# Az Európai Unió L 366/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. december 21. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 366

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. december 21.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 5.) a Huta Częstochowa S.A. részére nyújtott C 20/04 (ex NN 25/04) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2005) 1962. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 4.) a Belgium által a Ford Genk számára nyújtandó C 40/2005 (ex N 331/2005) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2931. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 32 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 19.) a Hollandia által bejelentett, a KG Holding N.V.-nek nyújtandó támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2954. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. július 19.) a Luxemburg által az 1929-es holdingtársaságok és a milliárdos holdingtársaságok javára alkalmazott C 3/2006 támogatási programról
  (az értesítés a C(2006) 2756. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 47 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. november 8.) az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 11/06 (ex N 127/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5276. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  ) | 62 |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EGT-Vegyesbizottság |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 129/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról | 66 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 130/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról | 68 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 131/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 69 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 132/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 71 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 133/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 73 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 134/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 75 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 135/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról | 77 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 136/2006 határozata (2006. október. 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról | 79 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 137/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról | 81 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 138/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról | 83 |
| | * | Az EGT-Vegyesbizottság 139/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás a négy alapszabadságon kívül eső egyes területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosításáról | 85 |
| | | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 143/06/COL (2006. május 11.) a gabonafélékben és egyes egyéb növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének való megfelelést biztosító 2006. évi megfigyelési programról és a 2007. évi nemzeti megfigyelési programokról | 87 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 144/06/COL (2006. május 11.) a takarmányokban és élelmiszerekben jelen lévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről | 93 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 150/06/COL (2006. május 17.) a takarmányozás 2006. évi összehangolt hatósági ellenőrzésére irányuló programról | 96 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. július 5.) a Huta Częstochowa S.A. részére nyújtott C 20/04 (ex NN 25/04) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2005) 1962. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 1962. számú dokumentummal történt)

(
  1

1

*

A Bizottság határozata (2006. július 4.) a Belgium által a Ford Genk számára nyújtandó C 40/2005 (ex N 331/2005) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2931. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2931. számú dokumentummal történt)

(
  1

32

*

A Bizottság határozata (2006. július 19.) a Hollandia által bejelentett, a KG Holding N.V.-nek nyújtandó támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 2954. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2954. számú dokumentummal történt)

(
  1

40

*

A Bizottság határozata (2006. július 19.) a Luxemburg által az 1929-es holdingtársaságok és a milliárdos holdingtársaságok javára alkalmazott C 3/2006 támogatási programról
  (az értesítés a C(2006) 2756. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 2756. számú dokumentummal történt)

(
  1

47

*

A Bizottság határozata (2006. november 8.) az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 11/06 (ex N 127/05) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 5276. számú dokumentummal történt)


   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 5276. számú dokumentummal történt)

(
  1

62

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT-Vegyesbizottság

*

Az EGT-Vegyesbizottság 129/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

66

*

Az EGT-Vegyesbizottság 130/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

68

*

Az EGT-Vegyesbizottság 131/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

69

*

Az EGT-Vegyesbizottság 132/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

71

*

Az EGT-Vegyesbizottság 133/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

73

*

Az EGT-Vegyesbizottság 134/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

75

*

Az EGT-Vegyesbizottság 135/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

77

*

Az EGT-Vegyesbizottság 136/2006 határozata (2006. október. 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

79

*

Az EGT-Vegyesbizottság 137/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról

81

*

Az EGT-Vegyesbizottság 138/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

83

*

Az EGT-Vegyesbizottság 139/2006 határozata (2006. október 27.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás a négy alapszabadságon kívül eső egyes területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosításáról

85

EFTA Felügyeleti Hatóság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 143/06/COL (2006. május 11.) a gabonafélékben és egyes egyéb növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének való megfelelést biztosító 2006. évi megfigyelési programról és a 2007. évi nemzeti megfigyelési programokról

87

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 144/06/COL (2006. május 11.) a takarmányokban és élelmiszerekben jelen lévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről

93

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása 150/06/COL (2006. május 17.) a takarmányozás 2006. évi összehangolt hatósági ellenőrzésére irányuló programról

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2005. július 5.

a Huta Częstochowa S.A. részére nyújtott C 20/04 (ex NN 25/04) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2005) 1962. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2006/937/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel a csatlakozási szerződésnek a lengyel acélipar szerkezetátalakításáról szóló 8. jegyzőkönyvére (1) (a továbbiakban: 8. jegyzőkönyv),

miután felhívták az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2003. augusztus 4-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatást kért a lengyelországi állami támogatás ellenőrzésére – a kedvezményezett szerkezeti átalakítását szolgáló esetleges intézkedésekre is – vonatkozóan. Ezt követően az ügyet a Bizottság és a lengyel hatóságok különböző technikai találkozókon tárgyalták, és az ügy sűrű levélváltás tárgyát képezte a Bizottság és Lengyelország között. |
| --- | --- |

(1)

A 2003. augusztus 4-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatást kért a lengyelországi állami támogatás ellenőrzésére – a kedvezményezett szerkezeti átalakítását szolgáló esetleges intézkedésekre is – vonatkozóan. Ezt követően az ügyet a Bizottság és a lengyel hatóságok különböző technikai találkozókon tárgyalták, és az ügy sűrű levélváltás tárgyát képezte a Bizottság és Lengyelország között.

| (2) | 2004. január 23-án a lengyelországi szerkezetátalakítási program független értékeléséért felelős tanácsadó a 8. jegyzőkönyvnek megfelelően előterjesztette a véleményét ebben az ügyben a Bizottság felé. |
| --- | --- |

(2)

2004. január 23-án a lengyelországi szerkezetátalakítási program független értékeléséért felelős tanácsadó a 8. jegyzőkönyvnek megfelelően előterjesztette a véleményét ebben az ügyben a Bizottság felé.

| (3) | 2004. május 19-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy a támogatásra vonatkozóan az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítása mellett döntött, és indítványozta a meghatározott információk bemutatását. |
| --- | --- |

(3)

2004. május 19-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy a támogatásra vonatkozóan az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítása mellett döntött, és indítványozta a meghatározott információk bemutatását.

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket az intézkedésre vonatkozó észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket az intézkedésre vonatkozó észrevételeik benyújtására.

| (5) | 2004. június 26-án kelt levelében Lengyelország válaszolt a feltett kérdésekre. Lengyelország megkérte továbbá a Bizottságot, hogy határozatot hozzon a 8. jegyzőkönyv 10. pontjának megfelelően, és engedélyt kapott A Lengyel Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakítási Program módosítására. |
| --- | --- |

(5)

2004. június 26-án kelt levelében Lengyelország válaszolt a feltett kérdésekre. Lengyelország megkérte továbbá a Bizottságot, hogy határozatot hozzon a 8. jegyzőkönyv 10. pontjának megfelelően, és engedélyt kapott A Lengyel Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakítási Program módosítására.

| (6) | A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és a 2004. szeptember 27-án kelt levelében továbbította azokat Lengyelországnak. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megkapta az érdekelt felek észrevételeit és a 2004. szeptember 27-án kelt levelében továbbította azokat Lengyelországnak.

| (7) | 2004. november 22-án kelt levelében Lengyelország válaszolt az érdekelt felek észrevételeire. Ezt követően a Bizottság többször találkozott a lengyel hatóságokkal. A kiegészítő információkat végül a 2005. június 8-án kelt levélben bocsátották rendelkezésre. |
| --- | --- |

(7)

2004. november 22-án kelt levelében Lengyelország válaszolt az érdekelt felek észrevételeire. Ezt követően a Bizottság többször találkozott a lengyel hatóságokkal. A kiegészítő információkat végül a 2005. június 8-án kelt levélben bocsátották rendelkezésre.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

1.   Bevezető

| (8) | Kedvezményezett, az acélgyártó Huta Częstochowa S.A. (a továbbiakban: HCZ, lásd a 2. a) pontot) egy veszélyeztetett vállalat. 2002. októberében a HCZ haszonbérbe adta a termelőeszközeit az új Huta Stali Częstochowa sp. z o. o. (a továbbiakban: HSCZ, lásd a 2. b) pontot) vállalatnak. |
| --- | --- |

(8)

Kedvezményezett, az acélgyártó Huta Częstochowa S.A. (a továbbiakban: HCZ, lásd a 2. a) pontot) egy veszélyeztetett vállalat. 2002. októberében a HCZ haszonbérbe adta a termelőeszközeit az új Huta Stali Częstochowa sp. z o. o. (a továbbiakban: HSCZ, lásd a 2. b) pontot) vállalatnak.

| (9) | Az ügyben kétfajta támogatásról van szó: a HCZ pénzügyi szerkezetátalakításáról (lásd 3. pont) és néhány egyéb közvetlen támogatási eszközről (lásd 4. pont). |
| --- | --- |

(9)

Az ügyben kétfajta támogatásról van szó: a HCZ pénzügyi szerkezetátalakításáról (lásd 3. pont) és néhány egyéb közvetlen támogatási eszközről (lásd 4. pont).

| (10) | Az „szerkezetátalakítás” három szakaszban zajlott, de az állami támogatás ellenőrzése szempontjából az érdekelődés tárgyát csak az utolsó szakasz képezi. Az szerkezetátalakítás első próbálkozása, amelyre 2001 novemberében, a bírósági egyeztető eljárás keretein belül került sor, sikertelenül végződött. Ezzel kapcsolatosan 2002. októberében HCZ-nek be kellett adnia a csődeljárás elindítása iránti kérelmét. 2003. februárjában, az új törvényeknek megfelelően a HCZ megkapta a szerkezetátalakítási engedélyt, ami a csődeljárás lezárását eredményezte. A szerkezetátalakítási terv előírja az eszközök elosztását a különböző vállalatok között, valamint a vállalatok vagy a vagyon eladását. Az egyik vállalat megkapja az acélgyártással kapcsolatos eszközöket, hogy kifizesse a kereskedelmi hitelezőivel (bankok és közszolgáltatók) szembeni tartozást, a másik vállalat elsősorban a földeket, hogy kifizesse az állami hitelezőkkel szembeni tartozást (a közintézményekkel szembeni tartozás, mint pl. az adó). Azon kívül a szerkezetátalakítás alá nem eső közjogi és polgári jogi követelések kielégítése miatt a HCZ további vállalatait eladják. |
| --- | --- |

(10)

Az „szerkezetátalakítás” három szakaszban zajlott, de az állami támogatás ellenőrzése szempontjából az érdekelődés tárgyát csak az utolsó szakasz képezi. Az szerkezetátalakítás első próbálkozása, amelyre 2001 novemberében, a bírósági egyeztető eljárás keretein belül került sor, sikertelenül végződött. Ezzel kapcsolatosan 2002. októberében HCZ-nek be kellett adnia a csődeljárás elindítása iránti kérelmét. 2003. februárjában, az új törvényeknek megfelelően a HCZ megkapta a szerkezetátalakítási engedélyt, ami a csődeljárás lezárását eredményezte. A szerkezetátalakítási terv előírja az eszközök elosztását a különböző vállalatok között, valamint a vállalatok vagy a vagyon eladását. Az egyik vállalat megkapja az acélgyártással kapcsolatos eszközöket, hogy kifizesse a kereskedelmi hitelezőivel (bankok és közszolgáltatók) szembeni tartozást, a másik vállalat elsősorban a földeket, hogy kifizesse az állami hitelezőkkel szembeni tartozást (a közintézményekkel szembeni tartozás, mint pl. az adó). Azon kívül a szerkezetátalakítás alá nem eső közjogi és polgári jogi követelések kielégítése miatt a HCZ további vállalatait eladják.

2.   Kedvezményezett

a)   Huta Częstochowa

| (11) | HCZ a második legnagyobb acélgyártó Lengyelországban. Főleg quatro (3) ötvözetlemezt gyárt, a kész acél egyik fajtáját, amely az eladásainak több mint 60 %-át teszi ki. A terméket a hajógyártásnál és az építőiparban használják. |
| --- | --- |

(11)

HCZ a második legnagyobb acélgyártó Lengyelországban. Főleg quatro (3) ötvözetlemezt gyárt, a kész acél egyik fajtáját, amely az eladásainak több mint 60 %-át teszi ki. A terméket a hajógyártásnál és az építőiparban használják.

| (12) | A HCZ első üzemét az 1896–1902-es években alapították. A HCZ-t jelenleg a viszonylag modern acélöntöde és a durvalemez hengerműüzem, amelyben az elektromos ívkemence, a folyamatos működésű öntőmű és a durvalemez hengermű, továbbá a kikészítő berendezései alkotják. Az acélöntöde (amely a félkész terméket, azaz laposbugát gyárt) névleges gyártókapacitása 700 000 tonna, a hengerműé (amely a félkész terméket késztermékké alakítja át) kb. 780 000 tonna. |
| --- | --- |

(12)

A HCZ első üzemét az 1896–1902-es években alapították. A HCZ-t jelenleg a viszonylag modern acélöntöde és a durvalemez hengerműüzem, amelyben az elektromos ívkemence, a folyamatos működésű öntőmű és a durvalemez hengermű, továbbá a kikészítő berendezései alkotják. Az acélöntöde (amely a félkész terméket, azaz laposbugát gyárt) névleges gyártókapacitása 700 000 tonna, a hengerműé (amely a félkész terméket késztermékké alakítja át) kb. 780 000 tonna.

| (13) | A HCZ a 14 leányvállalat tulajdonosa, amelyek kiegészítő szolgáltatásokat végeznek a részére. Ezek között vannak a csőgyártó Rurexpol SP. z o. o. (4), a Koksownia SP. z o. o. kokszolómű, és az Elsen SP. z o. o. elektromos művek. 2002-ben a HCZ és leányvállalatai foglalkoztatási szintje 5 000 fő körüli volt. |
| --- | --- |

(13)

A HCZ a 14 leányvállalat tulajdonosa, amelyek kiegészítő szolgáltatásokat végeznek a részére. Ezek között vannak a csőgyártó Rurexpol SP. z o. o. (4), a Koksownia SP. z o. o. kokszolómű, és az Elsen SP. z o. o. elektromos művek. 2002-ben a HCZ és leányvállalatai foglalkoztatási szintje 5 000 fő körüli volt.

| (14) | A HCZ 100 %-ban a lengyel Államkincstári Minisztérium tulajdona. A társaság jegyzett tőkéje 370 millió PLN (kb. 70 millió EUR (5). A társaság vagyonának könyv szerinti értéke a 2003. december 31-én768,5 millió PLN (kb. 160 millió EUR) volt. |
| --- | --- |

(14)

A HCZ 100 %-ban a lengyel Államkincstári Minisztérium tulajdona. A társaság jegyzett tőkéje 370 millió PLN (kb. 70 millió EUR (5). A társaság vagyonának könyv szerinti értéke a 2003. december 31-én768,5 millió PLN (kb. 160 millió EUR) volt.

| (15) | 2001 nyara óta a HCZ nehéz anyagi helyzetben van. Mivel nem volt képes adósságát kezelni (amely a 2003. év végére kb. 1,4 millárd PLN, azaz kb. 310 millió EUR lett), a vagyoni összetevőinek nagyobb részét, amelybe beletartozik az összes acél tárgyi eszköz, zálog alá helyezték fő hitelezői javára. |
| --- | --- |

(15)

2001 nyara óta a HCZ nehéz anyagi helyzetben van. Mivel nem volt képes adósságát kezelni (amely a 2003. év végére kb. 1,4 millárd PLN, azaz kb. 310 millió EUR lett), a vagyoni összetevőinek nagyobb részét, amelybe beletartozik az összes acél tárgyi eszköz, zálog alá helyezték fő hitelezői javára.

| (16) | 2001. november 11-én a HCZ indítványt adott be bírósági egyeztető eljárás megindítása iránt, amely elhalasztja a HCZ kötelezettségét a tartozás visszafizetésére. Az egyeztető eljárás célja lehetőséget adni a szerkezetátalakításra azáltal, hogy a hitelezők az adósságot részben törlik. 2002. októberében a bíróság érvénytelenítette az egyeztető eljárást, mivel a hitelezők nem egyeztek bele a szerkezetátalakítási csomagba. A lengyel hatóságok szerint az egyeztető eljárás azért nem járt eredménnyel, mert a hitelezők a HCZ-tól az adósság teljes kifizetését követelték az állam által nyújtott támogatásból. |
| --- | --- |

(16)

2001. november 11-én a HCZ indítványt adott be bírósági egyeztető eljárás megindítása iránt, amely elhalasztja a HCZ kötelezettségét a tartozás visszafizetésére. Az egyeztető eljárás célja lehetőséget adni a szerkezetátalakításra azáltal, hogy a hitelezők az adósságot részben törlik. 2002. októberében a bíróság érvénytelenítette az egyeztető eljárást, mivel a hitelezők nem egyeztek bele a szerkezetátalakítási csomagba. A lengyel hatóságok szerint az egyeztető eljárás azért nem járt eredménnyel, mert a hitelezők a HCZ-tól az adósság teljes kifizetését követelték az állam által nyújtott támogatásból.

| (17) | 2002. október 28-án indítványt adott be csődeljárás megindítása iránt. A lengyel jognak megfelelően az egyeztető eljárás befejezését követően a HCZ-nek kötelessége volt indítványozni a csődeljárást, mivel nem volt képes kifizetni az egyeztető eljárás beszüntetése pillanatában követelhető tartozását. Azóta a HCZ bérbe adta termelőeszközeit, valamint megszüntette az acél gyártását és csak holdingtársaságként működik leányvállalatai részére, jelenleg pedig csak a kb. 40 fős ügyvezető testületből áll. |
| --- | --- |

(17)

