# Europeiska unionens L 275/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 275 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången6 oktober 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 275

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången6 oktober 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 1472/2006 av den 5 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och Socialistiska republiken Vietnam och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1473/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 42 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1474/2006 av den 5 oktober 2006 om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning | 44 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1475/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 45 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1476/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 958/2006 | 47 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1477/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål | 48 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1478/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006 | 49 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1479/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006 | 50 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 1472/2006 av den 5 oktober 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och Socialistiska republiken Vietnam och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1473/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

42

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1474/2006 av den 5 oktober 2006 om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning

44

Kommissionens förordning (EG) nr 1475/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

45

Kommissionens förordning (EG) nr 1476/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 958/2006

47

Kommissionens förordning (EG) nr 1477/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

48

Kommissionens förordning (EG) nr 1478/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006

49

Kommissionens förordning (EG) nr 1479/2006 av den 5 oktober 2006 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006

50

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2006) 4306] | 51 |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 oktober 2006 om definitiv fördelning av beloppen för budgetåret 2006 för ett visst antal hektar per medlemsstat för omstrukturering och omställning av vinodlingar enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999
  [delgivet med nr K(2006) 4348] | 62 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2006) 4306]

[delgivet med nr K(2006) 4306]

51

*

Kommissionens beslut av den 4 oktober 2006 om definitiv fördelning av beloppen för budgetåret 2006 för ett visst antal hektar per medlemsstat för omstrukturering och omställning av vinodlingar enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999
  [delgivet med nr K(2006) 4348]

[delgivet med nr K(2006) 4348]

62

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2006/670/GUSP av den 5 oktober 2006 om utnämning av Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien | 65 |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2006/671/GUSP av den 5 oktober 2006 om förlängning av giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift | 66 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2006/670/GUSP av den 5 oktober 2006 om utnämning av Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien

65

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2006/671/GUSP av den 5 oktober 2006 om förlängning av giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

66

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1472/2006

av den 5 oktober 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och Socialistiska republiken Vietnam och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på sådan import

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER

| (1) | Den 23 mars 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 553/2006 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Kina och Vietnam (nedan kallade ”de berörda länderna” eller ”de exporterande länderna”). Den förordningen trädde i kraft den 7 april 2006. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 mars 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 553/2006 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa skodon med överdelar av läder med ursprung i Kina och Vietnam (nedan kallade ”de berörda länderna” eller ”de exporterande länderna”). Den förordningen trädde i kraft den 7 april 2006.

| (2) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”, i tabeller ”UP”) och undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”, i tabeller ”UP”) och undersökningen av hur de faktorer utvecklades som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (3) | Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts mot import av vissa skodon med överdelar av läder från de berörda länderna fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Alla parter beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts mot import av vissa skodon med överdelar av läder från de berörda länderna fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Alla parter beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter.

| (4) | Några berörda parter lämnade skriftliga synpunkter. De parter som begärde det gavs också möjlighet att bli hörda muntligen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att kunna fastställa de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(4)

Några berörda parter lämnade skriftliga synpunkter. De parter som begärde det gavs också möjlighet att bli hörda muntligen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att kunna fastställa de slutgiltiga undersökningsresultaten.

| (5) | Kommissionen underrättade vidare parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och när det var befogat ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa synpunkter. Ytterligare information lämnades också om en ändring av de planerade åtgärdernas form. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade vidare parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och när det var befogat ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa synpunkter. Ytterligare information lämnades också om en ändring av de planerade åtgärdernas form.

| (6) | Olika berörda parter framförde på nytt sin synpunkt att de inte kunde utöva sin rätt att försvara sig om inte namnen på de klagande offentliggjordes. Denna fråga hade redan tagits upp (se skäl 8 i förordningen om preliminär tull). Frågan diskuterades på nytt i det slutgiltiga skedet och följande bör noteras: Berörda parter som ifrågasatt de klagandes representativitet fick information om de klagandes tillverkningsvolym med uppdelning per land. Därför anses de ha fått möjlighet att utöva sin rätt att försvara sig. Senare fick även övriga berörda parter möjlighet att ta del av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Olika berörda parter framförde på nytt sin synpunkt att de inte kunde utöva sin rätt att försvara sig om inte namnen på de klagande offentliggjordes. Denna fråga hade redan tagits upp (se skäl 8 i förordningen om preliminär tull). Frågan diskuterades på nytt i det slutgiltiga skedet och följande bör noteras: Berörda parter som ifrågasatt de klagandes representativitet fick information om de klagandes tillverkningsvolym med uppdelning per land. Därför anses de ha fått möjlighet att utöva sin rätt att försvara sig. Senare fick även övriga berörda parter möjlighet att ta del av dessa uppgifter.

B.   PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1.   BERÖRD PRODUKT

| (7) | Som anges i skäl 10 i förordningen om preliminär tull är den produkt som omfattas av förfarandet skodon med överdelar av läder eller konstläder med undantag av






  — | skodon för sport eller idrott i den mening som avses i anmärkning 1 till undernummer i kapitel 64 i Kombinerade nomenklaturen, dvs. i) skodon som är utformade för att användas vid sport- eller idrottsutövning och som är utrustade eller kan utrustas med broddar, stift, spikar, dubbar e.d. och ii) skor som är avsedda för montering på skridskor eller rullskridskor samt snowboardskor, skidskor, brottarskor, boxarskor och cykelskor, |
| --- | --- | --- |

(7)

Som anges i skäl 10 i förordningen om preliminär tull är den produkt som omfattas av förfarandet skodon med överdelar av läder eller konstläder med undantag av

—

skodon för sport eller idrott i den mening som avses i anmärkning 1 till undernummer i kapitel 64 i Kombinerade nomenklaturen, dvs. i) skodon som är utformade för att användas vid sport- eller idrottsutövning och som är utrustade eller kan utrustas med broddar, stift, spikar, dubbar e.d. och ii) skor som är avsedda för montering på skridskor eller rullskridskor samt snowboardskor, skidskor, brottarskor, boxarskor och cykelskor,

| — | tofflor och andra inneskor (som omfattas av KN-nummer 6403 59 50, 6403 99 50 och ex 6405 10 00), |
| --- | --- |

—

tofflor och andra inneskor (som omfattas av KN-nummer 6403 59 50, 6403 99 50 och ex 6405 10 00),

| — | skodon med tåhätteförstärkning, dvs. skodon försedda med tåhätteförstärkning och med en slaghållfasthet på minst 100 joule (3) (som omfattas av KN-nummer ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 och ex 6405 10 00). |
| --- | --- |

—

skodon med tåhätteförstärkning, dvs. skodon försedda med tåhätteförstärkning och med en slaghållfasthet på minst 100 joule (3) (som omfattas av KN-nummer ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 och ex 6405 10 00).

| (8) | På grundval av vad som anges i skälen 12–27 i förordningen om preliminär tull drogs också den preliminära slutsatsen att vissa avancerade sportskor (”Special Technology Athletic Footwear”) skulle undantas från denna definition. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av vad som anges i skälen 12–27 i förordningen om preliminär tull drogs också den preliminära slutsatsen att vissa avancerade sportskor (”Special Technology Athletic Footwear”) skulle undantas från denna definition.

| (9) | Kommissionen beslutade också att, i avvaktan på ytterligare undersökning och överväganden i det slutgiltiga skedet, preliminärt behandla barnskor som en del av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen beslutade också att, i avvaktan på ytterligare undersökning och överväganden i det slutgiltiga skedet, preliminärt behandla barnskor som en del av den berörda produkten.

| (10) | De berörda parterna uppmanades lämna synpunkter på dessa punkter. Med tanke på de synpunkter som lämnats om detta och ytterligare krav på att undanta andra specifika typer av skodon har dessa krav analyserats i detalj (se nedan). |
| --- | --- |

(10)

De berörda parterna uppmanades lämna synpunkter på dessa punkter. Med tanke på de synpunkter som lämnats om detta och ytterligare krav på att undanta andra specifika typer av skodon har dessa krav analyserats i detalj (se nedan).

1.1   Avancerade sportsport (”Special Technology Athletic Footwear”)

| (11) | Som anges i skäl 13 i förordningen om preliminär tull undantogs avancerade sportskor av denna typ från definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(11)

Som anges i skäl 13 i förordningen om preliminär tull undantogs avancerade sportskor av denna typ från definitionen av den berörda produkten.

| (12) | Undantaget baserades på det faktum att skodon av detta slag har andra grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, säljs via andra försäljningskanaler och dessutom skiljer sig åt när det gäller slutlig användning och konsumenternas uppfattning. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget baserades på det faktum att skodon av detta slag har andra grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, säljs via andra försäljningskanaler och dessutom skiljer sig åt när det gäller slutlig användning och konsumenternas uppfattning.

| (13) | Gemenskapens skoindustri motsatte sig att avancerade sportskor uteslutits från definitionen av den berörda produkten och hävdade att den produkt som är föremål för undersökningen säljs via samma kanaler och uppfattas som likadan av konsumenterna. Gemenskapstillverkarna betonade också att man om avancerade sportskor ändå utesluts från definitionen av den berörda produkten bör höja det gällande minimivärdet på avancerade sportskor, som i dag är 9 EUR enligt den aktuella TARIC-definitionen, eftersom US-dollarn har sjunkit gentemot euron under de senaste åren. |
| --- | --- |

(13)

Gemenskapens skoindustri motsatte sig att avancerade sportskor uteslutits från definitionen av den berörda produkten och hävdade att den produkt som är föremål för undersökningen säljs via samma kanaler och uppfattas som likadan av konsumenterna. Gemenskapstillverkarna betonade också att man om avancerade sportskor ändå utesluts från definitionen av den berörda produkten bör höja det gällande minimivärdet på avancerade sportskor, som i dag är 9 EUR enligt den aktuella TARIC-definitionen, eftersom US-dollarn har sjunkit gentemot euron under de senaste åren.

| (14) | Som svar på dessa synpunkter noteras först och främst att gemenskapsindustrin inte bestred att avancerade sportskor har andra grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. När det gäller försäljningskanaler, användning, konsumenternas uppfattning och importutveckling har gemenskapens skoindustri inte lagt fram några underbyggda argument som kan ändra de undersökningsresultat som redovisas i skälen 15–18 i förordningen om preliminär tull. Ingen bevisning lades fram till stöd för begäran om att höja minimivärdet 9 EUR. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på dessa synpunkter noteras först och främst att gemenskapsindustrin inte bestred att avancerade sportskor har andra grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. När det gäller försäljningskanaler, användning, konsumenternas uppfattning och importutveckling har gemenskapens skoindustri inte lagt fram några underbyggda argument som kan ändra de undersökningsresultat som redovisas i skälen 15–18 i förordningen om preliminär tull. Ingen bevisning lades fram till stöd för begäran om att höja minimivärdet 9 EUR.

| (15) | Flera importörer begärde att minimivärdet på avancerade sportskor skulle sänkas från 9,00 EUR till 7,50 EUR av hänsyn till förändrade omständigheter i form av kostnadssänkande tillverkningsprocesser. |
| --- | --- |

(15)

Flera importörer begärde att minimivärdet på avancerade sportskor skulle sänkas från 9,00 EUR till 7,50 EUR av hänsyn till förändrade omständigheter i form av kostnadssänkande tillverkningsprocesser.

| (16) | Även dessa synpunkter har granskats noga. Minimivärdet 9 EUR fastställdes i TARIC-nomenklaturen 1994, när avancerade sportskor (”Special Technology Athletic Footwear”) infördes i samband med kvoten för skodon med ursprung i Kina, dvs. för tolv år sedan. Importörerna lade också fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter som visar att ny tillverkningsteknik har lett till betydligt lägre tillverkningskostnader per enhet för avancerade sportskor och till besparingar när det gäller material och energi. Man kan heller inte bortse från det faktum att detta i kombination med ökad konkurrens på grund av det ökade utbudet på avancerade sportskor – ytterligare en prissänkande faktor – har lett till en annan prisbild än för tolv år sedan. En måttlig sänkning av minimivärdet för avancerade sportskor på 1,50 EUR anses vara rimlig och nödvändig för att beakta den utveckling som skett. |
| --- | --- |

(16)

Även dessa synpunkter har granskats noga. Minimivärdet 9 EUR fastställdes i TARIC-nomenklaturen 1994, när avancerade sportskor (”Special Technology Athletic Footwear”) infördes i samband med kvoten för skodon med ursprung i Kina, dvs. för tolv år sedan. Importörerna lade också fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter som visar att ny tillverkningsteknik har lett till betydligt lägre tillverkningskostnader per enhet för avancerade sportskor och till besparingar när det gäller material och energi. Man kan heller inte bortse från det faktum att detta i kombination med ökad konkurrens på grund av det ökade utbudet på avancerade sportskor – ytterligare en prissänkande faktor – har lett till en annan prisbild än för tolv år sedan. En måttlig sänkning av minimivärdet för avancerade sportskor på 1,50 EUR anses vara rimlig och nödvändig för att beakta den utveckling som skett.

| (17) | Flera exportörer hävdade också att definitionen av avancerade sportskor bör breddas till att omfatta även skodon med överdelar av läder och sula av vinylacetat och/eller formgjutna sulor. |
| --- | --- |

(17)

Flera exportörer hävdade också att definitionen av avancerade sportskor bör breddas till att omfatta även skodon med överdelar av läder och sula av vinylacetat och/eller formgjutna sulor.

| (18) | Som svar på dessa synpunkter bör det dock betonas att användningen av formgjutning med eten och vinylacetat inte i sig innebär en tydlig skillnad mellan slutprodukten och den berörda produkten. Dessutom kan formgjutningstekniken för sulor av eten och vinylacetat användas även för andra skodon än avancerade sportskor. Inga uppgifter har lagts fram som visar att det skulle vara olämpligt att göra åtskillnad mellan produkterna på grundval av olika fysiska och tekniska egenskaper, försäljningskanaler, användning, konsumentuppfattning och importutveckling. De definitioner av eten och vinylacetat som föreslagits av olika importörer överensstämmer inte heller med varandra. Därför avvisades detta förslag om definitionen av avancerade sportskor. |
| --- | --- |

(18)

Som svar på dessa synpunkter bör det dock betonas att användningen av formgjutning med eten och vinylacetat inte i sig innebär en tydlig skillnad mellan slutprodukten och den berörda produkten. Dessutom kan formgjutningstekniken för sulor av eten och vinylacetat användas även för andra skodon än avancerade sportskor. Inga uppgifter har lagts fram som visar att det skulle vara olämpligt att göra åtskillnad mellan produkterna på grundval av olika fysiska och tekniska egenskaper, försäljningskanaler, användning, konsumentuppfattning och importutveckling. De definitioner av eten och vinylacetat som föreslagits av olika importörer överensstämmer inte heller med varandra. Därför avvisades detta förslag om definitionen av avancerade sportskor.

| (19) | Det bekräftas därför att avancerade sportskor undantas från definitionen av den berörda produkten i förordningen om preliminär tull. Minimivärdet för avancerade sportskor bör dessutom sänkas från 9 EUR till 7,50 EUR. Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas de undersökningsresultat om avancerade sportskor som beskrivs i skälen 13–19 i förordningen om preliminär tull. Avancerade sportskor på minst 7,50 EUR utesluts därför slutgiltigt från detta förfarande. |
| --- | --- |

(19)

Det bekräftas därför att avancerade sportskor undantas från definitionen av den berörda produkten i förordningen om preliminär tull. Minimivärdet för avancerade sportskor bör dessutom sänkas från 9 EUR till 7,50 EUR. Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas de undersökningsresultat om avancerade sportskor som beskrivs i skälen 13–19 i förordningen om preliminär tull. Avancerade sportskor på minst 7,50 EUR utesluts därför slutgiltigt från detta förfarande.

1.2   Barnskor

| (20) | Barnskor, dvs. skodon med längsta invändiga mått under 24 cm och med sammanlagd höjd av sula och klack av högst 3 cm, som klassificeras enligt KN-nummer ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 och ex 6405 10 00 omfattades inte av de preliminära antidumpningsåtgärderna eftersom de preliminära undersökningsresultaten inte motiverade detta för att skydda gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(20)

Barnskor, dvs. skodon med längsta invändiga mått under 24 cm och med sammanlagd höjd av sula och klack av högst 3 cm, som klassificeras enligt KN-nummer ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 och ex 6405 10 00 omfattades inte av de preliminära antidumpningsåtgärderna eftersom de preliminära undersökningsresultaten inte motiverade detta för att skydda gemenskapens intresse.

| (21) | I skälen 28–31 i förordningen om preliminär tull hade inga slutgiltiga slutsatser dragits om huruvida barnskor skulle ingå i definitionen av den berörda produkten. Vissa argument övervägdes för att eventuellt utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten i undersökningen, men det var inte möjligt att i det skedet av undersökningen dra några definitiva slutsatser på grundval av dessa argument. Kommissionen beslutade därför att, i avvaktan på ytterligare undersökning och överväganden i det slutgiltiga skedet, behandla barnskor som en del av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(21)

I skälen 28–31 i förordningen om preliminär tull hade inga slutgiltiga slutsatser dragits om huruvida barnskor skulle ingå i definitionen av den berörda produkten. Vissa argument övervägdes för att eventuellt utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten i undersökningen, men det var inte möjligt att i det skedet av undersökningen dra några definitiva slutsatser på grundval av dessa argument. Kommissionen beslutade därför att, i avvaktan på ytterligare undersökning och överväganden i det slutgiltiga skedet, behandla barnskor som en del av den berörda produkten.

| (22) | Efter det att de preliminära undersökningsresultaten redovisats hävdade vissa berörda parter att barnskor bör uteslutas från definitionen av den berörda produkten i undersökningen. Dessa påståenden grundades på antagandet att barnskor skiljer sig tydligt från de skodon som ingår i denna undersökning, särskilt när det gäller stil, utformning, försäljningskanaler och kundservice, vilket också framgår av skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(22)

Efter det att de preliminära undersökningsresultaten redovisats hävdade vissa berörda parter att barnskor bör uteslutas från definitionen av den berörda produkten i undersökningen. Dessa påståenden grundades på antagandet att barnskor skiljer sig tydligt från de skodon som ingår i denna undersökning, särskilt när det gäller stil, utformning, försäljningskanaler och kundservice, vilket också framgår av skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull.

| (23) | Argumenten ansågs dock inte motivera ett beslut om att utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten, eftersom det inte lagts fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter som visar att man vid denna undersökning kan dra en tydlig skiljelinje mellan barnskor och skodon av andra slag som ingår i undersökningen. Det konstaterades dock att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som barnskor har gemensamt med den berörda produkten – en kombination av överdelar av läder och olika typer av sulor för att skydda fötterna – var mycket viktigare än eventuella skillnader (främst storlek). Faktorer som stil, utformning, försäljningskanaler och kundservice verkade inte heller skilja sig i grunden från skodon av andra slag som ingår i undersökningen. Det faktum att barnskor är ett eget produktsegment inom den berörda produkten motiverar inte att de utesluts från definitionen av den berörda produkten. Man kunde inte dra någon tydlig skiljelinje mellan barnskor och den berörda produkten, utan konstaterade att det fanns betydande överlappning med definitionen av den berörda produkten – i båda fallen handlar det om fotbeklädnad som skyddar foten vid t.ex. gång. |
| --- | --- |

(23)

Argumenten ansågs dock inte motivera ett beslut om att utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten, eftersom det inte lagts fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter som visar att man vid denna undersökning kan dra en tydlig skiljelinje mellan barnskor och skodon av andra slag som ingår i undersökningen. Det konstaterades dock att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som barnskor har gemensamt med den berörda produkten – en kombination av överdelar av läder och olika typer av sulor för att skydda fötterna – var mycket viktigare än eventuella skillnader (främst storlek). Faktorer som stil, utformning, försäljningskanaler och kundservice verkade inte heller skilja sig i grunden från skodon av andra slag som ingår i undersökningen. Det faktum att barnskor är ett eget produktsegment inom den berörda produkten motiverar inte att de utesluts från definitionen av den berörda produkten. Man kunde inte dra någon tydlig skiljelinje mellan barnskor och den berörda produkten, utan konstaterade att det fanns betydande överlappning med definitionen av den berörda produkten – i båda fallen handlar det om fotbeklädnad som skyddar foten vid t.ex. gång.

| (24) | I sina synpunkter på förordningen om preliminär tull hävdade gemenskapsindustrin att barnskor bör ingå i den berörda produkten. Uppgifter lämnades som visar att tillverkningen av barnskor i gemenskapen fortfarande är betydande. |
| --- | --- |

(24)

I sina synpunkter på förordningen om preliminär tull hävdade gemenskapsindustrin att barnskor bör ingå i den berörda produkten. Uppgifter lämnades som visar att tillverkningen av barnskor i gemenskapen fortfarande är betydande.

| (25) | Gemenskapsindustrins uppgifter bekräftar bara de slutgiltiga undersökningsresultaten. Det slås därför slutgiltigt fast att barnskor bör ingå i definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(25)

Gemenskapsindustrins uppgifter bekräftar bara de slutgiltiga undersökningsresultaten. Det slås därför slutgiltigt fast att barnskor bör ingå i definitionen av den berörda produkten.

1.3   Andra krav på undantag

| (26) | Flera berörda parter hävdade att det fanns andra typer av skodon inom dessa KN-nummer som också var alltför annorlunda i fråga om användning för att tillhöra samma produktkategori. Dessa påståenden analyseras nedan. |
| --- | --- |

(26)

Flera berörda parter hävdade att det fanns andra typer av skodon inom dessa KN-nummer som också var alltför annorlunda i fråga om användning för att tillhöra samma produktkategori. Dessa påståenden analyseras nedan.

i)   Vandrarskor, klätterskor och liknande

| (27) | I Kombinerade nomenklaturen betraktas vandrarskor och klätterskor och liknande inte som sportskor och ingår därför inte i definitionen av avancerade sportskor i skäl 13 i förordningen om preliminär tull. Vissa parter begärde dock att denna produkt skulle uteslutas från förfarandet och anförde följande skäl: i) kraven på sådana vandrarskor är mycket lika specifikationerna för avancerade sportskor, ii) tydlig åtskillnad kan göras mellan vandrarskor och skodon av andra slag när det gäller försäljningskanaler och konsumenternas uppfattning och iii) högre tullar på vandrarkängor och vandrarskor skulle påverka det marknadssegmentet negativt. |
| --- | --- |

(27)

I Kombinerade nomenklaturen betraktas vandrarskor och klätterskor och liknande inte som sportskor och ingår därför inte i definitionen av avancerade sportskor i skäl 13 i förordningen om preliminär tull. Vissa parter begärde dock att denna produkt skulle uteslutas från förfarandet och anförde följande skäl: i) kraven på sådana vandrarskor är mycket lika specifikationerna för avancerade sportskor, ii) tydlig åtskillnad kan göras mellan vandrarskor och skodon av andra slag när det gäller försäljningskanaler och konsumenternas uppfattning och iii) högre tullar på vandrarkängor och vandrarskor skulle påverka det marknadssegmentet negativt.

| (28) | Ingen ytterligare bevisning om särskilda tekniska egenskaper och andra särdrag hos vandrarskor har lagts fram som kan ändra slutsatsen i skäl 34 i förordningen om preliminär tull, där det fastställs att skodon av olika slag (t.ex. vandrarkängor och vandrarskor) kan ha olika särskilda egenskaper men att de grundläggande egenskaperna hos skodon av detta slag ändå är desamma. Det konstaterades också att vandrarskor tillverkas på många håll i gemenskapen och att man inte kan dra en tydlig skiljelinje mellan importerade och gemenskapstillverkade vandrarskor. Detta bekräftades också genom beslutet att inkludera skodon av detta slag i definitionen av den berörda produkten avseende rådets förordning (EG) nr 2155/97 (4). Även om vandrarskor i vissa fall har särskilda egenskaper, har de ändå samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som skodon av andra slag som ingår i definitionen av den berörda produkten. När det gäller användning och konsumenternas uppfattning konstaterades också att det fanns betydande överlappning med skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen. Det konstaterades därför att vandrarskor även i fortsättningen bör ingå i undersökningen. |
| --- | --- |

(28)

Ingen ytterligare bevisning om särskilda tekniska egenskaper och andra särdrag hos vandrarskor har lagts fram som kan ändra slutsatsen i skäl 34 i förordningen om preliminär tull, där det fastställs att skodon av olika slag (t.ex. vandrarkängor och vandrarskor) kan ha olika särskilda egenskaper men att de grundläggande egenskaperna hos skodon av detta slag ändå är desamma. Det konstaterades också att vandrarskor tillverkas på många håll i gemenskapen och att man inte kan dra en tydlig skiljelinje mellan importerade och gemenskapstillverkade vandrarskor. Detta bekräftades också genom beslutet att inkludera skodon av detta slag i definitionen av den berörda produkten avseende rådets förordning (EG) nr 2155/97 (4). Även om vandrarskor i vissa fall har särskilda egenskaper, har de ändå samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som skodon av andra slag som ingår i definitionen av den berörda produkten. När det gäller användning och konsumenternas uppfattning konstaterades också att det fanns betydande överlappning med skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen. Det konstaterades därför att vandrarskor även i fortsättningen bör ingå i undersökningen.

ii)   Skodon med mekanoterapeutiska tillämpningar

| (29) | En importör begärde att undantag skulle göras för vissa skodon med mekanoterapeutiska tillämpningar. Trots att produkten i dag klassificeras enligt KN-nummer 6403 99 93, 6403 99 96 och 6403 99 98, hävdade man att skodon av detta slag bör uteslutas från förfarandet eftersom de har andra fysiska och kemiska egenskaper och eftersom de har andra försäljningskanaler och uppfattas annorlunda av konsumenterna, nämligen som certifierade medicinska produkter som får säljas som medicintekniska produkter för mekanoterapeutiska tillämpningar. |
| --- | --- |

(29)

En importör begärde att undantag skulle göras för vissa skodon med mekanoterapeutiska tillämpningar. Trots att produkten i dag klassificeras enligt KN-nummer 6403 99 93, 6403 99 96 och 6403 99 98, hävdade man att skodon av detta slag bör uteslutas från förfarandet eftersom de har andra fysiska och kemiska egenskaper och eftersom de har andra försäljningskanaler och uppfattas annorlunda av konsumenterna, nämligen som certifierade medicinska produkter som får säljas som medicintekniska produkter för mekanoterapeutiska tillämpningar.

| (30) | Det konstaterades att skodon av detta slag bör betraktas som en del av den berörda produkten. Även om produkten använder särskild teknik och kan användas för medicintekniska ändamål, innebär dessa särdrag ändå inte att produkten tydligt och strukturellt skiljer sig från den berörda produkten. Detta blir särskilt tydligt när man beaktar att konsumenterna även köper skodon av detta slag eftersom de är bekväma, och inte enbart av särskilda medicinska skäl. Detta framgår även av importörens skrivelse. |
| --- | --- |

(30)

Det konstaterades att skodon av detta slag bör betraktas som en del av den berörda produkten. Även om produkten använder särskild teknik och kan användas för medicintekniska ändamål, innebär dessa särdrag ändå inte att produkten tydligt och strukturellt skiljer sig från den berörda produkten. Detta blir särskilt tydligt när man beaktar att konsumenterna även köper skodon av detta slag eftersom de är bekväma, och inte enbart av särskilda medicinska skäl. Detta framgår även av importörens skrivelse.

| (31) | Därför bör begäran om undantag för skodon med mekanoterapeutiska tillämpningar avvisas. |
| --- | --- |

(31)

Därför bör begäran om undantag för skodon med mekanoterapeutiska tillämpningar avvisas.

iii)   Strandsandaler av eten och vinylacetat

| (32) | Strandsandaler av eten och vinylacetat är skor vars övre del utgörs av ett läderband som är fäst vid båda sidorna av en tjock lättviktssula tillverkad av en kombination av eten och vinylacetat och andra material. Vissa berörda parter hävdade att denna produkt bör undantas från undersökningen eftersom dessa sandaler har mycket specifika och särskiljande fysiska och tekniska egenskaper som gör dem lätta att känna igenom som strandsandaler och dessutom därför skiljer sig åt från skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen när det gäller sådant som slutlig användning och konsumenternas uppfattning. Det uppgavs också att all tillverkning med denna teknik hade flyttat ut ur Europa. |
| --- | --- |

(32)

Strandsandaler av eten och vinylacetat är skor vars övre del utgörs av ett läderband som är fäst vid båda sidorna av en tjock lättviktssula tillverkad av en kombination av eten och vinylacetat och andra material. Vissa berörda parter hävdade att denna produkt bör undantas från undersökningen eftersom dessa sandaler har mycket specifika och särskiljande fysiska och tekniska egenskaper som gör dem lätta att känna igenom som strandsandaler och dessutom därför skiljer sig åt från skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen när det gäller sådant som slutlig användning och konsumenternas uppfattning. Det uppgavs också att all tillverkning med denna teknik hade flyttat ut ur Europa.

| (33) | Det konstaterades att sådana strandsandaler, även om de har vissa särdrag, ändå har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som andra skodon som ingår i definitionen av den berörda produkten. När det gäller användning och konsumenternas uppfattning konstaterades också att det fanns betydande överlappning med skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen, t.ex. badskor och träskor. Försäljningskanaler och faktorer som marknadsföring och modets växlingar konstaterades vara desamma som för skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen. Gemenskapsindustrin lämnade också uppgifter som visar att gemenskapens tillverkning av sådana strandsandaler fortfarande är betydande. Det konstaterades därför att denna begäran om undantag bör avvisas. |
| --- | --- |

(33)

Det konstaterades att sådana strandsandaler, även om de har vissa särdrag, ändå har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som andra skodon som ingår i definitionen av den berörda produkten. När det gäller användning och konsumenternas uppfattning konstaterades också att det fanns betydande överlappning med skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen, t.ex. badskor och träskor. Försäljningskanaler och faktorer som marknadsföring och modets växlingar konstaterades vara desamma som för skodon av andra slag som ingår i produktdefinitionen. Gemenskapsindustrin lämnade också uppgifter som visar att gemenskapens tillverkning av sådana strandsandaler fortfarande är betydande. Det konstaterades därför att denna begäran om undantag bör avvisas.

iv)   Skor av svinläder

| (34) | En berörd part begärde att skodon med överdelar av svinläder skulle undantas från undersökningen med motiveringen att det fanns skillnader i fråga om kvalitet och pris och att det inte skedde någon tillverkning av sådana skodon inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(34)

En berörd part begärde att skodon med överdelar av svinläder skulle undantas från undersökningen med motiveringen att det fanns skillnader i fråga om kvalitet och pris och att det inte skedde någon tillverkning av sådana skodon inom gemenskapen.

| (35) | Man kunde dock inte göra någon tydlig åtskillnad mellan importerade och gemenskapstillverkade skodon av svinläder, eftersom båda har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användning. Försäljningskanalerna visade sig också vara generellt desamma, och detta avspeglas också i det faktum att konsumenterna inte uppfattar skodon med överdelar av svinläder på ett annat sätt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(35)

Man kunde dock inte göra någon tydlig åtskillnad mellan importerade och gemenskapstillverkade skodon av svinläder, eftersom båda har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användning. Försäljningskanalerna visade sig också vara generellt desamma, och detta avspeglas också i det faktum att konsumenterna inte uppfattar skodon med överdelar av svinläder på ett annat sätt. Påståendet avvisades därför.

v)   Skodon med patenterad teknologi

| (36) | En berörd part begärde att vissa skodon med patenterad teknologi skulle undantas från undersökningen, dvs. teknologi som består av en särskild stötupptagande häl, en stötdämpande mellansula och särskild teknologi som ger sådana skodon ökad böjlighet. |
| --- | --- |

(36)

En berörd part begärde att vissa skodon med patenterad teknologi skulle undantas från undersökningen, dvs. teknologi som består av en särskild stötupptagande häl, en stötdämpande mellansula och särskild teknologi som ger sådana skodon ökad böjlighet.

| (37) | En jämförelse visar dock att det inte går att dra en tydlig skiljelinje mellan skodon av detta slag och den berörda produkten när det gäller grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användning. Det faktum att en patenterad teknologi kan ge ökad komfort innebär inte i sig att produktens karaktär som ”vanliga skor” ändras i betydande utsträckning. Det faktum att teknologin är patenterad motiverar inte i sig att sådana skodon utesluts från definitionen av den berörda produkten. Det konstaterades således att denna produkt, trots att den har vissa särskilda egenskaper, ändå konkurrerar med gemenskapens tillverkning av den produkt som är föremål för undersökningen. Därför avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(37)

En jämförelse visar dock att det inte går att dra en tydlig skiljelinje mellan skodon av detta slag och den berörda produkten när det gäller grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användning. Det faktum att en patenterad teknologi kan ge ökad komfort innebär inte i sig att produktens karaktär som ”vanliga skor” ändras i betydande utsträckning. Det faktum att teknologin är patenterad motiverar inte i sig att sådana skodon utesluts från definitionen av den berörda produkten. Det konstaterades således att denna produkt, trots att den har vissa särskilda egenskaper, ändå konkurrerar med gemenskapens tillverkning av den produkt som är föremål för undersökningen. Därför avvisades denna begäran.

vi)   Sportskor av annan typ än ”Special Technology Athletic Footwear”

| (38) | Vissa berörda parter begärde att alla typer av sportskor, inte bara avancerade sportskor (s.k. ”Special Technology Athletic Footwear”) och skodon för sport eller idrott i den mening som avses i anmärkning 1 till undernummer i kapitel 64 i Kombinerade nomenklaturen, skulle undantas från förfarandet. Dessa krav grundar sig på samma argument som när det gäller kravet på undantag för avancerade sportskor och på det faktum att man anser att det skulle komma att råda brist på vissa skodon som inte är avancerade sportskor på gemenskapsmarknaden om skodon av detta slag inte undantas från förfarandet. Denna begäran stöddes dock inte av konkret bevisning. Det har inte inkommit några nya övertygande uppgifter som ändrar slutsatsen i skäl 27 i förordningen om preliminär tull i fråga om andra skodon än avancerade sportskor. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Vissa berörda parter begärde att alla typer av sportskor, inte bara avancerade sportskor (s.k. ”Special Technology Athletic Footwear”) och skodon för sport eller idrott i den mening som avses i anmärkning 1 till undernummer i kapitel 64 i Kombinerade nomenklaturen, skulle undantas från förfarandet. Dessa krav grundar sig på samma argument som när det gäller kravet på undantag för avancerade sportskor och på det faktum att man anser att det skulle komma att råda brist på vissa skodon som inte är avancerade sportskor på gemenskapsmarknaden om skodon av detta slag inte undantas från förfarandet. Denna begäran stöddes dock inte av konkret bevisning. Det har inte inkommit några nya övertygande uppgifter som ändrar slutsatsen i skäl 27 i förordningen om preliminär tull i fråga om andra skodon än avancerade sportskor. Påståendet avvisades därför.

1.4   Slutsats

| (39) | De preliminära slutsatserna, som ändrats enligt B.1.1 ovan, bekräftas därför slutgiltigt. För detta förfarande och i enlighet med gällande gemenskapspraxis görs därför bedömningen att alla typer av den berörda produkten bör betraktas som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(39)

De preliminära slutsatserna, som ändrats enligt B.1.1 ovan, bekräftas därför slutgiltigt. För detta förfarande och i enlighet med gällande gemenskapspraxis görs därför bedömningen att alla typer av den berörda produkten bör betraktas som en och samma produkt.

2.   LIKADAN PRODUKT

| (40) | Eftersom inga synpunkter framförts avseende den likadana produkten bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom inga synpunkter framförts avseende den likadana produkten bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna.

| (41) | Med tanke på ovanstående dras den slutgiltiga slutsatsen att den berörda produkten och alla motsvarande typer av skodon med överdelar av läder som säljs i det jämförbara landet Brasilien och de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden är likadana produkter i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Med tanke på ovanstående dras den slutgiltiga slutsatsen att den berörda produkten och alla motsvarande typer av skodon med överdelar av läder som säljs i det jämförbara landet Brasilien och de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden är likadana produkter i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   STICKPROVSFÖRFARANDE

1.   STICKPROVSFÖRFARANDE AVSEENDE EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA OCH VIETNAM

| (42) | Vissa parter hävdade att urvalen inte var representativa eftersom avancerade sportskor och barnskor inte ingick. |
| --- | --- |

(42)

Vissa parter hävdade att urvalen inte var representativa eftersom avancerade sportskor och barnskor inte ingick.

| (43) | Som anges i skäl 61 i förordningen om preliminär tull påverkades inte urvalets representativitet i nämnvärd utsträckning av att avancerade sportskor inte ingick. När det gäller barnskor är argumentet irrelevant, eftersom kommissionen har beslutat att låta barnskor ingå i undersökningen. |
| --- | --- |

(43)

Som anges i skäl 61 i förordningen om preliminär tull påverkades inte urvalets representativitet i nämnvärd utsträckning av att avancerade sportskor inte ingick. När det gäller barnskor är argumentet irrelevant, eftersom kommissionen har beslutat att låta barnskor ingå i undersökningen.

| (44) | Man förde också fram synpunkter på de procentandelar för urvalet som fastställts i samband med de preliminära åtgärderna. Dessa synpunkter beaktades. Med barnskor inräknade stod de företag som ingick i urvalet för över 12 respektive 15 procent av de kvantiteter av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Vietnam exporterade till gemenskapen. Urvalet är således representativt. Det hänvisas också till de argument som framförs i skäl 56 nedan. |
| --- | --- |

(44)

Man förde också fram synpunkter på de procentandelar för urvalet som fastställts i samband med de preliminära åtgärderna. Dessa synpunkter beaktades. Med barnskor inräknade stod de företag som ingick i urvalet för över 12 respektive 15 procent av de kvantiteter av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Vietnam exporterade till gemenskapen. Urvalet är således representativt. Det hänvisas också till de argument som framförs i skäl 56 nedan.

| (45) | Det hävdades också att urvalet inte överensstämde med WTO:s antidumpningsavtal, eftersom vissa större exportörer valts i stället för företag som har mindre eller ingen försäljning på gemenskapsmarknaden och relativt stor försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(45)

Det hävdades också att urvalet inte överensstämde med WTO:s antidumpningsavtal, eftersom vissa större exportörer valts i stället för företag som har mindre eller ingen försäljning på gemenskapsmarknaden och relativt stor försäljning på hemmamarknaden.

| (46) | Som anges i skäl 60 i förordningen om preliminär tull syftar den använda metoden till att göra urvalen så representativa som möjligt och att inom den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande även inkludera vissa företag med representativ försäljning på hemmamarknaden. Man bör då kunna beräkna normalvärdet på denna grundval, även om vissa exporterande tillverkare som ingår i urvalet skulle uppfylla kraven för marknadsekonomisk status. Urvalen har inte gjorts i strid med WTO-bestämmelserna eller artikel 17 i grundförordningen, enligt vilken stickprovet skall vara antingen statistiskt giltigt eller representativt för största möjliga tillverkningsvolym, försäljningsvolym eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Dessa bestämmelser gör det alltså möjligt att använda försäljningsvolymen på hemmamarknaden och/eller på export som urvalskriterium. |
| --- | --- |

(46)

Som anges i skäl 60 i förordningen om preliminär tull syftar den använda metoden till att göra urvalen så representativa som möjligt och att inom den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande även inkludera vissa företag med representativ försäljning på hemmamarknaden. Man bör då kunna beräkna normalvärdet på denna grundval, även om vissa exporterande tillverkare som ingår i urvalet skulle uppfylla kraven för marknadsekonomisk status. Urvalen har inte gjorts i strid med WTO-bestämmelserna eller artikel 17 i grundförordningen, enligt vilken stickprovet skall vara antingen statistiskt giltigt eller representativt för största möjliga tillverkningsvolym, försäljningsvolym eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Dessa bestämmelser gör det alltså möjligt att använda försäljningsvolymen på hemmamarknaden och/eller på export som urvalskriterium.

| (47) | Det erinras också om att myndigheterna i de berörda länderna helt accepterade de urval som gjordes, vilket också framgår av skälen 57 och 58 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(47)

Det erinras också om att myndigheterna i de berörda länderna helt accepterade de urval som gjordes, vilket också framgår av skälen 57 och 58 i förordningen om preliminär tull.

| (48) | Vissa berörda parter ansåg också att man för att nå en överenskommelse om stickprovets sammansättning när det gäller Kina borde ha kontaktat myndigheterna i Hongkong och Taiwan, eftersom de kinesiska tillverkarna till största delen ägs av aktieägare som är baserade där. De hävdade därför att det fanns parter i Hongkong och Taiwan som berördes av förfarandet. |
| --- | --- |

(48)

Vissa berörda parter ansåg också att man för att nå en överenskommelse om stickprovets sammansättning när det gäller Kina borde ha kontaktat myndigheterna i Hongkong och Taiwan, eftersom de kinesiska tillverkarna till största delen ägs av aktieägare som är baserade där. De hävdade därför att det fanns parter i Hongkong och Taiwan som berördes av förfarandet.

| (49) | Detta argument måste avvisas. Det är normal praxis i gemenskapen att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen försöka nå en överenskommelse med myndigheterna i det exporterande landet och/eller intresseorganisationer för tillverkare i antidumpningsförfaranden där stickprovsmetoder används. I detta fall hade de statliga myndigheterna i de berörda länderna nära kontakt med intresseorganisationer för tillverkare i de länderna. De exporterande länderna i detta förfarande är Kina och Vietnam. Därför kontaktade kommissionen myndigheterna i dessa länder och nådde en överenskommelse med dem om stickprovets sammansättning. |
| --- | --- |

(49)

Detta argument måste avvisas. Det är normal praxis i gemenskapen att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen försöka nå en överenskommelse med myndigheterna i det exporterande landet och/eller intresseorganisationer för tillverkare i antidumpningsförfaranden där stickprovsmetoder används. I detta fall hade de statliga myndigheterna i de berörda länderna nära kontakt med intresseorganisationer för tillverkare i de länderna. De exporterande länderna i detta förfarande är Kina och Vietnam. Därför kontaktade kommissionen myndigheterna i dessa länder och nådde en överenskommelse med dem om stickprovets sammansättning.

| (50) | En exporterande tillverkare i Vietnam som inte ingick i urvalet upprepade sitt argument att en individuell granskning borde ha gjorts eftersom företaget hade fyllt i ett antidumpningsfrågeformulär. Det faktum att en part som inte ingick i urvalet fyller i ett antidumpningsfrågeformulär leder dock inte alltid till individuell granskning. Som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull beslutade kommissionen, eftersom fler företag än någonsin ingick i urvalen, att individuell granskning av ytterligare exporterande tillverkare skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutades i tid. |
| --- | --- |

(50)

En exporterande tillverkare i Vietnam som inte ingick i urvalet upprepade sitt argument att en individuell granskning borde ha gjorts eftersom företaget hade fyllt i ett antidumpningsfrågeformulär. Det faktum att en part som inte ingick i urvalet fyller i ett antidumpningsfrågeformulär leder dock inte alltid till individuell granskning. Som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull beslutade kommissionen, eftersom fler företag än någonsin ingick i urvalen, att individuell granskning av ytterligare exporterande tillverkare skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutades i tid.

| (51) | Vissa parter hävdade att stickprovet av hemmamarknaden inte var representativt, eftersom ingen av exportörerna uppfyllde kraven för marknadsekonomisk status. Detta argument bedömdes dock vara irrelevant, eftersom beslut om beviljande av marknadsekonomisk status fattas efter det att urvalet görs. |
| --- | --- |

(51)

Vissa parter hävdade att stickprovet av hemmamarknaden inte var representativt, eftersom ingen av exportörerna uppfyllde kraven för marknadsekonomisk status. Detta argument bedömdes dock vara irrelevant, eftersom beslut om beviljande av marknadsekonomisk status fattas efter det att urvalet görs.

| (52) | Påståendet avvisades därför och eftersom inga ytterligare synpunkter fördes fram i frågan konstaterades det att urvalen var representativa. |
| --- | --- |

(52)

Påståendet avvisades därför och eftersom inga ytterligare synpunkter fördes fram i frågan konstaterades det att urvalen var representativa.

