# Jurnalul Oficial L 150/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.150.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 150 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5316 iunie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.150.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 150

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5316 iunie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 510/2010 al Consiliului din 14 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 al Consiliului 14 iunie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză | 17 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 512/2010 al Consiliului din 14 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 24 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 513/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește ajustarea cotelor în sectorul zahărului începând cu anul de comercializare 2010/2011 | 40 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale (
  1
  ) | 42 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 515/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește utilizarea aditivului furajer Bacillus subtilis (O35) în furajele care conțin lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu (
  1
  ) | 44 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 516/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor (
  1
  ) | 46 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 517/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 48 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 518/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 iunie 2010 | 50 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/333/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2004/211/CE în ceea ce privește rubricile referitoare la Bahrain și la Brazilia din lista țărilor terțe și a părților acestora din care sunt autorizate importuri în Uniunea Europeană de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și de embrioni din specia ecvine
  [notificată cu numărul C(2010) 3665]

   (
  1
  ) | 53 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 510/2010 al Consiliului din 14 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 511/2010 al Consiliului 14 iunie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză

17

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 512/2010 al Consiliului din 14 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

24

*

Regulamentul (UE) nr. 513/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește ajustarea cotelor în sectorul zahărului începând cu anul de comercializare 2010/2011

40

*

Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

42

*

Regulamentul (UE) nr. 515/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește utilizarea aditivului furajer Bacillus subtilis (O35) în furajele care conțin lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

44

*

Regulamentul (UE) nr. 516/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor (
  1
  )

1

46

Regulamentul (UE) nr. 517/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

48

Regulamentul (UE) nr. 518/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 iunie 2010

50

DECIZII

2010/333/UE

*

Decizia Comisiei din 14 iunie 2010 de modificare a Deciziei 2004/211/CE în ceea ce privește rubricile referitoare la Bahrain și la Brazilia din lista țărilor terțe și a părților acestora din care sunt autorizate importuri în Uniunea Europeană de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și de embrioni din specia ecvine
  [notificată cu numărul C(2010) 3665]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3665]

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 510/2010 AL CONSILIULUI

din 14 iunie 2010

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   MĂSURILE PROVIZORII

| (1) | Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1242/2009 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1242/2009 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a reclamației depuse la 2 februarie 2009 de Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unui producător care reprezintă mai mult de 80 % din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Această reclamație conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a reclamației depuse la 2 februarie 2009 de Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unui producător care reprezintă mai mult de 80 % din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Această reclamație conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

2.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (3) | Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (comunicarea provizorie), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile interesate care au solicitat audieri au fost audiate. |
| --- | --- |

(3)

Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (comunicarea provizorie), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile interesate care au solicitat audieri au fost audiate.

| (4) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În special, Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele legate de consumul la nivelul Uniunii. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, precum și producătorii produsului în cauză, în vederea verificării pretențiilor părților în ceea ce privește o serie de tranzacții. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În special, Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele legate de consumul la nivelul Uniunii. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, precum și producătorii produsului în cauză, în vederea verificării pretențiilor părților în ceea ce privește o serie de tranzacții.

| (5) | Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut la considerentul 9 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(5)

Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut la considerentul 9 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

| (6) | Singurul producător-exportator chinez care a cooperat (producătorul-exportator chinez) a susținut că nu există nicio justificare în vederea utilizării unei PA de 18 luni în locul uneia de 12 luni, utilizată în mod normal în anchetele antidumping. Conform producătorului-exportator chinez, PA ar fi trebuit să acopere doar anul calendaristic 2008. |
| --- | --- |

(6)

Singurul producător-exportator chinez care a cooperat (producătorul-exportator chinez) a susținut că nu există nicio justificare în vederea utilizării unei PA de 18 luni în locul uneia de 12 luni, utilizată în mod normal în anchetele antidumping. Conform producătorului-exportator chinez, PA ar fi trebuit să acopere doar anul calendaristic 2008.

| (7) | De la bun început ar trebui subliniat faptul că producătorul-exportator chinez nu a adus obiecții cu privire la utilizarea unei PA de 18 luni în timpul etapei provizorii a anchetei. Pretenția a fost formulată după adoptarea măsurilor provizorii. Cu toate acestea, PA fusese deja anunțată în avizul de deschidere a procedurii și în chestionare, adică chiar la începutul anchetei. Motivele specifice pentru alegerea unei PA de 18 luni au fost explicate în considerentul 9 din regulamentul provizoriu. Partea nu a prezentat niciun argument care ar putea să pună la îndoială justificarea privind existența unui număr relativ mic de tranzacții pe piața respectivă. |
| --- | --- |

(7)

De la bun început ar trebui subliniat faptul că producătorul-exportator chinez nu a adus obiecții cu privire la utilizarea unei PA de 18 luni în timpul etapei provizorii a anchetei. Pretenția a fost formulată după adoptarea măsurilor provizorii. Cu toate acestea, PA fusese deja anunțată în avizul de deschidere a procedurii și în chestionare, adică chiar la începutul anchetei. Motivele specifice pentru alegerea unei PA de 18 luni au fost explicate în considerentul 9 din regulamentul provizoriu. Partea nu a prezentat niciun argument care ar putea să pună la îndoială justificarea privind existența unui număr relativ mic de tranzacții pe piața respectivă.

| (8) | În vederea asigurării comparabilității depline a cifrelor privind PA cu cifrele privind anii anteriori, toate cifrele care figurează în părțile privind prejudiciul și aspectele de cauzalitate pentru PA au fost exprimate pe bază anuală. |
| --- | --- |

(8)

În vederea asigurării comparabilității depline a cifrelor privind PA cu cifrele privind anii anteriori, toate cifrele care figurează în părțile privind prejudiciul și aspectele de cauzalitate pentru PA au fost exprimate pe bază anuală.

| (9) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că PA a fost aleasă în vederea manipulării factorilor de prejudiciu. Această afirmație trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că PA a fost aleasă în vederea manipulării factorilor de prejudiciu. Această afirmație trebuie respinsă.

| (10) | La începutul anchetei, Comisia nu cunoștea și nu avea cum să cunoască ansamblul complex de date și cifre privind indicatorii de prejudiciu la începutul anchetei. Aceste date au fost stabilite doar în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(10)

La începutul anchetei, Comisia nu cunoștea și nu avea cum să cunoască ansamblul complex de date și cifre privind indicatorii de prejudiciu la începutul anchetei. Aceste date au fost stabilite doar în cursul anchetei.

| (11) | În cele din urmă, ar trebui subliniat faptul că nu este prima dată când o PA este stabilită pentru o perioadă mai lungă de 12 luni [de exemplu, PA de 16 luni în cazul calciului metalic originar din RPC și Rusia stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 892/94 al Comisiei (4) sau PA de 18 luni în cazul carbonatului disodic originar din SUA stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 823/95 al Comisiei (5)]. |
| --- | --- |

(11)

În cele din urmă, ar trebui subliniat faptul că nu este prima dată când o PA este stabilită pentru o perioadă mai lungă de 12 luni [de exemplu, PA de 16 luni în cazul calciului metalic originar din RPC și Rusia stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 892/94 al Comisiei (4) sau PA de 18 luni în cazul carbonatului disodic originar din SUA stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 823/95 al Comisiei (5)].

| (12) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a declarat că semnarea contractului cuprinde toate tranzacțiile la un moment dat, indiferent dacă o vânzare se efectuează printr-o procedură de ofertare sau nu și, prin urmare, nu este necesară o prelungire a PA. Acest argument este neconvingător deoarece nu abordează problema de bază reprezentată de numărul relativ mic de tranzacții pe această piață. Data semnării contractului a fost utilizată doar pentru a avea informații suficient de clare în ceea ce privește elementele materiale ale vânzărilor și, în același timp, pentru a avea o dată definită pentru a distinge între ceea ce ar trebui să se includă în PA și, respectiv, perioadele anterioare și ceea ce ar trebui să se excludă. |
| --- | --- |

(12)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a declarat că semnarea contractului cuprinde toate tranzacțiile la un moment dat, indiferent dacă o vânzare se efectuează printr-o procedură de ofertare sau nu și, prin urmare, nu este necesară o prelungire a PA. Acest argument este neconvingător deoarece nu abordează problema de bază reprezentată de numărul relativ mic de tranzacții pe această piață. Data semnării contractului a fost utilizată doar pentru a avea informații suficient de clare în ceea ce privește elementele materiale ale vânzărilor și, în același timp, pentru a avea o dată definită pentru a distinge între ceea ce ar trebui să se includă în PA și, respectiv, perioadele anterioare și ceea ce ar trebui să se excludă.

| (13) | În absența altor observații privind PA, se confirmă considerentul 9 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(13)

În absența altor observații privind PA, se confirmă considerentul 9 din regulamentul provizoriu.

| (14) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturilor originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei comunicări. |
| --- | --- |

(14)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturilor originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei comunicări.

| (15) | Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz. |
| --- | --- |

(15)

Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.

3.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (16) | După instituirea măsurilor provizorii, definiția produsului a fost revizuită în lumina observațiilor producătorului-exportator chinez și a unei examinări aprofundate a afirmațiilor formulate de industria din Uniune. Acest proces a condus la concluzia că niciun produs care utilizează tehnologie alfa sau beta nu poate fi utilizat pentru scanarea încărcăturii. Prin urmare, se consideră justificată excluderea acestor două tipuri de tehnologii din domeniul de aplicare al produsului. Nu a fost prezentată nicio altă observație care să pună la îndoială constatările provizorii conform cărora toate celelalte tehnologii (exceptând alfa și beta) care au făcut obiectul definiției produsului pot fi utilizate la scanerele de încărcături și că toate tipurile de produse au același scop, și anume scanarea încărcăturii utilizând aceeași caracteristică principală, adică emisia de radiații concentrate în scanarea încărcăturii. Într-adevăr, în timpul PA, în Uniune au fost vândute unități de produse în cauză care au la bază tehnologie care utilizează raze gamma. |
| --- | --- |

(16)

După instituirea măsurilor provizorii, definiția produsului a fost revizuită în lumina observațiilor producătorului-exportator chinez și a unei examinări aprofundate a afirmațiilor formulate de industria din Uniune. Acest proces a condus la concluzia că niciun produs care utilizează tehnologie alfa sau beta nu poate fi utilizat pentru scanarea încărcăturii. Prin urmare, se consideră justificată excluderea acestor două tipuri de tehnologii din domeniul de aplicare al produsului. Nu a fost prezentată nicio altă observație care să pună la îndoială constatările provizorii conform cărora toate celelalte tehnologii (exceptând alfa și beta) care au făcut obiectul definiției produsului pot fi utilizate la scanerele de încărcături și că toate tipurile de produse au același scop, și anume scanarea încărcăturii utilizând aceeași caracteristică principală, adică emisia de radiații concentrate în scanarea încărcăturii. Într-adevăr, în timpul PA, în Uniune au fost vândute unități de produse în cauză care au la bază tehnologie care utilizează raze gamma.

| (17) | Având în vedere cele menționate mai sus, s-a ajuns la concluzia că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii bazate pe tehnologia neutronică, pe utilizarea razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, au aceiași utilizatori finali și se află în concurență pe piața Uniunii. Prin urmare, concluziile prezentate la considerentele 10-15 din regulamentul provizoriu sunt confirmate în măsura în care acestea nu se referă la tehnologiile care utilizează radiații alfa și beta. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere cele menționate mai sus, s-a ajuns la concluzia că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii bazate pe tehnologia neutronică, pe utilizarea razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, au aceiași utilizatori finali și se află în concurență pe piața Uniunii. Prin urmare, concluziile prezentate la considerentele 10-15 din regulamentul provizoriu sunt confirmate în măsura în care acestea nu se referă la tehnologiile care utilizează radiații alfa și beta.

| (18) | În absența altor observații privind produsul similar, se confirmă considerentul 16 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(18)

În absența altor observații privind produsul similar, se confirmă considerentul 16 din regulamentul provizoriu.

| (19) | Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

4.   DUMPINGUL

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (20) | Producătorul-exportator chinez nu a solicitat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) ci doar tratament individual („TI”). În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 19-20 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(20)

Producătorul-exportator chinez nu a solicitat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) ci doar tratament individual („TI”). În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 19-20 din regulamentul provizoriu.

2.   Tratamentul individual (TI)

| (21) | În absența oricăror observații cu privire la TI, se confirmă considerentele 21-25 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(21)

În absența oricăror observații cu privire la TI, se confirmă considerentele 21-25 din regulamentul provizoriu.

3.   Valoarea normală

3.1.   Țara analoagă

| (22) | Nicio parte nu a adus obiecții cu privire la alegerea Statelor Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă. |
| --- | --- |

(22)

Nicio parte nu a adus obiecții cu privire la alegerea Statelor Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă.

| (23) | Producătorul-exportator chinez și-a menținut observațiile privind necooperarea unei societăți stabilite în SUA afiliată reclamantului. Acesta a susținut că reclamantul a utilizat date privind societatea afiliată din SUA pentru a calcula valoarea normală în reclamație, în condițiile în care, în timpul anchetei, reclamantul a afirmat că societatea afiliată din SUA nu fabrică produsul similar. Exportatorul-producător chinez a afirmat că partea afiliată din SUA reclamantului ar fi trebuit să fie obligată să coopereze în cadrul anchetei și, în cazul în care aceasta nu ar fi cooperat, acest fapt să reprezinte un motiv pentru a fi considerat necooperant și pentru încheierea procedurii. De asemenea, s-a susținut faptul că Comisia ar fi trebuit să clarifice și să verifice dacă societatea din SUA fabrică produsul similar. În cele din urmă, exportatorul-producător chinez a contestat utilizarea regulilor de origine ne-preferențiale ale Uniunii ca indicator care să permită stabilirea dacă un operator economic ar putea fi considerat ca fabricant al unui produs sau nu. |
| --- | --- |

(23)

Producătorul-exportator chinez și-a menținut observațiile privind necooperarea unei societăți stabilite în SUA afiliată reclamantului. Acesta a susținut că reclamantul a utilizat date privind societatea afiliată din SUA pentru a calcula valoarea normală în reclamație, în condițiile în care, în timpul anchetei, reclamantul a afirmat că societatea afiliată din SUA nu fabrică produsul similar. Exportatorul-producător chinez a afirmat că partea afiliată din SUA reclamantului ar fi trebuit să fie obligată să coopereze în cadrul anchetei și, în cazul în care aceasta nu ar fi cooperat, acest fapt să reprezinte un motiv pentru a fi considerat necooperant și pentru încheierea procedurii. De asemenea, s-a susținut faptul că Comisia ar fi trebuit să clarifice și să verifice dacă societatea din SUA fabrică produsul similar. În cele din urmă, exportatorul-producător chinez a contestat utilizarea regulilor de origine ne-preferențiale ale Uniunii ca indicator care să permită stabilirea dacă un operator economic ar putea fi considerat ca fabricant al unui produs sau nu.

| (24) | În ceea ce privește observațiile privind utilizarea în reclamație a datelor care provin de la societatea afiliată din SUA reclamantului, trebuie reținut faptul că informațiile privind valoarea normală din reclamație au avut la bază, în general, prețurile din SUA care erau disponibile pe site-ul internet al „GSA Advantages” al guvernului SUA. În cazul a două tipuri de produs similar nu era disponibil în mod public niciun preț și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită de reclamant pe baza informațiilor privind costurile sale de producție din Uniune ajustate la nivelul costurilor din SUA pe baza cunoștințelor acestuia cu privire la piața SUA. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește observațiile privind utilizarea în reclamație a datelor care provin de la societatea afiliată din SUA reclamantului, trebuie reținut faptul că informațiile privind valoarea normală din reclamație au avut la bază, în general, prețurile din SUA care erau disponibile pe site-ul internet al „GSA Advantages” al guvernului SUA. În cazul a două tipuri de produs similar nu era disponibil în mod public niciun preț și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită de reclamant pe baza informațiilor privind costurile sale de producție din Uniune ajustate la nivelul costurilor din SUA pe baza cunoștințelor acestuia cu privire la piața SUA.

| (25) | În plus, producătorul-exportator chinez nu a furnizat niciun element de probă care ar putea să pună la îndoială constatările enunțate la considerentul 32 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(25)

În plus, producătorul-exportator chinez nu a furnizat niciun element de probă care ar putea să pună la îndoială constatările enunțate la considerentul 32 din regulamentul provizoriu.

| (26) | Legislația antidumping a Uniunii nu prevede, în niciun caz, că o procedură ar trebui terminată atunci când un producător din țara analoagă a decis să nu coopereze la anchetă. Faptul că producătorul este afiliat reclamantului nu modifică această concluzie. În plus, jurisprudența pe care se baza producătorul-exportator chinez, și anume T-249/06 (Interpipe) nu este, de asemenea, relevantă în acest context deoarece, în cauza respectivă, problema în cauză era în ce măsură o sucursală a unui producător din Uniune este obligată să coopereze în scopul stabilirii prejudiciului. Acest fapt nu are nimic de-a face cu furnizarea de date în vederea stabilirii valorii normale în țara analoagă. |
| --- | --- |

(26)

Legislația antidumping a Uniunii nu prevede, în niciun caz, că o procedură ar trebui terminată atunci când un producător din țara analoagă a decis să nu coopereze la anchetă. Faptul că producătorul este afiliat reclamantului nu modifică această concluzie. În plus, jurisprudența pe care se baza producătorul-exportator chinez, și anume T-249/06 (Interpipe) nu este, de asemenea, relevantă în acest context deoarece, în cauza respectivă, problema în cauză era în ce măsură o sucursală a unui producător din Uniune este obligată să coopereze în scopul stabilirii prejudiciului. Acest fapt nu are nimic de-a face cu furnizarea de date în vederea stabilirii valorii normale în țara analoagă.

| (27) | În ceea ce privește argumentul prezentat privind definiția conceptului de producător, trebuie subliniat faptul că ancheta a stabilit că reclamantul fabrică produsul similar în Uniune și că această activitate de producție conferă originea, în conformitate cu normele de origine ne-preferențiale ale Uniunii. Legislația nu prevede obligația de a furniza nicio concluzie cu privire la statutul entităților juridice care nu fac obiectul anchetei în cadrul actualei proceduri, care nu sunt stabilite în Uniune sau ale căror date nu au fost utilizate în timpul anchetei pentru stabilirea oricărei concluzii. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește argumentul prezentat privind definiția conceptului de producător, trebuie subliniat faptul că ancheta a stabilit că reclamantul fabrică produsul similar în Uniune și că această activitate de producție conferă originea, în conformitate cu normele de origine ne-preferențiale ale Uniunii. Legislația nu prevede obligația de a furniza nicio concluzie cu privire la statutul entităților juridice care nu fac obiectul anchetei în cadrul actualei proceduri, care nu sunt stabilite în Uniune sau ale căror date nu au fost utilizate în timpul anchetei pentru stabilirea oricărei concluzii.

| (28) | În lipsa altor observații privind alegerea țării analoage, se confirmă considerentele 26-37 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(28)

În lipsa altor observații privind alegerea țării analoage, se confirmă considerentele 26-37 din regulamentul provizoriu.

3.2.   Determinarea valorii normale

| (29) | Se reamintește faptul că valoarea normală a fost calculată pe baza datelor furnizate de unicul producător care a cooperat din țara analoagă (SUA) și de industria din Uniune. Prin urmare, pentru un tip de produs importat în Uniune, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare interne ale producătorului american de produs similar fabricat în SUA. Producătorul american care a cooperat nu a fabricat nici un alt tip de produs care ar fi putut fi comparat cu tipurile de produse importate din RPC în Uniune. Prin urmare, pentru a putea dispune de o bază mai mare pentru valoarea normală, Comisia a examinat, de asemenea, dacă, în cazul altor tipuri de produse, valoarea normală ar putea fi stabilită pe orice altă bază, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază („orice altă bază rezonabilă”). Într-o etapă provizorie, s-a stabilit că informațiile verificate privind costurile raportate de industria din Uniune ar putea fi utilizate pentru anumite tipuri de produse. |
| --- | --- |

(29)

Se reamintește faptul că valoarea normală a fost calculată pe baza datelor furnizate de unicul producător care a cooperat din țara analoagă (SUA) și de industria din Uniune. Prin urmare, pentru un tip de produs importat în Uniune, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare interne ale producătorului american de produs similar fabricat în SUA. Producătorul american care a cooperat nu a fabricat nici un alt tip de produs care ar fi putut fi comparat cu tipurile de produse importate din RPC în Uniune. Prin urmare, pentru a putea dispune de o bază mai mare pentru valoarea normală, Comisia a examinat, de asemenea, dacă, în cazul altor tipuri de produse, valoarea normală ar putea fi stabilită pe orice altă bază, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază („orice altă bază rezonabilă”). Într-o etapă provizorie, s-a stabilit că informațiile verificate privind costurile raportate de industria din Uniune ar putea fi utilizate pentru anumite tipuri de produse.

| (30) | După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații cu privire la valoarea normală. |
| --- | --- |

(30)

După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații cu privire la valoarea normală.

| (31) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că valoarea normală ar trebui ajustată descrescător cu o sumă care să reprezinte diferența de cost între acceleratoarele produse în intern și cele cumpărate din exterior, deoarece societatea chineză fabrică acceleratoare, în timp ce producătorul american și industria din Uniune le cumpără. |
| --- | --- |

(31)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că valoarea normală ar trebui ajustată descrescător cu o sumă care să reprezinte diferența de cost între acceleratoarele produse în intern și cele cumpărate din exterior, deoarece societatea chineză fabrică acceleratoare, în timp ce producătorul american și industria din Uniune le cumpără.

| (32) | În ceea ce privește această afirmație, trebuie subliniat faptul că aceasta nu a fost însoțită de niciun element de probă concret, în ciuda faptului că astfel de elemente de probă au fost solicitate de către Comisie în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește această afirmație, trebuie subliniat faptul că aceasta nu a fost însoțită de niciun element de probă concret, în ciuda faptului că astfel de elemente de probă au fost solicitate de către Comisie în cursul anchetei.

| (33) | Producătorul-exportator chinez a solicitat Comisiei să furnizeze specificația exactă a tipurilor de model specific utilizate pentru calculul valorii normale. În această privință, trebuie menționat faptul că industria din Uniune și țara producătoare analoagă consideră acest tip de informații drept confidențiale. Într-adevăr, dacă una dintre acestea ar dezvălui numele exact al modelelor, ținând cont de faptul că modelele aparțineau doar unei serii și că caracteristicile specifice ale acestei serii au fost deja dezvăluite și de faptul că doar un număr limitat de tipuri de modele au fost utilizate în scopul calculării valorii normale, în acest caz, părțile care ar beneficia de o astfel de dezvăluire ar putea să deducă prețurile reale percepute pentru tipurile de modele specifice sau costul și prețurile pe baza cărora a fost construită valoarea normală pentru diferitele tipuri de modele. Acest tip de informații sunt, într-adevăr, confidențiale prin natura lor și, prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(33)

Producătorul-exportator chinez a solicitat Comisiei să furnizeze specificația exactă a tipurilor de model specific utilizate pentru calculul valorii normale. În această privință, trebuie menționat faptul că industria din Uniune și țara producătoare analoagă consideră acest tip de informații drept confidențiale. Într-adevăr, dacă una dintre acestea ar dezvălui numele exact al modelelor, ținând cont de faptul că modelele aparțineau doar unei serii și că caracteristicile specifice ale acestei serii au fost deja dezvăluite și de faptul că doar un număr limitat de tipuri de modele au fost utilizate în scopul calculării valorii normale, în acest caz, părțile care ar beneficia de o astfel de dezvăluire ar putea să deducă prețurile reale percepute pentru tipurile de modele specifice sau costul și prețurile pe baza cărora a fost construită valoarea normală pentru diferitele tipuri de modele. Acest tip de informații sunt, într-adevăr, confidențiale prin natura lor și, prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă.

| (34) | Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la modul în care Comisia a stabilit valoarea normală pe baza datelor industriei din Uniune. Acesta a afirmat că ar trebui utilizate mai degrabă prețurile reale de vânzare decât prețurile propuse în cadrul procedurilor de ofertare. În primul rând, trebuie reamintit faptul că datele industriei din Uniune au fost utilizate pentru a avea un procentaj de reprezentativitate mai mare pentru comparația între valoarea normală și vânzările la export efectuate de producătorul-exportator chinez. Prin urmare, în măsura în care este posibil, pentru tipurile de produs în cauză pentru care nu a putut fi stabilită valoarea normală pe baza informațiilor disponibile în SUA, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate ale industriei din Uniune pentru același tip de produse care au fost importate din RPC. |
| --- | --- |

(34)

Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la modul în care Comisia a stabilit valoarea normală pe baza datelor industriei din Uniune. Acesta a afirmat că ar trebui utilizate mai degrabă prețurile reale de vânzare decât prețurile propuse în cadrul procedurilor de ofertare. În primul rând, trebuie reamintit faptul că datele industriei din Uniune au fost utilizate pentru a avea un procentaj de reprezentativitate mai mare pentru comparația între valoarea normală și vânzările la export efectuate de producătorul-exportator chinez. Prin urmare, în măsura în care este posibil, pentru tipurile de produs în cauză pentru care nu a putut fi stabilită valoarea normală pe baza informațiilor disponibile în SUA, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate ale industriei din Uniune pentru același tip de produse care au fost importate din RPC.

| (35) | Prin urmare, pentru o serie de tipuri de produse (altele decât sistemele de scanare mobile), valoarea normală a fost construită pe baza costurilor standard, fără a ține cont de orice lucrări de infrastructură sau de alte costuri la fața locului și prin adăugarea unui procentaj normal pentru profitul care a fost oricum în mod semnificativ mai mic decât profitul vizat utilizat pentru stabilirea marjei de prejudiciu. Ancheta a stabilit că industria Uniunii aplică costuri standard pentru toate tipurile de produse pe care le oferă. Documentele privind elaborarea acestor costuri standard, modul în care acestea sunt calculate și compararea lor cu costurile reale au fost verificate și nu a fost constată nicio neregulă. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, pentru o serie de tipuri de produse (altele decât sistemele de scanare mobile), valoarea normală a fost construită pe baza costurilor standard, fără a ține cont de orice lucrări de infrastructură sau de alte costuri la fața locului și prin adăugarea unui procentaj normal pentru profitul care a fost oricum în mod semnificativ mai mic decât profitul vizat utilizat pentru stabilirea marjei de prejudiciu. Ancheta a stabilit că industria Uniunii aplică costuri standard pentru toate tipurile de produse pe care le oferă. Documentele privind elaborarea acestor costuri standard, modul în care acestea sunt calculate și compararea lor cu costurile reale au fost verificate și nu a fost constată nicio neregulă.

| (36) | În plus, structura costurilor industriei Uniunii a fost comparată cu structura costurilor producătorului american de produs similar. S-a stabilit că (i) marja de profit a producătorului american era mai mare decât marja de profit utilizată în vederea construirii valorii normale pe baza datelor industriei Uniunii și că (ii) structura costului industriei Uniunii este în mare similară cu cea a producătorului din țara analoagă (diferența exactă nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate). Prin urmare, utilizarea datelor industriei Uniunii pentru stabilirea valorii normale este în mod evident în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

În plus, structura costurilor industriei Uniunii a fost comparată cu structura costurilor producătorului american de produs similar. S-a stabilit că (i) marja de profit a producătorului american era mai mare decât marja de profit utilizată în vederea construirii valorii normale pe baza datelor industriei Uniunii și că (ii) structura costului industriei Uniunii este în mare similară cu cea a producătorului din țara analoagă (diferența exactă nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate). Prin urmare, utilizarea datelor industriei Uniunii pentru stabilirea valorii normale este în mod evident în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (37) | Producătorul-exportator chinez a făcut observații, de asemenea, cu privire la procedura publică de ofertare pe baza căreia producătorul american al produsului similar a vândut mobile sisteme de scanare a încărcăturii pe piața americană. Acesta a afirmat că în cazul în care Comisia utilizează o valoare normală pe baza unei proceduri publice de ofertare care a avut loc în 2005 și o compară cu prețul la export aferent PA, atunci această comparație nu poate fi considerată justă. Această afirmație nu este confirmată de faptele stabilite de anchetă. În SUA, procedurile publice de ofertare sunt organizate în vederea atribuirii unor contracte-cadru în temeiul cărora câștigătorul procedurii publice de ofertare își poate vinde produsele pentru o anumită perioadă de timp. Totuși, aceste contracte-cadru nu menționau niciun preț. Un astfel de contract a fost, într-adevăr, încheiat în 2005, dar ofertele de preț individuale și semnarea contractelor au avut loc în 2007, adică în timpul PA. Prin urmare, Comisia a considerat că această procedură publică de ofertare ar trebui să fie considerată în PA și să facă parte din datele utilizate în vederea calculării marjei de dumping. |
| --- | --- |

(37)

Producătorul-exportator chinez a făcut observații, de asemenea, cu privire la procedura publică de ofertare pe baza căreia producătorul american al produsului similar a vândut mobile sisteme de scanare a încărcăturii pe piața americană. Acesta a afirmat că în cazul în care Comisia utilizează o valoare normală pe baza unei proceduri publice de ofertare care a avut loc în 2005 și o compară cu prețul la export aferent PA, atunci această comparație nu poate fi considerată justă. Această afirmație nu este confirmată de faptele stabilite de anchetă. În SUA, procedurile publice de ofertare sunt organizate în vederea atribuirii unor contracte-cadru în temeiul cărora câștigătorul procedurii publice de ofertare își poate vinde produsele pentru o anumită perioadă de timp. Totuși, aceste contracte-cadru nu menționau niciun preț. Un astfel de contract a fost, într-adevăr, încheiat în 2005, dar ofertele de preț individuale și semnarea contractelor au avut loc în 2007, adică în timpul PA. Prin urmare, Comisia a considerat că această procedură publică de ofertare ar trebui să fie considerată în PA și să facă parte din datele utilizate în vederea calculării marjei de dumping.

| (38) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat clarificarea motivului pentru care valoarea normală pentru sistemul care poate fi relocat similar celui vândut în Letonia de producătorul-exportator chinez nu a fost dedusă din vânzările producătorului american ci, mai degrabă, din datele furnizate de industria Uniunii. În această privință, este menționat faptul că Comisia nu putea utiliza date din țara analoagă deoarece astfel de date nu erau disponibile pentru producătorul competent din țara analogă. |
| --- | --- |

(38)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat clarificarea motivului pentru care valoarea normală pentru sistemul care poate fi relocat similar celui vândut în Letonia de producătorul-exportator chinez nu a fost dedusă din vânzările producătorului american ci, mai degrabă, din datele furnizate de industria Uniunii. În această privință, este menționat faptul că Comisia nu putea utiliza date din țara analoagă deoarece astfel de date nu erau disponibile pentru producătorul competent din țara analogă.

| (39) | În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 38-42 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(39)

În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 38-42 din regulamentul provizoriu.

