarist 2007, vajab finantsmääruse terminoloogia kohandamist. Selgitust on vaja ka selle kohta, et esialgseid kulukohustusi saab võtta tavapärase kahekuulise tähtaja möödumisel pärast liikmesriikide kulude eelarvestuse saamist, kui oodatakse assigneerinute ümberpaigutamise otsust. Ümberpaigutusi käsitlevad finantsmääruse sätteid tuleks selgitada. |
| --- | --- |

(45)

Pidades silmas EAGFi loomist, millega kavatsetakse asendada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF) seoses turumeetmete rahastamisega alates 1. jaanuarist 2007, vajab finantsmääruse terminoloogia kohandamist. Selgitust on vaja ka selle kohta, et esialgseid kulukohustusi saab võtta tavapärase kahekuulise tähtaja möödumisel pärast liikmesriikide kulude eelarvestuse saamist, kui oodatakse assigneerinute ümberpaigutamise otsust. Ümberpaigutusi käsitlevad finantsmääruse sätteid tuleks selgitada.

| (46) | Terminoloogiat tuleks kohandada nii, et viidatakse ainult struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, kalandusfondile ja maaelu arengu fondile. Viited ühinemiseelsetele struktuurimeetmetele (ISPA) ja põllumajandusmeetmetele (SAPARD) peaks välja jätma, sest nendega kaasneb finantsmääruse kohane detsentraliseeritult toimuv haldamine kolmandate riikide poolt ja nende rakendamist jätkatakse suures osas samal viisil nagu praegu. Vabastatud assigneeringute taaskasutatavaks tegemisel peaks kooskõlas uute struktuurimeetmeid reguleerivate põhiõigusaktidega perioodiks 2007–2013, mis hõlmavad vääramatut jõudu, säilitama finantsmääruses sätte ainult juhtudeks, mil komisjon on teinud ilmse vea. |
| --- | --- |

(46)

Terminoloogiat tuleks kohandada nii, et viidatakse ainult struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, kalandusfondile ja maaelu arengu fondile. Viited ühinemiseelsetele struktuurimeetmetele (ISPA) ja põllumajandusmeetmetele (SAPARD) peaks välja jätma, sest nendega kaasneb finantsmääruse kohane detsentraliseeritult toimuv haldamine kolmandate riikide poolt ja nende rakendamist jätkatakse suures osas samal viisil nagu praegu. Vabastatud assigneeringute taaskasutatavaks tegemisel peaks kooskõlas uute struktuurimeetmeid reguleerivate põhiõigusaktidega perioodiks 2007–2013, mis hõlmavad vääramatut jõudu, säilitama finantsmääruses sätte ainult juhtudeks, mil komisjon on teinud ilmse vea.

| (47) | Finantsmäärusesse tuleks lisada säte, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideerimisest saadavat sihtotstarbelist tulu ja vastavate assigneeringute taaskasutatavaks tegemist. |
| --- | --- |

(47)

Finantsmäärusesse tuleks lisada säte, mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse likvideerimisest saadavat sihtotstarbelist tulu ja vastavate assigneeringute taaskasutatavaks tegemist.

| (48) | Osaliselt või täielikult rakendamata jäetud projektidesse kirjendatud vabanenud assigneeringuid peaks saama teha taaskasutatavaks. See peaks olema siiski võimalik ainult rangete tingimuste alusel ja ainult teadusuuringute valdkonnas, sest teadusuuringute projektid on seotud kõrgema finantsriskitasemega kui teiste poliitikavaldkondade omad. |
| --- | --- |

(48)

Osaliselt või täielikult rakendamata jäetud projektidesse kirjendatud vabanenud assigneeringuid peaks saama teha taaskasutatavaks. See peaks olema siiski võimalik ainult rangete tingimuste alusel ja ainult teadusuuringute valdkonnas, sest teadusuuringute projektid on seotud kõrgema finantsriskitasemega kui teiste poliitikavaldkondade omad.

| (49) | Seoses välismeetmetega peaks selgitama, et kooskõlas olemasolevate kogemustega tuleb detsentraliseeritud haldamise korral kolmandate riikide kohaldatavad toetusmenetlused täpsustada nende riikidega sõlmitud rahastamislepingutes. Kohaldatakse “n+3 reeglit”, mille kohaselt tuleb kõnealuste rahastamislepingute rakendamiseks vajalikud individuaallepingud ja kokkulepped sõlmida hiljemalt kolme aasta jooksul pärast rahastamislepingu sõlmimist. Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) (9) kohaste mitmeaastaste programmide detsentraliseeritud halduse korral tuleks ette näha erieeskirjad. |
| --- | --- |

(49)

Seoses välismeetmetega peaks selgitama, et kooskõlas olemasolevate kogemustega tuleb detsentraliseeritud haldamise korral kolmandate riikide kohaldatavad toetusmenetlused täpsustada nende riikidega sõlmitud rahastamislepingutes. Kohaldatakse “n+3 reeglit”, mille kohaselt tuleb kõnealuste rahastamislepingute rakendamiseks vajalikud individuaallepingud ja kokkulepped sõlmida hiljemalt kolme aasta jooksul pärast rahastamislepingu sõlmimist. Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend) (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) (9) kohaste mitmeaastaste programmide detsentraliseeritud halduse korral tuleks ette näha erieeskirjad.

| (50) | Haldamise lihtsustamiseks peaks tegema institutsioonidele võimalikuks delegeerida eelarvevahendite käsutaja volitused edasi institutsioonidevaheliste Euroopa talituste juhatajatele nende vastavatesse eelarveosadesse kirjendatud assigneeringute haldamiseks. Muutmata sealjuures nende sisu, peaks finantsmääruse asjakohased artiklid pisut ümber struktureerima, et selgitada talituste juhatajatele delegeeritud eelarvevahendite käsutaja volituste edasi delegeerimist. |
| --- | --- |

(50)

Haldamise lihtsustamiseks peaks tegema institutsioonidele võimalikuks delegeerida eelarvevahendite käsutaja volitused edasi institutsioonidevaheliste Euroopa talituste juhatajatele nende vastavatesse eelarveosadesse kirjendatud assigneeringute haldamiseks. Muutmata sealjuures nende sisu, peaks finantsmääruse asjakohased artiklid pisut ümber struktureerima, et selgitada talituste juhatajatele delegeeritud eelarvevahendite käsutaja volituste edasi delegeerimist.

| (51) | Peaks selgitama menetlust, mille alusel võib eelarvepädev institutsioon esitada arvamuse kinnisvaraprojektide kohta. |
| --- | --- |

(51)

Peaks selgitama menetlust, mille alusel võib eelarvepädev institutsioon esitada arvamuse kinnisvaraprojektide kohta.

| (52) | Järjestikused teadusuuringute raamprogrammid on lihtsustanud komisjoni tööd, sätestades lihtsustatud eeskirjad ettepanekute või toetustaotluste hindamiseks vajalike välisekspertide valikuks ning rahastatud projektide järelmeetmete võtmiseks ja hindamiseks vajaliku tehnilise toe jaoks. Kõnealune menetlus tuleks võimalikuks teha ka kõigi teiste programmide puhul. |
| --- | --- |

(52)

Järjestikused teadusuuringute raamprogrammid on lihtsustanud komisjoni tööd, sätestades lihtsustatud eeskirjad ettepanekute või toetustaotluste hindamiseks vajalike välisekspertide valikuks ning rahastatud projektide järelmeetmete võtmiseks ja hindamiseks vajaliku tehnilise toe jaoks. Kõnealune menetlus tuleks võimalikuks teha ka kõigi teiste programmide puhul.

| (53) | Lisada tuleks üleminekusätted. Esiteks tuleks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 jooksul võetud kulukohustustele vastavate vabastatud assigneeringute taaskasutatavaks tegemise suhtes kohaldada jätkuvalt vääramatu jõu juhtu finantsmääruses käesoleval hetkel ette nähtud kujul kuni abi lõpetamiseni. Seda selleks, et vältida praeguse süsteemi katkestamist, kuna vääramatut jõudu käsitletakse teisiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (10). Teiseks, et käsitleda hanke- ja toetusmenetluses osalemisest kõrvale jätmise keskandmekogu käsitlevate sätete rakendamist, tuleks finantsmäärusele lisada üleminekusätted. Lõpetuseks tuleks lisada sarnased sätted täitmata ühenduse kulukohustuste rahalise arveldamise käsitlemiseks ning struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi programmitöö perioodil 2000–2006 reguleerivates määrustes ette nähtud abi osutamise lõpetamiseks. Tegevuskuludega seotud assigneeringute puhul peaks komisjonil säilima võimalus teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et kõnealused assigneeringud on ette nähtud sama eesmärgi jaoks. Samuti võib komisjon jätkata ümberpaigutuste tegemist ühest jaotisest teise, kui kõnealused assigneeringud on seotud ühenduse algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega, tingimusel et need paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse. See tähendab näiteks ühe ühenduse algatusega seotud assigneeringute ümberpaigutamist teisele, erinevas jaotises asuva algatuse reale. |
| --- | --- |

(53)

Lisada tuleks üleminekusätted. Esiteks tuleks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 jooksul võetud kulukohustustele vastavate vabastatud assigneeringute taaskasutatavaks tegemise suhtes kohaldada jätkuvalt vääramatu jõu juhtu finantsmääruses käesoleval hetkel ette nähtud kujul kuni abi lõpetamiseni. Seda selleks, et vältida praeguse süsteemi katkestamist, kuna vääramatut jõudu käsitletakse teisiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (10). Teiseks, et käsitleda hanke- ja toetusmenetluses osalemisest kõrvale jätmise keskandmekogu käsitlevate sätete rakendamist, tuleks finantsmäärusele lisada üleminekusätted. Lõpetuseks tuleks lisada sarnased sätted täitmata ühenduse kulukohustuste rahalise arveldamise käsitlemiseks ning struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi programmitöö perioodil 2000–2006 reguleerivates määrustes ette nähtud abi osutamise lõpetamiseks. Tegevuskuludega seotud assigneeringute puhul peaks komisjonil säilima võimalus teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et kõnealused assigneeringud on ette nähtud sama eesmärgi jaoks. Samuti võib komisjon jätkata ümberpaigutuste tegemist ühest jaotisest teise, kui kõnealused assigneeringud on seotud ühenduse algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega, tingimusel et need paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse. See tähendab näiteks ühe ühenduse algatusega seotud assigneeringute ümberpaigutamist teisele, erinevas jaotises asuva algatuse reale.

| (54) | Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(54)

Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi “eelarve”) koostamise ja täitmise ning aruandluse esitamise ja auditeerimise eeskirjad.”; |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi “eelarve”) koostamise ja täitmise ning aruandluse esitamise ja auditeerimise eeskirjad.”;

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 3
  Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”; |
| --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.”;

| 3) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Kui artiklitest 5a, 18 ja 74 ei tulene teisiti, kirjendatakse Euroopa ühendustele kuuluvatelt vahenditelt saadud intressid eelarvesse muu tuluna.”; |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Kui artiklitest 5a, 18 ja 74 ei tulene teisiti, kirjendatakse Euroopa ühendustele kuuluvatelt vahenditelt saadud intressid eelarvesse muu tuluna.”;

| 4) | Esimese osa II jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 5a
  1.   Eelmaksetest saadud intressid kirjendatakse asjakohasesse programmi või meetmesse ning arvatakse maksmisel makse saajale võlgnetavate summade saldost maha.
  Määruses, millega sätestatakse eeskirjad käesoleva määruse rakendamiseks (edaspidi “rakenduseeskirjad”), täpsustatakse juhud, mille korral vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab erandina sellised intressid iga-aastaselt sisse. Sellised intressid kirjendatakse eelarvesse muu tuluna.
  2.   Intresse ei tasuta Euroopa ühendustele järgmistel juhtudel:






  a) | eelmaksete korral, mille summa rakenduseeskirjade kohaselt ei ole märkimisväärne; |
| --- | --- | --- |

4)

Esimese osa II jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 5a

1.   Eelmaksetest saadud intressid kirjendatakse asjakohasesse programmi või meetmesse ning arvatakse maksmisel makse saajale võlgnetavate summade saldost maha.

Määruses, millega sätestatakse eeskirjad käesoleva määruse rakendamiseks (edaspidi “rakenduseeskirjad”), täpsustatakse juhud, mille korral vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab erandina sellised intressid iga-aastaselt sisse. Sellised intressid kirjendatakse eelarvesse muu tuluna.