2.   STICKPROVSFÖRFARANDE AVSEENDE TILLVERKARE I GEMENSKAPEN

| (53) | Olika berörda parter hävdade att det skett en överträdelse av artikel 17 i grundförordningen eftersom urvalet av gemenskapstillverkare inte var representativt. Detta påstående baserades på det faktum att endast tio företag ingick i urvalet och att de företagen står för endast 10 procent av den totala tillverkningsvolymen för de klagande och bara en mindre del av den totala tillverkningen i gemenskapen (dvs. mindre än 5 procent), eftersom de klagande i detta fall står för drygt 40 procent av den totala tillverkningen i gemenskapen. Det hävdades också att vissa utvecklingstendenser för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet inte är desamma som för de klagande generellt och att urvalet därför inte är representativt. |
| --- | --- |

(53)

Olika berörda parter hävdade att det skett en överträdelse av artikel 17 i grundförordningen eftersom urvalet av gemenskapstillverkare inte var representativt. Detta påstående baserades på det faktum att endast tio företag ingick i urvalet och att de företagen står för endast 10 procent av den totala tillverkningsvolymen för de klagande och bara en mindre del av den totala tillverkningen i gemenskapen (dvs. mindre än 5 procent), eftersom de klagande i detta fall står för drygt 40 procent av den totala tillverkningen i gemenskapen. Det hävdades också att vissa utvecklingstendenser för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet inte är desamma som för de klagande generellt och att urvalet därför inte är representativt.

| (54) | En intresseorganisation för importörer hävdade också att urvalet av gemenskapstillverkare inte är statistiskt giltigt och att kontrollbesök därför gjorts endast hos en obetydlig andel gemenskapstillverkare. |
| --- | --- |

(54)

En intresseorganisation för importörer hävdade också att urvalet av gemenskapstillverkare inte är statistiskt giltigt och att kontrollbesök därför gjorts endast hos en obetydlig andel gemenskapstillverkare.

| (55) | Det erinras om att artikel 17 i grundförordningen föreskriver att undersökningar kan begränsas till stickprov som är statistiskt giltiga eller representativa för största möjliga tillverkningsvolym, försäljningsvolym eller exportvolym som rimligen kan undersökas. |
| --- | --- |

(55)

Det erinras om att artikel 17 i grundförordningen föreskriver att undersökningar kan begränsas till stickprov som är statistiskt giltiga eller representativa för största möjliga tillverkningsvolym, försäljningsvolym eller exportvolym som rimligen kan undersökas.

| (56) | Av bestämmelsens ordalydelse framgår att det inte fastställts några vägledande kvantiteter eller minimivärden som visar vad som är en representativ volym. Den enda vägledning som ges i detta avseende är att man får begränsa sig till den volym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. |
| --- | --- |

(56)

Av bestämmelsens ordalydelse framgår att det inte fastställts några vägledande kvantiteter eller minimivärden som visar vad som är en representativ volym. Den enda vägledning som ges i detta avseende är att man får begränsa sig till den volym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.

| (57) | Med tanke på de särskilda omständigheterna i det här fallet, dvs. eftersom gemenskapsindustrin är mycket fragmenterad, är det oundvikligt att företagen i urvalet täcker en ganska liten del av den totala tillverkningen i gemenskapen. Som anges i skäl 65 i förordningen om preliminär tull gjorde kommissionen ett urval främst efter tillverkningsvolymens storlek, men man beaktade även tillverkarnas geografiska placering för att urvalet skulle bli representativt ur den synpunkten. Antalet företag som ingick i urvalet måste dock begränsas till vad som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande – i detta fall tio företag. Eftersom industrin är så fragmenterad och urvalet omfattar större tillverkare, skulle en ökning av antalet företag ändå inte få några betydande effekter på den andel urvalet utgör av den totala tillverkningen i gemenskapen. Till skillnad från vad vissa parter hävdat, finns det enligt definitionen i relevant gemenskapslagstiftning heller inte någon rättslig skyldighet att inkludera små och medelstora företag i urvalet. Detta framgår också av artikel 17.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på de särskilda omständigheterna i det här fallet, dvs. eftersom gemenskapsindustrin är mycket fragmenterad, är det oundvikligt att företagen i urvalet täcker en ganska liten del av den totala tillverkningen i gemenskapen. Som anges i skäl 65 i förordningen om preliminär tull gjorde kommissionen ett urval främst efter tillverkningsvolymens storlek, men man beaktade även tillverkarnas geografiska placering för att urvalet skulle bli representativt ur den synpunkten. Antalet företag som ingick i urvalet måste dock begränsas till vad som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande – i detta fall tio företag. Eftersom industrin är så fragmenterad och urvalet omfattar större tillverkare, skulle en ökning av antalet företag ändå inte få några betydande effekter på den andel urvalet utgör av den totala tillverkningen i gemenskapen. Till skillnad från vad vissa parter hävdat, finns det enligt definitionen i relevant gemenskapslagstiftning heller inte någon rättslig skyldighet att inkludera små och medelstora företag i urvalet. Detta framgår också av artikel 17.1 i grundförordningen.

| (58) | Som anges ovan bör urvalet antingen vara statistiskt giltigt eller baserat på en representativ volym. Eftersom man i detta fall valde den sistnämnda metoden, avvisades påståendet att urvalet inte var statistiskt giltigt. Det faktum att vissa utvecklingstendenser för gemenskapstillverkare som ingick i urvalet inte var desamma som för de klagande generellt och att kontrollbesök gjordes endast hos en liten del av gemenskapstillverkarna är inte rättsligt giltiga argument för att ifrågasätta urvalets giltighet. |
| --- | --- |

(58)

Som anges ovan bör urvalet antingen vara statistiskt giltigt eller baserat på en representativ volym. Eftersom man i detta fall valde den sistnämnda metoden, avvisades påståendet att urvalet inte var statistiskt giltigt. Det faktum att vissa utvecklingstendenser för gemenskapstillverkare som ingick i urvalet inte var desamma som för de klagande generellt och att kontrollbesök gjordes endast hos en liten del av gemenskapstillverkarna är inte rättsligt giltiga argument för att ifrågasätta urvalets giltighet.

| (59) | Av dessa skäl avvisades de påståenden som gjorts av olika parter, och urvalets rättsliga giltighet bekräftas eftersom urvalet är representativt och gjordes i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

Av dessa skäl avvisades de påståenden som gjorts av olika parter, och urvalets rättsliga giltighet bekräftas eftersom urvalet är representativt och gjordes i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

D.   DUMPNING

1.   MARKNADSEKONOMISK BEHANDLING

1.1   Allmänt

| (60) | Vissa berörda parter hävdade att kommissionen inte hade informerat var och en av de kinesiska och vietnamesiska exportörer som inte ingick i urvalet om varför de inte beviljats marknadsekonomisk status. Enligt detta påstående, som upprepades i samband med meddelandet om slutgiltiga åtgärder, har kommissionen skyldighet att kontakta berörda parter beträffande inlämnade ansökningar om marknadsekonomisk status oavsett om exportören ingår i urvalet eller inte. De ansåg att den använda metoden berövar de företag som inte ingår i urvalet möjligheten att utöva sin rätt till en individuell bedömning och att den innebär en överträdelse av artikel 2.7 b och c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Vissa berörda parter hävdade att kommissionen inte hade informerat var och en av de kinesiska och vietnamesiska exportörer som inte ingick i urvalet om varför de inte beviljats marknadsekonomisk status. Enligt detta påstående, som upprepades i samband med meddelandet om slutgiltiga åtgärder, har kommissionen skyldighet att kontakta berörda parter beträffande inlämnade ansökningar om marknadsekonomisk status oavsett om exportören ingår i urvalet eller inte. De ansåg att den använda metoden berövar de företag som inte ingår i urvalet möjligheten att utöva sin rätt till en individuell bedömning och att den innebär en överträdelse av artikel 2.7 b och c i grundförordningen.

| (61) | De gällande bestämmelserna för stickprovsförfaranden (artikel 17 i grundförordningen) anses ta rimlig hänsyn till företag som ansöker om marknadsekonomisk status. Oavsett om det gäller länder med marknadsekonomi eller länder som är övergångsekonomier, innebär stickprovsförfarandet att exportörerna inte får individuell bedömning och att de slutsatser som dras i fråga om stickprovet även kommer att gälla dem. I artikel 17 i grundförordningen beskrivs en allmän metod för att hantera situationer där en individuell granskning inte längre är möjlig på grund av det stora antalet berörda företag, dvs. användning av ett representativt urval. Det finns ingen anledning till att man inte skulle kunna använda stickprovsmetoden i en situation där det bland det stora antalet berörda företag ingår många företag som ansöker om marknadsekonomisk status. Precis som vid alla stickprovsförfaranden fastställs ett vägt genomsnitt för alla företag som ingår i urvalet, oavsett beräkningsmetod när det gäller företagens dumpning till följd av om de beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Marknadsekonomisk status respektive individuell behandling är således faktorer som inte bör förhindra användningen av normala stickprovsmetoder. Huvudsyftet med en stickprovsundersökning är att hitta en balans mellan de administrativa krav som ställs på att behandla ett enskilt ärende inom rimlig tid och inom obligatoriska tidsfrister och att göra en så individuell analys som möjligt. I detta fall var antalet ansökningar om marknadsekonomisk status så stort att det var administrativt sett omöjligt att behandla varje ansökan individuellt, vilket ibland sker. Det ansågs därför rimligt att tillämpa den vägda genomsnittliga marginalen för alla företag som ingick i urvalet även på de företag som inte ingick i urvalet, oavsett om dessa företag beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Det har också hävdats att dumpningsberäkningen inte var tillräckligt tillförlitlig eftersom man använt ett stickprov där ansökningar om marknadsekonomisk status ingick. Påståendet måste avvisas. Urvalet gjordes inte bland ansökningar om marknadsekonomisk status utan bland exporterande tillverkare. Bestämmelserna om stickprovsförfaranden har införts för att skapa tillräckligt tillförlitliga underlag för beslut om huruvida dumpning föreligger när det finns ett stort antal exporterande tillverkare. I fall där exporterande tillverkare även har lämnat in ansökan om marknadsekonomisk status finns det heller ingen anledning att tro att användningen av normala stickprovsmetoder skulle leda till dåligt underbyggda beslut. Det går stick i stäv med stickprovsbegreppet att hävda att eftersom sådana exportörer (som inte ingick i urvalet) skulle hamna i olika kategorier beroende på om de får marknadsekonomisk status eller inte, kan ett stickprov i den populationen inte bli representativt. Som när det gäller andra antidumpningsundersökningar är situationen aldrig densamma för de olika exportörerna. Det kan finnas betydande skillnader mellan tillverkarna utan att det påverkar möjligheten att använda ett stickprovsförfarande. Om ett företag inte anses ha marknadsekonomisk status innebär det bara att normalvärdet inte kan fastställas på grundval av företagets egna uppgifter utan att ett lämpligt alternativ måste väljas. Detta sker även på andra viktiga områden som rör fastställandet av dumpningen, t.ex. artikel 2.1 och 2.6 i grundförordningen. Det faktum att de exporterande ländernas regeringar själva har föreslagit de flesta företag som ingår i urvalet visar också att urvalet är representativt. De har alltså med andra ord själva betraktat urvalet som representativt för samtliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(61)

De gällande bestämmelserna för stickprovsförfaranden (artikel 17 i grundförordningen) anses ta rimlig hänsyn till företag som ansöker om marknadsekonomisk status. Oavsett om det gäller länder med marknadsekonomi eller länder som är övergångsekonomier, innebär stickprovsförfarandet att exportörerna inte får individuell bedömning och att de slutsatser som dras i fråga om stickprovet även kommer att gälla dem. I artikel 17 i grundförordningen beskrivs en allmän metod för att hantera situationer där en individuell granskning inte längre är möjlig på grund av det stora antalet berörda företag, dvs. användning av ett representativt urval. Det finns ingen anledning till att man inte skulle kunna använda stickprovsmetoden i en situation där det bland det stora antalet berörda företag ingår många företag som ansöker om marknadsekonomisk status. Precis som vid alla stickprovsförfaranden fastställs ett vägt genomsnitt för alla företag som ingår i urvalet, oavsett beräkningsmetod när det gäller företagens dumpning till följd av om de beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Marknadsekonomisk status respektive individuell behandling är således faktorer som inte bör förhindra användningen av normala stickprovsmetoder. Huvudsyftet med en stickprovsundersökning är att hitta en balans mellan de administrativa krav som ställs på att behandla ett enskilt ärende inom rimlig tid och inom obligatoriska tidsfrister och att göra en så individuell analys som möjligt. I detta fall var antalet ansökningar om marknadsekonomisk status så stort att det var administrativt sett omöjligt att behandla varje ansökan individuellt, vilket ibland sker. Det ansågs därför rimligt att tillämpa den vägda genomsnittliga marginalen för alla företag som ingick i urvalet även på de företag som inte ingick i urvalet, oavsett om dessa företag beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Det har också hävdats att dumpningsberäkningen inte var tillräckligt tillförlitlig eftersom man använt ett stickprov där ansökningar om marknadsekonomisk status ingick. Påståendet måste avvisas. Urvalet gjordes inte bland ansökningar om marknadsekonomisk status utan bland exporterande tillverkare. Bestämmelserna om stickprovsförfaranden har införts för att skapa tillräckligt tillförlitliga underlag för beslut om huruvida dumpning föreligger när det finns ett stort antal exporterande tillverkare. I fall där exporterande tillverkare även har lämnat in ansökan om marknadsekonomisk status finns det heller ingen anledning att tro att användningen av normala stickprovsmetoder skulle leda till dåligt underbyggda beslut. Det går stick i stäv med stickprovsbegreppet att hävda att eftersom sådana exportörer (som inte ingick i urvalet) skulle hamna i olika kategorier beroende på om de får marknadsekonomisk status eller inte, kan ett stickprov i den populationen inte bli representativt. Som när det gäller andra antidumpningsundersökningar är situationen aldrig densamma för de olika exportörerna. Det kan finnas betydande skillnader mellan tillverkarna utan att det påverkar möjligheten att använda ett stickprovsförfarande. Om ett företag inte anses ha marknadsekonomisk status innebär det bara att normalvärdet inte kan fastställas på grundval av företagets egna uppgifter utan att ett lämpligt alternativ måste väljas. Detta sker även på andra viktiga områden som rör fastställandet av dumpningen, t.ex. artikel 2.1 och 2.6 i grundförordningen. Det faktum att de exporterande ländernas regeringar själva har föreslagit de flesta företag som ingår i urvalet visar också att urvalet är representativt. De har alltså med andra ord själva betraktat urvalet som representativt för samtliga exporterande tillverkare.

| (62) | Vissa exporterande tillverkare i Kina och Vietnam hävdade att kommissionen tidigare hade gjort individuella bedömningar avseende marknadsekonomisk status i andra fall där antalet exporterande tillverkare var stort. I dessa fall, t.ex. när det gäller polyesterfilament (rådets förordning (EG) nr 1487/2005 av den 12 september 2005) (5), gjordes individuella bedömningar på grund av marknadsekonomisk status, trots att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen användes för bedömning av dumpning. |
| --- | --- |

(62)

Vissa exporterande tillverkare i Kina och Vietnam hävdade att kommissionen tidigare hade gjort individuella bedömningar avseende marknadsekonomisk status i andra fall där antalet exporterande tillverkare var stort. I dessa fall, t.ex. när det gäller polyesterfilament (rådets förordning (EG) nr 1487/2005 av den 12 september 2005) (5), gjordes individuella bedömningar på grund av marknadsekonomisk status, trots att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen användes för bedömning av dumpning.

| (63) | I det fallet bedömdes det dock vara möjligt att göra individuella granskningar av ansökningar baserade på marknadsekonomisk status, vilket inte var fallet i denna undersökning. I det ovannämnda fallet noteras också att man enligt bestämmelserna om stickprovsförfaranden tillämpade de vägda genomsnittliga marginalerna för företag med marknadsekonomisk status i urvalet även på de företag som inte ingick i urvalet men som beviljats marknadsekonomisk status, dvs. de beviljades inte någon individuell marginal utan i stället tillämpades en vägd genomsnittlig marginal som fastställts för företag med marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(63)

I det fallet bedömdes det dock vara möjligt att göra individuella granskningar av ansökningar baserade på marknadsekonomisk status, vilket inte var fallet i denna undersökning. I det ovannämnda fallet noteras också att man enligt bestämmelserna om stickprovsförfaranden tillämpade de vägda genomsnittliga marginalerna för företag med marknadsekonomisk status i urvalet även på de företag som inte ingick i urvalet men som beviljats marknadsekonomisk status, dvs. de beviljades inte någon individuell marginal utan i stället tillämpades en vägd genomsnittlig marginal som fastställts för företag med marknadsekonomisk status.

| (64) | I tidigare fall där stickprovsförfaranden använts och samarbetsvilliga exportörer ansökt om marknadsekonomisk status var antalet företag inte större än att det var möjligt att behandla varje ansökan individuellt. Med tanke på det stora antalet ansökningar om marknadsekonomisk status som inkommit var det inte möjligt att behandla dem var för sig. Andra exportörer, varav vissa ingår i urvalet och andra inte, upprepade att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status. För att stödja sin argumentering lämnade några exportörer in sina stadgar för att visa att deras fall inte skilde sig från Golden Step, som var det enda företaget som beviljades marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(64)

I tidigare fall där stickprovsförfaranden använts och samarbetsvilliga exportörer ansökt om marknadsekonomisk status var antalet företag inte större än att det var möjligt att behandla varje ansökan individuellt. Med tanke på det stora antalet ansökningar om marknadsekonomisk status som inkommit var det inte möjligt att behandla dem var för sig. Andra exportörer, varav vissa ingår i urvalet och andra inte, upprepade att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status. För att stödja sin argumentering lämnade några exportörer in sina stadgar för att visa att deras fall inte skilde sig från Golden Step, som var det enda företaget som beviljades marknadsekonomisk status.

| (65) | Det bör framhållas att man i detta förfarande tillämpade bestämmelserna om stickprovsförfaranden i artikel 17 i grundförordningen. Uppgifter som lämnades in senare av exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet granskades inte, eftersom detta enligt artikel 17.3 i grundförordningen skulle ha varit orimligt betungande och förhindrat att undersökningen avslutades i tid. Uppgifter som lämnats in senare av företag som ingick i urvalet behandlas i de stycken nedan som handlar om särskilda frågor som rör de två länder som omfattas av detta förfarande. |
| --- | --- |

(65)

Det bör framhållas att man i detta förfarande tillämpade bestämmelserna om stickprovsförfaranden i artikel 17 i grundförordningen. Uppgifter som lämnades in senare av exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet granskades inte, eftersom detta enligt artikel 17.3 i grundförordningen skulle ha varit orimligt betungande och förhindrat att undersökningen avslutades i tid. Uppgifter som lämnats in senare av företag som ingick i urvalet behandlas i de stycken nedan som handlar om särskilda frågor som rör de två länder som omfattas av detta förfarande.

| (66) | Vissa exporterande tillverkare hävdade att kommissionen inte gjort en bedömning avseende marknadsekonomisk status inom tre månader efter det att förfarandet inletts, vilket föreskrivs i artikel 2.7 c sista stycket i grundförordningen. |
| --- | --- |

(66)

Vissa exporterande tillverkare hävdade att kommissionen inte gjort en bedömning avseende marknadsekonomisk status inom tre månader efter det att förfarandet inletts, vilket föreskrivs i artikel 2.7 c sista stycket i grundförordningen.

| (67) | Bedömningen avseende marknadsekonomisk status gjordes visserligen senare än tre månader efter det att ärendet inletts, men de exporterande tillverkare som ingick i urvalet underrättades enskilt om beslutet om marknadsekonomisk status och fick möjlighet att utöva sin rätt att försvara sig. Dessa parter påverkades inte negativt av eventuella beslut om marknadsekonomisk status som fattades innan preliminära åtgärder infördes. |
| --- | --- |

(67)

Bedömningen avseende marknadsekonomisk status gjordes visserligen senare än tre månader efter det att ärendet inletts, men de exporterande tillverkare som ingick i urvalet underrättades enskilt om beslutet om marknadsekonomisk status och fick möjlighet att utöva sin rätt att försvara sig. Dessa parter påverkades inte negativt av eventuella beslut om marknadsekonomisk status som fattades innan preliminära åtgärder infördes.

| (68) | Vissa exporterande tillverkare som redan begärt individuell granskning upprepade denna begäran. Av de skäl som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull kunde dock inga individuella granskningar av exporterande tillverkare i Kina eller Vietnam beviljas. |
| --- | --- |

(68)

Vissa exporterande tillverkare som redan begärt individuell granskning upprepade denna begäran. Av de skäl som anges i skäl 64 i förordningen om preliminär tull kunde dock inga individuella granskningar av exporterande tillverkare i Kina eller Vietnam beviljas.

| (69) | Som anges i skälen 53–63 i förordningen om preliminär tull innebar det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och Vietnam att man använde ett representativt urval för att fastställa tullnivån för samarbetsvilliga exportörer som inte ingick i urvalet, som i alla antidumpningsärenden. |
| --- | --- |

(69)

Som anges i skälen 53–63 i förordningen om preliminär tull innebar det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och Vietnam att man använde ett representativt urval för att fastställa tullnivån för samarbetsvilliga exportörer som inte ingick i urvalet, som i alla antidumpningsärenden.

1.2   Beslut om marknadsekonomisk status avseende exporterande tillverkare i Kina

| (70) | Efter det att provisoriska åtgärder hade införts hävdade tolv kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och hos vilka kontrollbesök gjorts att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status och upprepade de argument som de tidigare lämnat. |
| --- | --- |

(70)

Efter det att provisoriska åtgärder hade införts hävdade tolv kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och hos vilka kontrollbesök gjorts att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status och upprepade de argument som de tidigare lämnat.

| (71) | När de preliminära undersökningsresultaten redovisades hävdade ett av dessa tolv företag, Golden Step, också att en betydande förändring hade skett sedan dess ansökan om marknadsekonomisk status behandlades och lade fram bevisning för detta. Golden Step hade fått avslag eftersom ansökan inte uppfyllde det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Beslutet grundades i synnerhet på det faktum att företaget hade skyldighet att exportera och således inte själv kunde bestämma sin försäljningsvolym utan betydande statlig inblandning. När undersökningsresultaten i fråga om marknadsekonomisk status redovisades lade Golden Step inom de bindande tidsfristerna fram bevisning för att företaget varken faktiskt eller rättsligt har någon skyldighet att exportera. |
| --- | --- |

(71)

När de preliminära undersökningsresultaten redovisades hävdade ett av dessa tolv företag, Golden Step, också att en betydande förändring hade skett sedan dess ansökan om marknadsekonomisk status behandlades och lade fram bevisning för detta. Golden Step hade fått avslag eftersom ansökan inte uppfyllde det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Beslutet grundades i synnerhet på det faktum att företaget hade skyldighet att exportera och således inte själv kunde bestämma sin försäljningsvolym utan betydande statlig inblandning. När undersökningsresultaten i fråga om marknadsekonomisk status redovisades lade Golden Step inom de bindande tidsfristerna fram bevisning för att företaget varken faktiskt eller rättsligt har någon skyldighet att exportera.

| (72) | Med tanke på de ändrade omständigheterna för Golden Step och det faktum att företagets ansökan om marknadsekonomisk status avvisades med motiveringen att det första kriteriet inte uppfyllts, beslutade man att ompröva det ursprungliga beslutet och bevilja Golden Step marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(72)

Med tanke på de ändrade omständigheterna för Golden Step och det faktum att företagets ansökan om marknadsekonomisk status avvisades med motiveringen att det första kriteriet inte uppfyllts, beslutade man att ompröva det ursprungliga beslutet och bevilja Golden Step marknadsekonomisk status.

| (73) | Vissa tillverkare som fått avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status påpekade att hänvisningen till försäljningsrestriktioner i stadgarna inte lett till avslag i andra antidumpningsärenden. Det bör noteras att analysen avseende marknadsekonomisk status görs individuellt på grundval av inlämnade uppgifter och att det inte föreligger någon motsättning med andra aktuella analyser av detta slag där sakförhållandena är jämförbara. I detta fall lämnade den exporterande tillverkaren inom den fastställda tidsfristen in en reviderad version av sina stadgar där försäljningsrestriktioner inte fanns med och visade att företaget faktiskt inte omfattades av sådana försäljningsrestriktioner. |
| --- | --- |

(73)

Vissa tillverkare som fått avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status påpekade att hänvisningen till försäljningsrestriktioner i stadgarna inte lett till avslag i andra antidumpningsärenden. Det bör noteras att analysen avseende marknadsekonomisk status görs individuellt på grundval av inlämnade uppgifter och att det inte föreligger någon motsättning med andra aktuella analyser av detta slag där sakförhållandena är jämförbara. I detta fall lämnade den exporterande tillverkaren inom den fastställda tidsfristen in en reviderad version av sina stadgar där försäljningsrestriktioner inte fanns med och visade att företaget faktiskt inte omfattades av sådana försäljningsrestriktioner.

| (74) | Andra parter hävdade att beslutet att avvisa kinesiska skoexportörers ansökan om marknadsekonomisk status var i strid med WTO-bestämmelserna, främst på grund av att exporten från Kina inte längre sker genom ett statligt monopol vilket enligt andra tilläggsbestämmelsen till artikel VI.1 i bilaga 1 till GATT 1994 är ett krav för att kontraktsstaterna skall kunna avvika från praxis att använda uppgifter om normalvärde från de exporterande länderna för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(74)

Andra parter hävdade att beslutet att avvisa kinesiska skoexportörers ansökan om marknadsekonomisk status var i strid med WTO-bestämmelserna, främst på grund av att exporten från Kina inte längre sker genom ett statligt monopol vilket enligt andra tilläggsbestämmelsen till artikel VI.1 i bilaga 1 till GATT 1994 är ett krav för att kontraktsstaterna skall kunna avvika från praxis att använda uppgifter om normalvärde från de exporterande länderna för att fastställa normalvärdet.

| (75) | När den andra tilläggsbestämmelsen infördes ansågs bland annat Kina ha ett statligt exportmonopol. Sedan dess har Kina genomfört ekonomiska reformer som lett till att landet numera behandlas annorlunda i förfaranden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. I dag innehåller avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO bestämmelser om hur kinesiska exportörer skall behandlas i förfaranden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. Enligt dessa bestämmelser får WTO-medlemmarna använda en metod som inte grundar sig på strikt jämförelse mellan inhemska priser eller kostnader i Kina, om de tillverkare som granskas inte kan visa att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(75)

När den andra tilläggsbestämmelsen infördes ansågs bland annat Kina ha ett statligt exportmonopol. Sedan dess har Kina genomfört ekonomiska reformer som lett till att landet numera behandlas annorlunda i förfaranden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. I dag innehåller avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO bestämmelser om hur kinesiska exportörer skall behandlas i förfaranden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. Enligt dessa bestämmelser får WTO-medlemmarna använda en metod som inte grundar sig på strikt jämförelse mellan inhemska priser eller kostnader i Kina, om de tillverkare som granskas inte kan visa att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten.

| (76) | För de övriga elva företagen som ingick i urvalet noteras att de inte lämnat in några nya uppgifter inom den fastställda tidsfristen som skulle kunnat ändra beslutet att inte bevilja dem marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(76)

För de övriga elva företagen som ingick i urvalet noteras att de inte lämnat in några nya uppgifter inom den fastställda tidsfristen som skulle kunnat ändra beslutet att inte bevilja dem marknadsekonomisk status.

| (77) | Här noteras särskilt att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder lämnade in ändrade stadgar där försäljningsrestriktioner inte längre fanns med, men att detta skedde för sent för att en kontroll skulle kunna göras enligt artikel 16.1 i grundförordningen. Att de berörda företagen inte ansågs uppfylla kraven för att beviljas marknadsekonomisk status berodde dock inte enbart på försäljningsrestriktioner (första kriteriet). |
| --- | --- |

(77)

Här noteras särskilt att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder lämnade in ändrade stadgar där försäljningsrestriktioner inte längre fanns med, men att detta skedde för sent för att en kontroll skulle kunna göras enligt artikel 16.1 i grundförordningen. Att de berörda företagen inte ansågs uppfylla kraven för att beviljas marknadsekonomisk status berodde dock inte enbart på försäljningsrestriktioner (första kriteriet).

| (78) | De övriga synpunkterna från dessa företag behandlades i skälen 69–77 i förordningen om preliminär tull. Därför bekräftas de preliminära undersökningsresultaten och slutsatserna i den förordningen, och beslutet att inte bevilja de elva företagen marknadsekonomisk status upprätthålls. |
| --- | --- |

(78)

De övriga synpunkterna från dessa företag behandlades i skälen 69–77 i förordningen om preliminär tull. Därför bekräftas de preliminära undersökningsresultaten och slutsatserna i den förordningen, och beslutet att inte bevilja de elva företagen marknadsekonomisk status upprätthålls.

1.3   Fastställande av marknadsekonomisk status för exporterande tillverkare i Vietnam

| (79) | Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade sju av de vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status och upprepade de argument de tidigare lämnat, dock utan att lägga fram tillräcklig ny bevisning. Svar på dessa frågor lämnades redan i skälen 78–90 i förordningen om preliminär tull. De undersökningsresultat som beskrivs i dessa skäl bekräftas, och beslutet att inte bevilja de åtta företagen marknadsekonomisk status bibehålls. |
| --- | --- |

(79)

Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade sju av de vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status och upprepade de argument de tidigare lämnat, dock utan att lägga fram tillräcklig ny bevisning. Svar på dessa frågor lämnades redan i skälen 78–90 i förordningen om preliminär tull. De undersökningsresultat som beskrivs i dessa skäl bekräftas, och beslutet att inte bevilja de åtta företagen marknadsekonomisk status bibehålls.

| (80) | Två vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet hävdade att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status eftersom skälen för att bevilja Golden Step marknadsekonomisk status gäller även dem. De anser att de inte beviljats marknadsekonomisk status eftersom i) verksamhetstillståndet och stadgarna innehåller försäljningsrestriktioner och ii) det finns ett avtal mellan ett närstående företag och ett helt statligt ägt företag. Företagen framhöll att dessa omständigheter även gällde den kinesiska exporterande tillverkaren Golden Step och att samma beslut därför borde ha fattats även för dem. |
| --- | --- |

(80)

Två vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet hävdade att de borde ha beviljats marknadsekonomisk status eftersom skälen för att bevilja Golden Step marknadsekonomisk status gäller även dem. De anser att de inte beviljats marknadsekonomisk status eftersom i) verksamhetstillståndet och stadgarna innehåller försäljningsrestriktioner och ii) det finns ett avtal mellan ett närstående företag och ett helt statligt ägt företag. Företagen framhöll att dessa omständigheter även gällde den kinesiska exporterande tillverkaren Golden Step och att samma beslut därför borde ha fattats även för dem.

| (81) | Enligt de förklaringar som ges i skälen 78–90 i förordningen om preliminär tull fattades beslutet att inte bevilja de två vietnamesiska företagen marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde det första, andra och tredje kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dessa två företag har beviljats investeringstillstånd som innebär kvantitativa försäljningsrestriktioner. Dessa restriktioner avskaffades varken under undersökningsperioden eller senare. Som anges i skäl 89 i förordningen om preliminär tull hade de två företagen inte lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status för en av deras närstående tillverkare i Vietnam. Därför var det inte möjligt att fastställa huruvida företagsgruppen som helhet uppfyller alla krav för beviljande av marknadsekonomisk status. Det faktum att det närstående företaget hade ett bearbetningsavtal med ett statligt ägt företag beaktades inte när kommissionen fattade beslut, eftersom det företaget inte hade lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status. Det kan därför konstateras att den faktiska situationen var helt annorlunda för dessa två exporterande tillverkare i Vietnam än för Golden Step. Därför måste de argument som förts fram avvisas. |
| --- | --- |

(81)

Enligt de förklaringar som ges i skälen 78–90 i förordningen om preliminär tull fattades beslutet att inte bevilja de två vietnamesiska företagen marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde det första, andra och tredje kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dessa två företag har beviljats investeringstillstånd som innebär kvantitativa försäljningsrestriktioner. Dessa restriktioner avskaffades varken under undersökningsperioden eller senare. Som anges i skäl 89 i förordningen om preliminär tull hade de två företagen inte lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status för en av deras närstående tillverkare i Vietnam. Därför var det inte möjligt att fastställa huruvida företagsgruppen som helhet uppfyller alla krav för beviljande av marknadsekonomisk status. Det faktum att det närstående företaget hade ett bearbetningsavtal med ett statligt ägt företag beaktades inte när kommissionen fattade beslut, eftersom det företaget inte hade lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status. Det kan därför konstateras att den faktiska situationen var helt annorlunda för dessa två exporterande tillverkare i Vietnam än för Golden Step. Därför måste de argument som förts fram avvisas.

2.   INDIVIDUELL BEHANDLING

2.1   Beslut om individuell behandling av exporterande tillverkare i Kina

| (82) | Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade vissa kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats individuell behandling och upprepade de argument de tidigare lämnat, dock utan att lägga fram tillräcklig ny bevisning. Här noteras särskilt att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet lämnade in ändrade stadgar utan försäljningsrestriktioner först efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder. Detta skedde för sent för att en kontroll skulle kunna göras enligt artikel 16.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade vissa kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats individuell behandling och upprepade de argument de tidigare lämnat, dock utan att lägga fram tillräcklig ny bevisning. Här noteras särskilt att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet lämnade in ändrade stadgar utan försäljningsrestriktioner först efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder. Detta skedde för sent för att en kontroll skulle kunna göras enligt artikel 16.1 i grundförordningen.

| (83) | Av de skäl som anges i skäl 94 i förordningen om preliminär tull måste dessa påståenden därför avvisas. |
| --- | --- |

(83)

Av de skäl som anges i skäl 94 i förordningen om preliminär tull måste dessa påståenden därför avvisas.

| (84) | Andra kinesiska exporterande tillverkare hävdade att beslutet att inte bevilja de kinesiska exporterande tillverkarna individuell behandling var i strid med avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(84)

Andra kinesiska exporterande tillverkare hävdade att beslutet att inte bevilja de kinesiska exporterande tillverkarna individuell behandling var i strid med avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet.

| (85) | Detta påstående måste avvisas. Antidumpningsavtalet är inte direkt tillämpligt i gemenskapen. Dessutom innehåller artikel 6.10 i antidumpningsavtalet bara en allmän regel om att individuella marginaler skall fastställas för exportörerna. När det gäller länder utan marknadsekonomi får dock undantag göras från den allmänna regeln enligt WTO-bestämmelserna, nämligen genom andra tilläggsbestämmelsen till artikel VI.1 i bilaga 1 till GATT 1994. De kinesiska exportörernas situation behandlas dock mer specifikt i protokollet om Kinas anslutning till WTO. I avsnitt 15 i det protokollet föreskrivs dock ingen skyldighet att fastställa individuella marginaler för exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(85)

Detta påstående måste avvisas. Antidumpningsavtalet är inte direkt tillämpligt i gemenskapen. Dessutom innehåller artikel 6.10 i antidumpningsavtalet bara en allmän regel om att individuella marginaler skall fastställas för exportörerna. När det gäller länder utan marknadsekonomi får dock undantag göras från den allmänna regeln enligt WTO-bestämmelserna, nämligen genom andra tilläggsbestämmelsen till artikel VI.1 i bilaga 1 till GATT 1994. De kinesiska exportörernas situation behandlas dock mer specifikt i protokollet om Kinas anslutning till WTO. I avsnitt 15 i det protokollet föreskrivs dock ingen skyldighet att fastställa individuella marginaler för exporterande tillverkare.

| (86) | Av samma skäl hävdade parterna att artikel 9.5 i grundförordningen, som innehåller bestämmelser om individuell behandling, är i strid med WTO-bestämmelserna. |
| --- | --- |

(86)

Av samma skäl hävdade parterna att artikel 9.5 i grundförordningen, som innehåller bestämmelser om individuell behandling, är i strid med WTO-bestämmelserna.

| (87) | Detta påstående måste avvisas, inte bara för att WTO-bestämmelserna inte är direkt tillämpliga i gemenskapen utan även för att de inte utesluter att man använder en tvåstegsmetod med i) marknadsekonomisk status och ii) individuell behandling. |
| --- | --- |

(87)

Detta påstående måste avvisas, inte bara för att WTO-bestämmelserna inte är direkt tillämpliga i gemenskapen utan även för att de inte utesluter att man använder en tvåstegsmetod med i) marknadsekonomisk status och ii) individuell behandling.

| (88) | Fyra kinesiska exportörer upprepade sin begäran om individuell granskning enligt skäl 7 i förordningen om preliminär tull. De påpekade att om ett urval bestående av tolv kinesiska företag kunde undersökas, borde det vara möjligt att granska ytterligare fyra. |
| --- | --- |

(88)

Fyra kinesiska exportörer upprepade sin begäran om individuell granskning enligt skäl 7 i förordningen om preliminär tull. De påpekade att om ett urval bestående av tolv kinesiska företag kunde undersökas, borde det vara möjligt att granska ytterligare fyra.

| (89) | Av de skäl som redan angetts i skäl 64 i förordningen om preliminär tull måste dessa påståenden dock avvisas. |
| --- | --- |

(89)

Av de skäl som redan angetts i skäl 64 i förordningen om preliminär tull måste dessa påståenden dock avvisas.

| (90) | Ytterligare en exporterande tillverkare begärde individuell behandling efter det att preliminära åtgärder införts. Den tillverkaren hade inlett sin verksamhet efter det att den ursprungliga undersökningsperioden avslutats. Av samma skäl som anges ovan var det inte möjligt att göra en individuell granskning av detta företags ansökan. Företagets stadgar befanns också innehålla en skyldighet att exportera. Dessutom fick företaget skattelättnader om exporten översteg en viss andel av den totala försäljningen. Det skulle därför ändå inte ha varit möjligt att bevilja det företaget individuell behandling. |
| --- | --- |

(90)

Ytterligare en exporterande tillverkare begärde individuell behandling efter det att preliminära åtgärder införts. Den tillverkaren hade inlett sin verksamhet efter det att den ursprungliga undersökningsperioden avslutats. Av samma skäl som anges ovan var det inte möjligt att göra en individuell granskning av detta företags ansökan. Företagets stadgar befanns också innehålla en skyldighet att exportera. Dessutom fick företaget skattelättnader om exporten översteg en viss andel av den totala försäljningen. Det skulle därför ändå inte ha varit möjligt att bevilja det företaget individuell behandling.