2002. október 28-án indítványt adott be csődeljárás megindítása iránt. A lengyel jognak megfelelően az egyeztető eljárás befejezését követően a HCZ-nek kötelessége volt indítványozni a csődeljárást, mivel nem volt képes kifizetni az egyeztető eljárás beszüntetése pillanatában követelhető tartozását. Azóta a HCZ bérbe adta termelőeszközeit, valamint megszüntette az acél gyártását és csak holdingtársaságként működik leányvállalatai részére, jelenleg pedig csak a kb. 40 fős ügyvezető testületből áll.

b)   Huta Stali Częstochowa

| (18) | A HCZ-val szembeni csődeljárás következtében, a cégen belül a gyártás folyamatosságának megtartása érdekében, és annak a kockázata nélkül, hogy a csődeljárás folyamatában a tevékenységet a végrehajtó felfüggesztené, egy új gazdasági alany jött létre, a HSCZ, amelyet a Towarzystwo Finansowe Silesia sp. z o. o. (a továbbiakban: TFS) felügyelt, az acéliparban tevékenykedő korlátolt felelősségű társaság, amelyben a többségi tulajdonos az Államkincstári Minisztérium). |
| --- | --- |

(18)

A HCZ-val szembeni csődeljárás következtében, a cégen belül a gyártás folyamatosságának megtartása érdekében, és annak a kockázata nélkül, hogy a csődeljárás folyamatában a tevékenységet a végrehajtó felfüggesztené, egy új gazdasági alany jött létre, a HSCZ, amelyet a Towarzystwo Finansowe Silesia sp. z o. o. (a továbbiakban: TFS) felügyelt, az acéliparban tevékenykedő korlátolt felelősségű társaság, amelyben a többségi tulajdonos az Államkincstári Minisztérium).

| (19) | 2002. október 28-án a HSCZ bérbe vette a HCZ-tól az acélgyártáshoz szükséges berendezéseket (benne az acélöntödét, a durvalemez hengerműüzemét, a kokszolót és némelyik alapszolgáltatást). A bérleti szerződés rendelkezik arról, hogy a HSCZ-nek fizetnie kell havi [...] (6) millió PLN bérleti díjat és a HCZ-tól átvesz 2 057 dolgozót (jelenleg 1 950). |
| --- | --- |

(19)

2002. október 28-án a HSCZ bérbe vette a HCZ-tól az acélgyártáshoz szükséges berendezéseket (benne az acélöntödét, a durvalemez hengerműüzemét, a kokszolót és némelyik alapszolgáltatást). A bérleti szerződés rendelkezik arról, hogy a HSCZ-nek fizetnie kell havi [...] (6) millió PLN bérleti díjat és a HCZ-tól átvesz 2 057 dolgozót (jelenleg 1 950).

| (20) | A bérleti szerződésben a HSCZ-nek a bérleti részlet fizetésének 14 hónapi halasztását ítélték meg. Bár a szerződésben egyértelműen nem határozták meg a halasztásért fizetendő kamatot, 2004. november 30-án kiszámították [...] PLN összegben a törvényi kamatot, amelyet HSCZ kifizetett a HCZ-nak. |
| --- | --- |

(20)

A bérleti szerződésben a HSCZ-nek a bérleti részlet fizetésének 14 hónapi halasztását ítélték meg. Bár a szerződésben egyértelműen nem határozták meg a halasztásért fizetendő kamatot, 2004. november 30-án kiszámították [...] PLN összegben a törvényi kamatot, amelyet HSCZ kifizetett a HCZ-nak.

| (21) | TFS csak a minimális szükséges tőkét adta át a HSCZ-nak, amely 50 000 PLN-t tett ki. Hogy a piacon működni tudjon működő tőke nélkül, a HSCZ lerövidítette a kinnlevőségek kifizetési határidejét kb. 15 napra, és meghosszabbította a kötelezettségek kifizetési határidejét több mint 50 napra. Ez annak köszönhetően volt lehetséges, hogy minden fő beszállító (kivéve egyet) kinyilvánította, hogy készen áll a kinnlevőségek kifizetési határidejének ilyen mértékű változtatását elfogadni annak érdekében, hogy megtartsák a HSCZ-t, mint fő vevőjüket. Ténylegesen sok beszállító úgynevezett barter-szerződéseket kötött, amelyek alapján a nyersanyagért, különösen a fémhulladékért kész termékekkel fizettek, mint pl. a speciális végfelhasználóknak való eladásra szánt acéllemez. Ezek a vállalatok figyelemmel kísérik a HSCZ gyártását és könyvelését, a felvállalt kockázat fejében pedig ezen ügyletekből jelentős hasznot követeltek. |
| --- | --- |

(21)

TFS csak a minimális szükséges tőkét adta át a HSCZ-nak, amely 50 000 PLN-t tett ki. Hogy a piacon működni tudjon működő tőke nélkül, a HSCZ lerövidítette a kinnlevőségek kifizetési határidejét kb. 15 napra, és meghosszabbította a kötelezettségek kifizetési határidejét több mint 50 napra. Ez annak köszönhetően volt lehetséges, hogy minden fő beszállító (kivéve egyet) kinyilvánította, hogy készen áll a kinnlevőségek kifizetési határidejének ilyen mértékű változtatását elfogadni annak érdekében, hogy megtartsák a HSCZ-t, mint fő vevőjüket. Ténylegesen sok beszállító úgynevezett barter-szerződéseket kötött, amelyek alapján a nyersanyagért, különösen a fémhulladékért kész termékekkel fizettek, mint pl. a speciális végfelhasználóknak való eladásra szánt acéllemez. Ezek a vállalatok figyelemmel kísérik a HSCZ gyártását és könyvelését, a felvállalt kockázat fejében pedig ezen ügyletekből jelentős hasznot követeltek.

| (22) | Kiegészítő biztosítékot csak a Polskie Sieci Energetyczne S. A. (a továbbiakban: PSE) által történő energiabeszállítás címén lévő kötelezettségekhez kértek, azáltal, hogy az TFS három garanciaszerződést írt alá, mindegyiket [...] millió PLN összegre. Ezek egyrészt az egyenként [...] millió PLN kifizetését garantáló három kötelezvényből álló biztosítékot, másrészt három nyilatkozatot tartalmaznak, amelyekben beleegyeztek, hogy az azonnali végrehajtásnak vetik alá magukat, a lengyel polgári perrendtartásnak megfelelően (777. cikk). Ezzel a PSE a [...] millió PLN összegű garanciához jutott 2002. november 28-án két kötelezvényt/garanciát adtak ki, minden alkalommal [...] millió PLN összegben, 2003. június 30-i érvényességgel, majd a következő [...] millió PLN összegű, 2005. március 31-i határidejű garanciát 2002. december 30-án adták ki. Az összes kötelezvény és garancia címén a HSCZ állandó jutalékot fizetett, [...] millió PLN összegben, viszont a [...] millió PLN összegű garanciáért kb. 0,8 %-nak megfelelő összeget. A nem rendezett elektromos-energia számlák azonban soha nem lépték túl a [...] millió PLN összeget, figyelembe véve, hogy a garanciaszerződésben foglalt mechanizmus kötelezte a HSCZ-t az elmaradt összegek kifizetésére 5 héten belül. |
| --- | --- |

(22)

Kiegészítő biztosítékot csak a Polskie Sieci Energetyczne S. A. (a továbbiakban: PSE) által történő energiabeszállítás címén lévő kötelezettségekhez kértek, azáltal, hogy az TFS három garanciaszerződést írt alá, mindegyiket [...] millió PLN összegre. Ezek egyrészt az egyenként [...] millió PLN kifizetését garantáló három kötelezvényből álló biztosítékot, másrészt három nyilatkozatot tartalmaznak, amelyekben beleegyeztek, hogy az azonnali végrehajtásnak vetik alá magukat, a lengyel polgári perrendtartásnak megfelelően (777. cikk). Ezzel a PSE a [...] millió PLN összegű garanciához jutott 2002. november 28-án két kötelezvényt/garanciát adtak ki, minden alkalommal [...] millió PLN összegben, 2003. június 30-i érvényességgel, majd a következő [...] millió PLN összegű, 2005. március 31-i határidejű garanciát 2002. december 30-án adták ki. Az összes kötelezvény és garancia címén a HSCZ állandó jutalékot fizetett, [...] millió PLN összegben, viszont a [...] millió PLN összegű garanciáért kb. 0,8 %-nak megfelelő összeget. A nem rendezett elektromos-energia számlák azonban soha nem lépték túl a [...] millió PLN összeget, figyelembe véve, hogy a garanciaszerződésben foglalt mechanizmus kötelezte a HSCZ-t az elmaradt összegek kifizetésére 5 héten belül.

3.   A Huta Częstochowa szerkezetátalakítása

a)   A lengyel acélkohászati szektor szerkezetátalakítása

| (23) | 1998. júniusában a lengyel Minisztertanács elfogadta a Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakításának Első Lengyelországi Programját. Ezt 2001-ben aktualizálták és csatolták hozzá a vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 2001. augusztus 24-i rendeletet (7), amely a lengyel acélipar szerkezetátalakításának az alapját alkotta. |
| --- | --- |

(23)

1998. júniusában a lengyel Minisztertanács elfogadta a Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakításának Első Lengyelországi Programját. Ezt 2001-ben aktualizálták és csatolták hozzá a vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 2001. augusztus 24-i rendeletet (7), amely a lengyel acélipar szerkezetátalakításának az alapját alkotta.

| (24) | 2002. november 5-én a lengyel Minisztertanács elfogadta az első szerkezetátalakítási program változását, amelynek a neve végül a Lengyelországi Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakítási és Fejlesztési Program 2006-ig (a továbbiakban: az „Országos Szerkezetátalakítási Program”, vagy „OSZP”). Ez a program elsősorban az állami támogatás megítélését teszi lehetővé a lengyel acélipar részére a szerkezetátalakításával kapcsolatosan a 1997. és 2006. közötti időszakban 3 387 milliárd PLN (713 millió EUR) összegig. |
| --- | --- |

(24)

2002. november 5-én a lengyel Minisztertanács elfogadta az első szerkezetátalakítási program változását, amelynek a neve végül a Lengyelországi Vas- és Acélkohászat Szerkezetátalakítási és Fejlesztési Program 2006-ig (a továbbiakban: az „Országos Szerkezetátalakítási Program”, vagy „OSZP”). Ez a program elsősorban az állami támogatás megítélését teszi lehetővé a lengyel acélipar részére a szerkezetátalakításával kapcsolatosan a 1997. és 2006. közötti időszakban 3 387 milliárd PLN (713 millió EUR) összegig.

| (25) | Az OSZP-ban található információk szerint Lengyelországban 17 acélkohó létezik, közöttük három csoportot különböztetünk meg. Az első csoportba az a nyolc vállalat tartozik, amelyik az OSZP keretein belül megkapja az állami támogatást. Ezt a támogatást többnyire a négy legfontosabb lengyel acélkohó konszolidációjára fordították, amelyeket az országban a legnagyobb acélgyártóvá egyesítettek Polskie Huty Stali S.A. (a továbbiakban: PHS) név alatt, amelynek a neve jelenleg Mittal Steel Poland (a továbbiakban: MSP), miután eladták az LNM holdingnak (8), amely nemrég Mittal Steel-lé (9) alakult. A második csoportba az a hat vállalat tartozik, amelyek nem vettek részt a szerkezetátalakítási programban, mivel az acélgyártás nem az alaptevékenységük volt, illetve azért, mert a támogatást nem kapták meg. A harmadik csoportba az a három vállalat tartozik, amelyek megkapták a támogatást, de időközben a csődeljárás alá kerültek. |
| --- | --- |

(25)

Az OSZP-ban található információk szerint Lengyelországban 17 acélkohó létezik, közöttük három csoportot különböztetünk meg. Az első csoportba az a nyolc vállalat tartozik, amelyik az OSZP keretein belül megkapja az állami támogatást. Ezt a támogatást többnyire a négy legfontosabb lengyel acélkohó konszolidációjára fordították, amelyeket az országban a legnagyobb acélgyártóvá egyesítettek Polskie Huty Stali S.A. (a továbbiakban: PHS) név alatt, amelynek a neve jelenleg Mittal Steel Poland (a továbbiakban: MSP), miután eladták az LNM holdingnak (8), amely nemrég Mittal Steel-lé (9) alakult. A második csoportba az a hat vállalat tartozik, amelyek nem vettek részt a szerkezetátalakítási programban, mivel az acélgyártás nem az alaptevékenységük volt, illetve azért, mert a támogatást nem kapták meg. A harmadik csoportba az a három vállalat tartozik, amelyek megkapták a támogatást, de időközben a csődeljárás alá kerültek.

| (26) | A HCZ a harmadik csoporthoz tartozott. Mivel a HCZ beadta a csődeljárás elindítása iránti kérelmét, az OSZP-be a HCZ-ra vonatkozóan belekerült, hogy „a kohó további szerkezetátalakítása a felszámolás által történik” (3.1.2. és 5.1. fejezet). A 3.1.3.3. fejezetben ténylegesen említik a HCZ-t, mint az egyik üzemet, „amellyel szemben alkalmazták a csődeljárást” és kijelentik, hogy az üzem jelenleg a „Csődgondnok” irányítása alatt áll. Az OSZP-ben az 5.4.2. fejezetben kifejtik, hogy „a HCZ szerkezetátalakításának végrehajtásához a kb. 1 milliárd PLN összegű állami támogatás odaítélése lenne szükséges. Ez viszont nem hozná meg a várt eredményeket. Ennek fényében feltételezzük, hogy a HCZ felszámolás által lesz újjászervezve, a kohó termelőeszközeit pedig az újonnan létrehozott HSCZ kezeli. Az új gazdasági alany a HCZ termelési tevékenységét folytatni fogja, a szerkezetátalakítási állami támogatás nélkül. A HCZ vagyonát nem veszi át az állalmi támogatás kedvezményezettjei közül egyik vállalat sem.” (3.1.3.1. fejezet) |
| --- | --- |

(26)

A HCZ a harmadik csoporthoz tartozott. Mivel a HCZ beadta a csődeljárás elindítása iránti kérelmét, az OSZP-be a HCZ-ra vonatkozóan belekerült, hogy „a kohó további szerkezetátalakítása a felszámolás által történik” (3.1.2. és 5.1. fejezet). A 3.1.3.3. fejezetben ténylegesen említik a HCZ-t, mint az egyik üzemet, „amellyel szemben alkalmazták a csődeljárást” és kijelentik, hogy az üzem jelenleg a „Csődgondnok” irányítása alatt áll. Az OSZP-ben az 5.4.2. fejezetben kifejtik, hogy „a HCZ szerkezetátalakításának végrehajtásához a kb. 1 milliárd PLN összegű állami támogatás odaítélése lenne szükséges. Ez viszont nem hozná meg a várt eredményeket. Ennek fényében feltételezzük, hogy a HCZ felszámolás által lesz újjászervezve, a kohó termelőeszközeit pedig az újonnan létrehozott HSCZ kezeli. Az új gazdasági alany a HCZ termelési tevékenységét folytatni fogja, a szerkezetátalakítási állami támogatás nélkül. A HCZ vagyonát nem veszi át az állalmi támogatás kedvezményezettjei közül egyik vállalat sem.” (3.1.3.1. fejezet)

| (27) | Az OSZP-t benyújtották az EU-nak. 2003. március 25-én véglegesítették, a Bizottsággal való intenzív párbeszédet követően. A Bizottság, az értékelés után, benyújtotta a Tanács határozatára vonatkozó javaslatát, melynek tárgya az európai megállapodás keretein belül a lengyel acélkohászati ágazatban az állami támogatás nyújtására vonatkozó haladék meghosszabbítása (amely először csak az 1997-ig volt érvényes) 2003. végéig, feltéve, hogy a 2006-ig rentábilissá válik, amit a Tanács 2003. júliusában fogadott el (10). |
| --- | --- |

(27)

Az OSZP-t benyújtották az EU-nak. 2003. március 25-én véglegesítették, a Bizottsággal való intenzív párbeszédet követően. A Bizottság, az értékelés után, benyújtotta a Tanács határozatára vonatkozó javaslatát, melynek tárgya az európai megállapodás keretein belül a lengyel acélkohászati ágazatban az állami támogatás nyújtására vonatkozó haladék meghosszabbítása (amely először csak az 1997-ig volt érvényes) 2003. végéig, feltéve, hogy a 2006-ig rentábilissá válik, amit a Tanács 2003. júliusában fogadott el (10).

| (28) | Ezzel kapcsolatosan az EU megengedte Lengyelországnak, eltérően az elveitől, hogy az acéliparnak szerkezetátalakítási támogatást (11) nyújtson. Az OSZP főbb megállapításait belefoglalták a Csatlakozási Szerződés jegyzőkönyvébe, a lengyel vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 8. jegyzőkönyvbe. A 8. jegyzőkönyvben elfogadták az állami támogatás megítélését nyolc kijelölt vállalatnak (a HCZ ezek között nem szerepelt), 3 387 milliárd PLN maximális összegben. Másfelől a jegyzőkönyvben kiemelték, hogy a lengyel acélkohászat szerkezetátalakítása célzó semmilyen további támogatás megítélését nem engedélyezik. |
| --- | --- |

(28)

Ezzel kapcsolatosan az EU megengedte Lengyelországnak, eltérően az elveitől, hogy az acéliparnak szerkezetátalakítási támogatást (11) nyújtson. Az OSZP főbb megállapításait belefoglalták a Csatlakozási Szerződés jegyzőkönyvébe, a lengyel vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 8. jegyzőkönyvbe. A 8. jegyzőkönyvben elfogadták az állami támogatás megítélését nyolc kijelölt vállalatnak (a HCZ ezek között nem szerepelt), 3 387 milliárd PLN maximális összegben. Másfelől a jegyzőkönyvben kiemelték, hogy a lengyel acélkohászat szerkezetátalakítása célzó semmilyen további támogatás megítélését nem engedélyezik.