4.   Prețul la export

| (40) | După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații privind prețul la export. |
| --- | --- |

(40)

După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații privind prețul la export.

| (41) | Aceste observații au fost făcute în legătură cu tranzacțiile din Țările de Jos, Finlanda și Polonia în ceea ce privește anumite elemente ale costului. Observațiile care au putut fi coroborate cu datele verificate au fost acceptate iar calculul marjei de dumping a fost revizuit în consecință. Observațiile privind anumite costuri de instalare au trebuit să fie respinse. În această privință, se reamintește faptul că, deși datele reale relevante privind prețul diferitelor elemente ale produsului în cauză au fost solicitate în diverse etape ale anchetei, societatea nu a făcut nicio încercare de a furniza vreo propunere de defalcare concludentă. Sumele furnizate după prezentarea constatărilor provizorii reprezintă informații noi care nu sunt susținute de informații contabile sau alte elemente de probă care să poată fi verificate. |
| --- | --- |

(41)

Aceste observații au fost făcute în legătură cu tranzacțiile din Țările de Jos, Finlanda și Polonia în ceea ce privește anumite elemente ale costului. Observațiile care au putut fi coroborate cu datele verificate au fost acceptate iar calculul marjei de dumping a fost revizuit în consecință. Observațiile privind anumite costuri de instalare au trebuit să fie respinse. În această privință, se reamintește faptul că, deși datele reale relevante privind prețul diferitelor elemente ale produsului în cauză au fost solicitate în diverse etape ale anchetei, societatea nu a făcut nicio încercare de a furniza vreo propunere de defalcare concludentă. Sumele furnizate după prezentarea constatărilor provizorii reprezintă informații noi care nu sunt susținute de informații contabile sau alte elemente de probă care să poată fi verificate.

| (42) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a precizat faptul că a efectuat o vânzare fără procedură publică de ofertare. Această informație a fost confirmată. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că această vânzare nu a fost realizată în cursul operațiunilor comerciale normale. A reprezentat, de fapt, un produs înlocuitor al cărui preț fusese stabilit mai mulți ani înainte de PA. Produsul înlocuitor era de un tip complet diferit față de produsul original. Prin urmare, aceasta nu a reprezentat o tranzacție care să aparțină PA, ci finalizarea unui contract încheiat anterior. În consecință, prețul la export al acestei tranzacții nu a putut fi avut în vedere în ceea ce privește acest calcul. |
| --- | --- |

(42)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a precizat faptul că a efectuat o vânzare fără procedură publică de ofertare. Această informație a fost confirmată. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că această vânzare nu a fost realizată în cursul operațiunilor comerciale normale. A reprezentat, de fapt, un produs înlocuitor al cărui preț fusese stabilit mai mulți ani înainte de PA. Produsul înlocuitor era de un tip complet diferit față de produsul original. Prin urmare, aceasta nu a reprezentat o tranzacție care să aparțină PA, ci finalizarea unui contract încheiat anterior. În consecință, prețul la export al acestei tranzacții nu a putut fi avut în vedere în ceea ce privește acest calcul.

| (43) | În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 43-46 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(43)

În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 43-46 din regulamentul provizoriu.

5.   Comparația

| (44) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că comparația a fost făcută pe baza unor numere de control incomplete al produselor, care ignoră diferențele fizice între produsele care trebuie comparate. În plus, producătorul-exportator chinez a declarat că acceleratoarele, diferențele între tipurile de șasiuri și nivelurile de energie ar fi trebuit avute în vedere la momentul comparării prețurilor. |
| --- | --- |

(44)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că comparația a fost făcută pe baza unor numere de control incomplete al produselor, care ignoră diferențele fizice între produsele care trebuie comparate. În plus, producătorul-exportator chinez a declarat că acceleratoarele, diferențele între tipurile de șasiuri și nivelurile de energie ar fi trebuit avute în vedere la momentul comparării prețurilor.

| (45) | În ceea ce privește prima afirmație, următoarele aspecte trebuie subliniate. În ceea ce privește datele provenite de la industria Uniunii, se reamintește faptul că calculele au fost făcute pe baza datelor legate direct de ofertele respective din cadrul procedurilor publice de ofertare, și anume pentru tipurile de produs care concurau la același nivel comercial, în același timp și care erau considerate de autoritățile contractante ca fiind comparabile. În ceea ce privește datele furnizate de producătorul american al produsului similar, ancheta a stabilit că tipul de produs comparat îndeplinește normele stricte stabilite în temeiul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, și anume este un produs similar în toate privințele cu produsul avut în vedere. Prin urmare, faptul că nu toate diferențele fizice sunt reflectate în numărul de control al unui produs sau numărul incomplet de control al unui produs nu împiedică Comisia să efectueze o comparație justă între valoarea normală și prețul la export. În plus, diferențele care ar fi putut afecta comparabilitatea prețurilor au fost analizate. Informațiile din dosar indică faptul că produsele livrate de producătorul-exportator chinez prezentau adeseori caracteristici suplimentare în comparație cu cele utilizate ca bază pentru valoarea normală. Drept rezultat, valoarea normală a fost stabilită în mod conservator. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește prima afirmație, următoarele aspecte trebuie subliniate. În ceea ce privește datele provenite de la industria Uniunii, se reamintește faptul că calculele au fost făcute pe baza datelor legate direct de ofertele respective din cadrul procedurilor publice de ofertare, și anume pentru tipurile de produs care concurau la același nivel comercial, în același timp și care erau considerate de autoritățile contractante ca fiind comparabile. În ceea ce privește datele furnizate de producătorul american al produsului similar, ancheta a stabilit că tipul de produs comparat îndeplinește normele stricte stabilite în temeiul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, și anume este un produs similar în toate privințele cu produsul avut în vedere. Prin urmare, faptul că nu toate diferențele fizice sunt reflectate în numărul de control al unui produs sau numărul incomplet de control al unui produs nu împiedică Comisia să efectueze o comparație justă între valoarea normală și prețul la export. În plus, diferențele care ar fi putut afecta comparabilitatea prețurilor au fost analizate. Informațiile din dosar indică faptul că produsele livrate de producătorul-exportator chinez prezentau adeseori caracteristici suplimentare în comparație cu cele utilizate ca bază pentru valoarea normală. Drept rezultat, valoarea normală a fost stabilită în mod conservator.

| (46) | În ceea ce privește acceleratoarele, tipurile de șasiu și nivelurile de energie ar trebui subliniat faptul că ajustările solicitate sunt în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază dar nu s-a demonstrat faptul că diferențele pretinse dintre factori ar fi avut un efect asupra prețului și a comparabilității prețurilor deoarece producătorul-exportator chinez nu a furnizat nicio informație care să justifice o ajustare. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește acceleratoarele, tipurile de șasiu și nivelurile de energie ar trebui subliniat faptul că ajustările solicitate sunt în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază dar nu s-a demonstrat faptul că diferențele pretinse dintre factori ar fi avut un efect asupra prețului și a comparabilității prețurilor deoarece producătorul-exportator chinez nu a furnizat nicio informație care să justifice o ajustare.

| (47) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că acceleratorul este un element important al produsului în cauză și ar fi trebuit să fie inclus în structura numărului de control al produsului. Comisia nu a inclus acceleratorul în structura numărului de control al produsului deoarece nicio parte interesată nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că acceleratorul este un factor care să diferențieze diferitele tipuri de produse. |
| --- | --- |

(47)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că acceleratorul este un element important al produsului în cauză și ar fi trebuit să fie inclus în structura numărului de control al produsului. Comisia nu a inclus acceleratorul în structura numărului de control al produsului deoarece nicio parte interesată nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că acceleratorul este un factor care să diferențieze diferitele tipuri de produse.

| (48) | Producătorul-exportator chinez a solicitat, de asemenea, să se identifice și să se cuantifice ajustările efectuate la valoarea normală pentru a o aduce la nivelul franco fabrică. Ajustările pentru costurile cu garanția și costurile de credit au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza prețurilor la vânzarea pe piața internă ale singurului producător american al produsului similar. Ajustări pentru costurile de transport, costurile cu garanția, cheltuielile cu formarea profesională, cheltuielile de documentare și comisioanele agenților au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. În ceea ce privește cererea de cuantificare a acestor ajustări, Comisia nu poate să dezvăluie acest tip de date deoarece aceste informații sunt considerate confidențiale prin natura lor. Trebuie subliniat faptul că, la momentul calculării prețului la export franco fabrică, datele corespunzătoare nu au fost dezvăluite nici industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(48)

Producătorul-exportator chinez a solicitat, de asemenea, să se identifice și să se cuantifice ajustările efectuate la valoarea normală pentru a o aduce la nivelul franco fabrică. Ajustările pentru costurile cu garanția și costurile de credit au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza prețurilor la vânzarea pe piața internă ale singurului producător american al produsului similar. Ajustări pentru costurile de transport, costurile cu garanția, cheltuielile cu formarea profesională, cheltuielile de documentare și comisioanele agenților au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. În ceea ce privește cererea de cuantificare a acestor ajustări, Comisia nu poate să dezvăluie acest tip de date deoarece aceste informații sunt considerate confidențiale prin natura lor. Trebuie subliniat faptul că, la momentul calculării prețului la export franco fabrică, datele corespunzătoare nu au fost dezvăluite nici industriei Uniunii.

| (49) | În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(49)

În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu.

6.   Marje de dumping

| (50) | Producătorul-exportator chinez a criticat faptul că anumite vânzări au fost excluse de la calculul dumpingului. În această privință, se observă că, inițial, valorile vânzărilor tranzacțiilor în cauză au fost avute în vedere pentru stabilirea prețurilor la export. Cu toate acestea, valoarea normală pentru aceste tranzacții nu a putut fi stabilită. Prin urmare, nu a putut fi făcută nicio comparație între valoarea normală și prețul la export. |
| --- | --- |

(50)

Producătorul-exportator chinez a criticat faptul că anumite vânzări au fost excluse de la calculul dumpingului. În această privință, se observă că, inițial, valorile vânzărilor tranzacțiilor în cauză au fost avute în vedere pentru stabilirea prețurilor la export. Cu toate acestea, valoarea normală pentru aceste tranzacții nu a putut fi stabilită. Prin urmare, nu a putut fi făcută nicio comparație între valoarea normală și prețul la export.

| (51) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că valorile CIF ale vânzărilor menționate la considerentul 50 ar fi trebuit să fie incluse în valoarea totală CIF care a avut rolul de numitor pentru calculul dumpingului. Afirmația nu poate fi acceptată. Dumpingul total se calculează împărțind suma diferitelor dumpinguri constatate (în cazurile în care a putut fi efectuată o comparație a prețurilor) la suma valorilor CIF corespunzătoare. Includerea în calcul a valorilor CIF ale vânzărilor pentru care nu a putut fi făcută o comparație între valoarea normală și prețul la export datorită absenței unei valori normale stabilite ar falsifica calculul deoarece numărătorul și numitorul nu s-ar mai referi la tranzacții comparabile. |
| --- | --- |

(51)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că valorile CIF ale vânzărilor menționate la considerentul 50 ar fi trebuit să fie incluse în valoarea totală CIF care a avut rolul de numitor pentru calculul dumpingului. Afirmația nu poate fi acceptată. Dumpingul total se calculează împărțind suma diferitelor dumpinguri constatate (în cazurile în care a putut fi efectuată o comparație a prețurilor) la suma valorilor CIF corespunzătoare. Includerea în calcul a valorilor CIF ale vânzărilor pentru care nu a putut fi făcută o comparație între valoarea normală și prețul la export datorită absenței unei valori normale stabilite ar falsifica calculul deoarece numărătorul și numitorul nu s-ar mai referi la tranzacții comparabile.

| (52) | În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 49-50 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(52)

În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 49-50 din regulamentul provizoriu.

| (53) | Prin prisma celor menționate anterior, marja de dumping definitivă, exprimată sub formă de procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, este de 38,8 %. |
| --- | --- |

(53)

Prin prisma celor menționate anterior, marja de dumping definitivă, exprimată sub formă de procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, este de 38,8 %.

5.   PREJUDICIU

| (54) | Observații cu privire la constatările privind prejudiciul au fost prezentate doar de către producătorul-exportator chinez, unele dintre care reprezentau doar o simplă reiterare a observațiilor deja abordate în regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(54)

Observații cu privire la constatările privind prejudiciul au fost prezentate doar de către producătorul-exportator chinez, unele dintre care reprezentau doar o simplă reiterare a observațiilor deja abordate în regulamentul provizoriu.

| (55) | Argumentele prezentate în răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(55)

Argumentele prezentate în răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament.

1.   Observații generale

| (56) | Se reamintește faptul că, în această cauză, informațiile prezentate se referă la doi producători UE și un producător-exportator care reprezintă în esență piața Uniunii. Având în vedere cele de mai sus, nu se pot oferi cifre precise, pentru a proteja informațiile comerciale confidențiale. Prin urmare, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de intervale de valori. |
| --- | --- |

(56)

Se reamintește faptul că, în această cauză, informațiile prezentate se referă la doi producători UE și un producător-exportator care reprezintă în esență piața Uniunii. Având în vedere cele de mai sus, nu se pot oferi cifre precise, pentru a proteja informațiile comerciale confidențiale. Prin urmare, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de intervale de valori.

| (57) | În răspunsul său la comunicarea provizorie, producătorul-exportator chinez a solicitat ca analiza prejudiciului să fie prezentată pe o bază anualizată. Deși acest fapt nu modifică substanța datelor, ci doar prezentarea acestora, afirmația a fost considerată justificată și, prin urmare, analiza prezentată în continuare este anualizată în întregime. |
| --- | --- |

(57)

În răspunsul său la comunicarea provizorie, producătorul-exportator chinez a solicitat ca analiza prejudiciului să fie prezentată pe o bază anualizată. Deși acest fapt nu modifică substanța datelor, ci doar prezentarea acestora, afirmația a fost considerată justificată și, prin urmare, analiza prezentată în continuare este anualizată în întregime.

| (58) | Producătorul-exportator chinez a contestat datele furnizate în documentul privind concluziile provizorii în ceea ce privește volumul vânzărilor sale pentru perioada avută în considerare (2004 până la finalul PA). Se menționează că Comisia a furnizat părții în cauză o defalcare exhaustivă și detaliată a datelor. Ulterior, informațiile primite din partea producătorului-exportator chinez au fost verificate prin comparare cu informațiile disponibile furnizate de autoritățile statelor membre ca utilizatori ai produsului în cauză și de producătorii din Uniune. Prin urmare, detaliile privind vânzările chinezești către Uniune și impactul acestora sunt cunoscute în stadiul final al anchetei. |
| --- | --- |

(58)

Producătorul-exportator chinez a contestat datele furnizate în documentul privind concluziile provizorii în ceea ce privește volumul vânzărilor sale pentru perioada avută în considerare (2004 până la finalul PA). Se menționează că Comisia a furnizat părții în cauză o defalcare exhaustivă și detaliată a datelor. Ulterior, informațiile primite din partea producătorului-exportator chinez au fost verificate prin comparare cu informațiile disponibile furnizate de autoritățile statelor membre ca utilizatori ai produsului în cauză și de producătorii din Uniune. Prin urmare, detaliile privind vânzările chinezești către Uniune și impactul acestora sunt cunoscute în stadiul final al anchetei.

| (59) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că vânzările sale ar trebui excluse din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate în cazurile în care industria Uniunii nu a ofertat. Cu toate acestea, ar trebui menționat că instituțiile nu pot afirma că dacă, în timpul PA, industria Uniunii nu a participat la o procedură de ofertare specifică la care producătorul-exportator chinez a luat parte, acest lucru a determinat un prejudiciu auto-provocat care să poată rupe legătura cauzală dintre prejudiciu și dumping. În plus, participarea la o procedură de ofertare determină anumite costuri (pentru traducere, agenți, uneori există taxă de participare etc.), astfel încât societățile nu ofertează dacă nu sunt sigure că au vreo șansă să câștige procedura publică de ofertare. |
| --- | --- |

(59)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că vânzările sale ar trebui excluse din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate în cazurile în care industria Uniunii nu a ofertat. Cu toate acestea, ar trebui menționat că instituțiile nu pot afirma că dacă, în timpul PA, industria Uniunii nu a participat la o procedură de ofertare specifică la care producătorul-exportator chinez a luat parte, acest lucru a determinat un prejudiciu auto-provocat care să poată rupe legătura cauzală dintre prejudiciu și dumping. În plus, participarea la o procedură de ofertare determină anumite costuri (pentru traducere, agenți, uneori există taxă de participare etc.), astfel încât societățile nu ofertează dacă nu sunt sigure că au vreo șansă să câștige procedura publică de ofertare.

| (60) | De asemenea, s-a afirmat că, atunci când reclamantul (Smiths Detection Group Limited) a prezentat oferte superioare sumelor maximale precizate în cadrul procedurii de ofertare, acesta ar trebui să fie exclus din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate. Totuși, ancheta nu a prezentat nicio informație verificabilă care să poată confirma existența acestor tipuri de oferte. |
| --- | --- |

(60)

De asemenea, s-a afirmat că, atunci când reclamantul (Smiths Detection Group Limited) a prezentat oferte superioare sumelor maximale precizate în cadrul procedurii de ofertare, acesta ar trebui să fie exclus din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate. Totuși, ancheta nu a prezentat nicio informație verificabilă care să poată confirma existența acestor tipuri de oferte.

| (61) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că datele privind prejudiciul erau asimetrice. Acest lucru se datorează volumelor de vânzări, cotei de piață și profitului care fac referire la vânzări după data contractului, în timp ce alți factori de prejudiciu sunt extrași din contabilitatea financiară a reclamantului și, prin urmare, nu corespund aceleiași perioade. La momentul deschiderii anchetei, serviciile Comisiei au trebuit să stabilească un punct de referință clar care să poată fi aplicabil tuturor societăților care au cooperat la procedură. S-a ajuns la concluzia că data contractului oferea cel mai bun punct de referință deoarece adeseori există un decalaj important între data de lansare a unei proceduri de ofertare și data contractului și, de asemenea, între data contractului și data facturii finale. În plus, fiecare contract face obiectul mai multor facturi și un contract poate acoperi câțiva ani. |
| --- | --- |

(61)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că datele privind prejudiciul erau asimetrice. Acest lucru se datorează volumelor de vânzări, cotei de piață și profitului care fac referire la vânzări după data contractului, în timp ce alți factori de prejudiciu sunt extrași din contabilitatea financiară a reclamantului și, prin urmare, nu corespund aceleiași perioade. La momentul deschiderii anchetei, serviciile Comisiei au trebuit să stabilească un punct de referință clar care să poată fi aplicabil tuturor societăților care au cooperat la procedură. S-a ajuns la concluzia că data contractului oferea cel mai bun punct de referință deoarece adeseori există un decalaj important între data de lansare a unei proceduri de ofertare și data contractului și, de asemenea, între data contractului și data facturii finale. În plus, fiecare contract face obiectul mai multor facturi și un contract poate acoperi câțiva ani.

| (62) | După stabilirea datei contractului ca punct de referință, nu era posibil să se solicite producătorilor din Uniune să-și prezinte răspunsurile la chestionar în funcție de datele contractelor. Acest lucru ar fi însemnat că aceștia ar fi trebuit să refacă complet contabilitatea lor într-un mod care nu corespunde practicii normale și care ar fi introdus numeroase ambiguități care ar fi avut consecințe negative asupra calității acestor informații. Deoarece nu a fost fezabil să se utilizeze datele facturilor ca punct de referință, în acest caz, datele privind prejudiciul au fost furnizate în cel mai bun mod posibil pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(62)

După stabilirea datei contractului ca punct de referință, nu era posibil să se solicite producătorilor din Uniune să-și prezinte răspunsurile la chestionar în funcție de datele contractelor. Acest lucru ar fi însemnat că aceștia ar fi trebuit să refacă complet contabilitatea lor într-un mod care nu corespunde practicii normale și care ar fi introdus numeroase ambiguități care ar fi avut consecințe negative asupra calității acestor informații. Deoarece nu a fost fezabil să se utilizeze datele facturilor ca punct de referință, în acest caz, datele privind prejudiciul au fost furnizate în cel mai bun mod posibil pentru produsul în cauză.

| (63) | În cursul celei de-a zecea luni a anchetei, în răspunsul său privind concluziile provizorii, producătorul-exportator chinez a contestat, de asemenea, faptul că PA acoperea o perioadă de 18 luni, afirmând că aceasta ar fi trebuit să fie limitată la anul calendaristic 2008. Această afirmație a trebuit să fie respinsă datorită motivelor care justifică alegerea unei perioade de 18 luni, astfel cum au fost explicate în regulamentul provizoriu și în considerentele 5-11 de mai sus. În plus, o astfel de modificare ar fi împiedicat încheierea la timp a anchetei deoarece ar fi trebuit să se solicite tuturor societăților care au cooperat să retrimită răspunsurile la chestionar pe baza unei PA revizuite. |
| --- | --- |

(63)

În cursul celei de-a zecea luni a anchetei, în răspunsul său privind concluziile provizorii, producătorul-exportator chinez a contestat, de asemenea, faptul că PA acoperea o perioadă de 18 luni, afirmând că aceasta ar fi trebuit să fie limitată la anul calendaristic 2008. Această afirmație a trebuit să fie respinsă datorită motivelor care justifică alegerea unei perioade de 18 luni, astfel cum au fost explicate în regulamentul provizoriu și în considerentele 5-11 de mai sus. În plus, o astfel de modificare ar fi împiedicat încheierea la timp a anchetei deoarece ar fi trebuit să se solicite tuturor societăților care au cooperat să retrimită răspunsurile la chestionar pe baza unei PA revizuite.

| (64) | De asemenea, producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că multe societăți din UE afiliate reclamantului ar fi fost incluse în mod adecvat în analiza prejudiciului efectuată de Comisie. Cu toate acestea, verificarea răspunsului la chestionar al reclamantului a fost întreprinsă pe baza cooperării depline a întregului grup, iar Comisia s-a asigurat că indicatorii de prejudiciu și calculele corespunzătoare au fost analizate corect pentru întregul grup. Astfel cum a fost explicat producătorului-exportator chinez înainte de adoptarea măsurilor provizorii, societățile din UE, la care acestea fac referire, au un rol nesemnificativ, în cazul în care au vreun rol, în producția și comercializarea produsului în cauză. De fapt, rolul acestora este limitat la anumite funcții privind vânzările produsului care face obiectul anchetei (de exemplu, de întreținere) și vânzarea produselor care nu intră în domeniul de aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(64)

De asemenea, producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că multe societăți din UE afiliate reclamantului ar fi fost incluse în mod adecvat în analiza prejudiciului efectuată de Comisie. Cu toate acestea, verificarea răspunsului la chestionar al reclamantului a fost întreprinsă pe baza cooperării depline a întregului grup, iar Comisia s-a asigurat că indicatorii de prejudiciu și calculele corespunzătoare au fost analizate corect pentru întregul grup. Astfel cum a fost explicat producătorului-exportator chinez înainte de adoptarea măsurilor provizorii, societățile din UE, la care acestea fac referire, au un rol nesemnificativ, în cazul în care au vreun rol, în producția și comercializarea produsului în cauză. De fapt, rolul acestora este limitat la anumite funcții privind vânzările produsului care face obiectul anchetei (de exemplu, de întreținere) și vânzarea produselor care nu intră în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

| (65) | În cele din urmă, producătorul-exportator chinez a afirmat că, în măsura în care industria UE nu a putut să răspundă exigențelor tehnice ale anumitor proceduri de ofertare sau nu a participat la respectivele proceduri de ofertare, în cazul acestor tranzacții nu a avut loc niciun dumping care să cauzeze prejudicii industriei UE. Această pretenție nu a putut fi acceptată. |
| --- | --- |

(65)

În cele din urmă, producătorul-exportator chinez a afirmat că, în măsura în care industria UE nu a putut să răspundă exigențelor tehnice ale anumitor proceduri de ofertare sau nu a participat la respectivele proceduri de ofertare, în cazul acestor tranzacții nu a avut loc niciun dumping care să cauzeze prejudicii industriei UE. Această pretenție nu a putut fi acceptată.

| (66) | În primul rând, trebuie observat că, atât timp cât baza de calcul este considerată reprezentativă, faptul că pentru anumite exporturi nu poate fi stabilită valoarea normală nu pune la îndoială constatarea unui dumping prejudicios. Acesta a fost cu siguranță cazul în această situație (a se vedea considerentul 50 de mai sus). Pentru tranzacțiile specifice în cauză trebuie remarcate următoarele. Tranzacția în cazul căruia au fost experimentate probleme legate de cerințele tehnice privește un singur tip de produs vândut pe baza unei singure proceduri de ofertare. Producătorul-exportator chinez, pe de o parte, și cei doi producători din Uniune, pe de altă parte, au interpretat procedura de ofertare într-un mod foarte diferit. Producătorul-exportator chinez a afirmat către finalul anchetei că tipul de produs în cauză este destul de diferit față de un dispozitiv de scanare mobil, în timp ce industria Uniunii a fost de părere că este vorba chiar de un dispozitiv de scanare mobil. Prin urmare, este evident că industria Uniunii a participat la această procedură de ofertare având convingerea că ea ar trebui să ofere un tip de produs specific. Și mai important, participarea ei a determinat costuri (traducere, agenți, taxa de participare etc.). Prin urmare, faptul că concluzia finală a procedurii de ofertare a fost că industria Uniunii nu a prezentat o ofertă în aceleași condiții nu înseamnă că astfel de importuri nu au contribuit în mod automat la prejudiciu. |
| --- | --- |

(66)

În primul rând, trebuie observat că, atât timp cât baza de calcul este considerată reprezentativă, faptul că pentru anumite exporturi nu poate fi stabilită valoarea normală nu pune la îndoială constatarea unui dumping prejudicios. Acesta a fost cu siguranță cazul în această situație (a se vedea considerentul 50 de mai sus). Pentru tranzacțiile specifice în cauză trebuie remarcate următoarele. Tranzacția în cazul căruia au fost experimentate probleme legate de cerințele tehnice privește un singur tip de produs vândut pe baza unei singure proceduri de ofertare. Producătorul-exportator chinez, pe de o parte, și cei doi producători din Uniune, pe de altă parte, au interpretat procedura de ofertare într-un mod foarte diferit. Producătorul-exportator chinez a afirmat către finalul anchetei că tipul de produs în cauză este destul de diferit față de un dispozitiv de scanare mobil, în timp ce industria Uniunii a fost de părere că este vorba chiar de un dispozitiv de scanare mobil. Prin urmare, este evident că industria Uniunii a participat la această procedură de ofertare având convingerea că ea ar trebui să ofere un tip de produs specific. Și mai important, participarea ei a determinat costuri (traducere, agenți, taxa de participare etc.). Prin urmare, faptul că concluzia finală a procedurii de ofertare a fost că industria Uniunii nu a prezentat o ofertă în aceleași condiții nu înseamnă că astfel de importuri nu au contribuit în mod automat la prejudiciu.

| (67) | În ceea ce privește restul tranzacțiilor, producătorul-exportator chinez face referire la o tranzacție care nu intră în cadrul PA, care, astfel cum a fost explicat la considerentul 42, reprezintă, de fapt, finalizarea unui contract încheiat anterior și la o tranzacție în cazul căreia industria Uniunii nu a participat la procedura de ofertare. În ceea ce privește prima tranzacție menționată, nu s-a făcut nicio constatare în ceea ce privește prejudiciul. În ceea ce privește cea de-a doua tranzacție menționată, se aplică concluziile enunțate la considerentul 59. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește restul tranzacțiilor, producătorul-exportator chinez face referire la o tranzacție care nu intră în cadrul PA, care, astfel cum a fost explicat la considerentul 42, reprezintă, de fapt, finalizarea unui contract încheiat anterior și la o tranzacție în cazul căreia industria Uniunii nu a participat la procedura de ofertare. În ceea ce privește prima tranzacție menționată, nu s-a făcut nicio constatare în ceea ce privește prejudiciul. În ceea ce privește cea de-a doua tranzacție menționată, se aplică concluziile enunțate la considerentul 59.