2.   Intresse ei tasuta Euroopa ühendustele järgmistel juhtudel:

a)

eelmaksete korral, mille summa rakenduseeskirjade kohaselt ei ole märkimisväärne;

| b) | artiklis 88 nimetatud hankelepingute alusel tehtavate eelmaksete korral; |
| --- | --- |

b)

artiklis 88 nimetatud hankelepingute alusel tehtavate eelmaksete korral;

| c) | liikmesriikidele tehtavate eelmaksete korral; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikidele tehtavate eelmaksete korral;

| d) | ühinemiseelse abi raames tehtavate eelmaksete korral; |
| --- | --- |

d)

ühinemiseelse abi raames tehtavate eelmaksete korral;

| e) | institutsioonide liikmetele ja personalile Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad”) kohaselt tehtavate palga ettemaksete korral; |
| --- | --- |

e)

institutsioonide liikmetele ja personalile Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad”) kohaselt tehtavate palga ettemaksete korral;

| f) | eelmaksete korral, mis tehakse eelarve täitmisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on osutatud artikli 53 lõike 1 punktis c.”; |
| --- | --- |

f)

eelmaksete korral, mis tehakse eelarve täitmisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on osutatud artikli 53 lõike 1 punktis c.”;

| 5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “Liigendatud assigneeringute kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutest” sõnadega “Kulukohustuste assigneeringutest”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad “Liigendatud assigneeringute kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutest” sõnadega “Kulukohustuste assigneeringutest”;

| b) | lõike 3 esimese lauses asendatakse sõnad “Liigendatud assigneeringute makseteks ettenähtud assigneeringutest” sõnadega “Maksete assigneeringutest”; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimese lauses asendatakse sõnad “Liigendatud assigneeringute makseteks ettenähtud assigneeringutest” sõnadega “Maksete assigneeringutest”;

| 6) | Artiklis 11 asendatakse sõnad “artikli 157” sõnadega “artiklite 157 ja 160a”; |
| --- | --- |

6)

Artiklis 11 asendatakse sõnad “artikli 157” sõnadega “artiklite 157 ja 160a”;

| 7) | Artiklis 16 asendatakse teine lõik järgmisega:
  “Artiklis 61 osutatud rahavoogude haldamiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ja komisjoni välistalituse haldusjuhtimise puhul vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringutes, nagu on sätestatud rakenduseeskirjades.”; |
| --- | --- |

7)

Artiklis 16 asendatakse teine lõik järgmisega:

“Artiklis 61 osutatud rahavoogude haldamiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ja komisjoni välistalituse haldusjuhtimise puhul vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringutes, nagu on sätestatud rakenduseeskirjades.”;

| 8) | Artikli 18 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  “Ilma et see piiraks artikli 160 lõike 1 punkti a ja artikli 161 lõike 2 kohaldamist, kasutatakse järgmisi tulusid teatavate kululiikide rahastamiseks:”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 18 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

“Ilma et see piiraks artikli 160 lõike 1 punkti a ja artikli 161 lõike 2 kohaldamist, kasutatakse järgmisi tulusid teatavate kululiikide rahastamiseks:”;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  “aa) | osamaksed, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjakohase põhiõigusakti kohaselt teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab ühendus ja haldab komisjon nende nimel;”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

“aa)

osamaksed, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjakohase põhiõigusakti kohaselt teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab ühendus ja haldab komisjon nende nimel;”;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  “ea) | tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;”; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

“ea)

tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;”;

| 9) | Artikli 19 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Annetusi, mille väärtus on 50 000 EUR või üle selle, millega kaasnevad rahalised kulutused, sealhulgas järelkulud, ja mis ületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevad otsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamise kuupäevast.”; |
| --- | --- |

9)

Artikli 19 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Annetusi, mille väärtus on 50 000 EUR või üle selle, millega kaasnevad rahalised kulutused, sealhulgas järelkulud, ja mis ületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevad otsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamise kuupäevast.”;

| 10) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 22
  1.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada:






  a) | ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 22

1.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada:

a)

ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse;

| b) | ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta. |
| --- | --- |

b)

ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta.

2.   Kolm nädalat enne lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemist teatavad institutsioonid eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

3.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 10 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millest ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 kehtestatud korda.

4.   Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires teha ümberpaigutusi artiklite sees ilma eelarvepädevaid institutsioone sellest eelnevalt teavitamata.”;

| 11) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse;”;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  “d) | paigutada niipea, kui põhiõigusakt on vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud, assigneeringuid artiklis 43 viidatud “määratlemata otstarbega assigneeringute” jaotisest ümber juhul, kui asjakohase meetme kohta puudus põhiõigusakt eelarve koostamise ajal.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

“d)

paigutada niipea, kui põhiõigusakt on vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud, assigneeringuid artiklis 43 viidatud “määratlemata otstarbega assigneeringute” jaotisest ümber juhul, kui asjakohase meetme kohta puudus põhiõigusakt eelarve koostamise ajal.”;

| iii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kolm nädalat enne esimese lõigu punktides b ja c osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele oma otsusest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.”; |
| --- | --- |

iii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kolm nädalat enne esimese lõigu punktides b ja c osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele oma otsusest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.”;

| iv) | lisatakse järgmised lõigud:
  “Eelarveaasta kahe viimase kuu jooksul võib komisjon siiski paigutada iseseisvalt ühest jaotisest teise ümber assigneeringuid, mis seonduvad kuludega personalile, koosseisuvälistele ja muudele töötajatele, kokku kuni 5 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema kõnealuste ümberpaigutuste otsusele.
  Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema esimese lõigu punktis d osutatud ümberpaigutuste otsusele.”; |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmised lõigud:

“Eelarveaasta kahe viimase kuu jooksul võib komisjon siiski paigutada iseseisvalt ühest jaotisest teise ümber assigneeringuid, mis seonduvad kuludega personalile, koosseisuvälistele ja muudele töötajatele, kokku kuni 5 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema kõnealuste ümberpaigutuste otsusele.

Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema esimese lõigu punktis d osutatud ümberpaigutuste otsusele.”;

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad “lõike 1 punktis c” sõnadega “lõikes 1”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad “lõike 1 punktis c” sõnadega “lõikes 1”;

| 12) | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF), struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) ja teadusuuringutele pühendatud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I–III jaotise erisätete alusel.”; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF), struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) ja teadusuuringutele pühendatud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I–III jaotise erisätete alusel.”;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Komisjoni ettepaneku põhjal otsustavad eelarvepädevad institutsioonid ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist. Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ettepanek.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Komisjoni ettepaneku põhjal otsustavad eelarvepädevad institutsioonid ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist. Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ettepanek.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevates nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordades, mis tekivad eelarveaastal pärast 15. detsembrit, võib komisjon ümber paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigi eelarvejaotistes saadaolevad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud eelarvejaotistesse, mis käsitlevad häda- ja humanitaarabi meetmeid. Komisjon teavitab viivitamata mõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast selliste ümberpaigutuste tegemist.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevates nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordades, mis tekivad eelarveaastal pärast 15. detsembrit, võib komisjon ümber paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigi eelarvejaotistes saadaolevad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud eelarvejaotistesse, mis käsitlevad häda- ja humanitaarabi meetmeid. Komisjon teavitab viivitamata mõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast selliste ümberpaigutuste tegemist.”;

| 13) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon või liikmesriik esitab seadusandjale vastavalt EÜ asutamislepingu või Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele ja mis võivad mõjutada eelarvet, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud finantsselgitus ja käesoleva määruse artikli 27 lõikes 4 osutatud hinnang.
  Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele, mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud muudatusettepanekut esitava institutsiooni koostatud finantsselgitus.”; |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon või liikmesriik esitab seadusandjale vastavalt EÜ asutamislepingu või Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele ja mis võivad mõjutada eelarvet, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud finantsselgitus ja käesoleva määruse artikli 27 lõikes 4 osutatud hinnang.

Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele, mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud muudatusettepanekut esitava institutsiooni koostatud finantsselgitus.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Pettuste ja rikkumiste ohu vältimiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses kogu teave olemasolevate ja kavandatavate pettusevastase võitluse ja kaitsemeetmete kohta.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Pettuste ja rikkumiste ohu vältimiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses kogu teave olemasolevate ja kavandatavate pettusevastase võitluse ja kaitsemeetmete kohta.”;

| 14) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 28a
  1.   Eelarvet täidetakse iga eelarve täitmise viisi puhul asjakohast tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjakohastele valdkondlikele määrustele.
  2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel:






  a) | tegevuste tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; |
| --- | --- | --- |

14)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 28a

1.   Eelarvet täidetakse iga eelarve täitmise viisi puhul asjakohast tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjakohastele valdkondlikele määrustele.

2.   Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel:

a)

tegevuste tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

| b) | aruandluse usaldusväärsus; |
| --- | --- |

b)

aruandluse usaldusväärsus;

| c) | varade ja teabe säilivuse tagamine; |
| --- | --- |

c)

varade ja teabe säilivuse tagamine;

| d) | pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine; |
| --- | --- |

d)

pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

| e) | aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”; |
| --- | --- |

e)

aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.”;

| 15) | Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve ja paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
  Eelarve avaldatakse kolme kuu jooksul alates selle lõpliku vastuvõtmise kuupäevast.
  Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanded avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”; |
| --- | --- |

15)

Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve ja paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Eelarve avaldatakse kolme kuu jooksul alates selle lõpliku vastuvõtmise kuupäevast.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanded avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”;

| 16) | Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt, ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.
  Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõuet, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (12), ja turvalisuse nõuet, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud täitmise viisi eripärasid ning järgides vajadusel asjakohaseid valdkondlikke eeskirju. |
| --- | --- |

16)

Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:

“3.   Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt, ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõuet, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (12), ja turvalisuse nõuet, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud täitmise viisi eripärasid ning järgides vajadusel asjakohaseid valdkondlikke eeskirju.

| 17) | Artikli 33 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | tegevusaruanded, mis sisaldavad järgmist:






  — | teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

17)

Artikli 33 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

tegevusaruanded, mis sisaldavad järgmist:

—

teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta;

| — | assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste täielikku põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemist; |
| --- | --- |

—

assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste täielikku põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemist;

| — | selget põhjendust sekkumiseks ELi tasandil muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

—

selget põhjendust sekkumiseks ELi tasandil muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta. |
| --- | --- |

—

teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta.

Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse väljapakutud eelarvemuudatuse tõenäoliste kasutegurite tõendamiseks.”;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  “e) | kokkuvõtte nende järgnevatel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

“e)

kokkuvõtte nende järgnevatel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks.”;

| 18) | Artikli 37 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  “Enne esialgse paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid peale komisjoni läbi asjakohaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute mis tahes alakasutamist.”; |
| --- | --- |

18)

Artikli 37 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

“Enne esialgse paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid peale komisjoni läbi asjakohaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute mis tahes alakasutamist.”;

| 19) | Artiklis 40 asendatakse punkt a järgmisega:






  “a) | kavandatavate tulude ja kulude koondarvestus;”; |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklis 40 asendatakse punkt a järgmisega:

“a)

kavandatavate tulude ja kulude koondarvestus;”;

| 20) | Artikli 43 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega::
  “Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast artikli 23 lõike 1 punkti d kohast ümberpaigutust, kui põhiõigusakti vastuvõtmine toimub asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, ning muudel juhtudel pärast artikli 24 kohast ümberpaigutust.”; |
| --- | --- |

20)

Artikli 43 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega::

“Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast artikli 23 lõike 1 punkti d kohast ümberpaigutust, kui põhiõigusakti vastuvõtmine toimub asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, ning muudel juhtudel pärast artikli 24 kohast ümberpaigutust.”;

| 21) | Artikli 44 teises lõigus asendatakse sõnad “artiklites 22, 23 ja 25” sõnadega “artiklites 23 ja 25”; |
| --- | --- |

21)

Artikli 44 teises lõigus asendatakse sõnad “artiklites 22, 23 ja 25” sõnadega “artiklites 23 ja 25”;

| 22) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 45
  1.   Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava hädaabi reservi.
  2.   Lõikes 1 osutatud reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 24 ja 26 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.”; |
| --- | --- |

22)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 45

1.   Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava hädaabi reservi.

2.   Lõikes 1 osutatud reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 24 ja 26 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.”;

| 23) | Artikli 46 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  “kavandatavate tulude ja kulude koondarvestuses:”; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

Artikli 46 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

“kavandatavate tulude ja kulude koondarvestuses:”;

| ii) | alapunkt f jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

alapunkt f jäetakse välja;

| iii) | alapunkt g asendatakse järgmisega:






  “g) | asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

alapunkt g asendatakse järgmisega:

“g)

asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;”;

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2) | iga institutsiooni eelarvejaos tulud ja kulud punktis 1 näidatud struktuuri kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

“2)

iga institutsiooni eelarvejaos tulud ja kulud punktis 1 näidatud struktuuri kohaselt.”;

| c) | punkti 3 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | teadus- ja tehnotöötajate liigitus, mis võib põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehnotöötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 3 alapunkt c asendatakse järgmisega:

“c)

teadus- ja tehnotöötajate liigitus, mis võib põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehnotöötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;”;

| d) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  “5) | eelarveread, kuhu on kirjendatud tulud ja kulud, mis on vajalikud välistegevuse tagatisfondi kasutamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

“5)

eelarveread, kuhu on kirjendatud tulud ja kulud, mis on vajalikud välistegevuse tagatisfondi kasutamiseks.”;

| 24) | Artikli 47 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad “palgaastmed A1, A2 ja A3” sõnadega “palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14”; |
| --- | --- |

24)

Artikli 47 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad “palgaastmed A1, A2 ja A3” sõnadega “palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14”;

| 25) | Artikkel 49 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 49
  1.   Ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.
  Põhiõigusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastava eelarvesse kirjendatud kulutuse tegemisele.
  2.   EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisel on põhiõigusakt õigusakt, mille on vastu võtnud seadusandja ja mis võib olla määruse, direktiivi, EÜ asutamislepingu artikli 249 kohase otsuse või sui generis otsuse vormis.
  3.   Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP)) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõigetes 2 ja 3, artiklis 14, artikli 18 lõikes 5, artikli 23 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 24.
  4.   Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (mis käsitleb politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, millele on viidatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikes 2.
  5.   Soovitused, arvamused, resolutsioonid, järeldused, deklaratsioonid ega muud õigusliku toimeta aktid ei ole põhiõigusaktid käesoleva artikli tähenduses.
  6.   Erandina lõigetest 1–4 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada põhiõigusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad ühenduste või Euroopa Liidu pädevusse:






  a) | assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse üksnes kaheks järjestikuseks eelarveaastaks; |
| --- | --- | --- |

25)

Artikkel 49 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 49

1.   Ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.

Põhiõigusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastava eelarvesse kirjendatud kulutuse tegemisele.

2.   EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisel on põhiõigusakt õigusakt, mille on vastu võtnud seadusandja ja mis võib olla määruse, direktiivi, EÜ asutamislepingu artikli 249 kohase otsuse või sui generis otsuse vormis.

3.   Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP)) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõigetes 2 ja 3, artiklis 14, artikli 18 lõikes 5, artikli 23 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 24.

4.   Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (mis käsitleb politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, millele on viidatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikes 2.

5.   Soovitused, arvamused, resolutsioonid, järeldused, deklaratsioonid ega muud õigusliku toimeta aktid ei ole põhiõigusaktid käesoleva artikli tähenduses.

6.   Erandina lõigetest 1–4 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada põhiõigusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad ühenduste või Euroopa Liidu pädevusse:

a)

assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse üksnes kaheks järjestikuseks eelarveaastaks;

| b) | assigneeringud ettevalmistavateks tegevusteks, mis kuuluvad EÜ asutamislepingu, Euratomi asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaldamisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete puhul tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need võivad olla mitmesuguses vormis. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tuleb assigneeringute sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetme tunnusjooni seoses kavandatavate tegevuste, taotletavate eesmärkide ja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastata lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.
  Koos esialgse eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele punktides a ja b osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles on ka hinnang kavandatud tulemuste ja järelmeetmete kohta; |
| --- | --- |

b)

assigneeringud ettevalmistavateks tegevusteks, mis kuuluvad EÜ asutamislepingu, Euratomi asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaldamisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete puhul tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need võivad olla mitmesuguses vormis. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tuleb assigneeringute sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetme tunnusjooni seoses kavandatavate tegevuste, taotletavate eesmärkide ja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastata lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.