2.2   Beslut om individuell behandling av exporterande tillverkare i Vietnam

| (91) | Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade sex exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(91)

Efter det att provisoriska åtgärder införts hävdade sex exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de borde ha beviljats individuell behandling.

| (92) | De företag som inte beviljades individuell behandling på grundval av artikel 9.5 a i grundförordningen upprepade bara sitt påstående att deras exportkvantiteter bestäms fritt. Exportkvantiteterna fastställs dock i investeringstillstånden och det kan således inte anses att de bestäms fritt av företagen, eftersom eventuella ändringar av den andel som anges i investeringstillståndet kräver myndigheternas godkännande. Dessa exportörer hävdar visserligen att andelen bestäms fritt av företaget på grundval av ekonomiska hänsyn, men kommissionen anser att det i så fall inte finns någon anledning att fastställa exportandelen i investeringstillståndet eftersom detta innebär att man uttryckligen förbjuder företaget att sälja en viss del av sin tillverkning på hemmamarknaden. Det berörda företaget har då inte möjlighet att själv bestämma om det är lämpligt att vid en viss tidpunkt sälja större kvantiteter på hemmamarknaden än vad som fastställs i tillståndet, eftersom detta kräver myndigheternas godkännande. |
| --- | --- |

(92)

De företag som inte beviljades individuell behandling på grundval av artikel 9.5 a i grundförordningen upprepade bara sitt påstående att deras exportkvantiteter bestäms fritt. Exportkvantiteterna fastställs dock i investeringstillstånden och det kan således inte anses att de bestäms fritt av företagen, eftersom eventuella ändringar av den andel som anges i investeringstillståndet kräver myndigheternas godkännande. Dessa exportörer hävdar visserligen att andelen bestäms fritt av företaget på grundval av ekonomiska hänsyn, men kommissionen anser att det i så fall inte finns någon anledning att fastställa exportandelen i investeringstillståndet eftersom detta innebär att man uttryckligen förbjuder företaget att sälja en viss del av sin tillverkning på hemmamarknaden. Det berörda företaget har då inte möjlighet att själv bestämma om det är lämpligt att vid en viss tidpunkt sälja större kvantiteter på hemmamarknaden än vad som fastställs i tillståndet, eftersom detta kräver myndigheternas godkännande.

| (93) | Ett av de företag som inte beviljades individuell behandling på grundval av artikel 9.5 c i grundförordningen hävdade att kommissionens beslut om detta inte var tillräckligt väl underbyggt. Det företaget är dock helt statligt ägt och det innebär att aktiemajoriteten inte tillhör privatpersoner utan staten, som också utser företagets ledning. Företaget visade sig också ha ett närstående företag som inte uppfyllde kraven för vare sig marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Eftersom olika tullsatser skulle gälla för dessa två närstående företag fanns det en risk för kringgående av åtgärderna, och då normal praxis är att man undersöker om en grupp närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status respektive individuell behandling var det alltså inte möjligt att avgöra om gruppen som helhet uppfyllde alla krav för beviljande av individuell behandling. |
| --- | --- |

(93)

Ett av de företag som inte beviljades individuell behandling på grundval av artikel 9.5 c i grundförordningen hävdade att kommissionens beslut om detta inte var tillräckligt väl underbyggt. Det företaget är dock helt statligt ägt och det innebär att aktiemajoriteten inte tillhör privatpersoner utan staten, som också utser företagets ledning. Företaget visade sig också ha ett närstående företag som inte uppfyllde kraven för vare sig marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Eftersom olika tullsatser skulle gälla för dessa två närstående företag fanns det en risk för kringgående av åtgärderna, och då normal praxis är att man undersöker om en grupp närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status respektive individuell behandling var det alltså inte möjligt att avgöra om gruppen som helhet uppfyllde alla krav för beviljande av individuell behandling.

| (94) | Slutsatsen i skäl 97 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(94)

Slutsatsen i skäl 97 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

| (95) | De två sistnämnda företagen lade inte fram någon ny bevisning. |
| --- | --- |

(95)

De två sistnämnda företagen lade inte fram någon ny bevisning.

| (96) | Av samma anledning som anges i skäl 97 i förordningen om preliminär tull ansågs det därför att beslutet att inte bevilja de åtta vietnamesiska företagen individuell behandling borde upprätthållas. |
| --- | --- |

(96)

Av samma anledning som anges i skäl 97 i förordningen om preliminär tull ansågs det därför att beslutet att inte bevilja de åtta vietnamesiska företagen individuell behandling borde upprätthållas.

| (97) | När det gäller ansökningar om individuell behandling från de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hänvisas till det stycke ovan som handlar om detta. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller ansökningar om individuell behandling från de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hänvisas till det stycke ovan som handlar om detta.

3.   NORMALVÄRDE

3.1   Fastställande av normalvärde för den exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (98) | Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status bör fastställas på grundval av de uppgifter företaget lämnat om inhemsk försäljning och tillverkningskostnader. Dessa uppgifter kontrollerades sedan på plats hos det berörda företaget. |
| --- | --- |

(98)

Normalvärdet för den enda exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status bör fastställas på grundval av de uppgifter företaget lämnat om inhemsk försäljning och tillverkningskostnader. Dessa uppgifter kontrollerades sedan på plats hos det berörda företaget.

| (99) | När det gäller fastställande av normalvärdet konstaterade kommissionen först att den berörda exporterande tillverkaren inte haft någon inhemsk försäljning under undersökningsperioden. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av den exporterande tillverkarens inhemska priser enligt artikel 2.1 första stycket i grundförordningen. Detta innebar att en annan metod måste användas. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller fastställande av normalvärdet konstaterade kommissionen först att den berörda exporterande tillverkaren inte haft någon inhemsk försäljning under undersökningsperioden. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av den exporterande tillverkarens inhemska priser enligt artikel 2.1 första stycket i grundförordningen. Detta innebar att en annan metod måste användas.

| (100) | Man kontrollerade därför om andra kinesiska säljares eller tillverkares priser kunde användas enligt artikel 2.1 andra stycket i grundförordningen. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status kunde man dock inte använda sådana exporterande tillverkares inhemska priser. |
| --- | --- |

(100)

Man kontrollerade därför om andra kinesiska säljares eller tillverkares priser kunde användas enligt artikel 2.1 andra stycket i grundförordningen. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status kunde man dock inte använda sådana exporterande tillverkares inhemska priser.

| (101) | Eftersom man inte kunde använda inhemska priser för att fastställa normalvärdet måste man i stället beräkna ett konstruerat normalvärde på grundval av den berörda tillverkarens kostnader. Normalvärdet konstruerades således enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att tillverkningskostnaden för den exporterade skomodellen, vid behov justerad, adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom man inte kunde använda inhemska priser för att fastställa normalvärdet måste man i stället beräkna ett konstruerat normalvärde på grundval av den berörda tillverkarens kostnader. Normalvärdet konstruerades således enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att tillverkningskostnaden för den exporterade skomodellen, vid behov justerad, adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal.

| (102) | Eftersom den exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status inte haft någon inhemsk försäljning och eftersom inga andra kinesiska exporterande tillverkare hade beviljats marknadsekonomisk status, måste försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten fastställas med en annan rimlig metod enligt artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(102)

Eftersom den exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status inte haft någon inhemsk försäljning och eftersom inga andra kinesiska exporterande tillverkare hade beviljats marknadsekonomisk status, måste försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten fastställas med en annan rimlig metod enligt artikel 2.6 c i grundförordningen.

| (103) | Kommissionen använde därför försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler hämtade från andra kinesiska exporterande tillverkare som nyligen beviljats marknadsekonomisk status inom ramen för andra undersökningar och som haft inhemsk försäljning vid normal handel enligt artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen använde därför försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler hämtade från andra kinesiska exporterande tillverkare som nyligen beviljats marknadsekonomisk status inom ramen för andra undersökningar och som haft inhemsk försäljning vid normal handel enligt artikel 2.2 i grundförordningen.

| (104) | De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt genomsnittliga vinstmarginaler som konstaterades föreligga vid dessa undersökningar adderades till den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för de exporterade modellerna. |
| --- | --- |

(104)

De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt genomsnittliga vinstmarginaler som konstaterades föreligga vid dessa undersökningar adderades till den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för de exporterade modellerna.

3.2   Fastställande av normalvärdet i det jämförbara landet

| (105) | Vissa parter hävdade att Brasilien inte är ett lämpligt jämförelseland om man som främsta eller enda kriterium ser till hur representativ den inhemska försäljningen i det landet är jämfört med andra tänkbara jämförelseländer. |
| --- | --- |

(105)

Vissa parter hävdade att Brasilien inte är ett lämpligt jämförelseland om man som främsta eller enda kriterium ser till hur representativ den inhemska försäljningen i det landet är jämfört med andra tänkbara jämförelseländer.

| (106) | Det bör framhållas att den inhemska försäljningens representativitet inte är det enda skälet till att man valt Brasilien som jämförelseland. Även andra faktorer som konkurrensen på den brasilianska marknaden, skilllnaden i fråga om kostnadsstrukturer vid tillverkningen samt tillgång till material och de brasilianska tillverkarnas know-how analyserades i skälen 109–123 i förordningen om preliminär tull, och denna analys ledde till samma slutsats. Brasilien blev faktiskt ännu mer lämpligt som jämförelseland i och med att avancerade sportskor uteslöts från definitionen av den berörda produkten eftersom de brasilianska företagen, till skillnad från tillverkarna i de länder som föreslagits av de ovannämnda parterna, knappast har någon tillverkning av avancerade sportskor. Andra faktorer som togs upp av berörda parter, t.ex. socioekonomisk och kulturell utveckling eller arbetskostnader, ansågs inte relevanta för att avgöra om Brasilien är ett lämpligt jämförelseland. I fråga om ekonomisk utveckling skiljer sig Brasilien inte heller nämnvärt från andra föreslagna jämförelseländer som Thailand och Indonesien. Det ansågs därför inte orimligt att välja Brasilien som jämförelseland. |
| --- | --- |

(106)

Det bör framhållas att den inhemska försäljningens representativitet inte är det enda skälet till att man valt Brasilien som jämförelseland. Även andra faktorer som konkurrensen på den brasilianska marknaden, skilllnaden i fråga om kostnadsstrukturer vid tillverkningen samt tillgång till material och de brasilianska tillverkarnas know-how analyserades i skälen 109–123 i förordningen om preliminär tull, och denna analys ledde till samma slutsats. Brasilien blev faktiskt ännu mer lämpligt som jämförelseland i och med att avancerade sportskor uteslöts från definitionen av den berörda produkten eftersom de brasilianska företagen, till skillnad från tillverkarna i de länder som föreslagits av de ovannämnda parterna, knappast har någon tillverkning av avancerade sportskor. Andra faktorer som togs upp av berörda parter, t.ex. socioekonomisk och kulturell utveckling eller arbetskostnader, ansågs inte relevanta för att avgöra om Brasilien är ett lämpligt jämförelseland. I fråga om ekonomisk utveckling skiljer sig Brasilien inte heller nämnvärt från andra föreslagna jämförelseländer som Thailand och Indonesien. Det ansågs därför inte orimligt att välja Brasilien som jämförelseland.

| (107) | Ett land behöver inte vara olämpligt som jämförelseland enbart för att den inhemska försäljningen i jämförelselandet ligger under 5 procent, men det faktum att de thailändska och indonesiska företag som föreslagits av vissa parter har en inhemsk försäljning på bara knappt 2 procent tyder ändå på att dessa marknader är mindre representativa än Brasilien. |
| --- | --- |

(107)

Ett land behöver inte vara olämpligt som jämförelseland enbart för att den inhemska försäljningen i jämförelselandet ligger under 5 procent, men det faktum att de thailändska och indonesiska företag som föreslagits av vissa parter har en inhemsk försäljning på bara knappt 2 procent tyder ändå på att dessa marknader är mindre representativa än Brasilien.

| (108) | Den inhemska försäljningen var visserligen inte det enda skälet till att man valde Brasilien, men denna faktor var särskilt relevant i just detta fall på grund av det stora antalet olika typer av skodon som tillverkas i de berörda länderna och som måste jämföras med de skodon från det jämförbara landet som mest liknar skodon tillverkade i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(108)

Den inhemska försäljningen var visserligen inte det enda skälet till att man valde Brasilien, men denna faktor var särskilt relevant i just detta fall på grund av det stora antalet olika typer av skodon som tillverkas i de berörda länderna och som måste jämföras med de skodon från det jämförbara landet som mest liknar skodon tillverkade i de berörda länderna.

| (109) | Vissa parter hävdade att de nära jämförbara produktkontrollnummer som används av kommissionen när beslut fattas om preliminära åtgärder inte ger en korrekt och rättvis jämförelse mellan exportpriser och normalvärden. Självklart kunde man inte hitta motsvarigheter i Brasilien för alla produktkontrollnummer avseende skor som säljs av de exporterande länderna. Att då välja de närmaste produktkontrollnumren för att göra en rättvis jämförelse föreföll vara det rimligaste tillvägagångssättet. Dessutom gjordes justeringar (t.ex. när det gäller barnskor och lädrets kvalitet) för att ta hänsyn till väsentliga skillnader i fråga om egenskaper mellan de skor som exporteras av de berörda länderna och de skor som mest liknar dem på den brasilianska marknaden. Det gällde egenskaper som antingen inte beaktats när systemet med produktkontrollnummer infördes eller som inte behandlats fullt ut i de uppgifter som lämnats av berörda parter. |
| --- | --- |

(109)

Vissa parter hävdade att de nära jämförbara produktkontrollnummer som används av kommissionen när beslut fattas om preliminära åtgärder inte ger en korrekt och rättvis jämförelse mellan exportpriser och normalvärden. Självklart kunde man inte hitta motsvarigheter i Brasilien för alla produktkontrollnummer avseende skor som säljs av de exporterande länderna. Att då välja de närmaste produktkontrollnumren för att göra en rättvis jämförelse föreföll vara det rimligaste tillvägagångssättet. Dessutom gjordes justeringar (t.ex. när det gäller barnskor och lädrets kvalitet) för att ta hänsyn till väsentliga skillnader i fråga om egenskaper mellan de skor som exporteras av de berörda länderna och de skor som mest liknar dem på den brasilianska marknaden. Det gällde egenskaper som antingen inte beaktats när systemet med produktkontrollnummer infördes eller som inte behandlats fullt ut i de uppgifter som lämnats av berörda parter.

| (110) | Den totala försäljningen av skodon av läder är dessutom större för de medverkande brasilianska tillverkarna än för de samarbetsvilliga tillverkarna i de andra föreslagna jämförelseländerna Indonesien, Indien och Thailand. Det konstaterades därför att de brasilianska tillverkarnas produktsortiment torde vara större än för tillverkarna i de andra länderna. Sannolikheten att hitta skodon som kunde jämföras med de kinesiska eller vietnamesiska skodonen ansågs därför vara större i Brasilien. |
| --- | --- |

(110)

Den totala försäljningen av skodon av läder är dessutom större för de medverkande brasilianska tillverkarna än för de samarbetsvilliga tillverkarna i de andra föreslagna jämförelseländerna Indonesien, Indien och Thailand. Det konstaterades därför att de brasilianska tillverkarnas produktsortiment torde vara större än för tillverkarna i de andra länderna. Sannolikheten att hitta skodon som kunde jämföras med de kinesiska eller vietnamesiska skodonen ansågs därför vara större i Brasilien.

| (111) | De sex thailändska företagen, de två indonesiska företagen och det indiska företaget hade en total försäljning (dvs. inhemsk försäljning plus export) på mindre än 8 miljoner par skor per land (dvs. mindre än 5 procent av den berörda exporten), medan de åtta brasilianska företag som medverkade hade en total försäljning på över 40 miljoner par, varav över 18 miljoner par tillverkades av de tre företag vars uppgifter användes. Detta visar tydligt att det är mer sannolikt att man hittar skomodeller som kan jämföras med de modeller som säljs av de berörda länderna hos brasilianska företag än hos thailändska, indiska eller indonesiska företag. |
| --- | --- |

(111)

De sex thailändska företagen, de två indonesiska företagen och det indiska företaget hade en total försäljning (dvs. inhemsk försäljning plus export) på mindre än 8 miljoner par skor per land (dvs. mindre än 5 procent av den berörda exporten), medan de åtta brasilianska företag som medverkade hade en total försäljning på över 40 miljoner par, varav över 18 miljoner par tillverkades av de tre företag vars uppgifter användes. Detta visar tydligt att det är mer sannolikt att man hittar skomodeller som kan jämföras med de modeller som säljs av de berörda länderna hos brasilianska företag än hos thailändska, indiska eller indonesiska företag.

| (112) | Ett företag hävdade att tillverkningen i Brasilien inte är så bred och diversifierad som i de berörda länderna. Med tanke på ovanstående är det dock rimligt att anta att produktsortimentet för de brasilianska företag som tillhandahöll de uppgifter som krävdes och vars försäljning (inhemsk försäljning plus export) konstaterades vara mellan 6 och 13 gånger större än de indiska, indonesiska och thailändska företagens, faktiskt är både bred och diversifierad. |
| --- | --- |

(112)

Ett företag hävdade att tillverkningen i Brasilien inte är så bred och diversifierad som i de berörda länderna. Med tanke på ovanstående är det dock rimligt att anta att produktsortimentet för de brasilianska företag som tillhandahöll de uppgifter som krävdes och vars försäljning (inhemsk försäljning plus export) konstaterades vara mellan 6 och 13 gånger större än de indiska, indonesiska och thailändska företagens, faktiskt är både bred och diversifierad.

| (113) | Berörda parter hävdade också att det finns en motsägelse mellan skäl 108 i förordningen om preliminär tull där det sägs att ”Brasilien [framstod] som det mest rimliga valet eftersom försäljningen på hemmamarknaden där var representativ, vilket innebar att man inte skulle behöva konstruera något normalvärde och sedan eventuellt behöva göra många justeringar av detta”, och skäl 123 i samma förordning där det konstateras att skillnaden i lädrets kvalitet mellan de företag som ingick i urvalet och de brasilianska tillverkarna ”inte [är] något skäl till att avvisa Brasilien som ett lämpligt jämförbart land, eftersom man kan ta hänsyn till eventuella skillnader i lädrets kvalitet genom en justering för skillnader i fysiska egenskaper”. |
| --- | --- |

(113)

Berörda parter hävdade också att det finns en motsägelse mellan skäl 108 i förordningen om preliminär tull där det sägs att ”Brasilien [framstod] som det mest rimliga valet eftersom försäljningen på hemmamarknaden där var representativ, vilket innebar att man inte skulle behöva konstruera något normalvärde och sedan eventuellt behöva göra många justeringar av detta”, och skäl 123 i samma förordning där det konstateras att skillnaden i lädrets kvalitet mellan de företag som ingick i urvalet och de brasilianska tillverkarna ”inte [är] något skäl till att avvisa Brasilien som ett lämpligt jämförbart land, eftersom man kan ta hänsyn till eventuella skillnader i lädrets kvalitet genom en justering för skillnader i fysiska egenskaper”.

| (114) | Detta innebär dock ingen motsägelse eftersom det i skäl 108 i förordningen om preliminär tull endast anges att Brasilien är ett lämpligare alternativ eftersom det kräver färre justeringar än andra tänkbara jämförelseländer. Det är givetvis inte möjligt att i inledningsskedet av en undersökning veta exakt vilka justeringar som kommer att krävas för att göra en lämplig jämförelse. Sådana justeringar skulle troligen ha varit nödvändiga även om man hade valt ett annat jämförelseland. Eftersom den inhemska försäljningen i de andra föreslagna länderna inte var tillräckligt representativ och med tanke på det sannolikt mer begränsade produktsortimentet är det dock rimligt att anta att normalvärdet skulle behöva konstrueras och att det skulle krävas fler justeringar för att göra de thailändska, indonesiska respektive indiska modellerna jämförbara med de modeller som tillverkas i de berörda länderna, än vad som var fallet beträffande de brasilianska inhemska försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(114)

Detta innebär dock ingen motsägelse eftersom det i skäl 108 i förordningen om preliminär tull endast anges att Brasilien är ett lämpligare alternativ eftersom det kräver färre justeringar än andra tänkbara jämförelseländer. Det är givetvis inte möjligt att i inledningsskedet av en undersökning veta exakt vilka justeringar som kommer att krävas för att göra en lämplig jämförelse. Sådana justeringar skulle troligen ha varit nödvändiga även om man hade valt ett annat jämförelseland. Eftersom den inhemska försäljningen i de andra föreslagna länderna inte var tillräckligt representativ och med tanke på det sannolikt mer begränsade produktsortimentet är det dock rimligt att anta att normalvärdet skulle behöva konstrueras och att det skulle krävas fler justeringar för att göra de thailändska, indonesiska respektive indiska modellerna jämförbara med de modeller som tillverkas i de berörda länderna, än vad som var fallet beträffande de brasilianska inhemska försäljningspriserna.

| (115) | Ekonomisk utveckling och inkomst per capita anses vanligen vara irrelevanta faktorer, men det nämns i skäl 115 i förordningen om preliminär tull att Brasilien faller i samma grupp som Kina, Thailand och Indonesien enligt Världsbankens huvudkriterium för klassificeringen av länder (bruttonationalinkomst per capita). Någon justering var heller inte motiverad med tanke på nivån på arbetskostnaderna för de kinesiska och vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, i jämförelse med förhållandena för de brasilianska tillverkare som ingick i urvalet. De nominella skillnaderna i kostnader mellan jämförelselandet och det berörda exporterande landet är inte heller relevanta. Eftersom kostnader och priser i allmänhet inte betraktas som en god grund för fastställande av normalvärdet i länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, är en sådan jämförelse i strid med syftet med de metoder som anges i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

Ekonomisk utveckling och inkomst per capita anses vanligen vara irrelevanta faktorer, men det nämns i skäl 115 i förordningen om preliminär tull att Brasilien faller i samma grupp som Kina, Thailand och Indonesien enligt Världsbankens huvudkriterium för klassificeringen av länder (bruttonationalinkomst per capita). Någon justering var heller inte motiverad med tanke på nivån på arbetskostnaderna för de kinesiska och vietnamesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, i jämförelse med förhållandena för de brasilianska tillverkare som ingick i urvalet. De nominella skillnaderna i kostnader mellan jämförelselandet och det berörda exporterande landet är inte heller relevanta. Eftersom kostnader och priser i allmänhet inte betraktas som en god grund för fastställande av normalvärdet i länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, är en sådan jämförelse i strid med syftet med de metoder som anges i artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (116) | Vissa parter hävdade att Brasilien inte är ett lämpligt jämförelseland på grund av de subventioner som lär förekomma när det gäller skotillverkare i de norra territorierna. De framhöll att dessa subventioner syftar till att göra skotillverkning i norra Brasilien attraktiv, vilket påverkar konkurrensen på marknaden. |
| --- | --- |

(116)

Vissa parter hävdade att Brasilien inte är ett lämpligt jämförelseland på grund av de subventioner som lär förekomma när det gäller skotillverkare i de norra territorierna. De framhöll att dessa subventioner syftar till att göra skotillverkning i norra Brasilien attraktiv, vilket påverkar konkurrensen på marknaden.

| (117) | Det bör noteras att detta påstående inte styrktes av någon bevisning. |
| --- | --- |

(117)

Det bör noteras att detta påstående inte styrktes av någon bevisning.

| (118) | De företag som användes för att fastställa normalvärdet fanns heller inte i norra Brasilien utan i landets södra delar och kunde därför inte påverkas av de subventioner som enligt exportörerna förekommer. |
| --- | --- |

(118)

De företag som användes för att fastställa normalvärdet fanns heller inte i norra Brasilien utan i landets södra delar och kunde därför inte påverkas av de subventioner som enligt exportörerna förekommer.

| (119) | Om dessa statliga subventioner verkligen existerar skulle det bara hindra andra företag från att starta tillverkning i det området, men inte från att sälja sina produkter på vissa delar av den brasilianska marknaden. Skomarknaden är varken lokal eller regional, utan en nationell eller till och med internationell marknad. Det faktum att ett företag får subventioner för att starta tillverkning i ett avlägset område kan således inte betraktas som ett konkurrenshinder, särskilt inte på en marknad med 7 000 tillverkare. Även om kostnaderna kan komma att påverkas av de påstådda statliga subventionerna skulle detta sannolikt bara pressa ned försäljningspriserna, vilket skulle leda till lägre normalvärden och därigenom även lägre dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(119)

Om dessa statliga subventioner verkligen existerar skulle det bara hindra andra företag från att starta tillverkning i det området, men inte från att sälja sina produkter på vissa delar av den brasilianska marknaden. Skomarknaden är varken lokal eller regional, utan en nationell eller till och med internationell marknad. Det faktum att ett företag får subventioner för att starta tillverkning i ett avlägset område kan således inte betraktas som ett konkurrenshinder, särskilt inte på en marknad med 7 000 tillverkare. Även om kostnaderna kan komma att påverkas av de påstådda statliga subventionerna skulle detta sannolikt bara pressa ned försäljningspriserna, vilket skulle leda till lägre normalvärden och därigenom även lägre dumpningsmarginaler.

| (120) | Med tanke på vad som sägs i skäl 109 i förordningen om preliminär tull – särskilt det faktum att det finns över 7 000 tillverkare i Brasilien – konstaterades det att konkurrensen på den brasilianska marknaden inte var olämplig och att detta därför inte kunde åberopas som skäl för att avvisa Brasilien som ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(120)

Med tanke på vad som sägs i skäl 109 i förordningen om preliminär tull – särskilt det faktum att det finns över 7 000 tillverkare i Brasilien – konstaterades det att konkurrensen på den brasilianska marknaden inte var olämplig och att detta därför inte kunde åberopas som skäl för att avvisa Brasilien som ett jämförbart land.

| (121) | På grundval av ovanstående och i brist på ytterligare bevisning avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(121)

På grundval av ovanstående och i brist på ytterligare bevisning avvisades påståendet.

| (122) | Det konstaterades därför att Brasilien var ett lämpligt jämförelseland när det gäller att fastställa normalvärdet, vilket också slås fast i skäl 124 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(122)

Det konstaterades därför att Brasilien var ett lämpligt jämförelseland när det gäller att fastställa normalvärdet, vilket också slås fast i skäl 124 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Exportpris

| (123) | Eftersom inga synpunkter lämnats av berörda parter, bekräftas beräkningsmetoderna enligt skälen 128–130 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom inga synpunkter lämnats av berörda parter, bekräftas beräkningsmetoderna enligt skälen 128–130 i förordningen om preliminär tull.

| (124) | Vissa parter hävdade att beräkningen av den nationella dumpningsmarginalen inte borde ha gjorts på grundval av exportpriserna för de företag som ingick i urvalet. Undersökningsresultaten borde i stället ha grundat sig på den nationella exportvolymen, t.ex. uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(124)

Vissa parter hävdade att beräkningen av den nationella dumpningsmarginalen inte borde ha gjorts på grundval av exportpriserna för de företag som ingick i urvalet. Undersökningsresultaten borde i stället ha grundat sig på den nationella exportvolymen, t.ex. uppgifter från Eurostat.

| (125) | Denna begäran måste avvisas. Det noteras här att bestämmelserna om stickprovsförfaranden i artikel 17 i grundförordningen tillämpades i förfarandet. Därför användes endast exportpriserna för de företag som ingick i urvalet. För de företag i urvalet som inte uppfyllde kraven för marknadsekonomisk status eller individuell behandling beräknades en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal. Som anges i skäl 135 i förordningen om preliminär tull tillämpas denna vägda genomsnittliga dumpningsmarginal även på samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet enligt artikel 9.6 i grundförordningen. Eftersom många företag var samarbetsvilliga tillämpades denna dumpningsmarginal även på de övriga kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(125)

Denna begäran måste avvisas. Det noteras här att bestämmelserna om stickprovsförfaranden i artikel 17 i grundförordningen tillämpades i förfarandet. Därför användes endast exportpriserna för de företag som ingick i urvalet. För de företag i urvalet som inte uppfyllde kraven för marknadsekonomisk status eller individuell behandling beräknades en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal. Som anges i skäl 135 i förordningen om preliminär tull tillämpas denna vägda genomsnittliga dumpningsmarginal även på samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet enligt artikel 9.6 i grundförordningen. Eftersom många företag var samarbetsvilliga tillämpades denna dumpningsmarginal även på de övriga kinesiska exporterande tillverkarna.

3.4   Jämförelse

| (126) | Vissa parter hävdade att man inte hade lämnat alla uppgifter som var nödvändiga för att göra en jämförelse av exportpriserna. De framhöll särskilt att justeringarna av de normalvärden som fastställts på grundval av uppgifter från Brasilien inte hade kvantifierats. |
| --- | --- |

(126)

Vissa parter hävdade att man inte hade lämnat alla uppgifter som var nödvändiga för att göra en jämförelse av exportpriserna. De framhöll särskilt att justeringarna av de normalvärden som fastställts på grundval av uppgifter från Brasilien inte hade kvantifierats.

| (127) | Efter att ha beaktat alla synpunkter som lämnats av berörda parter och granskat ärendet ansåg kommissionen det lämpligt att korrigera justeringarna av kostnaderna för läder, som behandlas i skäl 132 i förordningen om preliminär tull. Det konstaterades att tillverkarna i de exporterande länderna, särskilt Kina, sålde läderskodon av högre kvalitetet än de brasilianska tillverkarna gjorde på sin hemmamarknad. Skillnaden i kvalitet mellan skodonen berodde främst på att man använt läder av högre kvalitet. Kvalitetsskillnaden återspeglades också i inköpspriset på det läder som användes. I de skodon som exporteras från Kina och Vietnam används dyrare läder än i skodon tillverkade i Brasilien för den inhemska marknaden. Värdet av det läder som används vid tillverkningen i det jämförbara landet jämfördes därför med motsvarande uppgifter för de kinesiska och vietnamesiska tillverkare som ingick i urvalet. Det visade sig att det läder som används av kinesiska och vietnamesiska tillverkare till största delen hade importerats från länder med marknadsekonomi. Därför användes ett genomsnitt som inkluderade världsmarknadspriserna för att fastställa justeringen. Den relevanta beräkningen gjordes separat för de två exporterande länderna. Skillnaden i lädrets värde multiplicerades med lädrets andel av de totala tillverkningskostnaderna. Normalvärdet justerades sedan uppåt med 21,6 procent (Kina) respektive 16,4 procent (Vietnam). |
| --- | --- |

(127)

Efter att ha beaktat alla synpunkter som lämnats av berörda parter och granskat ärendet ansåg kommissionen det lämpligt att korrigera justeringarna av kostnaderna för läder, som behandlas i skäl 132 i förordningen om preliminär tull. Det konstaterades att tillverkarna i de exporterande länderna, särskilt Kina, sålde läderskodon av högre kvalitetet än de brasilianska tillverkarna gjorde på sin hemmamarknad. Skillnaden i kvalitet mellan skodonen berodde främst på att man använt läder av högre kvalitet. Kvalitetsskillnaden återspeglades också i inköpspriset på det läder som användes. I de skodon som exporteras från Kina och Vietnam används dyrare läder än i skodon tillverkade i Brasilien för den inhemska marknaden. Värdet av det läder som används vid tillverkningen i det jämförbara landet jämfördes därför med motsvarande uppgifter för de kinesiska och vietnamesiska tillverkare som ingick i urvalet. Det visade sig att det läder som används av kinesiska och vietnamesiska tillverkare till största delen hade importerats från länder med marknadsekonomi. Därför användes ett genomsnitt som inkluderade världsmarknadspriserna för att fastställa justeringen. Den relevanta beräkningen gjordes separat för de två exporterande länderna. Skillnaden i lädrets värde multiplicerades med lädrets andel av de totala tillverkningskostnaderna. Normalvärdet justerades sedan uppåt med 21,6 procent (Kina) respektive 16,4 procent (Vietnam).

| (128) | Vissa parter hävdade att det inte var lämpligt att göra justeringar för lädrets kvalitet när tillverkningskostnaden i de exporterande länderna var missvisande eftersom alla exportörer utom en i dessa länder hade vägrats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(128)

Vissa parter hävdade att det inte var lämpligt att göra justeringar för lädrets kvalitet när tillverkningskostnaden i de exporterande länderna var missvisande eftersom alla exportörer utom en i dessa länder hade vägrats marknadsekonomisk status.

| (129) | Detta påstående måste avvisas. Dessa företag hade visserligen inte beviljats marknadsekonomisk status eftersom det konstaterats att statens inflytande hade påverkat kostnaderna eller priserna. Som framhålls ovan hade lädret dock importerats från länder med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(129)

Detta påstående måste avvisas. Dessa företag hade visserligen inte beviljats marknadsekonomisk status eftersom det konstaterats att statens inflytande hade påverkat kostnaderna eller priserna. Som framhålls ovan hade lädret dock importerats från länder med marknadsekonomi.

| (130) | Vissa parter hävdade att kommissionen inte hade lämnat exakta uppgifter om de siffror som justeringen grundade sig på och om varför justeringarna för lädrets kvalitet måste ändras efter det preliminära beslutet. |
| --- | --- |

(130)

Vissa parter hävdade att kommissionen inte hade lämnat exakta uppgifter om de siffror som justeringen grundade sig på och om varför justeringarna för lädrets kvalitet måste ändras efter det preliminära beslutet.

| (131) | En förklaring till varför den justeringen var nödvändig ges dock ovan. Kommissionen såg också till att alla företag som berörs av detta förfarande fick information om bakgrunden till de omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen om införande av slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(131)

En förklaring till varför den justeringen var nödvändig ges dock ovan. Kommissionen såg också till att alla företag som berörs av detta förfarande fick information om bakgrunden till de omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen om införande av slutgiltiga åtgärder.

| (132) | Vissa berörda parter hävdade att man inte borde ha justerat normalvärdet för forskning och utveckling, eftersom de kinesiska och vietnamesiska tillverkarna hade liknande kostnader för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(132)

Vissa berörda parter hävdade att man inte borde ha justerat normalvärdet för forskning och utveckling, eftersom de kinesiska och vietnamesiska tillverkarna hade liknande kostnader för forskning och utveckling.

| (133) | Det konstaterades dock att forsknings- och utvecklingskostnaderna för de tillverkare som ingick i urvalet från de berörda länderna enbart avsåg tillverkningsrelaterad forskning och utveckling, medan de i Brasilien även omfattade design och framtagning av nya skomodeller. Uppgifterna avser således olika slag av forskning och utveckling och justeringen är därför nödvändig. |
| --- | --- |

(133)

Det konstaterades dock att forsknings- och utvecklingskostnaderna för de tillverkare som ingick i urvalet från de berörda länderna enbart avsåg tillverkningsrelaterad forskning och utveckling, medan de i Brasilien även omfattade design och framtagning av nya skomodeller. Uppgifterna avser således olika slag av forskning och utveckling och justeringen är därför nödvändig.

| (134) | En annan part hävdade att en justering borde göras för att beakta det faktum att vinsten vanligen är lägre vid försäljning till OEM-tillverkare (”original equipment manufacturers”) än vid annan försäljning. |
| --- | --- |

(134)

En annan part hävdade att en justering borde göras för att beakta det faktum att vinsten vanligen är lägre vid försäljning till OEM-tillverkare (”original equipment manufacturers”) än vid annan försäljning.

| (135) | Detta påstående stöddes dock inte av resultaten av undersökningen av brasilianska företag, där sådana skillnader inte existerade. Eventuella skillnader mellan försäljningen till OEM-tillverkare och försäljning under eget varumärke har dessutom redan beaktats i samband med justeringen för skillnader i fråga om kostnader för forskning och utveckling. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(135)

Detta påstående stöddes dock inte av resultaten av undersökningen av brasilianska företag, där sådana skillnader inte existerade. Eventuella skillnader mellan försäljningen till OEM-tillverkare och försäljning under eget varumärke har dessutom redan beaktats i samband med justeringen för skillnader i fråga om kostnader för forskning och utveckling. Påståendet avvisades därför.

| (136) | Det noteras också att en justering behövde göras avseende barnskor. Ingen av de brasilianska tillverkarna tillverkade barnskor. Uppgifter från Eurostat och andra källor visar att barnskor i allmänhet är billigare än vuxenskor. Det beror på att barnskor är mindre och kräver mindre material vid tillverkningen. En justering gjordes därför på grundval av proportionella skillnader mellan barnskor och vuxenskor som säljs av gemenskapsindustrin. Normalvärdet justerades uppåt med 33,2 procent. |
| --- | --- |

(136)

Det noteras också att en justering behövde göras avseende barnskor. Ingen av de brasilianska tillverkarna tillverkade barnskor. Uppgifter från Eurostat och andra källor visar att barnskor i allmänhet är billigare än vuxenskor. Det beror på att barnskor är mindre och kräver mindre material vid tillverkningen. En justering gjordes därför på grundval av proportionella skillnader mellan barnskor och vuxenskor som säljs av gemenskapsindustrin. Normalvärdet justerades uppåt med 33,2 procent.

| (137) | Vissa parter hävdade att någon tydlig förklaring till denna justering inte getts. Den enda angivna faktorn som motiverade prisskillnaden var storleken och materialåtgången vid tillverkningen. Dessa parter menade att det var fel att göra ett sådant antagande. Parterna fick full information om justeringen för barnskor enligt ovanstående. De parter som ansåg att justeringen var felaktig kunde heller inte lämna förslag på en bättre metod som kunde ge en rättvis jämförelse mellan exportpriser och normalvärden. |
| --- | --- |

(137)

Vissa parter hävdade att någon tydlig förklaring till denna justering inte getts. Den enda angivna faktorn som motiverade prisskillnaden var storleken och materialåtgången vid tillverkningen. Dessa parter menade att det var fel att göra ett sådant antagande. Parterna fick full information om justeringen för barnskor enligt ovanstående. De parter som ansåg att justeringen var felaktig kunde heller inte lämna förslag på en bättre metod som kunde ge en rättvis jämförelse mellan exportpriser och normalvärden.

| (138) | Eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 131–133 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(138)

Eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats bekräftas undersökningsresultaten i skälen 131–133 i förordningen om preliminär tull.

| (139) | Vissa parter hävdade att systemet med produktkontrollnummer gjorde det omöjligt att göra en rättvis jämförelse. De ansåg särskilt att systemet var alltför generellt och att det inte var baserat på produktspecifika fysiska egenskaper. Enligt dem innebar detta en överträdelse av artikel 2.4 av antidumpningsavtalet. De framhöll också att de allmänna justeringarna (i fråga om lädrets kvalitet) inte var tillräckliga för att uppväga denna påstådda brist. |
| --- | --- |

(139)

Vissa parter hävdade att systemet med produktkontrollnummer gjorde det omöjligt att göra en rättvis jämförelse. De ansåg särskilt att systemet var alltför generellt och att det inte var baserat på produktspecifika fysiska egenskaper. Enligt dem innebar detta en överträdelse av artikel 2.4 av antidumpningsavtalet. De framhöll också att de allmänna justeringarna (i fråga om lädrets kvalitet) inte var tillräckliga för att uppväga denna påstådda brist.

| (140) | Dessa påståenden måste tillbakavisas. I artikel 2.4 i antidumpningsavtalet föreskrivs, liksom i artikel 2.10 i grundförordningen, att en rättvis jämförelse skall göras. I dessa bestämmelser behandlas dock inte produktkontrollnumrens utformning. Gemenskapens normala praxis har länge varit att förbättra jämförbarheten melland den berörda produkten och den likadana produkten genom att använda produktkontrollnummer som delar in produkten i olika typer eller modeller beroende på vissa egenskaper eller tekniska specifikationer. I det aktuella fallet har fem sådana faktorer beaktats, nämligen modell, konsumentgrupp, typ av skodon samt yttersulans och fodrets material. Dessa faktorer är tillräckliga för att fastställa den berörda produktens grundläggande egenskaper. Det finns heller ingen rättslig skyldighet att använda produktkontrollnummer vid antidumpningsundersökningar, varken enligt grundförordningen eller enligt antidumpningsavtalet. I linje med principen om rättvis jämförelse har samma produktkontrollnummersystem använts hela tiden för att klassificera olika modeller av den berörda produkten som tillverkas och säljs av tillverkare i gemenskapen, de exporterande länderna och jämförelselandet för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan gemenskapens priser, exportpriser och normalvärden. |
| --- | --- |

(140)

Dessa påståenden måste tillbakavisas. I artikel 2.4 i antidumpningsavtalet föreskrivs, liksom i artikel 2.10 i grundförordningen, att en rättvis jämförelse skall göras. I dessa bestämmelser behandlas dock inte produktkontrollnumrens utformning. Gemenskapens normala praxis har länge varit att förbättra jämförbarheten melland den berörda produkten och den likadana produkten genom att använda produktkontrollnummer som delar in produkten i olika typer eller modeller beroende på vissa egenskaper eller tekniska specifikationer. I det aktuella fallet har fem sådana faktorer beaktats, nämligen modell, konsumentgrupp, typ av skodon samt yttersulans och fodrets material. Dessa faktorer är tillräckliga för att fastställa den berörda produktens grundläggande egenskaper. Det finns heller ingen rättslig skyldighet att använda produktkontrollnummer vid antidumpningsundersökningar, varken enligt grundförordningen eller enligt antidumpningsavtalet. I linje med principen om rättvis jämförelse har samma produktkontrollnummersystem använts hela tiden för att klassificera olika modeller av den berörda produkten som tillverkas och säljs av tillverkare i gemenskapen, de exporterande länderna och jämförelselandet för att säkerställa en rättvis jämförelse mellan gemenskapens priser, exportpriser och normalvärden.

| (141) | Det konstaterades också att kvaliteten på lädret – en faktor som inte beaktas i produktkontrollnummersystemet – faktiskt påverkade priserna och prisernas jämförbarhet för den berörda produkten. Lädret står vanligen för minst 50 procent av den totala tillverkningskostnaden för en lädersko. Beroende på typ, kvalitet och materialåtgång kan läderkostnaden variera betydligt, och kostnadsskillnaderna avspeglas också i försäljningspriserna. För att jämföra normalvärdet med exportpriserna och för att beräkna prisunderskridandet och målprisunderskridandet gjordes en justering för skillnader i fråga om fysiska egenskaper enligt artikel 2.10 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(141)

Det konstaterades också att kvaliteten på lädret – en faktor som inte beaktas i produktkontrollnummersystemet – faktiskt påverkade priserna och prisernas jämförbarhet för den berörda produkten. Lädret står vanligen för minst 50 procent av den totala tillverkningskostnaden för en lädersko. Beroende på typ, kvalitet och materialåtgång kan läderkostnaden variera betydligt, och kostnadsskillnaderna avspeglas också i försäljningspriserna. För att jämföra normalvärdet med exportpriserna och för att beräkna prisunderskridandet och målprisunderskridandet gjordes en justering för skillnader i fråga om fysiska egenskaper enligt artikel 2.10 a i grundförordningen.

| (142) | Andra parter påpekade att det förekom mycket stora prisskillnader inom vissa produktkontrollnummer, vilket de betraktade som en brist i systemet. |
| --- | --- |

(142)

Andra parter påpekade att det förekom mycket stora prisskillnader inom vissa produktkontrollnummer, vilket de betraktade som en brist i systemet.

| (143) | Prisskillnaderna kunde bero på olika faktorer som t.ex. marknadsfluktuationer, pristryck på grund av att utbudet är större än efterfrågan eller dumpningsbenägenheten. Huvudsaken när det gäller systemet med produktkontrollnummer är att det tillämpas konsekvent för alla berörda parter. Prisskillnader kan bero på olika faktorer som rör t.ex. modetrender och marknadspsykologi, vilket inte nödvändigtvis innebär att man måste ifrågasätta jämförbarheten för olika produkter med samma produktkontrollnummer. Det bör dock framhållas att parterna inte gav förslag på bättre – och genomförbara – metoder för att öka jämförbarheten. Som redan noterats har justeringar gjorts för att beakta de prisskillnader som beror på lädrets kvalitet. Påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(143)

Prisskillnaderna kunde bero på olika faktorer som t.ex. marknadsfluktuationer, pristryck på grund av att utbudet är större än efterfrågan eller dumpningsbenägenheten. Huvudsaken när det gäller systemet med produktkontrollnummer är att det tillämpas konsekvent för alla berörda parter. Prisskillnader kan bero på olika faktorer som rör t.ex. modetrender och marknadspsykologi, vilket inte nödvändigtvis innebär att man måste ifrågasätta jämförbarheten för olika produkter med samma produktkontrollnummer. Det bör dock framhållas att parterna inte gav förslag på bättre – och genomförbara – metoder för att öka jämförbarheten. Som redan noterats har justeringar gjorts för att beakta de prisskillnader som beror på lädrets kvalitet. Påstående avvisades därför.

| (144) | Andra parter hävdade att eftersom avancerade sportskor undantogs från definitionen av den berörda produkten borde de ha utgjort en egen kategori i produktkontrollnummersystemet. |
| --- | --- |

(144)

Andra parter hävdade att eftersom avancerade sportskor undantogs från definitionen av den berörda produkten borde de ha utgjort en egen kategori i produktkontrollnummersystemet.

| (145) | När det stod klart att avancerade sportskor behövde undantas från definitionen av den berörda produkten infördes en rimlig och konsekvent metod som tillämpades på alla exporterande tillverkare för att undanta försäljningen av avancerade sportskor från undersökningen. Alla berörda parter informerades om beslutet att undanta avancerade sportskor från definitionen av den berörda produkten långt innan de preliminära undersökningsresultaten redovisades. Ingen exporterande tillverkare har efter den underrättelsen eller i samband med att de preliminära undersökningsresultaten redovisades lämnat ändrade uppgifter som gör det möjligt att på ett bättre sätt enligt exportörerna identifiera försäljningen av avancerade sportskor i transaktionsförteckningarna. Därför ansågs det rimligt och lämpligt att använda produktkontrollmetoden för att undanta avancerade sportskor från undersökningen. |
| --- | --- |

(145)

När det stod klart att avancerade sportskor behövde undantas från definitionen av den berörda produkten infördes en rimlig och konsekvent metod som tillämpades på alla exporterande tillverkare för att undanta försäljningen av avancerade sportskor från undersökningen. Alla berörda parter informerades om beslutet att undanta avancerade sportskor från definitionen av den berörda produkten långt innan de preliminära undersökningsresultaten redovisades. Ingen exporterande tillverkare har efter den underrättelsen eller i samband med att de preliminära undersökningsresultaten redovisades lämnat ändrade uppgifter som gör det möjligt att på ett bättre sätt enligt exportörerna identifiera försäljningen av avancerade sportskor i transaktionsförteckningarna. Därför ansågs det rimligt och lämpligt att använda produktkontrollmetoden för att undanta avancerade sportskor från undersökningen.