2.   Producția și industria UE

| (68) | În cursul celei de-a unsprezecea luni a anchetei, o societate românească s-a prezentat și a afirmat că, în cursul perioadei de anchetă, ea a fost un producător european de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Comisia a căutat și a verificat informații cu privire la statutul actual al acestei societăți. În conformitate cu informațiile prezentate atât de societate, cât și de alți actori de pe această piață, inclusiv de producătorul-exportator chinez, rolul acestei societăți în fabricarea produsului similar este strâns legată de activitățile de producție ale unui producător european bine cunoscut de sisteme de scanare a încărcăturii. În consecință, în contextul prezentei anchete, singura vânzare efectuată de societatea românească în timpul PA se consideră a fi fost făcută de producătorul european de sisteme de scanare a încărcăturii cu care a colaborat. |
| --- | --- |

(68)

În cursul celei de-a unsprezecea luni a anchetei, o societate românească s-a prezentat și a afirmat că, în cursul perioadei de anchetă, ea a fost un producător european de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Comisia a căutat și a verificat informații cu privire la statutul actual al acestei societăți. În conformitate cu informațiile prezentate atât de societate, cât și de alți actori de pe această piață, inclusiv de producătorul-exportator chinez, rolul acestei societăți în fabricarea produsului similar este strâns legată de activitățile de producție ale unui producător european bine cunoscut de sisteme de scanare a încărcăturii. În consecință, în contextul prezentei anchete, singura vânzare efectuată de societatea românească în timpul PA se consideră a fi fost făcută de producătorul european de sisteme de scanare a încărcăturii cu care a colaborat.

| (69) | În ceea ce privește indicatorii macro-economici cum ar fi consumul, producția, utilizarea capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile, precum și vânzările la export, ar trebui menționat faptul că acestea au fost analizate pentru toți producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește indicatorii macro-economici cum ar fi consumul, producția, utilizarea capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile, precum și vânzările la export, ar trebui menționat faptul că acestea au fost analizate pentru toți producătorii din Uniune.

| (70) | În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(70)

În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu.

3.   Consum la nivelul Uniunii

| (71) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că nivelul consumului UE, astfel cum este stabilit în regulamentul provizoriu, nu este exact. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, în vederea colectării mai multor informații privind consumul UE în timpul perioadei avute în considerare. Pe baza datelor suplimentare furnizate de părți, se consideră că consumul UE a evoluat în modul descris mai jos: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice: 2004 = 100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 |
| Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior. |

(71)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că nivelul consumului UE, astfel cum este stabilit în regulamentul provizoriu, nu este exact. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, în vederea colectării mai multor informații privind consumul UE în timpul perioadei avute în considerare. Pe baza datelor suplimentare furnizate de părți, se consideră că consumul UE a evoluat în modul descris mai jos:

2004

2005

2006

2007

PA

Indice: 2004 = 100

100

62

114

110

111

Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.

| (72) | Consumul de produs în cauză și de produs similar în UE a crescut cu 11 % în timpul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(72)

Consumul de produs în cauză și de produs similar în UE a crescut cu 11 % în timpul perioadei luate în considerare.

| (73) | Producătorul-exportator chinez a susținut că datele privind consumul real ar trebui să fie comunicate și nu prezentate sub formă de indice. În această privință, se menționează că, astfel cum a fost deja explicat în mod clar în considerentul 54 din regulamentul provizoriu, în UE există un număr foarte limitat de părți implicate în producția de anumite sisteme de scanare a încărcăturii și orice comunicare a datelor reale privind consumul ar determina o dezvăluire a vânzărilor reale ale părților, considerate informații confidențiale prin natura lor. |
| --- | --- |

(73)

Producătorul-exportator chinez a susținut că datele privind consumul real ar trebui să fie comunicate și nu prezentate sub formă de indice. În această privință, se menționează că, astfel cum a fost deja explicat în mod clar în considerentul 54 din regulamentul provizoriu, în UE există un număr foarte limitat de părți implicate în producția de anumite sisteme de scanare a încărcăturii și orice comunicare a datelor reale privind consumul ar determina o dezvăluire a vânzărilor reale ale părților, considerate informații confidențiale prin natura lor.

| (74) | De asemenea, s-a afirmat că consumul ar trebui să țină cont de toate unitățile de produs în cauză consumat pe piața UE. În această privință, se menționează că cifrele privind consumul UE țin cont de toate vânzările produsului care face obiectul anchetei (indiferent dacă rezultă dintr-o procedură publică de achiziție prin ofertare sau nu) ale tuturor părților (în măsura în care Comisia cunoaște aceste date). Datele au fost verificate prin comparare cu diversele surse disponibile. Cu toate acestea, cifrele privind consumul pot cuprinde doar vânzările reale, nu și numărul mic de tranzacții raportate Comisiei care au reprezentat leasing sau donații. În cazul în care aceste tranzacții ar fi fost incluse, cota de piață chinezească ar fi fost și mai mare. |
| --- | --- |

(74)

De asemenea, s-a afirmat că consumul ar trebui să țină cont de toate unitățile de produs în cauză consumat pe piața UE. În această privință, se menționează că cifrele privind consumul UE țin cont de toate vânzările produsului care face obiectul anchetei (indiferent dacă rezultă dintr-o procedură publică de achiziție prin ofertare sau nu) ale tuturor părților (în măsura în care Comisia cunoaște aceste date). Datele au fost verificate prin comparare cu diversele surse disponibile. Cu toate acestea, cifrele privind consumul pot cuprinde doar vânzările reale, nu și numărul mic de tranzacții raportate Comisiei care au reprezentat leasing sau donații. În cazul în care aceste tranzacții ar fi fost incluse, cota de piață chinezească ar fi fost și mai mare.

| (75) | În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 57-58 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 71-74 de mai sus. |
| --- | --- |

(75)

În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 57-58 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 71-74 de mai sus.

4.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping

| (76) | Astfel cum este explicat în considerentele 57-58, volumele și cota de piață ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au fost revizuite. Anualizarea datelor și actualizarea volumelor au confirmat concluziile enunțate în regulamentul provizoriu conform cărora importurile și cota lor de piață au crescut semnificativ, începând cu 2004. Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala în legătură cu metodologia utilizată pentru indexarea acestor date. Este importat de subliniat faptul că datele reale utilizate, oricât ar fi fost de indexate, arată, atât într-o etapă provizorie, cât și într-o etapă definitivă, o creștere semnificativă a volumului și a cotei de piață a importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum este explicat în considerentele 57-58, volumele și cota de piață ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au fost revizuite. Anualizarea datelor și actualizarea volumelor au confirmat concluziile enunțate în regulamentul provizoriu conform cărora importurile și cota lor de piață au crescut semnificativ, începând cu 2004. Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala în legătură cu metodologia utilizată pentru indexarea acestor date. Este importat de subliniat faptul că datele reale utilizate, oricât ar fi fost de indexate, arată, atât într-o etapă provizorie, cât și într-o etapă definitivă, o creștere semnificativă a volumului și a cotei de piață a importurilor din țara în cauză.

| (77) | Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu mai mult de 150 % în perioada luată în considerare. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 |
| Indice: 2004 = 100.

  Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior. |

(77)

Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu mai mult de 150 % în perioada luată în considerare.

2004

2005

2006

2007

PA

Volumul importurilor

100

75

250

200

267

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.

| (78) | Astfel cum se menționează la considerentul 60 din regulamentul provizoriu, prețul mediu la export a variat enorm în funcție de tipul de scaner al încărcăturii importat și nicio concluzie semnificativă nu poate fi trasă din aceasta. |
| --- | --- |

(78)

Astfel cum se menționează la considerentul 60 din regulamentul provizoriu, prețul mediu la export a variat enorm în funcție de tipul de scaner al încărcăturii importat și nicio concluzie semnificativă nu poate fi trasă din aceasta.

| (79) | Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut mai mult de două ori în perioada luată în considerare. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață în RPC | 15-25 % | 20-30 % | 40-50 % | 30-40 % | 40-50 % |
| Indice: 2004 = 100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 |
| Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior. |

(79)

Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut mai mult de două ori în perioada luată în considerare.

2004

2005

2006

2007

PA

Cota de piață în RPC

15-25 %

20-30 %

40-50 %

30-40 %

40-50 %

Indice: 2004 = 100

100

121

219

183

240

Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.

| (80) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că volumele post-PA (sub formă de proceduri de ofertare câștigate în timpul PA care au condus la semnarea de contracte după PA) ar trebui, de asemenea, să fie examinate. În conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, evenimentele consecutive perioadei de anchetă nu se iau în considerare decât în circumstanțe excepționale. Producătorul-exportator chinez nu a invocat astfel de circumstanțe excepționale. În plus, din motive de comparabilitate, ar fi fost necesar, de asemenea, să se realoce vânzările în perioade anterioare PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. Ținând cont de creșterea importurilor în ceea ce privește volumul și cota de piață arătată mai sus, această decizie nu a avut, în niciun caz, un impact asupra factorilor examinați în această cauză. |
| --- | --- |

(80)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că volumele post-PA (sub formă de proceduri de ofertare câștigate în timpul PA care au condus la semnarea de contracte după PA) ar trebui, de asemenea, să fie examinate. În conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, evenimentele consecutive perioadei de anchetă nu se iau în considerare decât în circumstanțe excepționale. Producătorul-exportator chinez nu a invocat astfel de circumstanțe excepționale. În plus, din motive de comparabilitate, ar fi fost necesar, de asemenea, să se realoce vânzările în perioade anterioare PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. Ținând cont de creșterea importurilor în ceea ce privește volumul și cota de piață arătată mai sus, această decizie nu a avut, în niciun caz, un impact asupra factorilor examinați în această cauză.

(b)   Subcotarea

| (81) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că metoda utilizată în etapa provizorie în vederea stabilirii subcotării era greșită. În opinia sa, nu era posibil să se compare prețurile sale de vânzare reale cu prețurile de la procedură publică de achiziție prin ofertare oferite de industria Uniunii. În această privință, se menționează că această metodă a fost considerată a fi cea mai adecvată datorită necesității unei comparații juste pentru un produs a cărei natură este foarte complexă și care face obiectul unei proceduri de ofertare. Nu au fost identificate alte metode fezabile de către părțile interesate. |
| --- | --- |

(81)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că metoda utilizată în etapa provizorie în vederea stabilirii subcotării era greșită. În opinia sa, nu era posibil să se compare prețurile sale de vânzare reale cu prețurile de la procedură publică de achiziție prin ofertare oferite de industria Uniunii. În această privință, se menționează că această metodă a fost considerată a fi cea mai adecvată datorită necesității unei comparații juste pentru un produs a cărei natură este foarte complexă și care face obiectul unei proceduri de ofertare. Nu au fost identificate alte metode fezabile de către părțile interesate.

| (82) | Ar trebui menționat faptul că, deși metoda a rămas aceeași ca cea descrisă mai sus, au fost aduse mici modificări metodei de calcul, ceea ce a condus la reducerea prețurilor industriei UE, acest fapt fiind adus la cunoștința părților interesate. |
| --- | --- |

(82)

Ar trebui menționat faptul că, deși metoda a rămas aceeași ca cea descrisă mai sus, au fost aduse mici modificări metodei de calcul, ceea ce a condus la reducerea prețurilor industriei UE, acest fapt fiind adus la cunoștința părților interesate.

| (83) | Comparația revizuită arată că, în timpul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei între 15 și 20 %. Trebuie menționat faptul că producătorul-exportator chinez a afirmat că unul dintre motivele pentru care câștiga contracte era faptul că oferea un produs cu specificații mai bune. În ceea ce privește subcotarea (inclusiv subcotarea prețurilor de referință), acest lucru ar fi putut să determine efectuarea unor modificări și calcularea unor marje de prejudiciu mai mari. Nu a fost efectuată nicio modificare deoarece acest fapt nu a putut fi dovedit și nu exista nicio informație care să cuantifice aceste modificări. |
| --- | --- |

(83)

Comparația revizuită arată că, în timpul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei între 15 și 20 %. Trebuie menționat faptul că producătorul-exportator chinez a afirmat că unul dintre motivele pentru care câștiga contracte era faptul că oferea un produs cu specificații mai bune. În ceea ce privește subcotarea (inclusiv subcotarea prețurilor de referință), acest lucru ar fi putut să determine efectuarea unor modificări și calcularea unor marje de prejudiciu mai mari. Nu a fost efectuată nicio modificare deoarece acest fapt nu a putut fi dovedit și nu exista nicio informație care să cuantifice aceste modificări.

| (84) | În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 59-62 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 76-83 de mai sus. |
| --- | --- |

(84)

În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 59-62 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 76-83 de mai sus.

5.   Situația industriei Uniunii

| (85) | Trebuie menționat faptul că datele pentru indicatorii de prejudiciu sunt prezentate în mod diferit în regulamentul definitiv pentru a ține cont de două chestiuni, astfel cum se specifică în considerentele 57 și 69 de mai sus, și anume cererea din partea producătorului-exportator chinez de a anualiza datele pentru cele 18 luni ale PA și includerea în analiza macro-indicatorilor a datelor provenite de la cel de-al doilea producător european. |
| --- | --- |

(85)

Trebuie menționat faptul că datele pentru indicatorii de prejudiciu sunt prezentate în mod diferit în regulamentul definitiv pentru a ține cont de două chestiuni, astfel cum se specifică în considerentele 57 și 69 de mai sus, și anume cererea din partea producătorului-exportator chinez de a anualiza datele pentru cele 18 luni ale PA și includerea în analiza macro-indicatorilor a datelor provenite de la cel de-al doilea producător european.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 |
| Capacitate | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 |
| Utilizarea capacității | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Producția

100

75

94

173

151

Capacitate

100

83

90

185

200

Utilizarea capacității

100

90

104

94

76

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (86) | Volumul de producție a industriei Uniunii a crescut cu 51 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință pozitivă se datorează, în principal, vânzărilor bune la export ale produsului similar. Din același motiv, capacitatea de producție a industriei Uniunii s-a dublat în decursul perioadei luate în considerare. În decursul aceleiași perioade, utilizarea capacității industriei Uniunii a scăzut cu 24 %. |
| --- | --- |

(86)

Volumul de producție a industriei Uniunii a crescut cu 51 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință pozitivă se datorează, în principal, vânzărilor bune la export ale produsului similar. Din același motiv, capacitatea de producție a industriei Uniunii s-a dublat în decursul perioadei luate în considerare. În decursul aceleiași perioade, utilizarea capacității industriei Uniunii a scăzut cu 24 %.

| (87) | Având în vedere faptul că cifrele de mai sus se referă la producție, din care o parte importantă este vândută pe piețe din afara UE, acești indicatori nu sunt considerați importanți în acest caz. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere faptul că cifrele de mai sus se referă la producție, din care o parte importantă este vândută pe piețe din afara UE, acești indicatori nu sunt considerați importanți în acest caz.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Stocuri

100

164

155

127

136

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (88) | Nivelul stocurilor industriei Uniunii a arătat o tendință crescătoare și fluctuantă în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acesta nu a fost considerat un indicator important deoarece industria în cauză operează pe baza unui sistem de producție la comandă în care stocurile sunt menținute mereu la un nivel scăzut, iar o parte importantă a acestor stocuri era destinată exportului. |
| --- | --- |

(88)

Nivelul stocurilor industriei Uniunii a arătat o tendință crescătoare și fluctuantă în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acesta nu a fost considerat un indicator important deoarece industria în cauză operează pe baza unui sistem de producție la comandă în care stocurile sunt menținute mereu la un nivel scăzut, iar o parte importantă a acestor stocuri era destinată exportului.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor Uniunii | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 |
| Cotă de piață | 65-75 % | 70-80 % | 55-65 % | 60-70 % | 45-55 % |
| Indicele cotei de piață | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior. |

2004

2005

2006

2007

PA

Volumul vânzărilor Uniunii

100

67

93

100

76

Cotă de piață

65-75 %

70-80 %

55-65 %

60-70 %

45-55 %

Indicele cotei de piață

100

108

82

91

68

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.

| (89) | Vânzările industriei Uniunii au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare și în PA erau cu aproape 25 % mai mici decât volumul lor inițial. Industria Uniunii a pierdut aproximativ 20 de puncte procentuale din cota sa de piață între 2004 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(89)

Vânzările industriei Uniunii au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare și în PA erau cu aproape 25 % mai mici decât volumul lor inițial. Industria Uniunii a pierdut aproximativ 20 de puncte procentuale din cota sa de piață între 2004 și sfârșitul PA.

| (90) | Concluziile privind prețurile de vânzare enunțate la considerentul 69 din regulamentul provizoriu sunt confirmate. |
| --- | --- |

(90)

Concluziile privind prețurile de vânzare enunțate la considerentul 69 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

| (91) | Producătorul-exportator chinez și-a reiterat cererea de a primi informații cu privire la procedurile de ofertare câștigate de reclamant și cu privire la măsura în care anumite proceduri de ofertare au fost luate în considerare în cadrul acestei anchete. Totuși, din motive de confidențialitate, s-a estimat că nu este adecvată dezvăluirea unor informații atât de detaliate. De asemenea, acesta a solicitat confirmarea faptului că data de semnare a contractelor de vânzare obținute în cadrul procedurilor de ofertare a fost utilizată ca factor determinant în calculul consumului UE. În această privință, instituțiile confirmă faptul că metoda explicată la considerentul 57 din regulamentul provizoriu a fost utilizată în cazul tuturor părților. Aceeași parte a întrebat, de asemenea, dacă datele provenite de la reclamant se refereau la ambele centre de producție ale acestuia. În această privință, astfel cum se menționează la considerentul 7 litera (a) din regulamentul provizoriu, se confirmă faptul că datele furnizate de reclamant includeau informații de la ambele centre de producție ale acestuia. |
| --- | --- |

(91)

Producătorul-exportator chinez și-a reiterat cererea de a primi informații cu privire la procedurile de ofertare câștigate de reclamant și cu privire la măsura în care anumite proceduri de ofertare au fost luate în considerare în cadrul acestei anchete. Totuși, din motive de confidențialitate, s-a estimat că nu este adecvată dezvăluirea unor informații atât de detaliate. De asemenea, acesta a solicitat confirmarea faptului că data de semnare a contractelor de vânzare obținute în cadrul procedurilor de ofertare a fost utilizată ca factor determinant în calculul consumului UE. În această privință, instituțiile confirmă faptul că metoda explicată la considerentul 57 din regulamentul provizoriu a fost utilizată în cazul tuturor părților. Aceeași parte a întrebat, de asemenea, dacă datele provenite de la reclamant se refereau la ambele centre de producție ale acestuia. În această privință, astfel cum se menționează la considerentul 7 litera (a) din regulamentul provizoriu, se confirmă faptul că datele furnizate de reclamant includeau informații de la ambele centre de producție ale acestuia.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marjă de profit înaintea impozitării | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Marjă de profit înaintea impozitării

100

85

90

7

–50

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (92) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria Uniunii a început să evolueze în pierdere. Situația a fost deosebit de gravă în timpul PA. |
| --- | --- |

(92)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria Uniunii a început să evolueze în pierdere. Situația a fost deosebit de gravă în timpul PA.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Randamentul investițiilor | 110-120 % | 85-95 % | 210-220 % | 215-225 % | 60-70 % |
| Fluxul de numerar | 100 | 124 | 257 | 186 | –71 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Investiții

100

164

100

354

105

Randamentul investițiilor

110-120 %

85-95 %

210-220 %

215-225 %

60-70 %

Fluxul de numerar

100

124

257

186

–71

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (93) | Investițiile au continuat să fie la un nivel mic în decursul perioadei luate în considerare. O mare parte a investițiilor a fost destinată menținerii sediilor unde funcționează industria Uniunii. Nivelul mai mare al investițiilor, observat în 2007, se referă la un nou brevet care are drept scop ameliorarea performanței produsului în cauză. Se reamintește faptul că această activitate economică se bazează pe utilizarea intensivă de „know how” și nu pe utilizarea intensivă de investiții. |
| --- | --- |

(93)

Investițiile au continuat să fie la un nivel mic în decursul perioadei luate în considerare. O mare parte a investițiilor a fost destinată menținerii sediilor unde funcționează industria Uniunii. Nivelul mai mare al investițiilor, observat în 2007, se referă la un nou brevet care are drept scop ameliorarea performanței produsului în cauză. Se reamintește faptul că această activitate economică se bazează pe utilizarea intensivă de „know how” și nu pe utilizarea intensivă de investiții.

| (94) | Randamentul investițiilor, exprimat în termeni de profituri nete ale industriei Uniunii și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia, prezintă o scădere în decursul perioadei luate în considerare, dar nu este un bun indicator de prejudiciu deoarece reflectă, în principal, active care au fost deja depreciate. |
| --- | --- |

(94)

Randamentul investițiilor, exprimat în termeni de profituri nete ale industriei Uniunii și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia, prezintă o scădere în decursul perioadei luate în considerare, dar nu este un bun indicator de prejudiciu deoarece reflectă, în principal, active care au fost deja depreciate.

| (95) | Situația fluxului de numerar a industriei Uniunii s-a deteriorat în mod considerabil în decursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(95)

Situația fluxului de numerar a industriei Uniunii s-a deteriorat în mod considerabil în decursul perioadei luate în considerare.

| (96) | Având în vedere faptul că producția de sisteme de scanare a încărcăturii constituie o parte mică din activitatea societății reclamantului, capacitatea de a atrage capital nu a fost considerată un indicator important în această cauză. |
| --- | --- |

(96)

Având în vedere faptul că producția de sisteme de scanare a încărcăturii constituie o parte mică din activitatea societății reclamantului, capacitatea de a atrage capital nu a fost considerată un indicator important în această cauză.

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 |
| Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 |
| Productivitatea pe lucrător | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Ocuparea forței de muncă

100

110

129

160

167

Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător

100

98

102

106

106

Productivitatea pe lucrător

100

68

73

109

135

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (97) | Ocuparea forței de muncă, costul mediu cu forța de muncă pe lucrător și productivitatea pe lucrător au crescut în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acești indicatori nu sunt considerați indicatori importanți în această cauză deoarece o mare parte din ocuparea forței de muncă are legătură cu producția anumitor sisteme de scanare a încărcăturii vândute pe piața de export. |
| --- | --- |

(97)

Ocuparea forței de muncă, costul mediu cu forța de muncă pe lucrător și productivitatea pe lucrător au crescut în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acești indicatori nu sunt considerați indicatori importanți în această cauză deoarece o mare parte din ocuparea forței de muncă are legătură cu producția anumitor sisteme de scanare a încărcăturii vândute pe piața de export.

| (98) | Prin urmare, constatările prezentate la considerentul 76 din regulamentul provizoriu sunt confirmate. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, constatările prezentate la considerentul 76 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

| (99) | În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 64-76 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 85-98 de mai sus. |
| --- | --- |

(99)

În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 64-76 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 85-98 de mai sus.

6.   Concluzii privind prejudiciul

| (100) | Constatările enunțate în regulamentul provizoriu privind gradele variabile de importanță a indicatorilor de prejudiciu în cadrul acestei proceduri rămân valabile. Cei mai importanți factori de prejudiciu se consideră a fi rentabilitatea, cota de piață și subcotarea deoarece aceștia reflectă în mod direct situația industriei Uniunii în ceea ce privește activitatea sa pe piața Uniunii. Motivele pentru care anumiți alți indicatori nu sunt relevanți sunt explicate mai sus. |
| --- | --- |

(100)

Constatările enunțate în regulamentul provizoriu privind gradele variabile de importanță a indicatorilor de prejudiciu în cadrul acestei proceduri rămân valabile. Cei mai importanți factori de prejudiciu se consideră a fi rentabilitatea, cota de piață și subcotarea deoarece aceștia reflectă în mod direct situația industriei Uniunii în ceea ce privește activitatea sa pe piața Uniunii. Motivele pentru care anumiți alți indicatori nu sunt relevanți sunt explicate mai sus.

| (101) | În ceea ce privește rentabilitatea, industria Uniunii a activat în pierdere în timpul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a producătorilor Uniunii a scăzut cu 24 %. În plus, producătorul-exportator chinez a subcotat prețurile cu 15 până la 20 % în raport cu reclamantul. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește rentabilitatea, industria Uniunii a activat în pierdere în timpul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a producătorilor Uniunii a scăzut cu 24 %. În plus, producătorul-exportator chinez a subcotat prețurile cu 15 până la 20 % în raport cu reclamantul.

| (102) | Într-adevăr, cota de piață chinezească a produsului în cauză în Uniune a crescut cu 140 % în timpul perioadei luate în considerare, în același timp, industria Uniunii a cunoscut o scădere semnificativă a volumului de vânzări (– 24 %) și a cotei de piață (20 de puncte procentuale). |
| --- | --- |

(102)

Într-adevăr, cota de piață chinezească a produsului în cauză în Uniune a crescut cu 140 % în timpul perioadei luate în considerare, în același timp, industria Uniunii a cunoscut o scădere semnificativă a volumului de vânzări (– 24 %) și a cotei de piață (20 de puncte procentuale).

| (103) | Astfel cum a fost explicat în remarcile generale care au precedat această analiză a prejudiciului, datele au fost prezentate în mod diferit în raport cu regulamentul provizoriu. În mod evident, faptul că datele sunt prezentate în format anualizat sau nu, acest lucru nu schimbă substanța datelor, ci doar modul lor de prezentare. Totuși, datele privind prejudiciul prezentate mai sus (în ceea ce privește indicatorii macro), includ, de asemenea, date provenind de la cel de-al doilea producător european. Prin urmare, se concluzionează că datele revizuite prezentate mai sus confirmă concluziile privind prejudiciul provizoriu, și anume faptul că a existat o situație care a creat prejudicii în timpul perioadei luate în considerare în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(103)

Astfel cum a fost explicat în remarcile generale care au precedat această analiză a prejudiciului, datele au fost prezentate în mod diferit în raport cu regulamentul provizoriu. În mod evident, faptul că datele sunt prezentate în format anualizat sau nu, acest lucru nu schimbă substanța datelor, ci doar modul lor de prezentare. Totuși, datele privind prejudiciul prezentate mai sus (în ceea ce privește indicatorii macro), includ, de asemenea, date provenind de la cel de-al doilea producător european. Prin urmare, se concluzionează că datele revizuite prezentate mai sus confirmă concluziile privind prejudiciul provizoriu, și anume faptul că a existat o situație care a creat prejudicii în timpul perioadei luate în considerare în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (104) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră că concluziile privind prejudiciul material suferit de industria Uniunii, astfel cum au fost stabilite în regulamentul provizoriu, nu se modifică datorită schimbării prezentării la care se face referire la considerentul 85. În absența oricăror alte observații în această privință, se confirmă constatările menționate la considerentele 77-80 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 100-103 de mai sus. |
| --- | --- |

(104)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră că concluziile privind prejudiciul material suferit de industria Uniunii, astfel cum au fost stabilite în regulamentul provizoriu, nu se modifică datorită schimbării prezentării la care se face referire la considerentul 85. În absența oricăror alte observații în această privință, se confirmă constatările menționate la considerentele 77-80 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 100-103 de mai sus.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (105) | Au fost primite observații din partea producătorului-exportator chinez cu privire la constatările privind legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(105)

Au fost primite observații din partea producătorului-exportator chinez cu privire la constatările privind legătura de cauzalitate.

| (106) | Se reamintește faptul că efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și al altor factori au fost anualizate din motivele explicate la considerentul 85. |
| --- | --- |

(106)

Se reamintește faptul că efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și al altor factori au fost anualizate din motivele explicate la considerentul 85.

1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (107) | Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 140 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 32 %. Aceste schimbări negative pentru industria Uniunii au avut loc în contextul unui consum al UE care a crescut cu 11 % între 2004 și PA (cifră anualizată). |
| --- | --- |

(107)

Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 140 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 32 %. Aceste schimbări negative pentru industria Uniunii au avut loc în contextul unui consum al UE care a crescut cu 11 % între 2004 și PA (cifră anualizată).

2.   Efectele altor factori

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la export din producția UE | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 |
| Prețul de vânzare la export | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 |
| Indice: 2004 = 100.


  Surse: răspunsuri la chestionar. |

2004

2005

2006

2007

PA

Vânzările la export din producția UE

100

93

123

245

233

Prețul de vânzare la export

100

107

60

63

70

Indice: 2004 = 100.