b)   A 2002. október 30-i törvény

| (29) | 2002. október 30-án, közvetlenül azután, hogy a HCZ beadta a csődeljárás kihirdetése iránti kérelmét, elfogadták a munkaerőpiacon különleges jelentőséggel bíró vállalkozások számára nyújtott állami támogatásról szóló törvényt (amelyet 2003. novemberében módosítottak (12), a továbbiakban: a 2002. október 30-i törvény) (13). A törvény engedélyezi a vállalatoknak a szerkezetátalakítást a felszámolás elkerülése érdekében. Ezért a törvény a szerkezetátalakítás új megközelítését vezeti be, amely lehetővé teszi a köztartozás szerkezetátalakítását (azaz részbeni törlését). Korábban az említett tartozás visszafizetési ütemtervét csak megváltoztatni, vagy átütemezni lehetett. |
| --- | --- |

(29)

2002. október 30-án, közvetlenül azután, hogy a HCZ beadta a csődeljárás kihirdetése iránti kérelmét, elfogadták a munkaerőpiacon különleges jelentőséggel bíró vállalkozások számára nyújtott állami támogatásról szóló törvényt (amelyet 2003. novemberében módosítottak (12), a továbbiakban: a 2002. október 30-i törvény) (13). A törvény engedélyezi a vállalatoknak a szerkezetátalakítást a felszámolás elkerülése érdekében. Ezért a törvény a szerkezetátalakítás új megközelítését vezeti be, amely lehetővé teszi a köztartozás szerkezetátalakítását (azaz részbeni törlését). Korábban az említett tartozás visszafizetési ütemtervét csak megváltoztatni, vagy átütemezni lehetett.

| (30) | A 2002. október 30-i törvény 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szerkezetátalakítás alá tartozó vállalkozó védelmi jogot nyer a felszámolás ellen a szerkezetátalakítási eljárás elindítása napjától, a lezárása vagy megszüntetése napjáig. A szerkezetátalakítást be kell fejezni a szerkezetátalakításról szóló határozat közzé tételének napjától számított 24 hónapon belül (a 2002. október 30-i törvény 19. cikkének (2) bekezdése). |
| --- | --- |

(30)

A 2002. október 30-i törvény 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szerkezetátalakítás alá tartozó vállalkozó védelmi jogot nyer a felszámolás ellen a szerkezetátalakítási eljárás elindítása napjától, a lezárása vagy megszüntetése napjáig. A szerkezetátalakítást be kell fejezni a szerkezetátalakításról szóló határozat közzé tételének napjától számított 24 hónapon belül (a 2002. október 30-i törvény 19. cikkének (2) bekezdése).

| (31) | A 2002. október 30-i törvény előírja a 2002. júliusa előtt keletkezett polgári jogi követelések és a 2002. júniusa előtt keletkezett közjogi követelések pénzügyi szerkezetátalakítását (a 2002. október 30-i törvény 3. cikke, amely az utóbbi időszakot egy évvel meghosszabbította). Míg a polgári jogi követelések magán jellegű pénzügyi szerkezetátalakítása olyan szerkezetátalakítási megállapodáson alapul, amelyhez a hitelezők legalább 50 %-ának beleegyezése szükséges (a 2002. október 30-i törvény 4. fejezetének megfelelően), addig ezzel ellentétben a közjogi követeléseket részben törölni lehet az Agencja Rozwoju Przemysłu S. A. (Iparfejlesztési Ügynökség RT, a továbbiakban: ARP) elnökének határozata alapján, amely szerv a 2002. október 30-i törvény alapján (az 5. fejezetének megfelelően) felelős a vállalatok szerkezetátalakításának felügyeletért. |
| --- | --- |

(31)

A 2002. október 30-i törvény előírja a 2002. júliusa előtt keletkezett polgári jogi követelések és a 2002. júniusa előtt keletkezett közjogi követelések pénzügyi szerkezetátalakítását (a 2002. október 30-i törvény 3. cikke, amely az utóbbi időszakot egy évvel meghosszabbította). Míg a polgári jogi követelések magán jellegű pénzügyi szerkezetátalakítása olyan szerkezetátalakítási megállapodáson alapul, amelyhez a hitelezők legalább 50 %-ának beleegyezése szükséges (a 2002. október 30-i törvény 4. fejezetének megfelelően), addig ezzel ellentétben a közjogi követeléseket részben törölni lehet az Agencja Rozwoju Przemysłu S. A. (Iparfejlesztési Ügynökség RT, a továbbiakban: ARP) elnökének határozata alapján, amely szerv a 2002. október 30-i törvény alapján (az 5. fejezetének megfelelően) felelős a vállalatok szerkezetátalakításának felügyeletért.

| (32) | Ezen felül, a 2002. október 30-i törvény 5a. fejezetének 2003. november 14-i módosítása bevezette a közjogi követelés címén egy bizonyos pénzösszeg visszatérítésének lehetőségét egy különleges szerkezetátalakítási program alapján, amelynek keretében a kedvezményezett átruházza a biztosítékoktól mentes vagyon egy részének a tulajdonjogát az ARP-hez tartozó („Operatornak” nevezett) társaság javára, amely rész a teljes tartozás legalább 25 %-ának az egyenértékét teszi ki. Ezt követően az említett vagyont eladják, hogy kifizessék az állami hitelezőket (a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének, d) pontja). Azonban az állami hitelezőknek bele kell egyezniük a különleges feltételek melletti szerkezetátalakításba (a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének, h) pontja). |
| --- | --- |

(32)

Ezen felül, a 2002. október 30-i törvény 5a. fejezetének 2003. november 14-i módosítása bevezette a közjogi követelés címén egy bizonyos pénzösszeg visszatérítésének lehetőségét egy különleges szerkezetátalakítási program alapján, amelynek keretében a kedvezményezett átruházza a biztosítékoktól mentes vagyon egy részének a tulajdonjogát az ARP-hez tartozó („Operatornak” nevezett) társaság javára, amely rész a teljes tartozás legalább 25 %-ának az egyenértékét teszi ki. Ezt követően az említett vagyont eladják, hogy kifizessék az állami hitelezőket (a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének, d) pontja). Azonban az állami hitelezőknek bele kell egyezniük a különleges feltételek melletti szerkezetátalakításba (a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének, h) pontja).

| (33) | Az 5a. fejezet és a különleges szerkezetátalakítási program bővíti azon kívül a szerkezetátalakítás alá eső követelések időbeli és anyagi kiterjedését. A követelések a következő egy éven keresztül szerkezetátalakítás alá esnek (2003. június 30-ig), és körükbe többfajta közjogi követelés tartozhat a 2002. október 30-i törvény 32a. cikke (1) bekezdésének megfelelően (14). |
| --- | --- |

(33)

Az 5a. fejezet és a különleges szerkezetátalakítási program bővíti azon kívül a szerkezetátalakítás alá eső követelések időbeli és anyagi kiterjedését. A követelések a következő egy éven keresztül szerkezetátalakítás alá esnek (2003. június 30-ig), és körükbe többfajta közjogi követelés tartozhat a 2002. október 30-i törvény 32a. cikke (1) bekezdésének megfelelően (14).

c)   A Huta Częstochowa szerkezetátalakítási folyamata

| (34) | 2003. január 21-én a HCZ az ARP-hez a 2002. október 30-i törvény alapján szerkezetátalakítás iránti kérelmet nyújtott be. 2003. február 21-én az ARP elnöke elfogadta a kérelmet, és utasítást adott a szerkezetátalakítási eljárás megindítására a 2002. október 30-i törvény 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a HCZ részére csőd elleni védelmet biztosítva. |
| --- | --- |

(34)

2003. január 21-én a HCZ az ARP-hez a 2002. október 30-i törvény alapján szerkezetátalakítás iránti kérelmet nyújtott be. 2003. február 21-én az ARP elnöke elfogadta a kérelmet, és utasítást adott a szerkezetátalakítási eljárás megindítására a 2002. október 30-i törvény 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a HCZ részére csőd elleni védelmet biztosítva.

| (35) | 2003. április 18-án a HCZ előterjesztette szerkezetátalakítási tervét az ARP-nek. A terv alapelve az volt, hogy a HCZ vagyonát felosszák termelőeszközökre és más vagyonra, és a termelőeszközöket jól működő vállalkozásként eladják egy magán befektetőnek. 2003. július 2-án az ARP jóváhagyta a szerkezetátalakítási tervet. Ezt követően a tervet benyújtották az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów-nak (Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatalnál (a továbbiakban: UOKK), amely 2003. július 25-én a tervet elfogadta, azzal a feltétellel, hogy állami támogatásra nem kerül sor (15). |
| --- | --- |

(35)

2003. április 18-án a HCZ előterjesztette szerkezetátalakítási tervét az ARP-nek. A terv alapelve az volt, hogy a HCZ vagyonát felosszák termelőeszközökre és más vagyonra, és a termelőeszközöket jól működő vállalkozásként eladják egy magán befektetőnek. 2003. július 2-án az ARP jóváhagyta a szerkezetátalakítási tervet. Ezt követően a tervet benyújtották az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów-nak (Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatalnál (a továbbiakban: UOKK), amely 2003. július 25-én a tervet elfogadta, azzal a feltétellel, hogy állami támogatásra nem kerül sor (15).

| (36) | 2003. augusztus 7-én az ARP elnöke a 2002. október 30-i törvény 10. cikke 4. bekezdésének megfelelően határozatot hozott a szerkezetátalakítás ügyében. 2003. októberében a szerkezetátalakítási tervet módosították, a UOKK által meghatározott elvárások figyelembe vételével. Ezt az ARP 2003. december 1-én elfogadta, ami módosította a szerkezetátalakításra vonatkozó eredeti határozatot. |
| --- | --- |

(36)

2003. augusztus 7-én az ARP elnöke a 2002. október 30-i törvény 10. cikke 4. bekezdésének megfelelően határozatot hozott a szerkezetátalakítás ügyében. 2003. októberében a szerkezetátalakítási tervet módosították, a UOKK által meghatározott elvárások figyelembe vételével. Ezt az ARP 2003. december 1-én elfogadta, ami módosította a szerkezetátalakításra vonatkozó eredeti határozatot.

| (37) | 2004. április 30-án az ARP elnöke újabb határozatot hozott, amely módosította a szerkezetátalakításra vonatkozó határozatot. Ez a határozat a 2004. április 26-i aktualizált üzleti terven alapult. A terv megváltoztatása elengedhetetlen volt a 2002. október 30-i törvény változásai miatt és feltételezte a vagyon felosztásának részletesebb leírását (16). |
| --- | --- |

(37)

2004. április 30-án az ARP elnöke újabb határozatot hozott, amely módosította a szerkezetátalakításra vonatkozó határozatot. Ez a határozat a 2004. április 26-i aktualizált üzleti terven alapult. A terv megváltoztatása elengedhetetlen volt a 2002. október 30-i törvény változásai miatt és feltételezte a vagyon felosztásának részletesebb leírását (16).

d)   A Huta Częstochowa hitelezői

| (38) | Az szerkezetátalakítási tervben, a kötelezettségek jogi jellegétől függően, néhány hitelezői csoportot határoztak meg: |
| --- | --- |

(38)

Az szerkezetátalakítási tervben, a kötelezettségek jogi jellegétől függően, néhány hitelezői csoportot határoztak meg:

| (39) | Az első csoporthoz a közjogi kötelezettségek tartoznak (2003. június 30-i napra felszámított összegek):






  — | a társadalombiztosítási járulék (a Zakład Ubezpieczeń Społecznych részére, (Társadalombiztosítási Intézet, a továbbiakban: ZUS) részére) kb. [...] millió PLN összegben (a szerkezetátalakítás alá eső [...] millió és a szerkezetátalakítás alá nem eső [...] millió); |
| --- | --- | --- |

(39)

Az első csoporthoz a közjogi kötelezettségek tartoznak (2003. június 30-i napra felszámított összegek):

—

a társadalombiztosítási járulék (a Zakład Ubezpieczeń Społecznych részére, (Társadalombiztosítási Intézet, a továbbiakban: ZUS) részére) kb. [...] millió PLN összegben (a szerkezetátalakítás alá eső [...] millió és a szerkezetátalakítás alá nem eső [...] millió);

| — | ingatlanadó (a Częstochowa önkormányzata részére) [...] millió PLN összegben; |
| --- | --- |

—

ingatlanadó (a Częstochowa önkormányzata részére) [...] millió PLN összegben;

| — | környezeti adó (a sziléziai vajdaság (közigazgatási egység) részére) [...] millió PLN összegben; |
| --- | --- |

—

környezeti adó (a sziléziai vajdaság (közigazgatási egység) részére) [...] millió PLN összegben;

| — | hitel a Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych-tól (Garantált Dolgozói Támogatásalap, a továbbiakban: FGSP) [...] millió PLN összegben; |
| --- | --- |

—

hitel a Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych-tól (Garantált Dolgozói Támogatásalap, a továbbiakban: FGSP) [...] millió PLN összegben;

| — | befizetések a Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Mozgáskorlátozottak Állami Rehabilitációs Alapja, a továbbiakban: PFRON) részére [...] millió PLN összegben; |
| --- | --- |

—

befizetések a Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Mozgáskorlátozottak Állami Rehabilitációs Alapja, a továbbiakban: PFRON) részére [...] millió PLN összegben;

| — | a Częstochowa-i Városi Hivatallal szembeni kötelezettségek [...] millió PLN összegben; valamint |
| --- | --- |

—

a Częstochowa-i Városi Hivatallal szembeni kötelezettségek [...] millió PLN összegben; valamint

| — | áfa és más adók (Urząd Skarbowy (a továbbiakban: Adóhivatal)) [...] millió PLN összegben. |
| --- | --- |

—

áfa és más adók (Urząd Skarbowy (a továbbiakban: Adóhivatal)) [...] millió PLN összegben.

Így tehát „a közjogi tartozások közhitelezői” a ZUS, a FGSP és a PFRON, amely intézmények a Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium alá tartoznak, Częstochowa önkormányzata az adóhivatallal együtt, a Városi Hivatal és a sziléziai vajdaság. Azon felül kisebb követelések vonatkoznak még számos más községre, mint pl. Poraj önkormányzata.

| (40) | A második csoporthoz tartoznak a polgári jogi kötelezettségek (a 2003. szeptember 30-i összegek), amelyeknek keretein belül megkülönböztethetőek a állami hitelezőkkel és a magánhitelezőkkel szembeni kötelezettségek. Az első alcsoporthoz (a továbbiakban: a polgári jogi követelések közhitelezői) tartoznak:






  — | PSE ([...] millió PLN); |
| --- | --- | --- |

(40)

A második csoporthoz tartoznak a polgári jogi kötelezettségek (a 2003. szeptember 30-i összegek), amelyeknek keretein belül megkülönböztethetőek a állami hitelezőkkel és a magánhitelezőkkel szembeni kötelezettségek. Az első alcsoporthoz (a továbbiakban: a polgári jogi követelések közhitelezői) tartoznak:

—

PSE ([...] millió PLN);

| — | Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A. (a továbbiakban Erőmű, [...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A. (a továbbiakban Erőmű, [...] millió PLN);

| — | ARP ([...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

ARP ([...] millió PLN);

| — | A PKP Dyrekcja Generalna S.A. (Lengyel Állami Vasutak Főigazgatósága RT., a továbbiakban „PKP”, [...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

A PKP Dyrekcja Generalna S.A. (Lengyel Állami Vasutak Főigazgatósága RT., a továbbiakban „PKP”, [...] millió PLN);

| — | Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (Lengyel Kőolajkitermelő és Gázművek RT., a továbbiakban PGNG, [...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

Polskie Górnictwo Naftowe i Gazownictwo S.A. (Lengyel Kőolajkitermelő és Gázművek RT., a továbbiakban PGNG, [...] millió PLN);

| — | Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (Szénértékesítő Központ RT., a továbbiakban: CZWW,[...] millió PLN); végül |
| --- | --- |

—

Centrala Zbytu Węgla Węglozbyt S.A. (Szénértékesítő Központ RT., a továbbiakban: CZWW,[...] millió PLN); végül

| — | Kompania Węglowa sp. z o. o. (Széntársaság kft., [...] millió PLN). |
| --- | --- |

—

Kompania Węglowa sp. z o. o. (Széntársaság kft., [...] millió PLN).

| (41) | A második alcsoporthoz és egyben a harmadik csoporthoz az alábbi magánhitelezők tartoznak (2003. szeptember 30-i napra felszámított összegek):






  — | Kredyt Bank S.A. (Hitelbank RT., [...] millió PLN); |
| --- | --- | --- |

(41)

A második alcsoporthoz és egyben a harmadik csoporthoz az alábbi magánhitelezők tartoznak (2003. szeptember 30-i napra felszámított összegek):

—

Kredyt Bank S.A. (Hitelbank RT., [...] millió PLN);

| — | ING Bank Śląski S.A. (ING Sziléziai Bank RT., a továbbiakban ING BSK, [...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

ING Bank Śląski S.A. (ING Sziléziai Bank RT., a továbbiakban ING BSK, [...] millió PLN);

| — | BPK Logo ([...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

BPK Logo ([...] millió PLN);

| — | Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (a továbbiakban BPH, [...] millió PLN); |
| --- | --- |

—

Bank Przemysłowo Handlowy S.A. (a továbbiakban BPH, [...] millió PLN);

| — | Citybank Handlowy S.A. (Kereskedelmi Citybank RT., [...] millió PLN); végül |
| --- | --- |

—

Citybank Handlowy S.A. (Kereskedelmi Citybank RT., [...] millió PLN); végül

| — | Bank Millenium S.A. ([...] millió PLN). |
| --- | --- |

—

Bank Millenium S.A. ([...] millió PLN).

e)   A pénzügyi szerkezetátalakításra vonatkozó megállapítások

| (42) | A szerkezetátalakítási terv az előbb felsorolt követelések pénzügyi szerkezetátalakításáról rendelkezik, miáltal az aktívák három társaság között megosztásra kerülnek.