3.5   Dumpningsmarginaler

3.5.1   Allmän metod

| (146) | Vissa berörda parter hävdade att det faktum att man inte gör åtskillnad mellan samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företag gör det fördelaktigt att inte samarbeta. Som anges i skäl 139 i förordningen om preliminär tull var samarbetsviljan stor och i linje med normal praxis ansågs det därför lämpligt att införa en dumpningsmarginal för eventuella icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare vilken motsvarade den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet i de berörda länderna. Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställande av dumpningsmarginaler i skälen 134–143 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(146)

Vissa berörda parter hävdade att det faktum att man inte gör åtskillnad mellan samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företag gör det fördelaktigt att inte samarbeta. Som anges i skäl 139 i förordningen om preliminär tull var samarbetsviljan stor och i linje med normal praxis ansågs det därför lämpligt att införa en dumpningsmarginal för eventuella icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare vilken motsvarade den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet i de berörda länderna. Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den allmänna metod som använts för fastställande av dumpningsmarginaler i skälen 134–143 i förordningen om preliminär tull.

3.5.2   Dumpningsmarginaler

a)   Kina

| — | Dumpningsmarginalen för Golden Step, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 9,7 procent. |
| --- | --- |

—

Dumpningsmarginalen för Golden Step, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 9,7 procent.

| — | Den slutgiltiga landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 28,9 procent. |
| --- | --- |

—

Den slutgiltiga landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 28,9 procent.

b)   Vietnam

| — | Den preliminära landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 70,1 procent. |
| --- | --- |

—

Den preliminära landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 70,1 procent.

E.   SKADA

1.   ALLMÄNT

| (147) | Liksom i det preliminära skedet och med tanke på de slutgiltiga slutsatser som dras ovan beträffande definitionen av den berörda produkten ingår inte avancerade sportskor i uppgifterna nedan. På begäran av vissa exporterande tillverkare bekräftas att detta gäller både uppgifterna om import från de berörda länderna och från andra tredjeländer och uppgifterna om gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(147)

Liksom i det preliminära skedet och med tanke på de slutgiltiga slutsatser som dras ovan beträffande definitionen av den berörda produkten ingår inte avancerade sportskor i uppgifterna nedan. På begäran av vissa exporterande tillverkare bekräftas att detta gäller både uppgifterna om import från de berörda länderna och från andra tredjeländer och uppgifterna om gemenskapsindustrin.

| (148) | Eftersom barnskor enligt den slutgiltiga slutsats som dras ovan bör ingå i definitionen av den berörda produkten avser den slutgiltiga skadeanalysen alla kategorier som ingår i den berörda produkten, dvs. även barnskor. |
| --- | --- |

(148)

Eftersom barnskor enligt den slutgiltiga slutsats som dras ovan bör ingå i definitionen av den berörda produkten avser den slutgiltiga skadeanalysen alla kategorier som ingår i den berörda produkten, dvs. även barnskor.

2.   TILLVERKNING I GEMENSKAPEN

| (149) | En intresseorganisation för importörer framhöll återigen att om de klagande – som de anser enbart sätter samman delar av skodon som köpts in från länder utanför gemenskapen – betraktas som gemenskapstillverkare, bör även importörer som förlagt de delar av verksamheten som rör design, varumärken, forskning och utveckling, ledning och detaljhandelsförsäljning till gemenskapen betraktas som gemenskapstillverkare. |
| --- | --- |

(149)

En intresseorganisation för importörer framhöll återigen att om de klagande – som de anser enbart sätter samman delar av skodon som köpts in från länder utanför gemenskapen – betraktas som gemenskapstillverkare, bör även importörer som förlagt de delar av verksamheten som rör design, varumärken, forskning och utveckling, ledning och detaljhandelsförsäljning till gemenskapen betraktas som gemenskapstillverkare.

| (150) | Denna begäran behandlades redan i skäl 148 i förordningen om preliminär tull, där det konstaterades att endast de företag som har tillverkning i gemenskapen kan betraktas som gemenskapstillverkare. Importörernas produkter tillverkas i bland annat Kina och Vietnam; de omfattas av importtullar och kan inte sägas ha sitt ursprung i gemenskapen. Dessa företag i gemenskapen kan därför inte betraktas som gemenskapstillverkare. |
| --- | --- |

(150)

Denna begäran behandlades redan i skäl 148 i förordningen om preliminär tull, där det konstaterades att endast de företag som har tillverkning i gemenskapen kan betraktas som gemenskapstillverkare. Importörernas produkter tillverkas i bland annat Kina och Vietnam; de omfattas av importtullar och kan inte sägas ha sitt ursprung i gemenskapen. Dessa företag i gemenskapen kan därför inte betraktas som gemenskapstillverkare.

| (151) | Eftersom inga nya uppgifter lämnats bekräftas dessa slutsatser och det fastställs slutgiltigt att de tillverkare som anges i skäl 146 i förordningen om preliminär tull står för hela gemenskapstillverkningen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(151)

Eftersom inga nya uppgifter lämnats bekräftas dessa slutsatser och det fastställs slutgiltigt att de tillverkare som anges i skäl 146 i förordningen om preliminär tull står för hela gemenskapstillverkningen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

3.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (152) | Definitionen av gemenskapsindustrin ifrågasattes av olika exporterande tillverkare och importörer och av en intresseorganisation för importörer som hävdade att de företag som inte ingick i urvalet inte hade samarbetat vid undersökningen (exempelvis genom att besvara frågeformuläret), och att det rättsliga kravet på klagomålets representativitet därför inte uppfyllts under undersökningen. De hävdade därför att de 814 klagande inte kunde utgöra gemenskapsindustrin i rättslig mening. |
| --- | --- |

(152)

Definitionen av gemenskapsindustrin ifrågasattes av olika exporterande tillverkare och importörer och av en intresseorganisation för importörer som hävdade att de företag som inte ingick i urvalet inte hade samarbetat vid undersökningen (exempelvis genom att besvara frågeformuläret), och att det rättsliga kravet på klagomålets representativitet därför inte uppfyllts under undersökningen. De hävdade därför att de 814 klagande inte kunde utgöra gemenskapsindustrin i rättslig mening.

| (153) | De hänvisade också till olika rådsförordningar där klagande tillverkare som inte samarbetat fullt ut undantagits från definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(153)

De hänvisade också till olika rådsförordningar där klagande tillverkare som inte samarbetat fullt ut undantagits från definitionen av gemenskapsindustrin.

| (154) | I enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen skall begreppet gemenskapsindustri avse de tillverkare i gemenskapen vars sammanlagda tillverkning av de likadana produkterna utgör en betydande del, enligt definitionen i artikel 5.4 i grundförordningen, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av denna produkt. Denna betydande andel fastställs närmare i artikel 5.4, nämligen att de gemenskapsproducenter som uttryckligen stöder klagomålet tillsammans skall svara för minst 25 procent av gemenskapens sammanlagda produktion och över 50 procent av den sammanlagda produktionen av den likadana produkten för den del av gemenskapsindustrin som antingen uttrycker stöd för eller motsätter sig klagomålet. |
| --- | --- |

(154)

I enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen skall begreppet gemenskapsindustri avse de tillverkare i gemenskapen vars sammanlagda tillverkning av de likadana produkterna utgör en betydande del, enligt definitionen i artikel 5.4 i grundförordningen, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av denna produkt. Denna betydande andel fastställs närmare i artikel 5.4, nämligen att de gemenskapsproducenter som uttryckligen stöder klagomålet tillsammans skall svara för minst 25 procent av gemenskapens sammanlagda produktion och över 50 procent av den sammanlagda produktionen av den likadana produkten för den del av gemenskapsindustrin som antingen uttrycker stöd för eller motsätter sig klagomålet.

| (155) | I detta fall stod de klagande gemenskapstillverkarna för över 40 procent av gemenskapens tillverkning och anses därför i enlighet med dessa bestämmelser utgöra gemenskapsindustrin. Ingen tillverkare motsatte sig heller klagomålet. |
| --- | --- |

(155)

I detta fall stod de klagande gemenskapstillverkarna för över 40 procent av gemenskapens tillverkning och anses därför i enlighet med dessa bestämmelser utgöra gemenskapsindustrin. Ingen tillverkare motsatte sig heller klagomålet.

| (156) | Det är riktigt att det är institutionernas normala praxis att klagande gemenskapstillverkare som inte samarbetat på ett tillfredsställande sätt under undersökningen utesluts från definitionen av gemenskapsindustrin och att de minimivärden som nämns ovan också bör ha följts vid den tidpunkt då åtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(156)

Det är riktigt att det är institutionernas normala praxis att klagande gemenskapstillverkare som inte samarbetat på ett tillfredsställande sätt under undersökningen utesluts från definitionen av gemenskapsindustrin och att de minimivärden som nämns ovan också bör ha följts vid den tidpunkt då åtgärderna infördes.

| (157) | I det här fallet hade dock ingen av de 814 gemenskapstillverkarna samarbetat på ett tillfredsställande sätt vid undersökningen. Som anges i tillkännagivandet om inledande skickades frågeformulär endast till de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och alla som fått dem tillsända svarade. Om de klagande tillverkare som inte ingick i urvalet inte svarade på frågeformuläret för tillverkare som ingick i urvalet, berodde det alltså helt enkelt på att de inte ombetts göra detta. |
| --- | --- |

(157)

I det här fallet hade dock ingen av de 814 gemenskapstillverkarna samarbetat på ett tillfredsställande sätt vid undersökningen. Som anges i tillkännagivandet om inledande skickades frågeformulär endast till de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och alla som fått dem tillsända svarade. Om de klagande tillverkare som inte ingick i urvalet inte svarade på frågeformuläret för tillverkare som ingick i urvalet, berodde det alltså helt enkelt på att de inte ombetts göra detta.

| (158) | Det följer av stickprovsförfarandets natur att fullständiga skadeformulär endast skickas till klagande gemenskapstillverkare som ingår i urvalet och att endast de företag som får ett frågeformulär tillsänt behöver besvara det, vilket också framgår av artikel 6.2 i grundförordningen. De påståenden som gjorts av olika berörda parter avvisades av dessa skäl och slutsatserna i skäl 152 i förordningen om preliminära åtgärder bekräftas. De 814 klagande gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(158)

Det följer av stickprovsförfarandets natur att fullständiga skadeformulär endast skickas till klagande gemenskapstillverkare som ingår i urvalet och att endast de företag som får ett frågeformulär tillsänt behöver besvara det, vilket också framgår av artikel 6.2 i grundförordningen. De påståenden som gjorts av olika berörda parter avvisades av dessa skäl och slutsatserna i skäl 152 i förordningen om preliminära åtgärder bekräftas. De 814 klagande gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

4.   KONSUMTION I GEMENSKAPEN

| (159) | En exportör ifrågasatte nivån på konsumtionen i gemenskapen eftersom den förefaller vara lägre i Europa än i utvecklingsländerna. Påståendet styrktes dock inte och avvisades därför. Eftersom inga andra synpunkter framfördes bekräftas den metod som använts för att beräkna konsumtionen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(159)

En exportör ifrågasatte nivån på konsumtionen i gemenskapen eftersom den förefaller vara lägre i Europa än i utvecklingsländerna. Påståendet styrktes dock inte och avvisades därför. Eftersom inga andra synpunkter framfördes bekräftas den metod som använts för att beräkna konsumtionen i gemenskapen.

| (160) | Den synbara konsumtionen i gemenskapen, inbegripet barnskor, är följande: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsumtion (tusen par) | 718 186 | 646 843 | 669 686 | 699 604 | 714 158 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 90 | 93 | 97 | 99 |
| Källa: Eurostat samt uppgifter i klagomålet. |

(160)

Den synbara konsumtionen i gemenskapen, inbegripet barnskor, är följande:

2001

2002

2003

2004

UP

Konsumtion (tusen par)

718 186

646 843

669 686

699 604

714 158

Index: 2001 = 100

100

90

93

97

99

Källa: Eurostat samt uppgifter i klagomålet.

| (161) | Denna utveckling är jämförbar med den konsumtion som beräknades i det preliminära skedet, dvs. exklusive barnskor. |
| --- | --- |

(161)

Denna utveckling är jämförbar med den konsumtion som beräknades i det preliminära skedet, dvs. exklusive barnskor.

5.   IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA

5.1   Sammantagen bedömning av verkan av den berörda dumpade importen

| (162) | I tabellen nedan visas importvolymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet för de två berörda länderna var för sig, inbegripet barnskor. |
| --- | --- |

(162)

I tabellen nedan visas importvolymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet för de två berörda länderna var för sig, inbegripet barnskor.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (tusen par) | 15 571 | 14 616 | 25 810 | 30 662 | 63 044 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 94 | 166 | 197 | 405 |
| Marknadsandel | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,4 % | 8,8 % |
| Vietnam (tusen par) | 51 414 | 59 898 | 83 334 | 103 177 | 102 604 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 117 | 162 | 201 | 200 |
| Marknadsandel | 7,2 % | 9,3 % | 12,4 % | 14,7 % | 14,4 % |

2001

2002

2003

2004

UP

Kina (tusen par)

15 571

14 616

25 810

30 662

63 044

Index: 2001 = 100

100

94

166

197

405

Marknadsandel

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,4 %

8,8 %

Vietnam (tusen par)

51 414

59 898

83 334

103 177

102 604

Index: 2001 = 100

100

117

162

201

200

Marknadsandel

7,2 %

9,3 %

12,4 %

14,7 %

14,4 %

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (EUR/par) | 11,6 | 11,3 | 8,6 | 7,3 | 7,2 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 97 | 74 | 63 | 62 |
| Vietnam (EUR/par) | 11,9 | 11,2 | 9,9 | 9,3 | 9,2 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 94 | 83 | 78 | 78 |

2001

2002

2003

2004

UP

Kina (EUR/par)

11,6

11,3

8,6

7,3

7,2

Index: 2001 = 100

100

97

74

63

62

Vietnam (EUR/par)

11,9

11,2

9,9

9,3

9,2

Index: 2001 = 100

100

94

83

78

78

| (163) | Vissa berörda parter hävdade att det inte behövdes någon sammantagen bedömning. Detta påstående grundar sig på det faktum att importvolymer och priser utvecklas olika i Kina och Vietnam. De framhöll också att Vietnam är ett av världens fattigaste länder som omfattas av Allmänna preferenssystemet, och att det därför inte var lämpligt att göra en sammantagen bedömning av importen från Vietnam och Kina avseende den skada som vållats. |
| --- | --- |

(163)

Vissa berörda parter hävdade att det inte behövdes någon sammantagen bedömning. Detta påstående grundar sig på det faktum att importvolymer och priser utvecklas olika i Kina och Vietnam. De framhöll också att Vietnam är ett av världens fattigaste länder som omfattas av Allmänna preferenssystemet, och att det därför inte var lämpligt att göra en sammantagen bedömning av importen från Vietnam och Kina avseende den skada som vållats.

| (164) | Det första påståendet hade framförts tidigare och behandlades i förordningen om preliminär tull. Tabellen i skäl 160 i förordningen om preliminär tull visar tydligt att importvolymer och importpriser utvecklats på liknande sätt. Utvecklingstendenserna påverkas inte heller av om barnskor inkluderas eller inte. Utöver beskrivningen av importutvecklingen innehåller förordningen om preliminär tull dessutom ett utförligt resonemang om varför en sammantagen bedömning är lämplig med tanke på konkurrensförhållandena för importerade produkter och den likadana produkten som tillverkas i gemenskapen. Det beror till exempel på att de importerade produkterna bör anses vara likadana i fråga om de grundläggande egenskaperna; ur konsumentens synvinkel är de utbytbara och distribueras även via samma distributionskanaler. |
| --- | --- |

(164)

Det första påståendet hade framförts tidigare och behandlades i förordningen om preliminär tull. Tabellen i skäl 160 i förordningen om preliminär tull visar tydligt att importvolymer och importpriser utvecklats på liknande sätt. Utvecklingstendenserna påverkas inte heller av om barnskor inkluderas eller inte. Utöver beskrivningen av importutvecklingen innehåller förordningen om preliminär tull dessutom ett utförligt resonemang om varför en sammantagen bedömning är lämplig med tanke på konkurrensförhållandena för importerade produkter och den likadana produkten som tillverkas i gemenskapen. Det beror till exempel på att de importerade produkterna bör anses vara likadana i fråga om de grundläggande egenskaperna; ur konsumentens synvinkel är de utbytbara och distribueras även via samma distributionskanaler.

| (165) | När det gäller Vietnam finns det inga bestämmelser i grundförordningen som föreskriver att en sammantagen bedömning inte får göras avseende ett land som ingår i en antidumpningsundersökning för att ta hänsyn till dess övergripande ekonomiska situation. En sådan tolkning skulle inte heller vara i linje med syftet med bestämmelserna om sammantagen bedömning, som är inriktade på huruvida importen från olika källor konkurrerar med varandra och den likadana produkten som tillverkas i gemenskapen. Med andra ord beaktas produkternas egenskaper men däremot inte situationen i det land där de importerade produkterna har sitt ursprung. Situationen i det exporterande landet behandlas enligt bestämmelserna i artikel 15 i antidumpningsavtalet och grundförordningen, men inte vad gäller en sammantagen bedömning. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(165)

När det gäller Vietnam finns det inga bestämmelser i grundförordningen som föreskriver att en sammantagen bedömning inte får göras avseende ett land som ingår i en antidumpningsundersökning för att ta hänsyn till dess övergripande ekonomiska situation. En sådan tolkning skulle inte heller vara i linje med syftet med bestämmelserna om sammantagen bedömning, som är inriktade på huruvida importen från olika källor konkurrerar med varandra och den likadana produkten som tillverkas i gemenskapen. Med andra ord beaktas produkternas egenskaper men däremot inte situationen i det land där de importerade produkterna har sitt ursprung. Situationen i det exporterande landet behandlas enligt bestämmelserna i artikel 15 i antidumpningsavtalet och grundförordningen, men inte vad gäller en sammantagen bedömning. Därför avvisades detta påstående.

| (166) | En intresseorganisation för importörer hävdade också att en sammantagen bedömning inte är motiverad eftersom de två berörda länderna har olika produktmix. Men även om det finns vissa skillnader i fråga om ländernas produktmix anses överlappningen vara betydande, vilket innebär att den berörda produkten med ursprung i Kina och Vietnam generellt konkurrerar med varandra. Här hänvisas också till de slutsatser som dragits ovan, dvs. att alla typer av den berörda produkten anses vara en enda produkt i detta förfarande och att alla typer av skodon av läder som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin bör anses vara likadana som de skodon som exporteras från de berörda länderna till gemenskapen. Därför avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(166)

En intresseorganisation för importörer hävdade också att en sammantagen bedömning inte är motiverad eftersom de två berörda länderna har olika produktmix. Men även om det finns vissa skillnader i fråga om ländernas produktmix anses överlappningen vara betydande, vilket innebär att den berörda produkten med ursprung i Kina och Vietnam generellt konkurrerar med varandra. Här hänvisas också till de slutsatser som dragits ovan, dvs. att alla typer av den berörda produkten anses vara en enda produkt i detta förfarande och att alla typer av skodon av läder som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin bör anses vara likadana som de skodon som exporteras från de berörda länderna till gemenskapen. Därför avvisades påståendet.

| (167) | På grundval av de preliminära undersökningsresultat som beskrivs i skälen 156–162 i förordningen om preliminär tull och ovan är den slutgiltiga slutsatsen därför att alla villkor för sammantagen bedömning som anges i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts och att man därför vid skadeanalysen bör göra en sammantagen bedömning av effekten av den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(167)

På grundval av de preliminära undersökningsresultat som beskrivs i skälen 156–162 i förordningen om preliminär tull och ovan är den slutgiltiga slutsatsen därför att alla villkor för sammantagen bedömning som anges i artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts och att man därför vid skadeanalysen bör göra en sammantagen bedömning av effekten av den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna.

5.2   Volym, marknadsandel och prisutveckling för den berörda dumpade importen

a)   Volym och priser

| (168) | I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer och marknadsandelar för den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna, inbegripet barnskor. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tusen par) | 66 986 | 74 514 | 109 144 | 133 840 | 165 648 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 111 | 163 | 200 | 247 |
| Marknadsandel | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Källa: Eurostat. |

(168)

I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer och marknadsandelar för den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna, inbegripet barnskor.

2001

2002

2003

2004

UP

Import (tusen par)

66 986

74 514

109 144

133 840

165 648

Index: 2001 = 100

100

111

163

200

247

Marknadsandel

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Källa: Eurostat.

| (169) | Utvecklingstendenser och resultaten i absoluta tal är jämförbara med de som analyserades i det preliminära skedet: importvolymen mer än fördubblades och marknadsandelen ökade betydligt från 9,3 procent 2001 till 23,2 procent under undersökningsperioden. År 2004 sammanfaller till stor del med undersökningsperioden (april 2004–mars 2005), och därför visar tabellen ovan att importen ökade mer under det första kvartalet 2005. Som framgår av tabellen beror detta särskilt på den kinesiska importens utveckling. |
| --- | --- |

(169)

Utvecklingstendenser och resultaten i absoluta tal är jämförbara med de som analyserades i det preliminära skedet: importvolymen mer än fördubblades och marknadsandelen ökade betydligt från 9,3 procent 2001 till 23,2 procent under undersökningsperioden. År 2004 sammanfaller till stor del med undersökningsperioden (april 2004–mars 2005), och därför visar tabellen ovan att importen ökade mer under det första kvartalet 2005. Som framgår av tabellen beror detta särskilt på den kinesiska importens utveckling.

| (170) | Importpriserna, inklusive barnskor, minskade med nära 30 procent under skadeundersökningsperioden, dvs. vilket ungefär motsvarade resultatet i det preliminära skedet. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/par | 11,8 | 11,2 | 9,6 | 8,8 | 8,5 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 95 | 81 | 74 | 72 |
| Källa: Eurostat. |

(170)

Importpriserna, inklusive barnskor, minskade med nära 30 procent under skadeundersökningsperioden, dvs. vilket ungefär motsvarade resultatet i det preliminära skedet.

2001

2002

2003

2004

UP

EUR/par

11,8

11,2

9,6

8,8

8,5

Index: 2001 = 100

100

95

81

74

72

Källa: Eurostat.

| (171) | Vissa importörer hävdade att de lägre importpriserna beror på att produktmixen förändrats. Detta kunde dock inte styrkas och har inte bekräftats genom undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(171)

Vissa importörer hävdade att de lägre importpriserna beror på att produktmixen förändrats. Detta kunde dock inte styrkas och har inte bekräftats genom undersökningen. Påståendet avvisades därför.

b)   Synpunkter från de berörda parterna

| (172) | Vissa berörda parter hävdade att det skett en överträdelse av artikel 3.2 i grundförordningen eftersom kommissionen inte gjort en objektiv undersökning av den dumpade importens volym och priser. Som motivering anförde de att man vid granskningen av importutvecklingen inte beaktat externa faktorer, som t.ex. upphävande av importkvoterna, växelkursernas utveckling, påstådda förändringar av produktmixen och modets växlingar. |
| --- | --- |

(172)

Vissa berörda parter hävdade att det skett en överträdelse av artikel 3.2 i grundförordningen eftersom kommissionen inte gjort en objektiv undersökning av den dumpade importens volym och priser. Som motivering anförde de att man vid granskningen av importutvecklingen inte beaktat externa faktorer, som t.ex. upphävande av importkvoterna, växelkursernas utveckling, påstådda förändringar av produktmixen och modets växlingar.

| (173) | Påståendet om upphävandet av kvoterna behandlades redan i skäl 165 i förordningen om preliminär tull. Importutvecklingen hade försämrats i viss utsträckning på grund av att kvoterna upphävdes. Samtidigt bör man beakta att det endast var ett av de två berörda länderna som direkt berördes av denna kvantitativa begränsning, att även importen från Vietnam ökade, att kvoter inte tillämpades på alla produkttyper i undersökningen och att den totala avregleringen av importen ägde rum från och med den 1 januari 2005, vilket innebar att undersökningsperioden (april 2004–mars 2005) endast delvis påverkades. |
| --- | --- |

(173)

Påståendet om upphävandet av kvoterna behandlades redan i skäl 165 i förordningen om preliminär tull. Importutvecklingen hade försämrats i viss utsträckning på grund av att kvoterna upphävdes. Samtidigt bör man beakta att det endast var ett av de två berörda länderna som direkt berördes av denna kvantitativa begränsning, att även importen från Vietnam ökade, att kvoter inte tillämpades på alla produkttyper i undersökningen och att den totala avregleringen av importen ägde rum från och med den 1 januari 2005, vilket innebar att undersökningsperioden (april 2004–mars 2005) endast delvis påverkades.

| (174) | Mer generellt kan sägas att det fastställs i artikel 3.3 i grundförordningen att skadeanalysen särskilt skall behandla frågan om en betydande ökning av dumpad import ägt rum, om betydande prisunderskridande förekommit samt om denna import annars leder till att priserna sänks väsentligt eller till att väsentliga prisökningar som annars skulle ha ägt rum förhindras. |
| --- | --- |

(174)

Mer generellt kan sägas att det fastställs i artikel 3.3 i grundförordningen att skadeanalysen särskilt skall behandla frågan om en betydande ökning av dumpad import ägt rum, om betydande prisunderskridande förekommit samt om denna import annars leder till att priserna sänks väsentligt eller till att väsentliga prisökningar som annars skulle ha ägt rum förhindras.

| (175) | Mot bakgrund av detta förefaller det ovan anförda hänföra sig till orsakssammanhangen. I artikel 3.3 i grundförordningen finns heller inget uttalat rättsligt krav på att faktiska bevis skall läggas fram avseende skälen till att volymen på den dumpade importen ökat medan motsvarande priser minskat. Påståendet att externa faktorer bör beaktas i undersökningen av den dumpade importen avvisades därför. |
| --- | --- |

(175)

Mot bakgrund av detta förefaller det ovan anförda hänföra sig till orsakssammanhangen. I artikel 3.3 i grundförordningen finns heller inget uttalat rättsligt krav på att faktiska bevis skall läggas fram avseende skälen till att volymen på den dumpade importen ökat medan motsvarande priser minskat. Påståendet att externa faktorer bör beaktas i undersökningen av den dumpade importen avvisades därför.

5.3   Underskridande

| (176) | En rad synpunkter fördes fram avseende beräkningen av prisunderskridandet. Dessa synpunkter granskades noga och vid behov har ändringar gjorts på grundval av underbyggda fakta. |
| --- | --- |

(176)

En rad synpunkter fördes fram avseende beräkningen av prisunderskridandet. Dessa synpunkter granskades noga och vid behov har ändringar gjorts på grundval av underbyggda fakta.

| (177) | I det preliminära skedet gjordes justeringar av importpriset som motsvarade en uppskattning av importörernas kostnader i gemenskapen, t.ex. för design, urval av material, som annars inte hade ingått i importpriset. Flera importörer begärde att en sådan justering skulle göras. En beräknad justering med 15 procent tillämpades i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(177)

I det preliminära skedet gjordes justeringar av importpriset som motsvarade en uppskattning av importörernas kostnader i gemenskapen, t.ex. för design, urval av material, som annars inte hade ingått i importpriset. Flera importörer begärde att en sådan justering skulle göras. En beräknad justering med 15 procent tillämpades i det preliminära skedet.

| (178) | Den organisation som företräder gemenskapsindustrin ifrågasatte dock justeringen, i synnerhet nivån på justeringen. Intresseorganisationen framhöll att vissa kostnader visserligen uppkommer för importörerna, men att det inte är alla importörer som har sådana kostnader. Man hävdade också att nivån på justeringen kanske var lämplig för importörer av avancerade sportskor (som har höga forsknings- och utvecklingskostnader) men att nivån borde sänkas eftersom sådana skor inte längre ingick i förfarandet. |
| --- | --- |

(178)

Den organisation som företräder gemenskapsindustrin ifrågasatte dock justeringen, i synnerhet nivån på justeringen. Intresseorganisationen framhöll att vissa kostnader visserligen uppkommer för importörerna, men att det inte är alla importörer som har sådana kostnader. Man hävdade också att nivån på justeringen kanske var lämplig för importörer av avancerade sportskor (som har höga forsknings- och utvecklingskostnader) men att nivån borde sänkas eftersom sådana skor inte längre ingick i förfarandet.

| (179) | Detta påstående har granskats noggrant och en redogörelse för slutsatserna följer nedan. Själva justeringen efterfrågades av många importörer och i princip motsatte sig inte gemenskapsindustrin att den gjordes. |
| --- | --- |

(179)

Detta påstående har granskats noggrant och en redogörelse för slutsatserna följer nedan. Själva justeringen efterfrågades av många importörer och i princip motsatte sig inte gemenskapsindustrin att den gjordes.

| (180) | När det gäller nivån på justeringen bör det noteras att även om många importörer begärde en justering var det bara en importör (hos vilken ett kontrollbesök gjordes) som lämnade detaljerad information i detta avseende. De övriga importörerna av den berörda produkten kunde inte stödja påståendet att deras forsknings- och utvecklingskostnader uppnådde samma nivå som den justering som gjordes i det preliminära skedet. Det bör noteras att vissa importörer hos vilka kontrollbesök gjorts till största delen handlade med avancerade sportskor. Eftersom avancerade sportskor nu slutgiltigt uteslutits från definitionen av den berörda produkten, hade deras uppgifter ingen relevans för justeringen. |
| --- | --- |

(180)

När det gäller nivån på justeringen bör det noteras att även om många importörer begärde en justering var det bara en importör (hos vilken ett kontrollbesök gjordes) som lämnade detaljerad information i detta avseende. De övriga importörerna av den berörda produkten kunde inte stödja påståendet att deras forsknings- och utvecklingskostnader uppnådde samma nivå som den justering som gjordes i det preliminära skedet. Det bör noteras att vissa importörer hos vilka kontrollbesök gjorts till största delen handlade med avancerade sportskor. Eftersom avancerade sportskor nu slutgiltigt uteslutits från definitionen av den berörda produkten, hade deras uppgifter ingen relevans för justeringen.

| (181) | Eftersom det inte fanns några underbyggda påståenden från det stora flertalet importörer (oavsett om kontrollbesök gjorts hos dem eller inte) sänktes nivån på justeringen i det slutgiltiga skedet och en uppskattning gjordes på grundval av de enda underbyggda uppgifter som fanns tillgängliga under undersökningen. |
| --- | --- |

(181)

Eftersom det inte fanns några underbyggda påståenden från det stora flertalet importörer (oavsett om kontrollbesök gjorts hos dem eller inte) sänktes nivån på justeringen i det slutgiltiga skedet och en uppskattning gjordes på grundval av de enda underbyggda uppgifter som fanns tillgängliga under undersökningen.

| (182) | På grundval av ovanstående uppgår de konstaterade prisunderskridandemarginalerna för respektive land, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, till följande:






  Land | Prisunderskridande |
| --- | --- | --- |
| Kina | Vägt genomsnitt 13,5 % |
| Vietnam | Vägt genomsnitt 15,9 % |

(182)

På grundval av ovanstående uppgår de konstaterade prisunderskridandemarginalerna för respektive land, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, till följande:

Land

Prisunderskridande

Kina

Vägt genomsnitt 13,5 %

Vietnam

Vägt genomsnitt 15,9 %

6.   SÄRDRAG INOM SKOINDUSTRIN I GEMENSKAPEN

| (183) | I förordningen om preliminär tull tillhandahölls viss information om den europeiska skoindustrins särdrag. Olika berörda parter hävdade att sådana uppgifter inte borde beaktas, eftersom de inte är tillförlitliga eller inte enbart avser gemenskapsindustrins situation och därför inte har någon rättslig grund. |
| --- | --- |

(183)

I förordningen om preliminär tull tillhandahölls viss information om den europeiska skoindustrins särdrag. Olika berörda parter hävdade att sådana uppgifter inte borde beaktas, eftersom de inte är tillförlitliga eller inte enbart avser gemenskapsindustrins situation och därför inte har någon rättslig grund.

| (184) | De uppgifter som lämnas i skälen 169–173 i förordningen om preliminär tull var endast vägledande och syftade till att ge mer information om skosektorn i gemenskapen. Det bör dock noteras att undersökningsresultaten i fråga om skada avser gemenskapsindustrin som den definieras ovan och att de uppgifterna inte kommer att tas upp vidare i skadeanalysen. |
| --- | --- |

(184)

De uppgifter som lämnas i skälen 169–173 i förordningen om preliminär tull var endast vägledande och syftade till att ge mer information om skosektorn i gemenskapen. Det bör dock noteras att undersökningsresultaten i fråga om skada avser gemenskapsindustrin som den definieras ovan och att de uppgifterna inte kommer att tas upp vidare i skadeanalysen.

7.   GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION

7.1   Inledande anmärkningar

| (185) | Som anges ovan omfattar skadeanalysen i det slutgiltiga skedet även uppgifter som rör barnskor. |
| --- | --- |

(185)

Som anges ovan omfattar skadeanalysen i det slutgiltiga skedet även uppgifter som rör barnskor.

| (186) | Som anges i skäl 175 i förordningen om preliminär tull har skadeindikatorerna fastställts antingen på makroekonomisk nivå (på grundval av uppgifter för hela gemenskapsindustrin) eller på mikroekonomisk nivå (på grundval av uppgifter från de företag som ingick i urvalet). Detta är normal praxis. För konsekvensens skull fastställs skadeindikatorerna på en av dessa nivåer, men inte på båda samtidigt. |
| --- | --- |

(186)

Som anges i skäl 175 i förordningen om preliminär tull har skadeindikatorerna fastställts antingen på makroekonomisk nivå (på grundval av uppgifter för hela gemenskapsindustrin) eller på mikroekonomisk nivå (på grundval av uppgifter från de företag som ingick i urvalet). Detta är normal praxis. För konsekvensens skull fastställs skadeindikatorerna på en av dessa nivåer, men inte på båda samtidigt.

7.2   Makroekonomiska indikatorer

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (tusen par) | 266 931 | 218 498 | 206 246 | 189 341 | 175 764 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen. |

2001

2002

2003

2004

UP

Tillverkning (tusen par)

266 931

218 498

206 246

189 341

175 764

Index: 2001 = 100

100

82

77

71

66

Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen.

| (187) | Tillverkningsvolymen för hela gemenskapsindustrin minskade från 267 miljoner par 2001 till 176 miljoner par under undersökningsperioden. Detta innebär att den minskade med mer än 30 procent. |
| --- | --- |

(187)

Tillverkningsvolymen för hela gemenskapsindustrin minskade från 267 miljoner par 2001 till 176 miljoner par under undersökningsperioden. Detta innebär att den minskade med mer än 30 procent.

| (188) | Även om en viss tillverkningsanläggning teoretiskt sett är utformad för en viss tillverkningsvolym, är den faktiska volymen i hög grad beroende av antalet anställda. Som förklarats i det föregående är skotillverkningsprocessen till största delen arbetsintensiv. Kapaciteten för ett och samma antal företag mäts därför bäst genom att man undersöker sysselsättningsnivån. Därför hänvisas till tabellen nedan som visar sysselsättningens utveckling. |
| --- | --- |

(188)

Även om en viss tillverkningsanläggning teoretiskt sett är utformad för en viss tillverkningsvolym, är den faktiska volymen i hög grad beroende av antalet anställda. Som förklarats i det föregående är skotillverkningsprocessen till största delen arbetsintensiv. Kapaciteten för ett och samma antal företag mäts därför bäst genom att man undersöker sysselsättningsnivån. Därför hänvisas till tabellen nedan som visar sysselsättningens utveckling.

| (189) | Eftersom sysselsättningen (och därmed kapaciteten) i stort minskade i takt med tillverkningen låg kapacitetsutnyttjandet kvar på ungefär samma nivå under perioden. |
| --- | --- |

(189)

Eftersom sysselsättningen (och därmed kapaciteten) i stort minskade i takt med tillverkningen låg kapacitetsutnyttjandet kvar på ungefär samma nivå under perioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning (tusen par) | 190 134 | 150 389 | 145 087 | 133 127 | 126 555 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Marknadsandel | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |
| Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen. |

2001

2002

2003

2004

UP

Försäljning (tusen par)

190 134

150 389

145 087

133 127

126 555

Index: 2001 = 100

100

79

76

70

67

Marknadsandel

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen.

| (190) | Eftersom tillverkningen äger rum på beställning, följde gemenskapsindustrins försäljningsvolym en nedåtgående trend liknande den för produktionen. Antalet sålda par skor på gemenskapsmarknaden sjönk med mer än 60 miljoner mellan 2001 och undersökningsperioden eller med 33 procent. |
| --- | --- |

(190)

Eftersom tillverkningen äger rum på beställning, följde gemenskapsindustrins försäljningsvolym en nedåtgående trend liknande den för produktionen. Antalet sålda par skor på gemenskapsmarknaden sjönk med mer än 60 miljoner mellan 2001 och undersökningsperioden eller med 33 procent.

| (191) | Uttryckt i marknadsandel motsvarar detta en förlust på nästan 9 procentenheter. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 26,5 procent 2001 till 17,7 procent under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(191)

Uttryckt i marknadsandel motsvarar detta en förlust på nästan 9 procentenheter. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 26,5 procent 2001 till 17,7 procent under undersökningsperioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt antal anställda | 84 736 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 82 | 78 | 73 | 67 |
| Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen. |

2001

2002

2003

2004

UP

Totalt antal anställda

84 736

69 361

66 425

61 640

57 047

Index: 2001 = 100

100

82

78

73

67

Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen.

| (192) | Sysselsättningen minskade kraftigt under hela skadeundersökningsperioden. Mer än 27 000 arbetstillfällen försvann inom gemenskapsindustrin, vilket är liktydigt med en sysselsättningsminskning med 33 procent mellan 2001 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(192)

Sysselsättningen minskade kraftigt under hela skadeundersökningsperioden. Mer än 27 000 arbetstillfällen försvann inom gemenskapsindustrin, vilket är liktydigt med en sysselsättningsminskning med 33 procent mellan 2001 och undersökningsperioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet | 3 150 | 3 150 | 3 105 | 3 072 | 3 081 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen. |

2001

2002

2003

2004

UP

Produktivitet

3 150

3 150

3 105

3 072

3 081

Index 2001 = 100

100

100

99

98

98

Källa: Uppgifter som framkommit vid undersökningen.

| (193) | Produktiviteten fastställdes genom att produktionsvolymen dividerades med antalet anställda i gemenskapsindustrin enligt tabellerna ovan. Beräknad på denna grundval var produktiviteten inom gemenskapsindustrin i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

Produktiviteten fastställdes genom att produktionsvolymen dividerades med antalet anställda i gemenskapsindustrin enligt tabellerna ovan. Beräknad på denna grundval var produktiviteten inom gemenskapsindustrin i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden.

| (194) | Eftersom inga nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit i detta avseende bekräftas slutsatserna i skälen 183 och 184 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(194)

Eftersom inga nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit i detta avseende bekräftas slutsatserna i skälen 183 och 184 i förordningen om preliminär tull.

| (195) | Antidumpningsåtgärder infördes i februari 1998 för import av vissa skodon med överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand. Till en del omfattade de åtgärderna samma produkter som de som ingår i den här undersökningen. Någon begäran om översyn inkom inte efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att åtgärderna inom kort skulle löpa ut, och åtgärderna upphörde därför att gälla i mars 2003. Eftersom ingen översyn begärdes anses gemenskapsindustrin i förordningen om preliminär tull vid den tidpunkten ha återhämtat sig från verkningarna av den tidigare dumpningen. |
| --- | --- |

(195)

Antidumpningsåtgärder infördes i februari 1998 för import av vissa skodon med överdelar av läder eller plast och med ursprung i Kina, Indonesien och Thailand. Till en del omfattade de åtgärderna samma produkter som de som ingår i den här undersökningen. Någon begäran om översyn inkom inte efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att åtgärderna inom kort skulle löpa ut, och åtgärderna upphörde därför att gälla i mars 2003. Eftersom ingen översyn begärdes anses gemenskapsindustrin i förordningen om preliminär tull vid den tidpunkten ha återhämtat sig från verkningarna av den tidigare dumpningen.

| (196) | Gemenskapsindustrin motsatte sig detta och framhöll att det inte var för att industrin återhämtat sig från de skadevållande verkningarna av dumpningen som man inte begärt en översyn, utan för att åtgärderna inte var tillräckligt effektiva. Gemenskapsindustrin hävdade att en ekonomisk återhämtning, till skillnad mot vad som sägs i förordningen om preliminär tull, inte var möjlig eftersom de åtgärder som då tillämpades inte var tillräckliga för att undanröja skadan. Importen från de länder som ingår i förfarandet uppnådde dessutom en betydande nivå under perioden 2001–2003. |
| --- | --- |

(196)

Gemenskapsindustrin motsatte sig detta och framhöll att det inte var för att industrin återhämtat sig från de skadevållande verkningarna av dumpningen som man inte begärt en översyn, utan för att åtgärderna inte var tillräckligt effektiva. Gemenskapsindustrin hävdade att en ekonomisk återhämtning, till skillnad mot vad som sägs i förordningen om preliminär tull, inte var möjlig eftersom de åtgärder som då tillämpades inte var tillräckliga för att undanröja skadan. Importen från de länder som ingår i förfarandet uppnådde dessutom en betydande nivå under perioden 2001–2003.

| (197) | Gemenskapsindustrin kunde dock inte lägga fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter om att den vållats väsentlig skada under perioden 2001–2003. Om de tidigare åtgärderna inte var effektiva fanns dessutom möjligheten att begära en interimsöversyn, vilket inte skedde. |
| --- | --- |

(197)

Gemenskapsindustrin kunde dock inte lägga fram tillräckligt väl underbyggda uppgifter om att den vållats väsentlig skada under perioden 2001–2003. Om de tidigare åtgärderna inte var effektiva fanns dessutom möjligheten att begära en interimsöversyn, vilket inte skedde.

| (198) | Detta påstående avvisades därför, och den preliminära slutsatsen att industrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning bekräftas därmed i det slutgiltiga skedet, vilket innebär att gemenskapsindustrin inte vållades väsentlig skada fram till och med 2003. Detta skedde först från och med 2004. |
| --- | --- |

(198)

Detta påstående avvisades därför, och den preliminära slutsatsen att industrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning bekräftas därmed i det slutgiltiga skedet, vilket innebär att gemenskapsindustrin inte vållades väsentlig skada fram till och med 2003. Detta skedde först från och med 2004.