Surse: răspunsuri la chestionar.

| (108) | Volumul exporturilor industriei UE a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare. Exporturile au reprezentat majoritatea copleșitoare (între 85 și 95 %) din volumul total al producției UE în PA. |
| --- | --- |

(108)

Volumul exporturilor industriei UE a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare. Exporturile au reprezentat majoritatea copleșitoare (între 85 și 95 %) din volumul total al producției UE în PA.

| (109) | Producătorul-exportator chinez a sugerat că Comisia nu a analizat importurile din SUA, afirmând că, în cursul PA, societățile americane au vândut mai multe sisteme de scanare a încărcăturii în UE decât societățile chineze dar această afirmație nu se bazează pe niciun fapt concret sau pe elemente de probă materiale care să poată fi verificate. |
| --- | --- |

(109)

Producătorul-exportator chinez a sugerat că Comisia nu a analizat importurile din SUA, afirmând că, în cursul PA, societățile americane au vândut mai multe sisteme de scanare a încărcăturii în UE decât societățile chineze dar această afirmație nu se bazează pe niciun fapt concret sau pe elemente de probă materiale care să poată fi verificate.

| (110) | În urma instituirii măsurilor provizorii, Comisia a căutat activ să obțină mai multe informații privind importurile din SUA dar, în cele din urmă, a confirmat cifrele privind volumul importurilor din SUA stabilite în etapa provizorie. |
| --- | --- |

(110)

În urma instituirii măsurilor provizorii, Comisia a căutat activ să obțină mai multe informații privind importurile din SUA dar, în cele din urmă, a confirmat cifrele privind volumul importurilor din SUA stabilite în etapa provizorie.

| (111) | Producătorul-exportator chinez a criticat consecințele neparticipării la unele proceduri de ofertare ale industriei Uniunii. În această privință, se menționează faptul că ancheta a ținut cont de faptul că nu toate părțile (industria UE, singurul exportator-producător chinez care a cooperat, alți producători de anumite sisteme de scanare a încărcăturii) au prezentat oferte la fiecare procedură de ofertare. Nu s-au constatat factori determinanți care să sugereze că prejudiciul care a fost observat în mod clar în timpul perioadei luate în considerare rezultă din faptul că industria Uniunii s-a abținut să participe la proceduri de ofertare pe considerentul că acestea nu oferă opțiuni comerciale rezonabile. Existența unei opțiuni comerciale rezonabile ca factor determinant în participarea la o procedură de ofertare este confirmată de faptul că participarea determină anumite costuri (traducere, agenți, câteodată există o taxă de participare etc.), iar societățile nu ofertează dacă nu au siguranța că au vreo șansă să câștige. |
| --- | --- |

(111)

Producătorul-exportator chinez a criticat consecințele neparticipării la unele proceduri de ofertare ale industriei Uniunii. În această privință, se menționează faptul că ancheta a ținut cont de faptul că nu toate părțile (industria UE, singurul exportator-producător chinez care a cooperat, alți producători de anumite sisteme de scanare a încărcăturii) au prezentat oferte la fiecare procedură de ofertare. Nu s-au constatat factori determinanți care să sugereze că prejudiciul care a fost observat în mod clar în timpul perioadei luate în considerare rezultă din faptul că industria Uniunii s-a abținut să participe la proceduri de ofertare pe considerentul că acestea nu oferă opțiuni comerciale rezonabile. Existența unei opțiuni comerciale rezonabile ca factor determinant în participarea la o procedură de ofertare este confirmată de faptul că participarea determină anumite costuri (traducere, agenți, câteodată există o taxă de participare etc.), iar societățile nu ofertează dacă nu au siguranța că au vreo șansă să câștige.

| (112) | Producătorul-exportator chinez a insistat în afirmațiile sale susținând că efectele prejudiciabile ale factorilor care nu sunt legați de prețuri, cum ar fi alți factori tehnici, ar trebui să fie analizate în continuare în vederea stabilirii legăturii de cauzalitate. |
| --- | --- |

(112)

Producătorul-exportator chinez a insistat în afirmațiile sale susținând că efectele prejudiciabile ale factorilor care nu sunt legați de prețuri, cum ar fi alți factori tehnici, ar trebui să fie analizate în continuare în vederea stabilirii legăturii de cauzalitate.

| (113) | Într-adevăr, industria Uniunii ar fi fost în măsură să răspundă din punct de vedere tehnic acelorași specificații ca și producătorul-exportator chinez. Totuși, acest lucru ar fi presupus ca industria Uniunii să ofere produsul în cauză la un preț mai ridicat. De fapt, această chestiune dezvăluie amploarea dumpingului practicat de producătorul-exportator chinez. O parte din dumping se datorează faptului că producătorul-exportator chinez oferă pur și simplu un produs care are mai multe caracteristici. Deoarece Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (6) permite aplicarea a doar două criterii de atribuire: „prețul cel mai scăzut” și „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, contractul a trebuit să fie acordat aproape în mod automat furnizorului chinez angajat în practici de dumping. Ofertele făcute de exportatorul chinez nu ar mai fi trebuit să fie avantajoase din punct de vedere economic dacă nu ar fi făcut obiectul unui dumping, și anume dacă valoarea lor ar fi fost cel puțin mai mare pentru a ține cont de caracteristicile suplimentare. |
| --- | --- |

(113)

Într-adevăr, industria Uniunii ar fi fost în măsură să răspundă din punct de vedere tehnic acelorași specificații ca și producătorul-exportator chinez. Totuși, acest lucru ar fi presupus ca industria Uniunii să ofere produsul în cauză la un preț mai ridicat. De fapt, această chestiune dezvăluie amploarea dumpingului practicat de producătorul-exportator chinez. O parte din dumping se datorează faptului că producătorul-exportator chinez oferă pur și simplu un produs care are mai multe caracteristici. Deoarece Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (6) permite aplicarea a doar două criterii de atribuire: „prețul cel mai scăzut” și „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, contractul a trebuit să fie acordat aproape în mod automat furnizorului chinez angajat în practici de dumping. Ofertele făcute de exportatorul chinez nu ar mai fi trebuit să fie avantajoase din punct de vedere economic dacă nu ar fi făcut obiectul unui dumping, și anume dacă valoarea lor ar fi fost cel puțin mai mare pentru a ține cont de caracteristicile suplimentare.

| (114) | În cele din urmă, trebuie specificat faptul că ancheta a arătat că reclamantul a îndeplinit toate specificațiile tehnice în cadrul licitațiilor la care atât reclamantul, cât și exportatorul-producător chinez au prezentat o ofertă în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(114)

În cele din urmă, trebuie specificat faptul că ancheta a arătat că reclamantul a îndeplinit toate specificațiile tehnice în cadrul licitațiilor la care atât reclamantul, cât și exportatorul-producător chinez au prezentat o ofertă în aceleași condiții.

| (115) | Producătorul-exportator chinez a afirmat, de asemenea, că în anumite cazuri, a câștigat anumite proceduri de ofertare în pofida faptului că prețul oferit de acesta era mai mare decât cel al reclamantului. Prin urmare, aceste tranzacții nu trebuie să se considere că au adus prejudiciu. |
| --- | --- |

(115)

Producătorul-exportator chinez a afirmat, de asemenea, că în anumite cazuri, a câștigat anumite proceduri de ofertare în pofida faptului că prețul oferit de acesta era mai mare decât cel al reclamantului. Prin urmare, aceste tranzacții nu trebuie să se considere că au adus prejudiciu.

| (116) | În această privință, trebuie menționat că ancheta a stabilit existența unui singur caz de procedură de ofertare în care, la prima vedere, se pare că producătorul-exportator chinez a câștigat o procedură de ofertare în pofida faptului că oferea un preț mai ridicat decât cel al reclamantului. Totuși, ancheta a arătat că, în realitate, lucrurile nu au stat așa deoarece oferta societății chineze includea mai multe caracteristici suplimentare la același preț. În cazul în care s-ar fi făcut ajustări pentru toate aceste caracteristici suplimentare, prețul la export ar fi trebuit să fie mai scăzut determinând o marjă de dumping mai mare. Nu a fost prezentată nicio altă informație care să poată fi verificată în sprijinul afirmației că au existat alte proceduri de ofertare la care societatea chineză a oferit un preț mai ridicat decât reclamantul. |
| --- | --- |

(116)

În această privință, trebuie menționat că ancheta a stabilit existența unui singur caz de procedură de ofertare în care, la prima vedere, se pare că producătorul-exportator chinez a câștigat o procedură de ofertare în pofida faptului că oferea un preț mai ridicat decât cel al reclamantului. Totuși, ancheta a arătat că, în realitate, lucrurile nu au stat așa deoarece oferta societății chineze includea mai multe caracteristici suplimentare la același preț. În cazul în care s-ar fi făcut ajustări pentru toate aceste caracteristici suplimentare, prețul la export ar fi trebuit să fie mai scăzut determinând o marjă de dumping mai mare. Nu a fost prezentată nicio altă informație care să poată fi verificată în sprijinul afirmației că au existat alte proceduri de ofertare la care societatea chineză a oferit un preț mai ridicat decât reclamantul.

| (117) | Producătorul-exportator chinez a afirmat că celălalt producător european a practicat prețuri agresive cauzând un prejudiciu material industriei Uniunii și că această parte nu a suferit prejudicii din partea importurilor chinezești deoarece încetase să coopereze în mod activ. |
| --- | --- |

(117)

Producătorul-exportator chinez a afirmat că celălalt producător european a practicat prețuri agresive cauzând un prejudiciu material industriei Uniunii și că această parte nu a suferit prejudicii din partea importurilor chinezești deoarece încetase să coopereze în mod activ.

| (118) | În primul rând, se reamintește faptul că celălalt producător european a furnizat informații în cadrul prezentei proceduri și că analiza privind prejudiciul este efectuată pentru industria Uniunii în ansamblul său. În plus, este relevant să se menționeze că afirmațiile părții chineze privind prețurile agresive nu sunt susținute de niciun element de probă și nu sunt în măsură să modifice constatările anchetei astfel cum au fost prezentate la considerentul 89 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(118)

În primul rând, se reamintește faptul că celălalt producător european a furnizat informații în cadrul prezentei proceduri și că analiza privind prejudiciul este efectuată pentru industria Uniunii în ansamblul său. În plus, este relevant să se menționeze că afirmațiile părții chineze privind prețurile agresive nu sunt susținute de niciun element de probă și nu sunt în măsură să modifice constatările anchetei astfel cum au fost prezentate la considerentul 89 din regulamentul provizoriu.

3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (119) | În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 81-95 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit în considerentele 105-118 de mai sus. |
| --- | --- |

(119)

În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 81-95 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit în considerentele 105-118 de mai sus.

| (120) | În lumina celor de mai sus, se confirmă constatarea provizorie conform căreia prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importuri care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(120)

În lumina celor de mai sus, se confirmă constatarea provizorie conform căreia prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importuri care fac obiectul unui dumping.

7.   INTERESUL UNIUNII

1.   Interesul utilizatorilor

| (121) | Doi utilizatori care trimiseseră deja observații în etapa provizorie și-au reiterat comentariile inițiale. Aceștia subliniază preocuparea lor cu privire la concurență și progresul tehnologic în cazul în care ar fi instituite măsuri definitive. Totuși, regulamentul provizoriu a răspuns deja acestor două preocupări și niciun alt element de probă nou nu a fost furnizat care să poată confirma faptul că progresul tehnologic și concurența ar fi afectate, cel puțin pe termen scurt și mediu de instituirea unei taxe definitive. |
| --- | --- |

(121)

Doi utilizatori care trimiseseră deja observații în etapa provizorie și-au reiterat comentariile inițiale. Aceștia subliniază preocuparea lor cu privire la concurență și progresul tehnologic în cazul în care ar fi instituite măsuri definitive. Totuși, regulamentul provizoriu a răspuns deja acestor două preocupări și niciun alt element de probă nou nu a fost furnizat care să poată confirma faptul că progresul tehnologic și concurența ar fi afectate, cel puțin pe termen scurt și mediu de instituirea unei taxe definitive.

2.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (122) | Cele două observații de mai sus nu au adus nicio modificare concluziilor provizorii. În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 96-113 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(122)

Cele două observații de mai sus nu au adus nicio modificare concluziilor provizorii. În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 96-113 din regulamentul provizoriu.

8.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (123) | Producătorul-exportator chinez a adus observații cu privire la calculul subcotării prețurilor de referință. Atunci când s-a considerat că aceste observații sunt justificate, s-au operat ajustări în etapa definitivă. |
| --- | --- |

(123)

Producătorul-exportator chinez a adus observații cu privire la calculul subcotării prețurilor de referință. Atunci când s-a considerat că aceste observații sunt justificate, s-au operat ajustări în etapa definitivă.

| (124) | Producătorul-exportator chinez a prezentat o pretenție privind marja de prejudiciu care era similară celei prezentate la considerentul 51 din prezentul regulament. Această pretenție a trebuit să fie respinsă din aceleași motive ca și cele prezentate la considerentul 51. |
| --- | --- |

(124)

Producătorul-exportator chinez a prezentat o pretenție privind marja de prejudiciu care era similară celei prezentate la considerentul 51 din prezentul regulament. Această pretenție a trebuit să fie respinsă din aceleași motive ca și cele prezentate la considerentul 51.

| (125) | De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat lămuriri în legătură cu metoda utilizată pentru stabilirea marjei de profit înainte de impozitare și, în special, în legătură cu anul la care această marjă de profit se referă. În această privință, se menționează că stabilirea marjei de profit înainte de impozitare a fost rezultatul unei analize a datelor privind exercițiile financiare 2006 și 2007. |
| --- | --- |

(125)

De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat lămuriri în legătură cu metoda utilizată pentru stabilirea marjei de profit înainte de impozitare și, în special, în legătură cu anul la care această marjă de profit se referă. În această privință, se menționează că stabilirea marjei de profit înainte de impozitare a fost rezultatul unei analize a datelor privind exercițiile financiare 2006 și 2007.

| (126) | După efectuarea calculelor, nivelul definitiv de eliminare a prejudiciului a apărut a fi inferior marjei de dumping definitive. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 114-117 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 123-126 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(126)

După efectuarea calculelor, nivelul definitiv de eliminare a prejudiciului a apărut a fi inferior marjei de dumping definitive. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 114-117 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 123-126 din prezentul regulament.

2.   Măsuri definitive

| (127) | Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat. Acesta a fost stabilit la 34 % fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii, atunci când nivelul taxei fusese stabilit la nivelul dumpingului constatat. |
| --- | --- |

(127)

Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat. Acesta a fost stabilit la 34 % fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii, atunci când nivelul taxei fusese stabilit la nivelul dumpingului constatat.

| (128) | Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru RPC este de 34 %. |
| --- | --- |

(128)

Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru RPC este de 34 %.

| (129) | În conformitate cu considerentul 120 din regulamentul provizoriu, pentru a asigura o monitorizare atentă a eficacității măsurilor, autoritățile competente din statele membre sunt invitate să furnizeze periodic Comisiei, cu titlu confidențial, informații privind procedurile de achiziții publice din UE care privesc vânzări de sisteme de scanare a încărcăturii. |
| --- | --- |

(129)

În conformitate cu considerentul 120 din regulamentul provizoriu, pentru a asigura o monitorizare atentă a eficacității măsurilor, autoritățile competente din statele membre sunt invitate să furnizeze periodic Comisiei, cu titlu confidențial, informații privind procedurile de achiziții publice din UE care privesc vânzări de sisteme de scanare a încărcăturii.

9.   PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

| (130) | Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite, |
| --- | --- |

(130)

Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la sistemele de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00 (coduri TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 și 9030100091), precum și autovehiculelor echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90 (codul TARIC 8705909010), originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 34 %.

(3)   Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1242/2009 la importurile de sisteme de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00 (coduri TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 și 9030100091), precum și autovehiculelor echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90 (codul TARIC 8705909010), originare din Republica Populară Chineză, se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se eliberează.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 14 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1

2

(3)  JO L 332, 17.12.2009, p. 60.

3

(4)  JO L 104, 23.4.1994, p. 5.

4

(5)  JO L 83, 13.4.1995, p. 8.

5

(6)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

6

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 511/2010 AL CONSILIULUI

14 iunie 2010

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri provizorii

| (1) | Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedurile au fost deschise ca urmare a unei plângeri introduse de Asociația Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția UE totală de sârme din molibden. |
| --- | --- |

(2)

Procedurile au fost deschise ca urmare a unei plângeri introduse de Asociația Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția UE totală de sârme din molibden.

| (3) | În conformitate cu considerentul (13) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a referit la perioada 1 aprilie 2008-31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între martie 2005 și sfârșitul PA („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu considerentul (13) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a referit la perioada 1 aprilie 2008-31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între martie 2005 și sfârșitul PA („perioada examinată”).

1.2.   Procedura ulterioară

| (4) | Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.

| (5) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii („comunicarea concluziilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. |
| --- | --- |

(5)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii („comunicarea concluziilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (6) | În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele (14) - (17) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(6)

În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele (14) - (17) din regulamentul provizoriu.

3.   DUMPING

3.1.   Tratamentul ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) și tratamentul individual („TI”)

| (7) | În absența oricăror observații privind constatările în materie de TEP și TI, se confirmă considerentele (18) și (23) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(7)

În absența oricăror observații privind constatările în materie de TEP și TI, se confirmă considerentele (18) și (23) din regulamentul provizoriu.

3.2.   Valoarea normală

| (8) | După comunicarea constatărilor provizorii, producătorul exportator cooperant a contestat utilizarea prețurilor la export din SUA către alte țări (inclusiv către Uniune) ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru RPC. În schimb, acesta a propus utilizarea prețului plătit sau care poate fi plătit în Uniune pentru produsul similar, deoarece a considerat că valoarea normală stabilită pe această bază ar duce la o marjă de dumping mai scăzută pentru RPC. |
| --- | --- |

(8)

După comunicarea constatărilor provizorii, producătorul exportator cooperant a contestat utilizarea prețurilor la export din SUA către alte țări (inclusiv către Uniune) ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru RPC. În schimb, acesta a propus utilizarea prețului plătit sau care poate fi plătit în Uniune pentru produsul similar, deoarece a considerat că valoarea normală stabilită pe această bază ar duce la o marjă de dumping mai scăzută pentru RPC.

| (9) | Același producător a susținut că valoarea normală ar trebui ajustată în sensul unei reduceri pentru a ține seama de aspectele de eficacitate de care beneficiază ca producător integrat vertical, în comparație cu reclamantul sau cu producătorul din țara analogă, care nu dețin instalații de minerit pentru materia primă, minereul de molibden. |
| --- | --- |

(9)

Același producător a susținut că valoarea normală ar trebui ajustată în sensul unei reduceri pentru a ține seama de aspectele de eficacitate de care beneficiază ca producător integrat vertical, în comparație cu reclamantul sau cu producătorul din țara analogă, care nu dețin instalații de minerit pentru materia primă, minereul de molibden.

| (10) | În ceea ce privește prima afirmație, se subliniază că utilizarea prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Uniune este o opțiune prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, care se utilizează numai atunci când celelalte opțiuni prevăzute la același articol nu se pot aplica. Deoarece, în procedurile în cauză, s-a obținut cooperarea din partea unui producător dintr-o țară terță și a fost astfel posibil să se utilizeze opțiunea unui preț dintr-o țară terță cu economie de piață către alte țări, nu există justificări de ordin juridic pentru a aplica această opțiune reziduală prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește prima afirmație, se subliniază că utilizarea prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Uniune este o opțiune prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, care se utilizează numai atunci când celelalte opțiuni prevăzute la același articol nu se pot aplica. Deoarece, în procedurile în cauză, s-a obținut cooperarea din partea unui producător dintr-o țară terță și a fost astfel posibil să se utilizeze opțiunea unui preț dintr-o țară terță cu economie de piață către alte țări, nu există justificări de ordin juridic pentru a aplica această opțiune reziduală prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (11) | În ceea ce privește a doua afirmație, se subliniază că producătorul cooperant nu a furnizat nicio dovadă pentru a demonstra că nivelul de integrare al producătorilor reprezintă un factor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește a doua afirmație, se subliniază că producătorul cooperant nu a furnizat nicio dovadă pentru a demonstra că nivelul de integrare al producătorilor reprezintă un factor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (12) | Anumite părți au pus la îndoială alegerea producătorului din țara analogă deoarece această societate din SUA este o filială a reclamantului. În acest sens, se menționează că faptul că o societate din țara analogă propusă este o societate afiliată reclamantului nu înseamnă neapărat că informațiile obținute nu sunt fiabile și verificabile. |
| --- | --- |

(12)

Anumite părți au pus la îndoială alegerea producătorului din țara analogă deoarece această societate din SUA este o filială a reclamantului. În acest sens, se menționează că faptul că o societate din țara analogă propusă este o societate afiliată reclamantului nu înseamnă neapărat că informațiile obținute nu sunt fiabile și verificabile.

| (13) | În lipsa oricăror alte observații privind valoarea normală, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentele (24)-(25) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(13)

În lipsa oricăror alte observații privind valoarea normală, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentele (24)-(25) din regulamentul provizoriu.

3.3.   Prețul de export

| (14) | În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul (26) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(14)

În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul (26) din regulamentul provizoriu.

3.4.   Comparația

| (15) | Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menționată la considerentul 27 din regulamentul provizoriu este 5 % și reprezintă diferența dintre TVA de plată la vânzările pe piața internă și TVA de plată în tranzacțiile de vânzări la export, ținându-se seama de rata de rambursare a TVA din vânzările la export. Producătorul exportator cooperant a contestat modul în care această ajustare a fost aplicată și a susținut că ar trebui să fie calculată ca factor de descreștere a prețului de export. |
| --- | --- |

(15)

Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menționată la considerentul 27 din regulamentul provizoriu este 5 % și reprezintă diferența dintre TVA de plată la vânzările pe piața internă și TVA de plată în tranzacțiile de vânzări la export, ținându-se seama de rata de rambursare a TVA din vânzările la export. Producătorul exportator cooperant a contestat modul în care această ajustare a fost aplicată și a susținut că ar trebui să fie calculată ca factor de descreștere a prețului de export.

| (16) | În ceea ce privește această afirmație, se menționează că ajustarea s-a bazat pe dispozițiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import și a impozitelor indirecte – categorie care include TVA. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește această afirmație, se menționează că ajustarea s-a bazat pe dispozițiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import și a impozitelor indirecte – categorie care include TVA. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (17) | În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul (27) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(17)

În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul (27) din regulamentul provizoriu.

3.5.   Marjele de dumping

| (18) | Pe baza celor de mai sus, se confirmă marja de dumping la nivel național stabilită la considerentele (28)-(29) din regulamentul provizoriu ca fiind de 68,4 %. |
| --- | --- |

(18)

Pe baza celor de mai sus, se confirmă marja de dumping la nivel național stabilită la considerentele (28)-(29) din regulamentul provizoriu ca fiind de 68,4 %.

4.   PREJUDICIU

4.1.   Producția din Uniune

| (19) | Se reamintește că, pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale referitoare la singurul producător din Uniune care a cooperat pe deplin, toate cifrele privind datele sensibile menționate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale. |
| --- | --- |

(19)

Se reamintește că, pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale referitoare la singurul producător din Uniune care a cooperat pe deplin, toate cifrele privind datele sensibile menționate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale.

| (20) | În lipsa oricăror observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele (30)-(31) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(20)

În lipsa oricăror observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele (30)-(31) din regulamentul provizoriu.

4.2.   Definiția industriei din Uniune

| (21) | În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei din Uniune, se confirmă considerentul (32) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(21)

În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei din Uniune, se confirmă considerentul (32) din regulamentul provizoriu.

| (22) | În ceea ce privește considerentul (33) din regulamentul provizoriu, se menționează că, pe baza observațiilor primite de una dintre părțile interesate, a fost detectată o eroare materială. Anul fiscal („AF”) al producătorului din Uniune acoperă perioada de la 1 martie 2005 la 28 februarie 2006 și nu perioada de la 1 martie 2004 la 28 februarie 2005, astfel cum s-a menționat la considerentul respectiv. În consecință, punctul de plecare pentru evaluarea prejudiciului a fost de fapt martie 2005. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește considerentul (33) din regulamentul provizoriu, se menționează că, pe baza observațiilor primite de una dintre părțile interesate, a fost detectată o eroare materială. Anul fiscal („AF”) al producătorului din Uniune acoperă perioada de la 1 martie 2005 la 28 februarie 2006 și nu perioada de la 1 martie 2004 la 28 februarie 2005, astfel cum s-a menționat la considerentul respectiv. În consecință, punctul de plecare pentru evaluarea prejudiciului a fost de fapt martie 2005.

4.3.   Consum la nivelul Uniunii

| (23) | Se reamintește că s-a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adunarea tuturor importurilor din țările terțe extrase din datele Eurostat la volumul vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuți din Uniune. De asemenea, se reamintește că, deoarece codul NC la care se încadrează produsul în cauză include și alte produse care nu fac obiectul acestei anchete și deoarece nu sunt disponibile statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă se bazează pe o comparație a valorilor de import din RPC cu valorile de vânzare ale producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Se reamintește că s-a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adunarea tuturor importurilor din țările terțe extrase din datele Eurostat la volumul vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuți din Uniune. De asemenea, se reamintește că, deoarece codul NC la care se încadrează produsul în cauză include și alte produse care nu fac obiectul acestei anchete și deoarece nu sunt disponibile statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă se bazează pe o comparație a valorilor de import din RPC cu valorile de vânzare ale producătorului din Uniune.

| (24) | Totuși, în etapa provizorie, datele de import utilizate au corespuns anilor calendaristici, în timp ce volumurile de vânzări ale producătorilor cunoscuți s-au bazat pe anii fiscali. Una dintre părțile interesate a contestat această discrepanță în ceea ce privește perioada utilizată pentru stabilirea consumului și a susținut că importurile ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe anii fiscali. |
| --- | --- |

(24)

Totuși, în etapa provizorie, datele de import utilizate au corespuns anilor calendaristici, în timp ce volumurile de vânzări ale producătorilor cunoscuți s-au bazat pe anii fiscali. Una dintre părțile interesate a contestat această discrepanță în ceea ce privește perioada utilizată pentru stabilirea consumului și a susținut că importurile ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe anii fiscali.

| (25) | Această afirmație a fost considerată ca fiind validă și, în consecință, datele Eurostat au fost modificate pentru a corespunde acelorași perioade, și anume anilor fiscali. Prin urmare, cifrele consumului din Uniune din tabelul 1 din regulamentul provizoriu au fost ajustate; noile cifre sunt cele prevăzute în tabelul 1 de mai jos:

  Tabelul 1











  Consum la nivelul Uniunii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |
| Indice 2005 = 100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |

(25)

Această afirmație a fost considerată ca fiind validă și, în consecință, datele Eurostat au fost modificate pentru a corespunde acelorași perioade, și anume anilor fiscali. Prin urmare, cifrele consumului din Uniune din tabelul 1 din regulamentul provizoriu au fost ajustate; noile cifre sunt cele prevăzute în tabelul 1 de mai jos:

Tabelul 1

Consum la nivelul Uniunii

2005

2006

2007

2008

PA

Tone

403

396

430

396

358

Indice 2005 = 100

100

98

107

98

89

| (26) | În total, consumul de sârme din molibden la nivelul Uniunii a scăzut cu 11 % în perioada examinată. Cererea a scăzut ușor, cu 2 % în 2006 și a crescut cu 9 % în 2007 după care a scăzut în 2008 și în PA, ca urmare a impactului negativ al crizei economice. |
| --- | --- |

(26)

În total, consumul de sârme din molibden la nivelul Uniunii a scăzut cu 11 % în perioada examinată. Cererea a scăzut ușor, cu 2 % în 2006 și a crescut cu 9 % în 2007 după care a scăzut în 2008 și în PA, ca urmare a impactului negativ al crizei economice.

4.4.   Importurile din RPC în Uniunea Europeană

4.4.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (27) | Ca urmare a acceptării argumentului menționat la considerentul (25), următorul tabel arată totalul revizuit al volumurilor, cotelor de piață și prețurilor la import ale sârmelor de molibden pe piața din Uniune în perioada avută în vedere. Se subliniază că această revizuire nu a afectat volumurile importurilor din țara în cauză pe timpul PA.

  Tabelul 2











  Totalul importurilor din RPC | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |
| Indice 2005 = 100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |
| Cotă de piață

  Indice 2005 = 100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |
| Prețuri (EUR/tonă) | 53 202 | 62 198 | 56 046 | 51 512 | 50 892 |
| Indice | 100 | 117 | 105 | 97 | 96 |
| Sursă: Eurostat și date din plângere |

(27)

Ca urmare a acceptării argumentului menționat la considerentul (25), următorul tabel arată totalul revizuit al volumurilor, cotelor de piață și prețurilor la import ale sârmelor de molibden pe piața din Uniune în perioada avută în vedere. Se subliniază că această revizuire nu a afectat volumurile importurilor din țara în cauză pe timpul PA.

Tabelul 2

Totalul importurilor din RPC

2005

2006

2007

2008

PA

Tone

42

56

87

100

97

Indice 2005 = 100

100

133

207

238

231

Cotă de piață

Indice 2005 = 100

100

136

194

243

261

Prețuri (EUR/tonă)

53 202

62 198

56 046

51 512

50 892

Indice

100

117

105

97

96

Sursă: Eurostat și date din plângere

| (28) | Cifrele revizuite din tabelul 2 au arătat că tendințele generale ale volumurilor și cotelor de piață ale importurilor din țara în cauză prezentate în tabelul de la considerentul (36) din regulamentul provizoriu rămân neschimbate. Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 42 de tone în 2005 la 100 tone în 2008, adică mai mult decât dublu. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluția consumului din Uniune. Mai mult, cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut mai mult decât dublu în perioada avută în vedere. |
| --- | --- |

(28)

Cifrele revizuite din tabelul 2 au arătat că tendințele generale ale volumurilor și cotelor de piață ale importurilor din țara în cauză prezentate în tabelul de la considerentul (36) din regulamentul provizoriu rămân neschimbate. Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 42 de tone în 2005 la 100 tone în 2008, adică mai mult decât dublu. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluția consumului din Uniune. Mai mult, cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut mai mult decât dublu în perioada avută în vedere.

| (29) | Totuși, cifrele revizuite privind prețurile medii la import arată acum o tendință descrescătoare între 2005 și PA. S-a constatat că, în perioada examinată, prețurile medii la import din RPC au scăzut cu 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Totuși, cifrele revizuite privind prețurile medii la import arată acum o tendință descrescătoare între 2005 și PA. S-a constatat că, în perioada examinată, prețurile medii la import din RPC au scăzut cu 4 %.

4.4.2.   Subcotarea prețului

| (30) | În absența oricăror observații privind subcotarea, se confirmă considerentele (39) și (40) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(30)

În absența oricăror observații privind subcotarea, se confirmă considerentele (39) și (40) din regulamentul provizoriu.