Koos esialgse eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele punktides a ja b osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles on ka hinnang kavandatud tulemuste ja järelmeetmete kohta;

| c) | assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ÜVJPd) valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja töötatakse välja selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja vajalike õigusaktide vastuvõtmiseks.
  ELi kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.
  Nõukogu lepib koostöös komisjoniga kokku ettevalmistavate meetmete osas. Sel eesmärgil teavitab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige sel eesmärgil vajalikest hinnangulistest vahenditest. Kooskõlas käesoleva määruse sätetega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine; |
| --- | --- |

c)

assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ÜVJPd) valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja töötatakse välja selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja vajalike õigusaktide vastuvõtmiseks.

ELi kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.

Nõukogu lepib koostöös komisjoniga kokku ettevalmistavate meetmete osas. Sel eesmärgil teavitab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige sel eesmärgil vajalikest hinnangulistest vahenditest. Kooskõlas käesoleva määruse sätetega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;

| d) | assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks, mida komisjon teostab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest, millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende asutamislepingutega otse antud ja mis on loetletud rakenduseeskirjades; |
| --- | --- |

d)

assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks, mida komisjon teostab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest, millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende asutamislepingutega otse antud ja mis on loetletud rakenduseeskirjades;

| e) | assigneeringud iga institutsiooni toimimiseks haldusliku iseseisvuse raames.”; |
| --- | --- |

e)

assigneeringud iga institutsiooni toimimiseks haldusliku iseseisvuse raames.”;

| 26) | Artiklile 50 lisatakse järgmine lõik:
  “Iga institutsioon kasutab neid volitusi vastavalt käesolevale määrusele ja heakskiidetud assigneeringute piires.”; |
| --- | --- |

26)

Artiklile 50 lisatakse järgmine lõik:

“Iga institutsioon kasutab neid volitusi vastavalt käesolevale määrusele ja heakskiidetud assigneeringute piires.”;

| 27) | Artikkel 52 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 52
  1.   Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja mis tahes teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise või sisekontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.
  2.   Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.”; |
| --- | --- |

27)

Artikkel 52 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 52

1.   Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja mis tahes teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise või sisekontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.

2.   Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.”;

| 28) | Artikkel 53 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 53
  Komisjon täidab eelarvet vastavalt artiklites 53a–53d sätestatud sätetele ühel järgmistest viisidest:






  a) | tsentraliseeritult; |
| --- | --- | --- |

28)

Artikkel 53 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 53

Komisjon täidab eelarvet vastavalt artiklites 53a–53d sätestatud sätetele ühel järgmistest viisidest:

a)

tsentraliseeritult;

| b) | koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult; |
| --- | --- |

b)

koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult;

| c) | ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.”; |
| --- | --- |

c)

ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.”;

| 29) | Lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 53a
  Kui komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult, täidavad täitmisülesandeid vahetult tema talitused või täidetakse neid delegeerimise teel artiklite 54–57 kohaselt.
  Artikkel 53b
  1.   Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele. Seda meetodit kohaldatakse eelkõige teise osa I ja II jaotises osutatud tegevuse suhtes.
  2.   Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:






  a) | veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti; |
| --- | --- | --- |

29)

Lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 53a

Kui komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult, täidavad täitmisülesandeid vahetult tema talitused või täidetakse neid delegeerimise teel artiklite 54–57 kohaselt.

Artikkel 53b

1.   Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele. Seda meetodit kohaldatakse eelkõige teise osa I ja II jaotises osutatud tegevuse suhtes.

2.   Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:

a)

veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti;

| b) | väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega; |
| --- | --- |

b)

väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega;

| c) | nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid; |
| --- | --- |

c)

nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid;

| d) | tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise. |
| --- | --- |

d)

tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

Sel eesmärgil viivad liikmesriigid läbi kontrollimisi ja seavad sisse tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi vastavalt artikli 28a sätetele. Vajaduse korral algatavad nad asjakohaseid kohtumenetlusi.

3.   Liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõte olemasolevatest audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil.

4.   Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskirjade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.

Artikkel 53c

1.   Kui komisjon täidab eelarvet detsentraliseeritult, delegeeritakse täitmisülesanded kolmandatele riikidele vastavalt artiklile 56 ja teise osa IV jaotisele, ilma et see piiraks kõrvalülesannete delegeerimist artikli 54 lõikes 2 osutatud asutustele.

2.   Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskirjade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.

3.   Kolmandad riigid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

Artikkel 53d

1.   Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, delegeeritakse teatavad täitmisülesanded rakenduseeskirjade kohaselt rahvusvahelistele organisatsioonidele järgmistel juhtudel:

| a) | alati, kuil komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon on seotud pikaajalise raamlepinguga, millega on sätestatud nende koostöö halduslik ja finantskorraldus; |
| --- | --- |

a)

alati, kuil komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon on seotud pikaajalise raamlepinguga, millega on sätestatud nende koostöö halduslik ja finantskorraldus;

| b) | alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon töötavad välja ühisprojekti või -programmi; |
| --- | --- |

b)

alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon töötavad välja ühisprojekti või -programmi;

| c) | kui tegemist meetmetega, mille korral mitme rahastaja vahendid ühendatakse ja neid ei kirjendata sihtotstarbelistesse kuluartiklitesse ega -kategooriatesse, st kui tegemist on mitme rahastajaga meetmetega. |
| --- | --- |

c)

kui tegemist meetmetega, mille korral mitme rahastaja vahendid ühendatakse ja neid ei kirjendata sihtotstarbelistesse kuluartiklitesse ega -kategooriatesse, st kui tegemist on mitme rahastajaga meetmetega.

Need organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

2.   Rahvusvahelise organisatsiooniga rahastamise kohta sõlmitud individuaalleping sisaldab üksikasjalikke sätteid rahvusvahelisele organisatsioonile antud ülesannete täitmise kohta.

3.   Rahvusvahelised organisatsioonid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.”;

| 30) | Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele asutamislepingutest tulenevaid täidesaatvat võimu, kui nende volitustega kaasneb suur kaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel. Delegeeritavad täitmisülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses.
  Eelarve täitmisülesannete delegeerimine peab vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ning tagama vastavuse mittediskrimineerimise põhimõttele ja ühenduse tegevuse läbipaistvuse. Selline täitmisülesannete delegeerimine ei tohi põhjustada huvide vastuolu.”; |
| --- | --- | --- |

30)

Artiklit 54 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele asutamislepingutest tulenevaid täidesaatvat võimu, kui nende volitustega kaasneb suur kaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel. Delegeeritavad täitmisülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses.

Eelarve täitmisülesannete delegeerimine peab vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ning tagama vastavuse mittediskrimineerimise põhimõttele ja ühenduse tegevuse läbipaistvuse. Selline täitmisülesannete delegeerimine ei tohi põhjustada huvide vastuolu.”;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Täites eelarvet tsentraliseeritult ja delegeerimise teel artikli 53 lõike 2 alusel, võib komisjon lõikes 1 sätestatud piires anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid: [...]”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lause asendatakse järgmisega:

“Täites eelarvet tsentraliseeritult ja delegeerimise teel artikli 53 lõike 2 alusel, võib komisjon lõikes 1 sätestatud piires anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid: [...]”;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | artiklis 185 osutatud, ühenduste asutatud asutustele ja muudele spetsialiseeritud ühenduse asutustele, nagu Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, tingimusel et sellised ülesanded on kooskõlas asutuse ülesannetega, mis on määratletud põhiõigusaktis.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

artiklis 185 osutatud, ühenduste asutatud asutustele ja muudele spetsialiseeritud ühenduse asutustele, nagu Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, tingimusel et sellised ülesanded on kooskõlas asutuse ülesannetega, mis on määratletud põhiõigusaktis.”;

| iii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, esitavad piisavad finantstagatised ning vastavad rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, esitavad piisavad finantstagatised ning vastavad rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele.”;

| iv) | lisatakse järgmine punkt:






  “d) | isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on määratletud asjakohases põhiõigusaktis käesoleva määruse artikli 49 tähenduses.”; |
| --- | --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine punkt:

“d)

isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on määratletud asjakohases põhiõigusaktis käesoleva määruse artikli 49 tähenduses.”;

| c) | lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Sellised asutused või isikud võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Sellised asutused või isikud võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.”;

| 31) | Artiklid 55 ja 56 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 55
  1.   Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud, kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele võib täielikult või osaliselt edasi anda ühenduse programmi või projekti teostamise komisjoni huvides ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. (13)

  2.   Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on asutuse juhatajal.
  Artikkel 56
  1.   Kui komisjon täidab eelarvet kaudselt ja tsentraliseeritud korras, nõuab ta kõigepealt tõendeid, et üksustes, millele ta täitmise delegeerib, kasutatakse järgmisi asjakohaseid ja toimivaid süsteeme ja menetlusi:






  a) | läbipaistvad hanke- ja toetuste andmise menetlused, mis toimuvad kedagi diskrimineerimata ja välistavad huvide vastuolu ning mis on kooskõlas vastavalt V ja VI jaotise sätetega; |
| --- | --- | --- |

31)

Artiklid 55 ja 56 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 55

1.   Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud, kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele võib täielikult või osaliselt edasi anda ühenduse programmi või projekti teostamise komisjoni huvides ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. (13)

2.   Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on asutuse juhatajal.

Artikkel 56

1.   Kui komisjon täidab eelarvet kaudselt ja tsentraliseeritud korras, nõuab ta kõigepealt tõendeid, et üksustes, millele ta täitmise delegeerib, kasutatakse järgmisi asjakohaseid ja toimivaid süsteeme ja menetlusi:

a)

läbipaistvad hanke- ja toetuste andmise menetlused, mis toimuvad kedagi diskrimineerimata ja välistavad huvide vastuolu ning mis on kooskõlas vastavalt V ja VI jaotise sätetega;

| b) | tulemuslik ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vastavate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist; |
| --- | --- |

b)

tulemuslik ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vastavate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist;

| c) | raamatupidamisarvestuse süsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas ühenduse vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajastada ühenduse raamatupidamisarvestuses vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestuse süsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas ühenduse vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajastada ühenduse raamatupidamisarvestuses vahendite kasutamist;

| d) | sõltumatu välisaudit; |
| --- | --- |

d)

sõltumatu välisaudit;

| e) | teabe üldkättesaadavus ühenduse määrustega ettenähtud tasandil; |
| --- | --- |

e)

teabe üldkättesaadavus ühenduse määrustega ettenähtud tasandil;

| f) | eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohane iga-aastane tagantjärele avaldamine kooskõlas artikli 30 lõikega 3. |
| --- | --- |

f)

eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohane iga-aastane tagantjärele avaldamine kooskõlas artikli 30 lõikega 3.

Komisjon võib tunnistada lõigetes 1 ja 2 osutatud üksuste auditi-, raamatupidamisarvestus- ja hankesüsteemid enda omadega samaväärseks, võttes nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

2.   Detsentraliseeritud haldamise korral kohaldatakse lõikes 1 sätestatud kriteeriume, välja arvatud punktis e sätestatud kriteeriumi, kas täies ulatuses või osaliselt, olenevalt komisjoni ja asjakohase kolmanda riigi, siseriikliku või rahvusvahelise avalik-õiguslike asutuse vahel kokkulepitud detsentraliseerituse astmest.

Olenemata lõike 1 punktis a ja artiklis 169a sätestatust võib komisjon:

| — | vahendite ühiskasutuse korral ja |
| --- | --- |

—

vahendite ühiskasutuse korral ja

| — | põhiõigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt otsustada, |
| --- | --- |

—

põhiõigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt otsustada,

kasutada abi saava partnerriigi või rahastajate vahel kokkulepitud hanke- või toetuste andmise menetlusi.

Enne sellise otsuse tegemist peab komisjon eelnevalt iga üksikjuhtumi kohta eraldi saama tõendid selle kohta, et asjaomased menetlused vastavad läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõttele, välistavad igasuguse huvide konflikti, pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid garantiisid ja tagavad vastavuse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise sätetele.

Asjakohane kolmas riik, siseriiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus täidab järgmisi kohustusi:

| a) | täidab lõikes 1 sätestatud tingimusi, kui käesoleva lõike esimesest lõigust ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

a)

täidab lõikes 1 sätestatud tingimusi, kui käesoleva lõike esimesest lõigust ei tulene teisiti;

| b) | tagab, et lõike 1 punktis d osutatud auditi viib läbi siseriiklik sõltumatu välisauditi tegemise asutus; |
| --- | --- |

b)

tagab, et lõike 1 punktis d osutatud auditi viib läbi siseriiklik sõltumatu välisauditi tegemise asutus;

| c) | kontrollib korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti; |
| --- | --- |

c)

kontrollib korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti;

| d) | võtab vastu asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ning vajaduse korral algatab kohtumenetlusi, et nõuda valesti makstud vahendid tagasi. |
| --- | --- |

d)

võtab vastu asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ning vajaduse korral algatab kohtumenetlusi, et nõuda valesti makstud vahendid tagasi.