7.3   Mikroekonomiska indikatorer

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tusen par | 2 188 | 2 488 | 2 603 | 2 784 | 2 503 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 114 | 119 | 127 | 114 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

2001

2002

2003

2004

UP

Tusen par

2 188

2 488

2 603

2 784

2 503

Index: 2001 = 100

100

114

119

127

114

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (199) | När det gäller fastställandet av skada anses, som tidigare framhållits, lagernivån ha mycket begränsad betydelse för situationen för gemenskapens skoindustri eftersom tillverkningen äger rum på beställning. Teoretiskt sett har företagen därför inte några lager, och i den mån de har några lager utgörs dessa av order som utförts men ännu inte levererats eller fakturerats. Lagernivån ökade först mellan 2001 och 2004 (med 27 procent) och minskade sedan i slutet av undersökningsperioden. Denna minskning under undersökningsperioden bör också ses mot bakgrund av sektorns säsongsbundenhet. Lagernivån förväntas sålunda vara högre i december än i slutet av årets första kvartal, dvs. i det här fallet slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(199)

När det gäller fastställandet av skada anses, som tidigare framhållits, lagernivån ha mycket begränsad betydelse för situationen för gemenskapens skoindustri eftersom tillverkningen äger rum på beställning. Teoretiskt sett har företagen därför inte några lager, och i den mån de har några lager utgörs dessa av order som utförts men ännu inte levererats eller fakturerats. Lagernivån ökade först mellan 2001 och 2004 (med 27 procent) och minskade sedan i slutet av undersökningsperioden. Denna minskning under undersökningsperioden bör också ses mot bakgrund av sektorns säsongsbundenhet. Lagernivån förväntas sålunda vara högre i december än i slutet av årets första kvartal, dvs. i det här fallet slutet av undersökningsperioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/par | 19,7 | 19,3 | 18,5 | 18,6 | 18,2 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 98 | 94 | 95 | 92,5 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

2001

2002

2003

2004

UP

EUR/par

19,7

19,3

18,5

18,6

18,2

Index: 2001 = 100

100

98

94

95

92,5

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (200) | Det genomsnittliga styckpriset sjönk kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade det med 7,5 procent. Prisfallet för gemenskapsindustrin framstår som måttligt, särskilt i jämförelse med prisnedgången på 30 procent för den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Det skall emellertid ses mot bakgrund av att skodon tillverkas på beställning, och att nya order därför normalt inte accepteras annat än om prisnivån medger åtminstone kostnadstäckningsnivå. I detta avseende hänvisas till följande tabell, som visar att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte kunde sänka sina priser ytterligare utan att göra förluster. |
| --- | --- |

(200)

Det genomsnittliga styckpriset sjönk kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade det med 7,5 procent. Prisfallet för gemenskapsindustrin framstår som måttligt, särskilt i jämförelse med prisnedgången på 30 procent för den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Det skall emellertid ses mot bakgrund av att skodon tillverkas på beställning, och att nya order därför normalt inte accepteras annat än om prisnivån medger åtminstone kostnadstäckningsnivå. I detta avseende hänvisas till följande tabell, som visar att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte kunde sänka sina priser ytterligare utan att göra förluster.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (tusen EUR) | 13 943 | 10 756 | 8 575 | 10 038 | 4 722 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 77 | 61 | 72 | 34 |
| Vinst i procent av nettoomsättningen | 1,6 % | 1,8 % | 0,2 % | 1,8 % | 0,5 % |
| Räntabilitet | 6,1 % | 7,3 % | 1,0 % | 8,2 % | 2,3 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

2001

2002

2003

2004

UP

Kassaflöde (tusen EUR)

13 943

10 756

8 575

10 038

4 722

Index: 2001 = 100

100

77

61

72

34

Vinst i procent av nettoomsättningen

1,6 %

1,8 %

0,2 %

1,8 %

0,5 %

Räntabilitet

6,1 %

7,3 %

1,0 %

8,2 %

2,3 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (201) | Avkastningsindikatorerna i tabellen bekräftar den bild som ges i skäl 190 i förordningen om preliminär tull och visar att företagens ekonomiska situation klart och tydligt försvagades under skadeundersökningsperioden. Den allmänna försämringen var särskilt markant under undersökningsperioden och tyder på betydande utvecklingstendenser i negativ riktning under det första kvartalet 2005, dvs. det sista kvartalet av undersökningsperioden. Lönsamheten, som varit låg redan i början av perioden, minskade drastiskt. |
| --- | --- |

(201)

Avkastningsindikatorerna i tabellen bekräftar den bild som ges i skäl 190 i förordningen om preliminär tull och visar att företagens ekonomiska situation klart och tydligt försvagades under skadeundersökningsperioden. Den allmänna försämringen var särskilt markant under undersökningsperioden och tyder på betydande utvecklingstendenser i negativ riktning under det första kvartalet 2005, dvs. det sista kvartalet av undersökningsperioden. Lönsamheten, som varit låg redan i början av perioden, minskade drastiskt.

| (202) | Eftersom det inte inkommit några nya och underbyggda uppgifter eller argument i detta särskilda avseende bekräftas slutsatserna i skälen 191–193 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(202)

Eftersom det inte inkommit några nya och underbyggda uppgifter eller argument i detta särskilda avseende bekräftas slutsatserna i skälen 191–193 i förordningen om preliminär tull.

| (203) | Den totala vinsten var mycket låg under hela skadeundersökningsperioden och detta visar de små och medelstora företagens ekonomiskt utsatta situation. Som beskrivs nedan var vinsten under skadeundersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden, mycket lägre än industrins normala vinst under normala förhållanden. |
| --- | --- |

(203)

Den totala vinsten var mycket låg under hela skadeundersökningsperioden och detta visar de små och medelstora företagens ekonomiskt utsatta situation. Som beskrivs nedan var vinsten under skadeundersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden, mycket lägre än industrins normala vinst under normala förhållanden.

| (204) | Undersökningen visade att många gemenskapstillverkares kapitalbehov påverkades negativt av den svåra ekonomiska situationen. Detta understryks av de enskilda företagens vinstutveckling och särskilt av det försämrade kassaflödet. Som nämnts i det föregående kan små och medelstora företag inte alltid lämna tillräckliga garantier för bankkrediter, och de kan ha svårt att klara av de stora utgifter som de skulle ställas inför om att de hamnade i finansiellt trångmål. |
| --- | --- |

(204)

Undersökningen visade att många gemenskapstillverkares kapitalbehov påverkades negativt av den svåra ekonomiska situationen. Detta understryks av de enskilda företagens vinstutveckling och särskilt av det försämrade kassaflödet. Som nämnts i det föregående kan små och medelstora företag inte alltid lämna tillräckliga garantier för bankkrediter, och de kan ha svårt att klara av de stora utgifter som de skulle ställas inför om att de hamnade i finansiellt trångmål.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tusen EUR | 8 836 | 11 184 | 6 522 | 4 403 | 4 028 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 127 | 74 | 50 | 46 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

2001

2002

2003

2004

UP

Tusen EUR

8 836

11 184

6 522

4 403

4 028

Index: 2001 = 100

100

127

74

50

46

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (205) | Tabellen ovan bekräftar den investeringsutveckling som beskrivs i skäl 194 i förordningen om preliminär tull. Företagens investeringar minskade med mer än 50 procent mellan 2001 och undersökningsperioden. De minskade investeringarna bör ses mot bakgrund av den försämrade ekonomiska situationen för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(205)

Tabellen ovan bekräftar den investeringsutveckling som beskrivs i skäl 194 i förordningen om preliminär tull. Företagens investeringar minskade med mer än 50 procent mellan 2001 och undersökningsperioden. De minskade investeringarna bör ses mot bakgrund av den försämrade ekonomiska situationen för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig lön per anställd (EUR) | 14 602 | 15 933 | 18 021 | 17 610 | 17 822 |
| Index: 2001 = 100 | 100 | 109 | 123 | 121 | 122 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

2001

2002

2003

2004

UP

Genomsnittlig lön per anställd (EUR)

14 602

15 933

18 021

17 610

17 822

Index: 2001 = 100

100

109

123

121

122

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (206) | Tabellen ovan bekräftar den löneutveckling som beskrivs i skäl 196 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga nya uppgifter inkommit bekräftas dessa utvecklingstendenser. |
| --- | --- |

(206)

Tabellen ovan bekräftar den löneutveckling som beskrivs i skäl 196 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga nya uppgifter inkommit bekräftas dessa utvecklingstendenser.

7.4   De berörda parternas påståenden

| (207) | Flera exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins vinstmarginal var en avgörande indikator för den skadevållande situationen för gemenskapen. Att den vinstmarginal som användes i det preliminära skedet för att fastställa nivån för undanröjande av skada (dvs. 2 procent; se skäl 284 i förordningen om preliminär tull) låg på ungefär samma nivå som vinstmarginalen för vissa enskilda företag i urvalet ansågs visa att de inte lidit skada med avseende på denna indikator. |
| --- | --- |

(207)

Flera exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins vinstmarginal var en avgörande indikator för den skadevållande situationen för gemenskapen. Att den vinstmarginal som användes i det preliminära skedet för att fastställa nivån för undanröjande av skada (dvs. 2 procent; se skäl 284 i förordningen om preliminär tull) låg på ungefär samma nivå som vinstmarginalen för vissa enskilda företag i urvalet ansågs visa att de inte lidit skada med avseende på denna indikator.

| (208) | Detta är inte längre relevant eftersom vinstmarginalen efter ytterligare analys och som anges i skäl 292 ändrades till 6 procent, vilket bättre motsvarar en rimlig vinstmarginal för skotillverkare i gemenskapen utan skadevållande dumpning. Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade tydligt under skadeundersökningsperioden och var bara 0,5 procent under undersökningsperioden. Skadeanalysen avser hela gemenskapsindustrin eller ett visst urval, och inte enskilda företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(208)

Detta är inte längre relevant eftersom vinstmarginalen efter ytterligare analys och som anges i skäl 292 ändrades till 6 procent, vilket bättre motsvarar en rimlig vinstmarginal för skotillverkare i gemenskapen utan skadevållande dumpning. Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade tydligt under skadeundersökningsperioden och var bara 0,5 procent under undersökningsperioden. Skadeanalysen avser hela gemenskapsindustrin eller ett visst urval, och inte enskilda företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin.

| (209) | Olika berörda parter hävdade att de indikatorer som använts för skadeanalysen inte var tillförlitliga eller lämpliga. De framhöll att de ekonomiska indikatorerna inte hade kontrollerats och inte var tillförlitliga eftersom de på grund av den föregivna bristen på samarbetsvilja inte avsåg en giltig gemenskapsindustri. Med tanke på det begränsade urvalet ansågs inte heller de mikroekonomiska indikatorerna vara representativa. Det påpekades också att skadeindikatorerna på makro- respektive mikroekonomisk nivå hade utvecklats olika. |
| --- | --- |

(209)

Olika berörda parter hävdade att de indikatorer som använts för skadeanalysen inte var tillförlitliga eller lämpliga. De framhöll att de ekonomiska indikatorerna inte hade kontrollerats och inte var tillförlitliga eftersom de på grund av den föregivna bristen på samarbetsvilja inte avsåg en giltig gemenskapsindustri. Med tanke på det begränsade urvalet ansågs inte heller de mikroekonomiska indikatorerna vara representativa. Det påpekades också att skadeindikatorerna på makro- respektive mikroekonomisk nivå hade utvecklats olika.

| (210) | Beträffande påståendet att de makroekonomiska indikatorerna inte kontrollerats är det enligt grundförordningen kommissionen som fattar beslut om eventuella kontrollbesök och det föreligger således ingen rättslig skyldighet i detta avseende. I artikel 16 i grundförordningen anges bara att kommissionen vid behov skall göra kontrollbesök. Påståendet avvisades därför. Där så var möjligt dubbelkontrollerades dessa faktorer dessutom mot de uppgifter för hela gemenskapen som de berörda nationella intresseorganisationerna i gemenskapen hade lämnat. |
| --- | --- |

(210)

Beträffande påståendet att de makroekonomiska indikatorerna inte kontrollerats är det enligt grundförordningen kommissionen som fattar beslut om eventuella kontrollbesök och det föreligger således ingen rättslig skyldighet i detta avseende. I artikel 16 i grundförordningen anges bara att kommissionen vid behov skall göra kontrollbesök. Påståendet avvisades därför. Där så var möjligt dubbelkontrollerades dessa faktorer dessutom mot de uppgifter för hela gemenskapen som de berörda nationella intresseorganisationerna i gemenskapen hade lämnat.

| (211) | Med tanke på den slutsats som dragits om definitionen av gemenskapsindustrin och urvalets representativitet avvisade också de påståenden som rör dessa frågor. Som anges ovan fastställs för konsekvensens skull endast en uppsättning skadeindikatorer för de slutgiltiga slutsatserna, dvs. antingen makro- eller mikroekonomiska indikatorer. Även om de utvecklingstendenser som konstaterades i det preliminära skedet på mikro- och makronivå inte alltid följer varandra, går de inte heller i helt olika riktning. |
| --- | --- |

(211)

Med tanke på den slutsats som dragits om definitionen av gemenskapsindustrin och urvalets representativitet avvisade också de påståenden som rör dessa frågor. Som anges ovan fastställs för konsekvensens skull endast en uppsättning skadeindikatorer för de slutgiltiga slutsatserna, dvs. antingen makro- eller mikroekonomiska indikatorer. Även om de utvecklingstendenser som konstaterades i det preliminära skedet på mikro- och makronivå inte alltid följer varandra, går de inte heller i helt olika riktning.

| (212) | De berörda parterna hävdade också att det inte är alla skadeindikatorer som visar att gemenskapsindustrin vållats skada och att det inte är möjligt att fastställa att de enskilda företagen som ingick i urvalet vållats skada. Det första påståendet måste avvisas eftersom ingen av skadeindikatorerna behöver vara utslagsgivande, vilket också framgår av grundförordningen. Det faktum att vissa tillverkares individuella situation inte tydde på att de vållats skada är inte relevant eftersom skadeanalysen enligt artikel 3.1 i grundförordningen avser hela gemenskapsindustrin eller ett visst urval, och inte enskilda företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(212)

De berörda parterna hävdade också att det inte är alla skadeindikatorer som visar att gemenskapsindustrin vållats skada och att det inte är möjligt att fastställa att de enskilda företagen som ingick i urvalet vållats skada. Det första påståendet måste avvisas eftersom ingen av skadeindikatorerna behöver vara utslagsgivande, vilket också framgår av grundförordningen. Det faktum att vissa tillverkares individuella situation inte tydde på att de vållats skada är inte relevant eftersom skadeanalysen enligt artikel 3.1 i grundförordningen avser hela gemenskapsindustrin eller ett visst urval, och inte enskilda företag som ingår i definitionen av gemenskapsindustrin.

8.   SLUTSATS OM SKADA

| (213) | Av resonemanget ovan följer att den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen bekräftas. |
| --- | --- |

(213)

Av resonemanget ovan följer att den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen bekräftas.

| (214) | Mer specifikt bekräftas det att skadan mätt genom makroekonomiska indikatorer, dvs. för den samlade gemenskapsindustrin, i huvudsak tagit sig uttryck i minskad försäljning och marknadsandel. Eftersom skodon tillverkas på beställning fick detta också direkta negativa effekter på produktionen och sysselsättningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(214)

Mer specifikt bekräftas det att skadan mätt genom makroekonomiska indikatorer, dvs. för den samlade gemenskapsindustrin, i huvudsak tagit sig uttryck i minskad försäljning och marknadsandel. Eftersom skodon tillverkas på beställning fick detta också direkta negativa effekter på produktionen och sysselsättningen i gemenskapen.

| (215) | Det bekräftas också att situationen på mikroekonomisk nivå generellt är skadevållande. De företag som ingick i urvalet hade nått lägsta hållbara vinst 2003, vilket delvis kan förklaras av de ganska stora investeringarna (avskrivningarnas effekter på lönsamheten). Men trots de kraftigt minskade investeringarna fortsatte vinsten att minska och nådde under undersökningsperioden sin lägsta nivå under hela skadeundersökningsperioden, om man bortser från 2003. Vinsten var alltså långt från acceptabel och eftersom det inte fanns några andra förklaringar (t.ex. tunga investeringar) står det klart att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada. Kassaflödet minskade också katastrofalt och nådde under skadeundersökningsperioden en bottennotering som måste betraktas som väsentligt skadevållande. Under undersökningsperioden kunde de företag som ingick i urvalet inte längre sänka sina priser utan att gå med förlust. Små och medelstora företag klarar inte sådana förluster under någon längre tid utan att tvingas till nedläggning. Situationen före 2004 kan betecknas som endast skadevållande, men det står klart att gemenskapsindustrin sedan 2004 vållats väsentlig skada. |
| --- | --- |

(215)

Det bekräftas också att situationen på mikroekonomisk nivå generellt är skadevållande. De företag som ingick i urvalet hade nått lägsta hållbara vinst 2003, vilket delvis kan förklaras av de ganska stora investeringarna (avskrivningarnas effekter på lönsamheten). Men trots de kraftigt minskade investeringarna fortsatte vinsten att minska och nådde under undersökningsperioden sin lägsta nivå under hela skadeundersökningsperioden, om man bortser från 2003. Vinsten var alltså långt från acceptabel och eftersom det inte fanns några andra förklaringar (t.ex. tunga investeringar) står det klart att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada. Kassaflödet minskade också katastrofalt och nådde under skadeundersökningsperioden en bottennotering som måste betraktas som väsentligt skadevållande. Under undersökningsperioden kunde de företag som ingick i urvalet inte längre sänka sina priser utan att gå med förlust. Små och medelstora företag klarar inte sådana förluster under någon längre tid utan att tvingas till nedläggning. Situationen före 2004 kan betecknas som endast skadevållande, men det står klart att gemenskapsindustrin sedan 2004 vållats väsentlig skada.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   VERKNINGAR AV DEN DUMPADE IMPORTEN

| (216) | Gemenskapsindustrins och de berörda ländernas marknadsandel inklusive barnskor utvecklades enligt följande: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De berörda länderna | 9,3 % | 11,5 % | 16,3 % | 19,1 % | 23,2 % |
| Gemenskapsindustrin | 26,5 % | 23,2 % | 21,7 % | 19,0 % | 17,7 % |

(216)

Gemenskapsindustrins och de berörda ländernas marknadsandel inklusive barnskor utvecklades enligt följande:

2001

2002

2003

2004

UP

De berörda länderna

9,3 %

11,5 %

16,3 %

19,1 %

23,2 %

Gemenskapsindustrin

26,5 %

23,2 %

21,7 %

19,0 %

17,7 %

| (217) | Vissa berörda parter ifrågasatte kommissionens slutsats att det fanns tillräcklig överlappning mellan den period då den dumpade importens marknadsandel ökade och den period då gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar. De påpekade att när den kinesiska och vietnamesiska importen ökade sina marknadsandelar som mest, minskade gemenskapsindustrins marknadsandel i mindre utsträckning och tvärtom. De hävdade också att de klagandes marknadsandel inte tagits över av de berörda länderna, och att detta framgår av hur marknadsandelen för andra tredjeländer utvecklats. |
| --- | --- |

(217)

Vissa berörda parter ifrågasatte kommissionens slutsats att det fanns tillräcklig överlappning mellan den period då den dumpade importens marknadsandel ökade och den period då gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar. De påpekade att när den kinesiska och vietnamesiska importen ökade sina marknadsandelar som mest, minskade gemenskapsindustrins marknadsandel i mindre utsträckning och tvärtom. De hävdade också att de klagandes marknadsandel inte tagits över av de berörda länderna, och att detta framgår av hur marknadsandelen för andra tredjeländer utvecklats.

| (218) | En intresseorganisation för importörer hävdade också att den dumpade importen från de berörda länderna inte vållat gemenskapsindustrin skada, eftersom importerade skodon inte konkurrerar med skodon tillverkade i gemenskapen. |
| --- | --- |

(218)

En intresseorganisation för importörer hävdade också att den dumpade importen från de berörda länderna inte vållat gemenskapsindustrin skada, eftersom importerade skodon inte konkurrerar med skodon tillverkade i gemenskapen.

| (219) | När det gäller överlappningen i tiden anses analysen av orsakssamband inte kräva någon perfekt korrelation mellan den dumpade importens utveckling och gemenskapsindustrins situation. Det är också etablerad och rättsligt erkänd praxis att, som i det aktuella fallet, betrakta det som en tydlig indikator på ett orsakssamband när ökad dumpad import i betydande kvantiteter som underskrider gemenskapens priser sammanfaller i tiden med en alltmer utsatt situation för gemenskapsindustrin. I det aktuella fallet är det obestridligt att en sådan överlappning i tiden förekommit, vilket också tydligt framgår av skälen 203–209 i förordningen om preliminär tull. När det gäller marknadsandelarnas utveckling under perioden 2003–2004 är överlappningen t.o.m. nästan symmetrisk. Att den dumpade importen under skadeundersökningsperioden i detta avseende gick framåt mer än gemenskapsindustrin tappade mark tyder dessutom bara på att den dumpade importen inte vann marknadsandelar enbart från gemenskapsindustrin utan även från andra aktörer på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(219)

När det gäller överlappningen i tiden anses analysen av orsakssamband inte kräva någon perfekt korrelation mellan den dumpade importens utveckling och gemenskapsindustrins situation. Det är också etablerad och rättsligt erkänd praxis att, som i det aktuella fallet, betrakta det som en tydlig indikator på ett orsakssamband när ökad dumpad import i betydande kvantiteter som underskrider gemenskapens priser sammanfaller i tiden med en alltmer utsatt situation för gemenskapsindustrin. I det aktuella fallet är det obestridligt att en sådan överlappning i tiden förekommit, vilket också tydligt framgår av skälen 203–209 i förordningen om preliminär tull. När det gäller marknadsandelarnas utveckling under perioden 2003–2004 är överlappningen t.o.m. nästan symmetrisk. Att den dumpade importen under skadeundersökningsperioden i detta avseende gick framåt mer än gemenskapsindustrin tappade mark tyder dessutom bara på att den dumpade importen inte vann marknadsandelar enbart från gemenskapsindustrin utan även från andra aktörer på gemenskapsmarknaden.

| (220) | Påståendet att importerade skodon inte konkurrerar med skodon tillverkade i gemenskapens avvisades också på grundval av den slutsats som dragits avseende definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten: att skodon som importeras från de berörda länderna på alla plan (dvs. när det gäller hela sortimentet och alla typer av skor) konkurrerar med skodon som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och att deras försäljningskanaler generellt är identiska. Undersökningen har också tydligt visat att gemenskapstillverkarna och exportörerna konkurrerar med varandra när det gäller försäljningen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(220)

Påståendet att importerade skodon inte konkurrerar med skodon tillverkade i gemenskapens avvisades också på grundval av den slutsats som dragits avseende definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten: att skodon som importeras från de berörda länderna på alla plan (dvs. när det gäller hela sortimentet och alla typer av skor) konkurrerar med skodon som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och att deras försäljningskanaler generellt är identiska. Undersökningen har också tydligt visat att gemenskapstillverkarna och exportörerna konkurrerar med varandra när det gäller försäljningen på gemenskapsmarknaden.

| (221) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skäl 209 i förordningen om preliminär tull: den dumpade importen var en viktig faktor för den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(221)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftas slutsatserna i skäl 209 i förordningen om preliminär tull: den dumpade importen var en viktig faktor för den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats.

2.   VERKNINGAR AV ANDRA FAKTORER

2.1   Synpunkter från de berörda parterna

| (222) | Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade vissa berörda parter att den väsentliga skadan orsakats av andra faktorer. De hänvisade till påståenden som gjorts tidigare och behandlats i förordningen om preliminär tull. Dessa påståenden gäller gemenskapsindustrins exportresultat, importen från andra tredjeländer, effekten av upphävandet av kvoter för exporten från Kina, effekten av växelkursfluktuationer, gemenskapstillverkarnas utflyttning och gemenskapsindustrins påstådda strukturella brister i fråga om konkurrenskraft. Inga nya synpunkter lämnades dock och därför ges i det följande där så behövs förtydliganden och förklaringar när det gäller de huvudsakliga slutsatserna i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(222)

Efter införandet av preliminära åtgärder hävdade vissa berörda parter att den väsentliga skadan orsakats av andra faktorer. De hänvisade till påståenden som gjorts tidigare och behandlats i förordningen om preliminär tull. Dessa påståenden gäller gemenskapsindustrins exportresultat, importen från andra tredjeländer, effekten av upphävandet av kvoter för exporten från Kina, effekten av växelkursfluktuationer, gemenskapstillverkarnas utflyttning och gemenskapsindustrins påstådda strukturella brister i fråga om konkurrenskraft. Inga nya synpunkter lämnades dock och därför ges i det följande där så behövs förtydliganden och förklaringar när det gäller de huvudsakliga slutsatserna i förordningen om preliminär tull.

2.2   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (223) | Några berörda parter framhöll på nytt att den otillfredsställande ekonomiska situationen för gemenskapens skoindustri berodde på försämrat exportresultat. |
| --- | --- |

(223)

Några berörda parter framhöll på nytt att den otillfredsställande ekonomiska situationen för gemenskapens skoindustri berodde på försämrat exportresultat.

| (224) | Om exportresultatet försämrats skulle detta ändå inte påverka de flesta av de indikatorer som behandlas ovan, t.ex. försäljningsvolym, marknadsandel och prisnedgång, eftersom dessa faktorer har fastställts avseende försäljningen i gemenskapen. Produktionsstatistiken var övergripande eftersom det inte går att skilja mellan produkter avsedda för gemenskapsmarknaden och produkter som säljs utanför gemenskapen. Eftersom skodon tillverkas på beställning leder minskad försäljning alltid till minskad tillverkning, och eftersom tillverkningen till största delen är avsedd för försäljning på gemenskapsmarknaden bekräftas den preliminära slutsatsen att den minskade tillverkningen främst beror på den skada som industrin vållats på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(224)

Om exportresultatet försämrats skulle detta ändå inte påverka de flesta av de indikatorer som behandlas ovan, t.ex. försäljningsvolym, marknadsandel och prisnedgång, eftersom dessa faktorer har fastställts avseende försäljningen i gemenskapen. Produktionsstatistiken var övergripande eftersom det inte går att skilja mellan produkter avsedda för gemenskapsmarknaden och produkter som säljs utanför gemenskapen. Eftersom skodon tillverkas på beställning leder minskad försäljning alltid till minskad tillverkning, och eftersom tillverkningen till största delen är avsedd för försäljning på gemenskapsmarknaden bekräftas den preliminära slutsatsen att den minskade tillverkningen främst beror på den skada som industrin vållats på gemenskapsmarknaden.

| (225) | Den minskade försäljningsvolymen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden (– 34 procent) motsvarar den minskade tillverkningen under samma period (– 33 procent). |
| --- | --- |

(225)

Den minskade försäljningsvolymen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden (– 34 procent) motsvarar den minskade tillverkningen under samma period (– 33 procent).

| (226) | Påståendet avvisades därför, och slutsatsen blev att gemenskapsindustrins exportresultat inte hade vållat någon väsentlig skada. |
| --- | --- |

(226)

Påståendet avvisades därför, och slutsatsen blev att gemenskapsindustrins exportresultat inte hade vållat någon väsentlig skada.

2.3   Import från andra tredjeländer

| (227) | Importen från tredjeländer inklusive barnskor utvecklades enligt följande:











  Marknadsandel | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP | Förändring 2001–UP (procentenheter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumänien | 5,7 % | 7,1 % | 7,5 % | 7,0 % | 6,9 % | +1,2 |
| Indien | 3,6 % | 4,5 % | 4,9 % | 5,9 % | 5,7 % | +2,1 |
| Indonesien | 2,7 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | –0,7 |
| Brasilien | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | +1,3 |
| Macao | 1,2 % | 1,7 % | 2,2 % | 3,2 % | 2,4 % | +1,2 |
| Thailand | 1,0 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | +0,3 |
| Övriga länder | 9,0 % | 10,7 % | 10,9 % | 12,5 % | 11,5 % | +2,5 |

(227)

Importen från tredjeländer inklusive barnskor utvecklades enligt följande:

Marknadsandel

2001

2002

2003

2004

UP

Förändring 2001–UP (procentenheter)

Rumänien

5,7 %

7,1 %

7,5 %

7,0 %

6,9 %

+1,2

Indien

3,6 %

4,5 %

4,9 %

5,9 %

5,7 %

+2,1

Indonesien

2,7 %

2,4 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

–0,7

Brasilien

1,2 %

1,4 %

1,7 %

2,2 %

2,5 %

+1,3

Macao

1,2 %

1,7 %

2,2 %

3,2 %

2,4 %

+1,2

Thailand

1,0 %

1,0 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

+0,3

Övriga länder

9,0 %

10,7 %

10,9 %

12,5 %

11,5 %

+2,5

| Genomsnittligt pris (EUR/par) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP | Förändring 2001–UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumänien | 13,8 | 14,6 | 14,8 | 15,0 | 14,9 | +8 % |
| Indien | 11,3 | 11,3 | 10,3 | 10,2 | 10,2 | –10 % |
| Indonesien | 11,2 | 10,4 | 9,8 | 8,6 | 8,7 | –23 % |
| Brasilien | 16,8 | 15,7 | 13,5 | 13,0 | 12,6 | –25 % |
| Macao | 12,9 | 11,5 | 10,6 | 10,2 | 10,5 | –18 % |
| Thailand | 14,4 | 12,9 | 11,8 | 11,4 | 11,2 | –22 % |
| Övriga länder | 14,8 | 14,3 | 13,6 | 12,4 | 12,7 | –14 % |

Genomsnittligt pris (EUR/par)

2001

2002

2003

2004

UP

Förändring 2001–UP

Rumänien

13,8

14,6

14,8

15,0

14,9

+8 %

Indien

11,3

11,3

10,3

10,2

10,2

–10 %

Indonesien

11,2

10,4

9,8

8,6

8,7

–23 %

Brasilien

16,8

15,7

13,5

13,0

12,6

–25 %

Macao

12,9

11,5

10,6

10,2

10,5

–18 %

Thailand

14,4

12,9

11,8

11,4

11,2

–22 %

Övriga länder

14,8

14,3

13,6

12,4

12,7

–14 %

| (228) | Inget av de länder som ingår bland övriga länder (totalt över 150 olika länder) i tabellen ovan stod för mer än 2 procent av gemenskapens totala import under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(228)

Inget av de länder som ingår bland övriga länder (totalt över 150 olika länder) i tabellen ovan stod för mer än 2 procent av gemenskapens totala import under undersökningsperioden.

| (229) | Det kan därför bekräftas att inget av länderna ovan ökade sin marknadsandel i betydande utsträckning under skadeundersökningsperioden, att deras marknadsandelar i absoluta tal var betydligt mindre än de berörda ländernas samt att de utvecklades olika sinsemellan. När det gäller priserna bör man beakta importvolymens utveckling och det faktum att de inte minskade lika mycket som de berörda ländernas priser. I synnerhet var de absoluta priserna med ett undantag i genomsnitt mycket högre än priserna på den dumpade importen under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(229)

Det kan därför bekräftas att inget av länderna ovan ökade sin marknadsandel i betydande utsträckning under skadeundersökningsperioden, att deras marknadsandelar i absoluta tal var betydligt mindre än de berörda ländernas samt att de utvecklades olika sinsemellan. När det gäller priserna bör man beakta importvolymens utveckling och det faktum att de inte minskade lika mycket som de berörda ländernas priser. I synnerhet var de absoluta priserna med ett undantag i genomsnitt mycket högre än priserna på den dumpade importen under hela skadeundersökningsperioden.

| (230) | Av dessa skäl dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte väsentligt påverkade gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(230)

Av dessa skäl dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte väsentligt påverkade gemenskapsindustrins situation.

2.4   Växelkursfluktuationer

| (231) | Olika exporterande tillverkare och importörer hävdade återigen att den skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på att euron stigit gentemot US-dollarn, vilket lett till betydligt lägre importpriser. |
| --- | --- |

(231)

Olika exporterande tillverkare och importörer hävdade återigen att den skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på att euron stigit gentemot US-dollarn, vilket lett till betydligt lägre importpriser.

| (232) | Inga nya uppgifter lämnades och därför hänvisas till skälen 220–225 i förordningen om preliminär tull. Även om man skulle godta argumentet att växelkursfluktuationerna påverkade importpriserna, var volymen på importen av den berörda produkten ändå så stor att det vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(232)

Inga nya uppgifter lämnades och därför hänvisas till skälen 220–225 i förordningen om preliminär tull. Även om man skulle godta argumentet att växelkursfluktuationerna påverkade importpriserna, var volymen på importen av den berörda produkten ändå så stor att det vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada.

2.5   Upphävandet av kvoterna

| (233) | Inga nya uppgifter lämnades om detta. Med tanke på den snabbt ökande importen under det sista kvartalet av undersökningsperioden är det dock fullt möjligt att upphävandet av kvoterna förvärrade de skadliga verkningarna av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(233)

Inga nya uppgifter lämnades om detta. Med tanke på den snabbt ökande importen under det sista kvartalet av undersökningsperioden är det dock fullt möjligt att upphävandet av kvoterna förvärrade de skadliga verkningarna av den dumpade importen.

2.6   Bristande modernisering, splittring och höga arbetskostnader

| (234) | Inga nya uppgifter lämnades om detta. Dumpningsmarginalen är relativt sett stor (t.o.m. större än underskridandemarginalerna). Den dumpade exporten konkurrerar alltså inte med gemenskapsindustrin genom naturliga fördelar, utan med metoder som är otillåtna enligt internationella handelsregler. Utan dumpning skulle priserna på importen av den berörda produkten varit mycket högre, och gemenskapsindustrin skulle ha haft mycket bättre möjligheter att konkurrera med den. |
| --- | --- |

(234)

Inga nya uppgifter lämnades om detta. Dumpningsmarginalen är relativt sett stor (t.o.m. större än underskridandemarginalerna). Den dumpade exporten konkurrerar alltså inte med gemenskapsindustrin genom naturliga fördelar, utan med metoder som är otillåtna enligt internationella handelsregler. Utan dumpning skulle priserna på importen av den berörda produkten varit mycket högre, och gemenskapsindustrin skulle ha haft mycket bättre möjligheter att konkurrera med den.

2.7   Utflyttning av skotillverkning från gemenskapen

| (235) | Olika exporterande tillverkare och en intresseorganisation för importörer hävdade att konsekvenserna av gemenskapstillverkarnas utflyttning för gemenskapsindustrins situation inte hade behandlats adekvat i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(235)

Olika exporterande tillverkare och en intresseorganisation för importörer hävdade att konsekvenserna av gemenskapstillverkarnas utflyttning för gemenskapsindustrins situation inte hade behandlats adekvat i förordningen om preliminär tull.

| (236) | Dessa parter kritiserade särskilt de uppgifter som lämnades i skäl 171 i förordningen om preliminär tull i fråga om hela skosektorn i gemenskapen och hävdade att de innefattade uppgifter om gemenskapstillverkare som hade flyttat ut sin tillverkning ur gemenskapen. Här hänvisas också till stycket ovan och det bekräftas att skälen 169–173 i förordningen om preliminär tull endast var avsedda som information och därför inte är rättsligt relevanta när det gäller slutgiltiga slutsatser om skadan. Det bekräftas därför också att de tillverkare som helt flyttat ut sin tillverkning till länder utanför gemenskapen inte ingår i definitionen av gemenskapsindustrin, vilket innebär att analysen av verkningarna av importen från andra tredjeländer även inbegriper eventuell skada som dessa företag vållat gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(236)

Dessa parter kritiserade särskilt de uppgifter som lämnades i skäl 171 i förordningen om preliminär tull i fråga om hela skosektorn i gemenskapen och hävdade att de innefattade uppgifter om gemenskapstillverkare som hade flyttat ut sin tillverkning ur gemenskapen. Här hänvisas också till stycket ovan och det bekräftas att skälen 169–173 i förordningen om preliminär tull endast var avsedda som information och därför inte är rättsligt relevanta när det gäller slutgiltiga slutsatser om skadan. Det bekräftas därför också att de tillverkare som helt flyttat ut sin tillverkning till länder utanför gemenskapen inte ingår i definitionen av gemenskapsindustrin, vilket innebär att analysen av verkningarna av importen från andra tredjeländer även inbegriper eventuell skada som dessa företag vållat gemenskapsindustrin.

| (237) | När det gäller de företag som delvis flyttat ut sin tillverkning (dvs. genom att även köpa in skodon från företag utanför gemenskapen) erinras om att skadeanalysen gjordes enbart på grundval av uppgifter om företagens egen tillverkning i gemenskapen. Eventuell skada som vållats av sådana inköp bör därför även betraktas mot bakgrund av den analys som gjorts av importen från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(237)

När det gäller de företag som delvis flyttat ut sin tillverkning (dvs. genom att även köpa in skodon från företag utanför gemenskapen) erinras om att skadeanalysen gjordes enbart på grundval av uppgifter om företagens egen tillverkning i gemenskapen. Eventuell skada som vållats av sådana inköp bör därför även betraktas mot bakgrund av den analys som gjorts av importen från andra tredjeländer.

| (238) | När det gäller de företag som började importera delar av skodon (t.ex. överdelar) eller utökade sådan import till gemenskapen kan denna import av de skäl som anges ovan inte anses ha fått negativa konsekvenser för de flesta skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, försäljning och lönsamhet. Som vissa berörda parter påpekat kan detta ha lett till minskad sysselsättning i gemenskapen, men man bör också vara medveten om att de företag som hotas av kraftigt ökad import till dumpade priser på gemenskapsmarknaden här handlat i självförsvar. Det handlar således om förekomsten av dumpning snarare än om självförvållad skada. |
| --- | --- |

(238)

När det gäller de företag som började importera delar av skodon (t.ex. överdelar) eller utökade sådan import till gemenskapen kan denna import av de skäl som anges ovan inte anses ha fått negativa konsekvenser för de flesta skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, försäljning och lönsamhet. Som vissa berörda parter påpekat kan detta ha lett till minskad sysselsättning i gemenskapen, men man bör också vara medveten om att de företag som hotas av kraftigt ökad import till dumpade priser på gemenskapsmarknaden här handlat i självförsvar. Det handlar således om förekomsten av dumpning snarare än om självförvållad skada.

3.   SLUTSATS OM ORSAKSSAMBAND

| (239) | De berörda parternas påstående avvisades därför, och undersökningsresultaten och slutsatserna i förordningen om preliminär tull bekräftades. |
| --- | --- |

(239)

De berörda parternas påstående avvisades därför, och undersökningsresultaten och slutsatserna i förordningen om preliminär tull bekräftades.

| (240) | Av dessa skäl dras följande slutgiltiga slutsatser: dels att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen, dels att alla kända faktorer som påverkat gemenskapsindustrins situation inte kan upphäva det faktum att den väsentliga skada som konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen, vilket framgår av analysen som gör tydlig åtskillnad mellan verkningarna av dessa faktorer och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(240)

Av dessa skäl dras följande slutgiltiga slutsatser: dels att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen, dels att alla kända faktorer som påverkat gemenskapsindustrins situation inte kan upphäva det faktum att den väsentliga skada som konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen, vilket framgår av analysen som gör tydlig åtskillnad mellan verkningarna av dessa faktorer och de skadliga verkningarna av den dumpade importen.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (241) | Man har analyserat huruvida det i ljuset av de synpunkter och eller ytterligare uppgifter som lämnats av de berörda parterna efter införandet av preliminära åtgärder krävs någon ändring av den preliminära slutsatsen att det låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder för att förebygga skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(241)

Man har analyserat huruvida det i ljuset av de synpunkter och eller ytterligare uppgifter som lämnats av de berörda parterna efter införandet av preliminära åtgärder krävs någon ändring av den preliminära slutsatsen att det låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder för att förebygga skadevållande dumpning.