4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

| (31) | Se reamintește că, după cum se menționează la considerentul (41) din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației acestei industrii din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(31)

Se reamintește că, după cum se menționează la considerentul (41) din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației acestei industrii din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.

| (32) | În absența oricăror observații cu privire la producție, capacitatea de producție și utilizarea capacității, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (41)-(43) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(32)

În absența oricăror observații cu privire la producție, capacitatea de producție și utilizarea capacității, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (41)-(43) din regulamentul provizoriu.

| (33) | Ca urmare a regulamentului provizoriu și a revizuirii minore aduse consumului din Uniune în tabelul 1, cota de piață a industriei din Uniune a fost revizuită după cum urmează, în timp ce volumurile vânzărilor și prețurile medii de vânzare au rămas nemodificate:

  Tabelul 3 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
  (indice) | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |
| Cotă de piață
  Indice | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |
| Prețuri medii de vânzare
  (indice) | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |

(33)

Ca urmare a regulamentului provizoriu și a revizuirii minore aduse consumului din Uniune în tabelul 1, cota de piață a industriei din Uniune a fost revizuită după cum urmează, în timp ce volumurile vânzărilor și prețurile medii de vânzare au rămas nemodificate:

Tabelul 3

2005

2006

2007

2008

PA

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii

(indice)

100

99

92

75

68

Cotă de piață

Indice

100

101

86

76

77

Prețuri medii de vânzare

(indice)

100

86

96

95

92

| (34) | După cum s-a menționat la considerentul 45 din regulamentul provizoriu, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei examinate. Această scădere a depășit în mod semnificativ scăderea consumului, care, conform tabelului 2, a scăzut cu 11 % în aceeași perioadă. Aceasta a avut ca rezultat o scădere semnificativă cu 23 % a cotei de piață a industriei din Uniune în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(34)

După cum s-a menționat la considerentul 45 din regulamentul provizoriu, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei examinate. Această scădere a depășit în mod semnificativ scăderea consumului, care, conform tabelului 2, a scăzut cu 11 % în aceeași perioadă. Aceasta a avut ca rezultat o scădere semnificativă cu 23 % a cotei de piață a industriei din Uniune în aceeași perioadă.

| (35) | În lipsa oricăror observații cu privire la evoluția prețurilor de vânzare, a stocurilor, ocupării forței de muncă, indicatorilor de performanță financiară ai industriei din Uniune, concluziile provizorii prezentate la considerentele (46)-(57) din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(35)

În lipsa oricăror observații cu privire la evoluția prețurilor de vânzare, a stocurilor, ocupării forței de muncă, indicatorilor de performanță financiară ai industriei din Uniune, concluziile provizorii prezentate la considerentele (46)-(57) din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (36) | De asemenea, se confirmă concluzia conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, astfel cum se prezintă la considerentele (58)-(61) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(36)

De asemenea, se confirmă concluzia conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, astfel cum se prezintă la considerentele (58)-(61) din regulamentul provizoriu.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (37) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, în etapa provizorie s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, în etapa provizorie s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante.

| (38) | Se reamintește faptul că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a coincis cu creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Ca urmare a măsurilor provizorii și după revizuirile cifrelor referitoare la importurile originare din RPC, după cum se prevede la considerentul (25), volumul importat și cota de piață a exportatorilor chinezi au crescut cu mai mult decât dublu între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(38)

Se reamintește faptul că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a coincis cu creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Ca urmare a măsurilor provizorii și după revizuirile cifrelor referitoare la importurile originare din RPC, după cum se prevede la considerentul (25), volumul importat și cota de piață a exportatorilor chinezi au crescut cu mai mult decât dublu între 2005 și PA.

| (39) | Ca urmare a revizuirii, prețurile la import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au scăzut cu 4 % pe parcursul perioadei examinate, rămânând constant sub prețurile industriei din Uniune, fiind cu 30 până la 35 % mai reduse decât acestea pe parcursul PA. În consecință, industria din Uniune se confrunta în mod continuu cu presiuni în materie de preț din partea exportatorilor chinezi pentru a rămâne competitivă pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(39)

Ca urmare a revizuirii, prețurile la import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au scăzut cu 4 % pe parcursul perioadei examinate, rămânând constant sub prețurile industriei din Uniune, fiind cu 30 până la 35 % mai reduse decât acestea pe parcursul PA. În consecință, industria din Uniune se confrunta în mod continuu cu presiuni în materie de preț din partea exportatorilor chinezi pentru a rămâne competitivă pe piața Uniunii.

| (40) | O parte interesată a contestat existența unei legături de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Aceasta a susținut că nu există o corelare între performanța financiară a industriei din Uniune și creșterea bruscă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Se subliniază faptul că, în timp ce importurile din RPC crescuseră semnificativ în 2007 față de perioadele anterioare, industria din Uniune a trecut de la pierderi la o situație profitabilă în anul respectiv. |
| --- | --- |

(40)

O parte interesată a contestat existența unei legături de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Aceasta a susținut că nu există o corelare între performanța financiară a industriei din Uniune și creșterea bruscă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Se subliniază faptul că, în timp ce importurile din RPC crescuseră semnificativ în 2007 față de perioadele anterioare, industria din Uniune a trecut de la pierderi la o situație profitabilă în anul respectiv.

| (41) | În acest sens, se menționează mai întâi că, între 2005 și PA, timp în care importurile mai mult decât s-au dublat, volumurile de vânzări în industria din Uniune au scăzut semnificativ cu 32 % ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață cu 33 % în aceeași perioadă. În același timp, toți ceilalți indicatori ai prejudiciului precum producția, utilizarea capacităților, investițiile, rentabilitatea și fluxul de numerar au înregistrat tendințe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză. În al doilea rând, ancheta a arătat că slaba performanță a industriei din Uniune a fost legată de scăderea prețurilor în încercarea sa de a redobândi clienții importanți pierduți în favoarea exportatorilor chinezi. În ceea ce privește anul 2007, industria din Uniune a continuat încercările sale de a-și recâștiga clienții prin eforturi de raționalizare, pentru a menține prețurile de cost scăzute și pentru a fi competitivă față de prețurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Astfel, concluziile de la considerentele (63)-(66) din regulamentul provizoriu sunt considerate valabile și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(41)

În acest sens, se menționează mai întâi că, între 2005 și PA, timp în care importurile mai mult decât s-au dublat, volumurile de vânzări în industria din Uniune au scăzut semnificativ cu 32 % ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață cu 33 % în aceeași perioadă. În același timp, toți ceilalți indicatori ai prejudiciului precum producția, utilizarea capacităților, investițiile, rentabilitatea și fluxul de numerar au înregistrat tendințe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză. În al doilea rând, ancheta a arătat că slaba performanță a industriei din Uniune a fost legată de scăderea prețurilor în încercarea sa de a redobândi clienții importanți pierduți în favoarea exportatorilor chinezi. În ceea ce privește anul 2007, industria din Uniune a continuat încercările sale de a-și recâștiga clienții prin eforturi de raționalizare, pentru a menține prețurile de cost scăzute și pentru a fi competitivă față de prețurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Astfel, concluziile de la considerentele (63)-(66) din regulamentul provizoriu sunt considerate valabile și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă.

| (42) | Prin urmare, poate fi confirmat faptul că acumularea importurilor de dumping la prețuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(42)

Prin urmare, poate fi confirmat faptul că acumularea importurilor de dumping la prețuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune în decursul PA.

5.2.   Efectul altor factori

| (43) | Se reamintește că s-au examinat și alți factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, și anume dezvoltarea cererii, evoluția costurilor industriei din Uniune, performanța sa la export și, în fine, posibilul impact al importurilor din alte țări. |
| --- | --- |

(43)

Se reamintește că s-au examinat și alți factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, și anume dezvoltarea cererii, evoluția costurilor industriei din Uniune, performanța sa la export și, în fine, posibilul impact al importurilor din alte țări.

| (44) | O parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, și anume (i) scăderea cererii ca urmare a crizei economice și a schimbărilor tehnologice și (ii) performanța la export a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(44)

O parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, și anume (i) scăderea cererii ca urmare a crizei economice și a schimbărilor tehnologice și (ii) performanța la export a industriei din Uniune.

| (45) | În ceea ce privește scăderea consumului, se subliniază că volumurile la vânzări ale industriei din Uniune au scăzut considerabil mai mult (–32 %) decât scăderea consumului în Uniune (–11 %) ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață de 33 %. În același timp, cota de piață a exportatorilor chinezi a crescut în mod semnificativ mai mult decât de două ori. Astfel, concluzia din considerentul (69) din regulamentul provizoriu poate fi confirmată și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește scăderea consumului, se subliniază că volumurile la vânzări ale industriei din Uniune au scăzut considerabil mai mult (–32 %) decât scăderea consumului în Uniune (–11 %) ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață de 33 %. În același timp, cota de piață a exportatorilor chinezi a crescut în mod semnificativ mai mult decât de două ori. Astfel, concluzia din considerentul (69) din regulamentul provizoriu poate fi confirmată și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă.

| (46) | În ceea ce privește performanța la export, a existat, într-adevăr o tendință de scădere a vânzărilor la export a industriei din Uniune din motivele prevăzute la considerentul (72) din regulamentul provizoriu (și anume, în conformitate cu situația negativă existentă la nivel mondial în industria autovehiculelor începând din 2008). Totuși, ancheta a arătat că vânzările la export nu au reprezentant principala activitate comercială a industriei din Uniune, deoarece aceste vânzări nu au depășit niciodată 17 % din vânzările sale în Uniune în perioada avută în vedere. Și mai important încă, pe lângă considerentele (71) și (72) din regulamentul provizoriu, se menționează că prețurile sale la vânzare pe piața de export au rămas peste prețurile de vânzare din Uniune. În consecință, orice impact negativ cauzat de scăderea volumului vânzărilor la export se consideră a fi foarte limitat. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește performanța la export, a existat, într-adevăr o tendință de scădere a vânzărilor la export a industriei din Uniune din motivele prevăzute la considerentul (72) din regulamentul provizoriu (și anume, în conformitate cu situația negativă existentă la nivel mondial în industria autovehiculelor începând din 2008). Totuși, ancheta a arătat că vânzările la export nu au reprezentant principala activitate comercială a industriei din Uniune, deoarece aceste vânzări nu au depășit niciodată 17 % din vânzările sale în Uniune în perioada avută în vedere. Și mai important încă, pe lângă considerentele (71) și (72) din regulamentul provizoriu, se menționează că prețurile sale la vânzare pe piața de export au rămas peste prețurile de vânzare din Uniune. În consecință, orice impact negativ cauzat de scăderea volumului vânzărilor la export se consideră a fi foarte limitat. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

| (47) | Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele (67)-(80) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele (67)-(80) din regulamentul provizoriu.

6.   INTERESUL UNIUNII

6.1.   Interesul industriei din Uniune

| (48) | În absența oricăror observații cu privire la interesul industriei din Uniune, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (83)-(86) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(48)

În absența oricăror observații cu privire la interesul industriei din Uniune, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (83)-(86) din regulamentul provizoriu.

6.2.   Interesul importatorilor, al comercianților și al utilizatorilor din Uniune

| (49) | Se reamintește că, în pofida faptului că numeroase părți au fost contactate, nivelul de cooperare la anchetă al importatorilor, comercianților și utilizatorilor a fost foarte scăzut în etapa provizorie. Se menționează că numai un comerciant, situat în Germania, și un utilizator, situat în Italia, cooperaseră pe deplin în etapa provizorie. |
| --- | --- |

(49)

Se reamintește că, în pofida faptului că numeroase părți au fost contactate, nivelul de cooperare la anchetă al importatorilor, comercianților și utilizatorilor a fost foarte scăzut în etapa provizorie. Se menționează că numai un comerciant, situat în Germania, și un utilizator, situat în Italia, cooperaseră pe deplin în etapa provizorie.

| (50) | Utilizatorul cooperant a susținut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra activităților sale comerciale a fost subestimat în analiza interesului Uniunii realizată în etapa provizorie și a susținut că, de fapt, i-ar fi fost greu să le impute clienților săi creșterea costurilor. |
| --- | --- |

(50)

Utilizatorul cooperant a susținut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra activităților sale comerciale a fost subestimat în analiza interesului Uniunii realizată în etapa provizorie și a susținut că, de fapt, i-ar fi fost greu să le impute clienților săi creșterea costurilor.

| (51) | Se reamintește că cota activității comerciale privind produsul în cauză în activitatea acestui utilizator reprezintă între 15 și 25 % din totalitatea activităților sale comerciale. Analiza ulterioară, realizată după impunerea măsurilor provizorii a confirmat că impactul asupra profitului general al societății ar fi limitat. Acest utilizator are o poziție puternică în segmentul afacerilor cu produsul în cauză, în special din punct de vedere al încrederii și al siguranței furnizării către clienții săi. Acest element ar indica faptul că acest utilizator ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi. Pe această bază, cererea a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(51)

Se reamintește că cota activității comerciale privind produsul în cauză în activitatea acestui utilizator reprezintă între 15 și 25 % din totalitatea activităților sale comerciale. Analiza ulterioară, realizată după impunerea măsurilor provizorii a confirmat că impactul asupra profitului general al societății ar fi limitat. Acest utilizator are o poziție puternică în segmentul afacerilor cu produsul în cauză, în special din punct de vedere al încrederii și al siguranței furnizării către clienții săi. Acest element ar indica faptul că acest utilizator ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi. Pe această bază, cererea a trebuit să fie respinsă.

| (52) | După publicarea regulamentului provizoriu, doi utilizatori și un importator au intervenit și au afirmat că activitatea lor ar suferi un impact negativ ca urmare a impunerii taxei antidumping. |
| --- | --- |

(52)

După publicarea regulamentului provizoriu, doi utilizatori și un importator au intervenit și au afirmat că activitatea lor ar suferi un impact negativ ca urmare a impunerii taxei antidumping.

| (53) | Conform datelor depuse de unul dintre acești doi utilizatori, segmentul afacerilor care includ sârme de molibden reprezintă între 10 și 20 % din activitatea sa totală. Pe baza elementelor puse la dispoziție, există indicii că, în timp ce impunerea taxei antidumping poate avea un impact negativ asupra unei părți din activitatea care include sârmele de molibden, acest utilizator ar continua să aibă profit. În ceea ce privește celălalt utilizator, nu au fost furnizate date care să susțină afirmațiile sale. |
| --- | --- |

(53)

Conform datelor depuse de unul dintre acești doi utilizatori, segmentul afacerilor care includ sârme de molibden reprezintă între 10 și 20 % din activitatea sa totală. Pe baza elementelor puse la dispoziție, există indicii că, în timp ce impunerea taxei antidumping poate avea un impact negativ asupra unei părți din activitatea care include sârmele de molibden, acest utilizator ar continua să aibă profit. În ceea ce privește celălalt utilizator, nu au fost furnizate date care să susțină afirmațiile sale.

| (54) | În ceea ce privește importatorul, este de remarcat că acesta a furnizat numai date generale de bază, în conformitate cu care importurile de sârmă de molibden din RPC păreau să reprezinte între 10 și 20 % din totalul importurilor din RPC pe parcursul PA. Sub aspectul ponderii segmentului de molibden în raport cu activitatea comercială totală a societății, ponderea ar reprezenta mai puțin de 7 %. Pe baza informațiilor disponibile s-ar putea concluziona că, în timp ce măsurile antidumping ar avea un impact negativ asupra segmentului de afaceri care include sârmele de molibden, impactul general asupra activităților comerciale totale ale societății ar fi limitat. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește importatorul, este de remarcat că acesta a furnizat numai date generale de bază, în conformitate cu care importurile de sârmă de molibden din RPC păreau să reprezinte între 10 și 20 % din totalul importurilor din RPC pe parcursul PA. Sub aspectul ponderii segmentului de molibden în raport cu activitatea comercială totală a societății, ponderea ar reprezenta mai puțin de 7 %. Pe baza informațiilor disponibile s-ar putea concluziona că, în timp ce măsurile antidumping ar avea un impact negativ asupra segmentului de afaceri care include sârmele de molibden, impactul general asupra activităților comerciale totale ale societății ar fi limitat.

| (55) | Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații suplimentare, se confirmă considerentele (93)-(96) din constatările și concluziile regulamentului provizoriu. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații suplimentare, se confirmă considerentele (93)-(96) din constatările și concluziile regulamentului provizoriu.

6.3.   Concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale

| (56) | După publicarea regulamentului provizoriu, anumite părți au intervenit și au afirmat că măsurile antidumping ar duce la o concurență limitată pe piața din Uniunii. |
| --- | --- |

(56)

După publicarea regulamentului provizoriu, anumite părți au intervenit și au afirmat că măsurile antidumping ar duce la o concurență limitată pe piața din Uniunii.

| (57) | În ceea ce privește această afirmație, ar trebui reiterat că, deoarece taxele antidumping ar restabili condiții de egalitate, importurile din China ar continua probabil să pătrundă pe piața din Uniune, dar la prețuri neprejudiciabile. În plus, se reamintește că există unele surse alternative de aprovizionare. Nu au fost furnizate elemente care să contrazică această concluzie și, prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentele (97)-(99) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește această afirmație, ar trebui reiterat că, deoarece taxele antidumping ar restabili condiții de egalitate, importurile din China ar continua probabil să pătrundă pe piața din Uniune, dar la prețuri neprejudiciabile. În plus, se reamintește că există unele surse alternative de aprovizionare. Nu au fost furnizate elemente care să contrazică această concluzie și, prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentele (97)-(99) din regulamentul provizoriu.

6.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (58) | Pe baza elementelor menționate anterior, s-a confirmat că în cazul de față nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping pentru importurile de sârmă de molibden originară din RPC. |
| --- | --- |

(58)

Pe baza elementelor menționate anterior, s-a confirmat că în cazul de față nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping pentru importurile de sârmă de molibden originară din RPC.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (59) | În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele (101)-(104) din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(59)

În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele (101)-(104) din regulamentul provizoriu.

7.2.   Măsuri definitive

| (60) | Având în vedere cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără să se depășească marja de dumping constatată. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit în consecință la nivelul marjei prejudiciului constatat, și anume 64,3 %. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără să se depășească marja de dumping constatată. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit în consecință la nivelul marjei prejudiciului constatat, și anume 64,3 %.

| (61) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile transmise de părți au fost atent examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(61)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile transmise de părți au fost atent examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în consecință.

7.3.   Angajamente

| (62) | Producătorul exportator chinez cooperant și-a exprimat disponibilitatea de a oferi angajamente de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

Producătorul exportator chinez cooperant și-a exprimat disponibilitatea de a oferi angajamente de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (63) | Cu toate acestea, această societate nu a primit nici statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici tratament individual, iar Comisia, în general, nu obișnuiește să accepte angajamente în astfel de cazuri, de vreme ce nu a putut fi determinată nici o marjă de taxă individuală. În temeiul celor de mai sus, angajamentele de preț nu au mai putut fi avute în vedere. |
| --- | --- |

(63)

Cu toate acestea, această societate nu a primit nici statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici tratament individual, iar Comisia, în general, nu obișnuiește să accepte angajamente în astfel de cazuri, de vreme ce nu a putut fi determinată nici o marjă de taxă individuală. În temeiul celor de mai sus, angajamentele de preț nu au mai putut fi avute în vedere.

7.4.   Perceperea definitivă a taxei provizorii

| (64) | Ținându-se cont de importanța marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv, |
| --- | --- |

(64)

Ținându-se cont de importanța marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă din molibden, având în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960010).

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontieră UE, înainte de vămuire, este de 64,3 %.

(3)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse ca taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 al Comisiei la importurile de sârmă din molibden, având în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102960010) se colectează în mod definitiv.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxembourg, 14 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 336, 18.12.2009, p. 16.

2

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/24

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 512/2010 AL CONSILIULUI

din 14 iunie 2010

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | La data de 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (3), o taxă antidumping definitivă („măsurile existente”) de 33,25 EUR per tonă la importurile de nitrat de amoniu („NA”) care se încadrează la codurile CN 3102 30 90 și 3102 40 90 și care sunt originare, printre altele, din Ucraina. Ancheta care a condus la aceste măsuri va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

La data de 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (3), o taxă antidumping definitivă („măsurile existente”) de 33,25 EUR per tonă la importurile de nitrat de amoniu („NA”) care se încadrează la codurile CN 3102 30 90 și 3102 40 90 și care sunt originare, printre altele, din Ucraina. Ancheta care a condus la aceste măsuri va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

| (2) | La data de 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (4), Consiliul a scutit de taxele antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului importurile în Uniune de NA fabricat de societăți ale căror angajamente urmau a fi acceptate de către Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (5), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (6), angajamentele au fost acceptate până la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a ține cont de anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre. |
| --- | --- |

(2)

La data de 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (4), Consiliul a scutit de taxele antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului importurile în Uniune de NA fabricat de societăți ale căror angajamente urmau a fi acceptate de către Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (5), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (6), angajamentele au fost acceptate până la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a ține cont de anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre.

| (3) | Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (7), în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis că definiția produsului în cauză ar trebui să fie clarificată și că măsurile în vigoare ar trebui să fie aplicate produsului în cauză în momentul încorporării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de nitrat de amoniu, alături de alte substanțe și substanțe nutritive auxiliare. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (7), în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis că definiția produsului în cauză ar trebui să fie clarificată și că măsurile în vigoare ar trebui să fie aplicate produsului în cauză în momentul încorporării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de nitrat de amoniu, alături de alte substanțe și substanțe nutritive auxiliare.

| (4) | Prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (8), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a decis să prelungească măsurile existente, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005, pentru o perioadă de doi ani. |
| --- | --- |

(4)

Prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (8), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a decis să prelungească măsurile existente, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005, pentru o perioadă de doi ani.

| (5) | Prin Regulamentul (CE) nr. 661/2008 (9), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive la importurile de NA originar din Rusia. |
| --- | --- |

(5)

Prin Regulamentul (CE) nr. 661/2008 (9), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive la importurile de NA originar din Rusia.

| (6) | Prin Regulamentul (CE) nr. 662/2008 (10), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 442/2007, în sensul acceptării unui angajament de preț oferit de un producător-exportator. |
| --- | --- |

(6)

Prin Regulamentul (CE) nr. 662/2008 (10), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 442/2007, în sensul acceptării unui angajament de preț oferit de un producător-exportator.

2.   Cererea de reexaminare

| (7) | Ca urmare a publicării la data de 17 octombrie 2008 (11) a unui aviz de expirare iminentă a unor măsuri antidumping, la data de 22 ianuarie 2009 a fost formulată o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această cerere a fost formulată de Asociația Europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o mare parte, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de NA a Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Ca urmare a publicării la data de 17 octombrie 2008 (11) a unui aviz de expirare iminentă a unor măsuri antidumping, la data de 22 ianuarie 2009 a fost formulată o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această cerere a fost formulată de Asociația Europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o mare parte, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de NA a Uniunii.

| (8) | Reclamantul a susținut și a oferit dovezi prima facie suficiente care indică existența unei probabilități de reapariție a dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune în privința importurilor de NA originar din Ucraina („țara în cauză”). |
| --- | --- |

(8)

Reclamantul a susținut și a oferit dovezi prima facie suficiente care indică existența unei probabilități de reapariție a dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune în privința importurilor de NA originar din Ucraina („țara în cauză”).

| (9) | În urma stabilirii, după consultarea comitetului consultativ, a faptului că au existat dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 23 aprilie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

În urma stabilirii, după consultarea comitetului consultativ, a faptului că au existat dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 23 aprilie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

3.   Ancheta

3.1.   Perioada de anchetă

| (10) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea existenței unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2005 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”). |
| --- | --- |

(10)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea existenței unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2005 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).

3.2.   Părțile vizate de anchetă

| (11) | Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii despre care se știe că sunt vizați, precum și asociațiile lor, reprezentanții țării exportatoare, reclamantul și producătorii din Uniune cu privire la deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii despre care se știe că sunt vizați, precum și asociațiile lor, reprezentanții țării exportatoare, reclamantul și producătorii din Uniune cu privire la deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

| (12) | Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(12)

Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens.

| (13) | Ținând cont de numărul mare de producători și importatori din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală de a recurge la eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(13)

Ținând cont de numărul mare de producători și importatori din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală de a recurge la eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (14) | În urma analizării informațiilor transmise și ținând cont că zece producători din Uniune și-au exprimat dorința de a coopera, s-a decis că eșantionarea era necesară în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator nu a dat curs cererii de informații din avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(14)

În urma analizării informațiilor transmise și ținând cont că zece producători din Uniune și-au exprimat dorința de a coopera, s-a decis că eșantionarea era necesară în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator nu a dat curs cererii de informații din avizul de deschidere.

| (15) | Doisprezece producători din Uniune, reprezentând aproximativ 80 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod formal să coopereze în continuare în cadrul anchetei. În acest context, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion reprezentativ pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări de NA în Uniune care poate fi investigat în mod rezonabil în termenul disponibil. Pentru includere în eșantion au fost selectați cinci producători din Uniune reprezentând 57 % din totalul producției industriei din Uniune în cursul PAR. |
| --- | --- |

(15)

Doisprezece producători din Uniune, reprezentând aproximativ 80 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod formal să coopereze în continuare în cadrul anchetei. În acest context, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion reprezentativ pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări de NA în Uniune care poate fi investigat în mod rezonabil în termenul disponibil. Pentru includere în eșantion au fost selectați cinci producători din Uniune reprezentând 57 % din totalul producției industriei din Uniune în cursul PAR.

| (16) | Părțile în cauză au fost consultate cu privire la eșantionul selectat, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, și nu au formulat nicio obiecție în acest sens. |
| --- | --- |

(16)

Părțile în cauză au fost consultate cu privire la eșantionul selectat, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, și nu au formulat nicio obiecție în acest sens.

| (17) | S-au trimis chestionare celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din țara în cauză. |
| --- | --- |

(17)

S-au trimis chestionare celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din țara în cauză.

| (18) | Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și din partea a trei producători-exportatori din țara în cauză. |
| --- | --- |

(18)

Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și din partea a trei producători-exportatori din țara în cauză.

| (19) | Comisia a identificat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului care decurge din acesta, precum și pentru a stabili interesul comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători-exportatori din Ucraina:






  — | CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Comisia a identificat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului care decurge din acesta, precum și pentru a stabili interesul comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători-exportatori din Ucraina:

—

CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk

| — | JSC Concern Stirol, Gorlovka |
| --- | --- |

—

JSC Concern Stirol, Gorlovka

| — | OJSC Rivneazot, Rivne |
| --- | --- |

—

OJSC Rivneazot, Rivne

| (b) | Producători din Uniune:






  — | GrowHow UK Limited, Regatul Unit, |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători din Uniune:

—

GrowHow UK Limited, Regatul Unit,

| — | GPN, Paris, Franța, |
| --- | --- |

—

GPN, Paris, Franța,

| — | Zakłady Azotowe Puławy SA, Polonia, |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy SA, Polonia,

| — | Yara SA, Bruxelles, Belgia, |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bruxelles, Belgia,

| — | Achema, Jonavos, Lituania. |
| --- | --- |

—

Achema, Jonavos, Lituania.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (20) | Produsul în cauză este reprezentat de îngrășămintele solide cu un conținut de nitrat de amoniu depășind 80 % în greutate, originare din Ucraina și care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. NA este un îngrășământ solid conținând azot, folosit frecvent în agricultură. Se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate în cazul peletelor sau al granulelor. |
| --- | --- |

(20)

Produsul în cauză este reprezentat de îngrășămintele solide cu un conținut de nitrat de amoniu depășind 80 % în greutate, originare din Ucraina și care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. NA este un îngrășământ solid conținând azot, folosit frecvent în agricultură. Se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate în cazul peletelor sau al granulelor.

| (21) | Ar trebui menționat că gama de utilizări a produsului în cauză a fost clarificată în Regulamentul (CE) nr. 945/2005. |
| --- | --- |

(21)

Ar trebui menționat că gama de utilizări a produsului în cauză a fost clarificată în Regulamentul (CE) nr. 945/2005.

2.   Produsul similar

| (22) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat faptul că NA este un produs pur, iar calitatea sa și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice oricare ar fi țara sa de origine. S-a constatat astfel că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori pe piețele lor interne și în țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către producătorii din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și în esență aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat faptul că NA este un produs pur, iar calitatea sa și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice oricare ar fi țara sa de origine. S-a constatat astfel că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori pe piețele lor interne și în țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către producătorii din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și în esență aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1.   Generalități

| (23) | Trei producători-exportatori din Ucraina au cooperat. Un al patrulea producător-exportator cunoscut nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(23)

Trei producători-exportatori din Ucraina au cooperat. Un al patrulea producător-exportator cunoscut nu a cooperat la anchetă.

| (24) | Compararea volumului exportat de către cei trei producători-exportatori cooperanți cu volumul total exportat din Ucraina în Uniune a arătat că cei trei producători-exportatori cooperanți au generat mai mult de 90 % din totalul importurilor în Uniune provenite din Ucraina în cursul PAR. Prin urmare, s-a considerat că nivelul de cooperare a fost ridicat. |
| --- | --- |

(24)

Compararea volumului exportat de către cei trei producători-exportatori cooperanți cu volumul total exportat din Ucraina în Uniune a arătat că cei trei producători-exportatori cooperanți au generat mai mult de 90 % din totalul importurilor în Uniune provenite din Ucraina în cursul PAR. Prin urmare, s-a considerat că nivelul de cooperare a fost ridicat.

| (25) | Volumul total al importurilor de produs în cauză din Ucraina a fost mic, reprezentând în cursul PAR o cotă de piață de 1,1 % din piața totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

Volumul total al importurilor de produs în cauză din Ucraina a fost mic, reprezentând în cursul PAR o cotă de piață de 1,1 % din piața totală a Uniunii.