3.   Komisjon tagab delegeeritud ülesannete täitmise järelevalve, hindamise ja kontrolli. Ta võtab oma kontrollisüsteemide abil kontrollimiste tegemisel arvesse kontrollisüsteemide võrdväärsust.

| 32) | Artikli 57 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Komisjon ei või anda eelarvest saadavate vahendite kasutamist, sealhulgas maksmise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed, millele kohaldatakse komisjoni määratud tingimusi ja summasid, tehakse komisjoni määratud abisaajatele ja nendega ei kaasne kaalutlusõiguse kasutamist makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.”; |
| --- | --- |

32)

Artikli 57 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Komisjon ei või anda eelarvest saadavate vahendite kasutamist, sealhulgas maksmise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed, millele kohaldatakse komisjoni määratud tingimusi ja summasid, tehakse komisjoni määratud abisaajatele ja nendega ei kaasne kaalutlusõiguse kasutamist makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.”;

| 33) | Artiklit 59 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet “personal” isikute kohta, kellele kohaldatakse personalieeskirju.”; |
| --- | --- | --- |

33)

Artiklit 59 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet “personal” isikute kohta, kellele kohaldatakse personalieeskirju.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Iga institutsioon määrab oma sisehalduseeskirjades asjakohase tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras sisalduvate tingimuste kohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesanded, delegeeritavate volituste ulatuse ja volitatud esindajate võimaluse neid omakorda edasi volitada.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Iga institutsioon määrab oma sisehalduseeskirjades asjakohase tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras sisalduvate tingimuste kohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesanded, delegeeritavate volituste ulatuse ja volitatud esindajate võimaluse neid omakorda edasi volitada.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud volitusi delegeeritakse edasi üksnes personalile.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud volitusi delegeeritakse edasi üksnes personalile.”;

| 34) | Artikli 60 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  “7.   Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud.
  Kõnealuses aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Siseaudiitor tutvub aastaaruande ja muude üksikasjalike andmetega. Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil eelarvepädevatele institutsioonidele eelmise aasta tegevusaruannete kokkuvõtte.”; |
| --- | --- |

34)

Artikli 60 lõige 7 asendatakse järgmisega:

“7.   Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud.

Kõnealuses aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Siseaudiitor tutvub aastaaruande ja muude üksikasjalike andmetega. Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil eelarvepädevatele institutsioonidele eelmise aasta tegevusaruannete kokkuvõtte.”;

| 35) | Artiklit 61 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktile e lisatakse järgmise lause:
  “peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist;”; |
| --- | --- | --- |

35)

Artiklit 61 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktile e lisatakse järgmise lause:

“peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist;”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  “2a.   Enne institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.
  Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas tema vastutusel kehtestatud raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega vastavalt käesolevas määruses tema institutsiooni raamatupidamisarvestuse kohta sätestatule ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.
  Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.
  Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning nende kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.
  2b.   Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allkirjastamiseks vajalikuks.
  Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.
  2c.   Teiste institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad allkirjastavad oma raamatupidamise aastaaruanded ja saadavad need komisjoni peaarvepidajale.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

“2a.   Enne institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas tema vastutusel kehtestatud raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega vastavalt käesolevas määruses tema institutsiooni raamatupidamisarvestuse kohta sätestatule ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.

Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.

Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning nende kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.

2b.   Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allkirjastamiseks vajalikuks.

Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

2c.   Teiste institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad allkirjastavad oma raamatupidamise aastaaruanded ja saadavad need komisjoni peaarvepidajale.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.”;

| 36) | Artikli 62 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvale personalile.”; |
| --- | --- |

36)

Artikli 62 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvale personalile.”;

| 37) | Artikkel 63 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 63
  1.   Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja väikeste summade maksmiseks vastavalt rakenduseeskirjades määratule võib sisse seada avansikontod.
  Artiklis 110 nimetatud häda- ja humanitaarabi valdkonnas võib avansikontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, arvestades samas eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringute taset.
  2.   Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.”; |
| --- | --- |

37)

Artikkel 63 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 63

1.   Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja väikeste summade maksmiseks vastavalt rakenduseeskirjades määratule võib sisse seada avansikontod.

Artiklis 110 nimetatud häda- ja humanitaarabi valdkonnas võib avansikontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, arvestades samas eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringute taset.

2.   Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.”;

| 38) | Artikli 65 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 64 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusaktide ja samuti kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu.”; |
| --- | --- |

38)

Artikli 65 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 64 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusaktide ja samuti kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu.”;

| 39) | Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.”; |
| --- | --- | --- |

39)

Artiklit 66 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:






  a) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust ja rakenduseeskirju eirates; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:

a)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust ja rakenduseeskirju eirates;

| b) | eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagi esitada.”; |
| --- | --- |

b)

eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagi esitada.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Oma üksuse piires edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse ja tõhususe ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Oma üksuse piires edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse ja tõhususe ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.”;

| d) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “4.   Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas. Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teeb kindlaks, kas on toimunud finantsrikkumine, ja missugused on võimalikud tagajärjed.”; |
| --- | --- |

d)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“4.   Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas. Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teeb kindlaks, kas on toimunud finantsrikkumine, ja missugused on võimalikud tagajärjed.”;

| 40) | Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega rakenduseeskirjades sätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes rakenduseeskirjade kohaselt.
  Vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa ka tühistada või seda korrigeerida vastavalt rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele.”; |
| --- | --- |

40)

Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega rakenduseeskirjades sätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes rakenduseeskirjade kohaselt.

Vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa ka tühistada või seda korrigeerida vastavalt rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele.”;

| 41) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 73a
  Ilma et see mõjutaks erimääruste sätete ja ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse kohaldamist, kohaldatakse kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete ja ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete suhtes viieaastast aegumistähtaega.
  Aegumistähtaja arvutamise kuupäev ja selle arvestusperioodi katkestamise tingimused sätestatakse rakenduseeskirjades.”; |
| --- | --- |

41)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 73a

Ilma et see mõjutaks erimääruste sätete ja ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse kohaldamist, kohaldatakse kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete ja ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete suhtes viieaastast aegumistähtaega.

Aegumistähtaja arvutamise kuupäev ja selle arvestusperioodi katkestamise tingimused sätestatakse rakenduseeskirjades.”;

| 42) | Artikli 75 lõikes 2 asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punkti e”; |
| --- | --- |

42)

Artikli 75 lõikes 2 asendatakse sõnad “artikli 49 lõike 2” sõnadega “artikli 49 lõike 6 punkti e”;

| 43) | Artikli 77 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  “Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 81 tähenduses, vabastatakse.”; |
| --- | --- |

43)

Artikli 77 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

“Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 81 tähenduses, vabastatakse.”;

| 44) | Artiklile 80 lisatakse järgmine lõik:
  “Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.”; |
| --- | --- |

44)

Artiklile 80 lisatakse järgmine lõik:

“Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.”;

| 45) | Artikli 86 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja -auditisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust.”; |
| --- | --- | --- |

45)

Artikli 86 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja -auditisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust.”;

| 46) | Artikli 87 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Kui siseaudiitoriks on koosseisuline töötaja, kannab ta vastutust personali- ja rakenduseeskirjade kohaselt.”; |
| --- | --- |

46)

Artikli 87 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Kui siseaudiitoriks on koosseisuline töötaja, kannab ta vastutust personali- ja rakenduseeskirjade kohaselt.”;

| 47) | Artikkel 88 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 88
  1.   Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama tellija poolt artiklites 104 ja 167 määratletud tähenduses, et täielikult või osaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või lasta teha töid või saada teenuseid.
  Nende lepingute hulka kuuluvad:






  a) | ehitise ostmise või rentimise lepingud; |
| --- | --- | --- |

47)

Artikkel 88 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 88

1.   Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama tellija poolt artiklites 104 ja 167 määratletud tähenduses, et täielikult või osaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või lasta teha töid või saada teenuseid.

Nende lepingute hulka kuuluvad:

a)

ehitise ostmise või rentimise lepingud;

| b) | tarnelepingud; |
| --- | --- |

b)

tarnelepingud;

| c) | ehitustöölepingud; |
| --- | --- |

c)

ehitustöölepingud;

| d) | teenuslepingud. |
| --- | --- |

d)

teenuslepingud.

2.   Raamlepingud on ühe või mitme tellija ja ühe või mitme ettevõtja vahel sõlmitud lepingud, mille eesmärk on kehtestada tingimused, mida kohaldatakse teatava aja jooksul sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõige seoses hindade ja vajaduse korral kavandatavate kogustega. Neid reguleerivad käesoleva jaotise pakkumismenetlust, sealhulgas reklaami, käsitlevad sätted.

3.   Käesolev jaotis ei käsitle toetusi, ilma et see piiraks artiklite 93–96 kohaldamist.”;

| 48) | Artikli 89 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Tellijad ei või kasutada raamlepinguid nõuetevastaselt ega sellisel viisil, et selle eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine.”; |
| --- | --- |

48)

Artikli 89 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Tellijad ei või kasutada raamlepinguid nõuetevastaselt ega sellisel viisil, et selle eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine.”;

| 49) | Artiklit 90 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:






  “1. | Kõik hanked, mis ületavad artiklites 105 või 167 sätestatud künniseid, avalikustatakse Euroopa Liidu Teatajas.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

49)

Artiklit 90 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

“1.

Kõik hanked, mis ületavad artiklites 105 või 167 sätestatud künniseid, avalikustatakse Euroopa Liidu Teatajas.”;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Hanketeated avaldatakse eelnevalt, välja arvatud käesoleva määruse artikli 91 lõikes 2 osutatud juhtudel vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (14) IIB lisas sätestatud teenuslepingute puhul. |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Hanketeated avaldatakse eelnevalt, välja arvatud käesoleva määruse artikli 91 lõikes 2 osutatud juhtudel vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (14) IIB lisas sätestatud teenuslepingute puhul.

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Hanked, mille väärtus jääb allapoole artiklites 105 või 167 sätestatud künniseid, ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas osutatud teenuslepingud tehakse teatavaks sobival viisil vastavalt rakenduseeskirjadele.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Hanked, mille väärtus jääb allapoole artiklites 105 või 167 sätestatud künniseid, ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas osutatud teenuslepingud tehakse teatavaks sobival viisil vastavalt rakenduseeskirjadele.”;

| 50) | Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Hankemenetluse vorm võib olla üks järgmistest:






  a) | avatud menetlus; |
| --- | --- | --- | --- |

50)

Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Hankemenetluse vorm võib olla üks järgmistest:

a)

avatud menetlus;

| b) | piiratud menetlus; |
| --- | --- |

b)

piiratud menetlus;

| c) | konkurss; |
| --- | --- |

c)

konkurss;

| d) | läbirääkimistega menetlus; |
| --- | --- |

d)

läbirääkimistega menetlus;

| e) | konkurentidega peetav dialoog. |
| --- | --- |

e)

konkurentidega peetav dialoog.

Kui riigihankeleping või raamleping on kahe või enama institutsiooni, täitevasutuse või artiklis 185 osutatud asutuse huvides ning kui on võimalik tõsta tõhusust, püüavad asjaomased tellijad hankemenetluse läbi viia institutsioonidevahelistel alustel.

Kui riigihankeleping või raamleping on vajalik ühe institutsiooni ja liikmesriigi tellija vahelise ühismeetme rakendamiseks, võivad see institutsioon ja tellija hankemenetluse läbi viia ühiselt vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule.”;

| b) | lõike 2 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine lõik jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “4.   Rakenduseeskirjades määratletakse lõikes 1 viidatud hankemenetlus, mida kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisa kohaste teenuslepingute ja salajaseks kuulutatud lepingute korral, mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik ühenduste või Euroopa Liidu oluliste huvide kaitseks.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“4.   Rakenduseeskirjades määratletakse lõikes 1 viidatud hankemenetlus, mida kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisa kohaste teenuslepingute ja salajaseks kuulutatud lepingute korral, mille täitmisega peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalik ühenduste või Euroopa Liidu oluliste huvide kaitseks.”;

| 51) | Artikkel 92 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 92
  Pakkumiskutsega seotud dokumentides esitatakse hanke sisu täielik, selge ja täpne kirjeldus ning täpsustatakse lepingu suhtes kohaldatavad menetlusest väljajätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid.”; |
| --- | --- |

51)

Artikkel 92 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 92

Pakkumiskutsega seotud dokumentides esitatakse hanke sisu täielik, selge ja täpne kirjeldus ning täpsustatakse lepingu suhtes kohaldatavad menetlusest väljajätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid.”;

| 52) | Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  “Taotlejad või pakkujad ei saa hankemenetluses osaleda, kui:”; |
| --- | --- | --- | --- |

52)

Artiklit 93 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

“Taotlejad või pakkujad ei saa hankemenetluses osaleda, kui:”;

| ii) | punkt f asendatakse järgmisega:






  “f) | nende suhtes kehtib artikli 96 lõikes 1 viidatud halduskaristus.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt f asendatakse järgmisega:

“f)

nende suhtes kehtib artikli 96 lõikes 1 viidatud halduskaristus.”;

| iii) | lisatakse järgmine lõik:
  “Esimese lõigu punkte a–d ei kohaldata varude ostu puhul erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.”; |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõik:

“Esimese lõigu punkte a–d ei kohaldata varude ostu puhul erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Taotlejad või pakkujad peavad tõendama, et nende puhul ei kehti ükski lõikes 1 loetletud olukord. Tellija võib aga mitte nõuda nimetatud tõendamist väga madala maksumusega lepingute puhul vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule.
  Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab taotleja või pakkuja tellija nõudmisel alati:






  a) | juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Taotlejad või pakkujad peavad tõendama, et nende puhul ei kehti ükski lõikes 1 loetletud olukord. Tellija võib aga mitte nõuda nimetatud tõendamist väga madala maksumusega lepingute puhul vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule.

Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab taotleja või pakkuja tellija nõudmisel alati:

a)

juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud;

| b) | kui nähakse ette allhange, tõendama, et alltöövõtja puhul ei kehti ükski lõikes 1 osutatud olukord.” |
| --- | --- |

b)

kui nähakse ette allhange, tõendama, et alltöövõtja puhul ei kehti ükski lõikes 1 osutatud olukord.”

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Rakenduseeskirjades määratletakse maksimumperiood, mille kestel lõikes 1 viidatud olukorrad annavad alust taotlejate ja pakkujate hankemenetlusest välja jätmiseks. Maksimaalne periood ei ületa kümmet aastat.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Rakenduseeskirjades määratletakse maksimumperiood, mille kestel lõikes 1 viidatud olukorrad annavad alust taotlejate ja pakkujate hankemenetlusest välja jätmiseks. Maksimaalne periood ei ületa kümmet aastat.”;

| 53) | Artiklid 94, 95 ja 96 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 94
  Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes kõnealuse lepingu hankemenetluse käigus:






  a) | on olukorras, kus tal on huvide konflikt; |
| --- | --- | --- |

53)

Artiklid 94, 95 ja 96 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 94

Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes kõnealuse lepingu hankemenetluse käigus:

a)

on olukorras, kus tal on huvide konflikt;

| b) | on hankemenetluses osalemiseks vajalike, ostja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud; |
| --- | --- |

b)

on hankemenetluses osalemiseks vajalike, ostja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;

| c) | on asjaomase hankemenetluse puhul ühes artikli 93 lõikes 1 osutatud olukordadest, mis tingib menetlusest väljajätmise. |
| --- | --- |

c)

on asjaomase hankemenetluse puhul ühes artikli 93 lõikes 1 osutatud olukordadest, mis tingib menetlusest väljajätmise.