1.   GEMENSKAPSINDUSTRINS INTRESSE

| (242) | Vissa importörer och exporterande tillverkare hävdade att det inte skulle vara i gemenskapsindustrins intresse att införa åtgärder. De stödde sig främst på de påståenden som framförts, dvs. att de klagandes tillverkning kompletterar importen från de berörda länderna, att införandet av antidumpningsåtgärder skulle styra över en betydande del av importen från de berörda länderna till andra tredjeländer samt att den skada som gemenskapsindustrin vållats inte orsakades av dumpningen utan att de klagande av andra orsaker förlorat marknadsandelar under många år. |
| --- | --- |

(242)

Vissa importörer och exporterande tillverkare hävdade att det inte skulle vara i gemenskapsindustrins intresse att införa åtgärder. De stödde sig främst på de påståenden som framförts, dvs. att de klagandes tillverkning kompletterar importen från de berörda länderna, att införandet av antidumpningsåtgärder skulle styra över en betydande del av importen från de berörda länderna till andra tredjeländer samt att den skada som gemenskapsindustrin vållats inte orsakades av dumpningen utan att de klagande av andra orsaker förlorat marknadsandelar under många år.

| (243) | Förordningen om preliminär tull och analysen ovan visade tydligt att det förekom dumpning som vållat gemenskapsindustrin skada och att skadan från och med 2004 kunde betecknas som väsentlig på grund av dumpning från de berörda länderna. I princip anses det därför vara i gemenskapsindustrins intresse att undanröja den väsentliga skada som dumpningen vållat. |
| --- | --- |

(243)

Förordningen om preliminär tull och analysen ovan visade tydligt att det förekom dumpning som vållat gemenskapsindustrin skada och att skadan från och med 2004 kunde betecknas som väsentlig på grund av dumpning från de berörda länderna. I princip anses det därför vara i gemenskapsindustrins intresse att undanröja den väsentliga skada som dumpningen vållat.

| (244) | Påståendet att de klagandes tillverkning endast kompletterar importen avvisades på grundval av slutsatsen ovan, dvs. att den berörda produkten konkurrerar med den likadana produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen. Det faktum att gemenskapsindustrin lämnade in ett klagomål mot importen av den berörda produkten tyder också på att de produkter som tillverkas i gemenskapen konkurrerar med de produkter som importeras från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(244)

Påståendet att de klagandes tillverkning endast kompletterar importen avvisades på grundval av slutsatsen ovan, dvs. att den berörda produkten konkurrerar med den likadana produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen. Det faktum att gemenskapsindustrin lämnade in ett klagomål mot importen av den berörda produkten tyder också på att de produkter som tillverkas i gemenskapen konkurrerar med de produkter som importeras från de berörda länderna.

| (245) | Påståendet att importen skulle styras över till andra länder hade framförts tidigare och det hänvisas till skäl 241 i förordningen om preliminär tull, där det sägs att det faktum att importörerna kan välja andra leverantörsländer inte är ett giltigt skäl att avstå från att införa åtgärder mot dumpning som vållar väsentlig skada och att det hur som helst är omöjligt att förutse i vilken omfattning detta skulle ske eller om den importen skulle ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(245)

Påståendet att importen skulle styras över till andra länder hade framförts tidigare och det hänvisas till skäl 241 i förordningen om preliminär tull, där det sägs att det faktum att importörerna kan välja andra leverantörsländer inte är ett giltigt skäl att avstå från att införa åtgärder mot dumpning som vållar väsentlig skada och att det hur som helst är omöjligt att förutse i vilken omfattning detta skulle ske eller om den importen skulle ske till dumpade priser.

| (246) | När det gäller det sista påståendet hänvisas till analysen om orsakssamband som även omfattade andra faktorer än dumpning. Det står klart att tillverkningsvolymen och därmed även marknadsandelen för gemenskapens skosektor minskade ännu snabbare på grund av den dumpade importen. Detta var oundvikligt med tanke på den stabila konsumtionen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(246)

När det gäller det sista påståendet hänvisas till analysen om orsakssamband som även omfattade andra faktorer än dumpning. Det står klart att tillverkningsvolymen och därmed även marknadsandelen för gemenskapens skosektor minskade ännu snabbare på grund av den dumpade importen. Detta var oundvikligt med tanke på den stabila konsumtionen i gemenskapen.

| (247) | Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats in bekräftas de preliminära undersökningsresultaten och dras den slutgiltiga slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den väsentliga skadevållande dumpning som konstaterats. |
| --- | --- |

(247)

Eftersom inga ytterligare underbyggda synpunkter lämnats in bekräftas de preliminära undersökningsresultaten och dras den slutgiltiga slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den väsentliga skadevållande dumpning som konstaterats.

2.   ÖVRIGA EKONOMISKA AKTÖRERS INTRESSE

2.1   Konsumenternas intresse

| (248) | Liksom i det preliminära skedet yttrade sig inga konsumentorganisationer efter det att de preliminära åtgärderna offentliggjordes. Den preliminära slutsatsen att dessa åtgärder endast skulle få marginella konsekvenser för konsumentpriserna på läderskor ifrågasattes alltså inte av konsumentorganisationerna. |
| --- | --- |

(248)

Liksom i det preliminära skedet yttrade sig inga konsumentorganisationer efter det att de preliminära åtgärderna offentliggjordes. Den preliminära slutsatsen att dessa åtgärder endast skulle få marginella konsekvenser för konsumentpriserna på läderskor ifrågasattes alltså inte av konsumentorganisationerna.

| (249) | Vissa exporterande tillverkare höll inte med om de undersökningsresultat som visade att åtgärderna skulle påverka konsumenterna endast i begränsad utsträckning, utan hävdade att åtgärderna skulle leda till kraftigt ökade kostnader för hushållen. |
| --- | --- |

(249)

Vissa exporterande tillverkare höll inte med om de undersökningsresultat som visade att åtgärderna skulle påverka konsumenterna endast i begränsad utsträckning, utan hävdade att åtgärderna skulle leda till kraftigt ökade kostnader för hushållen.

| (250) | Importörerna hävdade också att de slutgiltiga åtgärderna skulle leda till ökade konsumentpriser och att prisökningen t.o.m. kunde tänkas motsvara procentsatsen för en värdetull. Resonemanget bygger på påståendet att importörerna vanligen gör ett påslag på importpriset inklusive tull och att marginalen alltså beräknas på ett belopp som bland annat inkluderar antidumpningstull. Vissa importörer har dock hävdat att de inte skulle kunna föra tullen vidare till konsumenterna eftersom det är konsumenterna som bestämmer priserna och de skulle avstå från att köpa vissa skodon om priset låg över en viss nivå. |
| --- | --- |

(250)

Importörerna hävdade också att de slutgiltiga åtgärderna skulle leda till ökade konsumentpriser och att prisökningen t.o.m. kunde tänkas motsvara procentsatsen för en värdetull. Resonemanget bygger på påståendet att importörerna vanligen gör ett påslag på importpriset inklusive tull och att marginalen alltså beräknas på ett belopp som bland annat inkluderar antidumpningstull. Vissa importörer har dock hävdat att de inte skulle kunna föra tullen vidare till konsumenterna eftersom det är konsumenterna som bestämmer priserna och de skulle avstå från att köpa vissa skodon om priset låg över en viss nivå.

| (251) | De exporterande tillverkarnas synpunkter i fråga om gemenskapens intresse behöver enligt gällande bestämmelser inte beaktas. Deras synpunkter har ändå granskats. Det bör betonas att de parter som inte instämde med kommissionens undersökningsresultat i fråga om åtgärdernas effekter på konsumenterna underlät att lämna in särskilda uppgifter till stöd för sina påståenden. Som anges ovan framförde de i stället motstridiga uppfattningar – vissa hävdade att tullarna skulle föras vidare till konsumenterna helt och hållet (t.o.m. med extra påslag) eller att det inte alls skulle vara möjligt att föra vidare effekten av tullarna. Deras påståenden ansågs därför inte tillräckliga för att ändra de preliminära undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(251)

De exporterande tillverkarnas synpunkter i fråga om gemenskapens intresse behöver enligt gällande bestämmelser inte beaktas. Deras synpunkter har ändå granskats. Det bör betonas att de parter som inte instämde med kommissionens undersökningsresultat i fråga om åtgärdernas effekter på konsumenterna underlät att lämna in särskilda uppgifter till stöd för sina påståenden. Som anges ovan framförde de i stället motstridiga uppfattningar – vissa hävdade att tullarna skulle föras vidare till konsumenterna helt och hållet (t.o.m. med extra påslag) eller att det inte alls skulle vara möjligt att föra vidare effekten av tullarna. Deras påståenden ansågs därför inte tillräckliga för att ändra de preliminära undersökningsresultaten.

| (252) | Vissa exporterande importörer hävdade också att åtgärderna i betydande utsträckning skulle begränsa konsumenternas valmöjligheter. Detta grundar sig på påståendet att vissa typer av skodon av läder tillverkas enbart i Kina och Vietnam, att antidumpningstullar skulle leda till att man slutade tillverka vissa typer av skodon och att tillverkarna i gemenskapen inte skulle ha den kapacitet som behövs för att tillgodose efterfrågan på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(252)

Vissa exporterande importörer hävdade också att åtgärderna i betydande utsträckning skulle begränsa konsumenternas valmöjligheter. Detta grundar sig på påståendet att vissa typer av skodon av läder tillverkas enbart i Kina och Vietnam, att antidumpningstullar skulle leda till att man slutade tillverka vissa typer av skodon och att tillverkarna i gemenskapen inte skulle ha den kapacitet som behövs för att tillgodose efterfrågan på gemenskapsmarknaden.

| (253) | Dessa påståenden om minskat utbud på skodon hade framförts tidigare och behandlades i skäl 246 i förordningen om preliminär tull. Påståendet att vissa typer av skodon inte längre skulle tillverkas och att gemenskapstillverkarna inte skulle ha den kapacitet som behövs för att täcka de föregivna bristerna stöds inte av objektiva fakta eller bevisning och avvisades därför. |
| --- | --- |

(253)

Dessa påståenden om minskat utbud på skodon hade framförts tidigare och behandlades i skäl 246 i förordningen om preliminär tull. Påståendet att vissa typer av skodon inte längre skulle tillverkas och att gemenskapstillverkarna inte skulle ha den kapacitet som behövs för att täcka de föregivna bristerna stöds inte av objektiva fakta eller bevisning och avvisades därför.

| (254) | Beslutet att undanta barnskor omprövades på grundval av de argument som förts fram av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(254)

Beslutet att undanta barnskor omprövades på grundval av de argument som förts fram av gemenskapsindustrin.

| (255) | De exporterande tillverkarna och importörerna var i allmänhet positiva till det preliminära beslutet att undanta barnskor, men inga konsumentorganisationer yttrade sig och ingen ytterligare bevisning lades fram som kunde bekräfta att åtgärderna skulle få andra effekter för barnskor än för vuxenskor. |
| --- | --- |

(255)

De exporterande tillverkarna och importörerna var i allmänhet positiva till det preliminära beslutet att undanta barnskor, men inga konsumentorganisationer yttrade sig och ingen ytterligare bevisning lades fram som kunde bekräfta att åtgärderna skulle få andra effekter för barnskor än för vuxenskor.

| (256) | Gemenskapsindustrin ifrågasatte däremot beslutet att undanta barnskor från de preliminära antidumpningsåtgärderna och påpekade att det fanns tillverkning av barnskor i gemenskapen och att det hade fastställts att skadevållande dumpning förekom när det gäller barnskor. |
| --- | --- |

(256)

Gemenskapsindustrin ifrågasatte däremot beslutet att undanta barnskor från de preliminära antidumpningsåtgärderna och påpekade att det fanns tillverkning av barnskor i gemenskapen och att det hade fastställts att skadevållande dumpning förekom när det gäller barnskor.

| (257) | De slutgiltiga undersökningsresultaten om huruvida barnskor skulle ingå i denna undersökning leder till följande slutsatser. Den vidare analysen som leder fram till de slutgiltiga undersökningsresultaten visade att barnskor skulle ingå i definitionen av den berörda produkten (dvs. att alla typer av den berörda produkten skulle betraktas som en enda produkt) och att antidumpningsåtgärderna i princip alltid bör tillämpas på den berörda produkten i dess helhet. Kommissionen omprövade argumenten för att i det preliminära skedet utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten på grund av gemenskapens intresse, som beskrivs i skälen 250–252 i förordningen om preliminär tull, dvs. att barnskor byts ut oftare och att antidumpningsåtgärderna därför får större ekonomiska konsekvenser för en genomsnittlig europeisk familj. Det konstaterades att importpriserna på barnskor enligt uppgifter från Eurostat i genomsnitt och generellt var betydligt lägre än importpriserna på vuxenskor (över 33 procent). Effekten av en värdetull på barnskor skulle därför bli proportionellt sett lägre. De slutgiltiga undersökningsresultaten leder dessutom till totalt sett lägre slutgiltiga tullar än i det preliminära skedet. Även detta minskar åtgärdernas ekonomiska konsekvenser. Som anges redan i skäl 249 i förordningen om preliminär tull anses det inte sannolikt att konsumenterna skulle komma att bära hela kostnaden för åtgärderna. Inga berörda parter har lagt fram underbyggda uppgifter som skulle kunna stödja en annan uppfattning. Det bör också noteras att konsumentorganisationerna inte har yttrat sig överhuvudtaget, vilket tyder på att effekterna av åtgärerna – oavsett om det gäller barnskor eller vuxenskor – inte är en direkt angelägenhet för deras medlemmar. Analysen visar att det inte är berättigat att i det slutgiltiga skedet utseluta barnskor från åtgärderna. Det finns därför ingen otvetydig bevisning om att konsumenterna intressen skulle uppväga gemenskapsindustrins intressen när det gäller införande av slutgiltiga åtgärder som undanröjer den väsentliga skada som dumpningen vållar. |
| --- | --- |

(257)

De slutgiltiga undersökningsresultaten om huruvida barnskor skulle ingå i denna undersökning leder till följande slutsatser. Den vidare analysen som leder fram till de slutgiltiga undersökningsresultaten visade att barnskor skulle ingå i definitionen av den berörda produkten (dvs. att alla typer av den berörda produkten skulle betraktas som en enda produkt) och att antidumpningsåtgärderna i princip alltid bör tillämpas på den berörda produkten i dess helhet. Kommissionen omprövade argumenten för att i det preliminära skedet utesluta barnskor från definitionen av den berörda produkten på grund av gemenskapens intresse, som beskrivs i skälen 250–252 i förordningen om preliminär tull, dvs. att barnskor byts ut oftare och att antidumpningsåtgärderna därför får större ekonomiska konsekvenser för en genomsnittlig europeisk familj. Det konstaterades att importpriserna på barnskor enligt uppgifter från Eurostat i genomsnitt och generellt var betydligt lägre än importpriserna på vuxenskor (över 33 procent). Effekten av en värdetull på barnskor skulle därför bli proportionellt sett lägre. De slutgiltiga undersökningsresultaten leder dessutom till totalt sett lägre slutgiltiga tullar än i det preliminära skedet. Även detta minskar åtgärdernas ekonomiska konsekvenser. Som anges redan i skäl 249 i förordningen om preliminär tull anses det inte sannolikt att konsumenterna skulle komma att bära hela kostnaden för åtgärderna. Inga berörda parter har lagt fram underbyggda uppgifter som skulle kunna stödja en annan uppfattning. Det bör också noteras att konsumentorganisationerna inte har yttrat sig överhuvudtaget, vilket tyder på att effekterna av åtgärerna – oavsett om det gäller barnskor eller vuxenskor – inte är en direkt angelägenhet för deras medlemmar. Analysen visar att det inte är berättigat att i det slutgiltiga skedet utseluta barnskor från åtgärderna. Det finns därför ingen otvetydig bevisning om att konsumenterna intressen skulle uppväga gemenskapsindustrins intressen när det gäller införande av slutgiltiga åtgärder som undanröjer den väsentliga skada som dumpningen vållar.

| (258) | Av dessa skäl accepterades påståendet och det bekräftas att införandet av slutgiltiga åtgärder för den berörda produkten, inbegripet barnskor, inte strider mot konsumenternas övergripande intresse. |
| --- | --- |

(258)

Av dessa skäl accepterades påståendet och det bekräftas att införandet av slutgiltiga åtgärder för den berörda produkten, inbegripet barnskor, inte strider mot konsumenternas övergripande intresse.

2.2   Distributionsföretagens och detaljisternas intresse

| (259) | I det preliminära skedet var antalet yttranden från distributörer/detaljister eller organisationer för distributörer/detaljister begränsat; det var i själva verket bara ett konsortium av detaljister i en medlemsstat som lämnade synpunkter. Dessutom besvarades frågeformuläret av tre importörer som också hade ett eget distributionsnät med bland annat två stormarknadskedjor. Endast en av dessa parter lämnade synpunkter efter införandet av preliminära åtgärder och inga ytterligare enskilda distributörer eller detaljister yttrade sig. |
| --- | --- |

(259)

I det preliminära skedet var antalet yttranden från distributörer/detaljister eller organisationer för distributörer/detaljister begränsat; det var i själva verket bara ett konsortium av detaljister i en medlemsstat som lämnade synpunkter. Dessutom besvarades frågeformuläret av tre importörer som också hade ett eget distributionsnät med bland annat två stormarknadskedjor. Endast en av dessa parter lämnade synpunkter efter införandet av preliminära åtgärder och inga ytterligare enskilda distributörer eller detaljister yttrade sig.

| (260) | En intresseorganisation för importörer som samarbetat i undersökningen sedan förfarandet inleddes bestred slutsatsen att endast ett begränsat antal parter yttrat sig, eftersom organisationen representerar företag som inte bara är importörer utan också distributörer och detaljister. Det hävdades också att minst två av intresseorganisationens medlemmar (i två olika medlemsstater) har lämnat detaljerad information till kommissionen. |
| --- | --- |

(260)

En intresseorganisation för importörer som samarbetat i undersökningen sedan förfarandet inleddes bestred slutsatsen att endast ett begränsat antal parter yttrat sig, eftersom organisationen representerar företag som inte bara är importörer utan också distributörer och detaljister. Det hävdades också att minst två av intresseorganisationens medlemmar (i två olika medlemsstater) har lämnat detaljerad information till kommissionen.

| (261) | Kommissionen är medveten om att denna organisation representerar företag som i vissa fall även har egna distributionsnätverk och att slutsatsen om hur många parter som har yttrat sig borde avspegla detta. Företagens främsta syssla är dock import av skodon. Kommissionen har inte mottagit några exakta och kontrollerbara uppgifter (utöver dem som lämnades av de tre ovannämnda företagen) från distributörer och detaljister som kan användas som underlag för en bedömning av deras ekonomiska situation och effekterna av eventuella åtgärder. Det är främst på grundval av sådan information som kommissionen kan göra en detaljerad analys. |
| --- | --- |

(261)

Kommissionen är medveten om att denna organisation representerar företag som i vissa fall även har egna distributionsnätverk och att slutsatsen om hur många parter som har yttrat sig borde avspegla detta. Företagens främsta syssla är dock import av skodon. Kommissionen har inte mottagit några exakta och kontrollerbara uppgifter (utöver dem som lämnades av de tre ovannämnda företagen) från distributörer och detaljister som kan användas som underlag för en bedömning av deras ekonomiska situation och effekterna av eventuella åtgärder. Det är främst på grundval av sådan information som kommissionen kan göra en detaljerad analys.

| (262) | När det gäller samarbetet med de två medlemmarna bör det framhållas att det ena företagets svar på frågeformuläret lämnades in först efter det att tidsfristen löpt ut och därför inte kunde användas. |
| --- | --- |

(262)

När det gäller samarbetet med de två medlemmarna bör det framhållas att det ena företagets svar på frågeformuläret lämnades in först efter det att tidsfristen löpt ut och därför inte kunde användas.

| (263) | Intresseorganisationen lämnade sifferuppgifter och exempel som visade hur åtgärderna skulle påverka de importörer som även bedriver detaljhandel. Dessa uppgifter lämnades dock långt efter det att tidsfristen löpt ut och förefaller avse endast ett icke namngivet företag som uppenbarligen inte samarbetade i undersökningen. Uppgifterna kunde därför inte valideras och användas. |
| --- | --- |

(263)

Intresseorganisationen lämnade sifferuppgifter och exempel som visade hur åtgärderna skulle påverka de importörer som även bedriver detaljhandel. Dessa uppgifter lämnades dock långt efter det att tidsfristen löpt ut och förefaller avse endast ett icke namngivet företag som uppenbarligen inte samarbetade i undersökningen. Uppgifterna kunde därför inte valideras och användas.

| (264) | Intresseorganisationen hävdade också att de importörer som bedriver detaljhandel på grund av sin ekonomiska situation inte ens delvis skulle kunna föra vidare eventuella prisökningar till konsumenterna och att vissa detaljister – särskilt de som köper in skor enbart från de berörda länderna – inte skulle överleva om åtgärder infördes. |
| --- | --- |

(264)

Intresseorganisationen hävdade också att de importörer som bedriver detaljhandel på grund av sin ekonomiska situation inte ens delvis skulle kunna föra vidare eventuella prisökningar till konsumenterna och att vissa detaljister – särskilt de som köper in skor enbart från de berörda länderna – inte skulle överleva om åtgärder infördes.

| (265) | Argumentet att företagen inte ens delvis skulle kunna föra vidare kostnadsökningar till konsumenterna stämmer inte överens med det faktum att en rad olika parter, bland annat intresseorganisationen för importörer, framhållit att konsumentpriserna skulle öka om antidumpningsåtgärder infördes. Med ledning av den information som samlades in vid undersökningen och som bekräftas av dessa motstridiga uppfattningar är det högst sannolikt att åtgärdernas effekter på importpriset genomsnittligt åtminstone delvis skulle föras vidare till konsumenterna. Det kan givetvis inte uteslutas att vissa detaljister som importerar direkt och enbart från de berörda länderna påverkas negativt av åtgärderna. Det bör dock noteras att analysen av gemenskapens intresse är övergripande, dvs. den grundar sig på den genomsnittliga situationen för de parter i gemenskapen som omfattas av förfarandet, och det kan därför aldrig uteslutas att vissa enskilda parter påverkas på annat sätt än majoriteten. Hänvisning görs också till skäl 275 i förordningen om preliminär tull där det konstateras att åtgärderna kan påverka vissa importörers ekonomiska situation negativt. |
| --- | --- |

(265)

Argumentet att företagen inte ens delvis skulle kunna föra vidare kostnadsökningar till konsumenterna stämmer inte överens med det faktum att en rad olika parter, bland annat intresseorganisationen för importörer, framhållit att konsumentpriserna skulle öka om antidumpningsåtgärder infördes. Med ledning av den information som samlades in vid undersökningen och som bekräftas av dessa motstridiga uppfattningar är det högst sannolikt att åtgärdernas effekter på importpriset genomsnittligt åtminstone delvis skulle föras vidare till konsumenterna. Det kan givetvis inte uteslutas att vissa detaljister som importerar direkt och enbart från de berörda länderna påverkas negativt av åtgärderna. Det bör dock noteras att analysen av gemenskapens intresse är övergripande, dvs. den grundar sig på den genomsnittliga situationen för de parter i gemenskapen som omfattas av förfarandet, och det kan därför aldrig uteslutas att vissa enskilda parter påverkas på annat sätt än majoriteten. Hänvisning görs också till skäl 275 i förordningen om preliminär tull där det konstateras att åtgärderna kan påverka vissa importörers ekonomiska situation negativt.

| (266) | Intresseorganisationen hävdade också att kommissionen hade gjort en felaktig tolkning av de skillnader som finns mellan olika detaljhandelskanaler. Intresseorganisationen påpekade att oberoende detaljister inte bara köper in produkter från grossister i gemenskapen utan i vissa fall även importerar själva. Man hävdade också att detaljisterna i gemenskapens urval var märkesaffärer och att kommmissionens analys därför inte var lämplig. |
| --- | --- |

(266)

Intresseorganisationen hävdade också att kommissionen hade gjort en felaktig tolkning av de skillnader som finns mellan olika detaljhandelskanaler. Intresseorganisationen påpekade att oberoende detaljister inte bara köper in produkter från grossister i gemenskapen utan i vissa fall även importerar själva. Man hävdade också att detaljisterna i gemenskapens urval var märkesaffärer och att kommmissionens analys därför inte var lämplig.

| (267) | Eftersom det inte fanns detaljerad information om detaljisternas och distributörernas ekonomiska situation gjorde kommissionen en övergripande analys av sektorn. Syftet var att fastställa de viktigaste distributionskanalerna och strukturen hos dessa distributörer och detaljister för att kunna undersöka hur de skulle påverkas av åtgärderna. Det är fullt möjligt att situationen för vissa enskilda distributörer inte motsvarar denna övergripande analys. Det bör också framhållas att såväl redogörelsen som de slutsatser som dras i denna undersökning motsvarar resultaten av kommissionens tidigare antidumpningsundersökning avseende skodon (6), och att det inte finns något som tyder på att situationen inom sektorn för distribution av skodon ändrats sedan dess. |
| --- | --- |

(267)

Eftersom det inte fanns detaljerad information om detaljisternas och distributörernas ekonomiska situation gjorde kommissionen en övergripande analys av sektorn. Syftet var att fastställa de viktigaste distributionskanalerna och strukturen hos dessa distributörer och detaljister för att kunna undersöka hur de skulle påverkas av åtgärderna. Det är fullt möjligt att situationen för vissa enskilda distributörer inte motsvarar denna övergripande analys. Det bör också framhållas att såväl redogörelsen som de slutsatser som dras i denna undersökning motsvarar resultaten av kommissionens tidigare antidumpningsundersökning avseende skodon (6), och att det inte finns något som tyder på att situationen inom sektorn för distribution av skodon ändrats sedan dess.

| (268) | Mer specifikt anges i skäl 260 i förordningen om preliminär tull att oberoende detaljister vanligen köper in sina varor från grossister i gemenskapen. Detta utesluter dock inte att detaljisterna även har andra leverantörer. När det gäller påståendet om märkesaffärer har kommissionen inte gjort något urval utan har i stället analyserat all information som lämnats av samarbetsvilliga parter. I förordningen om preliminär tull nämns också bristen på samarbetsvilja från detaljistkedjor med eget varumärke, som alltså inte är samma sak som detaljister som säljer märkesskor – en sådan detaljist var nämligen samarbetsvillig. |
| --- | --- |

(268)

Mer specifikt anges i skäl 260 i förordningen om preliminär tull att oberoende detaljister vanligen köper in sina varor från grossister i gemenskapen. Detta utesluter dock inte att detaljisterna även har andra leverantörer. När det gäller påståendet om märkesaffärer har kommissionen inte gjort något urval utan har i stället analyserat all information som lämnats av samarbetsvilliga parter. I förordningen om preliminär tull nämns också bristen på samarbetsvilja från detaljistkedjor med eget varumärke, som alltså inte är samma sak som detaljister som säljer märkesskor – en sådan detaljist var nämligen samarbetsvillig.

| (269) | Inga ytterligare synpunkter fördes fram som skulle kunna ändra slutsatserna i förordningen om preliminär tull. Därför bekräftas slutsatsen att effekten av de slutgiltiga åtgärderna på importörer och distributörer sannolikt blir begränsade, som anges i skäl 264 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(269)

Inga ytterligare synpunkter fördes fram som skulle kunna ändra slutsatserna i förordningen om preliminär tull. Därför bekräftas slutsatsen att effekten av de slutgiltiga åtgärderna på importörer och distributörer sannolikt blir begränsade, som anges i skäl 264 i förordningen om preliminär tull.

2.3   Icke-närstående importörers intresse

| (270) | De synpunker som förts fram av olika berörda parter har granskats noga för att fastställa om de är underbyggda och dessa behandlas nedan. |
| --- | --- |

(270)

De synpunker som förts fram av olika berörda parter har granskats noga för att fastställa om de är underbyggda och dessa behandlas nedan.

| (271) | Vissa importörer hävdade att de på grund av sin låga vinstmarginal, som är lägre än antidumpningstullen, inte skulle klara sig om antidumpningstullar införs såvida de inte har möjlighet att dela bördan med grossist- och detaljistledet. De hävdade också att detta inte skulle vara möjligt eftersom grossisterna och detaljisterna inte skulle acceptera någon prisökning, utan hellre byta till leverantörer vars produkter inte omfattas av antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(271)

Vissa importörer hävdade att de på grund av sin låga vinstmarginal, som är lägre än antidumpningstullen, inte skulle klara sig om antidumpningstullar införs såvida de inte har möjlighet att dela bördan med grossist- och detaljistledet. De hävdade också att detta inte skulle vara möjligt eftersom grossisterna och detaljisterna inte skulle acceptera någon prisökning, utan hellre byta till leverantörer vars produkter inte omfattas av antidumpningstullar.

| (272) | Det faktum att vinstmarginalen är lägre än nivån på antidumpningstullen är inte relevant. Antidumpningsåtgärderna uttrycks som en procentandel av importpriset, medan vinstmarginalen uttrycks som en procentandel av omsättningen (dvs. försäljningspriset). Eftersom betydande marginaler läggs på mellan inköp och återförsäljning, är det uppenbart att de två procentandelarna inte kan jämföras. När det gäller påståendet att grossister och detaljister inte skulle acceptera en prisökning betonas återigen att detta strider mot den bland importörerna vanliga åsikten att alla prisökningar förs vidare till konsumenterna, dvs. även distributörerna. Påståendet kunde därför inte godtas. Det stämmer att grossister och detaljister kan välja att byta till en leverantör vars produkter inte omfattas av antidumpningstullar, inbegripet gemenskapsindustrin som alltså skulle gynnas av åtgärderna. |
| --- | --- |

(272)

Det faktum att vinstmarginalen är lägre än nivån på antidumpningstullen är inte relevant. Antidumpningsåtgärderna uttrycks som en procentandel av importpriset, medan vinstmarginalen uttrycks som en procentandel av omsättningen (dvs. försäljningspriset). Eftersom betydande marginaler läggs på mellan inköp och återförsäljning, är det uppenbart att de två procentandelarna inte kan jämföras. När det gäller påståendet att grossister och detaljister inte skulle acceptera en prisökning betonas återigen att detta strider mot den bland importörerna vanliga åsikten att alla prisökningar förs vidare till konsumenterna, dvs. även distributörerna. Påståendet kunde därför inte godtas. Det stämmer att grossister och detaljister kan välja att byta till en leverantör vars produkter inte omfattas av antidumpningstullar, inbegripet gemenskapsindustrin som alltså skulle gynnas av åtgärderna.

| (273) | En intresseorganisation för importörer motsatte sig kommissionens beskrivning av de två kategorierna av importörer och hävdade att detta inte motsvarar verkligheten på marknaden och att det är produktmixen och försäljningskanalerna som är relevanta när det gäller att göra åtskillnad mellan importörerna. De framhöll också att det är nettomarginalen som är relevant för att bedöma effekten av åtgärderna. |
| --- | --- |

(273)

En intresseorganisation för importörer motsatte sig kommissionens beskrivning av de två kategorierna av importörer och hävdade att detta inte motsvarar verkligheten på marknaden och att det är produktmixen och försäljningskanalerna som är relevanta när det gäller att göra åtskillnad mellan importörerna. De framhöll också att det är nettomarginalen som är relevant för att bedöma effekten av åtgärderna.

| (274) | Här bör det noteras att inget urval gjordes, att samarbetsviljan bland importörerna var betydande och att kommissionen därför kunde dra sina slutsatser på grundval av mycket detaljerade faktauppgifter. |
| --- | --- |

(274)

Här bör det noteras att inget urval gjordes, att samarbetsviljan bland importörerna var betydande och att kommissionen därför kunde dra sina slutsatser på grundval av mycket detaljerade faktauppgifter.

| (275) | Produktmix och försäljningskanaler är självklart relevanta vid klassificeringen av importörer. Dessa faktorer beaktades också vid analysen. Kommissionen gjorde åtskillnad mellan företagen beroende på om deras produkter ingick i högre eller lägre prisklasser och ansåg att importörerna i de två kategorierna hade olika produktmix och försäljningskanaler. |
| --- | --- |

(275)

Produktmix och försäljningskanaler är självklart relevanta vid klassificeringen av importörer. Dessa faktorer beaktades också vid analysen. Kommissionen gjorde åtskillnad mellan företagen beroende på om deras produkter ingick i högre eller lägre prisklasser och ansåg att importörerna i de två kategorierna hade olika produktmix och försäljningskanaler.

| (276) | De synpunkter som framfördes av intresseorganisationen för importörer påverkade inte slutsatsen att värdetullar för importörer med produkter i högre prisklasser får måttliga effekter i förhållande till det mycket högre försäljningspriset (och därmed vinsten) och att sådana tullar leder till måttliga prisökningar i absoluta tal för företag med produkter i lägre prisklasser och att företagen med tanke på de genomsnittliga vinstmarginalerna inte skulle påverkas i betydande utsträckning av åtgärderna. |
| --- | --- |

(276)

De synpunkter som framfördes av intresseorganisationen för importörer påverkade inte slutsatsen att värdetullar för importörer med produkter i högre prisklasser får måttliga effekter i förhållande till det mycket högre försäljningspriset (och därmed vinsten) och att sådana tullar leder till måttliga prisökningar i absoluta tal för företag med produkter i lägre prisklasser och att företagen med tanke på de genomsnittliga vinstmarginalerna inte skulle påverkas i betydande utsträckning av åtgärderna.

| (277) | Slutsatserna i skälen 265–275 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. Det bekräftas också slutgiltigt att åtgärderna generellt sannolikt inte kommer att få betydande negativa konsekvenser för importörerna i gemenskapen, men att vissa enskilda importörers ekonomiska situation i viss utsträckning kan påverkas negativt. De negativa effekterna väntas dock inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(277)

Slutsatserna i skälen 265–275 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. Det bekräftas också slutgiltigt att åtgärderna generellt sannolikt inte kommer att få betydande negativa konsekvenser för importörerna i gemenskapen, men att vissa enskilda importörers ekonomiska situation i viss utsträckning kan påverkas negativt. De negativa effekterna väntas dock inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning.

2.4   Övriga hänsyn

| (278) | Vissa parter hävdade dessutom att åtgärderna inte var i gemenskapens intresse eftersom Vietnam är ett utvecklingsland som behöver exportera skor, eftersom tullarna på importen från Kina kan äventyra goda ekonomiska relationer med denna potentiellt stora marknad samt eftersom arbetstagarna i Vietnam och Kina kan drabbas hårt av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(278)

Vissa parter hävdade dessutom att åtgärderna inte var i gemenskapens intresse eftersom Vietnam är ett utvecklingsland som behöver exportera skor, eftersom tullarna på importen från Kina kan äventyra goda ekonomiska relationer med denna potentiellt stora marknad samt eftersom arbetstagarna i Vietnam och Kina kan drabbas hårt av sådana åtgärder.

| (279) | Enligt artikel 21.1 i grundförordningen och i linje med institutionernas normala praxis sedan den gällande grundförordningen trädde i kraft ingår argument av detta slag inte i kommissionens analys av gemenskapens intresse. Det rör sig om en ekonomisk analys inriktad på de ekonomiska konsekvenser som ett beslut om att införa respektive avstå från att införa antidumpningsåtgärder skulle medföra för företagen i gemenskapen. Antidumpningsundersökningarna är inte tänkta att användas som instrument för allmänna politiska hänsyn när det gäller t.ex. utrikespolitik och utvecklingspolitik. Detta bekräftas också genom den förteckning över parter vars synpunkter skall beaktas enligt artikel 21 i grundförordningen. Förteckningen är inte uttömmande (i vissa undersökningar har man även beaktat synpunkter som framförts av leverantörer av material för den berörda produkten), men med tanke på de företagskategorier som nämns är det uppenbart att testet enbart avser ekonomiska konsekvenser för företag i gemenskapen. Samtidigt är testet avseende gemenskapens intresse inte en kostnads-nyttoanalys i egentlig mening. De olika intressena balanseras men vägs inte mot varandra i en matematisk ekvation, inte minst på grund av den uppenbara svårigheten att med en rimlig säkerhetsmarginal kvantifiera varje faktor inom den tid som ställts till förfogande och eftersom det inte finns en allmänt erkänd modell för kostnads-nyttoanalysen. Det är också därför som artikel 21.1 i grundförordningen föreskriver att behovet att återställa effektiv konkurrens särskilt skall beaktas och att åtgärder inte får införas om man på grundval av de uppifter som lämnas kan dra den otvetydiga slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att införa sådana åtgärder. Enligt lagstiftningen får antidumpningsåtgärder medföra vissa negativa effekter på de parter som inte har anledning att ställa sig positiva till sådana åtgärder. Åtgärderna skulle anses inte vara i gemenskapens intresse enbart om de får oproportionella effekter på dessa parter. |
| --- | --- |

(279)

Enligt artikel 21.1 i grundförordningen och i linje med institutionernas normala praxis sedan den gällande grundförordningen trädde i kraft ingår argument av detta slag inte i kommissionens analys av gemenskapens intresse. Det rör sig om en ekonomisk analys inriktad på de ekonomiska konsekvenser som ett beslut om att införa respektive avstå från att införa antidumpningsåtgärder skulle medföra för företagen i gemenskapen. Antidumpningsundersökningarna är inte tänkta att användas som instrument för allmänna politiska hänsyn när det gäller t.ex. utrikespolitik och utvecklingspolitik. Detta bekräftas också genom den förteckning över parter vars synpunkter skall beaktas enligt artikel 21 i grundförordningen. Förteckningen är inte uttömmande (i vissa undersökningar har man även beaktat synpunkter som framförts av leverantörer av material för den berörda produkten), men med tanke på de företagskategorier som nämns är det uppenbart att testet enbart avser ekonomiska konsekvenser för företag i gemenskapen. Samtidigt är testet avseende gemenskapens intresse inte en kostnads-nyttoanalys i egentlig mening. De olika intressena balanseras men vägs inte mot varandra i en matematisk ekvation, inte minst på grund av den uppenbara svårigheten att med en rimlig säkerhetsmarginal kvantifiera varje faktor inom den tid som ställts till förfogande och eftersom det inte finns en allmänt erkänd modell för kostnads-nyttoanalysen. Det är också därför som artikel 21.1 i grundförordningen föreskriver att behovet att återställa effektiv konkurrens särskilt skall beaktas och att åtgärder inte får införas om man på grundval av de uppifter som lämnas kan dra den otvetydiga slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att införa sådana åtgärder. Enligt lagstiftningen får antidumpningsåtgärder medföra vissa negativa effekter på de parter som inte har anledning att ställa sig positiva till sådana åtgärder. Åtgärderna skulle anses inte vara i gemenskapens intresse enbart om de får oproportionella effekter på dessa parter.

| (280) | I början av undersökningen och i det preliminära skedet uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna information om tänkbara effekter av ett beslut att införa respektive inte införa åtgärder. Som förklarades i detalj i det preliminära skedet – och även i denna förordning – inkom inga uppgifter som tydde på eventuella oproportionella effekter. Det finns inga uppgifter som skulle kunna bekräfta en medlemsstats påstående att åtgärderna skulle få sådana ekonomiska konsekvenser att varje euro som europeiska tillverkare tjänar på grund av tullarna skulle leda till en förlust på 8 EUR för konsumenterna och användarindustrierna. |
| --- | --- |

(280)

I början av undersökningen och i det preliminära skedet uppmanade kommissionen alla berörda parter att lämna information om tänkbara effekter av ett beslut att införa respektive inte införa åtgärder. Som förklarades i detalj i det preliminära skedet – och även i denna förordning – inkom inga uppgifter som tydde på eventuella oproportionella effekter. Det finns inga uppgifter som skulle kunna bekräfta en medlemsstats påstående att åtgärderna skulle få sådana ekonomiska konsekvenser att varje euro som europeiska tillverkare tjänar på grund av tullarna skulle leda till en förlust på 8 EUR för konsumenterna och användarindustrierna.

| (281) | Argumentet om åtgärder mot utvecklingsländer håller inte, eftersom det är gemenskapens normala praxis att vid behov vidta sådana åtgärder mot såväl utvecklingsländer som utvecklade länder. När det gäller argumentet att antidumpningsåtgärder kan äventyra goda ekonomiska relationer med Kina bör man beakta att detta i förlängningen skulle betyda att gemenskapen enbart skulle införa antidumpningsåtgärder om det berörda tredjelandet inte hotar med repressalier. Detta skulle också göra det frestande för tredjeländer att framföra hot om ekonomiska konsekvenser. Dessa argument är heller inte förenliga med tanken bakom ett regelbaserat instrument och undersökningar som är att likna vid rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(281)

Argumentet om åtgärder mot utvecklingsländer håller inte, eftersom det är gemenskapens normala praxis att vid behov vidta sådana åtgärder mot såväl utvecklingsländer som utvecklade länder. När det gäller argumentet att antidumpningsåtgärder kan äventyra goda ekonomiska relationer med Kina bör man beakta att detta i förlängningen skulle betyda att gemenskapen enbart skulle införa antidumpningsåtgärder om det berörda tredjelandet inte hotar med repressalier. Detta skulle också göra det frestande för tredjeländer att framföra hot om ekonomiska konsekvenser. Dessa argument är heller inte förenliga med tanken bakom ett regelbaserat instrument och undersökningar som är att likna vid rättsliga förfaranden.

| (282) | Man hävdade också att en medlemsstat var beroende av import av skodon. Det finns dock inga uppgifter som tyder på att dessa produkter måste importeras enbart från de två berörda länderna. Det finns många leverantörer i gemenskapen och i tredjeländer som inte berörs av detta förfarande. Det kommer dessutom att vara möjligt även i framtiden att importera skodon från Kina och Vietnam, och effekterna av tullarna är inte sådana att marknaden avskärmas. |
| --- | --- |

(282)

Man hävdade också att en medlemsstat var beroende av import av skodon. Det finns dock inga uppgifter som tyder på att dessa produkter måste importeras enbart från de två berörda länderna. Det finns många leverantörer i gemenskapen och i tredjeländer som inte berörs av detta förfarande. Det kommer dessutom att vara möjligt även i framtiden att importera skodon från Kina och Vietnam, och effekterna av tullarna är inte sådana att marknaden avskärmas.

| (283) | Varken dagens lagstiftning eller resultaten av undersökningen innebär att man bör avstå från att införa antidumpningsåtgärder av de skäl som anförs i början av detta avsnitt. |
| --- | --- |

(283)

Varken dagens lagstiftning eller resultaten av undersökningen innebär att man bör avstå från att införa antidumpningsåtgärder av de skäl som anförs i början av detta avsnitt.