  (1) | A Majątek Hutniczy sp. z o. o. (a továbbiakban: MH) megkapja az acél tárgyi eszközöket. A polgári jogi követelések fejében kibocsátják a vállalat részvényeit, amelyeket majd a hitelezők eladnak a stratégiai befektetőnek (esetleg azzal együtt, hogy az TFS eladja a HSCZ-t). |
| --- | --- | --- |

(42)

A szerkezetátalakítási terv az előbb felsorolt követelések pénzügyi szerkezetátalakításáról rendelkezik, miáltal az aktívák három társaság között megosztásra kerülnek.

(1)

A Majątek Hutniczy sp. z o. o. (a továbbiakban: MH) megkapja az acél tárgyi eszközöket. A polgári jogi követelések fejében kibocsátják a vállalat részvényeit, amelyeket majd a hitelezők eladnak a stratégiai befektetőnek (esetleg azzal együtt, hogy az TFS eladja a HSCZ-t).

| (2) | Az Operator sp. z o. o. (, a továbbiakban: a működtető) a szerkezetátalakítás alá eső polgári jogi kötelezettségek visszafizetésének címén megkapja a gyártástól független egyes aktívákat (un. nem-acél tárgyi eszközök). |
| --- | --- |

(2)

Az Operator sp. z o. o. (, a továbbiakban: a működtető) a szerkezetátalakítás alá eső polgári jogi kötelezettségek visszafizetésének címén megkapja a gyártástól független egyes aktívákat (un. nem-acél tárgyi eszközök).

| (3) | A Regionalny Fundusz Gospodarczy (Regionális Gazdasági Alap, a továbbiakban: RFG) a HCZ utódja lesz, új névvel. A megmaradt vagyon visszafizetésének címén (főleg a szerkezetátalakítás alá nem eső követelések) eladja a stratégiai befektetőnek a leányvállalatok többségét, a csőgyártással és kokszoló üzemmel együtt. |
| --- | --- |

(3)

A Regionalny Fundusz Gospodarczy (Regionális Gazdasági Alap, a továbbiakban: RFG) a HCZ utódja lesz, új névvel. A megmaradt vagyon visszafizetésének címén (főleg a szerkezetátalakítás alá nem eső követelések) eladja a stratégiai befektetőnek a leányvállalatok többségét, a csőgyártással és kokszoló üzemmel együtt.

(1)   MH – és a polgári jogi követelések teljesítése

| (43) | A szerkezetátalakítási terv feltételezi, hogy a hitelezőknek, akiknek polgári jogi követelései vannak – a követelésekért cserében felajánlják az acélgyártással kapcsolatos aktívákat. E követelések az újonnan létrejött MH-leányvállalat részvényeire cserélődnek. A MH tulajdonába kerül az összes acélgyártó berendezés, amelyeket az acélmű, a durvalemez hengerműüzemének teljes berendezése és az adminisztrációs épület alkotják. |
| --- | --- |

(43)

A szerkezetátalakítási terv feltételezi, hogy a hitelezőknek, akiknek polgári jogi követelései vannak – a követelésekért cserében felajánlják az acélgyártással kapcsolatos aktívákat. E követelések az újonnan létrejött MH-leányvállalat részvényeire cserélődnek. A MH tulajdonába kerül az összes acélgyártó berendezés, amelyeket az acélmű, a durvalemez hengerműüzemének teljes berendezése és az adminisztrációs épület alkotják.

| (44) | Az aktívák értékét az állami vállalatokra vonatkozó lengyel jog szerint állapították meg, amely az aktívák értékmegállapítását írja elő az eladás előtt. Ezzel kapcsolatosan 2003. augusztusában az ATEST cég elvégezte a nagy (öntödei) kemence értékmegállapítását (17), aminek eredményeképpen a [...] millió PLN összeget állapították meg. Azonkívül a częstochowai PROFCEN cég a hengerműüzem értékét [...] millió PLN összegben állapította meg. Figyelembe véve, hogy a polgári jogi követelések hitelezői a felhasznált módszerek alapján megkérdőjelezték e becsléseket, mondván, hogy túl optimisták voltak, 2003. decemberében az ATEST cég az egyesített hengermű és öntöde pénzeszközeinek diszkontált áramlása alapján egy újabb érték-megállapítást végzett, aminek eredményeképpen a [...] millió PLN összeget kapták. Azon kívül egy svájci módszer segítségével is értékmegállapítást végeztek (a pénzeszközök diszkontált áramlása 2/3 súllyal, az aktívák érték-megállapítása 1/3 súllyal) a [...] millió PLN eredménnyel. Ezt az értéket kisebb, vagy nagyobb mértékben alátámasztotta az LNM 2003. decemberi ajánlata, amelyben az említett aktívákat [...] millió PLN-re értékelték, és 2003 végére [...] millió PLN-re javították ki (azonban 2005. márciusában ez az érték majdnem megduplázódott a [... 600 és 650 között] millió PLN összegig az acélárak jelentős emelkedése miatt). |
| --- | --- |

(44)

Az aktívák értékét az állami vállalatokra vonatkozó lengyel jog szerint állapították meg, amely az aktívák értékmegállapítását írja elő az eladás előtt. Ezzel kapcsolatosan 2003. augusztusában az ATEST cég elvégezte a nagy (öntödei) kemence értékmegállapítását (17), aminek eredményeképpen a [...] millió PLN összeget állapították meg. Azonkívül a częstochowai PROFCEN cég a hengerműüzem értékét [...] millió PLN összegben állapította meg. Figyelembe véve, hogy a polgári jogi követelések hitelezői a felhasznált módszerek alapján megkérdőjelezték e becsléseket, mondván, hogy túl optimisták voltak, 2003. decemberében az ATEST cég az egyesített hengermű és öntöde pénzeszközeinek diszkontált áramlása alapján egy újabb érték-megállapítást végzett, aminek eredményeképpen a [...] millió PLN összeget kapták. Azon kívül egy svájci módszer segítségével is értékmegállapítást végeztek (a pénzeszközök diszkontált áramlása 2/3 súllyal, az aktívák érték-megállapítása 1/3 súllyal) a [...] millió PLN eredménnyel. Ezt az értéket kisebb, vagy nagyobb mértékben alátámasztotta az LNM 2003. decemberi ajánlata, amelyben az említett aktívákat [...] millió PLN-re értékelték, és 2003 végére [...] millió PLN-re javították ki (azonban 2005. márciusában ez az érték majdnem megduplázódott a [... 600 és 650 között] millió PLN összegig az acélárak jelentős emelkedése miatt).

| (45) | 2003. október 13-án a polgári jogi követelések hitelezői aláírták a 2002. júniusa előtti időszakról származó adósság szerkezetátalakításáról szóló megállapodást (a továbbiakban: szerkezetátalakítási megállapodás), amely 2003. december 9-én lépett életbe. A MH vállalat aktíváinak könyv szerinti értéke, azaz 320 millió PLN alapján a megállapodásban először kikötötték, hogy a hitelezők polgári jogi követeléseit, amelyek 2002. június 30-ig keletkeztek, kiegyenlítik a MH vállalat részvényeinek 80,44 %-ára való részbeni konverziója által. Ennek a részvénytartaléknak a 72,47 %-át a polgári jogi követelések hitelezőinek meglévő követeléseivel arányosan fizették ki, 7,97 %-át pedig a hitelezők meglévő biztosítékaival arányosan osztották ki. Ez eredményezte 2003-ban a tartozás kb. 60 %-ának, 2005-ben pedig kb. 30 %-ának törlését. |
| --- | --- |

(45)

2003. október 13-án a polgári jogi követelések hitelezői aláírták a 2002. júniusa előtti időszakról származó adósság szerkezetátalakításáról szóló megállapodást (a továbbiakban: szerkezetátalakítási megállapodás), amely 2003. december 9-én lépett életbe. A MH vállalat aktíváinak könyv szerinti értéke, azaz 320 millió PLN alapján a megállapodásban először kikötötték, hogy a hitelezők polgári jogi követeléseit, amelyek 2002. június 30-ig keletkeztek, kiegyenlítik a MH vállalat részvényeinek 80,44 %-ára való részbeni konverziója által. Ennek a részvénytartaléknak a 72,47 %-át a polgári jogi követelések hitelezőinek meglévő követeléseivel arányosan fizették ki, 7,97 %-át pedig a hitelezők meglévő biztosítékaival arányosan osztották ki. Ez eredményezte 2003-ban a tartozás kb. 60 %-ának, 2005-ben pedig kb. 30 %-ának törlését.

| (46) | Másodszor, a szerkezetátalakítási megállapodásban leszögezték, hogy a MH-részvények maradék 19,56 %-át az RFG felhasználja – egyrészt a 2002. júniusa előtt meglévő kötelezettségek kamatainak a teljes kifizetésére a megállapodás életbe lépése napjáig, azaz 2003. december 9-ig (e periódus után a szerkezetátalakítási megállapodás lép helyébe) – másrészt a 2002. júniusa után keletkezett kötelezettségek és megfelelő kamatok teljes kifizetésére. |
| --- | --- |

(46)

Másodszor, a szerkezetátalakítási megállapodásban leszögezték, hogy a MH-részvények maradék 19,56 %-át az RFG felhasználja – egyrészt a 2002. júniusa előtt meglévő kötelezettségek kamatainak a teljes kifizetésére a megállapodás életbe lépése napjáig, azaz 2003. december 9-ig (e periódus után a szerkezetátalakítási megállapodás lép helyébe) – másrészt a 2002. júniusa után keletkezett kötelezettségek és megfelelő kamatok teljes kifizetésére.

| (47) | A szerkezetátalakítási megállapodást a továbbiakban néhányszor megváltoztatták a hatálya alá tartozó hitelezők általi – a MH-részvények végleges megszerzési határidejének megváltoztatása, – továbbá a MH részére adott stratégiai befektetői ajánlatok átütemezése – céljából. |
| --- | --- |

(47)

A szerkezetátalakítási megállapodást a továbbiakban néhányszor megváltoztatták a hatálya alá tartozó hitelezők általi – a MH-részvények végleges megszerzési határidejének megváltoztatása, – továbbá a MH részére adott stratégiai befektetői ajánlatok átütemezése – céljából.

| (48) | A szerkezetátalakítási megállapodást kezdetben a követelt tartozás 54 %-át képviselő hitelezők kötötték meg, azaz a polgári jogi követelések közhitelezői: PSE, Erőmű, ARP, PKP, PGNG, és a magánhitelezők: BPH Bank és BPK Logo. A Kredyt Bank S.A., az ING BSK, a Citybank Handlowy S.A. és Bank Millenium, továbbá a CZWW és a Kompania Węglowa sp. z o. o. kezdetben nem járultak hozzá a megállapodáshoz. Azonban a 2002. október 30-i törvény 23. cikke 2. bekezdésének megfelelően a megállapodás köti az összes hitelezőt, akinek van polgári jogi követelése. |
| --- | --- |

(48)

A szerkezetátalakítási megállapodást kezdetben a követelt tartozás 54 %-át képviselő hitelezők kötötték meg, azaz a polgári jogi követelések közhitelezői: PSE, Erőmű, ARP, PKP, PGNG, és a magánhitelezők: BPH Bank és BPK Logo. A Kredyt Bank S.A., az ING BSK, a Citybank Handlowy S.A. és Bank Millenium, továbbá a CZWW és a Kompania Węglowa sp. z o. o. kezdetben nem járultak hozzá a megállapodáshoz. Azonban a 2002. október 30-i törvény 23. cikke 2. bekezdésének megfelelően a megállapodás köti az összes hitelezőt, akinek van polgári jogi követelése.

| (49) | 2004. márciusában a Bank Millenium, a CZWW és a Kompania Węglowa sp. z o. o. hozzájárultak a szerkezetátalakítási megállapodáshoz. Azon kívül időközben a Kredyt Bank S.A., az ING BSK és a Citybank Handlowy S.A. jelezték a beleegyezésüket a szerkezetátalakítási program közgazdasági előfeltevéseibe. |
| --- | --- |

(49)

2004. márciusában a Bank Millenium, a CZWW és a Kompania Węglowa sp. z o. o. hozzájárultak a szerkezetátalakítási megállapodáshoz. Azon kívül időközben a Kredyt Bank S.A., az ING BSK és a Citybank Handlowy S.A. jelezték a beleegyezésüket a szerkezetátalakítási program közgazdasági előfeltevéseibe.

| (50) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a MH a vállalat vagyonában maradó zálogokkal együtt kerül eladásra, mivel az eladásból származó forrásokat felhasználják a fennmaradt polgári jogi követelések és a szerkezetátalakítás alá nem eső közjogi követelések visszafizetésére, aminek következtében megtörténik a zálogok felszabadítása. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a MH a vállalat vagyonában maradó zálogokkal együtt kerül eladásra, mivel az eladásból származó forrásokat felhasználják a fennmaradt polgári jogi követelések és a szerkezetátalakítás alá nem eső közjogi követelések visszafizetésére, aminek következtében megtörténik a zálogok felszabadítása.

(2)   Operator – és a szerkezetátalakítás alá eső közjogi követelések kielégítése

| (51) | A szerkezetátalakítási határozat által elfogadott szerkezetátalakítási terv rendelkezik arról, hogy az Operator viselje a felelősséget a 2003. június 30-a előtt létező, a szerkezetátalakítás alá eső összes közjogi követelésért. |
| --- | --- |

(51)

A szerkezetátalakítási határozat által elfogadott szerkezetátalakítási terv rendelkezik arról, hogy az Operator viselje a felelősséget a 2003. június 30-a előtt létező, a szerkezetátalakítás alá eső összes közjogi követelésért.

| (52) | Cserében a HCZ, a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének d) pontjának megfelelően az Operatorra ruházza át a – biztosítékoktól mentes – vagyonrész tulajdonjogát, amely az Operatorra átruházott követelések legalább 25 %-ának az egyenértékét teszik ki. Ezek az aktívákat a szerkezetátalakítási terv határozta meg és tartalmaznak egy földterületet, amelynek egy része alkotja majd az ipari park területét, az Elsen elektromos műveket és 10 millió PLN-t követelésekben. Az Operator minél több pénzeszközt igyekszik kinyerni ezekből az aktívákból. A vagyonösszetevők többségének az eladása előreláthatóan nem korábban mint 2005. decemberében fejeződik be. |
| --- | --- |

(52)

Cserében a HCZ, a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének d) pontjának megfelelően az Operatorra ruházza át a – biztosítékoktól mentes – vagyonrész tulajdonjogát, amely az Operatorra átruházott követelések legalább 25 %-ának az egyenértékét teszik ki. Ezek az aktívákat a szerkezetátalakítási terv határozta meg és tartalmaznak egy földterületet, amelynek egy része alkotja majd az ipari park területét, az Elsen elektromos műveket és 10 millió PLN-t követelésekben. Az Operator minél több pénzeszközt igyekszik kinyerni ezekből az aktívákból. A vagyonösszetevők többségének az eladása előreláthatóan nem korábban mint 2005. decemberében fejeződik be.

| (53) | Az Operator által kapott földterület értékét a független könyvvizsgáló 120,6 millió PLN-re becsülte meg. A kb. 25,4 millió PLN-re becsült Elsen cég részvényeivel és 10 millió PLN értékű követelésekkel együtt az Operator vagyonának 156 millió PLN-nek kell lennie (18). Az érték-megállapítást az ARP nevében a BRE Corporate Finance, a lengyelországi Commerzbank befektetési bankága végezte (19). |
| --- | --- |

(53)

Az Operator által kapott földterület értékét a független könyvvizsgáló 120,6 millió PLN-re becsülte meg. A kb. 25,4 millió PLN-re becsült Elsen cég részvényeivel és 10 millió PLN értékű követelésekkel együtt az Operator vagyonának 156 millió PLN-nek kell lennie (18). Az érték-megállapítást az ARP nevében a BRE Corporate Finance, a lengyelországi Commerzbank befektetési bankága végezte (19).

| (54) | A követelések átruházása az Operator részére automatikusan maga után vonja a követeléseken lévő biztosítékok felszabadítását. Azonban a szerkezetátalakítás alá nem eső követelések megléte miatt az egyes állami hitelezők kezében még mindig maradnak olyan biztosítékok, amelyeket nem vonnak vissza addig, amíg a HCZ/RFG nem lesz képes visszafizetni kötelezettségeit a MH eladása után. |
| --- | --- |

(54)

A követelések átruházása az Operator részére automatikusan maga után vonja a követeléseken lévő biztosítékok felszabadítását. Azonban a szerkezetátalakítás alá nem eső követelések megléte miatt az egyes állami hitelezők kezében még mindig maradnak olyan biztosítékok, amelyeket nem vonnak vissza addig, amíg a HCZ/RFG nem lesz képes visszafizetni kötelezettségeit a MH eladása után.

| (55) | A ZUS, a Częstochowa önkormányzata, a PFRON és a sziléziai vajdaság jelezték beleegyezésüket a szerkezetátalakításba különleges feltételek mellett. Másrészről Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Częstochowai Adóhivatal, a FGSP és Poraj önkormányzata 2005. június elején a szerkezetátalakítás e formáját elvetették, mivel arról döntöttek, hogy a csőd jobb eredményekhez vezet. Ezen okból a tartozásaikat a szerkezetátalakítás alá nem esőnek tekintik, és a HCZ/RFG kénytelen lesz azokat visszafizetni. A lengyel hatóságok biztosították a követelések teljes visszafizetését. |
| --- | --- |

(55)

A ZUS, a Częstochowa önkormányzata, a PFRON és a sziléziai vajdaság jelezték beleegyezésüket a szerkezetátalakításba különleges feltételek mellett. Másrészről Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Częstochowai Adóhivatal, a FGSP és Poraj önkormányzata 2005. június elején a szerkezetátalakítás e formáját elvetették, mivel arról döntöttek, hogy a csőd jobb eredményekhez vezet. Ezen okból a tartozásaikat a szerkezetátalakítás alá nem esőnek tekintik, és a HCZ/RFG kénytelen lesz azokat visszafizetni. A lengyel hatóságok biztosították a követelések teljes visszafizetését.