Artikkel 95

1.   Komisjon loob keskandmekogu ja haldab seda vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele ühenduse eeskirjadele. Andmekogu sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 93, artiklis 94 ja artikli 96 lõike 1 punktis b ja artiklil 96 lõike 2 punktis a nimetatud olukorras. Andmekogu on institutsioonide, täitevasutuste ja artiklis 185 osutatud asutuste jaoks ühine.

2.   Liikmesriikide ja kolmandate riikide ametivõimud ning lõikes 1 nimetamata asutused, kes osalevad eelarve täitmisel vastavalt artiklitele 53 ja 54, edastavad pädevale eelarvevahendite käsutajale teabe taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 93 lõike 1 punktis e nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus on kahjustanud ühenduste finantshuvisid. Eelarvevahendite käsutaja saab kõnealuse teabe ja nõuab peaarvepidajalt selle sisestamist andmekogusse.

Käesoleva lõike esimeses taandes nimetatud ametivõimudel ja asutustel on juurdepääs andmekogus sisalduvale teabele ja nad võivad seda vajaduse korral oma vastutusel arvesse võtta eelarve täitmisega seotud lepingute sõlmimisel.

3.   Rakenduseeskirjades sätestatakse läbipaistvad ja ühtsed tingimused, et tagada menetlusest väljajätmise kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine. Komisjon määratleb andmekogu haldamiseks standardsed menetlused ja tehnilised näitajad.

Artikkel 96

1.   Tellija võib määrata haldus- või rahalisi karistusi:

| a) | taotlejatele või pakkujatele artikli 94 punktis b osutatud juhul; |
| --- | --- |

a)

taotlejatele või pakkujatele artikli 94 punktis b osutatud juhul;

| b) | töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi tõsiselt rikkunud. |
| --- | --- |

b)

töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi tõsiselt rikkunud.

Igal juhul annab tellija siiski asjaomasele isikule võimaluse esitada oma seisukohad.

2.   Lõikes 1 osutatud karistused peavad olema proportsionaalsed lepingu tähtsuse ja süüteo raskusega, ning võivad seisneda järgnevas:

| a) | asjaomasel taotlejal, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme aastat osaleda eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes; ja/või |
| --- | --- |

a)

asjaomasel taotlejal, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme aastat osaleda eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes; ja/või

| b) | rahatrahvi maksmine taotleja, pakkuja või töövõtja poolt kuni kõnealuse lepingu väärtuses.”; |
| --- | --- |

b)

rahatrahvi maksmine taotleja, pakkuja või töövõtja poolt kuni kõnealuse lepingu väärtuses.”;

| 54) | Artikkel 97 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 97
  1.   Lepingud sõlmitakse lepingute sõlmimise kriteeriumide alusel, mida kohaldatakse pakkumiste sisu suhtes pärast seda, kui pakkumiskutsega seotud dokumentides esitatud valikukriteeriumide alusel on kontrollitud nende ettevõtjate suutlikkust, keda artiklite 93, 94 ja artikli 96 lõike 2 punkti a kohaselt menetlusest välja ei jäetud.
  2.   Lepingud sõlmitakse enampakkumise või majanduslikult soodsaima pakkumise valimise abil.”; |
| --- | --- |

54)

Artikkel 97 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 97

1.   Lepingud sõlmitakse lepingute sõlmimise kriteeriumide alusel, mida kohaldatakse pakkumiste sisu suhtes pärast seda, kui pakkumiskutsega seotud dokumentides esitatud valikukriteeriumide alusel on kontrollitud nende ettevõtjate suutlikkust, keda artiklite 93, 94 ja artikli 96 lõike 2 punkti a kohaselt menetlusest välja ei jäetud.

2.   Lepingud sõlmitakse enampakkumise või majanduslikult soodsaima pakkumise valimise abil.”;

| 55) | Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  “1.   Pakkumiste esitamiste kord on selline, et tagatakse, et toimub tõeline konkurents ja et pakkumiste sisu jääb salajaseks seni, kuni need kõik samal ajal avatakse.
  2.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija kohustada pakkujaid rakenduseeskirjade kohaselt eelnevalt esitama tagatise pakkumiste tagasivõtmise vältimiseks.”; |
| --- | --- | --- |

55)

Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

“1.   Pakkumiste esitamiste kord on selline, et tagatakse, et toimub tõeline konkurents ja et pakkumiste sisu jääb salajaseks seni, kuni need kõik samal ajal avatakse.

2.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija kohustada pakkujaid rakenduseeskirjade kohaselt eelnevalt esitama tagatise pakkumiste tagasivõtmise vältimiseks.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Kõiki osalemistaotlusi või pakkumisi, mille avamiskomisjon on tunnistanud ettenähtud tingimustele vastavaks, hinnatakse pakkumiskutsega seotud dokumentides sätestatud kriteeriumide põhjal eesmärgiga teha tellijale ettepanek, kellega leping tuleks sõlmida, või enne elektroonilise oksjoni läbiviimist.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Kõiki osalemistaotlusi või pakkumisi, mille avamiskomisjon on tunnistanud ettenähtud tingimustele vastavaks, hinnatakse pakkumiskutsega seotud dokumentides sätestatud kriteeriumide põhjal eesmärgiga teha tellijale ettepanek, kellega leping tuleks sõlmida, või enne elektroonilise oksjoni läbiviimist.”;

| 56) | Artiklid 102 ja 103 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 102
  1.   Tellija nõuab töövõtjatelt eelneva tagatise esitamist rakenduseeskirjas täpsustatud juhtudel.
  2.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija nõuda töövõtjatelt sellise tagatise esitamist, et:






  a) | tagada lepingu täielik täitmine; |
| --- | --- | --- |

56)

Artiklid 102 ja 103 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 102

1.   Tellija nõuab töövõtjatelt eelneva tagatise esitamist rakenduseeskirjas täpsustatud juhtudel.

2.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija nõuda töövõtjatelt sellise tagatise esitamist, et:

a)

tagada lepingu täielik täitmine;

| b) | piirata eelmaksetega seotud finantsriske. |
| --- | --- |

b)

piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

Artikkel 103

Kui selgub, et pakkumismenetluses on esinenud olulisi vigu, rikkumisi või pettusi, peatavad institutsioonid menetluse ja võivad võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.

Kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et pakkumismenetluses on esinenud olulised vead, rikkumised või pettused, siis olenevalt etapist, kuhu menetlus jõudnud on, võivad institutsioonid kas hoiduda lepingu sõlmimisest või peatada lepingu täitmine või vajadusel lõpetada lepingu.

Kui sellistes vigades, rikkumistes või pettuses on süüdi töövõtja, võivad institutsioonid olenevalt vigade, rikkumiste või pettuse raskusest lisaks sellele keelduda maksmisest, nõuda tagasi juba makstud summad või lõpetada kõik selle töövõtjaga sõlmitud lepingud.”;

| 57) | Artiklile 104 lisatakse järgmine lause:
  “Nad delegeerivad vastavalt artiklile 59 tellija ametiülesannete täitmiseks vajalikud volitused.”; |
| --- | --- |

57)

Artiklile 104 lisatakse järgmine lause:

“Nad delegeerivad vastavalt artiklile 59 tellija ametiülesannete täitmiseks vajalikud volitused.”;

| 58) | Artikkel 105 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 105
  1.   Kui käesoleva määruse teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti, sätestatakse direktiivis 2004/18/EÜ künnised, mille abil määratakse kindlaks:






  a) | artiklis 90 osutatud avaldamiskord; |
| --- | --- | --- |

58)

Artikkel 105 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 105

1.   Kui käesoleva määruse teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti, sätestatakse direktiivis 2004/18/EÜ künnised, mille abil määratakse kindlaks:

a)

artiklis 90 osutatud avaldamiskord;

| b) | artikli 91 lõikes 1 osutatud menetluste valik; |
| --- | --- |

b)

artikli 91 lõikes 1 osutatud menetluste valik;

| c) | vastavad tähtajad. |
| --- | --- |

c)

vastavad tähtajad.

2.   Kui rakenduseeskirjades täpsustatud eranditest ja tingimustest ei tulene teisiti, siis ei allkirjasta tellija lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ, lepingut või raamlepingut eduka pakkujaga enne ooteaja möödumist.”;

| 59) | Esimese osa VI jaotise 1. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  “1. PEATÜKK
  Toetuste ulatus ja vorm”; |
| --- | --- |

59)

Esimese osa VI jaotise 1. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

“1. PEATÜKK

Toetuste ulatus ja vorm”;

| 60) | Artiklit 108 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või võetakse vastu komisjoni otsus, millest edukat taotlejat teavitatakse.”; |
| --- | --- | --- |

60)

Artiklit 108 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või võetakse vastu komisjoni otsus, millest edukat taotlejat teavitatakse.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:






  a) | kulutused institutsioonide liikmetele ja personalile ning osamaksed Euroopa koolidele; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:

a)

kulutused institutsioonide liikmetele ja personalile ning osamaksed Euroopa koolidele;

| b) | laenud, ühenduse riskiga seotud instrumendid või ühenduse osamaksed sellistesse instrumentidesse, artiklis 88 osutatud riigihankelepingud ning makromajandusliku finantsabina ja eelarvetoetusena makstud toetused; |
| --- | --- |

b)

laenud, ühenduse riskiga seotud instrumendid või ühenduse osamaksed sellistesse instrumentidesse, artiklis 88 osutatud riigihankelepingud ning makromajandusliku finantsabina ja eelarvetoetusena makstud toetused;

| c) | erainvestori põhimõtte kohased omakapitaliinvesteeringud, kvaasiomakapitali kaudu rahastamine ja kapitaliosalused rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas (EBRD) või spetsialiseeritud ühenduse asutustes, näiteks Euroopa Investeerimisfondis (EIF); |
| --- | --- |

c)

erainvestori põhimõtte kohased omakapitaliinvesteeringud, kvaasiomakapitali kaudu rahastamine ja kapitaliosalused rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas (EBRD) või spetsialiseeritud ühenduse asutustes, näiteks Euroopa Investeerimisfondis (EIF);

| d) | osamaksed, mille ühendused on tasunud liikmemaksudena organisatsioonidele, mille liikmed nad on; |
| --- | --- |

d)

osamaksed, mille ühendused on tasunud liikmemaksudena organisatsioonidele, mille liikmed nad on;

| e) | kulutused, mis on tehtud eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, detsentraliseeritult või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega artiklite 53–53d tähenduses; |
| --- | --- |

e)

kulutused, mis on tehtud eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, detsentraliseeritult või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega artiklite 53–53d tähenduses;

| f) | maksed, mis on tehtud asutustele, millele artikli 54 lõike 2 kohaselt on delegeeritud täitmisülesanded, ja osamaksed, mis on tehtud seadusandja loodud asutustele nende asutamise aluseks oleva põhiõigusakti kohaselt; |
| --- | --- |

f)

maksed, mis on tehtud asutustele, millele artikli 54 lõike 2 kohaselt on delegeeritud täitmisülesanded, ja osamaksed, mis on tehtud seadusandja loodud asutustele nende asutamise aluseks oleva põhiõigusakti kohaselt;

| g) | kulud, mis seonduvad kalandusturgudega, millele on osutatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (15) artikli 3 lõike 2 punktis f; |
| --- | --- |

g)

kulud, mis seonduvad kalandusturgudega, millele on osutatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (15) artikli 3 lõike 2 punktis f;

| h) | institutsioonide poolt kutsutud või volitatud isikute kantud reisikulude tagasimaksed ja päevarahad ning kui see on asjakohane, siis neile makstavad mis tahes muud hüvitised. |
| --- | --- |

h)

institutsioonide poolt kutsutud või volitatud isikute kantud reisikulude tagasimaksed ja päevarahad ning kui see on asjakohane, siis neile makstavad mis tahes muud hüvitised.

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  “3.   Järgmised summad võrdsustatakse toetustega ja kui see on asjakohane, kohaldatakse nende suhtes käesoleva jaotise sätteid:






  a) | tulu teatavate laenude intressitoetustelt; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

“3.   Järgmised summad võrdsustatakse toetustega ja kui see on asjakohane, kohaldatakse nende suhtes käesoleva jaotise sätteid:

a)

tulu teatavate laenude intressitoetustelt;

| b) | omakapitaliinvesteeringud või kapitaliosalused, välja arvatud lõike 2 punktis c osutatud. |
| --- | --- |

b)

omakapitaliinvesteeringud või kapitaliosalused, välja arvatud lõike 2 punktis c osutatud.

4.   Iga institutsioon võib sõlmida lepinguid teabevahetustegevuseks, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole riigihankemenetluse kasutamine asjakohane.”;

| 61) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 108a
  1.   Toetused võivad olla järgmises vormis:






  a) | teatava protsendi tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine; |
| --- | --- | --- |

61)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 108a

1.   Toetused võivad olla järgmises vormis:

a)

teatava protsendi tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine;

| b) | ühekordsed maksed; |
| --- | --- |

b)

ühekordsed maksed;

| c) | kindlasummalised maksed; |
| --- | --- |

c)

kindlasummalised maksed;

| d) | punktides a, b ja c nimetatud vormide kombinatsioon. |
| --- | --- |

d)

punktides a, b ja c nimetatud vormide kombinatsioon.

2.   Toetused ei tohi ületada üldist absoluutväärtusena väljendatud ülemmäära.”;

| 62) | Esimese osa VI jaotise 2. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  “2. PEATÜKK
  Põhimõtted”; |
| --- | --- |

62)

Esimese osa VI jaotise 2. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

“2. PEATÜKK

Põhimõtted”;

| 63) | Artikkel 109 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 109
  1.   Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.
  Toetused ei või kumuleeruda, neid ei tohi anda tagasiulatuvalt ja nendega peab kaasnema kaasrahastamine.
  Mingil juhul ei tohi ületada rakenduseeskirjades täpsustatud rahastamiskõlblike kulutuste kogumaksumust.
  2.   Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.
  3.   Lõiget 2 ei kohaldata:






  a) | füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadusuuringute ja koolitusstipendiumide suhtes; |
| --- | --- | --- |

63)

Artikkel 109 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 109

1.   Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.