3.   SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE

| (284) | De synpunkter som lämnats av olika berörda parter har beaktats i analysen ovan. De har dock inte ändrat de slutsatser som drogs i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(284)

De synpunkter som lämnats av olika berörda parter har beaktats i analysen ovan. De har dock inte ändrat de slutsatser som drogs i det preliminära skedet.

| (285) | Följande bekräftas därför slutgiltigt:






  — | Det ligger i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs, eftersom åtgärderna väntas åtminstone hålla tillbaka den omfattande importen till dumpade priser, som visat sig ha avsevärda negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- | --- |

(285)

Följande bekräftas därför slutgiltigt:

—

Det ligger i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs, eftersom åtgärderna väntas åtminstone hålla tillbaka den omfattande importen till dumpade priser, som visat sig ha avsevärda negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| — | Konsumenterna kommer inte alls eller endast i ytterst marginell utsträckning att påverkas av effekterna av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Konsumenterna kommer inte alls eller endast i ytterst marginell utsträckning att påverkas av effekterna av antidumpningsåtgärderna.

| — | Distributionsföretagen och detaljisterna kan komma att drabbas av högre inköpspriser, men om man ställer detta i relation till deras samlade kostnader och situation är slutsatsen att de sannolikt inte kommer att påverkas i någon större utsträckning av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Distributionsföretagen och detaljisterna kan komma att drabbas av högre inköpspriser, men om man ställer detta i relation till deras samlade kostnader och situation är slutsatsen att de sannolikt inte kommer att påverkas i någon större utsträckning av åtgärderna.

| — | Generellt sett kommer importörerna att kunna hantera de åtgärder som införs. För vissa importörer, t.ex. de som köper in skodon enbart från de berörda länderna, kommer åtgärderna dock att bli kännbara. |
| --- | --- |

—

Generellt sett kommer importörerna att kunna hantera de åtgärder som införs. För vissa importörer, t.ex. de som köper in skodon enbart från de berörda länderna, kommer åtgärderna dock att bli kännbara.

| — | Övriga intressen, även om de hade beaktats, är inte av sådant slag att de bör prioriteras framför behovet att införa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Övriga intressen, även om de hade beaktats, är inte av sådant slag att de bör prioriteras framför behovet att införa antidumpningsåtgärder.

| (286) | Sammantaget görs därför bedömningen att införandet av åtgärder, dvs. undanröjandet av dumpning som vållar väsentlig skada, skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att fortsätta sin verksamhet och att det skulle hejda de nedläggningar och den förlust av arbetstillfällen som präglat industrin under de senaste åren, och att de negativa verkningar som åtgärderna kan få för vissa andra ekonomiska aktörer i gemenskapen inte är oproportionella jämfört med de positiva effekterna för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(286)

Sammantaget görs därför bedömningen att införandet av åtgärder, dvs. undanröjandet av dumpning som vållar väsentlig skada, skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att fortsätta sin verksamhet och att det skulle hejda de nedläggningar och den förlust av arbetstillfällen som präglat industrin under de senaste åren, och att de negativa verkningar som åtgärderna kan få för vissa andra ekonomiska aktörer i gemenskapen inte är oproportionella jämfört med de positiva effekterna för gemenskapsindustrin.

H.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (287) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Vietnam. |
| --- | --- |

(287)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Vietnam.

1.   NIVÅ FÖR UNDANRÖJANDE AV SKADA

| (288) | Nivån på de preliminära antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt hög för att undanröja den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats genom den dumpade importen, utan att överstiga de konstaterade dumpningsmarginalerna. Vid beräkningen av vilken tull som krävs för att verkningarna av den dumpning som vållar väsentlig skada skall kunna undanröjas ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå skälig vinst före skatt på försäljning i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import med beaktande av kvoterna för import från Kina fram till slutet av 2004. |
| --- | --- |

(288)

Nivån på de preliminära antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt hög för att undanröja den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats genom den dumpade importen, utan att överstiga de konstaterade dumpningsmarginalerna. Vid beräkningen av vilken tull som krävs för att verkningarna av den dumpning som vållar väsentlig skada skall kunna undanröjas ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå skälig vinst före skatt på försäljning i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import med beaktande av kvoterna för import från Kina fram till slutet av 2004.

1.1   Målprisunderskridande

| (289) | I det preliminära skedet ansågs en vinstmarginal på 2 procent vara realistisk för gemenskapsindustrin om det inte förekom dumpning som vållade väsentlig skada, eftersom denna nivå motsvarar gemenskapsindustrins största vinstmarginal under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin motsatte sig dock detta med motiveringen att dess ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden inte avspeglade den möjliga vinstnivån utan skadevållande dumpning eftersom priserna redan var låga när den vinstmarginalen uppnåddes, samtidigt som industrin med den vinstnivån inte kunde göra de investeringar som behövdes för att förbli konkurrenskraftig. Gemenskapsindustrin hävdade att siffran 2 procent var mycket lägre än importörernas vinstmarginal och att man borde använda en vinstmarginal på minst 10 procent. |
| --- | --- |

(289)

I det preliminära skedet ansågs en vinstmarginal på 2 procent vara realistisk för gemenskapsindustrin om det inte förekom dumpning som vållade väsentlig skada, eftersom denna nivå motsvarar gemenskapsindustrins största vinstmarginal under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin motsatte sig dock detta med motiveringen att dess ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden inte avspeglade den möjliga vinstnivån utan skadevållande dumpning eftersom priserna redan var låga när den vinstmarginalen uppnåddes, samtidigt som industrin med den vinstnivån inte kunde göra de investeringar som behövdes för att förbli konkurrenskraftig. Gemenskapsindustrin hävdade att siffran 2 procent var mycket lägre än importörernas vinstmarginal och att man borde använda en vinstmarginal på minst 10 procent.

| (290) | Detta påstående analyserades noga och frågan om fastställande av den vinstnivå som bör användas för skadeberäkningen granskades på nytt. |
| --- | --- |

(290)

Detta påstående analyserades noga och frågan om fastställande av den vinstnivå som bör användas för skadeberäkningen granskades på nytt.

| (291) | Först och främst bör det noteras att importörernas vinstnivå inte är ett bra riktmärke eftersom dessa företag i så hög grad skiljer sig från varandra. Denna vinstnivå kan därför inte användas som referenspunkt. |
| --- | --- |

(291)

Först och främst bör det noteras att importörernas vinstnivå inte är ett bra riktmärke eftersom dessa företag i så hög grad skiljer sig från varandra. Denna vinstnivå kan därför inte användas som referenspunkt.

| (292) | I samband med meddelandet av uppgifter lade gemenskapsindustrin dessutom fram underbyggda synpunkter som visade att den realistiska vinstmarginalen utan dumpning som vållar väsentlig skada borde vara 6 procent i stället för 2 procent. Gemenskapsindustrin lade fram bevisning för att sådana vinstmarginaler faktiskt uppnåtts när det gäller skodon som inte utsätts för dumpning som vållar väsentlig skada. Därför omprövades den tillämpliga vinstmarginalen och fastställdes till 6 procent av omsättningen. |
| --- | --- |

(292)

I samband med meddelandet av uppgifter lade gemenskapsindustrin dessutom fram underbyggda synpunkter som visade att den realistiska vinstmarginalen utan dumpning som vållar väsentlig skada borde vara 6 procent i stället för 2 procent. Gemenskapsindustrin lade fram bevisning för att sådana vinstmarginaler faktiskt uppnåtts när det gäller skodon som inte utsätts för dumpning som vållar väsentlig skada. Därför omprövades den tillämpliga vinstmarginalen och fastställdes till 6 procent av omsättningen.

| (293) | Vissa berörda parter hävdade att det är kommissionens praxis att beräkna en skademarginal enbart när gemenskapsindustrin går med förlust och att skadan i annat fall endast utgörs av prisunderskridandet. Detta påstående avvisades dock eftersom man normalt beräknar skademarginalen för att tillämpa regeln om lägsta tull, medan underskridandemarginalen fastställs enligt artikel 3.3 i grundförordningen. I detta sammanhang är skademarginalen relevant om den dumpade importen har pressat ned priserna, och detta kan vara fallet även om industrin fortfarande går med vinst. |
| --- | --- |

(293)

Vissa berörda parter hävdade att det är kommissionens praxis att beräkna en skademarginal enbart när gemenskapsindustrin går med förlust och att skadan i annat fall endast utgörs av prisunderskridandet. Detta påstående avvisades dock eftersom man normalt beräknar skademarginalen för att tillämpa regeln om lägsta tull, medan underskridandemarginalen fastställs enligt artikel 3.3 i grundförordningen. I detta sammanhang är skademarginalen relevant om den dumpade importen har pressat ned priserna, och detta kan vara fallet även om industrin fortfarande går med vinst.

| (294) | Som när det gäller underskridandemarginalen lämnades olika synpunkter även i fråga om beräkningen av skademarginaler. Efter en noggrann granskning korrigerades vissa konstaterade bokföringsfel och justeringar gjordes på grundval av underbyggda fakta. |
| --- | --- |

(294)

Som när det gäller underskridandemarginalen lämnades olika synpunkter även i fråga om beräkningen av skademarginaler. Efter en noggrann granskning korrigerades vissa konstaterade bokföringsfel och justeringar gjordes på grundval av underbyggda fakta.

| (295) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse i samma handelsled mellan det vägda genomsnittliga importpriset, sådant detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset på de produkter som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att försäljningspriset för vart och ett av de företag som ingick i gemenskapsindustrin först justerades till den kritiska punkten och sedan räknades upp med den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Detta resulterade i målprisunderskridandemarginaler på 23 procent och 29,5 procent för Kina respektive Vietnam. |
| --- | --- |

(295)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse i samma handelsled mellan det vägda genomsnittliga importpriset, sådant detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset på de produkter som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att försäljningspriset för vart och ett av de företag som ingick i gemenskapsindustrin först justerades till den kritiska punkten och sedan räknades upp med den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Detta resulterade i målprisunderskridandemarginaler på 23 procent och 29,5 procent för Kina respektive Vietnam.

1.2   Särskilda omständigheter i detta förfarande

| (296) | Som nämns ovan har detta förfarande dock vissa tydliga och exceptionella särdrag som måste avspeglas i antidumpningsåtgärderna. Här är det särskilt viktigt att notera att en betydande del av den berörda produkten omfattades av kvantitativa restriktioner fram till januari 2005. |
| --- | --- |

(296)

Som nämns ovan har detta förfarande dock vissa tydliga och exceptionella särdrag som måste avspeglas i antidumpningsåtgärderna. Här är det särskilt viktigt att notera att en betydande del av den berörda produkten omfattades av kvantitativa restriktioner fram till januari 2005.

| (297) | Med tanke på detta är det viktigt att noga överväga vilken nivå de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör fastställas till för att hänsyn till de särskilda omständigheterna i detta ärende skall kunna tas. Därför måste man överväga att använda en mer förfinad metod för de slutgiltiga åtgärderna, särskilt när det gäller vilka konsekvenser de kvantiteter som importerades under hela skadeundersökningsperioden fick för gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(297)

Med tanke på detta är det viktigt att noga överväga vilken nivå de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör fastställas till för att hänsyn till de särskilda omständigheterna i detta ärende skall kunna tas. Därför måste man överväga att använda en mer förfinad metod för de slutgiltiga åtgärderna, särskilt när det gäller vilka konsekvenser de kvantiteter som importerades under hela skadeundersökningsperioden fick för gemenskapsindustrins situation.

| (298) | Det faktum att kvoter tillämpades på importen från Kina hade en dämpande effekt som förhindrade att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada, jämfört med situationen under undersökningsperioden. Detta visas tydligt i analysen av skada och orsakssamband, särskilt i skälen 187 ff och 216 ff. I det aktuella ärendet hade volymökningen av den dumpade importen en särskilt avgörande skadevållande verkan på gemenskapsindustrin efter det att kvoterna upphävts. De ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrins situation försämrades under det första kvartalet 2005, men det finns tydliga tecken på väsentlig skada redan för de tre sista kvartalen 2004 som utgör resten av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(298)

Det faktum att kvoter tillämpades på importen från Kina hade en dämpande effekt som förhindrade att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada, jämfört med situationen under undersökningsperioden. Detta visas tydligt i analysen av skada och orsakssamband, särskilt i skälen 187 ff och 216 ff. I det aktuella ärendet hade volymökningen av den dumpade importen en särskilt avgörande skadevållande verkan på gemenskapsindustrin efter det att kvoterna upphävts. De ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrins situation försämrades under det första kvartalet 2005, men det finns tydliga tecken på väsentlig skada redan för de tre sista kvartalen 2004 som utgör resten av undersökningsperioden.

| (299) | I linje med regeln om lägsta tull enligt artikel 9.4 i grundförordningen beaktades särskilt det kvantitativa inslaget när det gäller skadevållande dumpning på grund av de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, särskilt tillämpningen av kvoter. Endast import över en viss volym ansågs kunna vålla väsentlig skada innan kvoterna upphävdes, vilket innebär att den skadetröskel som fastställs på grundval av resultaten av undersökningsperioden måste avspegla det faktum att vissa importkvantiteter inte vållade väsentlig skada. |
| --- | --- |

(299)

I linje med regeln om lägsta tull enligt artikel 9.4 i grundförordningen beaktades särskilt det kvantitativa inslaget när det gäller skadevållande dumpning på grund av de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, särskilt tillämpningen av kvoter. Endast import över en viss volym ansågs kunna vålla väsentlig skada innan kvoterna upphävdes, vilket innebär att den skadetröskel som fastställs på grundval av resultaten av undersökningsperioden måste avspegla det faktum att vissa importkvantiteter inte vållade väsentlig skada.

| (300) | De importkvantiteter som inte vållade väsentlig skada måste således beaktas när nivåerna för undanröjande av skada fastställs. |
| --- | --- |

(300)

De importkvantiteter som inte vållade väsentlig skada måste således beaktas när nivåerna för undanröjande av skada fastställs.

| (301) | På grundval av uppgifter från Eurostat gjordes bedömningen att värdet på den totala importvolymen för 2003 från de berörda länderna inte vållade väsentlig skada och utifrån detta gjordes en proportionell anpassning av de nivåer för undanröjande av skada som anges ovan. Som ett andra steg tilldelades Kina och Vietnam detta totala värde som inte vållade väsentlig skada på grundval av importandelen för den berörda produkten från de berörda länderna under undersökningsperioden. Därefter sattes dessa två belopp som inte vållat väsentlig skada i förhållande till importen från de två berörda länderna 2005, dvs. det första och senaste hela året för vilka uppgifter finns tillgängliga och då den berörda produkten inte omfattades av kvantitativa restriktioner. Slutligen sänktes tullnivåerna för undersökningsperioden i proportion till detta. Detta ledde till skadetrösklar på 16,5 procent och 10 procent för Kina respektive Vietnam. |
| --- | --- |

(301)

På grundval av uppgifter från Eurostat gjordes bedömningen att värdet på den totala importvolymen för 2003 från de berörda länderna inte vållade väsentlig skada och utifrån detta gjordes en proportionell anpassning av de nivåer för undanröjande av skada som anges ovan. Som ett andra steg tilldelades Kina och Vietnam detta totala värde som inte vållade väsentlig skada på grundval av importandelen för den berörda produkten från de berörda länderna under undersökningsperioden. Därefter sattes dessa två belopp som inte vållat väsentlig skada i förhållande till importen från de två berörda länderna 2005, dvs. det första och senaste hela året för vilka uppgifter finns tillgängliga och då den berörda produkten inte omfattades av kvantitativa restriktioner. Slutligen sänktes tullnivåerna för undersökningsperioden i proportion till detta. Detta ledde till skadetrösklar på 16,5 procent och 10 procent för Kina respektive Vietnam.

| (302) | Med denna metod var skadetröskeln för Golden Step fortfarande betydligt högre än den fastställda dumpningsmarginalen på 9,7 procent för det företaget, vilket innebär att dumpningsmarginalen i detta fall i linje med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen bestämmer tullnivån. |
| --- | --- |

(302)

Med denna metod var skadetröskeln för Golden Step fortfarande betydligt högre än den fastställda dumpningsmarginalen på 9,7 procent för det företaget, vilket innebär att dumpningsmarginalen i detta fall i linje med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i grundförordningen bestämmer tullnivån.

| (303) | I samband med att ytterligare uppgifter om de slutgiltiga åtgärderna meddelades framförde vissa berörda parter synpunkter på hur förfarandet skötts. Vissa berörda parter förespråkade ett system med fördröjd tull (DDS, ”delayed duty system”), vilket innebar att en viss del av den årliga importen inte skulle ha omfattats av åtgärderna. |
| --- | --- |

(303)

I samband med att ytterligare uppgifter om de slutgiltiga åtgärderna meddelades framförde vissa berörda parter synpunkter på hur förfarandet skötts. Vissa berörda parter förespråkade ett system med fördröjd tull (DDS, ”delayed duty system”), vilket innebar att en viss del av den årliga importen inte skulle ha omfattats av åtgärderna.

| (304) | Av administrativa och rättsliga skäl ansågs det olämpligt att införa ett sådant system. |
| --- | --- |

(304)

Av administrativa och rättsliga skäl ansågs det olämpligt att införa ett sådant system.

| (305) | Andra parter framhöll att det i detta fall inte var motiverat att avvika från standardmetoden med en värdetull baserad enbart på dumpningsmarginal och underskridandemarginal. |
| --- | --- |

(305)

Andra parter framhöll att det i detta fall inte var motiverat att avvika från standardmetoden med en värdetull baserad enbart på dumpningsmarginal och underskridandemarginal.

| (306) | Som framgår av ovanstående tillämpades kvoter på den berörda produkten med ursprung i Kina fram till 2004, vilket gjorde det nödvändigt att använda en särskild metod för att beakta även den import som inte vållade väsentlig skada. Därför måste även detta påstående avvisas. |
| --- | --- |

(306)

Som framgår av ovanstående tillämpades kvoter på den berörda produkten med ursprung i Kina fram till 2004, vilket gjorde det nödvändigt att använda en särskild metod för att beakta även den import som inte vållade väsentlig skada. Därför måste även detta påstående avvisas.

| (307) | Andra berörda parter, både från Kina och Vietnam, ifrågasatte den metod som använts för att fastställa och tilldela ett värde som inte vållat väsentlig skada. De hävdade att det inte finns något stöd för ett sådant tillvägagångssätt i grundförordningen. Dessutom påpekades att det var olämpligt att göra en justering av målprisunderskridandemarginalerna på grundval av ett sådant volymbaserat värde, eftersom målprisunderskridandemarginalerna är ett resultat av prisjämförelser (dvs. helt värdebaserade). Dessa parter framhöll också att bedömningen av de ekonomiska konsekvenserna av värde som inte vållar väsentlig skada inte borde ha avsett 2005 utan undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(307)

Andra berörda parter, både från Kina och Vietnam, ifrågasatte den metod som använts för att fastställa och tilldela ett värde som inte vållat väsentlig skada. De hävdade att det inte finns något stöd för ett sådant tillvägagångssätt i grundförordningen. Dessutom påpekades att det var olämpligt att göra en justering av målprisunderskridandemarginalerna på grundval av ett sådant volymbaserat värde, eftersom målprisunderskridandemarginalerna är ett resultat av prisjämförelser (dvs. helt värdebaserade). Dessa parter framhöll också att bedömningen av de ekonomiska konsekvenserna av värde som inte vållar väsentlig skada inte borde ha avsett 2005 utan undersökningsperioden.

| (308) | I grundförordningen föreskrivs inte någon särskild metod för fastställande av nivån för undanröjande av skada. Det finns således inga bestämmelser som begränsar analysen till att enbart fastställa målprisunderskridandemarginalen. Enligt bestämmelserna finns möjligheten att vid behov använda en metod för beräkning av nivån för undanröjande av skada som är anpassad till det enskilda fallet. |
| --- | --- |

(308)

I grundförordningen föreskrivs inte någon särskild metod för fastställande av nivån för undanröjande av skada. Det finns således inga bestämmelser som begränsar analysen till att enbart fastställa målprisunderskridandemarginalen. Enligt bestämmelserna finns möjligheten att vid behov använda en metod för beräkning av nivån för undanröjande av skada som är anpassad till det enskilda fallet.

| (309) | Dessutom bygger det värde som inte vållar väsentlig skada på värdebaserade uppgifter, dvs. värdet på importen från 2003. Dessa uppgifter kan således användas för att justera målunderskridandemarginalerna. Volymen beaktades enbart genom att man vid tilldelning av ett sådant värde till Kina och Vietnam använde respektive lands volymandel under undersökningsperioden. Tanken var att denna tilldelning skulle i) avspegla situationen under undersökningsperioden och ii) utjämna snedvridningar som beror på skillnader i det genomsnittliga värdet per enhet mellan den kinesiska och den vietnamesiska importen. Vid bedömningen av de tilldelade värdenas ekonomiska konsekvenser ansågs det också nödvändigt att använda det senaste hela året för import utan kvoter (dvs. 2005), eftersom justeringen avseende det värde som inte vållar väsentlig skada görs för att beakta det faktum att kvoter tillämpades under skadeundersökningsperioden. Som regel bör uppgifter som rör perioder efter undersökningsperioden inte beaktas, men enligt artikel 6.1 i grundförordningen får undantag göras som i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(309)

Dessutom bygger det värde som inte vållar väsentlig skada på värdebaserade uppgifter, dvs. värdet på importen från 2003. Dessa uppgifter kan således användas för att justera målunderskridandemarginalerna. Volymen beaktades enbart genom att man vid tilldelning av ett sådant värde till Kina och Vietnam använde respektive lands volymandel under undersökningsperioden. Tanken var att denna tilldelning skulle i) avspegla situationen under undersökningsperioden och ii) utjämna snedvridningar som beror på skillnader i det genomsnittliga värdet per enhet mellan den kinesiska och den vietnamesiska importen. Vid bedömningen av de tilldelade värdenas ekonomiska konsekvenser ansågs det också nödvändigt att använda det senaste hela året för import utan kvoter (dvs. 2005), eftersom justeringen avseende det värde som inte vållar väsentlig skada görs för att beakta det faktum att kvoter tillämpades under skadeundersökningsperioden. Som regel bör uppgifter som rör perioder efter undersökningsperioden inte beaktas, men enligt artikel 6.1 i grundförordningen får undantag göras som i det aktuella fallet.

| (310) | Det bör också noteras att man inte kan bortse från Vietnam vid justeringen eftersom kvoterna på den kinesiska importen indirekt påverkade även importen från Vietnam och sammantaget ledde detta till slutsatsen att importen från de berörda länderna fram till 2003 inte hade vållat väsentlig skada. |
| --- | --- |

(310)

Det bör också noteras att man inte kan bortse från Vietnam vid justeringen eftersom kvoterna på den kinesiska importen indirekt påverkade även importen från Vietnam och sammantaget ledde detta till slutsatsen att importen från de berörda länderna fram till 2003 inte hade vållat väsentlig skada.

| (311) | Vissa berörda parter framhöll att detta tillvägagångssätt skulle innebära diskriminering mot de kinesiska exportörerna. Resultatet av metoden ifrågasattes, dvs. att den visar en lägre total nivå för undanröjande av skada för Vietnam (10 procent) än för Kina (16,5 procent) trots att Vietnam har en högre målprisunderskridandemarginal (29,5 procent) än Kina (23 procent). |
| --- | --- |

(311)

Vissa berörda parter framhöll att detta tillvägagångssätt skulle innebära diskriminering mot de kinesiska exportörerna. Resultatet av metoden ifrågasattes, dvs. att den visar en lägre total nivå för undanröjande av skada för Vietnam (10 procent) än för Kina (16,5 procent) trots att Vietnam har en högre målprisunderskridandemarginal (29,5 procent) än Kina (23 procent).

| (312) | Metoden beaktar dock bara olika utvecklingstendenser för importen från Kina och Vietnam till gemenskapen. Importandelen för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden var betydligt högre för Vietnam. Därför var även landets andel av den import som inte vållar väsentlig skada större. Denna justeringsmetod får dock oundvikligen större effekter på Vietnams målprisunderskridandemarginal. Eftersom metoden helt enkelt avspeglar sakskillnader innebär den inte oberättigad diskriminering. |
| --- | --- |

(312)

Metoden beaktar dock bara olika utvecklingstendenser för importen från Kina och Vietnam till gemenskapen. Importandelen för den berörda produkten under skadeundersökningsperioden var betydligt högre för Vietnam. Därför var även landets andel av den import som inte vållar väsentlig skada större. Denna justeringsmetod får dock oundvikligen större effekter på Vietnams målprisunderskridandemarginal. Eftersom metoden helt enkelt avspeglar sakskillnader innebär den inte oberättigad diskriminering.

| (313) | Flera berörda parter hävdade att tidsfristen för inlämnande av synpunkter på de ytterligare uppgifterna om slutgiltiga åtgärder var alltför kort och att den stred mot artikel 20.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(313)

Flera berörda parter hävdade att tidsfristen för inlämnande av synpunkter på de ytterligare uppgifterna om slutgiltiga åtgärder var alltför kort och att den stred mot artikel 20.5 i grundförordningen.

| (314) | Här noteras att det i) med tanke på ärendets brådskande karaktär och ii) eftersom meddelandet av ytterligare uppgifter endast avsåg en viss aspekt av ärendet ansågs nödvändigt att i linje med bestämmelserna i grundförordningen fastställa en tidsfrist på fem dagar i stället för den allmänt tillämpliga tidsfristen på tio dagar när det gäller meddelande av uppgifter. Det bör dock framhållas att de berörda parter som lämnade in en underbyggd begäran om förlängning av tidsfristen beviljades detta. |
| --- | --- |

(314)

Här noteras att det i) med tanke på ärendets brådskande karaktär och ii) eftersom meddelandet av ytterligare uppgifter endast avsåg en viss aspekt av ärendet ansågs nödvändigt att i linje med bestämmelserna i grundförordningen fastställa en tidsfrist på fem dagar i stället för den allmänt tillämpliga tidsfristen på tio dagar när det gäller meddelande av uppgifter. Det bör dock framhållas att de berörda parter som lämnade in en underbyggd begäran om förlängning av tidsfristen beviljades detta.

2.   ÅTAGANDE

| (315) | Vissa parter – såväl exporterande tillverkare som importörer – lade fram en begäran om prisåtaganden. Ett sådant åtagande skulle ha gjort den berörda exporterande tillverkaren skyldig att inte sätta priset lägre än den nivå som skulle ha undanröjt den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(315)

Vissa parter – såväl exporterande tillverkare som importörer – lade fram en begäran om prisåtaganden. Ett sådant åtagande skulle ha gjort den berörda exporterande tillverkaren skyldig att inte sätta priset lägre än den nivå som skulle ha undanröjt den skadevållande dumpningen.

| (316) | Importörernas begäran ansågs irrelevant eftersom dumpning orsakas av exportörerna; det är alltså exportörerna som är ansvariga och har möjlighet att undanröja sådan dumpning genom lämplig prissättning. |
| --- | --- |

(316)

Importörernas begäran ansågs irrelevant eftersom dumpning orsakas av exportörerna; det är alltså exportörerna som är ansvariga och har möjlighet att undanröja sådan dumpning genom lämplig prissättning.

| (317) | De exporterande tillverkarnas begäran måste avvisas eftersom de framlagts av parter som inte beviljats marknadsekonomisk status. För en produkt som skor, som är föremål för modeväxlingar, skulle det vara praktiskt taget omöjligt att fastställa en icke-diskriminerande prisnivå som också undanröjer skadevållande dumpning för ett stort antal helt olika modeller. |
| --- | --- |

(317)

De exporterande tillverkarnas begäran måste avvisas eftersom de framlagts av parter som inte beviljats marknadsekonomisk status. För en produkt som skor, som är föremål för modeväxlingar, skulle det vara praktiskt taget omöjligt att fastställa en icke-diskriminerande prisnivå som också undanröjer skadevållande dumpning för ett stort antal helt olika modeller.

| (318) | Efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder lämnade en vietnamesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet in en begäran om prisåtagande. Denna begäran måste dock avvisas av de skäl som anges ovan. |
| --- | --- |

(318)

Efter meddelandet om slutgiltiga åtgärder lämnade en vietnamesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet in en begäran om prisåtagande. Denna begäran måste dock avvisas av de skäl som anges ovan.

| (319) | Andra parter förespråkade ett allmänt minimipris eller ett minimipris i kombination med en värdetull, dvs. tullarna skulle gälla enbart importen under ett visst minimipris. De kinesiska myndigheterna och flera andra berörda parter uttryckte också en preferens för en sådan lösning i samband med att ytterligare uppgifter om de slutgiltiga åtgärdernas form meddelades. |
| --- | --- |

(319)

Andra parter förespråkade ett allmänt minimipris eller ett minimipris i kombination med en värdetull, dvs. tullarna skulle gälla enbart importen under ett visst minimipris. De kinesiska myndigheterna och flera andra berörda parter uttryckte också en preferens för en sådan lösning i samband med att ytterligare uppgifter om de slutgiltiga åtgärdernas form meddelades.

| (320) | Dessa förslag måste avvisas eftersom en kombinerad tull skulle ha belastat billiga skor i orimligt hög grad jämfört med dyrare skor. Det skulle bli praktiskt taget omöjligt att fastställa lämpliga priskategorier för en produkt som är så mångskiftande som den här undersökta produkten för att undvika en sådan orimlig belastning. Erfarenheten visar också att en tull baserad på minimipris är svår att övervaka och lätt kan kringgås. En lösning som bygger på minimipriser ansågs därför opraktisk och otillräcklig. |
| --- | --- |

(320)

Dessa förslag måste avvisas eftersom en kombinerad tull skulle ha belastat billiga skor i orimligt hög grad jämfört med dyrare skor. Det skulle bli praktiskt taget omöjligt att fastställa lämpliga priskategorier för en produkt som är så mångskiftande som den här undersökta produkten för att undvika en sådan orimlig belastning. Erfarenheten visar också att en tull baserad på minimipris är svår att övervaka och lätt kan kringgås. En lösning som bygger på minimipriser ansågs därför opraktisk och otillräcklig.

| (321) | Ett antal importörer och vietnamesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de föreslagna åtgärderna innebär att man inte beaktar det faktum att Vietnam är ett utvecklingsland. Syftet är att vidta objektiva åtgärder mot illojala handelsmetoder i form av skadevållande dumpning. Enligt artiklarna 2 och 3 i grundförordningen beaktas inte den ekonomiska situationen eller utvecklingsnivån i det berörda landet som en relevant faktor när det gäller att fastställa dumpning och skada i ett förfarande. Justeringar efter andra faktorer som inte anges i grundförordningen kan göras endast om det visas att de påverkar prisernas jämförbarhet. Eftersom berörda parter inte har lagt fram underbyggda uppgifter om detta, måste argumentet om Vietnam som utvecklingsland avvisas. |
| --- | --- |

(321)

Ett antal importörer och vietnamesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de föreslagna åtgärderna innebär att man inte beaktar det faktum att Vietnam är ett utvecklingsland. Syftet är att vidta objektiva åtgärder mot illojala handelsmetoder i form av skadevållande dumpning. Enligt artiklarna 2 och 3 i grundförordningen beaktas inte den ekonomiska situationen eller utvecklingsnivån i det berörda landet som en relevant faktor när det gäller att fastställa dumpning och skada i ett förfarande. Justeringar efter andra faktorer som inte anges i grundförordningen kan göras endast om det visas att de påverkar prisernas jämförbarhet. Eftersom berörda parter inte har lagt fram underbyggda uppgifter om detta, måste argumentet om Vietnam som utvecklingsland avvisas.

3.   SLUTGILTIGA TULLAR

| (322) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Kina och Vietnam till nivån för den lägsta av dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull. När det gäller den landsomfattande tullnivån sätter nivån för undanröjande av skada ett tak för antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(322)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Kina och Vietnam till nivån för den lägsta av dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull. När det gäller den landsomfattande tullnivån sätter nivån för undanröjande av skada ett tak för antidumpningstullen.

| (323) | När det gäller Golden Step fastställdes tullnivån på grundval av företagets dumpningsmarginal, som var lägre än nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(323)

När det gäller Golden Step fastställdes tullnivån på grundval av företagets dumpningsmarginal, som var lägre än nivån för undanröjande av skada.

| (324) | På denna grundval uppgår de föreslagna slutgiltiga tullarna till följande:







  Land | Företag | Antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Golden Step | 9,7 % |
| Övriga företag | 16,5 % |
| Vietnam | Alla företag | 10 % |

(324)

På denna grundval uppgår de föreslagna slutgiltiga tullarna till följande:

Land

Företag

Antidumpningstull

Kina

Golden Step

9,7 %

Övriga företag

16,5 %

Vietnam

Alla företag

10 %

| (325) | För att minimera den eventuella risken för falskdeklarationer eller kringgående av åtgärderna kommer det att tillämpas ett förstärkt administrativt system för importövervakning, på grundval av artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7), som kan ge information redan på ett tidigt stadium om relevanta importtrender. Om det skulle finnas tecken på att dessa importtrender håller på att förändras väsentligt, kommer kommissionen att omgående undersöka detta. Här bör det förtydligas att övervakningen av avancerade sportskor nu kommer att omfatta skodon av detta slag över respektive under minimivärdet 7,5 EUR i stället för det ursprungliga minimivärdet 9 EUR. |
| --- | --- |

(325)

För att minimera den eventuella risken för falskdeklarationer eller kringgående av åtgärderna kommer det att tillämpas ett förstärkt administrativt system för importövervakning, på grundval av artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7), som kan ge information redan på ett tidigt stadium om relevanta importtrender. Om det skulle finnas tecken på att dessa importtrender håller på att förändras väsentligt, kommer kommissionen att omgående undersöka detta. Här bör det förtydligas att övervakningen av avancerade sportskor nu kommer att omfatta skodon av detta slag över respektive under minimivärdet 7,5 EUR i stället för det ursprungliga minimivärdet 9 EUR.

| (326) | Utan att bortse från det faktum att skadevållande dumpning har konstaterats och att åtgärder behöver vidtas för att skydda gemenskapens intresse kan det sägas att detta förfarande kännetecknas av de särdrag och exceptionella omständigheter som beskrivs i skälen 296–297 ovan, och detta bör avspeglas på lämpligt sätt i antidumpningsåtgärdernas giltighetstid. Med tanke på att importkvoterna nyligen lyfts för en betydande del av skoimporten från Kina och eftersom undersökningen visade att marknaden för skodon med överdelar av läder ännu inte har stabiliserats (se vidare skäl 296 ff.), anser rådet att man av försiktighetsskäl bör begränsa åtgärdernas giltighetstid för att ta hänsyn till de exceptionella omständigheterna på marknaden. Istället för den femårsperiod som fastställs i artikel 11.2 i grundförordningen anser rådet det därför lämpligt och rimligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till 2 år. Åtgärdernas giltighetstid bör alltså löpa ut 2 år efter deras ikraftträdande. Det bör noteras att artikel 11 i grundförordningen kommer att gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

(326)

Utan att bortse från det faktum att skadevållande dumpning har konstaterats och att åtgärder behöver vidtas för att skydda gemenskapens intresse kan det sägas att detta förfarande kännetecknas av de särdrag och exceptionella omständigheter som beskrivs i skälen 296–297 ovan, och detta bör avspeglas på lämpligt sätt i antidumpningsåtgärdernas giltighetstid. Med tanke på att importkvoterna nyligen lyfts för en betydande del av skoimporten från Kina och eftersom undersökningen visade att marknaden för skodon med överdelar av läder ännu inte har stabiliserats (se vidare skäl 296 ff.), anser rådet att man av försiktighetsskäl bör begränsa åtgärdernas giltighetstid för att ta hänsyn till de exceptionella omständigheterna på marknaden. Istället för den femårsperiod som fastställs i artikel 11.2 i grundförordningen anser rådet det därför lämpligt och rimligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till 2 år. Åtgärdernas giltighetstid bör alltså löpa ut 2 år efter deras ikraftträdande. Det bör noteras att artikel 11 i grundförordningen kommer att gälla i tillämpliga delar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa skodon med överdelar av läder eller konstläder, med undantag av sportskor, skodon som är tillverkade med hjälp av särskild teknik, tofflor och andra inneskor samt skodon med tåhätteförstärkning, som har ursprung i Kina och Vietnam och klassificeras enligt KN-nummer 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 och ex 6405 10 00 (8) (TARIC-nummer 6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 och 6405100080).

2.   I denna förordning gäller följande definitioner:

sportskor: skodon i den mening som avses i anmärkning 1 till undernummer i kapitel 64 i bilaga I till förordning (EG) nr 1719/2005 (9).

skodon som är tillverkade med hjälp av särskild teknik: skodon med ett cif-pris per par på minst 7,5 EUR avsedda för sport- eller idrottsutövning, med en enkel eller flerskiktig formgjuten sula, utan insprutning, tillverkad av syntetmaterial speciellt framtagna för att absorbera effekten av vertikala eller horisontella rörelser och försedd med tekniska detaljer såsom hermetiskt tillslutna kuddar innehållande gas eller vätska, mekaniska komponenter som absorberar eller neutraliserar stötar eller material såsom polymerer med låg densitet, som klassificeras enligt KN-nummer ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98.

skodon med tåhätteförstärkning: skodon försedda med tåhätteförstärkning och med en slaghållfasthet på minst 100 joule (10) som klassificeras enligt KN-nummer ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 och ex 6405 10 00.

tofflor och andra inneskor: skodon som klassificeras enligt KN-nummer ex 6405 10 10.

3.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Golden Step | 9,7 % | A775 |
| Övriga företag | 16,5 % | A999 |
| Vietnam | Alla företag | 10 % | — |

Land

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Kina

Golden Step

9,7 %

A775

Övriga företag

16,5 %

A999

Vietnam

Alla företag

10 %

—

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 553/2006 skall tas ut till den tullsats som slutgiltigt införs genom denna förordning. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga antidumpningstullsatsen skall frisläppas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den skall gälla under en period av 2 år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 5 oktober 2006.

På rådets vägnar

K. RAJAMÄKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 98, 6.4.2006, s. 3.

2

(3)  Slaghållfastheten skall mätas enligt europeisk standard EN345 eller EN346.

3

(4)  EGT L 298, 1.11.1997, s. 1.

4

(5)  EUT L 240, 16.9.2005, s. 1.

5

(6)  EGT L 60, 28.2.1998, skälen 124–134.

6

(7)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).

7

(8)  Enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 286, 28.10.2005, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

8

(9)  EUT L 286, 28.10.2005, s. 1.

9

(10)  Slaghållfastheten skall mätas enligt europeisk standard EN345 eller EN346.

10

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1473/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 5 oktober 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 74,1 |
| 096 | 17,5 |
| 999 | 45,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,4 |
| 999 | 114,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,2 |
| 388 | 64,6 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 57,0 |
| 999 | 57,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,3 |
| 400 | 151,0 |
| 624 | 137,8 |
| 999 | 126,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,6 |
| 400 | 91,0 |
| 508 | 76,2 |
| 512 | 87,1 |
| 720 | 74,9 |
| 800 | 146,7 |
| 804 | 102,6 |
| 999 | 95,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 117,0 |
| 388 | 80,3 |
| 720 | 56,3 |
| 999 | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

74,1

096

17,5

999

45,8

0707 00 05

052

114,4

999

114,4

0709 90 70

052

88,2

999

88,2

0805 50 10

052

51,2

388

64,6

524

55,3

528

57,0

999

57,0

0806 10 10

052

89,3

400

151,0

624

137,8

999

126,0

0808 10 80

388

87,6

400

91,0

508

76,2

512

87,1

720

74,9

800

146,7

804

102,6

999

95,2

0808 20 50

052

117,0

388

80,3

720

56,3

999

84,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/44

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1474/2006

av den 5 oktober 2006

om ändring av förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 när det gäller inlagring av interventionssmör som utbjuds till försäljning

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) fastställs att interventionssmör som utbjuds till försäljning skall ha inlagrats före den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) fastställs att interventionssmör som utbjuds till försäljning skall ha inlagrats före den 1 januari 2005.

| (2) | I artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3) fastställs att försäljning till sänkta priser av interventionssmör som köpts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall ha lagrats före den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 a i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (3) fastställs att försäljning till sänkta priser av interventionssmör som köpts enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall ha lagrats före den 1 januari 2005.

| (3) | Mot bakgrund av utvecklingen på marknaden för smör och de kvantiteter smör som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 januari 2006 vara tillgängligt för försäljning. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av utvecklingen på marknaden för smör och de kvantiteter smör som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 januari 2006 vara tillgängligt för försäljning.

| (4) | Förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordningarna (EG) nr 2771/1999 och (EG) nr 1898/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 21 i förordning (EG) nr 2771/1999 skall datumet ”1 januari 2005” ersättas med ”1 januari 2006”.

Artikel 2

I artikel 1 a i förordning (EG) nr 1898/2005 skall datumet ”1 januari 2005” ersättas med ”1 januari 2006”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1226/2006 (EUT L 222, 15.8.2006, s. 3).

2

(3)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1417/2006 (EUT L 267, 27.9.2006, s. 34).

3

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1475/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 b i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 b i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den situation som för närvarande råder på sockermarknaden bör exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den situation som för närvarande råder på sockermarknaden bör exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och vissa kriterier i artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006.

| (3) | Enligt artikel 33.2 första stycket i förordning (EG) nr 318/2006 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader vara sådana att bidraget måste varieras beroende på destination. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 33.2 första stycket i förordning (EG) nr 318/2006 kan världsmarknadssituationen eller de särskilda behoven på vissa marknader vara sådana att bidraget måste varieras beroende på destination.

| (4) | Bidrag bör endast beviljas för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör endast beviljas för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i förordning (EG) nr 318/2006.

| (5) | Förhandlingarna inom ramen för Europaavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien och Bulgarien syftar främst till att avreglera handeln med de produkter som omfattas av den gemensamma organisationen av den berörda marknaden. Exportbidragen för Rumänien och Bulgarien bör därför avskaffas. |
| --- | --- |

(5)

Förhandlingarna inom ramen för Europaavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien och Bulgarien syftar främst till att avreglera handeln med de produkter som omfattas av den gemensamma organisationen av den berörda marknaden. Exportbidragen för Rumänien och Bulgarien bör därför avskaffas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag enligt artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 skall beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

---

BILAGA

Exportbidrag som från och med den 6 oktober 2006 (1) skall gälla för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,04 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 26,45 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3048 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,48 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 28,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3048 |
| Anm: Destinationen definieras enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,04 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

26,45 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3048

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,48

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

28,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3048

Anm: Destinationen definieras enligt följande:

S00

:

Alla destinationer utom Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Rumänien, Serbien, Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  De bidragssatser som fastställs i denna bilaga är inte tillämpliga från och med den 1 februari 2005 i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall det tillämpliga exportbidragsbeloppet, för varje aktuell exporttransaktion, multipliceras med en omräkningsfaktor som erhålls genom att avkastningen av det exporterade råsockret, beräknad i enlighet med led 3 i punkt III i bilaga I till förordning (EG) nr 318/2006, divideras med 92.