(3)   Az RFG – a szerkezetátalakítás alá nem eső polgári jogi és közjogi követelések kielégítése

| (56) | A HCZ-t RFG-vé nevezik át. Az RFG néhány maradék vagyonrész tulajdonosává válik, különösen a HCZ leányvállalatai többségénél, mint Rurexpol és kokszoló, amiből a többséget eladják a stratégiai befektetőnek. Azon kívül a HSCZ által bérelt néhány vagyonrészt átruházzák a HCZ egy másik leányvállalatára, a Majątek Hutniczy Plus-ra (a továbbiakban MH Plus) a stratégiai befektető számára az RFG javára való eladás céljából. |
| --- | --- |

(56)

A HCZ-t RFG-vé nevezik át. Az RFG néhány maradék vagyonrész tulajdonosává válik, különösen a HCZ leányvállalatai többségénél, mint Rurexpol és kokszoló, amiből a többséget eladják a stratégiai befektetőnek. Azon kívül a HSCZ által bérelt néhány vagyonrészt átruházzák a HCZ egy másik leányvállalatára, a Majątek Hutniczy Plus-ra (a továbbiakban MH Plus) a stratégiai befektető számára az RFG javára való eladás céljából.

| (57) | Első alkalommal az RFG vagyon értékmegállapítását a częstochowai PROFCEN cég részére dolgozó szakértők végezték. Ezt az értékmegállapítást a leányvállalatokra vonatkozó az ATEST cég által készített későbbi értékmegállapításokhoz csatolták. Később a MH és MH Plus értékét a stratégiai befektetők ajánlatai által dokumentálták. Az értékbecslés másik alapját 2005. elején határozták meg, miután megkapták a különböző leányvállalatok részvényeire vonatkozó vásárlási ajánlatokat (lásd 62. pont), ami az acélpiac határozott fellendüléséről tanúskodik. A leányvállalatok értékét az alábbiakban adjuk meg:
  1. táblázat
  Az RFG által eladandó leányvállalatok érték-megállapítása







  értékei PLN-ben |
| --- | --- |
| Leányvállalatok | 2003 | 2005 |
| MH 19,6 %-a | [...] | [...] |
| MH Plus | [...] | [...] |
| Koksowina Częstochowa Sp. z o. o. | [...] | [...] |
| A HCZ más leányvállalatai (20) | [...] | [...] |
| Összesen | [...] | [...] |

(57)

Első alkalommal az RFG vagyon értékmegállapítását a częstochowai PROFCEN cég részére dolgozó szakértők végezték. Ezt az értékmegállapítást a leányvállalatokra vonatkozó az ATEST cég által készített későbbi értékmegállapításokhoz csatolták. Később a MH és MH Plus értékét a stratégiai befektetők ajánlatai által dokumentálták. Az értékbecslés másik alapját 2005. elején határozták meg, miután megkapták a különböző leányvállalatok részvényeire vonatkozó vásárlási ajánlatokat (lásd 62. pont), ami az acélpiac határozott fellendüléséről tanúskodik. A leányvállalatok értékét az alábbiakban adjuk meg:

1. táblázat

Az RFG által eladandó leányvállalatok érték-megállapítása

értékei PLN-ben

Leányvállalatok

2003

2005

MH 19,6 %-a

[...]

[...]

MH Plus

[...]

[...]

Koksowina Częstochowa Sp. z o. o.

[...]

[...]

A HCZ más leányvállalatai (20)

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

| (58) | Az RFG-nak ki kell fizetnie a szerkezetátalakítás alá nem eső összes közjogi követelést (kb. [...] millió PLN). (21) Azon kívül ki kell fizetnie a 2002. július 1. és 2003. december 9. közötti időszakra a polgári jogi követelések kamatait, melyek szerkezetátalakításra a MH-részvényekké való átalakításuk által került sor ([...] millió PLN) és minden új polgári jogi követelést a 2002. júliusa után felszámított kamatokkal (becsült értékük [...] millió PLN) (22). Az RFG tehát a leányvállalatok eladásáért [...] millió PLN-t kap, amiből [...] millió PLN-t a ki nem egyenlített tartozások visszafizetésére, [...] millió PLN a szerkezetátalakítás költségeire szánnak, [...] millió PLN pedig az RFG kezében marad. |
| --- | --- |

(58)

Az RFG-nak ki kell fizetnie a szerkezetátalakítás alá nem eső összes közjogi követelést (kb. [...] millió PLN). (21) Azon kívül ki kell fizetnie a 2002. július 1. és 2003. december 9. közötti időszakra a polgári jogi követelések kamatait, melyek szerkezetátalakításra a MH-részvényekké való átalakításuk által került sor ([...] millió PLN) és minden új polgári jogi követelést a 2002. júliusa után felszámított kamatokkal (becsült értékük [...] millió PLN) (22). Az RFG tehát a leányvállalatok eladásáért [...] millió PLN-t kap, amiből [...] millió PLN-t a ki nem egyenlített tartozások visszafizetésére, [...] millió PLN a szerkezetátalakítás költségeire szánnak, [...] millió PLN pedig az RFG kezében marad.

(4)   A Huta Częstochowa vállalatainak eladása a stratégiai befektető részére

| (59) | HCZ és TFS, a HCZ hitelezőivel együtt és az Államkincstári Minisztérium felügyelete alatt, a stratégiai befektetőnek el kívánják adni a MH, a MH Plus, a kokszoló üzem, a Rurexpol és némelyik más leányvállalat részvényeit, a HSCZ részvényeivel együtt. A folyamatot egy tárgyaló bizottságnak kell felügyelnie, amelyben részt vesznek a HCZ és a TFS képviselői és a HCZ 9 hitelezője (BPH, Citybank Handlowy S.A. , Bank Millennium, Kredyt Bank S.A., ING BSK, PSE, PKP, PGNG és ARP). |
| --- | --- |

(59)

HCZ és TFS, a HCZ hitelezőivel együtt és az Államkincstári Minisztérium felügyelete alatt, a stratégiai befektetőnek el kívánják adni a MH, a MH Plus, a kokszoló üzem, a Rurexpol és némelyik más leányvállalat részvényeit, a HSCZ részvényeivel együtt. A folyamatot egy tárgyaló bizottságnak kell felügyelnie, amelyben részt vesznek a HCZ és a TFS képviselői és a HCZ 9 hitelezője (BPH, Citybank Handlowy S.A. , Bank Millennium, Kredyt Bank S.A., ING BSK, PSE, PKP, PGNG és ARP).

| (60) | Az első pályázati eljárás eredményeképpen az TFS és a HCZ az elsőbbséget élvező ajánlatadóként az LNM N.V. holdingot (amely most a Mittal Steel név alatt egyesült, azonban továbbra is az „LNM”-nek nevezik) és a Donbasszi Ipari Egyesületet (a továbbiakban „Donbass”) választották ki, és ők kapták meg a kizárólagos tárgyalási jogot. Az előszerződést 2004. március 31-én írták alá, majd érvénytelenítették. 2004 őszén újra elkezdték pályázati eljárást az elsőbbséget élvező ajánlatadók részvételével. |
| --- | --- |

(60)

Az első pályázati eljárás eredményeképpen az TFS és a HCZ az elsőbbséget élvező ajánlatadóként az LNM N.V. holdingot (amely most a Mittal Steel név alatt egyesült, azonban továbbra is az „LNM”-nek nevezik) és a Donbasszi Ipari Egyesületet (a továbbiakban „Donbass”) választották ki, és ők kapták meg a kizárólagos tárgyalási jogot. Az előszerződést 2004. március 31-én írták alá, majd érvénytelenítették. 2004 őszén újra elkezdték pályázati eljárást az elsőbbséget élvező ajánlatadók részvételével.

| (61) | 2005. februárjában a felajánlott ár alapján a kizárólagos jogot az LNM-nek ítélték. Az ár jelentősen nőtt a koksz- és acélpiac fellendülése miatt. 2005. április 15-én aláírták a szerződést az LNM-mel. Azonban 2005. május 16-án, miután az LNM és a szakszervezetek tárgyalása kudarccal végződött, tárgyalást kezdtek a Donbass-szal. A lengyel hatóságok szerint a Donbass most is kész az LNM által felajánlott árat kifizetni, tehát 2005. június 16-án aláírták azt a megállapodást, amely a vállalatok eladásáról a Donbass részére szóló végleges szerződésnek az alapja. |
| --- | --- |

(61)

2005. februárjában a felajánlott ár alapján a kizárólagos jogot az LNM-nek ítélték. Az ár jelentősen nőtt a koksz- és acélpiac fellendülése miatt. 2005. április 15-én aláírták a szerződést az LNM-mel. Azonban 2005. május 16-án, miután az LNM és a szakszervezetek tárgyalása kudarccal végződött, tárgyalást kezdtek a Donbass-szal. A lengyel hatóságok szerint a Donbass most is kész az LNM által felajánlott árat kifizetni, tehát 2005. június 16-án aláírták azt a megállapodást, amely a vállalatok eladásáról a Donbass részére szóló végleges szerződésnek az alapja.

| (62) | A MH-t ([... (600 és 650 között)] millió PLN), a MH Plust (kb. [...] millió PLN), a Koksowinia-t (kb. [...] millió PLN), a Rurexpolt és a HCZ 8 másik leányvállalatát (összesen kb. [...] millió PLN), továbbá a HSCZ-t (kb. [...] millió PLN – ezt az összeget megkapja az TFS) tartalmazó csomagért kifizetésre kerül kb. [...] millió PLN. Az eladók a minimális árakat jelölték meg, de figyelembe véve az ügylet minden tárgyáért ajánlott árat, arányosan megnövelték azokat (mert ellenkező esetben fennállt a veszély, hogy más ajánlattevők jobb ajánlatokat adhatnának a különböző részekre). |
| --- | --- |

(62)

A MH-t ([... (600 és 650 között)] millió PLN), a MH Plust (kb. [...] millió PLN), a Koksowinia-t (kb. [...] millió PLN), a Rurexpolt és a HCZ 8 másik leányvállalatát (összesen kb. [...] millió PLN), továbbá a HSCZ-t (kb. [...] millió PLN – ezt az összeget megkapja az TFS) tartalmazó csomagért kifizetésre kerül kb. [...] millió PLN. Az eladók a minimális árakat jelölték meg, de figyelembe véve az ügylet minden tárgyáért ajánlott árat, arányosan megnövelték azokat (mert ellenkező esetben fennállt a veszély, hogy más ajánlattevők jobb ajánlatokat adhatnának a különböző részekre).

| (63) | 2004. októberében az TFS bemutatta az aktualizált egyedi üzleti tervét (a továbbiakban „EÜT”) a HSCZ részére a 2004–2006 évekre, feltételezve, hogy a HSCZ tevékenysége és aktívái egy vállalat keretein belül kerülnek egyesítésre (az összetevői: MH, MH Plus és HSCZ). Az EÜT a létező üzemben a 252,6 millió PLN értékű befektetéseket feltételez. Azon kívül tervezik a szerkezetátalakítás néhány egyéb eszközét is, mint a költségcsökkentés vagy a környezetvédelmi program. Ezen intézkedések alapján az EÜT-ben feltételezik, hogy a 2004–2006. években több mint 10 %-os befektetés-megtérülés és több mint 5 %-os tőkemegtérülés következik be. |
| --- | --- |

(63)

2004. októberében az TFS bemutatta az aktualizált egyedi üzleti tervét (a továbbiakban „EÜT”) a HSCZ részére a 2004–2006 évekre, feltételezve, hogy a HSCZ tevékenysége és aktívái egy vállalat keretein belül kerülnek egyesítésre (az összetevői: MH, MH Plus és HSCZ). Az EÜT a létező üzemben a 252,6 millió PLN értékű befektetéseket feltételez. Azon kívül tervezik a szerkezetátalakítás néhány egyéb eszközét is, mint a költségcsökkentés vagy a környezetvédelmi program. Ezen intézkedések alapján az EÜT-ben feltételezik, hogy a 2004–2006. években több mint 10 %-os befektetés-megtérülés és több mint 5 %-os tőkemegtérülés következik be.

| (64) | A pályázati eljárás keretein belül az volt a követelmény, hogy a befektető a HSCZ, a MH és a MH Plus feletti ellenőrzés-átvételtől számítva 24 hónapon belül teljesítse a befektetési programot. Ezen felül, az eladási szerződés kötelezi a befektetőt, hogy ne növelje a késztermékgyártó kapacitását 2006. december 31-ig, ami elsősorban a melegen hengerelt lemez új gyártósorába való befektetés következtében következett volna be. |
| --- | --- |

(64)

A pályázati eljárás keretein belül az volt a követelmény, hogy a befektető a HSCZ, a MH és a MH Plus feletti ellenőrzés-átvételtől számítva 24 hónapon belül teljesítse a befektetési programot. Ezen felül, az eladási szerződés kötelezi a befektetőt, hogy ne növelje a késztermékgyártó kapacitását 2006. december 31-ig, ami elsősorban a melegen hengerelt lemez új gyártósorába való befektetés következtében következett volna be.

f)   A követelések összefoglalása és átvitele

| (65) | Az szerkezetátalakítás eredményeinek értékelése végett a PriceWaterhouseCoopers cég Lengyelország nevében részletes közgazdasági elemzést végzett (a továbbiakban PWC-elemzés), amelyben összehasonlították a követelések kielégítési fokát a szerkezetátalakítási eljárás esetében és csőd esetében. Az szerkezetátalakításra vonatkozó megállapításokat a 2003. októberi szerkezetátalakítási megállapodásból és a 2003. augusztusi/decemberi szerkezetátalakítási határozatból merítették. A csődeljárás lefolytatása esetében kapott megállapítások a csődjog feltételes alkalmazásából származnak (23) és a közjogi követelések közhitelezői számára legjobb forgatókönyvön alapulnak. |
| --- | --- |

(65)

Az szerkezetátalakítás eredményeinek értékelése végett a PriceWaterhouseCoopers cég Lengyelország nevében részletes közgazdasági elemzést végzett (a továbbiakban PWC-elemzés), amelyben összehasonlították a követelések kielégítési fokát a szerkezetátalakítási eljárás esetében és csőd esetében. Az szerkezetátalakításra vonatkozó megállapításokat a 2003. októberi szerkezetátalakítási megállapodásból és a 2003. augusztusi/decemberi szerkezetátalakítási határozatból merítették. A csődeljárás lefolytatása esetében kapott megállapítások a csődjog feltételes alkalmazásából származnak (23) és a közjogi követelések közhitelezői számára legjobb forgatókönyvön alapulnak.

| (66) | Az elemzésben feltételezték, hogy a csőd és a szerkezetátalakítás időpontja első esetben – 2003. december 31-én (lásd 2. táblázatot), második esetben – 2005. március 31-én (lásd 3. táblázatot) lenne. A követelések összegét és az aktívák értékét az adott pillanatban aktuális érték alapján (pld. a MH értéke 2003-ban [... (325 és 375 között)] millió PLN, 2005-ben pedig már [... 600 és 650 között] millió PLN-re becsülték. Annak oka, hogy az elemzés két eltérő időszakra támaszkodik az, hogy a polgári jogi követelések hitelezői korábban beleegyeztek a szerkezetátalakításba a 2. táblázat alapján, amíg a közjogi követelések hitelezői 2003-ban nem adták a végleges beleegyezésüket, csak később, figyelembe véve a 2005. márciusi forgatókönyvet. Azonban ez idő alatt a számok jelentősen megváltoztak, mivel egyrészről a felhalmozott új kamatokkal kapcsolatosan nőttek a hitelezők kinnlevőségei, másrészről – mindkét, azaz a csőd- és a szerkezetátalakítási forgatókönyv esetén – az elemzett aktívák értéknövekedésével kapcsolatosan nőttek a bevételek.
  2. táblázat
  A bevételek összehasonlítása 2003. decemberében















  millió PLN-ben |
| --- | --- |
| 2003-as elemzés | Követelések, a 2003. 12. 31-i állapot | A csődbevétel (2003-as PWC-elemzés) | A szerkezetátalakítási bevételek | A szerkezetátalakítási bevétel mínusz csődbevétel | A szerkezetátalakítási bevétel százalékaránya a csődbevételből | A követelések visszatérítési aránya csőd esetén | A követelések visszatérítési aránya szerkezetváltás |
| Összesen | Majątek Hutniczy sp. z o. o. | RFG | Operator Sp. z o. o. ARP |
| Állami hitelezők | 875,7 | 405,1 | 531,0 | [...] | [...] | [...] | 125,9 | 131 | 46 | 61 |
| a közjogi követelések hitelezői: | 470,1 | 234,9 | 315,4 | [...] | [...] | [...] | 80,5 | 134 | 50 | 67 |
| Zakład Ubezpieczeń Społecznych | [...] | [...] | [... | — | [...] | [...] | [...] | 136 | 53 | 72 |
| Częstochowa önkormányzata | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 148 | 39 | 58 |
| Adóhivatal | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 67 | 100 | 67 |
| Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 100 | 53 |
| PFRON | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 178 | 30 | 53 |
| Sziléziai vajdaság | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 210 | 25 | 53 |
| Poraj és más községek | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 165 | 42 | 69 |
| a polgári jogi követelések hitelezői: | 405,6 | 170,2 | 215,6 | [...] | [...] | — | 45,4 | 127 | 42 | 53 |
| PSE S.A | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 139 | 38 | 54 |
| Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 97 | 69 | 67 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S. A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 116 | 42 | 49 |
| PKP S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 174 | 26 | 46 |
| PGNG S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 104 | 51 | 53 |
| Kompania Węglowa sp. z o. o. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 198 | 23 | 45 |
| CZW Węglozbyt S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 169 | 28 | 47 |
| A legnagyobb magánhitelezők: | 520,5 | 312,3 | 265,91 | [...] | [...] | — | -46,4 | 85 | 60 | 51 |
| Kredyt Bank S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 80 | 70 | 56 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 91 | 63 | 57 |
| Bank BPH S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 62 | 81 | 50 |
| Citybank Handlowy S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 99 | 46 | 46 |
| Millenium Big Bank Gdanski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 65 | 78 | 50 |
| Más | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 111 | 41 | 45 |
| ÖSSZESEN | | 717,41 | 796,91 | [...] | [...] | | | | | |

(66)

Az elemzésben feltételezték, hogy a csőd és a szerkezetátalakítás időpontja első esetben – 2003. december 31-én (lásd 2. táblázatot), második esetben – 2005. március 31-én (lásd 3. táblázatot) lenne. A követelések összegét és az aktívák értékét az adott pillanatban aktuális érték alapján (pld. a MH értéke 2003-ban [... (325 és 375 között)] millió PLN, 2005-ben pedig már [... 600 és 650 között] millió PLN-re becsülték. Annak oka, hogy az elemzés két eltérő időszakra támaszkodik az, hogy a polgári jogi követelések hitelezői korábban beleegyeztek a szerkezetátalakításba a 2. táblázat alapján, amíg a közjogi követelések hitelezői 2003-ban nem adták a végleges beleegyezésüket, csak később, figyelembe véve a 2005. márciusi forgatókönyvet. Azonban ez idő alatt a számok jelentősen megváltoztak, mivel egyrészről a felhalmozott új kamatokkal kapcsolatosan nőttek a hitelezők kinnlevőségei, másrészről – mindkét, azaz a csőd- és a szerkezetátalakítási forgatókönyv esetén – az elemzett aktívák értéknövekedésével kapcsolatosan nőttek a bevételek.