Toetused ei või kumuleeruda, neid ei tohi anda tagasiulatuvalt ja nendega peab kaasnema kaasrahastamine.

Mingil juhul ei tohi ületada rakenduseeskirjades täpsustatud rahastamiskõlblike kulutuste kogumaksumust.

2.   Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata:

a)

füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadusuuringute ja koolitusstipendiumide suhtes;

| b) | konkursiauhindade suhtes; |
| --- | --- |

b)

konkursiauhindade suhtes;

| c) | meetmete suhtes, mille eesmärgiks on tugevdada abisaaja finantssuutlikkust või toota tulu välismeetmete raames.”; |
| --- | --- |

c)

meetmete suhtes, mille eesmärgiks on tugevdada abisaaja finantssuutlikkust või toota tulu välismeetmete raames.”;

| 64) | Artikli 110 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Toetused põhinevad aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.
  Seda aastaprogrammi rakendatakse pakkumiskutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui abisaaja või asjaomase meetme tunnuste tõttu ei ole vastava meetme puhul muud valikut või kui abisaaja on toetuse saajana määratletud põhiõigusaktis.
  Esimest lõiku ei kohaldata hädaabi ja humanitaarabi suhtes.”; |
| --- | --- |

64)

Artikli 110 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Toetused põhinevad aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta alguses.

Seda aastaprogrammi rakendatakse pakkumiskutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui abisaaja või asjaomase meetme tunnuste tõttu ei ole vastava meetme puhul muud valikut või kui abisaaja on toetuse saajana määratletud põhiõigusaktis.

Esimest lõiku ei kohaldata hädaabi ja humanitaarabi suhtes.”;

| 65) | Artiklid 111 ja 112 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 111
  Iga meetme kohta võib ühele ja samale abisaajale anda eelarvest ainult ühe toetuse, välja arvatud juhul, kui asjaomaste põhiõigusaktidega on lubatud teisiti.
  Abisaajale võib anda eelarvest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta kohta.
  Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamatult kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitme toetuse juhtudest.
  Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid ühenduse eelarvest kaks korda.
  Artikkel 112
  1.   Toetust võib anda juba alanud meetmeks üksnes juhul, kui taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuse andmist.
  Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla tehtud enne toetustaotluse esitamispäeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud põhiõigusaktis, ja kulude puhul, mida on vaja häda- või humanitaarabi nõuetekohaseks andmiseks vastavalt rakenduseeskirjadele.
  Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.
  2.   Tegevustoetus antakse kuue kuu jooksul abisaaja eelarveaasta algusest arvates. Rahastamiskõlblikud kulud ei tohi olla tehtud enne toetustaotluse esitamist ega abisaaja eelarveaasta algust.”; |
| --- | --- |

65)

Artiklid 111 ja 112 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 111

Iga meetme kohta võib ühele ja samale abisaajale anda eelarvest ainult ühe toetuse, välja arvatud juhul, kui asjaomaste põhiõigusaktidega on lubatud teisiti.

Abisaajale võib anda eelarvest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta kohta.

Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamatult kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitme toetuse juhtudest.

Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid ühenduse eelarvest kaks korda.

Artikkel 112

1.   Toetust võib anda juba alanud meetmeks üksnes juhul, kui taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuse andmist.

Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla tehtud enne toetustaotluse esitamispäeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud põhiõigusaktis, ja kulude puhul, mida on vaja häda- või humanitaarabi nõuetekohaseks andmiseks vastavalt rakenduseeskirjadele.

Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.

2.   Tegevustoetus antakse kuue kuu jooksul abisaaja eelarveaasta algusest arvates. Rahastamiskõlblikud kulud ei tohi olla tehtud enne toetustaotluse esitamist ega abisaaja eelarveaasta algust.”;

| 66) | Artikli 113 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui põhiõigusaktis ei ole sätestatud teisiti, vähendatakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevate asutuste puhul tegevustoetuste korduval andmisel nende suurust järk-järgult. Käesolevat sätet ei kohaldata toetuste suhtes, mida antakse mõnes artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud vormis.”; |
| --- | --- |

66)

Artikli 113 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui põhiõigusaktis ei ole sätestatud teisiti, vähendatakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutsevate asutuste puhul tegevustoetuste korduval andmisel nende suurust järk-järgult. Käesolevat sätet ei kohaldata toetuste suhtes, mida antakse mõnes artikli 108a lõike 1 punktides b ja c nimetatud vormis.”;

| 67) | Artikkel 114 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 114
  1.   Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.
  2.   Toetustaotlus võetakse vastu, kui selle on esitanud:






  a) | juriidiline isik; toetustaotlus võidakse vastu võtta, kui selle on esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub juriidilise isiku staatus, tingimusel et nende esindajad omavad õigust võtta üksuste nimel juriidilisi kohustusi, ja võtavad rahalise vastutuse; |
| --- | --- | --- |

67)

Artikkel 114 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 114

1.   Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.

2.   Toetustaotlus võetakse vastu, kui selle on esitanud:

a)

juriidiline isik; toetustaotlus võidakse vastu võtta, kui selle on esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub juriidilise isiku staatus, tingimusel et nende esindajad omavad õigust võtta üksuste nimel juriidilisi kohustusi, ja võtavad rahalise vastutuse;

| b) | füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda nõuab. |
| --- | --- |

b)

füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda nõuab.

3.   Toetusi ei või anda taotlejatele, kes on toetuste andmise menetluse ajal mõnes artikli 93 lõikes 1, artiklis 94 ja artikli 96 lõike 2 punktis a osutatud olukorras.

Taotlejad peavad tõendama, et ükski esimeses lõigus mainitud olukord nende puhul ei kehti. Eelarvevahendite käsutaja võib siiski mitte nõuda nimetatud tõendamist väga madala maksumusega toetuste puhul vastavalt rakenduseeskirjades täpsustatule.

4.   Eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt artiklile 96 määrata taotlejatele tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi.

Selliseid karistusi võib määrata ka abisaajatele, kes on taotluse esitamise hetkel või toetuse rakendamise ajal eelarvevahendite käsutaja nõutavate andmete esitamisel esitanud valeandmeid või on andmed esitamata jätnud.”;

| 68) | Artikli 116 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Ettepanekuid hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud valikukriteeriumide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, et kindlaks teha, millised ettepanekud on rahastamiskõlblikud.”; |
| --- | --- |

68)

Artikli 116 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Ettepanekuid hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud valikukriteeriumide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, et kindlaks teha, millised ettepanekud on rahastamiskõlblikud.”;

| 69) | Artikkel 118 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 118
  1.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
  2.   Eelarvevahendite käsutaja nõuab abisaajalt kõnealuse eelneva tagatise esitamist rakenduseeskirjas täpsustatud juhtudel.”; |
| --- | --- |

69)

Artikkel 118 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 118

1.   Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.

2.   Eelarvevahendite käsutaja nõuab abisaajalt kõnealuse eelneva tagatise esitamist rakenduseeskirjas täpsustatud juhtudel.”;

| 70) | Artikli 119 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui abisaaja ei täida oma kohustusi, peatatakse toetuse maksmine või toetust vähendatakse või toetuse andmine lõpetatakse rakenduseeskirjades sätestatud juhtudel, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad.”; |
| --- | --- |

70)

Artikli 119 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui abisaaja ei täida oma kohustusi, peatatakse toetuse maksmine või toetust vähendatakse või toetuse andmine lõpetatakse rakenduseeskirjades sätestatud juhtudel, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluse esitada oma seisukohad.”;

| 71) | Artikkel 120 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 120
  1.   Kui meetme rakendamine eeldab abisaajalt hankelepingute sõlmimist, sätestatakse sellekohased menetlused vastavalt rakenduseeskirjadele.
  2.   Kui meetme rakendamine eeldab rahalise toetuse andmist kolmandatele isikutele, võib ühenduselt toetust saav abisaaja anda sellist rahalist toetust, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | rahaline toetus ei ole meetme esmane eesmärk; |
| --- | --- | --- |

71)

Artikkel 120 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 120

1.   Kui meetme rakendamine eeldab abisaajalt hankelepingute sõlmimist, sätestatakse sellekohased menetlused vastavalt rakenduseeskirjadele.

2.   Kui meetme rakendamine eeldab rahalise toetuse andmist kolmandatele isikutele, võib ühenduselt toetust saav abisaaja anda sellist rahalist toetust, kui järgmised tingimused on täidetud:

a)

rahaline toetus ei ole meetme esmane eesmärk;

| b) | toetuse andmise tingimused on rangelt määratletud toetuse andmise otsuses või abisaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, ilma võimaluseta kasutada kaalutlusõigust; |
| --- | --- |

b)

toetuse andmise tingimused on rangelt määratletud toetuse andmise otsuses või abisaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, ilma võimaluseta kasutada kaalutlusõigust;

| c) | asjaomased summad on väikesed. |
| --- | --- |

c)

asjaomased summad on väikesed.

Punkti c kohaldamisel määratletakse rakenduseeskirjades maksimaalne rahalise toetuse summa, mida abisaaja saab kolmandale isikule maksta.

3.   Igas toetuslepingus või toetuse andmise otsuses peab olema selgesõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida dokumente ja teha kohapealseid kontrolle kõigi töövõtjate ja alltöövõtjate puhul, keda ühendus on rahastanud.”;

| 72) | Artiklit 121 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | artikli 126 kohaseid institutsioonide raamatupidamisaruandeid, artiklis 185 osutatud asutuste raamatupidamisaruandeid ja muude asutuste raamatupidamisaruandeid, kui need kuuluvad ühenduse raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele;”; |
| --- | --- | --- | --- |

72)

Artiklit 121 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

artikli 126 kohaseid institutsioonide raamatupidamisaruandeid, artiklis 185 osutatud asutuste raamatupidamisaruandeid ja muude asutuste raamatupidamisaruandeid, kui need kuuluvad ühenduse raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele;”;

| b) | punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | eelarve täitmise koondaruandeid, milles esitatakse punktis c osutatud aruannetes sisalduv teave.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

eelarve täitmise koondaruandeid, milles esitatakse punktis c osutatud aruannetes sisalduv teave.”;

| 73) | Artiklit 122 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 122
  1.   Institutsioonide ja asutuste artiklis 121 osutatud raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist.
  2.   Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”; |
| --- | --- |

73)

Artiklit 122 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 122

1.   Institutsioonide ja asutuste artiklis 121 osutatud raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist.

2.   Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.”;

| 74) | Artikkel 128 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 128
  Muude institutsioonide ja artiklis 121 osutatud asutuste peaarvepidajad saadavad komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarve aasta 1. märtsil oma esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal.
  Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamisaruanded komisjoni esialgse raamatupidamisaruandega ja saadab kontrollikojale hiljemalt järgneva aasta 31. märtsil komisjoni esialgse raamatupidamisaruande, millele on lisatud komisjoni aruanne eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta eelarveaastal, koos esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruandega.
  Samuti saadab iga institutsiooni ja artiklis 121 osutatud asutuse peaarvepidaja Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt teises lõigus märgitud kuupäeval eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.”; |
| --- | --- |

74)

Artikkel 128 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 128

Muude institutsioonide ja artiklis 121 osutatud asutuste peaarvepidajad saadavad komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarve aasta 1. märtsil oma esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal.

Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamisaruanded komisjoni esialgse raamatupidamisaruandega ja saadab kontrollikojale hiljemalt järgneva aasta 31. märtsil komisjoni esialgse raamatupidamisaruande, millele on lisatud komisjoni aruanne eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta eelarveaastal, koos esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruandega.

Samuti saadab iga institutsiooni ja artiklis 121 osutatud asutuse peaarvepidaja Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt teises lõigus märgitud kuupäeval eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.”;

| 75) | Artiklit 129 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad “iga artiklis 185 osutatud asutuse” sõnadega “iga asutuse artiklis 121 osutatud”; |
| --- | --- | --- |

75)

Artiklit 129 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad “iga artiklis 185 osutatud asutuse” sõnadega “iga asutuse artiklis 121 osutatud”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Muud institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 121 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamisaruande artikli 61 kohaselt ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. juulil.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Muud institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 121 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamisaruande artikli 61 kohaselt ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. juulil.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “2a.   Komisjoni peaarvepidaja koostab lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande teiste institutsioonide poolt lõike 2 kohaselt esitatud teabe alusel. Lõplikule konsolideeritud raamatupidamisaruandele lisatakse komisjoni peaarvepidaja koostatud deklaratsioon, millega ta tõendab, et see on koostatud kooskõlas VII jaotisega ja finantsaruannete lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, eeskirjade ja meetoditega.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“2a.   Komisjoni peaarvepidaja koostab lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande teiste institutsioonide poolt lõike 2 kohaselt esitatud teabe alusel. Lõplikule konsolideeritud raamatupidamisaruandele lisatakse komisjoni peaarvepidaja koostatud deklaratsioon, millega ta tõendab, et see on koostatud kooskõlas VII jaotisega ja finantsaruannete lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, eeskirjade ja meetoditega.”;

| d) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamisaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva eelarveaasta 31. juulit.”; |
| --- | --- |

d)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamisaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva eelarveaasta 31. juulit.”;

| e) | lõikes 4 asendatakse kuupäev “31. oktoobril” kuupäevaga “15. novembril”; |
| --- | --- |

e)

lõikes 4 asendatakse kuupäev “31. oktoobril” kuupäevaga “15. novembril”;

| 76) | Artiklit 131 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõna “komisjon” sõnadega “komisjoni peaarvepidaja”; |
| --- | --- | --- |

76)

Artiklit 131 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõna “komisjon” sõnadega “komisjoni peaarvepidaja”;

| b) | lõikes 2 asendatakse sõna “komisjon” sõnadega “komisjoni peaarvepidaja”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõna “komisjon” sõnadega “komisjoni peaarvepidaja”;

| 77) | Artikli 133 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”; |
| --- | --- |

77)

Artikli 133 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”;

| 78) | Artiklis 134 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”; |
| --- | --- |

78)

Artiklis 134 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”;

| 79) | Artikli 138 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”; |
| --- | --- |

79)

Artikli 138 lõikes 1 asendatakse sõnad “artiklis 185” sõnadega “artiklis 121”;

| 80) | Artikli 139 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Iga institutsioon teavitab kontrollikoda ja eelarvepädevat institutsiooni kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nad on vastu võtnud.”; |
| --- | --- |

80)