2.   Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

2.1.   Valoarea normală

| (26) | Se reamintește că, în precedenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Ucraina nu a fost considerată încă o țară cu economie de piață și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe datele obținute de la un producător cooperant din SUA, țara analoagă. |
| --- | --- |

(26)

Se reamintește că, în precedenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Ucraina nu a fost considerată încă o țară cu economie de piață și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe datele obținute de la un producător cooperant din SUA, țara analoagă.

| (27) | În prezenta reexaminare, valoarea normală a fost bazată pe datele obținute și verificate la sediile celor trei producători-exportatori cooperanți din Ucraina. Comisia a analizat dacă vânzările lor pe plan intern ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a examinat costul de producție a produsului fabricat și vândut pe piața internă de către producătorii-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(27)

În prezenta reexaminare, valoarea normală a fost bazată pe datele obținute și verificate la sediile celor trei producători-exportatori cooperanți din Ucraina. Comisia a analizat dacă vânzările lor pe plan intern ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a examinat costul de producție a produsului fabricat și vândut pe piața internă de către producătorii-exportatori cooperanți.

| (28) | În ceea ce privește cheltuielile pentru gazul natural, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului natural consumat în producția de NA. Toate datele disponibile și verificate în cursul anchetei au indicat că Ucraina a importat gaz natural din Rusia la un preț care în cursul PAR s-a situat la un nivel cu aproximativ 40 % sub prețul gazului natural din Rusia exportat în Uniune. Totuși, s-a constatat că în ultimul trimestru al PAR prețurile au fost similare. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește cheltuielile pentru gazul natural, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului natural consumat în producția de NA. Toate datele disponibile și verificate în cursul anchetei au indicat că Ucraina a importat gaz natural din Rusia la un preț care în cursul PAR s-a situat la un nivel cu aproximativ 40 % sub prețul gazului natural din Rusia exportat în Uniune. Totuși, s-a constatat că în ultimul trimestru al PAR prețurile au fost similare.

| (29) | S-a constatat că exceptând un tip de produs exportat de un producător, vânzările pe plan intern erau efectuate, în cursul PAR, în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pe piața internă din Ucraina de clienți independenți în temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază sau pe baza unei valori normale calculate pentru tipul de produs care nu a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție pentru tipul exportat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (VAG), precum și o marjă de profit rezonabilă. Aceste valori pentru VAG și profit au fost bazate pe date reale privind producția și vânzările produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, realizate de producătorul în cauză. |
| --- | --- |

(29)

S-a constatat că exceptând un tip de produs exportat de un producător, vânzările pe plan intern erau efectuate, în cursul PAR, în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pe piața internă din Ucraina de clienți independenți în temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază sau pe baza unei valori normale calculate pentru tipul de produs care nu a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție pentru tipul exportat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (VAG), precum și o marjă de profit rezonabilă. Aceste valori pentru VAG și profit au fost bazate pe date reale privind producția și vânzările produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, realizate de producătorul în cauză.

| (30) | Ar trebui să fie menționat că valoarea normală a fost determinată fără o ajustare a costurilor aferente gazului, suportate de producătorii-exportatori din Ucraina, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta deoarece, astfel cum se arată la considerentele 32–34, utilizarea de costuri autohtone și prețuri neajustate de către producătorii-exportatori din Ucraina în pofida prețurilor aparent distorsionate ale gazului demonstrează cu claritate că în cursul PAR a existat dumping. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz. |
| --- | --- |

(30)

Ar trebui să fie menționat că valoarea normală a fost determinată fără o ajustare a costurilor aferente gazului, suportate de producătorii-exportatori din Ucraina, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta deoarece, astfel cum se arată la considerentele 32–34, utilizarea de costuri autohtone și prețuri neajustate de către producătorii-exportatori din Ucraina în pofida prețurilor aparent distorsionate ale gazului demonstrează cu claritate că în cursul PAR a existat dumping. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.

2.2.   Prețul de export

| (31) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit prin raportare la prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Comunitate. Toate vânzările celor trei producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit prin raportare la prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Comunitate. Toate vânzările celor trei producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune.

2.3.   Comparația

| (32) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, dacă a fost cazul și dacă existau dovezi verificate, s-au efectuat ajustări pentru diferențe de transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, asigurare, comisioane și ambalare. |
| --- | --- |

(32)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, dacă a fost cazul și dacă existau dovezi verificate, s-au efectuat ajustări pentru diferențe de transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, asigurare, comisioane și ambalare.

2.4.   Marja de dumping

| (33) | Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (34) | Pe baza datelor de la nivelul întregii țări, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată de 6-7 % pentru cei trei exportatori-producători cooperanți în cauză. |
| --- | --- |

(34)

Pe baza datelor de la nivelul întregii țări, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată de 6-7 % pentru cei trei exportatori-producători cooperanți în cauză.

3.   Evoluția importurilor în caz de abrogare a măsurilor

3.1.   Capacitatea de rezervă și atractivitatea pieței Uniunii

| (35) | În cursul PAR, vânzările interne realizate de cei trei producători-exportatori cooperanți au reprezentat în medie 46 % din capacitatea lor de producție. |
| --- | --- |

(35)

În cursul PAR, vânzările interne realizate de cei trei producători-exportatori cooperanți au reprezentat în medie 46 % din capacitatea lor de producție.

| (36) | Cu toate că cei trei producători-exportatori cooperanți au vândut o mare parte din producția lor pe piața internă, ei au fost dependenți și de exporturile către țări terțe. În cursul PAR, ei au avut o capacitate de rezervă de aproximativ 6 % din consumul Uniunii. |
| --- | --- |

(36)

Cu toate că cei trei producători-exportatori cooperanți au vândut o mare parte din producția lor pe piața internă, ei au fost dependenți și de exporturile către țări terțe. În cursul PAR, ei au avut o capacitate de rezervă de aproximativ 6 % din consumul Uniunii.

| (37) | Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare cu privire la al patrulea producător ucrainean cunoscut care nu a cooperat la anchetă, capacitatea totală de rezervă din Ucraina în cursul PAR a fost estimată la aproximativ 9 % din consumul Uniunii. |
| --- | --- |

(37)

Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare cu privire la al patrulea producător ucrainean cunoscut care nu a cooperat la anchetă, capacitatea totală de rezervă din Ucraina în cursul PAR a fost estimată la aproximativ 9 % din consumul Uniunii.

| (38) | Anumiți producători-exportatori cooperanți ucraineni au pretins că pierdeau tot mai mult din cota de piață internă în beneficiul producătorilor ruși, care pot practica prețuri foarte mici, datorită unor costuri mult mai mici ale gazelor naturale în Rusia. În consecință, a reieșit că este improbabil ca piața internă ucraineană să poată absorbi capacitatea de producție de rezervă și, prin urmare, este probabil ca orice creștere a producției să fie exportată. |
| --- | --- |

(38)

Anumiți producători-exportatori cooperanți ucraineni au pretins că pierdeau tot mai mult din cota de piață internă în beneficiul producătorilor ruși, care pot practica prețuri foarte mici, datorită unor costuri mult mai mici ale gazelor naturale în Rusia. În consecință, a reieșit că este improbabil ca piața internă ucraineană să poată absorbi capacitatea de producție de rezervă și, prin urmare, este probabil ca orice creștere a producției să fie exportată.

| (39) | În cursul PAR, cele trei societăți cooperante au exportat NA în multe țări terțe de pe câteva continente. Totuși, ar trebui remarcat că anumite piețe tradiționale ale unor țări terțe sunt închise pentru exporturile din Ucraina fie din cauza măsurilor antidumping în vigoare (de exemplu SUA care aplică măsuri antidumping în valoare mai mare de 100 %) și/sau din cauza unor restricții din sfera siguranței (de exemplu Republica Populară Chineză, Australia). În orice caz, Uniunea este piața de export cea mai mare, cea mai atractivă și în același timp cea mai apropiată geografic. Atractivitatea ei este amplificată suplimentar de avantajele logistice care rezultă din costul mic al transportului feroviar în Ucraina. |
| --- | --- |

(39)

În cursul PAR, cele trei societăți cooperante au exportat NA în multe țări terțe de pe câteva continente. Totuși, ar trebui remarcat că anumite piețe tradiționale ale unor țări terțe sunt închise pentru exporturile din Ucraina fie din cauza măsurilor antidumping în vigoare (de exemplu SUA care aplică măsuri antidumping în valoare mai mare de 100 %) și/sau din cauza unor restricții din sfera siguranței (de exemplu Republica Populară Chineză, Australia). În orice caz, Uniunea este piața de export cea mai mare, cea mai atractivă și în același timp cea mai apropiată geografic. Atractivitatea ei este amplificată suplimentar de avantajele logistice care rezultă din costul mic al transportului feroviar în Ucraina.

| (40) | Ținând cont de cele expuse anterior, nu se poate exclude că o mare parte din capacitatea de rezervă disponibilă în Ucraina ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(40)

Ținând cont de cele expuse anterior, nu se poate exclude că o mare parte din capacitatea de rezervă disponibilă în Ucraina ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.

3.2.   Prețurile pe diverse piețe de export

| (41) | O analiză a prețurilor de export practicate de cei trei producători-exportatori ucraineni cooperanți în cazul unor țări terțe a arătat că, în cursul PAR, prețurile de export către țări terțe, în cazul în care au fost stabilite pe baza unui nivel CIF utilizând prețurile pentru transportul internațional menționate în cererea de reexaminare, au fost cu până la 25 % mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune. |
| --- | --- |

(41)

O analiză a prețurilor de export practicate de cei trei producători-exportatori ucraineni cooperanți în cazul unor țări terțe a arătat că, în cursul PAR, prețurile de export către țări terțe, în cazul în care au fost stabilite pe baza unui nivel CIF utilizând prețurile pentru transportul internațional menționate în cererea de reexaminare, au fost cu până la 25 % mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune.

| (42) | Prin urmare, din aceste considerente a reieșit că ar exista interes ca exporturile ucrainene către țări terțe să fie redirecționate către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Prețurile mai mari de pe piața Uniunii ar permite exportatorilor ucraineni să obțină marje de profit mai mari. |
| --- | --- |

(42)

Prin urmare, din aceste considerente a reieșit că ar exista interes ca exporturile ucrainene către țări terțe să fie redirecționate către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Prețurile mai mari de pe piața Uniunii ar permite exportatorilor ucraineni să obțină marje de profit mai mari.

| (43) | Pe baza cifrelor furnizate de cei trei producători-exportatori cooperanți, s-a putut stabili, de asemenea, că, la nivelul întregii țări, exporturile din Ucraina către alte țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(43)

Pe baza cifrelor furnizate de cei trei producători-exportatori cooperanți, s-a putut stabili, de asemenea, că, la nivelul întregii țări, exporturile din Ucraina către alte țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping.

3.3.   Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

| (44) | Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Ucraina reprezintă în continuare un dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping în vigoare în prezent sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitatea de rezervă existentă în Ucraina și de atractivitatea pieței Uniunii, reiese că există un interes ca producătorii-exportatori ucraineni să (i) crească nivelul exporturilor către piața Uniunii și (ii) să redirecționeze exporturile de NA dinspre piețele altor țări terțe către piața Uniunii la prețuri de dumping, cel puțin în cazul a doi producători-exportatori. |
| --- | --- |

(44)

Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Ucraina reprezintă în continuare un dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping în vigoare în prezent sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitatea de rezervă existentă în Ucraina și de atractivitatea pieței Uniunii, reiese că există un interes ca producătorii-exportatori ucraineni să (i) crească nivelul exporturilor către piața Uniunii și (ii) să redirecționeze exporturile de NA dinspre piețele altor țări terțe către piața Uniunii la prețuri de dumping, cel puțin în cazul a doi producători-exportatori.

| (45) | Mai mult, prețurile de export medii ponderate practicate de producătorii-exportatori cooperanți în cazul piețelor țărilor terțe au fost considerabil mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune. Acest aspect crește probabilitatea unor exporturi mai mari din Ucraina către Uniune la prețuri de dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(45)

Mai mult, prețurile de export medii ponderate practicate de producătorii-exportatori cooperanți în cazul piețelor țărilor terțe au fost considerabil mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune. Acest aspect crește probabilitatea unor exporturi mai mari din Ucraina către Uniune la prețuri de dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII

| (46) | Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de 16 societăți sau grupuri de societăți a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de 16 societăți sau grupuri de societăți a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (47) | Doisprezece producători din Uniune au cooperat la anchetă:






  — | Achema AB (Lituania), |
| --- | --- | --- |

(47)

Doisprezece producători din Uniune au cooperat la anchetă:

—

Achema AB (Lituania),

| — | Agropolychim JSC (Bulgaria), |
| --- | --- |

—

Agropolychim JSC (Bulgaria),

| — | Azomureș (România), |
| --- | --- |

—

Azomureș (România),

| — | BASF AG (Germania), |
| --- | --- |

—

BASF AG (Germania),

| — | Fertiberia SA (Spania), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spania),

| — | GPN SA (Franța), |
| --- | --- |

—

GPN SA (Franța),

| — | GrowHow UK Ltd (Regatul Unit), |
| --- | --- |

—

GrowHow UK Ltd (Regatul Unit),

| — | Neochim PLC (Bulgaria), |
| --- | --- |

—

Neochim PLC (Bulgaria),

| — | Nitrogénművek Rt (Ungaria), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungaria),

| — | Yara (Belgia, Franța, Germania, Italia și Țările de Jos), |
| --- | --- |

—

Yara (Belgia, Franța, Germania, Italia și Țările de Jos),

| — | Zakłady Azotowe Puławy SA (Polonia), |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy SA (Polonia),

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polonia). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polonia).

| (48) | Ținând cont că acești 12 producători din Uniune au reprezentat aproximativ 80 % din producția totală din Uniune în cursul PAR, se consideră că ei reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. La ei se va face referire prin sintagma „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(48)

Ținând cont că acești 12 producători din Uniune au reprezentat aproximativ 80 % din producția totală din Uniune în cursul PAR, se consideră că ei reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. La ei se va face referire prin sintagma „industria din Uniune”.

| (49) | Astfel cum s-a menționat la considerentele 14 și 15 de mai sus, selectarea eșantionului format din cinci producători din Uniune s-a făcut dintre acești doisprezece producători din Uniune. Toți producătorii care au constituit eșantionul au cooperat și au trimis răspunsuri la chestionare în termenul stabilit. În plus, ceilalți șapte producători cooperanți au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor. |
| --- | --- |

(49)

Astfel cum s-a menționat la considerentele 14 și 15 de mai sus, selectarea eșantionului format din cinci producători din Uniune s-a făcut dintre acești doisprezece producători din Uniune. Toți producătorii care au constituit eșantionul au cooperat și au trimis răspunsuri la chestionare în termenul stabilit. În plus, ceilalți șapte producători cooperanți au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.

E.   SITUAȚIA DE PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul de pe piața Uniunii

| (50) | Consumul aparent din Uniune a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului de vânzări realizat de ceilalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat pentru totalul importurilor în Uniune și a informațiilor din răspunsurile la chestionare transmise de societățile cooperante în privința importurilor de produs în cauză provenite din Ucraina. Având în vedere extinderea Uniunii Europene la 27 de state membre în 2007, pentru a se asigura claritatea și coerența analizei, toți indicatorii privind prejudiciul au fost stabiliți pe baza pieței UE-27 pentru întreaga perioadă luată în considerare. |
| --- | --- |

(50)

Consumul aparent din Uniune a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului de vânzări realizat de ceilalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat pentru totalul importurilor în Uniune și a informațiilor din răspunsurile la chestionare transmise de societățile cooperante în privința importurilor de produs în cauză provenite din Ucraina. Având în vedere extinderea Uniunii Europene la 27 de state membre în 2007, pentru a se asigura claritatea și coerența analizei, toți indicatorii privind prejudiciul au fost stabiliți pe baza pieței UE-27 pentru întreaga perioadă luată în considerare.

| (51) | Între 2005 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 10 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total din Uniune în tone | 7 861 796 | 6 983 467 | 8 023 633 | 7 638 439 | 7 054 327 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 89 | 102 | 97 | 90 |

(51)

Între 2005 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 10 %.

2005

2006

2007

2008

PAR

Consumul total din Uniune în tone

7 861 796

6 983 467

8 023 633

7 638 439

7 054 327

Indice (2005 = 100)

100

89

102

97

90

2.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenite din Ucraina

| (52) | Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor provenite din Ucraina au crescut, astfel cum se poate constata din tabelul de mai jos. Tendințele manifestate de cantități și prețuri s-au bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, pe statisticile privind importurile (Eurostat) și pe statisticile ucrainene privind exporturile. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor (tone) | 76 867 | 42 912 | 29 420 | 48 232 | 75 582 |
| Cota de piață | 1 % | 0,6 % | 0,4 % | 0,6 % | 1,1 % |
| Prețurile importurilor (EUR/tonă) | 123 | 139 | 145 | 259 | 230 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 113 | 118 | 211 | 187 |

(52)

Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor provenite din Ucraina au crescut, astfel cum se poate constata din tabelul de mai jos. Tendințele manifestate de cantități și prețuri s-au bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, pe statisticile privind importurile (Eurostat) și pe statisticile ucrainene privind exporturile.

2005

2006

2007

2008

PAR

Volumul importurilor (tone)

76 867

42 912

29 420

48 232

75 582

Cota de piață

1 %

0,6 %

0,4 %

0,6 %

1,1 %

Prețurile importurilor (EUR/tonă)

123

139

145

259

230

Indice (2005 = 100)

100

113

118

211

187

| (53) | Volumul importurilor din Ucraina a scăzut continuu până în 2007, dar în PAR a atins aproape același nivel ca în 2005. Cota de piață a Ucrainei a crescut puțin, de la 1 % în 2005 la 1,1 % în PAR. Prețurile unitare au evoluat pozitiv, de la 123 la 230 EUR/tonă în cursul perioadei considerate. Această creștere din PAR trebuie evaluată din perspectiva evoluției prețurilor pe plan mondial, precum și a prețurilor principalei materii prime. |
| --- | --- |

(53)

Volumul importurilor din Ucraina a scăzut continuu până în 2007, dar în PAR a atins aproape același nivel ca în 2005. Cota de piață a Ucrainei a crescut puțin, de la 1 % în 2005 la 1,1 % în PAR. Prețurile unitare au evoluat pozitiv, de la 123 la 230 EUR/tonă în cursul perioadei considerate. Această creștere din PAR trebuie evaluată din perspectiva evoluției prețurilor pe plan mondial, precum și a prețurilor principalei materii prime.

| (54) | Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria Uniunii practicate în cazul unor clienți independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la granița Uniunii practicate de unii producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător pentru a reflecta prețul final la cumpărător. Ținând cont de cele de mai sus, compararea a arătat că importurile provenite din Ucraina au subcotat în cursul PAR prețurile din Uniune în medie cu 22,5 %. S-a constatat că există în continuare o marjă de subcotare de 11 % de la exportatorii ucraineni în cazul în care taxa antidumping a fost adăugată la prețurile practicate de aceștia în relația cu Uniunea. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria Uniunii practicate în cazul unor clienți independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la granița Uniunii practicate de unii producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător pentru a reflecta prețul final la cumpărător. Ținând cont de cele de mai sus, compararea a arătat că importurile provenite din Ucraina au subcotat în cursul PAR prețurile din Uniune în medie cu 22,5 %. S-a constatat că există în continuare o marjă de subcotare de 11 % de la exportatorii ucraineni în cazul în care taxa antidumping a fost adăugată la prețurile practicate de aceștia în relația cu Uniunea.

3.   Importuri din alte țări

| (55) | Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei luate în considerare este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenite din Rusia (tone) | 328 972 | 217 539 | 35 852 | 136 984 | 184 170 |
| Cota de piață | 4,2 % | 3,1 % | 0,4 % | 1,8 % | 2,6 % |
| Prețurile importurilor provenite din Rusia (EUR/tonă) | 122 | 124 | 144 | 275 | 235 |
| Volumul importurilor provenite din Georgia (tone) | 153 844 | 85 870 | 88 622 | 214 879 | 222 912 |
| Cota de piață | 2,0 % | 1,2 % | 1,1 % | 2,8 % | 3,2 % |
| Prețurile importurilor provenite din Georgia (EUR/tonă) | 164 | 177 | 174 | 325 | 304 |
| Volumul importurilor provenite din Kazahstan (tone) | 0 | 4 845 | 112 239 | 81 410 | 100 761 |
| Cota de piață | 0 % | 0,1 % | 1,4 % | 1,1 % | 1,4 % |
| Prețurile importurilor provenite din Kazahstan (EUR/tonă) | 0 | 147 | 151 | 255 | 242 |
| Volumul importurilor provenite din toate celelalte țări (tone) | 65 253 | 118 927 | 99 380 | 109 755 | 91 785 |
| Cota de piață | 0,8 % | 1,7 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,3 % |
| Prețurile importurilor provenite din toate celelalte țări (EUR/tonă) | 190 | 170 | 240 | 242 | 265 |

(55)

Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei luate în considerare este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.

2005

2006

2007

2008

PAR

Volumul importurilor provenite din Rusia (tone)

328 972

217 539

35 852

136 984

184 170

Cota de piață

4,2 %

3,1 %

0,4 %

1,8 %

2,6 %

Prețurile importurilor provenite din Rusia (EUR/tonă)

122

124

144

275

235

Volumul importurilor provenite din Georgia (tone)

153 844

85 870

88 622

214 879

222 912

Cota de piață

2,0 %

1,2 %

1,1 %

2,8 %

3,2 %

Prețurile importurilor provenite din Georgia (EUR/tonă)

164

177

174

325

304

Volumul importurilor provenite din Kazahstan (tone)

0

4 845

112 239

81 410

100 761

Cota de piață

0 %

0,1 %

1,4 %

1,1 %

1,4 %

Prețurile importurilor provenite din Kazahstan (EUR/tonă)

0

147

151

255

242

Volumul importurilor provenite din toate celelalte țări (tone)

65 253

118 927

99 380

109 755

91 785

Cota de piață

0,8 %

1,7 %

1,2 %

1,4 %

1,3 %

Prețurile importurilor provenite din toate celelalte țări (EUR/tonă)

190

170

240

242

265

| (56) | În 2008 și în cursul PAR a existat o creștere semnificativă a prețurilor practicate pe piața Uniunii de toate țările terțe. A reieșit că, exceptând Rusia, toate țările menționate în tabelul de mai sus au crescut volumele de export în Uniune în cursul perioadei considerate. În cazul importurilor provenite din Rusia, acestea fac obiectul unei taxe antidumping fixe în valoare de 47,07 EUR per tonă și au fost importate, la fel ca și importurile provenite din Ucraina, la prețul cel mai mic în raport cu cel practicat de toate celelalte țări exportatoare. |
| --- | --- |

(56)

În 2008 și în cursul PAR a existat o creștere semnificativă a prețurilor practicate pe piața Uniunii de toate țările terțe. A reieșit că, exceptând Rusia, toate țările menționate în tabelul de mai sus au crescut volumele de export în Uniune în cursul perioadei considerate. În cazul importurilor provenite din Rusia, acestea fac obiectul unei taxe antidumping fixe în valoare de 47,07 EUR per tonă și au fost importate, la fel ca și importurile provenite din Ucraina, la prețul cel mai mic în raport cu cel practicat de toate celelalte țări exportatoare.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (57) | În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(57)

În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.

4.1.   Observații preliminare

| (58) | Deoarece s-a recurs la eșantionare în cazul anchetei de stabilire a prejudiciilor, anumiți indicatori relevanți pentru prejudiciu cum ar fi producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață, productivitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă au fost analizați pentru industria din Uniune considerată în întregime („Uniunea” în tabelurile de mai jos). Alți indicatori ai prejudiciului din sfera performanțelor societăților individuale, cum ar fi prețurile, stocurile, costurile de producție, profitabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital au fost examinate pe baza informațiilor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion („PE” în tabelurile de mai jos). |
| --- | --- |

(58)

Deoarece s-a recurs la eșantionare în cazul anchetei de stabilire a prejudiciilor, anumiți indicatori relevanți pentru prejudiciu cum ar fi producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață, productivitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă au fost analizați pentru industria din Uniune considerată în întregime („Uniunea” în tabelurile de mai jos). Alți indicatori ai prejudiciului din sfera performanțelor societăților individuale, cum ar fi prețurile, stocurile, costurile de producție, profitabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital au fost examinate pe baza informațiilor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion („PE” în tabelurile de mai jos).

4.2.   Date privind industria din Uniune considerată în întregime

(a)   Producția

| (59) | Producția industriei din Uniune a scăzut cu 18 % între 2005 și PAR, mai exact de la un nivel de aproximativ 7 milioane de tone în 2005 la un nivel de aproximativ 5,8 milioane de tone în cursul PAR. În ceea ce privește producția pentru utilizarea captivă, ea a rămas la niveluri modeste în cursul perioadei considerate și nu a afectat situația industriei din Uniune, în special în cursul PAR. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția Uniunii (tone) | 7 133 844 | 6 359 967 | 7 146 911 | 6 454 234 | 5 843 181 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 89 | 100 | 90 | 82 |
| Producția Uniunii utilizată pentru transferuri captive | 210 437 | 176 413 | 185 223 | 138 733 | 119 053 |
| Ca % din producția totală | 2,9 % | 2,8 % | 2,6 % | 2,1 % | 2,0 % |

(59)

Producția industriei din Uniune a scăzut cu 18 % între 2005 și PAR, mai exact de la un nivel de aproximativ 7 milioane de tone în 2005 la un nivel de aproximativ 5,8 milioane de tone în cursul PAR. În ceea ce privește producția pentru utilizarea captivă, ea a rămas la niveluri modeste în cursul perioadei considerate și nu a afectat situația industriei din Uniune, în special în cursul PAR.

2005

2006

2007

2008

PAR

Producția Uniunii (tone)

7 133 844

6 359 967

7 146 911

6 454 234

5 843 181

Indice (2005 = 100)

100

89

100

90

82

Producția Uniunii utilizată pentru transferuri captive

210 437

176 413

185 223

138 733

119 053

Ca % din producția totală

2,9 %

2,8 %

2,6 %

2,1 %

2,0 %

(b)   Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

| (60) | Capacitatea de producție a rămas practic stabilă în cursul perioadei considerate. Concordant cu scăderea producției, utilizarea rezultată a capacității a scăzut, de la un nivel de 55 % în 2005 la un nivel de 45 % în cursul PAR. Astfel cum s-a menționat deja în ancheta inițială, utilizarea capacității pentru NA poate fi afectată de producția altor produse care pot fi fabricate cu același echipament de producție. În consecință, tendința utilizării capacității este mai puțin relevantă pentru evaluarea situației economice din industria Uniunii. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea Uniunii (tone) | 13 059 281 | 12 824 281 | 12 820 594 | 13 069 317 | 13 077 281 |
| Utilizarea capacității Uniunii | 55 % | 50 % | 56 % | 49 % | 45 % |

(60)

Capacitatea de producție a rămas practic stabilă în cursul perioadei considerate. Concordant cu scăderea producției, utilizarea rezultată a capacității a scăzut, de la un nivel de 55 % în 2005 la un nivel de 45 % în cursul PAR. Astfel cum s-a menționat deja în ancheta inițială, utilizarea capacității pentru NA poate fi afectată de producția altor produse care pot fi fabricate cu același echipament de producție. În consecință, tendința utilizării capacității este mai puțin relevantă pentru evaluarea situației economice din industria Uniunii.

2005

2006

2007

2008

PAR

Capacitatea Uniunii (tone)

13 059 281

12 824 281

12 820 594

13 069 317

13 077 281

Utilizarea capacității Uniunii

55 %

50 %

56 %

49 %

45 %

(c)   Volumul vânzărilor

| (61) | Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 14 % între 2005 și PAR. Această evoluție trebuie privită pe fondul unui consum în scădere la nivelul Uniunii în aceeași perioadă. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări ale industriei din Uniune (tone) către clienți independenți | 5 365 834 | 4 756 093 | 5 495 037 | 5 157 788 | 4 605 629 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 89 | 102 | 96 | 86 |
| Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către clienți independenți din țări terțe (tone) | 887 056 | 727 176 | 637 408 | 559 393 | 548 090 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 82 | 72 | 63 | 62 |

(61)

Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 14 % între 2005 și PAR. Această evoluție trebuie privită pe fondul unui consum în scădere la nivelul Uniunii în aceeași perioadă.

2005

2006

2007

2008

PAR

Volumul de vânzări ale industriei din Uniune (tone) către clienți independenți

5 365 834

4 756 093

5 495 037

5 157 788

4 605 629

Indice (2005 = 100)

100

89

102

96

86

Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către clienți independenți din țări terțe (tone)

887 056

727 176

637 408

559 393

548 090

Indice (2005 = 100)

100

82

72

63

62

(d)   Cota de piață

| (62) | Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă din 2005 până în 2008, dar a scăzut cu trei puncte procentuale între 2008 și PAR. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei din Uniune | 68 % | 68 % | 68 % | 68 % | 65 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 96 |

(62)

Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă din 2005 până în 2008, dar a scăzut cu trei puncte procentuale între 2008 și PAR.

2005

2006

2007

2008

PAR

Cota de piață a industriei din Uniune

68 %

68 %

68 %

68 %

65 %

Indice (2005 = 100)

100

100

100

100

96

(e)   Nivelul de ocupare a forței de muncă

| (63) | Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 8 % între 2005 și PAR. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii aferentă produsului în cauză | 3 627 | 3 578 | 3 458 | 3 494 | 3 354 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 99 | 95 | 96 | 92 |

(63)

Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 8 % între 2005 și PAR.