2. táblázat

A bevételek összehasonlítása 2003. decemberében

millió PLN-ben

2003-as elemzés

Követelések, a 2003. 12. 31-i állapot

A csődbevétel (2003-as PWC-elemzés)

A szerkezetátalakítási bevételek

A szerkezetátalakítási bevétel mínusz csődbevétel

A szerkezetátalakítási bevétel százalékaránya a csődbevételből

A követelések visszatérítési aránya csőd esetén

A követelések visszatérítési aránya szerkezetváltás

Összesen

Majątek Hutniczy sp. z o. o.

RFG

Operator Sp. z o. o. ARP

Állami hitelezők

875,7

405,1

531,0

[...]

[...]

[...]

125,9

131

46

61

a közjogi követelések hitelezői:

470,1

234,9

315,4

[...]

[...]

[...]

80,5

134

50

67

Zakład Ubezpieczeń Społecznych

[...]

[...]

[...

—

[...]

[...]

[...]

136

53

72

Częstochowa önkormányzata

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

148

39

58

Adóhivatal

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

67

100

67

Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

100

53

PFRON

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

178

30

53

Sziléziai vajdaság

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

210

25

53

Poraj és más községek

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

165

42

69

a polgári jogi követelések hitelezői:

405,6

170,2

215,6

[...]

[...]

—

45,4

127

42

53

PSE S.A

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

139

38

54

Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

97

69

67

Agencja Rozwoju Przemysłu S. A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

116

42

49

PKP S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

174

26

46

PGNG S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

104

51

53

Kompania Węglowa sp. z o. o.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

198

23

45

CZW Węglozbyt S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

169

28

47

A legnagyobb magánhitelezők:

520,5

312,3

265,91

[...]

[...]

—

-46,4

85

60

51

Kredyt Bank S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

80

70

56

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

91

63

57

Bank BPH S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

62

81

50

Citybank Handlowy S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

99

46

46

Millenium Big Bank Gdanski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

65

78

50

Más

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

111

41

45

ÖSSZESEN

717,41

796,91

[...]

[...]

3. táblázat

A bevételek összehasonlítása 2005. márciusában

| millió PLN-ben |
| --- |
| 2005-ös elemzés | Követelések, a 2003. 3. 31-i állapot | A csődbevétel (2005-ös PWC-elemzés) | A szerkezetátalakítási bevételek | A szerkezetátalakítási bevételből a csődbevétel | A szerkezetátalakítási bevétel százalékaránya a csődbevételből | A követelések visszatérítési aránya csőd esetén | A követelések visszatérítési aránya szerkezetváltás |
| Összesen | Majątek Hutniczy sp. z o. o. | RFG | Operator Sp. z o. o. ARP |
| Állami hitelezők | 950,6 | 659,7 | 664,4 | [...] | [...] | [...] | | | | |
| a közjogi követelések hitelezői: | 504,72 | 342,4 | 365,6 | [...] | [...] | [...] | 23,2 | 107 | 68 | 72 |
| Zakład Ubezpieczeń Społecznych | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 110 | 68 | 74 |
| Częstochowa önkormányzata | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 110 | 69 | 75 |
| Adóhivatal | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 62 | 100 | 62 |
| Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 49 | 100 | 49 |
| PFRON | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 105 | 55 | 58 |
| Sziléziai vajdaság | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 122 | 47 | 57 |
| Poraj és más községek | [...] | [...] | [...] | — | [...] | [...] | [...] | 53 | 73 | 39 |
| a polgári jogi követelések hitelezői: | 445,9 | 317,3 | 306,3 | [...] | [...] | — | -11,0 | 97 | 71 | 69 |
| PSE S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 96 | 69 | 66 |
| Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 85 | 76 |
| Agencja Rozwoju Przemysłu S. A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 74 | 100 | 74 |
| PKP S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 142 | 47 | 67 |
| PGNG S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 72 | 66 |
| Kompania Węglowa sp. z o. o. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 146 | 43 | 63 |
| CZW Węglozbyt S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 122 | 51 | 62 |
| A legnagyobb magánhitelezők: | | | | | | | | | | |
| Bankok: | 411,4 | 346,2 | 295,9 | [...] | — | — | -50,3 | 85 | 84 | 72 |
| Kredyt Bank S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 82 | 89 | 73 |
| ING BSK | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 92 | 77 | 71 |
| Bank BPH | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 82 | 69 |
| Citybank Handlowy S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 84 | 83 | 70 |
| Millenium Big Bank Gdanski S.A. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 90 | 90 | 81 |
| Más magánhitelezők | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | [...] | 63 | 88 | 55 |
| Kis hitelezők | | | [...] | [...] | [...] | | | | | |
| ÖSSZESEN | 1 529,0 | 1 152,5 | 1 070,4 | [...] | [...] | | | | | |

millió PLN-ben

2005-ös elemzés

Követelések, a 2003. 3. 31-i állapot

A csődbevétel (2005-ös PWC-elemzés)

A szerkezetátalakítási bevételek

A szerkezetátalakítási bevételből a csődbevétel

A szerkezetátalakítási bevétel százalékaránya a csődbevételből

A követelések visszatérítési aránya csőd esetén

A követelések visszatérítési aránya szerkezetváltás

Összesen

Majątek Hutniczy sp. z o. o.

RFG

Operator Sp. z o. o. ARP

Állami hitelezők

950,6

659,7

664,4

[...]

[...]

[...]

a közjogi követelések hitelezői:

504,72

342,4

365,6

[...]

[...]

[...]

23,2

107

68

72

Zakład Ubezpieczeń Społecznych

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

110

68

74

Częstochowa önkormányzata

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

110

69

75

Adóhivatal

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

62

100

62

Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

49

100

49

PFRON

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

105

55

58

Sziléziai vajdaság

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

122

47

57

Poraj és más községek

[...]

[...]

[...]

—

[...]

[...]

[...]

53

73

39

a polgári jogi követelések hitelezői:

445,9

317,3

306,3

[...]

[...]

—

-11,0

97

71

69

PSE S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

96

69

66

Zaklad Energetyczny Częstochowa S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

85

76

Agencja Rozwoju Przemysłu S. A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

74

100

74

PKP S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

142

47

67

PGNG S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

72

66

Kompania Węglowa sp. z o. o.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

146

43

63

CZW Węglozbyt S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

122

51

62

A legnagyobb magánhitelezők:

Bankok:

411,4

346,2

295,9

[...]

—

—

-50,3

85

84

72

Kredyt Bank S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

82

89

73

ING BSK

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

92

77

71

Bank BPH

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

82

69

Citybank Handlowy S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

84

83

70

Millenium Big Bank Gdanski S.A.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

90

90

81

Más magánhitelezők

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

[...]

63

88

55

Kis hitelezők

[...]

[...]

[...]

ÖSSZESEN

1 529,0

1 152,5

1 070,4

[...]

[...]

3.   Támogatások és a támogatás egyéb eszközei

a)   Támogatások a Huta Częstochowa részére

| (67) | 1997. és a 2002. májusa között a HCZ az államtól a 25 161 072,08 PLN (5,3 millió EUR) értékű pénzügyi támogatást kapott. |
| --- | --- |

(67)

1997. és a 2002. májusa között a HCZ az államtól a 25 161 072,08 PLN (5,3 millió EUR) értékű pénzügyi támogatást kapott.

| (68) | A működési és a foglalkoztatási szerkezetátalakítási támogatás keretein belül 19 699 452 PLN-t (4,15 millió EUR) ítéltek oda:






  — | 1997. június 10-én a Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Alap (a továbbiakban: Környezetvédelmi Alap) kedvezményes kölcsönt ítélt meg 900 000 PLN értékben. A kedvezményes kamatláb és a piaci kamatláb közötti különbség 354 175,28 PLN volt (24). |
| --- | --- | --- |

(68)

A működési és a foglalkoztatási szerkezetátalakítási támogatás keretein belül 19 699 452 PLN-t (4,15 millió EUR) ítéltek oda:

—

1997. június 10-én a Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Alap (a továbbiakban: Környezetvédelmi Alap) kedvezményes kölcsönt ítélt meg 900 000 PLN értékben. A kedvezményes kamatláb és a piaci kamatláb közötti különbség 354 175,28 PLN volt (24).

| — | 1997. október 24-én a PFRON elnöke elállt az 1 019 436 PLN és a 2 695 558 PLN összegű követeléstől (25). |
| --- | --- |

—

1997. október 24-én a PFRON elnöke elállt az 1 019 436 PLN és a 2 695 558 PLN összegű követeléstől (25).

| — | 1998. október 15-én a Környezetvédelmi Alap elállt az 50 000 PLN összegű követeléseket (26). |
| --- | --- |

—

1998. október 15-én a Környezetvédelmi Alap elállt az 50 000 PLN összegű követeléseket (26).

| — | 1998. december 21-én a Częstochowa-i Vajdasági Tanács elnöke elállt a 2 116 260 PLN összegű követeléstől (27). |
| --- | --- |

—

1998. december 21-én a Częstochowa-i Vajdasági Tanács elnöke elállt a 2 116 260 PLN összegű követeléstől (27).

| — | 1999. április 22-én a FGSP elállt a HCZ-nak nyújtott 13 726 271,88 PLN összegű kölcsön kamatainak követelésétől. A kölcsön törölt kamatainak összege: 3 369 111 PLN (28). |
| --- | --- |

—

1999. április 22-én a FGSP elállt a HCZ-nak nyújtott 13 726 271,88 PLN összegű kölcsön kamatainak követelésétől. A kölcsön törölt kamatainak összege: 3 369 111 PLN (28).

| — | 1999. április 22-én a Częstochowa-i Adóhivatal elállt a 186 809 PLN összegű követeléstől (29). |
| --- | --- |

—

1999. április 22-én a Częstochowa-i Adóhivatal elállt a 186 809 PLN összegű követeléstől (29).

| — | 1999. május 5-én a Częstochowa-i Adóhivatal elállt a 151 187 PLN összegű követeléstől (30). |
| --- | --- |

—

1999. május 5-én a Częstochowa-i Adóhivatal elállt a 151 187 PLN összegű követeléstől (30).

| — | 1999. szeptember 14-én a gazdasági miniszter a 3 556 808 PLN összegű foglalkoztatás szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (31). |
| --- | --- |

—

1999. szeptember 14-én a gazdasági miniszter a 3 556 808 PLN összegű foglalkoztatás szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (31).

| — | 1999. november 15-én a Częstochowa-i Városháza elállt a 394 427 PLN és a 305 904 PLN összegű követeléstől (32). |
| --- | --- |

—

1999. november 15-én a Częstochowa-i Városháza elállt a 394 427 PLN és a 305 904 PLN összegű követeléstől (32).

| — | 2000. február 2-án a gazdasági miniszter a 24 400,55 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (33). |
| --- | --- |

—

2000. február 2-án a gazdasági miniszter a 24 400,55 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (33).

| — | 2000. február 22-én a Popów Község Bírája elállt a 13 494,40 PLN és az 1 339,60 összegű követeléstől (34). |
| --- | --- |

—

2000. február 22-én a Popów Község Bírája elállt a 13 494,40 PLN és az 1 339,60 összegű követeléstől (34).

| — | 2000. május 10-én a gazdasági miniszter a 4 217 240,57 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (35). |
| --- | --- |

—

2000. május 10-én a gazdasági miniszter a 4 217 240,57 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (35).

| — | 2001. február 1-én a gazdasági miniszter a 117 849,19 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (36). |
| --- | --- |

—

2001. február 1-én a gazdasági miniszter a 117 849,19 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (36).

| — | 2001. május 2-án a Poraj Község Bírája elállt a 77 986,70 PLN összegű követeléstől (37). |
| --- | --- |

—

2001. május 2-án a Poraj Község Bírája elállt a 77 986,70 PLN összegű követeléstől (37).

| — | 2001. július 2-án a gazdasági miniszter 795 685,06 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (38). |
| --- | --- |

—

2001. július 2-án a gazdasági miniszter 795 685,06 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (38).

| — | 2002. május 10-én a gazdasági miniszter 251 780,73 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (39). |
| --- | --- |

—

2002. május 10-én a gazdasági miniszter 251 780,73 PLN összegű foglalkoztatás-szerkezetátalakítási támogatást ítélt oda (39).

| (69) | Ezen kívül a Tudományos Kutatások Bizottsága (a továbbiakban: TKB) HCZ-nek odaítélte a 5 461 620 PLN (1,15 millió EUR) összeget. A támogatás a HCZ és a Gliwicei Vaskohászattani Intézet közötti szerződés alapján került átadásra a kutatási és fejlesztési programok (a továbbiakban: K+F programok) támogatására és végrehajtására. Az alábbi támogatásokat ítélték oda:






  — | Az 1997. június 20-i támogatás, 394 420 PLN összegben, 2 391 420 PLN (16,5 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, a lengyel környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően, az ISO 14001 szabványt teljesítő rendszer kidolgozásának műszaki áttekintése tárgykörében (40). A teljes projektet a Lengyel Tudományos Akadémia Intézete (41) hajtotta végre. Lengyelország biztosítja, hogy a támogatás célja a kutatási-fejlesztési tevékenység felélesztése volt, mivel a HCZ nem végez ilyen típusú kutatásokat és saját maga nem adott volna megbízást az olyan ISO-okmányminták kidolgozására, amelyeket az ipari vállalatok nagyobb csoportja használhat fel. |
| --- | --- | --- |

(69)

Ezen kívül a Tudományos Kutatások Bizottsága (a továbbiakban: TKB) HCZ-nek odaítélte a 5 461 620 PLN (1,15 millió EUR) összeget. A támogatás a HCZ és a Gliwicei Vaskohászattani Intézet közötti szerződés alapján került átadásra a kutatási és fejlesztési programok (a továbbiakban: K+F programok) támogatására és végrehajtására. Az alábbi támogatásokat ítélték oda:

—

Az 1997. június 20-i támogatás, 394 420 PLN összegben, 2 391 420 PLN (16,5 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, a lengyel környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelően, az ISO 14001 szabványt teljesítő rendszer kidolgozásának műszaki áttekintése tárgykörében (40). A teljes projektet a Lengyel Tudományos Akadémia Intézete (41) hajtotta végre. Lengyelország biztosítja, hogy a támogatás célja a kutatási-fejlesztési tevékenység felélesztése volt, mivel a HCZ nem végez ilyen típusú kutatásokat és saját maga nem adott volna megbízást az olyan ISO-okmányminták kidolgozására, amelyeket az ipari vállalatok nagyobb csoportja használhat fel.

| — | Az 1997. október 6-i támogatás, 2 450 000 PLN összegben, 7 920 000 PLN (31,9 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, a teljes lemez- és csőgyártó technológiában alkalmazott, az ötvözetacél gyártásának korszerű technológiai eljárásait fejlesztő projekt keretein belül (42). A kutatásokat a Vaskohászattani Intézet vezette. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, mivel az ipari vállalatok nagyobb csoportja (többek között a termelő, a hajógyártó, az energetikai és az építési iparágakban) számára információkkal szolgált az ötvözetacél feldolgozásának műszaki eljárásairól, amire a HCZ saját maga nem adott volna megbízást. |
| --- | --- |

—

Az 1997. október 6-i támogatás, 2 450 000 PLN összegben, 7 920 000 PLN (31,9 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, a teljes lemez- és csőgyártó technológiában alkalmazott, az ötvözetacél gyártásának korszerű technológiai eljárásait fejlesztő projekt keretein belül (42). A kutatásokat a Vaskohászattani Intézet vezette. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, mivel az ipari vállalatok nagyobb csoportja (többek között a termelő, a hajógyártó, az energetikai és az építési iparágakban) számára információkkal szolgált az ötvözetacél feldolgozásának műszaki eljárásairól, amire a HCZ saját maga nem adott volna megbízást.