Artikli 139 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Iga institutsioon teavitab kontrollikoda ja eelarvepädevat institutsiooni kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nad on vastu võtnud.”;

| 81) | Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse kuupäevad “15. juunil” ja “30. septembril” kuupäevadega “30. juunil” ja “15. oktoobril”; |
| --- | --- | --- |

81)

Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse kuupäevad “15. juunil” ja “30. septembril” kuupäevadega “30. juunil” ja “15. oktoobril”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  “5.   Kontrollikoda edastab eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavatele asutustele ja teistele institutsioonidele hiljemalt 15. novembril oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

“5.   Kontrollikoda edastab eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavatele asutustele ja teistele institutsioonidele hiljemalt 15. novembril oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.”;

| c) | lõikes 6 asendatakse kuupäev “15. veebruari” kuupäevaga “28. veebruari”; |
| --- | --- |

c)

lõikes 6 asendatakse kuupäev “15. veebruari” kuupäevaga “28. veebruari”;

| 82) | Artiklit 144 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 viies lõik asendatakse järgmisega:
  “Kui kontrollikoda otsustab mõne sellise eriaruande avaldada Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse see koos asjaomaste institutsioonide vastustega.”; |
| --- | --- | --- |

82)

Artiklit 144 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 viies lõik asendatakse järgmisega:

“Kui kontrollikoda otsustab mõne sellise eriaruande avaldada Euroopa Liidu Teatajas, avaldatakse see koos asjaomaste institutsioonide vastustega.”;

| b) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Kontrollikoda võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikes 4 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160c lõikes 4 osutatud arvamused, mis ei ole seotud ettepanekute või eelnõudega, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku konsulteerimiskorda.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Kontrollikoda võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikes 4 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160c lõikes 4 osutatud arvamused, mis ei ole seotud ettepanekute või eelnõudega, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku konsulteerimiskorda.”;

| 83) | Artikli 145 lõikes 1 asendatakse kuupäev “30. aprilli” kuupäevaga “15. maid”; |
| --- | --- |

83)

Artikli 145 lõikes 1 asendatakse kuupäev “30. aprilli” kuupäevaga “15. maid”;

| 84) | Teise osa I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
  “I JAOTIS
  EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND”; |
| --- | --- |

84)

Teise osa I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

“I JAOTIS

EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND”;

| 85) | Artikli 148 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste ja nende tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.”; |
| --- | --- |

85)

Artikli 148 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste ja nende tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.”;

| 86) | Artiklit 149 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Iga eelarveaasta kohta sisaldab EAGF liigendamata assigneeringuid, välja arvatud kulutuste puhul, mis seonduvad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmetega, mis kaetakse liigendatud assigneeringutest.”; |
| --- | --- | --- |

86)

Artiklit 149 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Iga eelarveaasta kohta sisaldab EAGF liigendamata assigneeringuid, välja arvatud kulutuste puhul, mis seonduvad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmetega, mis kaetakse liigendatud assigneeringutest.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Kasutamata jäänud assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, võib üle kanda üksnes järgmisesse eelarveaastasse.
  Selline ülekandmine peab jääma 2 % piiresse esimeses lõigus nimetatud esialgsetest assigneeringutest ning ei tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi vähendati vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (16) artiklile 11.
  Ülekantavad assigneeringud kantakse tagasi üksnes eelarveridadele, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktis c viidatud meetmeid.
  Sellise ülekandmise tulemusel võib täiendavaid makseid teha ainult lõplikule abisaajale, kelle suhtes eelneval eelarveaastal kohaldati otsetoetuse vähendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 11.
  Komisjon teeb ülekandmisotsuse hiljemalt selle aasta 15. veebruaril, millisesse assigneeringud üle kantakse, ja teatab sellest eelarvepädevatele institutsioonidele. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Kasutamata jäänud assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, võib üle kanda üksnes järgmisesse eelarveaastasse.

Selline ülekandmine peab jääma 2 % piiresse esimeses lõigus nimetatud esialgsetest assigneeringutest ning ei tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi vähendati vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (16) artiklile 11.

Ülekantavad assigneeringud kantakse tagasi üksnes eelarveridadele, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktis c viidatud meetmeid.

Sellise ülekandmise tulemusel võib täiendavaid makseid teha ainult lõplikule abisaajale, kelle suhtes eelneval eelarveaastal kohaldati otsetoetuse vähendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 11.

Komisjon teeb ülekandmisotsuse hiljemalt selle aasta 15. veebruaril, millisesse assigneeringud üle kantakse, ja teatab sellest eelarvepädevatele institutsioonidele.

| 87) | Artikli 150 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  “2.   Komisjoni otsused, millega kinnitatakse nende maksete suurus, kujutavad endast üldisi esialgseid kohustusi EAGFi kirjendatud assigneeringute kogusumma piires.
  3.   Alates 15. novembrist võib EAGF jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada kolme neljandikku kõigist jooksva eelarveaasta vastavatest assigneeringutest. Sellised kohustused võivad olla seotud üksnes kuludega, mis põhinevad olemasoleval põhiõigusaktil.”; |
| --- | --- |

87)

Artikli 150 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

“2.   Komisjoni otsused, millega kinnitatakse nende maksete suurus, kujutavad endast üldisi esialgseid kohustusi EAGFi kirjendatud assigneeringute kogusumma piires.

3.   Alates 15. novembrist võib EAGF jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada kolme neljandikku kõigist jooksva eelarveaasta vastavatest assigneeringutest. Sellised kohustused võivad olla seotud üksnes kuludega, mis põhinevad olemasoleval põhiõigusaktil.”;

| 88) | Artikli 151 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “EAGFi käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste suhtes võetakse kahe kuu jooksul pärast liikmesriikide saadetud aruannete kättesaamist kohustused peatükkide, artiklite ja punktide kaupa. Sellise kohustuse võib võtta pärast nimetatud kahekuulise tähtaja möödumist alati, kui on vaja kohaldada asjaomaste eelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise menetlust. Summad kirjendatakse maksetena selle sama kahekuulise tähtaja jooksul, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid ei ole veel makset teinud või kui makse abikõlblikkus ei ole kindel.”; |
| --- | --- |

88)

Artikli 151 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“EAGFi käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste suhtes võetakse kahe kuu jooksul pärast liikmesriikide saadetud aruannete kättesaamist kohustused peatükkide, artiklite ja punktide kaupa. Sellise kohustuse võib võtta pärast nimetatud kahekuulise tähtaja möödumist alati, kui on vaja kohaldada asjaomaste eelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise menetlust. Summad kirjendatakse maksetena selle sama kahekuulise tähtaja jooksul, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid ei ole veel makset teinud või kui makse abikõlblikkus ei ole kindel.”;

| 89) | Artikkel 152 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 152
  Eelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud eelarveaasta kontodele maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude hüvitamiseks liikmesriikidele hiljemalt asjakohase aasta 31. detsembril, tingimusel et peaarvepidaja on maksekorralduse kätte saanud hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril.”; |
| --- | --- |

89)

Artikkel 152 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 152

Eelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud eelarveaasta kontodele maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude hüvitamiseks liikmesriikidele hiljemalt asjakohase aasta 31. detsembril, tingimusel et peaarvepidaja on maksekorralduse kätte saanud hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril.”;

| 90) | Artikli 153 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Kui komisjon võib artikli 23 lõike 1 kohaselt assigneeringuid ümber paigutada, teeb ta oma otsuse hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril ja teavitab eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 23 lõikele 1.”; |
| --- | --- |

90)

Artikli 153 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Kui komisjon võib artikli 23 lõike 1 kohaselt assigneeringuid ümber paigutada, teeb ta oma otsuse hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. jaanuaril ja teavitab eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 23 lõikele 1.”;

| 91) | Artikkel 154 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 154
  1.   Käesoleva jaotise kohased sihtotstarbelised tulud kirjendatakse päritolu järgi artikli 18 lõike 2 kohaselt.
  2.   Määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsuste tulemus kirjendatakse ühte artiklisse.”; |
| --- | --- |

91)

Artikkel 154 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 154

1.   Käesoleva jaotise kohased sihtotstarbelised tulud kirjendatakse päritolu järgi artikli 18 lõike 2 kohaselt.

2.   Määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsuste tulemus kirjendatakse ühte artiklisse.”;

| 92) | Teise osa II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
  “II JAOTIS
  STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND”; |
| --- | --- |

92)

Teise osa II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

“II JAOTIS

STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND”;

| 93) | Artiklit 155 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), (17) Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF), (18) Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), (19) Ühtekuuluvusfondi (20) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) (21) (edaspidi “fondid”) käsitlevates määrustes osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste ja nende tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti. |
| --- | --- | --- |

93)

Artiklit 155 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), (17) Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF), (18) Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), (19) Ühtekuuluvusfondi (20) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) (21) (edaspidi “fondid”) käsitlevates määrustes osutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste ja nende tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| 94) | Artiklis 157 asendatakse teine lõik järgmisega:
  “Vabastatud assigneeringud võib taaskasutatavaks teha juhul, kui ainuüksi komisjon on teinud ilmse vea.”; |
| --- | --- |

94)

Artiklis 157 asendatakse teine lõik järgmisega:

“Vabastatud assigneeringud võib taaskasutatavaks teha juhul, kui ainuüksi komisjon on teinud ilmse vea.”;

| 95) | Artikkel 158 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 158
  Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul, võib komisjon, välja arvatud EAFRD korral, teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjakohased assigneeringud on ette nähtud samaks otstarbeks artiklis 155 osutatud fonde käsitlevate määruste tähenduses või need on kulutused tehniliseks abiks.”; |
| --- | --- |

95)

Artikkel 158 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 158

Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul, võib komisjon, välja arvatud EAFRD korral, teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjakohased assigneeringud on ette nähtud samaks otstarbeks artiklis 155 osutatud fonde käsitlevate määruste tähenduses või need on kulutused tehniliseks abiks.”;

| 96) | Artiklile 160 lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud, ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolliga asutatud söe ja terase teadusfondi tuluga seonduvaid assigneeringuid käsitletakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18 tähenduses. Selle tuluga seoses tekkivad kulukohustuste assigneeringud tehakse taaskasutatavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud, ja maksete assigneeringud niipea, kui tulu on laekunud.”; |
| --- | --- |

96)

Artiklile 160 lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud, ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolliga asutatud söe ja terase teadusfondi tuluga seonduvaid assigneeringuid käsitletakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18 tähenduses. Selle tuluga seoses tekkivad kulukohustuste assigneeringud tehakse taaskasutatavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud, ja maksete assigneeringud niipea, kui tulu on laekunud.”;

| 97) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 160a
  1.   Kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad teadusuuringutega seotud projektide, millesse need on kirjendatud, täieliku või osalise rakendamata jätmise tulemusel vabastatud kulukohustuste maksumusele, võib erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha taaskasutatavaks, kui see on hädavajalik algselt kavandatud programmi ellu viimiseks, välja arvatud juhul kui jooksva eelarveaasta eelarve sisaldab selleks otstarbeks vahendeid.
  2.   Lõikes 1 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik.
  Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused.
  3.   Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute osas otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks.
  Kulukohustuste summa, mis eelarveaastal n taaskasutatavaks tehakse, ei tohi mingil juhul ületada 25 % eelarveaastal n-1 samal eelarvereal vabastatud assigneeringute kogusummast.
  4.   Taaskasutatavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisesse perioodi üle.
  Taaskasutatavaks tehtud kulukohustustega seonduvad juriidilised kohustused võetakse eelarveaasta n 31. detsembriks.
  Eelarveaasta n lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja nende taaskasutatavaks tehtud kulukohustuste kasutamata saldo lõplikult.”; |
| --- | --- |

97)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 160a

1.   Kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad teadusuuringutega seotud projektide, millesse need on kirjendatud, täieliku või osalise rakendamata jätmise tulemusel vabastatud kulukohustuste maksumusele, võib erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha taaskasutatavaks, kui see on hädavajalik algselt kavandatud programmi ellu viimiseks, välja arvatud juhul kui jooksva eelarveaasta eelarve sisaldab selleks otstarbeks vahendeid.

2.   Lõikes 1 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik.

Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused.

3.   Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute osas otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks.

Kulukohustuste summa, mis eelarveaastal n taaskasutatavaks tehakse, ei tohi mingil juhul ületada 25 % eelarveaastal n-1 samal eelarvereal vabastatud assigneeringute kogusummast.

4.   Taaskasutatavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisesse perioodi üle.

Taaskasutatavaks tehtud kulukohustustega seonduvad juriidilised kohustused võetakse eelarveaasta n 31. detsembriks.

Eelarveaasta n lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja nende taaskasutatavaks tehtud kulukohustuste kasutamata saldo lõplikult.”;

| 98) | Artikli 163 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Käesolevas jaotises kirjeldatud meetmeid võib/võivad rakendada kas tsentraliseeritult komisjon või detsentraliseeritult abi saav kolmas riik või abi saavad kolmandad riigid või võidakse seda teha koostöös liikmesriikidega või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlas artiklite 53–57 asjakohaste sätetega.”; |
| --- | --- |

98)

Artikli 163 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Käesolevas jaotises kirjeldatud meetmeid võib/võivad rakendada kas tsentraliseeritult komisjon või detsentraliseeritult abi saav kolmas riik või abi saavad kolmandad riigid või võidakse seda teha koostöös liikmesriikidega või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlas artiklite 53–57 asjakohaste sätetega.”;

| 99) | Artikkel 164 jäetakse välja; |
| --- | --- |

99)

Artikkel 164 jäetakse välja;

| 100) | Artiklit 166 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  “a) | rahastamisleping ühendusi esindava komisjoni ja abi saava kolmanda riigi või abi saavate kolmandate riikide või nende määratud asutuste (edaspidi “abisaajad”) vahel; |
| --- | --- | --- | --- |

100)

Artiklit 166 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu punktid a ja b asendatakse järgmistega:

“a)

rahastamisleping ühendusi esindava komisjoni ja abi saava kolmanda riigi või abi saavate kolmandate riikide või nende määratud asutuste (edaspidi “abisaajad”) vahel;

| b) | toetus- või muu leping komisjoni ja riiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või komisjoni ja füüsiliste või juriidiliste isikutega, kes vastutavad meetmete rakendamise eest.”; |
| --- | --- |

b)

toetus- või muu leping komisjoni ja riiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või komisjoni ja füüsiliste või juriidiliste isikutega, kes vastutavad meetmete rakendamise eest.”;

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Välisabi andmise tingimused kehtestatakse dokumendis, mille alusel käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud lepinguid ja toetusi hallatakse.”; |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

“Välisabi andmise tingimused kehtestatakse dokumendis, mille alusel käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud lepinguid ja toetusi hallatakse.”;

| c) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lõike 1 punktis a osutatud rahastamislepingud abi saavate kolmandate riikidega sõlmitakse hiljemalt 31. detsembril aastal n + 1, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta.
  Individuaallepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused, millega selliseid rahastamislepinguid rakendatakse, sõlmitakse või võetakse vastu hiljemalt kolme aasta möödudes rahastamislepingu sõlmimise päevast.
  Auditeerimist ja hindamist käsitlevad individuaallepingud võib sõlmida hiljem.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lõike 1 punktis a osutatud rahastamislepingud abi saavate kolmandate riikidega sõlmitakse hiljemalt 31. detsembril aastal n + 1, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta.

Individuaallepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused, millega selliseid rahastamislepinguid rakendatakse, sõlmitakse või võetakse vastu hiljemalt kolme aasta möödudes rahastamislepingu sõlmimise päevast.

Auditeerimist ja hindamist käsitlevad individuaallepingud võib sõlmida hiljem.”;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Lõike 2 kohaseid sätteid ei kohaldata mitmeaastaste programmide suhtes järgmistel juhtudel:






  — | piiriülese koostöö, regionaalarengu, inimressursi arendamise ja maaelu arendamise komponendid, mida on käsitletud nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA); (22) |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Lõike 2 kohaseid sätteid ei kohaldata mitmeaastaste programmide suhtes järgmistel juhtudel:

—

piiriülese koostöö, regionaalarengu, inimressursi arendamise ja maaelu arendamise komponendid, mida on käsitletud nõukogu 17. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA); (22)

| — | piiriülese koostöö komponent, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi loomiseks. (23) |
| --- | --- |

—

piiriülese koostöö komponent, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi loomiseks. (23)

Neil juhtudel kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | Mis tahes osa sellise mitmeaastase programmi jaoks ettenähtud eelarvelistest kulukohustustest vabastatakse automaatselt, kui 31. detsembriks kolmandal aastal pärast aastat n, mil eelarveline kulukohustus võeti:






  i) | ei ole seda kasutatud eelmakseteks või |
| --- | --- | --- |

a)

Mis tahes osa sellise mitmeaastase programmi jaoks ettenähtud eelarvelistest kulukohustustest vabastatakse automaatselt, kui 31. detsembriks kolmandal aastal pärast aastat n, mil eelarveline kulukohustus võeti:

i)

ei ole seda kasutatud eelmakseteks või

| ii) | ei ole seda kasutatud vahemakseteks või |
| --- | --- |

ii)

ei ole seda kasutatud vahemakseteks või

| iii) | sellega seoses ei ole esitatud ühtegi kuludeklaratsiooni. |
| --- | --- |

iii)

sellega seoses ei ole esitatud ühtegi kuludeklaratsiooni.

| b) | See osa eelarvelistest kulukohustustest, mis on 2017. aasta 31. detsembril veel avatud ja millega seoses ei ole kuludeklaratsioone 2018. aasta 31. detsembriks veel esitatud, vabastatakse automaatselt. |
| --- | --- |

b)

See osa eelarvelistest kulukohustustest, mis on 2017. aasta 31. detsembril veel avatud ja millega seoses ei ole kuludeklaratsioone 2018. aasta 31. detsembriks veel esitatud, vabastatakse automaatselt.

| 101) | Artiklit 167 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline või juriidiline isik, kes saab toetust välismeetme rakendamiseks.”; |
| --- | --- | --- | --- |

101)

Artiklit 167 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline või juriidiline isik, kes saab toetust välismeetme rakendamiseks.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Hankemenetlused tuleb sätestada artiklis 166 sätestatud rahastamislepingutes, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Hankemenetlused tuleb sätestada artiklis 166 sätestatud rahastamislepingutes, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses.”;

| 102) | Teise osa IV jaotise 4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  “4. PEATÜKK
  Toetused”; |
| --- | --- |

102)

Teise osa IV jaotise 4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

“4. PEATÜKK

Toetused”;

| 103) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 169a
  Abi saavate kolmandate riikide poolt detsentraliseeritud halduse korras kohaldatavad toetusmenetlused sätestatakse artiklis 166 osutatud rahastamislepingutes. Need põhinevad esimese osa VI jaotises kehtestatud eeskirjadel.”; |
| --- | --- |

103)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 169a

Abi saavate kolmandate riikide poolt detsentraliseeritud halduse korras kohaldatavad toetusmenetlused sätestatakse artiklis 166 osutatud rahastamislepingutes. Need põhinevad esimese osa VI jaotises kehtestatud eeskirjadel.”;

| 104) | Artikkel 170 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 170
  Igas rahastamislepingus, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses tuleb selgesõnaliselt sätestada komisjoni ja kontrollikoja õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ühenduse vahendeid.”; |
| --- | --- |

104)

Artikkel 170 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 170

Igas rahastamislepingus, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses tuleb selgesõnaliselt sätestada komisjoni ja kontrollikoja õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ühenduse vahendeid.”;

| 105) | Artikli 171 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Käesolevat jaotist, välja arvatud artikleid 174, 174a ja artikli 175 lõiget 2, kohaldatakse Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) tegevuse suhtes.”; |
| --- | --- |

105)

Artikli 171 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Käesolevat jaotist, välja arvatud artikleid 174, 174a ja artikli 175 lõiget 2, kohaldatakse Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) tegevuse suhtes.”;

| 106) | Artikkel 173 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 173
  Komisjon annab iga Euroopa talituse jaoks lisasse kirjendatud assigneeringute osas eelarvevahendite käsutaja volitused edasi asjaomase Euroopa talituse juhatajale artikli 59 kohaselt.”; |
| --- | --- |

106)

Artikkel 173 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 173

Komisjon annab iga Euroopa talituse jaoks lisasse kirjendatud assigneeringute osas eelarvevahendite käsutaja volitused edasi asjaomase Euroopa talituse juhatajale artikli 59 kohaselt.”;

| 107) | Artikli 174 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  “Asjaomase Euroopa talituse juhataja võtab raamatupidamisarvestuse süsteemi põhimõtted vastu pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist.”; |
| --- | --- |

107)

Artikli 174 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

“Asjaomase Euroopa talituse juhataja võtab raamatupidamisarvestuse süsteemi põhimõtted vastu pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist.”;

| 108) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 174a
  1.   Iga institutsioon võib anda eelarvevahendite käsutaja volitused oma eelarveossa kirjendatud assigneeringute haldamiseks edasi institutsioonidevahelise Euroopa talituse juhatajale ning kehtestab nende volituste piirid ja tingimused.
  2.   Komisjoni siseaudiitor täidab kõiki esimese osa IV jaotise 8. peatükis sätestatud kohustusi.”; |
| --- | --- |

108)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 174a

1.   Iga institutsioon võib anda eelarvevahendite käsutaja volitused oma eelarveossa kirjendatud assigneeringute haldamiseks edasi institutsioonidevahelise Euroopa talituse juhatajale ning kehtestab nende volituste piirid ja tingimused.

2.   Komisjoni siseaudiitor täidab kõiki esimese osa IV jaotise 8. peatükis sätestatud kohustusi.”;

| 109) | Artiklit 175 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 175
  Kui Euroopa talitus sooritab oma ülesannete raames kolmandatele isikutele tarneid rahalise tasu eest, kehtestab selle juhataja selliste tarnete sooritamise korra ja vastavat raamatupidamisarvestust käsitlevad eeskirjad pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist.”; |
| --- | --- |

109)

Artiklit 175 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 175

Kui Euroopa talitus sooritab oma ülesannete raames kolmandatele isikutele tarneid rahalise tasu eest, kehtestab selle juhataja selliste tarnete sooritamise korra ja vastavat raamatupidamisarvestust käsitlevad eeskirjad pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist.”;

| 110) | Artikkel 176 jäetakse välja; |
| --- | --- |

110)

Artikkel 176 jäetakse välja;

| 111) | Artiklit 178 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  “Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest.”; |
| --- | --- | --- |

111)

Artiklit 178 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

“Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest.”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmise lause:
  “Sel juhul lõikes 1 nimetatud piirangut ei kohaldata.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmise lause:

“Sel juhul lõikes 1 nimetatud piirangut ei kohaldata.”;

| 112) | Artikli 179 lõike 3 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmistega:
  “Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada otsuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast kinnisvaraprojekti kohta teabe saamist asjaomaseid institutsioone oma kavatsusest selline otsus välja anda. Kui sellist teatamist ei toimu, võib asjaomane institutsioon rakendada kavandatud meetme oma haldusliku iseseisvuse alusel, kui EÜ asutamislepingu artiklist 282 ja Euratomi asutamislepingu artiklist 185 ei tulene ühenduse esindamise osas teisiti.
  Nimetatud otsus edastatakse asjaomasele institutsioonile kahe nädala jooksul sellisest teatamisest.”; |
| --- | --- |

112)

Artikli 179 lõike 3 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmistega:

“Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada otsuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast kinnisvaraprojekti kohta teabe saamist asjaomaseid institutsioone oma kavatsusest selline otsus välja anda. Kui sellist teatamist ei toimu, võib asjaomane institutsioon rakendada kavandatud meetme oma haldusliku iseseisvuse alusel, kui EÜ asutamislepingu artiklist 282 ja Euratomi asutamislepingu artiklist 185 ei tulene ühenduse esindamise osas teisiti.

Nimetatud otsus edastatakse asjaomasele institutsioonile kahe nädala jooksul sellisest teatamisest.”;

| 113) | Lisatakse järgmine VII jaotis:
  “VII JAOTIS
  EKSPERDID
  Artikkel 179a
  Rakenduseeskirjad sisaldavad konkreetset menetlust selliste ekspertide valikuks, kes aitavad institutsioone eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge eelarvest rahastatavate projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel.”; |
| --- | --- |

113)

Lisatakse järgmine VII jaotis:

“VII JAOTIS

EKSPERDID

Artikkel 179a

Rakenduseeskirjad sisaldavad konkreetset menetlust selliste ekspertide valikuks, kes aitavad institutsioone eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge eelarvest rahastatavate projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel.”;

| 114) | Artikkel 180 jäetakse välja; |
| --- | --- |

114)

Artikkel 180 jäetakse välja;

| 115) | Artiklit 181 muudetakse järgmiselt:
  “Artikkel 181
  “1.   Artiklil 155 lõikes 1 nimetatud fondide puhul, mille põhiõigusaktid tunnistati kehtetuks enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, võib artikli 157 lõike 1 kohaldamisel vabastatud assigneeringud teha taaskasutatavaks juhul, kui ainuüksi komisjon on teinud ilmse vea või kui ilmneb vääramatu jõud, millel on tõsised tagajärjed struktuurifondidest toetatavate meetmete rakendamisele.”
  2.   Artiklis 95 osutatud keskandmekogu luuakse 1. jaanuariks 2009.
  3.   Nende assigneeringute ümberpaigutamise puhul, mis käsitlevad programmitöö perioodil 2000–2006 struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivates määrustes osutatud tegevuskulusid, mille osas ühenduse makseid tehakse abi lõpetamiseni veel täitmata ühenduse kulukohustuste rahaliseks arveldamiseks, teeb komisjon ümberpaigutused ühest jaotisest teise, tingimusel et kõnealused assigneeringud:






  — | on ette nähtud samal eesmärgil või |
| --- | --- | --- |

115)

Artiklit 181 muudetakse järgmiselt:

“Artikkel 181

“1.   Artiklil 155 lõikes 1 nimetatud fondide puhul, mille põhiõigusaktid tunnistati kehtetuks enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, võib artikli 157 lõike 1 kohaldamisel vabastatud assigneeringud teha taaskasutatavaks juhul, kui ainuüksi komisjon on teinud ilmse vea või kui ilmneb vääramatu jõud, millel on tõsised tagajärjed struktuurifondidest toetatavate meetmete rakendamisele.”

2.   Artiklis 95 osutatud keskandmekogu luuakse 1. jaanuariks 2009.

3.   Nende assigneeringute ümberpaigutamise puhul, mis käsitlevad programmitöö perioodil 2000–2006 struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivates määrustes osutatud tegevuskulusid, mille osas ühenduse makseid tehakse abi lõpetamiseni veel täitmata ühenduse kulukohustuste rahaliseks arveldamiseks, teeb komisjon ümberpaigutused ühest jaotisest teise, tingimusel et kõnealused assigneeringud:

—

on ette nähtud samal eesmärgil või

| — | on seotud ühenduse algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega ning paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse. |
| --- | --- |

—

on seotud ühenduse algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega ning paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse.

4.   Artikli 30 lõiget 3 kohaldatakse artikli 148 lõikes 1 nimetatud fondi suhtes esimest korda 2008. aasta eelarvest tehtavate maksete puhul.”;

| 116) | Artiklit 185 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Komisjon kehtestab raamfinantskorra sellistele ühenduse asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku seisund ja kes tegelikult saavad eelarvest väljamakseid.”; |
| --- | --- | --- |

116)

Artiklit 185 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Komisjon kehtestab raamfinantskorra sellistele ühenduse asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku seisund ja kes tegelikult saavad eelarvest väljamakseid.”;

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse komisjoni määruse, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatakse finantsmäärust käsitleva üksikasjalikud rakenduseeskirjad, kohaldama hakkamise kuupäevast, kuid hiljemalt 1. maist 2007.

Käesoleva määruse artikli 1 punkte 80 ja 84-94 kohaldatakse siiski 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

E. TUOMIOJA

---

(1)  Arvamus on esitatud 6. juulil 2006. (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 13, 18.1.2006, lk 1.

2

(3)  ELT C 28, 3.2.2006, lk 83.

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2083/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 28).

7

(8)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

8

(9)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

10

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

11

(12)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”

12

(13)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.”

13

(14)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2083/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 28).”

14

(15)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).”

15

(16)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).”

16

(17)  Määrus (EÜ) nr 1290/2005.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).

19

(20)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79).

20

(21)  Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).”

21

(22)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

22

(23)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.”

23

---