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/47

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1476/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för vitsocker inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 958/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 33.2 andra stycket och tredje stycket led b, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (2) föreskrivs att det skall genomföras delanbudsinfordringar.

| (2) | I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 958/2006 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 5 oktober 2006 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 958/2006 och efter en granskning av de anbud som lämnats in i samband med den delanbudsinfordran som löper ut den 5 oktober 2006 är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för denna delanbudsinfordran.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den delanbudsinfordran som löper ut den 5 oktober 2006 skall det högsta exportbidraget för den produkt som avses i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 958/2006 vara 33,750 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 49.

2

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/48

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1477/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmålsrespektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmålsrespektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt.

| (2) | Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas. |
| --- | --- |

(2)

Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas.

| (3) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det produktionsbidrag, uttryckt per ton stärkelse, som avses i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1722/93 skall vara

| a) | 0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre, |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre,

| b) | 0,00 EUR/t för potatisstärkelse. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t för potatisstärkelse.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1950/2005 (EUT L 312, 29.11.2005, s. 18).

2

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1478/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 936/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 936/2006 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 29 september–5 oktober 2006, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 936/2006 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 0,00 EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 172, 24.6.2006, s. 3.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1479/2006

av den 5 oktober 2006

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1421/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1421/2006 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 29 september–5 oktober 2006, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1421/2006, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 2,43 EUR/t för en maximal mängd av totalt 77 000 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 oktober 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 6.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2005 (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 september 2006

om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna

[delgivet med nr K(2006) 4306]

(2006/668/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 90/424/EEG skall gemenskapen vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 90/424/EEG skall gemenskapen vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning.

| (2) | Enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av slaktsvin före utgången av 2007. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av slaktsvin före utgången av 2007.

| (3) | På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för biologiska faror vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) vid sitt möte den 16 mars 2006 ett yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen. I yttrandet framläggs förslag till tekniska specifikationer för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i EU. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för biologiska faror vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) vid sitt möte den 16 mars 2006 ett yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen. I yttrandet framläggs förslag till tekniska specifikationer för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i EU.

| (4) | För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av slaktsvin i medlemsstaterna. Inga sådana uppgifter finns tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin under en lämplig tidsperiod för att hänsyn skall kunna tas till eventuella årstidsvariationer. |
| --- | --- |

(4)

För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av slaktsvin i medlemsstaterna. Inga sådana uppgifter finns tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin under en lämplig tidsperiod för att hänsyn skall kunna tas till eventuella årstidsvariationer.

| (5) | I EFSA:s yttrande rekommenderas provtagning på slakteriet genom uttag av ileocekala lymfknutor för att visa salmonellastatusen hos de svin som sänds för slakt. Sådan provtagning bör därför användas som ett verktyg för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin. Det är även lämpligt att använda denna grundläggande studie till att bedöma effekterna av kontaminering av svin under transport och uppstallning och av kontaminering av slaktkroppar under slakten genom uttag av svabbprover från slaktkropparna. Serologiska metoder har dessutom utvecklats för bedömning av salmonellastatusen hos ett svin och kan användas för övervakning av salmonella hos svin inom ramen för de nationella bekämpningsprogram som skall tillämpas i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(5)

I EFSA:s yttrande rekommenderas provtagning på slakteriet genom uttag av ileocekala lymfknutor för att visa salmonellastatusen hos de svin som sänds för slakt. Sådan provtagning bör därför användas som ett verktyg för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin. Det är även lämpligt att använda denna grundläggande studie till att bedöma effekterna av kontaminering av svin under transport och uppstallning och av kontaminering av slaktkroppar under slakten genom uttag av svabbprover från slaktkropparna. Serologiska metoder har dessutom utvecklats för bedömning av salmonellastatusen hos ett svin och kan användas för övervakning av salmonella hos svin inom ramen för de nationella bekämpningsprogram som skall tillämpas i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003.

| (6) | Ett antal medlemsstater anmälde sig som frivilliga för att genomföra ytterligare analyser genom svabbprover från slaktkroppar eller serologisk undersökning av köttsaft. |
| --- | --- |

(6)

Ett antal medlemsstater anmälde sig som frivilliga för att genomföra ytterligare analyser genom svabbprover från slaktkroppar eller serologisk undersökning av köttsaft.

| (7) | Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i medlemsstaterna samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja medlemsstaterna ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är lämpligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maximibelopp. Alla övriga kostnader såsom provtagning, resor och administration bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i medlemsstaterna samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja medlemsstaterna ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är lämpligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maximibelopp. Alla övriga kostnader såsom provtagning, resor och administration bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen.

| (8) | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(8)

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls.

| (9) | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(9)

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna.

| (10) | Det behövs ett förtydligande av vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (3). |
| --- | --- |

(10)

Det behövs ett förtydligande av vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (3).

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syftet med studien och allmänna bestämmelser

1.   En studie skall genomföras för att uppskatta prevalensen i gemenskapen av Salmonella spp. hos slaktsvin som provtagits på slakteriet. Studien skall samtidigt användas till att samla in uppgifter om kontamineringen av slaktkroppar i slakterier och om sambandet mellan bakteriologiska och serologiska test.

2.   Resultaten från denna studie skall ligga till grund för de gemenskapsmål som skall fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2160/2003 och för överväganden av bästa sätt för framtida utvärdering av hur målet har uppnåtts.

3.   Studien skall omfatta en period av ett år med början den 1 oktober 2006.

4.   I detta beslut avses med behörig myndighet en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 2

Tekniska specifikationer

Studien av slaktsvin skall organiseras av medlemsstaterna och utföras från och med den 1 oktober 2006 i slakterier. Provtagning och analys skall utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende.

Provtagning och analys skall ske i enlighet med bestämmelserna i bilaga I.

Artikel 3

Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering

1.   Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten enligt artikel 9.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (4) skall samla in och bedöma resultaten i enlighet med artikel 2 i detta beslut samt sända alla nödvändiga uppgifter och bedömningen till kommissionen.

2.   Kommissionen skall lämna resultaten till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för prövning.

3.   De nationella aggregerade uppgifterna och resultaten skall göras tillgängliga för allmänheten i en form som garanterar insynsskydd.

Artikel 4

Omfattningen av gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Gemenskapen skall ge medlemsstaterna ekonomiskt bidrag för kostnader som dessa ådrar sig för laboratorietester, dvs. bakteriologisk detektion av Salmonella spp., serotypning av de relevanta isolaten och serologi.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till högst 20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp., 30 euro för serotypning av de relevanta isolaten och 10 euro för serologisk undersökning av köttsaft.

3.   Gemenskapens ekonomiska bidrag får inte överskrida de belopp som fastställs i bilaga II för den tid som studien pågår.

Artikel 5

Villkor för beviljande av gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 4 skall beviljas medlemsstaterna under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inklusive reglerna om konkurrens och offentlig upphandling, och under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av programmet skall träda i kraft senast den 1 oktober 2006. |
| --- | --- |

a)

De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av programmet skall träda i kraft senast den 1 oktober 2006.

| b) | En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 28 februari 2007. Lägesrapporten bör innehålla alla de uppgifter som krävs i bilaga III i det yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen som den vetenskapliga panelen för biologiska faror avgav på begäran av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 28 februari 2007. Lägesrapporten bör innehålla alla de uppgifter som krävs i bilaga III i det yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen som den vetenskapliga panelen för biologiska faror avgav på begäran av kommissionen.

| c) | En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för de kostnader som uppstått och de resultat som uppnåtts under perioden 1 oktober 2006–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för de kostnader som uppstått och de resultat som uppnåtts under perioden 1 oktober 2006–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III.

| d) | Studien skall genomföras effektivt. |
| --- | --- |

d)

Studien skall genomföras effektivt.

2.   Ett förskott på 50 % av det totala belopp som avses i bilaga II får betalas ut på begäran av den berörda medlemsstaten.

3.   Om tidsfristen i punkt 1 c inte iakttas skall det ekonomiska bidrag som skall betalas ut minskas successivt med 25 % av det totala beloppet den 15 november 2007, 50 % den 1 december 2007 och 100 % den 15 december 2007.

Artikel 6

Växelkurs för ansökningar i nationell valuta

Växelkursen för ansökningar som anges i nationell valuta under månaden ”n” skall vara den som gällde den tionde dagen i månaden ”n+1” eller den närmast föregående dag för vilken en kurs anges.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 oktober 2006.

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 september 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/53/EG (EUT L 29, 2.2.2006, s. 37).

1

(2)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 (EUT L 170, 1.7.2005, s. 12).

2

(3)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

3

(4)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 31.

4

---

BILAGA I

Tekniska specifikationer i enlighet med artikel 2

1.   Urvalsram

Randomiserade stickprov enligt tabell 1 tas på ett minsta antal svin som under minst de föregående 3 månaderna har hållits i medlemsstaten.

Tabell 1

Minsta urvalsstorlek

| Antal svin i populationen | Minsta urvalsstorlek (1) |
| --- | --- |
| > 20 000 000 | 2 400 |
| 10 000 000–20 000 000 | 1 067 |
| 2 000 000–10 000 000 | 600 |
| < 2 000 000 | 384 |

Antal svin i populationen

Minsta urvalsstorlek (1)

> 20 000 000

2 400

10 000 000–20 000 000

1 067

2 000 000–10 000 000

600

< 2 000 000

384

Medlemsstaterna skall ta 10 % extra prover som skall analyseras om några prover av en eller annan orsak utesluts ur studien.

Provtagningarna skall stratifieras efter månad för att man skall vara säker på att täcka de olika säsongerna.

Provtagningen skall stratifieras efter deltagande slakteri och proportionellt till slakteriets kapacitet. Varje medlemsstat skall rangordna samtliga slakterier efter produktionen av slaktsvin under föregående år. Varje medlemsstat skall därigenom identifiera de slakterier som stod för minst 80 % av alla slaktade slaktsvin.

Det sammanlagda antalet svin och slaktkroppar som skall provtas i varje slakteri som ingår i studien skall uppskattas genom multiplicering av provstorleken (t.ex. 2 400) med andelen bearbetade slaktsvin under föregående år. Om ett slakteri t.ex. stod för 25 % av de slaktade slaktsvinen i de utvalda slakterierna (de som står för minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i medlemsstaten) så skall 600 svin (2 400 × 0,25) provtas. Detta antal skall fördelas jämnt över 12 månader så att 50 svin provtas varje månad. Ett annat exempel visas i tabell 2.

Om ett slakteri inte längre är i drift, om ett nytt slakteri tagits i drift eller om en betydande förändring förväntas i anläggningens produktion under studiens gång skall den uppskattade produktionen naturligtvis anpassas i enlighet med detta.

Tabell 2

Viktning av slakterier med avseende på fördelning av antalet slaktsvin som skall provtas från varje slakteri; beräkning av antal djur som provtas per slakteri

| Slakteriets ID | Antal slaktsvin som bearbetades under föregående år | Procentuell andel av totala antalet djur som slaktats och som ingår i studien | Antal prover per slakteri | Antal prover per månad
  (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4:12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 | | |
| TPB | 75 000 | 15,0 | | |
| MLG | 100 000 | 20,0 | | |
| GHT | 212 000 | 42,4 | | |
| Totalt | 500 000 (2) | 100,0 | | |

Slakteriets ID

Antal slaktsvin som bearbetades under föregående år

Procentuell andel av totala antalet djur som slaktats och som ingår i studien

Antal prover per slakteri

Antal prover per månad

(/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4:12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Totalt

500 000 (2)

100,0

Varje slakteri skall tilldelas ett tal mellan 1 och 31 varje månad. Om det slumpmässigt tilldelade numret är en slaktdag i den månaden skall den dagen utgöra provtagningsdag. Om det inte är slaktdag tilldelas ett nytt slumpmässigt tal. Detta förfarande genomförs en gång i månaden och upprepas så många gånger som det finns prover som skall tas ut på slakteriet. På slakteri AXD skulle förfarandet t.ex. upprepas minst 36 gånger för att man skall få ihop minst 36 slumpvis valda arbetsdagar. Det kan naturligtvis förekomma att mer än en slaktkropp skall provtas på en och samma dag.

Eftersom antalet slaktade djur under en viss dag kan variera åtskilligt skall det randomiserade urvalet av det enskilda djuret ske på slakteriet den dag som slumpmässigt valts ut för provtagning. Den givna dagen är det sammanlagda antalet djur känt och slakteriets personal skall då göra ett slumpmässigt urval av slaktkroppar med hjälp av det randomiseringsschema som de har fått och som har genererats med hjälp av ett maximum som överskrider det högsta möjliga antalet slaktsvin som slaktats en viss dag på något av slakterierna i medlemsstaten.

Randomiseringsschemat kan då se ut som visas i tabell 3.

Tabell 3

Randomiseringsschema

| Slakteri | Dag i månaden | Slaktkroppens identitet (3) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Slakteri

Dag i månaden

Slaktkroppens identitet (3)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Följande djur skall undantas från studien:

| — | Djur med en levande vikt på under 50 kg eller över 170 kg. |
| --- | --- |

—

Djur med en levande vikt på under 50 kg eller över 170 kg.

| — | Djur som har nödslaktats. |
| --- | --- |

—

Djur som har nödslaktats.

| — | Komplett kasserade slaktkroppar |
| --- | --- |

—

Komplett kasserade slaktkroppar

2.   Prover

2.1   Provtagning i allmänhet

Följande prover skall samlas in:

| — | Samlingsprov av ileocekala lymfknutor eller åtminstone 5 enstaka ileocekala lymfknutor från samtliga svin som valts ut. Om möjligt minst 25 g lymfknutor utan fett eller bindväv. |
| --- | --- |

—

Samlingsprov av ileocekala lymfknutor eller åtminstone 5 enstaka ileocekala lymfknutor från samtliga svin som valts ut. Om möjligt minst 25 g lymfknutor utan fett eller bindväv.

| — | En svamp som svabbats på fyra ställen på slaktkroppen, enligt punkt 2.3, från minst 384 svin som valts ut slumpmässigt bland de utvalda svinen. Metoden med provtagningssvamp skall användas i enlighet med den senaste versionen av standarden ISO 17604. Denna provtagning skall ske i Belgien, Tjeckien, Danmark, Frankrike, Irland, Cypern, Lettland, Litauen, Österrike, Polen, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

En svamp som svabbats på fyra ställen på slaktkroppen, enligt punkt 2.3, från minst 384 svin som valts ut slumpmässigt bland de utvalda svinen. Metoden med provtagningssvamp skall användas i enlighet med den senaste versionen av standarden ISO 17604. Denna provtagning skall ske i Belgien, Tjeckien, Danmark, Frankrike, Irland, Cypern, Lettland, Litauen, Österrike, Polen, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket.

| — | Ett muskelprov för serologisk undersökning av köttsaft eller blod (om metoden är likvärdig med metoden för köttsaft) från samtliga utvalda svin. Tillräckligt med muskelvävnad från nacke eller diafragma för att få tillräckligt med köttsaft så att en portion kan frysas ned och förvaras för senare jämförande undersökningar. Denna provtagning skall ske i Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Cypern, Litauen, Nederländerna, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Ett muskelprov för serologisk undersökning av köttsaft eller blod (om metoden är likvärdig med metoden för köttsaft) från samtliga utvalda svin. Tillräckligt med muskelvävnad från nacke eller diafragma för att få tillräckligt med köttsaft så att en portion kan frysas ned och förvaras för senare jämförande undersökningar. Denna provtagning skall ske i Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Cypern, Litauen, Nederländerna, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket.

Uppgifter om den muskel som provtas, klockslag och datum för uttaget av de enskilda proverna samt klockslag och datum för sändningen och namnet på den budfirma som anlitas för sändning av proverna skall dokumenteras på slakteriet.

2.2   Närmare uppgifter om provtagning av ileocekala lymfknutor

Mesenteriet mellan cecum och den del av ileum som är närmast cecum rivs upp och de ileocekala lymfknutarna visar sig på ovansidan av den synliga ytan. Om det skall tas enstaka lymfknutar tas dessa från det öppna mesenteriet utan användning av kniv men med handskar på. Lymfknutarna eller samlingsprovet skall läggas i en plastpåse som märkts med datum, klockslag, slakteriets identifikationsnummer och provets identifikationskod.

2.3   Närmare uppgifter om uttag av prover från slaktkroppar genom svabbprover från ytan

Provtagning på slaktkroppar skall ske efter urtagning och före kylning. Med en svamp med skrovlig yta svabbas en yta på cirka 100 cm2 av följande ställen (numreringen hänvisar till bilaga A till ISO-standarden ISO 17604):

| — | Bakben, medialt (9) |
| --- | --- |

—

Bakben, medialt (9)

| — | Buk, lateralt (3) |
| --- | --- |

—

Buk, lateralt (3)

| — | Mellersta delen av ryggen (4) |
| --- | --- |

—

Mellersta delen av ryggen (4)

| — | Käke (7) |
| --- | --- |

—

Käke (7)

Två ställen gnids med en sida av svampen som därefter vänds för de två återstående ställena. Svampen skall gnidas så hårt fram och tillbaka att den nedre delen av slaktkroppen trycks lätt (2–5 mm) från provtagaren. Svampen skall strykas ungefär 10 gånger vertikalt och 10 gånger horisontellt över varje provtagningsställe. Om schablon används skall åtgärder vidtas för att undvika korskontaminering mellan slaktkroppar.

Provet skall lagras och transporteras vid en temperatur av högst 7 °C. Plastpåsen skall märkas med datum, klockslag, slakteriets identifikationsnummer och provets identifikationskod.

3.   Transport

Proverna skall sändas inom 36 timmar som expressförsändelse eller med budfirma och skall vara framme på laboratoriet senast 72 timmar efter provtagning. Prover som kommer fram senare än 72 timmar efter provtagning skall kasseras om inte analys påbörjas inom 96 timmar efter provtagningen och kylkedjan inte har brutits.

4.   Analys av proverna

Analys och serotypning skall ske på det nationella referenslaboratoriet. Om det nationella referenslaboratoriet inte har tillräcklig kapacitet att utföra samtliga analyser, eller om det inte är det laboratorium som rutinmässigt utför detektion, får de behöriga myndigheterna besluta att utse ett begränsat antal andra laboratorier som deltar i de officiella kontrollerna av salmonella att utföra analyserna. Dessa laboratorier skall ha dokumenterad erfarenhet av den detektionsmetod som erfordras, ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller ISO-standard 17025 och stå under det nationella referenslaboratoriets överinseende.

Vid laboratoriet skall proverna förvaras kylda fram till den bakteriologiska undersökningen, som skall genomföras inom 24 timmar efter mottagandet och på så sätt att analysen påbörjas senast 96 timmar efter det att proverna samlades in.

Muskelprov för serologisk undersökning skall förvaras frysta fram till analys som skall utföras omedelbart efter upptining.

4.1   Beredning av prov för bakteriologisk undersökning

Lymfknutar dekontamineras på ytan före analys genom att de doppas ned i absolut alkohol och därefter får lufttorka.

Samtliga lymfknutor skall poolas och slås sönder med en hammare eller något liknande i den förslutna plastpåsen.

De homogeniserade lymfknutorna skall vägas och läggas i en steril behållare med uppvärmt buffrat peptonvatten i utspädningen 1:10. Behållarna skall inkuberas i sammanlagt 18 ± 2 timmar vid 37 ± 1 °C.

Svabbprover skall på laboratoriet tillsättas 100 ml buffrat peptonvatten för förinkubation. Provet skall inkuberas över natten vid 37 °C och undersökas för salmonella med hjälp av ett halvfast medium (modified semi-solid Rappaport-Vassiladis medium, MSRV (utkast till bilaga D till ISO 6579:2002(E)).

4.2   Detektionsmetod för bakteriologisk undersökning

Den metod som rekommenderas av gemenskapens referenslaboratorium för salmonella i Bilthoven i Nederländerna skall användas. Metoden beskrivs i den aktuella versionen av utkastet till bilaga D till ISO 6579:2002: Detection of Salmonella spp. in animal faeces and in samples of the primary production stage. Vid denna metod används MSRV som enda selektiva anrikningssubstrat.

4.3.   Serotypning

Samtliga stammar som isolerats och bekräftats vara Salmonella spp. skall serotypas enligt Kauffmann White-schemat.

För kvalitetssäkringen skall 16 typbara stammar och 16 icke-typbara isolater sändas till gemenskapens referenslaboratorium. Om färre stammar har isolerats skall samtliga sändas in.

4.4   Fagtypning

Vid fagtypning av isolat av Salmonella serovar Typhimurium och Salmonella serovar Enteritidis (fakultativt) skall de metoder som beskrivs av WHO:s referenscentrum för fagtypning av salmonella vid Health Protection Agency (HPAA) i Colindale, Förenade kungariket, användas.

4.5   Testning av antimikrobiell känslighet

Vid testning av antimikrobiell känslighet (fakultativt) skall en validerad och kontrollerad testmetod användas, t.ex. en av de som rekommenderas av National Committee for Clinical Laboratory Standards (NCCLS, sedan den 1 januari 2005: Clinical and Laboratory Standards Institute – CLSI).

Såväl diffusion i agar som utspädning i buljong är godtagbara metoder. Resultaten skall redovisas både som kvantitativa data (MIC för utspädningsmetoder och inhiberingszonens diameter för diffusionsmetoder) och som kvalitativa data (andelen resistenta isolat). Kvalitativa data skall grundas på en tolkning i överensstämmelse med de epidemiologiska cut off-värden som presenteras av European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing (EUCAST) på Internet (http://www.eucast.org).

Isolaten skall testas för känslighet mot följande antimikrobiella substanser:

| — | Ampicillin eller amoxicillin |
| --- | --- |

—

Ampicillin eller amoxicillin

| — | Tetracyclin |
| --- | --- |

—

Tetracyclin

| — | Kloramfenikol |
| --- | --- |

—

Kloramfenikol

| — | Florfenikol |
| --- | --- |

—

Florfenikol

| — | Nalidixinsyra |
| --- | --- |

—

Nalidixinsyra

| — | Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin |
| --- | --- |

—

Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin

| — | Sulfonamid (helst sulfametoxazol) |
| --- | --- |

—

Sulfonamid (helst sulfametoxazol)

| — | Sulfonamid/trimetoprim eller trimeto |
| --- | --- |

—

Sulfonamid/trimetoprim eller trimeto

| — | Gentamicin |
| --- | --- |

—

Gentamicin

| — | Streptomycin |
| --- | --- |

—

Streptomycin

| — | Kanamycin (helst) eller neomycin |
| --- | --- |

—

Kanamycin (helst) eller neomycin

| — | Tredje generationens cefalosporiner (helst cefotaxim) |
| --- | --- |

—

Tredje generationens cefalosporiner (helst cefotaxim)

| — | Kolistin (fakultativt) |
| --- | --- |

—

Kolistin (fakultativt)

Medlemsstaterna uppmanas att anordna utbildning för berörda parter innan studien inleds.

5.   Dokumentation och lagring av prover

De bakteriologiska undersökningarna på samtliga prov skall dokumenteras i det format som anges i tabell 4, eller ett liknande format.

Samtliga stammar som har isolerats skall lagras på de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna så länge det kan garanteras att stammarna förblir intakta i minst 5 år.

Samtliga prover av köttsaft för serologisk undersökning skall lagras frysta i 2 år.

Tabell 4

Exempel på uppgifter som skall dokumenteras för samtliga bearbetade prover

| Prov | Mottagande | Analys |
| --- | --- | --- |
| Provets ID och typ (4) | Slakteriets ID | Namn | Datum | Klockslag | Namn | Datum | Klockslag | Positivt/negativt | Serovar | Fagtyp | Antibiogram | Lagrings-ID |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Pos | Typh | DT104 | ASTSu | (ID-nr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Pos | Agona | ej tillämpl. (5) | ASTE | (ID-nr) |

Prov

Mottagande

Analys

Provets ID och typ (4)

Slakteriets ID

Namn

Datum

Klockslag

Namn

Datum

Klockslag

Positivt/negativt

Serovar

Fagtyp

Antibiogram

Lagrings-ID

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Pos

Typh

DT104

ASTSu

(ID-nr)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Pos

Agona

ej tillämpl. (5)

ASTE

(ID-nr)

6.   Medlemsstaternas rapportering

Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten om övervakningen av salmonella hos djur enligt artikel 9 i direktiv 2003/99/EG skall samla in och bedöma resultaten och avlägga rapport till kommissionen.

Rapporterna skall innehålla minst följande uppgifter:

6.1.   Övergripande beskrivning av genomförandet av programmet

| — | Beskrivning av den undersökta populationen, stratifierad efter slakteriets kapacitet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av den undersökta populationen, stratifierad efter slakteriets kapacitet.

| — | Beskrivning av randomiseringsförfarandet, inklusive rapporteringssystemet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av randomiseringsförfarandet, inklusive rapporteringssystemet.

| — | Beräknad provstorlek. |
| --- | --- |

—

Beräknad provstorlek.

| — | Närmare uppgifter om de myndigheter och laboratorier som deltar i provtagningen/testningen/typningen. |
| --- | --- |

—

Närmare uppgifter om de myndigheter och laboratorier som deltar i provtagningen/testningen/typningen.

| — | De övergripande resultaten från studien (prover som analyserats genom bakteriologiska och serologiska undersökningar, antal positiva prover, serovar, fagtyp och testning av antibiotikaresistens). |
| --- | --- |

—

De övergripande resultaten från studien (prover som analyserats genom bakteriologiska och serologiska undersökningar, antal positiva prover, serovar, fagtyp och testning av antibiotikaresistens).

6.2   Fullständiga uppgifter om varje djur som provtagits och tillhörande testresultat:

Medlemsstaterna skall överlämna resultaten av undersökningen i form av rådata med användning av en dataordlista och datainsamlingsblanketter som kommissionen tillhandahåller. Ordlistan och blanketterna skall fastställas av kommissionen.

| — | Slakteriets referensnummer. |
| --- | --- |

—

Slakteriets referensnummer.

| — | Slakteriets kapacitet. |
| --- | --- |

—

Slakteriets kapacitet.

| — | Datum och klockslag för provtagning. |
| --- | --- |

—

Datum och klockslag för provtagning.

| — | Referensuppgifter om proverna (t.ex. nummer). |
| --- | --- |

—

Referensuppgifter om proverna (t.ex. nummer).

| — | Typ av prov som uttagits: lymfknutor, svabbprover från slaktkroppar. |
| --- | --- |

—

Typ av prov som uttagits: lymfknutor, svabbprover från slaktkroppar.

| — | Datum för sändning till laboratoriet. |
| --- | --- |

—

Datum för sändning till laboratoriet.

Följande uppgifter skall inhämtas i medlemsstaterna för varje prov som sänds till laboratoriet:

| — | Laboratoriets identifikationsnummer (om flera laboratorier deltar). |
| --- | --- |

—

Laboratoriets identifikationsnummer (om flera laboratorier deltar).

| — | Transportmedel för proverna. |
| --- | --- |

—

Transportmedel för proverna.

| — | Datum då laboratoriet tog emot proverna. |
| --- | --- |

—

Datum då laboratoriet tog emot proverna.

| — | Vid testning av lymfknutor: provets vikt. |
| --- | --- |

—

Vid testning av lymfknutor: provets vikt.

| — | Resultat för det enskilda prov som testats: ”negativt” eller om positivt för Salmonella spp., även resultaten av serotypning: ”Salmonella serovar” eller ”icke-typbar”. |
| --- | --- |

—

Resultat för det enskilda prov som testats: ”negativt” eller om positivt för Salmonella spp., även resultaten av serotypning: ”Salmonella serovar” eller ”icke-typbar”.

| — | För stammar som skall testas för antimikrobiell känslighet och/eller fagtypas anges resultaten. |
| --- | --- |

—

För stammar som skall testas för antimikrobiell känslighet och/eller fagtypas anges resultaten.

---

(1)  Baserad på en oändlig population (> 100 000 per år), en uppskattad prevalens på 50 %, ett konfidensintervall på 95 % och en noggrannhet på 2, 3, 4 respektive 5 %.

(2)  Detta antal bör motsvara minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i en medlemsstat.

(3)  Dvs. den femte slaktkroppen som bearbetas den 19:e dagen i denna månad skall provtas för studien.

(4)  Typ av prov: L = lymfknutar, S = svabb, MJ = köttsaft.

(5)  Ej tillämpligt: fagtypning sker endast efter isolering av Salmonella Typhimurium och Salmonella Enteritidis.

---

BILAGA II

Maximalt ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Belopp |
| Belgien – BE | 25 584 |
| Tjeckien – CZ | 25 584 |
| Danmark – DK | 48 396 |
| Tyskland – DE | 86 400 |
| Estland – EE | 9 984 |
| Grekland – EL | 9 984 |
| Spanien – ES | 62 400 |
| Frankrike – FR | 48 396 |
| Irland – IE | 23 808 |
| Italien – IT | 15 600 |
| Cypern – CY | 23 808 |
| Lettland – LV | 19 968 |
| Litauen – LT | 23 808 |
| Luxemburg – LU | 9 984 |
| Ungern – HU | 15 600 |
| Malta – MT | 9 984 |
| Nederländerna – NL | 38 412 |
| Österrike – AT | 25 584 |
| Polen – PL | 37 726 |
| Portugal – PT | 15 600 |
| Slovenien – SI | 23 808 |
| Slovakien – SK | 9 984 |
| Finland – FI | 9 984 |
| Sverige – SE | 23 808 |
| Förenade kungariket – UK | 31 584 |
| Totalt | 675 778 |

(euro)

Medlemsstat

Belopp

Belgien – BE

25 584

Tjeckien – CZ

25 584

Danmark – DK

48 396

Tyskland – DE

86 400

Estland – EE

9 984

Grekland – EL

9 984

Spanien – ES

62 400

Frankrike – FR

48 396

Irland – IE

23 808

Italien – IT

15 600

Cypern – CY

23 808

Lettland – LV

19 968

Litauen – LT

23 808

Luxemburg – LU

9 984

Ungern – HU

15 600

Malta – MT

9 984

Nederländerna – NL

38 412

Österrike – AT

25 584

Polen – PL

37 726

Portugal – PT

15 600

Slovenien – SI

23 808

Slovakien – SK

9 984

Finland – FI

9 984

Sverige – SE

23 808

Förenade kungariket – UK

31 584

Totalt

675 778

---

BILAGA III

Image

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 oktober 2006

om definitiv fördelning av beloppen för budgetåret 2006 för ett visst antal hektar per medlemsstat för omstrukturering och omställning av vinodlingar enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999

[delgivet med nr K(2006) 4348]

(Endast de engelska, spanska, tjeckiska, tyska, grekiska, franska, italienska, ungerska, portugisiska, slovakiska och slovenska texterna är giltiga)

(2006/669/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 14.2, och

av följande skäl:

| (1) | Reglerna för omstrukturering och omställning av vinodlingar fastställs i förordning (EG) nr 1493/1999 och i kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 av den 31 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande produktionskapacitet (2). |
| --- | --- |

(1)

Reglerna för omstrukturering och omställning av vinodlingar fastställs i förordning (EG) nr 1493/1999 och i kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 av den 31 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande produktionskapacitet (2).

| (2) | Enligt de bestämmelser om den ekonomiska planeringen och deltagandet i finansieringen av omstrukturerings- och omställningssystemet som fastställs genom förordning (EG) nr 1227/2000 skall hänvisningar till ett visst budgetår gälla faktiska utbetalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober ett visst år och den 15 oktober året därpå. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de bestämmelser om den ekonomiska planeringen och deltagandet i finansieringen av omstrukturerings- och omställningssystemet som fastställs genom förordning (EG) nr 1227/2000 skall hänvisningar till ett visst budgetår gälla faktiska utbetalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober ett visst år och den 15 oktober året därpå.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall kommissionen årligen bevilja en första del av anslaget till medlemsstaterna utifrån objektiva kriterier och med beaktande av särskilda förhållanden och behov samt de ansträngningar som bör göras för att uppnå målet med systemet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1493/1999 skall kommissionen årligen bevilja en första del av anslaget till medlemsstaterna utifrån objektiva kriterier och med beaktande av särskilda förhållanden och behov samt de ansträngningar som bör göras för att uppnå målet med systemet.

| (4) | Genom kommissionens beslut 2005/716/EG (3) fastställdes preliminära anslag för regleringsåret 2005/06. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens beslut 2005/716/EG (3) fastställdes preliminära anslag för regleringsåret 2005/06.

| (5) | Enligt artikel 17.1 och 17.3 i förordning (EG) nr 1227/2000 skall medlemsstaternas faktiska utgifter och betalningar begränsas till de belopp de har tilldelats enligt beslut 2005/716/EG. Under budgetåret 2006 är denna begränsning inte tillämplig för någon medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 17.1 och 17.3 i förordning (EG) nr 1227/2000 skall medlemsstaternas faktiska utgifter och betalningar begränsas till de belopp de har tilldelats enligt beslut 2005/716/EG. Under budgetåret 2006 är denna begränsning inte tillämplig för någon medlemsstat.

| (6) | Enligt artikel 17.4 skall en påföljd fastställas om en medlemsstats faktiska utgifter per hektar överskrider de utgifter som fastställs i beslut 2005/716/EG. För detta år tillämpas en påföljd för Grekland på 1 129 015 euro, för Luxemburg på 1 377 euro och för Malta på 550 euro. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 17.4 skall en påföljd fastställas om en medlemsstats faktiska utgifter per hektar överskrider de utgifter som fastställs i beslut 2005/716/EG. För detta år tillämpas en påföljd för Grekland på 1 129 015 euro, för Luxemburg på 1 377 euro och för Malta på 550 euro.

| (7) | Enligt artikel 16.1 c i förordning (EG) nr 1227/2000 kan medlemsstaterna lämna in en begäran om senare ersättning inom ramen för innevarande budgetår. I år har Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien lämnat in en sådan begäran. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 16.1 c i förordning (EG) nr 1227/2000 kan medlemsstaterna lämna in en begäran om senare ersättning inom ramen för innevarande budgetår. I år har Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien lämnat in en sådan begäran.

| (8) | I enlighet med artikel 17.3 i förordning (EG) nr 1227/2000 skall de ansökningar som medlemsstaterna skickat in i enlighet med artikel 16.1 c i förordningen godkännas proportionellt mot medlemsstaternas ansökningar, genom utnyttjande av de anslag som finns tillgängliga efter det att summan av de belopp som alla medlemsstater meddelat i enlighet med artikel 16.1 a och b i förordningen och som, i förekommande fall, korrigerats i enlighet med artikel 17.1 och 17.3 i förordningen, dragits av från det totala belopp som beviljats medlemsstaterna. Denna bestämmelse tillämpas under budgetåret 2006 för Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 17.3 i förordning (EG) nr 1227/2000 skall de ansökningar som medlemsstaterna skickat in i enlighet med artikel 16.1 c i förordningen godkännas proportionellt mot medlemsstaternas ansökningar, genom utnyttjande av de anslag som finns tillgängliga efter det att summan av de belopp som alla medlemsstater meddelat i enlighet med artikel 16.1 a och b i förordningen och som, i förekommande fall, korrigerats i enlighet med artikel 17.1 och 17.3 i förordningen, dragits av från det totala belopp som beviljats medlemsstaterna. Denna bestämmelse tillämpas under budgetåret 2006 för Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Österrike och Slovenien.

| (9) | Enligt artikel 16.1 b i förordning (EG) nr 1227/2000 skall medlemsstaterna senast den 10 juli varje år till kommissionen överlämna en redovisning av kontrollerade omstrukturerings- och omställningsutgifter per den 30 juni under budgetåret i fråga, samt den totala areal som berörs. Enligt reglerna i artikel 17.2 i denna förordning skall medlemsstaterna endast skicka in den redovisning som avses i artikel 16.1 b om det belopp som de har deklarerat i enlighet med artikel 16.1 a, dvs. de faktiskt utbetalade utgifterna per den 30 juni under budgetåret i fråga, uppgår till minst 75 % av det vägledande anslaget för den berörda medlemsstaten. Enligt det undantag som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1460/2006 (4) skall denna bestämmelse inte tillämpas för medlemsstater för vilka regleringsåret 2005/06 är det andra året för tillämpning av omstrukturerings- och omställningssystemet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 16.1 b i förordning (EG) nr 1227/2000 skall medlemsstaterna senast den 10 juli varje år till kommissionen överlämna en redovisning av kontrollerade omstrukturerings- och omställningsutgifter per den 30 juni under budgetåret i fråga, samt den totala areal som berörs. Enligt reglerna i artikel 17.2 i denna förordning skall medlemsstaterna endast skicka in den redovisning som avses i artikel 16.1 b om det belopp som de har deklarerat i enlighet med artikel 16.1 a, dvs. de faktiskt utbetalade utgifterna per den 30 juni under budgetåret i fråga, uppgår till minst 75 % av det vägledande anslaget för den berörda medlemsstaten. Enligt det undantag som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1460/2006 (4) skall denna bestämmelse inte tillämpas för medlemsstater för vilka regleringsåret 2005/06 är det andra året för tillämpning av omstrukturerings- och omställningssystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den definitiva fördelningen av beloppen för regleringsåret 2005/06, för ett visst antal hektar per medlemsstat, för omstrukturering och omställning av vinodlingar enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 för budgetåret 2006, anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 4 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

1

(2)  EGT L 143, 16.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/2005 (EUT L 199, 29.7.2005, s. 32).

2

(3)  EUT L 271, 15.10.2005 s. 45.

3

(4)  EUT L 272, 3.10.2006, s. 9.

4

---

BILAGA

Definitiv fördelning av beloppen för regleringsåret 2005/06 (budgetåret 2006)

| Medlemsstat | Antal hektar | Anslag
  (euro) |
| --- | --- | --- |
| Tjeckien | 634 | 803 923 |
| Tyskland | 1 966 | 12 497 530 |
| Grekland | 788 | 5 700 190 |
| Spanien | 23 325 | 158 047 002 |
| Frankrike | 12 302 | 108 193 418 |
| Italien | 14 714 | 96 673 218 |
| Cypern | 191 | 2 286 674 |
| Luxemburg | 7 | 56 000 |
| Ungern | 1 482 | 10 645 176 |
| Malta | 20 | 109 815 |
| Österrike | 1 347 | 6 583 657 |
| Portugal | 6 437 | 44 412 387 |
| Slovenien | 298 | 2 338 514 |
| Slovakien | 221 | 521 555 |
| Totalt | 63 732 | 448 869 060 |

Medlemsstat

Antal hektar

Anslag

(euro)

Tjeckien

634

803 923

Tyskland

1 966

12 497 530

Grekland

788

5 700 190

Spanien

23 325

158 047 002

Frankrike

12 302

108 193 418

Italien

14 714

96 673 218

Cypern

191

2 286 674

Luxemburg

7

56 000

Ungern

1 482

10 645 176

Malta

20

109 815

Österrike

1 347

6 583 657

Portugal

6 437

44 412 387

Slovenien

298

2 338 514

Slovakien

221

521 555

Totalt

63 732

448 869 060

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/65

---

RÅDETS BESLUT 2006/670/GUSP

av den 5 oktober 2006

om utnämning av Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 18.5 jämförd med artikel 23.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 28 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/588/GUSP (1) om utnämning av Ján KUBIŠ till Europeiska unionens särskilda representant för Centralasien, vars mandat därefter förlängts till och med den 28 februari 2007. |
| --- | --- |

(1)

Den 28 juli 2005 antog rådet gemensam åtgärd 2005/588/GUSP (1) om utnämning av Ján KUBIŠ till Europeiska unionens särskilda representant för Centralasien, vars mandat därefter förlängts till och med den 28 februari 2007.

| (2) | I en skrivelse av den 4 juli 2006 ingav Ján KUBIŠ sin avskedsansökan som Europeiska unionens särskilda representant från och med den 5 juli 2006. En ny särskild representant bör därför utses för den återstående mandatperioden. |
| --- | --- |

(2)

I en skrivelse av den 4 juli 2006 ingav Ján KUBIŠ sin avskedsansökan som Europeiska unionens särskilda representant från och med den 5 juli 2006. En ny särskild representant bör därför utses för den återstående mandatperioden.

| (3) | Generalsekreteraren/den höge representanten har rekommenderat att Pierre MOREL utses till Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien. |
| --- | --- |

(3)

Generalsekreteraren/den höge representanten har rekommenderat att Pierre MOREL utses till Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Pierre MOREL utnämns härmed till Europeiska unionens nya särskilda representant för Centralasien. Den särskilda representanten skall utföra sina uppgifter enligt mandatet och de närmare föreskrifter som är fastställda i gemensam åtgärd 2005/588/GUSP.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det skall tillämpas till och med den 28 februari 2007.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 5 oktober 2006.

På rådets vägnar

K. RAJAMÄKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 29.7.2005, s. 100. Gemensamma åtgärden ändrad genom gemensam åtgärd 2006/118/GUSP (EUT L 49, 21.2.2006, s. 7).

1

---

| 6.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 275/66

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2006/671/GUSP

av den 5 oktober 2006

om förlängning av giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Den 11 oktober 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP (1) om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift, i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör samtliga de personer som är föremål för allmänt åtal vid ICTY på grund av krigsförbrytelser och som inte befinner sig i domstolens förvar. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 oktober 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP (1) om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift, i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör samtliga de personer som är föremål för allmänt åtal vid ICTY på grund av krigsförbrytelser och som inte befinner sig i domstolens förvar.

| (2) | Gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP skall tillämpas till och med den 10 oktober 2006. |
| --- | --- |

(2)

Gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP skall tillämpas till och med den 10 oktober 2006.

| (3) | Rådet anser det nödvändigt att förlänga giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP med ytterligare tolv månader. |
| --- | --- |

(3)

Rådet anser det nödvändigt att förlänga giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP med ytterligare tolv månader.

| (4) | Insatser från gemenskapen behövs för att genomföra dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Insatser från gemenskapen behövs för att genomföra dessa åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Giltighetsperioden för gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP förlängs härmed till och med den 10 oktober 2007.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 5 oktober 2006.

På rådets vägnar

K. RAJAMÄKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 315, 14.10.2004, s. 52. Gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom rådets beslut 2006/484/GUSP (EUT L 189, 12.7.2006, s. 25).

1

---