| — | Az 1998. november 26-i támogatás, 104 000 PLN összegben, 290 000 PLN (35,8 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra, a hűtőtornyokkal ellátott ipari hűtőrendszerekben a vízminőség-javítás folyamatának fejlesztési projektje keretein belül (43). A projektet a Lengyel Tudományos Akadémia hajtotta végre. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, mivel ellenkező esetben a HCZ nem támogatta volna a projektet. Más, hasonló hűtőrendszereket használó vállalatok számára hozzáférhetővé tették a projektet, HCZ saját maga pedig nem vállalta volna a végrehajtását. |
| --- | --- |

—

Az 1998. november 26-i támogatás, 104 000 PLN összegben, 290 000 PLN (35,8 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra, a hűtőtornyokkal ellátott ipari hűtőrendszerekben a vízminőség-javítás folyamatának fejlesztési projektje keretein belül (43). A projektet a Lengyel Tudományos Akadémia hajtotta végre. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, mivel ellenkező esetben a HCZ nem támogatta volna a projektet. Más, hasonló hűtőrendszereket használó vállalatok számára hozzáférhetővé tették a projektet, HCZ saját maga pedig nem vállalta volna a végrehajtását.

| — | Az 1999. november 30-i támogatás, 2 290 000 PLN összegben, 5 626 000 PLN teljes költség mellett. 2 000 000 PLN-t a 3 526 000 PLN (56,7 %) értékű ipari kutatásokra fordították, 290 000 PLN-t pedig a 2 100 000 PLN (13,8 %) értékű kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre. A kutatásokat a Vaskohászattani Intézet vezette és a homogén belső szerkezetű lemez gyártására vonatkoztak (44). Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, figyelembe véve a tényt, hogy később más fémfeldolgozó vállalatok számára hozzáférhetővé tették az információt, mivel egyébként nem adtak volna megbízást a kutatás elvégzésére. |
| --- | --- |

—

Az 1999. november 30-i támogatás, 2 290 000 PLN összegben, 5 626 000 PLN teljes költség mellett. 2 000 000 PLN-t a 3 526 000 PLN (56,7 %) értékű ipari kutatásokra fordították, 290 000 PLN-t pedig a 2 100 000 PLN (13,8 %) értékű kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre. A kutatásokat a Vaskohászattani Intézet vezette és a homogén belső szerkezetű lemez gyártására vonatkoztak (44). Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás ösztönző hatású volt, figyelembe véve a tényt, hogy később más fémfeldolgozó vállalatok számára hozzáférhetővé tették az információt, mivel egyébként nem adtak volna megbízást a kutatás elvégzésére.

| — | Az 2000. november 15-i támogatás, 223 200 PLN összegben, 496 400 PLN (45 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra, a plasztometrikus tesztekkel és a fémfeldolgozási eljárási paraméterek meghatározásával foglalkozó projekt keretein belül. A projekt az Ötödik Európai Uniós Keretprogram, TESTIFY betűszó alatt, GROWTH III. Tematikus Program részeként került végrehajtásra. Lengyelország megerősíti, hogy az állami támogatás nélkül a vállalat ebben nem vett volna részt. |
| --- | --- |

—

Az 2000. november 15-i támogatás, 223 200 PLN összegben, 496 400 PLN (45 %) teljes költség mellett, az ipari kutatásokra, a plasztometrikus tesztekkel és a fémfeldolgozási eljárási paraméterek meghatározásával foglalkozó projekt keretein belül. A projekt az Ötödik Európai Uniós Keretprogram, TESTIFY betűszó alatt, GROWTH III. Tematikus Program részeként került végrehajtásra. Lengyelország megerősíti, hogy az állami támogatás nélkül a vállalat ebben nem vett volna részt.

b)   Támogatás a Huta Częstochowa részére

| (70) | A 2002. novembere és 2004. januárja közötti időszakban a HSCZ különböző pénzügyi forrásokat használt. |
| --- | --- |

(70)

A 2002. novembere és 2004. januárja közötti időszakban a HSCZ különböző pénzügyi forrásokat használt.

| (71) | A HCZ átütemezte a ZUS és a FGSP felé fennálló kötelezettségeit, amelyeket időközben teljesítettek. Az elmaradt (több mint 2 héttel a követelési határidő után rendezett) teljesítés összege 18 155 302 PLN. Azon elmaradt teljesítések esetében, amelyeknél általánosan nem lépték át a hat hónapos határidőt, a HSCZ kifizette a megfelelő törvényes kamatot, azaz 560 383 PLN-t. |
| --- | --- |

(71)

A HCZ átütemezte a ZUS és a FGSP felé fennálló kötelezettségeit, amelyeket időközben teljesítettek. Az elmaradt (több mint 2 héttel a követelési határidő után rendezett) teljesítés összege 18 155 302 PLN. Azon elmaradt teljesítések esetében, amelyeknél általánosan nem lépték át a hat hónapos határidőt, a HSCZ kifizette a megfelelő törvényes kamatot, azaz 560 383 PLN-t.

| (72) | A Częstochowai Adóhivatal beleegyezett a kb. 7 millió PLN összegű adókifizetés elnapolásába, a törvényes kamat kifizetéséért cserében, amit kiegyenlítettek. A hivatal azonban az elmaradásért járó kamatok egy részét törölte. A kiegyenlített és a teljes törvényes kamat közötti különbség 31 145 PLN. |
| --- | --- |

(72)

A Częstochowai Adóhivatal beleegyezett a kb. 7 millió PLN összegű adókifizetés elnapolásába, a törvényes kamat kifizetéséért cserében, amit kiegyenlítettek. A hivatal azonban az elmaradásért járó kamatok egy részét törölte. A kiegyenlített és a teljes törvényes kamat közötti különbség 31 145 PLN.

| (73) | A PFRON elnöke törölte a HSCZ-val szemben a 22 821 PLN összegű kamat-kötelezettséget és beleegyezett abba, hogy kötelezettségét kb. 350 000 PLN összegű részletekben fizesse ki, ami a 8 150 PLN-nek megfelelő támogatásértéket jelentett. Az adókinnlevőségek törléséből származó haszonnal együtt (31 145 PLN) a HSCZ-val szembeni 62 116 PLN (kb. 13 077 EUR) összegű követelést elengedték. |
| --- | --- |

(73)

A PFRON elnöke törölte a HSCZ-val szemben a 22 821 PLN összegű kamat-kötelezettséget és beleegyezett abba, hogy kötelezettségét kb. 350 000 PLN összegű részletekben fizesse ki, ami a 8 150 PLN-nek megfelelő támogatásértéket jelentett. Az adókinnlevőségek törléséből származó haszonnal együtt (31 145 PLN) a HSCZ-val szembeni 62 116 PLN (kb. 13 077 EUR) összegű követelést elengedték.

| (74) | Végül 2002. november 27-én és 2003. november 20-án a TKB odaítélte a támogatást, 1 100 000 PLN és 280 000 PLN összegben, tehát összesen 1 380 000 PLN-t, a 4 370 000 PLN (30,4 %) teljes költség mellett az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, olyan projekt keretein belül, aminek a célja az öntöde technológiai folyamatának felújítási módszerei elemzésének segítése az acélgyártáshoz, a minőség és termelékenység javítása céljából használt összetevők felosztásának megváltoztatása által (45). |
| --- | --- |

(74)

Végül 2002. november 27-én és 2003. november 20-án a TKB odaítélte a támogatást, 1 100 000 PLN és 280 000 PLN összegben, tehát összesen 1 380 000 PLN-t, a 4 370 000 PLN (30,4 %) teljes költség mellett az ipari kutatásokra és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre, olyan projekt keretein belül, aminek a célja az öntöde technológiai folyamatának felújítási módszerei elemzésének segítése az acélgyártáshoz, a minőség és termelékenység javítása céljából használt összetevők felosztásának megváltoztatása által (45).

III.   AZ ELJÁRÁS MEGKEZDÉSÉNEK ALAPJA

| (75) | A Bizottság a feltáró eljárás megkezdéséről szóló határozatában megkérdőjelezte azt a tényt, hogy Lengyelország által alkalmazott intézkedések támogatásnak minősülnek-e, főleg három okból:






  — | A Bizottságnak volt alapja feltételezni, hogy a HCZ szerkezetátalakítása nem felelt meg a magán hitelezők érdekeinek. Úgy tűnt, hogy az egyes állami hitelezők több tartozást írtak le a szerkezetátalakítás során, mint amennyi a csőd esetében lett volna, mivel a első osztályú kezességről volt szó, legalábbis a közjogi követelések közhitelezői esetében. Ebben az összefüggésben a Bizottság nem elfogadta el a lengyel fél érvelését, amely szerint a szerkezetátalakítási terv hozzájárul ahhoz, hogy az állam összességében jobb visszatérítést kapjon, mint felszámolás esetén. Mi több, a Bizottság nem volt biztos abban, hogy a közjogi követelések közhitelezőinek a hozzájárulását csak a 2002. október 30-i törvény keretein belül nyerték el és az Operator tényleg értékes aktívákat kapott volna meg. |
| --- | --- | --- |

(75)

A Bizottság a feltáró eljárás megkezdéséről szóló határozatában megkérdőjelezte azt a tényt, hogy Lengyelország által alkalmazott intézkedések támogatásnak minősülnek-e, főleg három okból:

—

A Bizottságnak volt alapja feltételezni, hogy a HCZ szerkezetátalakítása nem felelt meg a magán hitelezők érdekeinek. Úgy tűnt, hogy az egyes állami hitelezők több tartozást írtak le a szerkezetátalakítás során, mint amennyi a csőd esetében lett volna, mivel a első osztályú kezességről volt szó, legalábbis a közjogi követelések közhitelezői esetében. Ebben az összefüggésben a Bizottság nem elfogadta el a lengyel fél érvelését, amely szerint a szerkezetátalakítási terv hozzájárul ahhoz, hogy az állam összességében jobb visszatérítést kapjon, mint felszámolás esetén. Mi több, a Bizottság nem volt biztos abban, hogy a közjogi követelések közhitelezőinek a hozzájárulását csak a 2002. október 30-i törvény keretein belül nyerték el és az Operator tényleg értékes aktívákat kapott volna meg.

| — | Azon kívül a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a HSCZ milyen módon folyatatta a gyártást forgó tőke nélkül, és kapott-e más pénzeszközöket. |
| --- | --- |

—

Azon kívül a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a HSCZ milyen módon folyatatta a gyártást forgó tőke nélkül, és kapott-e más pénzeszközöket.

| — | Végül, a Bizottság dokumentációjában információ volt arról, hogy a HCZ az 1997–2002. években különböző pénzügyi segítséghez jutott. |
| --- | --- |

—

Végül, a Bizottság dokumentációjában információ volt arról, hogy a HCZ az 1997–2002. években különböző pénzügyi segítséghez jutott.

| (76) | Azon felül a Bizottság aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatosan, hogy a 8. jegyzőkönyv 4a. pontja szerint az LNM-nek lesz-e joga megkapni a HCZ részvényeit, mivel az LNM már az MSP tulajdonosa, aki viszont a 8. jegyzőkönyv szerint állami támogatás kedvezményezettje. |
| --- | --- |

(76)

Azon felül a Bizottság aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatosan, hogy a 8. jegyzőkönyv 4a. pontja szerint az LNM-nek lesz-e joga megkapni a HCZ részvényeit, mivel az LNM már az MSP tulajdonosa, aki viszont a 8. jegyzőkönyv szerint állami támogatás kedvezményezettje.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (77) | UK Steel a 2004. szeptember 9-én kelt levelében a HCZ Egyesült Királyságbeli versenytársai nevében eljárva azt állítja, hogy szerinte az adóságok törlése és a kinnlevőségek átütemezése a teljes kifizetésük pillanatáig állami támogatásnak minősülnek. Osztja a Bizottság aggodalmát azzal kapcsolatban, hogy a HCZ acél tárgyi eszközei normális piaci körülmények között felszámolásra és nem bérbeadásra kerülnének a HSCZ részére. Azon kívül a UK Steel felkéri a Bizottságot arra, hogy alkalmazza a 8. jegyzőkönyv 4b. pontját, amely szerinte teljesen megtiltaná az LNM-nek a HCZ-aktivák megvásárlását. |
| --- | --- |

(77)

UK Steel a 2004. szeptember 9-én kelt levelében a HCZ Egyesült Királyságbeli versenytársai nevében eljárva azt állítja, hogy szerinte az adóságok törlése és a kinnlevőségek átütemezése a teljes kifizetésük pillanatáig állami támogatásnak minősülnek. Osztja a Bizottság aggodalmát azzal kapcsolatban, hogy a HCZ acél tárgyi eszközei normális piaci körülmények között felszámolásra és nem bérbeadásra kerülnének a HSCZ részére. Azon kívül a UK Steel felkéri a Bizottságot arra, hogy alkalmazza a 8. jegyzőkönyv 4b. pontját, amely szerinte teljesen megtiltaná az LNM-nek a HCZ-aktivák megvásárlását.

| (78) | A Cseh Köztársaság, mint a Vítkovice Steel lemezgyártó acélkohó tulajdonosa a 2004. szeptember 10-én kelt levelében érdeklődést mutatott a Bizottság eljárása iránt. |
| --- | --- |

(78)

A Cseh Köztársaság, mint a Vítkovice Steel lemezgyártó acélkohó tulajdonosa a 2004. szeptember 10-én kelt levelében érdeklődést mutatott a Bizottság eljárása iránt.

| (79) | LNM a 2004. szeptember 10-én kelt levelével részt vesz a Bizottság eljárásában, mint egy a lehetséges ajánlatadók között. LNM állítja, célja az, hogy segítsen kimutatni, a HCZ-acéltársaságok privatizációja és az LNM-csoport többi vállalata közötti kapcsolata teljes mértékben összeegyeztethető a csatlakozási szerződéssel és az állami támogatás szabályaival. Különösen igazolja, hogy a saját leányvállalata, az MSP nem vásárolja fel a HCZ vállalatait. Másodízben egyértelműen biztosítja, hogy ha sikerül megvásárolnia a HCZ-társaságokat, akkor független alanyként fogja kezelni azokat, az MSP-től teljesen külön és biztosítja, hogy köztük és az MSP között nem lesz helye az állami támogatás vagy a gyártási kapacitás átruházásának. Az említett társaságok közötti egyetlen reláció a kereskedelmi kapcsolat lenne, amely lehetővé tenné az MSP-nek a laposbugák szállítását a HCZ részére, ami átlátható módon lenne megszervezve, a versenytársak áraitól nem különböző piaci árak megőrzése mellett. |
| --- | --- |

(79)

LNM a 2004. szeptember 10-én kelt levelével részt vesz a Bizottság eljárásában, mint egy a lehetséges ajánlatadók között. LNM állítja, célja az, hogy segítsen kimutatni, a HCZ-acéltársaságok privatizációja és az LNM-csoport többi vállalata közötti kapcsolata teljes mértékben összeegyeztethető a csatlakozási szerződéssel és az állami támogatás szabályaival. Különösen igazolja, hogy a saját leányvállalata, az MSP nem vásárolja fel a HCZ vállalatait. Másodízben egyértelműen biztosítja, hogy ha sikerül megvásárolnia a HCZ-társaságokat, akkor független alanyként fogja kezelni azokat, az MSP-től teljesen külön és biztosítja, hogy köztük és az MSP között nem lesz helye az állami támogatás vagy a gyártási kapacitás átruházásának. Az említett társaságok közötti egyetlen reláció a kereskedelmi kapcsolat lenne, amely lehetővé tenné az MSP-nek a laposbugák szállítását a HCZ részére, ami átlátható módon lenne megszervezve, a versenytársak áraitól nem különböző piaci árak megőrzése mellett.

| (80) | A Donbass a 2004. szeptember 10-én kelt levelével részt vesz a Bizottság eljárásában, mint egy a lehetséges ajánlatadók között. A Donbass véleménye szerint a szerkezetátalakítás a piaci feltételek betartása mellett zajlik. Azon kívül kifejti az aggodalmát azzal kapcsolatban, hogy csődeljárás esetén, figyelembe véve annak problémás jellegét és hosszadalmas voltát, egyáltalán lenne-e érdeklődés a HCZ-aktívák vásárlása iránt. |
| --- | --- |

(80)

A Donbass a 2004. szeptember 10-én kelt levelével részt vesz a Bizottság eljárásában, mint egy a lehetséges ajánlatadók között. A Donbass véleménye szerint a szerkezetátalakítás a piaci feltételek betartása mellett zajlik. Azon kívül kifejti az aggodalmát azzal kapcsolatban, hogy csődeljárás esetén, figyelembe véve annak problémás jellegét és hosszadalmas voltát, egyáltalán lenne-e érdeklődés a HCZ-aktívák vásárlása iránt.

V.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (81) | Lengyel Köztársaság rendelkezésre bocsátotta a további információkat. Igyekszik bizonyítani, hogy sem a HCZ szerkezetátalakításának keretein belül, sem a HSCZ tevékenységének keretein belül nem adtak támogatást szerkezetátalakítási célokra. Csak azt ismeri el, hogy 2002. vége előtt tényleg adtak a HCZ-nek egy bizonyos támogatást. Végezetül Lengyelország kifejtette, miért kellene a Bizottságnak engedélyeznie az OSZP megváltoztatását. |
| --- | --- |

(81)

Lengyel Köztársaság rendelkezésre bocsátotta a további információkat. Igyekszik bizonyítani, hogy sem a HCZ szerkezetátalakításának keretein belül, sem a HSCZ tevékenységének keretein belül nem adtak támogatást szerkezetátalakítási célokra. Csak azt ismeri el, hogy 2002. vége előtt tényleg adtak a HCZ-nek egy bizonyos támogatást. Végezetül Lengyelország kifejtette, miért kellene a Bizottságnak engedélyeznie az OSZP megváltoztatását.