2005

2006

2007

2008

PAR

Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii aferentă produsului în cauză

3 627

3 578

3 458

3 494

3 354

Indice (2005 = 100)

100

99

95

96

92

(f)   Productivitatea

| (64) | În cursul perioadei considerate, producția medie per persoană încadrată în muncă din industria Uniunii a scăzut cu 11 %. Acest aspect se explică prin faptul că scăderea relativă a producției a depășit scăderea relativă a nivelului de încadrare în muncă. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea Uniunii (tone per încadrat în muncă) | 1 967 | 1 778 | 2 067 | 1 847 | 1 742 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 90 | 105 | 94 | 89 |

(64)

În cursul perioadei considerate, producția medie per persoană încadrată în muncă din industria Uniunii a scăzut cu 11 %. Acest aspect se explică prin faptul că scăderea relativă a producției a depășit scăderea relativă a nivelului de încadrare în muncă.

2005

2006

2007

2008

PAR

Productivitatea Uniunii (tone per încadrat în muncă)

1 967

1 778

2 067

1 847

1 742

Indice (2005 = 100)

100

90

105

94

89

(g)   Dimensiunea marjei de dumping

| (65) | În ceea ce privește dimensiunea marjei reale de dumping, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor provenite din Ucraina, se consideră că acest impact nu este unul semnificativ, iar indicatorul nu este relevant pentru analiza prejudiciului. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește dimensiunea marjei reale de dumping, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor provenite din Ucraina, se consideră că acest impact nu este unul semnificativ, iar indicatorul nu este relevant pentru analiza prejudiciului.

4.3.   Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion

(a)   Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă

| (66) | Prețurile medii nete de vânzare practicate de producătorii din industria Uniunii care au fost incluși în eșantion au crescut semnificativ în 2008 și în cursul PAR, reflectând condițiile predominant favorabile de pe piața internațională a NA în cursul perioadei respective. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar al PE (EUR/tonă) | 165 | 182 | 189 | 309 | 315 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 110 | 115 | 187 | 191 |

(66)

Prețurile medii nete de vânzare practicate de producătorii din industria Uniunii care au fost incluși în eșantion au crescut semnificativ în 2008 și în cursul PAR, reflectând condițiile predominant favorabile de pe piața internațională a NA în cursul perioadei respective.

2005

2006

2007

2008

PAR

Prețul unitar al PE (EUR/tonă)

165

182

189

309

315

Indice (2005 = 100)

100

110

115

187

191

(b)   Stocurile

| (67) | Nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a scăzut cu 26 % din 2005 până la PAR. O creștere bruscă înregistrată în 2006 s-a datorat scăderii accentuate a volumului vânzărilor între 2005 și 2006. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale ale PE (tone) | 276 569 | 489 535 | 345 137 | 252 072 | 203 579 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 177 | 125 | 91 | 74 |

(67)

Nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a scăzut cu 26 % din 2005 până la PAR. O creștere bruscă înregistrată în 2006 s-a datorat scăderii accentuate a volumului vânzărilor între 2005 și 2006.

2005

2006

2007

2008

PAR

Stocuri finale ale PE (tone)

276 569

489 535

345 137

252 072

203 579

Indice (2005 = 100)

100

177

125

91

74

(c)   Salariile

| (68) | Între 2005 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 6 %, astfel cum se poate observa în tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și nivelul general redus de încadrare în muncă, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu al forței de muncă per angajat pentru PE (000 EUR) | 40,4 | 41,2 | 43,3 | 45,0 | 43,0 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 102 | 107 | 111 | 106 |

(68)

Între 2005 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 6 %, astfel cum se poate observa în tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și nivelul general redus de încadrare în muncă, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată.

2005

2006

2007

2008

PAR

Costul mediu al forței de muncă per angajat pentru PE (000 EUR)

40,4

41,2

43,3

45,0

43,0

Indice (2005 = 100)

100

102

107

111

106

(d)   Investițiile

| (69) | Investițiile anuale în produsul similar efectuate de cei cinci producători incluși în eșantion au evoluat pozitiv în cursul perioadei considerate crescând cu 70 %. Aceste investiții vizau în principal modernizarea anumitor utilaje. Aceasta arată că industria din Uniune manifestă o determinare continuă de a-și spori competitivitatea. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete ale PE (000 EUR) | 46 668 | 52 191 | 64 319 | 73 948 | 79 379 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 112 | 138 | 158 | 170 |

(69)

Investițiile anuale în produsul similar efectuate de cei cinci producători incluși în eșantion au evoluat pozitiv în cursul perioadei considerate crescând cu 70 %. Aceste investiții vizau în principal modernizarea anumitor utilaje. Aceasta arată că industria din Uniune manifestă o determinare continuă de a-și spori competitivitatea.

2005

2006

2007

2008

PAR

Investiții nete ale PE (000 EUR)

46 668

52 191

64 319

73 948

79 379

Indice (2005 = 100)

100

112

138

158

170

(e)   Profitabilitatea și randamentul investițiilor

| (70) | Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion s-a îmbunătățit considerabil, în special începând cu 2006, atingând valoarea de 28,1 % din valoarea volumului total de vânzări în cursul PAR. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința pozitivă a profitabilității pe parcursul perioadei considerate. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea PE în cazul vânzărilor în UE către clienți independenți (% din vânzările nete) | 9,2 % | 7,9 % | 14,9 % | 25,3 % | 28,1 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 85 | 162 | 274 | 304 |
| RI pentru PE (profitul în % din valoarea contabilă netă a investiției) | 35,2 % | 25,8 % | 41,1 % | 109,1 % | 114,1 % |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 73 | 117 | 310 | 324 |

(70)

Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion s-a îmbunătățit considerabil, în special începând cu 2006, atingând valoarea de 28,1 % din valoarea volumului total de vânzări în cursul PAR. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința pozitivă a profitabilității pe parcursul perioadei considerate.

2005

2006

2007

2008

PAR

Profitabilitatea PE în cazul vânzărilor în UE către clienți independenți (% din vânzările nete)

9,2 %

7,9 %

14,9 %

25,3 %

28,1 %

Indice (2005 = 100)

100

85

162

274

304

RI pentru PE (profitul în % din valoarea contabilă netă a investiției)

35,2 %

25,8 %

41,1 %

109,1 %

114,1 %

Indice (2005 = 100)

100

73

117

310

324

(f)   Fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital

| (71) | Fluxul de numerar a crescut semnificativ în cursul perioadei considerate și este concordant cu evoluția profitabilității generale în cursul perioadei respective. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flux de numerar în cazul PE (000 EUR) | 84 567 | 52 182 | 188 535 | 373 843 | 386 721 |
| Indice (2005 = 100) | 100 | 63 | 223 | 442 | 457 |

(71)

Fluxul de numerar a crescut semnificativ în cursul perioadei considerate și este concordant cu evoluția profitabilității generale în cursul perioadei respective.

2005

2006

2007

2008

PAR

Flux de numerar în cazul PE (000 EUR)

84 567

52 182

188 535

373 843

386 721

Indice (2005 = 100)

100

63

223

442

457

| (72) | Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți în a atrage capital pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, este de menționat că în condițiile în care câteva dintre aceste societăți fac parte din grupuri mari, ele își finanțează activitățile din surse aflate în interiorul grupului căruia îi aparțin, fie printr-un regim de centralizare a numerarului, fie prin împrumuturi în interiorul grupului acordate de societățile-mamă. |
| --- | --- |

(72)

Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți în a atrage capital pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, este de menționat că în condițiile în care câteva dintre aceste societăți fac parte din grupuri mari, ele își finanțează activitățile din surse aflate în interiorul grupului căruia îi aparțin, fie printr-un regim de centralizare a numerarului, fie prin împrumuturi în interiorul grupului acordate de societățile-mamă.

5.   Concluzie

| (73) | Între 2005 și PAR, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul a evoluat pozitiv: prețul unitar de vânzare și profitabilitatea s-au îmbunătățit substanțial, aceasta din urmă atingând o valoare de 28,1 % în cursul PAR. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au evoluat, de asemenea, pozitiv. |
| --- | --- |

(73)

Între 2005 și PAR, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul a evoluat pozitiv: prețul unitar de vânzare și profitabilitatea s-au îmbunătățit substanțial, aceasta din urmă atingând o valoare de 28,1 % în cursul PAR. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au evoluat, de asemenea, pozitiv.

| (74) | Cu toate că producția și volumul de vânzări au scăzut considerabil de-a lungul perioadei considerate, această scădere trebuie interpretată în contextul contracției pieței Uniunii cu aproximativ 10 %. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate că producția și volumul de vânzări au scăzut considerabil de-a lungul perioadei considerate, această scădere trebuie interpretată în contextul contracției pieței Uniunii cu aproximativ 10 %.

| (75) | În ansamblu, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ față de situația sa anterior instituirii măsurilor antidumping asupra importurilor de NA din țara în cauză în anul 2001. |
| --- | --- |

(75)

În ansamblu, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ față de situația sa anterior instituirii măsurilor antidumping asupra importurilor de NA din țara în cauză în anul 2001.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Generalități

| (76) | În contextul existenței unei probabilități de reapariție a prejudiciului au fost analizați doi parametri principali: (i) volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză și (ii) efectul probabil al volumelor și al prețurilor estimate ale importurilor provenite din țara în cauză asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(76)

În contextul existenței unei probabilități de reapariție a prejudiciului au fost analizați doi parametri principali: (i) volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză și (ii) efectul probabil al volumelor și al prețurilor estimate ale importurilor provenite din țara în cauză asupra industriei Uniunii.

2.   Volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză

| (77) | Există o capacitate de rezervă cunoscută de aproximativ 650 000 de tone în cazul producătorilor ucraineni cooperanți, reprezentând 9 % din piața Uniunii, astfel cum se menționează la considerentul 37. Acest surplus de capacitate indică faptul că producătorii ucraineni au posibilitatea de a crește rapid producția lor actuală și, în consecință, exporturile lor de NA. |
| --- | --- |

(77)

Există o capacitate de rezervă cunoscută de aproximativ 650 000 de tone în cazul producătorilor ucraineni cooperanți, reprezentând 9 % din piața Uniunii, astfel cum se menționează la considerentul 37. Acest surplus de capacitate indică faptul că producătorii ucraineni au posibilitatea de a crește rapid producția lor actuală și, în consecință, exporturile lor de NA.

| (78) | În plus, având în vedere piața lor internă relativ mică, producătorii ucraineni depind foarte mult de exporturile către țări terțe. Așa cum s-a explicat la considerentul (41), aceste exporturi au fost realizate la prețuri în mod semnificativ mai mici decât prețurile predominante de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(78)

În plus, având în vedere piața lor internă relativ mică, producătorii ucraineni depind foarte mult de exporturile către țări terțe. Așa cum s-a explicat la considerentul (41), aceste exporturi au fost realizate la prețuri în mod semnificativ mai mici decât prețurile predominante de pe piața Uniunii.

| (79) | Pe baza faptelor și considerațiilor de mai sus, reiese că piața Uniunii ar fi atractivă pentru producătorii-exportatori ucraineni în materie de prețuri, în raport cu toate celelalte piețe de export. Astfel, este rezonabil de așteptat ca o parte considerabilă din volumele exportate către țări terțe să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care măsurile vor expira. Proximitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe de export, ar face, de asemenea, ca piața Uniunii să fie și mai atractivă și, în consecință, ar putea crește probabilitatea redirecționării exporturilor actuale realizate de producătorii ucraineni dinspre țări terțe către Uniune. |
| --- | --- |

(79)

Pe baza faptelor și considerațiilor de mai sus, reiese că piața Uniunii ar fi atractivă pentru producătorii-exportatori ucraineni în materie de prețuri, în raport cu toate celelalte piețe de export. Astfel, este rezonabil de așteptat ca o parte considerabilă din volumele exportate către țări terțe să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care măsurile vor expira. Proximitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe de export, ar face, de asemenea, ca piața Uniunii să fie și mai atractivă și, în consecință, ar putea crește probabilitatea redirecționării exporturilor actuale realizate de producătorii ucraineni dinspre țări terțe către Uniune.

| (80) | Având în vedere poziția de piață actualmente slabă a produselor ucrainene în Uniune, exportatorii ucraineni ar trebui să câștige cotă de piață sau să își lărgească baza de clienți, fiind probabil ca aceștia să soluționeze această situație prin oferirea NA la prețuri de dumping, astfel cum s-a întâmplat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(80)

Având în vedere poziția de piață actualmente slabă a produselor ucrainene în Uniune, exportatorii ucraineni ar trebui să câștige cotă de piață sau să își lărgească baza de clienți, fiind probabil ca aceștia să soluționeze această situație prin oferirea NA la prețuri de dumping, astfel cum s-a întâmplat în cursul PAR.

| (81) | Pe baza celor menționate mai sus, există, prin urmare, probabilitatea ca volume semnificative de NA produs în Ucraina să fie redirecționate către piața Uniunii la prețuri de dumping care să subcoteze substanțial prețurile practicate de industria din Uniune, în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(81)

Pe baza celor menționate mai sus, există, prin urmare, probabilitatea ca volume semnificative de NA produs în Ucraina să fie redirecționate către piața Uniunii la prețuri de dumping care să subcoteze substanțial prețurile practicate de industria din Uniune, în cazul în care măsurile ar expira.

3.   Impactul asupra industriei din Uniune al volumelor de export estimate și efectele asupra prețului în cazul abrogării măsurilor

| (82) | Ancheta a arătat că NA este o marfă pentru care prețurile pot fi afectate semnificativ de prezența unor importuri cu prețuri mici care subcotează prețurile industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, piața NA din Uniune este relativ volatilă. Condițiile favorabile la nivelul pieței mondiale de NA care au prevalat în cursul perioadei considerate au jucat un rol important în menținerea prețurilor la un nivel mare, iar măsurile antidumping aplicabile au diminuat posibilitatea distorsiunii prețurilor de pe piața Uniunii. În cursul respectivei perioade, a existat un echilibru strâns între ofertă și cerere ceea ce a avut ca rezultat creșterea prețurilor îngrășămintelor azotate, care sunt produse comercializate. NA este și el un produs comercializat al cărui preț este influențat de numeroși factori, cum ar fi prețul gazului natural, care are un impact considerabil asupra ofertei deoarece este cel mai important element din cost, apoi condițiile meteorologice, recoltele și nivelurile stocurilor de grâne, care în ansamblu determină diminuarea sau creșterea cererii de îngrășăminte. |
| --- | --- |

(82)

Ancheta a arătat că NA este o marfă pentru care prețurile pot fi afectate semnificativ de prezența unor importuri cu prețuri mici care subcotează prețurile industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, piața NA din Uniune este relativ volatilă. Condițiile favorabile la nivelul pieței mondiale de NA care au prevalat în cursul perioadei considerate au jucat un rol important în menținerea prețurilor la un nivel mare, iar măsurile antidumping aplicabile au diminuat posibilitatea distorsiunii prețurilor de pe piața Uniunii. În cursul respectivei perioade, a existat un echilibru strâns între ofertă și cerere ceea ce a avut ca rezultat creșterea prețurilor îngrășămintelor azotate, care sunt produse comercializate. NA este și el un produs comercializat al cărui preț este influențat de numeroși factori, cum ar fi prețul gazului natural, care are un impact considerabil asupra ofertei deoarece este cel mai important element din cost, apoi condițiile meteorologice, recoltele și nivelurile stocurilor de grâne, care în ansamblu determină diminuarea sau creșterea cererii de îngrășăminte.

| (83) | În ceea ce privește îndeosebi piața Uniunii, este de așteptat ca cererea de NA să crească ușor față de nivelul observat în PAR. Având în vedere faptul că prețurile practicate de producătorii-exportatori ucraineni au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune, creșterea probabilă a volumelor de import din Ucraina ar obliga industria din Uniune fie să reducă considerabil prețurile practicate de ea, implicit profiturile, fie să piardă o cotă de piață semnificativă și astfel să-și reducă veniturile, fie ambele. Restructurarea cu succes a industriei din Uniune ar putea contrabalansa probabil doar parțial o astfel de depreciere probabilă a prețurilor, întregul proces de redresare putând fi periclitat. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar putea conduce la deteriorarea situației economice generale a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește îndeosebi piața Uniunii, este de așteptat ca cererea de NA să crească ușor față de nivelul observat în PAR. Având în vedere faptul că prețurile practicate de producătorii-exportatori ucraineni au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune, creșterea probabilă a volumelor de import din Ucraina ar obliga industria din Uniune fie să reducă considerabil prețurile practicate de ea, implicit profiturile, fie să piardă o cotă de piață semnificativă și astfel să-și reducă veniturile, fie ambele. Restructurarea cu succes a industriei din Uniune ar putea contrabalansa probabil doar parțial o astfel de depreciere probabilă a prețurilor, întregul proces de redresare putând fi periclitat. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar putea conduce la deteriorarea situației economice generale a industriei din Uniune.

4.   Concluzie cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului

| (84) | Faptele și considerațiile de mai sus conduc la concluzia că, în eventualitatea expirării măsurilor actuale, exporturile din țara în cauză ar fi probabil mai semnificative și la prețuri de dumping care vor subcota prețurile practicate de industria din Uniune. După toate probabilitățile, aceasta ar avea ca efect apariția unei tendințe de scădere a prețurilor de pe piață, cu un impact estimat ca fiind negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. Mai exact, aceasta ar împiedica redresarea financiară care s-a obținut în cursul perioadei considerate, conducând la reapariția prejudiciului. |
| --- | --- |

(84)

Faptele și considerațiile de mai sus conduc la concluzia că, în eventualitatea expirării măsurilor actuale, exporturile din țara în cauză ar fi probabil mai semnificative și la prețuri de dumping care vor subcota prețurile practicate de industria din Uniune. După toate probabilitățile, aceasta ar avea ca efect apariția unei tendințe de scădere a prețurilor de pe piață, cu un impact estimat ca fiind negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. Mai exact, aceasta ar împiedica redresarea financiară care s-a obținut în cursul perioadei considerate, conducând la reapariția prejudiciului.

G.   INTERESUL UNIUNII

1.   Introducere

| (85) | S-a analizat dacă au existat motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se reînnoiască măsurile antidumping în vigoare. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost examinat, pe baza tuturor dovezilor prezentate, impactul reînnoirii măsurilor asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și consecințele expirării lor. |
| --- | --- |

(85)

S-a analizat dacă au existat motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se reînnoiască măsurile antidumping în vigoare. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost examinat, pe baza tuturor dovezilor prezentate, impactul reînnoirii măsurilor asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și consecințele expirării lor.

| (86) | Pentru a evalua impactul unei eventuale mențineri a măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a evalua impactul unei eventuale mențineri a măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (87) | Ar trebui reamintit că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(87)

Ar trebui reamintit că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

2.   Interesul industriei din Uniune

| (88) | Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest aspect a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatată după impunerea măsurilor antidumping în 2001. Mai exact, industria din Uniune a înregistrat un profit mai mare între 2005 și PAR și s-a restructurat cu succes. |
| --- | --- |

(88)

Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest aspect a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatată după impunerea măsurilor antidumping în 2001. Mai exact, industria din Uniune a înregistrat un profit mai mare între 2005 și PAR și s-a restructurat cu succes.

| (89) | Astfel, este de așteptat în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor instituite în prezent și să își continue redresarea prin menținerea și stabilizarea profitabilității sale. În eventualitatea în care măsurile nu vor fi menținute, este probabil să reapară importuri sporite la prețuri de dumping provenind din țara în cauză, cauzând astfel prejudicii industriei din Uniune prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor de vânzare, ceea ce ar afecta negativ situația sa financiară, în prezent pozitivă. |
| --- | --- |

(89)

Astfel, este de așteptat în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor instituite în prezent și să își continue redresarea prin menținerea și stabilizarea profitabilității sale. În eventualitatea în care măsurile nu vor fi menținute, este probabil să reapară importuri sporite la prețuri de dumping provenind din țara în cauză, cauzând astfel prejudicii industriei din Uniune prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor de vânzare, ceea ce ar afecta negativ situația sa financiară, în prezent pozitivă.

3.   Interesul importatorilor

| (90) | Astfel cum se menționează la considerentul 14 de mai sus, niciun importator nu a indicat disponibilitatea sa de a fi inclus în eșantion și de a furniza informațiile de bază solicitate în formularul privind eșantionarea. Se reamintește că, în cadrul anchetelor precedente, s-a constatat că impactul instituirii de măsuri nu ar fi semnificativ deoarece, ca regulă, importatorii comercializează nu doar NA, ci și alte îngrășăminte, în cantități semnificative. Eliminarea măsurilor antidumping asupra altor îngrășăminte nu poate decât să susțină cele afirmate anterior. În contextul respectiv, măsurile antidumping aplicabile importurilor de uree originară din Rusia și Belarus, precum și cele din Croația, Libia și Ucraina au fost eliminate în august 2007 și, respectiv, în martie 2008 (13). Cu toate acestea, în absența cooperării importatorilor și, astfel, a oricăror dovezi concludente care să permită evaluarea oricăror consecințe negative semnificative, s-a concluzionat că nu există motive covârșitoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(90)

Astfel cum se menționează la considerentul 14 de mai sus, niciun importator nu a indicat disponibilitatea sa de a fi inclus în eșantion și de a furniza informațiile de bază solicitate în formularul privind eșantionarea. Se reamintește că, în cadrul anchetelor precedente, s-a constatat că impactul instituirii de măsuri nu ar fi semnificativ deoarece, ca regulă, importatorii comercializează nu doar NA, ci și alte îngrășăminte, în cantități semnificative. Eliminarea măsurilor antidumping asupra altor îngrășăminte nu poate decât să susțină cele afirmate anterior. În contextul respectiv, măsurile antidumping aplicabile importurilor de uree originară din Rusia și Belarus, precum și cele din Croația, Libia și Ucraina au fost eliminate în august 2007 și, respectiv, în martie 2008 (13). Cu toate acestea, în absența cooperării importatorilor și, astfel, a oricăror dovezi concludente care să permită evaluarea oricăror consecințe negative semnificative, s-a concluzionat că nu există motive covârșitoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

| (91) | Nu există informații fiabile care să indice faptul că menținerea măsurilor va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau comercianților. |
| --- | --- |

(91)

Nu există informații fiabile care să indice faptul că menținerea măsurilor va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau comercianților.

4.   Interesul utilizatorilor

| (92) | Utilizatorii de NA din Uniune sunt agricultorii. În cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, având în vedere efectul mic al NA asupra costurilor suportate de agricultori, orice creștere a acestor costuri a determinat o mică probabilitate de a avea un efect advers semnificativ asupra lor. |
| --- | --- |

(92)

Utilizatorii de NA din Uniune sunt agricultorii. În cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, având în vedere efectul mic al NA asupra costurilor suportate de agricultori, orice creștere a acestor costuri a determinat o mică probabilitate de a avea un efect advers semnificativ asupra lor.

| (93) | În cadrul prezentei investigații, două asociații de agricultori au transmis comentarii pledând pentru eliminarea măsurilor. Ei au susținut în esență că reforma politicii agricole comune din 2003 a redus utilizarea mecanismului intervenției în piață și a rupt legătura între sprijinul din partea Uniunii și producție. În consecință, acest proces de liberalizare a forțat agricultorii din Uniune să funcționeze în condițiile de piață conforme cu piața globală. Doar libera alegere a furnizorilor de NA ar putea împiedica creșterea substanțială a prețurilor produselor agricole. |
| --- | --- |

(93)

În cadrul prezentei investigații, două asociații de agricultori au transmis comentarii pledând pentru eliminarea măsurilor. Ei au susținut în esență că reforma politicii agricole comune din 2003 a redus utilizarea mecanismului intervenției în piață și a rupt legătura între sprijinul din partea Uniunii și producție. În consecință, acest proces de liberalizare a forțat agricultorii din Uniune să funcționeze în condițiile de piață conforme cu piața globală. Doar libera alegere a furnizorilor de NA ar putea împiedica creșterea substanțială a prețurilor produselor agricole.

| (94) | Totuși, posibila menținere a actualelor măsuri antidumping nu va împiedica utilizatorii să-și aleagă liber furnizorii lor de NA, în schimb va menține condiții de piață echitabile în Uniune, unde nivelul real de concurență va fi mai accentuat. Prin urmare, pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei nu va avea efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(94)

Totuși, posibila menținere a actualelor măsuri antidumping nu va împiedica utilizatorii să-și aleagă liber furnizorii lor de NA, în schimb va menține condiții de piață echitabile în Uniune, unde nivelul real de concurență va fi mai accentuat. Prin urmare, pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei nu va avea efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor produsului în cauză.

5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (95) | Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(95)

Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (96) | Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Observațiile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, acolo unde se impunea. |
| --- | --- |

(96)

Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Observațiile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, acolo unde se impunea.

| (97) | Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de NA originar din Ucraina ar trebui menținute. Se reamintește că aceste măsuri sunt reprezentate de taxe specifice. |
| --- | --- |

(97)

Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de NA originar din Ucraina ar trebui menținute. Se reamintește că aceste măsuri sunt reprezentate de taxe specifice.

| (98) | Astfel cum se menționează la considerentul 28, prețurile de import în Ucraina ale gazului natural au evoluat convergent cu prețurile gazului cel mai des întâlnite pe piața Uniunii în ultimul trimestru al PAR. Prin urmare, prejudiciile potențiale ale dumpingului pot fi afectate de impactul asupra prețurilor de export determinat de creșterile costurilor de producție cauzate de evoluția prețurilor interne ale gazului, în cazul în care aceasta din urmă se dovedește a fi de durată. Prin urmare, se consideră prudent să se limiteze menținerea măsurilor la o perioadă de doi ani. |
| --- | --- |

(98)

Astfel cum se menționează la considerentul 28, prețurile de import în Ucraina ale gazului natural au evoluat convergent cu prețurile gazului cel mai des întâlnite pe piața Uniunii în ultimul trimestru al PAR. Prin urmare, prejudiciile potențiale ale dumpingului pot fi afectate de impactul asupra prețurilor de export determinat de creșterile costurilor de producție cauzate de evoluția prețurilor interne ale gazului, în cazul în care aceasta din urmă se dovedește a fi de durată. Prin urmare, se consideră prudent să se limiteze menținerea măsurilor la o perioadă de doi ani.

| (99) | Angajamentele acceptate prin Decizia 2008/577/CE (14) a Comisiei rămân în vigoare, |
| --- | --- |

(99)

Angajamentele acceptate prin Decizia 2008/577/CE (14) a Comisiei rămân în vigoare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu care depășește 80 % în greutate, originar din Ucraina, care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91.

(2)   Nivelul taxei antidumping este o sumă fixă în EUR/tonă în conformitate cu tabelul de mai jos:

| Denumirea produsului | Codul NC | Codul TARIC | Nivelul taxei
  (EUR/tonă) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nitrat de amoniu, altul decât în soluție apoasă | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Amestecuri de nitrat de amoniu cu carbonat de calciu sau alte substanțe anorganice fără putere de fertilizare, cu un conținut de azot de peste 28 % din greutate | 3102 40 90 | — | 33,25 |
| Săruri duble și amestecuri de sulfat de amoniu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Săruri duble și amestecuri de nitrat de calciu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, care nu conțin nici fosfor, nici potasiu | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Denumirea produsului

Codul NC

Codul TARIC

Nivelul taxei

(EUR/tonă)

Nitrat de amoniu, altul decât în soluție apoasă

3102 30 90

—

33,25

Amestecuri de nitrat de amoniu cu carbonat de calciu sau alte substanțe anorganice fără putere de fertilizare, cu un conținut de azot de peste 28 % din greutate

3102 40 90

—

33,25

Săruri duble și amestecuri de sulfat de amoniu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate

3102 29 00

10

33,25

Săruri duble și amestecuri de nitrat de calciu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate

3102 60 00

10

33,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate

3102 90 00

10

33,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, care nu conțin nici fosfor, nici potasiu

3105 10 00

10

33,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate

3105 10 00

20

32,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate

3105 10 00

30

31,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate

3105 10 00

40

30,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate

3105 10 00

50

29,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate

3105 20 10

30

32,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate

3105 20 10

40

31,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate

3105 20 10

50

30,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate

3105 20 10

60

29,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate

3105 51 00

10

32,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate

3105 51 00

20

31,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate

3105 51 00

30

30,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate

3105 51 00

40

29,79

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate

3105 59 00

10

32,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate

3105 59 00

20

31,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate

3105 59 00

30

30,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate

3105 59 00

40

29,79

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate

3105 90 91

30

32,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate

3105 90 91

40

31,25

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate

3105 90 91

50

30,26

Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate

3105 90 91

60

29,26

(3)   În cazul în care mărfurile se deteriorează înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau care urmează să fie plătit este calculat proporțional în vederea determinării valorii în vamă în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (15), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, se reduce cu un procent corespunzător calculării proporționale a prețului efectiv plătit sau care urmează să fie plătit.

(4)   Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 1, taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu alineatele următoare ale prezentului articol.

(2)   Importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate originare din Ucraina, încadrate la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91 pentru punere în liberă circulație care sunt facturate de producătorul-exportator de la care provine angajamentul acceptat de Comisie și a cărui denumire figurează în Decizia 2008/577/CE a Comisiei, astfel cum este modificată periodic, sunt exceptate de la taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:

| — | importurile să fie fabricate, expediate și facturate direct de producătorul-exportator primului client independent din Comunitate; și |
| --- | --- |

—

importurile să fie fabricate, expediate și facturate direct de producătorul-exportator primului client independent din Comunitate; și

| — | astfel de importuri să fie însoțite de o factură privind angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și |
| --- | --- |

—

astfel de importuri să fie însoțite de o factură privind angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și

| — | bunurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura privind angajamentul. |
| --- | --- |

—

bunurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura privind angajamentul.

(3)   Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:

| — | oricând se stabilește, în legătură cu importurile descrise la alineatul (2), că una sau mai multe dintre condițiile indicate la alineatul respectiv nu sunt respectate; sau |
| --- | --- |

—

oricând se stabilește, în legătură cu importurile descrise la alineatul (2), că una sau mai multe dintre condițiile indicate la alineatul respectiv nu sunt respectate; sau

| — | atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară ca nefiind valabile facturile relevante privind angajamentul. |
| --- | --- |

—

atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară ca nefiind valabile facturile relevante privind angajamentul.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament rămâne în vigoare pentru o perioadă de doi ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 14 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

2

(3)  JO L 23, 25.1.2001, p. 1.

3

(4)  JO L 182, 19.5.2004, p. 28.

4

(5)  JO L 183, 20.5.2004, p. 13.

5

(6)  JO L 344, 20.11.2004, p. 24.

6

(7)  JO L 160, 23.6.2005, p. 1.

7

(8)  JO L 106, 24.4.2007, p. 1.

8

(9)  JO L 185, 12.7.2008, p. 1.

9

(10)  JO L 185, 12.7.2008, p. 35.

10

(11)  JO C 264, 17.10.2008, p. 16.

11

(12)  JO C 94, 23.4.2009, p. 15.

12

(13)  JO L 198, 31.7.2007, p. 4 și JO L 75, 18.3.2008, p. 33.

13

(14)  JO L 185, 12.7.2008, p. 43.

14

(15)  JO L 253, 11.10.1993, p. 40.

15

---

ANEXĂ

În factura comercială de însoțire a vânzărilor societății către Uniune de mărfuri care fac obiectul angajamentului se indică următoarele elemente:

| 1. | titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”; |
| --- | --- |

1.

titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”;

| 2. | numele societății care emite factura comercială; |
| --- | --- |

2.

numele societății care emite factura comercială;

| 3. | numărul facturii comerciale; |
| --- | --- |

3.

numărul facturii comerciale;

| 4. | data emiterii facturii comerciale; |
| --- | --- |

4.

data emiterii facturii comerciale;

| 5. | codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii; |
| --- | --- |

5.

codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii;

| 6. | descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:






  — | numărul de cod NC al produsului utilizat pentru angajament; |
| --- | --- | --- |

6.

descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:

—

numărul de cod NC al produsului utilizat pentru angajament;

| — | conținutul de azot („N”) al produsului (în procente); |
| --- | --- |

—

conținutul de azot („N”) al produsului (în procente);

| — | codul TARIC; |
| --- | --- |

—

codul TARIC;

| — | cantitatea (a se indica în tone); |
| --- | --- |

—

cantitatea (a se indica în tone);

| 7. | descrierea condițiilor vânzării, care să includă:






  — | prețul pe tonă; |
| --- | --- | --- |

7.

descrierea condițiilor vânzării, care să includă:

—

prețul pe tonă;

| — | condițiile de plată aplicabile; |
| --- | --- |

—

condițiile de plată aplicabile;

| — | condițiile de livrare aplicabile; |
| --- | --- |

—

condițiile de livrare aplicabile;

| — | reducerile și rabaturile totale; |
| --- | --- |

—

reducerile și rabaturile totale;

| 8. | numele societății care acționează ca importator în Uniune către care factura comercială de însoțire a mărfurilor supuse unui angajament este emisă direct de societate; |
| --- | --- |

8.

numele societății care acționează ca importator în Uniune către care factura comercială de însoțire a mărfurilor supuse unui angajament este emisă direct de societate;

| 9. | numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:
  „Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor din prezenta factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform condițiilor angajamentului asumat de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2008/577/CE (1). Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte. |
| --- | --- |

9.

numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:

„Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor din prezenta factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform condițiilor angajamentului asumat de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2008/577/CE (1). Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.

---

(1)  JO L 185, 12.7.2008, p. 43.”

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/40

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 513/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

de modificare a anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește ajustarea cotelor în sectorul zahărului începând cu anul de comercializare 2010/2011

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 59 alineatul (1) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stabilește cotele naționale și regionale pentru producția de zahăr, izoglucoză și sirop de inulină. Pentru anul de comercializare 2010/2011, respectivele cote ar trebui ajustate ținând seama de decizia autorităților franceze de a aplica articolul 60 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stabilește cotele naționale și regionale pentru producția de zahăr, izoglucoză și sirop de inulină. Pentru anul de comercializare 2010/2011, respectivele cote ar trebui ajustate ținând seama de decizia autorităților franceze de a aplica articolul 60 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

| (2) | Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 trebuie modificată în consecință.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

---

ANEXĂ

„ANEXA VI

COTELE NAȚIONALE ȘI REGIONALE

începând cu anul de comercializare 2010/2011

| (în tone) |
| --- |
| State membre sau regiuni
  (1) | Zahăr
  (2) | Izoglucoză
  (3) | Sirop de inulină
  (4) |
| Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgaria | 0 | 89 198,0 | |
| Republica Cehă | 372 459,3 | | |
| Danemarca | 372 383,0 | | |
| Germania | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Irlanda | 0 | | |
| Grecia | 158 702,0 | 0 | |
| Spania | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Franța (metropolitană) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Departamentele franceze de peste mări | 432 220,05 | | |
| Italia | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Letonia | 0 | | |
| Lituania | 90 252,0 | | |
| Ungaria | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Țările de Jos | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Austria | 351 027,4 | | |
| Polonia | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugalia (continentală) | 0 | 12 500,0 | |
| Regiunea autonomă Azore | 9 953,0 | | |
| România | 104 688,8 | 0 | |
| Slovenia | 0 | | |
| Slovacia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finlanda | 80 999,0 | 0 | |
| Suedia | 293 186,0 | | |
| Regatul Unit | 1 056 474,0 | 0 | |
| TOTAL | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0” |

(în tone)

State membre sau regiuni

(1)

Zahăr

(2)

Izoglucoză

(3)

Sirop de inulină

(4)

Belgia

676 235,0

114 580,2

0

Bulgaria

0

89 198,0

Republica Cehă

372 459,3

Danemarca

372 383,0

Germania

2 898 255,7

56 638,2

Irlanda

0

Grecia

158 702,0

0

Spania

498 480,2

53 810,2

Franța (metropolitană)

3 004 811,15

0

Departamentele franceze de peste mări

432 220,05

Italia

508 379,0

32 492,5

Letonia

0

Lituania

90 252,0

Ungaria

105 420,0

220 265,8

Țările de Jos

804 888,0

0

0

Austria

351 027,4

Polonia

1 405 608,1

42 861,4

Portugalia (continentală)

0

12 500,0

Regiunea autonomă Azore

9 953,0

România

104 688,8

0

Slovenia

0

Slovacia

112 319,5

68 094,5

Finlanda

80 999,0

0

Suedia

293 186,0

Regatul Unit

1 056 474,0

0

TOTAL

13 336 741,2

690 440,8

0”

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/42

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 514/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

privind autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor, precum și criteriile și procedurile de acordare a unei astfel de autorizări. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor, precum și criteriile și procedurile de acordare a unei astfel de autorizări.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a preparatului menționat în anexa la prezentul regulament. Cererea a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a preparatului menționat în anexa la prezentul regulament. Cererea a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea se referă la autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale, urmând a fi clasificat în categoria „aditivi tehnologici”. |
| --- | --- |

(3)

Cererea se referă la autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale, urmând a fi clasificat în categoria „aditivi tehnologici”.

| (4) | Din avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) din 3 februarie 2010 (2) rezultă că Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) nu are efecte adverse asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului, iar acest preparat are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate. Autoritatea nu consideră necesară prevederea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer din furaje, prezentat de laboratorul comunitar de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Din avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) din 3 februarie 2010 (2) rezultă că Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) nu are efecte adverse asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului, iar acest preparat are potențialul de a îmbunătăți producția de furaje însilozate. Autoritatea nu consideră necesară prevederea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer din furaje, prezentat de laboratorul comunitar de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui aditiv ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupului funcțional „aditivi pentru însilozare”, ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  The EFSA Journal 2010; 8(2):1502.

2

The EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Număr de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metoda de analiză | Specii sau categorii de animale | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg de materie organică |
| Categoria aditivi tehnologici. Grup funcțional: aditivi pentru însilozare |
| 1k2101 | — | Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) | | Compoziția aditivului:
  Preparat de Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) cu un conținut minim de 4 × 1011 CFU/g de aditiv |

Număr de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metoda de analiză

Specii sau categorii de animale

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

CFU/kg de materie organică

Categoria aditivi tehnologici. Grup funcțional: aditivi pentru însilozare

1k2101

—

Pediococcus pentosaceus (DSM 16244)

Compoziția aditivului:

Preparat de Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) cu un conținut minim de 4 × 1011 CFU/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active:

  Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active:

Pediococcus pentosaceus (DSM 16244)

| | Metodă de analiză (1): | Numărare: metoda dispersiei pe placă cu agar MRS la 37 °C (EN15786:2009) |
| --- | --- | --- |

Metodă de analiză (1):

Numărare: metoda dispersiei pe placă cu agar MRS la 37 °C (EN15786:2009)

| | Identificare: metoda electroforezei în gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

Identificare: metoda electroforezei în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Toate speciile animale

—

—

—

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare și durata de conservare.

| 2. | Doza minimă de aditiv utilizat ca aditiv unic: 1 × 108 CFU/kg de materie organică. |
| --- | --- |

2.

Doza minimă de aditiv utilizat ca aditiv unic: 1 × 108 CFU/kg de materie organică.

| 3. | Pentru siguranță: pe durata manipulării se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și mănuși. |
| --- | --- |

3.

Pentru siguranță: pe durata manipulării se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și mănuși.

6 iulie 2020

---

(1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului comunitar de referință: www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/44

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 515/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește utilizarea aditivului furajer Bacillus subtilis (O35) în furajele care conțin lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor, precum și justificarea și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor, precum și justificarea și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede posibilitatea de modificare a autorizației unui aditiv furajer ca urmare a unei cereri din partea titularului autorizației și a unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede posibilitatea de modificare a autorizației unui aditiv furajer ca urmare a unei cereri din partea titularului autorizației și a unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”).

| (3) | Utilizarea preparatului de microorganisme Bacillus subtilis DSM 17299 a fost autorizată pe o perioadă de 10 ani pentru puii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 al Comisiei din 1 octombrie 2007 privind autorizarea preparatului Bacillus subtilis ca aditiv pentru hrana animalelor (2). |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea preparatului de microorganisme Bacillus subtilis DSM 17299 a fost autorizată pe o perioadă de 10 ani pentru puii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 al Comisiei din 1 octombrie 2007 privind autorizarea preparatului Bacillus subtilis ca aditiv pentru hrana animalelor (2).

| (4) | Titularul autorizației a introdus o cerere de modificare a autorizației referitoare la acest aditiv pentru ca acesta să poată fi utilizat în furajele destinate puilor pentru îngrășare care conțin coccidiostaticele lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu. Titularul autorizației a transmis datele relevante pentru a-și susține cererea. |
| --- | --- |

(4)

Titularul autorizației a introdus o cerere de modificare a autorizației referitoare la acest aditiv pentru ca acesta să poată fi utilizat în furajele destinate puilor pentru îngrășare care conțin coccidiostaticele lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu. Titularul autorizației a transmis datele relevante pentru a-și susține cererea.

| (5) | În avizul său din data de 10 martie 2010, autoritatea a concluzionat că aditivul Bacillus subtilis DSM 17299 este compatibil cu lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu (3). |
| --- | --- |

(5)

În avizul său din data de 10 martie 2010, autoritatea a concluzionat că aditivul Bacillus subtilis DSM 17299 este compatibil cu lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu și semduramicin sodiu (3).

| (6) | Condițiile prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(6)

Condițiile prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sunt îndeplinite.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 256, 2.10.2007, p. 5.

2

(3)  The EFSA Journal 2010; 8(3):1552 [7 p.].

3

The EFSA Journal 2010

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

| Număr de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditivul | Compoziție, formulă chimică, descriere, metoda de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârstă maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UFC/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor zootehnici. Grup funcțional: stabilizatori ai florei intestinale |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis DSM 17299 | | Compoziția aditivului
  Preparat de Bacillus subtilis DSM 17299 conținând un minimum de 1,6 × 109 UFC/g de aditiv |

Număr de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditivul

Compoziție, formulă chimică, descriere, metoda de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârstă maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

UFC/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor zootehnici. Grup funcțional: stabilizatori ai florei intestinale

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis DSM 17299

Compoziția aditivului

Preparat de Bacillus subtilis DSM 17299 conținând un minimum de 1,6 × 109 UFC/g de aditiv

| | Caracterizarea substanței active
  Concentrat de spori de Bacillus subtilis DSM 17299 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Concentrat de spori de Bacillus subtilis DSM 17299

| | Metoda de analiză (1)

  Metoda de numărare folosind dispersia pe placă cu triptonă soia agar cu tratament de preîncălzire a probelor de furaje |
| --- | --- |

Metoda de analiză (1)

Metoda de numărare folosind dispersia pe placă cu triptonă soia agar cu tratament de preîncălzire a probelor de furaje

Pui pentru îngrășare

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare.

| 2. | Utilizare autorizată în furaje care conțin următoarele coccidiostatice autorizate: diclazuril, halofuginonă, robenidină, decochinat, narasin/nicarbazin, lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu sau semduramicin sodiu. |
| --- | --- |

2.

Utilizare autorizată în furaje care conțin următoarele coccidiostatice autorizate: diclazuril, halofuginonă, robenidină, decochinat, narasin/nicarbazin, lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu sau semduramicin sodiu.

22.10.2017

---

(1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului comunitar de referință: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives”.

1

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/46

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 516/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 70/524/CEE a Consiliului din 23 noiembrie 1970 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 3 și articolul 9d alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (2), în special articolul 25,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea utilizării aditivilor destinați hranei animalelor.

| (2) | Articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede măsuri tranzitorii aplicabile cererilor de autorizare a aditivilor furajeri prezentate în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede măsuri tranzitorii aplicabile cererilor de autorizare a aditivilor furajeri prezentate în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea de autorizare a aditivului menționat în anexa la prezentul regulament a fost prezentată înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Cererea de autorizare a aditivului menționat în anexa la prezentul regulament a fost prezentată înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Observațiile inițiale privind cererea respectivă, prevăzute la articolul 4 alineatul (4) din Directiva 70/524/CEE, au fost transmise Comisiei înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. În consecință, această cerere continuă să fie tratată în conformitate cu articolul 4 din Directiva 70/524/CEE. |
| --- | --- |

(4)

Observațiile inițiale privind cererea respectivă, prevăzute la articolul 4 alineatul (4) din Directiva 70/524/CEE, au fost transmise Comisiei înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. În consecință, această cerere continuă să fie tratată în conformitate cu articolul 4 din Directiva 70/524/CEE.

| (5) | Utilizarea preparatului enzimatic de endo-1,3(4)-beta-glucanază produsă de Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glucanază produsă de Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilază produsă de Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) și endo-1,4-beta-xilanază produsă de Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) a fost autorizată, în mod provizoriu, pentru găinile ouătoare, prin Regulamentul (CE) nr. 1458/2005 al Comisiei (3). Ea a fost autorizată pe durată nelimitată pentru puii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 358/2005 al Comisiei (4) și pentru curcanii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1284/2006 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(5)

Utilizarea preparatului enzimatic de endo-1,3(4)-beta-glucanază produsă de Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glucanază produsă de Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilază produsă de Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) și endo-1,4-beta-xilanază produsă de Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) a fost autorizată, în mod provizoriu, pentru găinile ouătoare, prin Regulamentul (CE) nr. 1458/2005 al Comisiei (3). Ea a fost autorizată pe durată nelimitată pentru puii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 358/2005 al Comisiei (4) și pentru curcanii pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1284/2006 al Comisiei (5).

| (6) | S-au furnizat date noi în sprijinul unei cereri de autorizare pe durată nelimitată a preparatului enzimatic respectiv pentru găinile ouătoare. |
| --- | --- |

(6)

S-au furnizat date noi în sprijinul unei cereri de autorizare pe durată nelimitată a preparatului enzimatic respectiv pentru găinile ouătoare.

| (7) | În urma examinării cererii, s-a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3a din Directiva 70/524/CEE pentru acest tip de autorizație. În consecință, ar trebui autorizată utilizarea pe durată nelimitată a acestui preparat enzimatic, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

În urma examinării cererii, s-a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3a din Directiva 70/524/CEE pentru acest tip de autorizație. În consecință, ar trebui autorizată utilizarea pe durată nelimitată a acestui preparat enzimatic, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Preparatul aparținând grupului „enzime”, astfel cum este prevăzut în anexă, este autorizat pe durată nelimitată ca aditiv în hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa menționată anterior.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 270, 14.12.1970, p. 1.

1

(2)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

2

(3)  JO L 233, 9.9.2005, p. 3.

3

(4)  JO L 57, 3.3.2005, p. 3.

4

(5)  JO L 235, 30.8.2006, p. 3.

5

---

ANEXĂ

| Nr. CE | Aditivul | Formula chimică, descriere | Specia sau categoria de animale | Vârstă maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unități de activitate/kg de furaj complet |
| Enzime |
| E 1621 | Endo-1,3(4)-beta-glucanază
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-glucanază
  EC 3.2.1.4
  Alfa-amilază
  EC 3.2.1.1
  Endo-1,4-beta-xilanază
  EC 3.2.1.8 | Preparat de: | endo-1,3(4)-beta-glucanază produsă de Aspergillus aculeatus

  (CBS 589.94), |

Nr. CE

Aditivul

Formula chimică, descriere

Specia sau categoria de animale

Vârstă maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Unități de activitate/kg de furaj complet

Enzime

E 1621

Endo-1,3(4)-beta-glucanază

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-glucanază

EC 3.2.1.4

Alfa-amilază

EC 3.2.1.1

Endo-1,4-beta-xilanază

EC 3.2.1.8

Preparat de:

endo-1,3(4)-beta-glucanază produsă de Aspergillus aculeatus

(CBS 589.94),

| | endo-1,4-beta-glucanază produsă de Trichoderma longibrachiatum

  (CBS 592.94), |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glucanază produsă de Trichoderma longibrachiatum

(CBS 592.94),

| | alfa-amilază produsă de Bacillus amyloliquefaciens

  (DSM 9553) și |
| --- | --- |

alfa-amilază produsă de Bacillus amyloliquefaciens

(DSM 9553) și

| | endo-1,4-beta-xilanază produsă de Trichoderma viride

  (NIBH FERM BP4842)
  având o activitate minimă de: | endo-1,3(4)-beta-glucanază: 10 000 U (1)/g, |
| --- | --- | --- |

endo-1,4-beta-xilanază produsă de Trichoderma viride

(NIBH FERM BP4842)

având o activitate minimă de:

endo-1,3(4)-beta-glucanază: 10 000 U (1)/g,

| | endo-1,4-beta-glucanază: 120 000 U (2)/g, |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glucanază: 120 000 U (2)/g,

| | alfa-amilază: 400 U (3)/g, |
| --- | --- |

alfa-amilază: 400 U (3)/g,

| | endo-1,4-beta-xilanază: 210 000 U (4)/g. |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-xilanază: 210 000 U (4)/g.

Găini ouătoare

—

endo-1,3(4)-beta-glucanază

500 U

| 1. | A se menționa temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului. |
| --- | --- |

1.

A se menționa temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului.

| 2. | Doza recomandată pe kg de furaj complet: | endo-1,3(4)-beta-glucanază: 500-1 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Doza recomandată pe kg de furaj complet:

endo-1,3(4)-beta-glucanază: 500-1 500 U

| | endo-1,4-beta-glucanază: 6 000-18 000 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glucanază: 6 000-18 000 U

| | alfa-amilază: 20-60 U |
| --- | --- |

alfa-amilază: 20-60 U

| | endo-1,4-beta-xilanază: 10 500-31 500 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-xilanază: 10 500-31 500 U

| 3. | Se utilizează în furaje combinate, bogate în polizaharide nonamilacee (în principal beta-glucani și arabinoxilani), de exemplu, care conțin 30-50 % grâu. |
| --- | --- |

3.

Se utilizează în furaje combinate, bogate în polizaharide nonamilacee (în principal beta-glucani și arabinoxilani), de exemplu, care conțin 30-50 % grâu.

Pe durată nelimitată.

endo-1,4-beta-glucanază

6 000 U

alfa-amilază

20 U

endo-1,4-beta-xilanază

10 500 U

---

(1)  1 U reprezintă cantitatea de enzimă care eliberează 0,0056 micromoli de zaharuri reducătoare (măsurate în echivalenți glucoză) pe minut din beta-glucan de orz, la un pH de 7,5 și la 30 °C.

(2)  1 U reprezintă cantitatea de enzimă care eliberează 0,0056 micromoli de zaharuri reducătoare (măsurate în echivalenți glucoză) pe minut din carboximetilceluloză, la un pH de 4,8 și la 50 °C.

(3)  1 U reprezintă cantitatea de enzimă care hidrolizează 1 micromol de legături glucozidice pe minut din polimer amilaceu legat transversal și insolubil în apă, la un pH de 7,5 și la 37 °C.

(4)  1 U este cantitatea de enzimă care eliberează 0,0067 micromoli de zaharuri reducătoare (măsurate în echivalenți xiloză) pe minut din xilan de lemn de mesteacăn, la un pH de 5,3 și la 50 °C.

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/48

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 517/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 132,1 |
| MA | 44,4 |
| MK | 40,5 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 69,8 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 64,1 |
| 0709 90 70 | MA | 68,1 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 85,4 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| BR | 112,1 |
| TR | 100,7 |
| US | 83,2 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 10 80 | AR | 95,7 |
| BR | 81,6 |
| CA | 72,1 |
| CL | 90,6 |
| CN | 86,3 |
| NZ | 119,2 |
| US | 124,1 |
| UY | 123,8 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 98,9 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 201,6 |
| ZZ | 290,8 |
| 0809 20 95 | SY | 245,9 |
| TR | 355,9 |
| US | 576,0 |
| ZZ | 392,6 |
| 0809 30 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

132,1

MA

44,4

MK

40,5

TR

62,0

ZZ

69,8

0707 00 05

MA

37,3

MK

45,6

TR

109,4

ZZ

64,1

0709 90 70

MA

68,1

TR

102,6

ZZ

85,4

0805 50 10

AR

95,1

BR

112,1

TR

100,7

US

83,2

ZA

104,7

ZZ

99,2

0808 10 80

AR

95,7

BR

81,6

CA

72,1

CL

90,6

CN

86,3

NZ

119,2

US

124,1

UY

123,8

ZA

96,4

ZZ

98,9

0809 10 00

TN

380,0

TR

201,6

ZZ

290,8

0809 20 95

SY

245,9

TR

355,9

US

576,0

ZZ

392,6

0809 30

TR

158,2

ZZ

158,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/50

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 518/2010 AL COMISIEI

din 15 iunie 2010

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 16 iunie 2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilirea a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 iunie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 16 iunie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 16 iunie 2010, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 16 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iunie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 16 iunie 2010

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 13,25 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 4,54 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 4,54 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 13,25 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

13,25

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

4,54

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

4,54

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

13,25

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

1.6.2010-14.6.2010

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 164,76 | 112,20 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 140,18 | 130,18 | 110,18 | 86,45 |
| Primă pentru Golf | — | 14,77 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 40,56 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

164,76

112,20

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

140,18

130,18

110,18

86,45

Primă pentru Golf

—

14,77

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

40,56

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 30,51 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 62,32 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

30,51 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

62,32 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

DECIZII

| 16.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 150/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 150/53

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 iunie 2010

de modificare a Deciziei 2004/211/CE în ceea ce privește rubricile referitoare la Bahrain și la Brazilia din lista țărilor terțe și a părților acestora din care sunt autorizate importuri în Uniunea Europeană de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și de embrioni din specia ecvine

[notificată cu numărul C(2010) 3665]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/333/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 90/426/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (1), în special articolul 12 alineatele (1) și (4), precum și articolul 19 teza introductivă și punctele (i) și (ii),

având în vedere Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (2), în special articolul 17 alineatul (3) litera (a),

întrucât:

| (1) | Directiva 90/426/CEE stabilește condițiile de sănătate animală pentru importul în Uniune de ecvidee vii. Directiva prevede că se autorizează numai importurile în Uniune de ecvidee care provin din țări terțe sau din părți ale teritoriilor acestora care sunt indemne de morvă timp de cel puțin șase luni. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 90/426/CEE stabilește condițiile de sănătate animală pentru importul în Uniune de ecvidee vii. Directiva prevede că se autorizează numai importurile în Uniune de ecvidee care provin din țări terțe sau din părți ale teritoriilor acestora care sunt indemne de morvă timp de cel puțin șase luni.

| (2) | Decizia 2004/211/CE a Comisiei din 6 ianuarie 2004 de elaborare a listei țărilor terțe și a părților din teritoriile acestor țări din care statele membre autorizează importurile de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și embrioni din specia ecvină (3) stabilește o listă cuprinzând țări terțe sau părți din aceste țări, în cazul în care regionalizarea este aplicabilă, din care statele membre autorizează importul de ecvidee și de material seminal, de ovule și de embrioni și indică alte condiții aplicabile acestor importuri. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia menționată anterior. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2004/211/CE a Comisiei din 6 ianuarie 2004 de elaborare a listei țărilor terțe și a părților din teritoriile acestor țări din care statele membre autorizează importurile de ecvidee vii și de material seminal, de ovule și embrioni din specia ecvină (3) stabilește o listă cuprinzând țări terțe sau părți din aceste țări, în cazul în care regionalizarea este aplicabilă, din care statele membre autorizează importul de ecvidee și de material seminal, de ovule și de embrioni și indică alte condiții aplicabile acestor importuri. Lista respectivă figurează în anexa I la decizia menționată anterior.

| (3) | Morva este prezentă în unele părți ale teritoriului Braziliei, motiv pentru care sunt permise numai importurile de ecvidee și, prin urmare, de material seminal, de ovule și de embrioni de ecvidee care provin din părțile indemne ale teritoriului țării terțe respective, prezentate în coloana 4 din anexa I la Decizia 2004/211/CE. Statul Goiás este inclus în coloana respectivă. Distrito Federal este o entitate administrativă distinctă situată în cadrul statului Goiás. Din punct de vedere epidemiologic, Distrito Federal a fost considerat ca făcând parte din statul Goiás și nu a fost menționat în mod specific în coloană. |
| --- | --- |

(3)

Morva este prezentă în unele părți ale teritoriului Braziliei, motiv pentru care sunt permise numai importurile de ecvidee și, prin urmare, de material seminal, de ovule și de embrioni de ecvidee care provin din părțile indemne ale teritoriului țării terțe respective, prezentate în coloana 4 din anexa I la Decizia 2004/211/CE. Statul Goiás este inclus în coloana respectivă. Distrito Federal este o entitate administrativă distinctă situată în cadrul statului Goiás. Din punct de vedere epidemiologic, Distrito Federal a fost considerat ca făcând parte din statul Goiás și nu a fost menționat în mod specific în coloană.

| (4) | În aprilie 2010, Brazilia a notificat Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) confirmarea unui caz de morvă la un cal din Distrito Federal. Având în vedere că Distrito Federal nu mai este o zonă indemnă de morvă, ar trebui să se modifice anexa I la Decizia 2004/211/CE pentru a indica că importurile în Uniune de ecvidee și de material seminal, de ovule și de embrioni de animale din specia ecvine, provenind din regiunea respectivă, nu mai sunt autorizate. |
| --- | --- |

(4)

În aprilie 2010, Brazilia a notificat Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) confirmarea unui caz de morvă la un cal din Distrito Federal. Având în vedere că Distrito Federal nu mai este o zonă indemnă de morvă, ar trebui să se modifice anexa I la Decizia 2004/211/CE pentru a indica că importurile în Uniune de ecvidee și de material seminal, de ovule și de embrioni de animale din specia ecvine, provenind din regiunea respectivă, nu mai sunt autorizate.

| (5) | În plus, Comisia a primit un raport cu privire la cazuri confirmate de morvă în Bahrain. Prin urmare, importurile de cai înregistrați și de material seminal de la aceștia, provenind din Bahrain, nu mai sunt autorizate. |
| --- | --- |

(5)

În plus, Comisia a primit un raport cu privire la cazuri confirmate de morvă în Bahrain. Prin urmare, importurile de cai înregistrați și de material seminal de la aceștia, provenind din Bahrain, nu mai sunt autorizate.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2004/211/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2004/211/CE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2004/211/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | rubrica referitoare la Bahrain se înlocuiește cu următorul text:



















  „BH | Bahrain | BH-0 | Întreaga țară | E | - | - | - | - | - | - | - | - | -” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

rubrica referitoare la Bahrain se înlocuiește cu următorul text:

„BH

Bahrain

BH-0

Întreaga țară

E

-

-

-

-

-

-

-

-

-”

| 2. | rubrica referitoare la Brazilia se înlocuiește cu următorul text:



















  „BR | Brazilia | BR-0 | Întreaga țară | | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Statele:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, Săo Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X | |
| BR-2 | Distrito Federal | D | - | - | - | - | - | - | - | - | -” | |

2.

rubrica referitoare la Brazilia se înlocuiește cu următorul text:

„BR

Brazilia

BR-0

Întreaga țară

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

BR-1

Statele:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, Săo Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BR-2

Distrito Federal

D

-

-

-

-

-

-

-

-

-”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 14 iunie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 224, 18.8.1990, p. 42.

1

(2)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

2

(3)  JO L 73, 11.3.2004, p. 1.

3

---