1.   A Huta Częstochowa szerkezetátalakítása

| (82) | Lengyelország először azokat az új érveit sorolja fel, amelyek amellett szólnak, hogy a HCZ szerkezetátalakításán belül miért nem nyújtottak állami támogatást. Ezzel kapcsolatosan hozza fel a fent említett, a PWC által készített csődforgatókönyv elemzését. Szeretné bebizonyítani, hogy a szerkezetátalakítás esetén minden közhitelező követelését nagyobb mértékben elégítik ki, mint csőd esetében. |
| --- | --- |

(82)

Lengyelország először azokat az új érveit sorolja fel, amelyek amellett szólnak, hogy a HCZ szerkezetátalakításán belül miért nem nyújtottak állami támogatást. Ezzel kapcsolatosan hozza fel a fent említett, a PWC által készített csődforgatókönyv elemzését. Szeretné bebizonyítani, hogy a szerkezetátalakítás esetén minden közhitelező követelését nagyobb mértékben elégítik ki, mint csőd esetében.

| (83) | Az elemzés a biztosítékérték megfelelő elemzésén alapul, ami eddig nem készült el. A PWC-elemzés valóban kiemeli azt a tényt, hogy az állami hitelezők követeléseit nagyrészt nem termelőeszközök biztosítják, és csak kis részüket biztosítják termelőeszközök, amíg a magán hitelezők követelései jelentősebb mértékben biztosítják (legértékesebb) termelőeszközök. Mi több, még akkor, ha az állami hitelezők követeléseit a HCZ termelőeszközei biztosítják, későbbi dátummal vannak bejegyezve, mint a magán hitelezők követelései. A lengyel csődtörvénynek megfelelően azokat a hitelezőket csak a korábban bejegyzett hitelezők (azaz a magán hitelezők követelései) után lehet kielégíteni. |
| --- | --- |

(83)

Az elemzés a biztosítékérték megfelelő elemzésén alapul, ami eddig nem készült el. A PWC-elemzés valóban kiemeli azt a tényt, hogy az állami hitelezők követeléseit nagyrészt nem termelőeszközök biztosítják, és csak kis részüket biztosítják termelőeszközök, amíg a magán hitelezők követelései jelentősebb mértékben biztosítják (legértékesebb) termelőeszközök. Mi több, még akkor, ha az állami hitelezők követeléseit a HCZ termelőeszközei biztosítják, későbbi dátummal vannak bejegyezve, mint a magán hitelezők követelései. A lengyel csődtörvénynek megfelelően azokat a hitelezőket csak a korábban bejegyzett hitelezők (azaz a magán hitelezők követelései) után lehet kielégíteni.

| (84) | Lengyelország a fent említett elemzés alapján bizonyítja, hogy a szerkezetátalakítás teljesíti a magán hitelezők érdekeinek a követelményeit. Csak néhány közhitelező (azok, akiknél a 2. és 3. táblázat utolsó oszlopában mínuszjel szerepel) kap kevesebbet a szerkezetátalakítás esetében, mint a csőd esetében, de akkor is többet, mint a valódi csődforgatókönyv esetében. |
| --- | --- |

(84)

Lengyelország a fent említett elemzés alapján bizonyítja, hogy a szerkezetátalakítás teljesíti a magán hitelezők érdekeinek a követelményeit. Csak néhány közhitelező (azok, akiknél a 2. és 3. táblázat utolsó oszlopában mínuszjel szerepel) kap kevesebbet a szerkezetátalakítás esetében, mint a csőd esetében, de akkor is többet, mint a valódi csődforgatókönyv esetében.

| (85) | Lengyelország bizonyítja, hogy a PWC 2003-as elemzése a közjogi követelések közhitelezői számára nagyon optimista forgatókönyv. Valójában a csődeljárás bevételeinek további csökkentése elsősorban a bíróság által felügyelt lengyelországi csődeljárások különleges jellegének az eredménye, amikor viselni kell a végrehajtó költségeit, amelyek általában az eladási bevétel 5 %-nak felelnek meg, a HCZ esetében valószínűleg akár 10 %-nak. Azonkívül a csődeljárás hosszadalmas, ami még jobban hozzájárulhat az értékcsökkenéshez. |
| --- | --- |

(85)

Lengyelország bizonyítja, hogy a PWC 2003-as elemzése a közjogi követelések közhitelezői számára nagyon optimista forgatókönyv. Valójában a csődeljárás bevételeinek további csökkentése elsősorban a bíróság által felügyelt lengyelországi csődeljárások különleges jellegének az eredménye, amikor viselni kell a végrehajtó költségeit, amelyek általában az eladási bevétel 5 %-nak felelnek meg, a HCZ esetében valószínűleg akár 10 %-nak. Azonkívül a csődeljárás hosszadalmas, ami még jobban hozzájárulhat az értékcsökkenéshez.

| (86) | Lengyelország állítása szerint a csőd eredményeképpen lehet, hogy az aktívák nem egységes folyamatban kerülnek eladásra, mivel az egyes hitelezők a vagyon egyes összetevőire nézve tulajdonjoggal rendelkeznek, és külön-külön eladhatják azokat. Ezzel kapcsolatosan a befektetők nem lehetnek biztosak abban, hogy teljes gyártósort vásárolnak-e, ami hozzájárulhat az árak csökkentéséhez. Lengyelország bemutatta a csődeljárás útján végrehajtott eladás néhány példáját, azaz a Huta Andrzej esetét, amikor a termelőeszközök tulajdonjogainak megosztása jelentős mértékben megnehezítette az eladását és hozzájárult az ár csökkenéséhez. Tehát a csődeljárás útján történő eladás sokkal kisebb ár elérését eredményezheti, mint a szerkezetátalakítási folyamat keretein belül megrendezett eladásnál. |
| --- | --- |

(86)

Lengyelország állítása szerint a csőd eredményeképpen lehet, hogy az aktívák nem egységes folyamatban kerülnek eladásra, mivel az egyes hitelezők a vagyon egyes összetevőire nézve tulajdonjoggal rendelkeznek, és külön-külön eladhatják azokat. Ezzel kapcsolatosan a befektetők nem lehetnek biztosak abban, hogy teljes gyártósort vásárolnak-e, ami hozzájárulhat az árak csökkentéséhez. Lengyelország bemutatta a csődeljárás útján végrehajtott eladás néhány példáját, azaz a Huta Andrzej esetét, amikor a termelőeszközök tulajdonjogainak megosztása jelentős mértékben megnehezítette az eladását és hozzájárult az ár csökkenéséhez. Tehát a csődeljárás útján történő eladás sokkal kisebb ár elérését eredményezheti, mint a szerkezetátalakítási folyamat keretein belül megrendezett eladásnál.

| (87) | Lengyelország továbbá azt állítja, hogy a „veszteséges” állami hitelezőknek még mindig jobb a helyzetük, mint a magánhitelezőknek, akik minden esetben a szerkezetátalakítás mellett szóltak (részletes kérdésekben lásd: 2. és 3. táblázat) (46). |
| --- | --- |

(87)

Lengyelország továbbá azt állítja, hogy a „veszteséges” állami hitelezőknek még mindig jobb a helyzetük, mint a magánhitelezőknek, akik minden esetben a szerkezetátalakítás mellett szóltak (részletes kérdésekben lásd: 2. és 3. táblázat) (46).

| (88) | Lengyelország kifejti, hogy a hitelezők nem szívesen írják alá a szerkezetátalakítási megállapodást legfőképpen a szerkezetátalakítási program pozitív eredményeibe vetett hit hiánya és azzal kapcsolatos elvárások miatt. Azon kívül Lengyelország arra utal, hogy a magánhitelezők fenntartásokkal kezelik az új ajánlatokat, főleg azért, mert a bankok félnek a biztosítékokat és az aktívák zálogait részvényekre cserélni, mivel az könyvvizsgálók vagy a Bankfelügyelet Felügyelősége lecsökkentik a követelésértéküket és kötelezik a veszteség könyvelésére. Ellenkező esetben a meglévő tényállás megőrzése magasabb könyvelési értéket enged megtartani, akkor is, ha ez nem reális. |
| --- | --- |

(88)

Lengyelország kifejti, hogy a hitelezők nem szívesen írják alá a szerkezetátalakítási megállapodást legfőképpen a szerkezetátalakítási program pozitív eredményeibe vetett hit hiánya és azzal kapcsolatos elvárások miatt. Azon kívül Lengyelország arra utal, hogy a magánhitelezők fenntartásokkal kezelik az új ajánlatokat, főleg azért, mert a bankok félnek a biztosítékokat és az aktívák zálogait részvényekre cserélni, mivel az könyvvizsgálók vagy a Bankfelügyelet Felügyelősége lecsökkentik a követelésértéküket és kötelezik a veszteség könyvelésére. Ellenkező esetben a meglévő tényállás megőrzése magasabb könyvelési értéket enged megtartani, akkor is, ha ez nem reális.

| (89) | Azonban ha a szerkezetátalakítás reálisnak tűnik, az eredmények eléréséhez szükséges idő nem túl hosszú és nagy valószínűséggel lehet a követelésekért cserében pénzeszközöket nyerni, akkor fennáll az ilyen megoldásra való beleegyezés. Lengyelország valóban benyújtotta a Kredyt Bank S.A. és az ING BSK leveleit, amelyek bizonyítják, hogy még azok a bankok, amelyek a legtöbbet veszítenek a szerkezetátalakításon, a szerkezetátalakítási tervet jobb megoldásnak látják, mint a csődöt. Ugyanakkor a polgári jogi követelések magánhitelezői kinyilvánították, hogy készen állnak a kamat-visszafizetés további csökkentésére, hogy ezzel garantálják, hogy a HCZ-nek elegendő forrása legyen az szerkezetátalakítás alá nem eső minden követelés és azzal kapcsolatos költségek visszafizetéséhez. |
| --- | --- |

(89)

Azonban ha a szerkezetátalakítás reálisnak tűnik, az eredmények eléréséhez szükséges idő nem túl hosszú és nagy valószínűséggel lehet a követelésekért cserében pénzeszközöket nyerni, akkor fennáll az ilyen megoldásra való beleegyezés. Lengyelország valóban benyújtotta a Kredyt Bank S.A. és az ING BSK leveleit, amelyek bizonyítják, hogy még azok a bankok, amelyek a legtöbbet veszítenek a szerkezetátalakításon, a szerkezetátalakítási tervet jobb megoldásnak látják, mint a csődöt. Ugyanakkor a polgári jogi követelések magánhitelezői kinyilvánították, hogy készen állnak a kamat-visszafizetés további csökkentésére, hogy ezzel garantálják, hogy a HCZ-nek elegendő forrása legyen az szerkezetátalakítás alá nem eső minden követelés és azzal kapcsolatos költségek visszafizetéséhez.

| (90) | A továbbiakban: Lengyelország bemutatja, hogy a polgári jogi követelések közhitelezői, akik a PWC-elemzés szerint a szerkezetátalakítás következtében kevesebbet kapnának, mint csőd következtében, semmiképpen nem tudták volna megakadályozni a lengyel jog keretein belül folytatott egyezségi eljárást. Tehát a kisebbséget alkotó kielégítetlen hitelezők nem lennének képesek kikényszeríteni a felszámolást. |
| --- | --- |

(90)

A továbbiakban: Lengyelország bemutatja, hogy a polgári jogi követelések közhitelezői, akik a PWC-elemzés szerint a szerkezetátalakítás következtében kevesebbet kapnának, mint csőd következtében, semmiképpen nem tudták volna megakadályozni a lengyel jog keretein belül folytatott egyezségi eljárást. Tehát a kisebbséget alkotó kielégítetlen hitelezők nem lennének képesek kikényszeríteni a felszámolást.

| (91) | A közjogi követelések közhitelezői esetében Lengyelország arról tájékoztat, hogy az állami hitelezők által birtokolt zálogok felszabadítása és a követelések átruházása az új alanyra, az Operatorra, nem automatikusan történik. Ehhez szükséges az összes közjogi követelés közhitelezőjének a kizárólagos és egyedi beleegyezése, ami – Lengyelország szerint – önkéntes dolog. Ennek a legjobb példája a közjogi követelések három közhitelezője (Częstochowai Adóhivatal, FGSP és Poraj önkormányzata), akik elutasították a különleges feltételek melletti szerkezetátalakítást, gondolván, hogy számukra jobb eredményeket hoz a csőd. |
| --- | --- |

(91)

A közjogi követelések közhitelezői esetében Lengyelország arról tájékoztat, hogy az állami hitelezők által birtokolt zálogok felszabadítása és a követelések átruházása az új alanyra, az Operatorra, nem automatikusan történik. Ehhez szükséges az összes közjogi követelés közhitelezőjének a kizárólagos és egyedi beleegyezése, ami – Lengyelország szerint – önkéntes dolog. Ennek a legjobb példája a közjogi követelések három közhitelezője (Częstochowai Adóhivatal, FGSP és Poraj önkormányzata), akik elutasították a különleges feltételek melletti szerkezetátalakítást, gondolván, hogy számukra jobb eredményeket hoz a csőd.

2.   A Huta Stali Częstochowa tevékenysége

| (92) | Lengyelország benyújtotta a HSCZ tevékenységére vonatkozó tájékoztatását is. Bizonyítja, hogy az acélgyártási aktívák bérbe adása a HCZ által a HSCZ részére egy olyan lépés, amelyre általában minden magán hitelező engedélyt adott volna. Ezzel kapcsolatosan hozzátette, hogy a bírósági végrehajtók hosszadalmas tevékenységét és a gyártási tevékenység megszakítását eredményezte volna az olyan megoldás, amely azon alapul, hogy a vagyont a végrehajtók által nem ellenőrzött független cégnek még csőd előtt adják bérbe egy módszer az aktívák értékének megőrzésére a tevékenységvégzés folytatása szabályai szerint. Ebből a célból a magán hitelező a bérbeadási szerződés keretein belül szintén beleegyezne a teljesítés elhalasztásába. |
| --- | --- |

(92)

Lengyelország benyújtotta a HSCZ tevékenységére vonatkozó tájékoztatását is. Bizonyítja, hogy az acélgyártási aktívák bérbe adása a HCZ által a HSCZ részére egy olyan lépés, amelyre általában minden magán hitelező engedélyt adott volna. Ezzel kapcsolatosan hozzátette, hogy a bírósági végrehajtók hosszadalmas tevékenységét és a gyártási tevékenység megszakítását eredményezte volna az olyan megoldás, amely azon alapul, hogy a vagyont a végrehajtók által nem ellenőrzött független cégnek még csőd előtt adják bérbe egy módszer az aktívák értékének megőrzésére a tevékenységvégzés folytatása szabályai szerint. Ebből a célból a magán hitelező a bérbeadási szerződés keretein belül szintén beleegyezne a teljesítés elhalasztásába.

| (93) | Azon kívül Lengyelország nem látja intézkedéseiben az állami támogatás jegyeit, mivel a finanszírozás a beszállítók által a kereskedelmi szabályok szerint adott kölcsönökből és az öntöde ügyfeleitől származott, akik a HCZ/HSCZ-t nem akarták elveszíteni mint ügyfelet. |
| --- | --- |

(93)

Azon kívül Lengyelország nem látja intézkedéseiben az állami támogatás jegyeit, mivel a finanszírozás a beszállítók által a kereskedelmi szabályok szerint adott kölcsönökből és az öntöde ügyfeleitől származott, akik a HCZ/HSCZ-t nem akarták elveszíteni mint ügyfelet.

| (94) | Az elektromos energia kifizetése kérdésében a LEH részére Lengyelország bizonyítja, hogy a garanciák nem voltak az állami támogatás részei, mivel a HSCZ fizette az TFS-nek a valódi értékének 2 %-ával egyenlő, a piaci értékének megfelelő biztosítékot. Ez az érték úgy kerül kiszámításra, hogy figyelembe veszik, hogy a garantált összeg soha nem léphette át a 6 millió PLN-t, amivel kapcsolatban a 120 000 PLN összegű jutaléknak valóban 2 %-nak megfelelőnek kell lennie. Összehasonlításképpen Lengyelország az Országos Hitelkezességi Alap példáját említi, amely az ügyfeleinek több mint 25 kereskedelmi bank „hitelkezességét” kínálja kamatláb alapján, amely jelenleg akár évi 1 %, 2 évre 1,2 % és 3 évre 1,4 % lehet. Tehát Lengyelország azt állítja, hogy a kezesség költsége és összege megfelel az akkor érvényes piaci feltételeknek. |
| --- | --- |

(94)

Az elektromos energia kifizetése kérdésében a LEH részére Lengyelország bizonyítja, hogy a garanciák nem voltak az állami támogatás részei, mivel a HSCZ fizette az TFS-nek a valódi értékének 2 %-ával egyenlő, a piaci értékének megfelelő biztosítékot. Ez az érték úgy kerül kiszámításra, hogy figyelembe veszik, hogy a garantált összeg soha nem léphette át a 6 millió PLN-t, amivel kapcsolatban a 120 000 PLN összegű jutaléknak valóban 2 %-nak megfelelőnek kell lennie. Összehasonlításképpen Lengyelország az Országos Hitelkezességi Alap példáját említi, amely az ügyfeleinek több mint 25 kereskedelmi bank „hitelkezességét” kínálja kamatláb alapján, amely jelenleg akár évi 1 %, 2 évre 1,2 % és 3 évre 1,4 % lehet. Tehát Lengyelország azt állítja, hogy a kezesség költsége és összege megfelel az akkor érvényes piaci feltételeknek.

3.   A támogatások és egyéb támogatási intézkedések

| (95) | Először, Lengyelország elismeri, hogy az 1997. év és a 2002. májusa között odaítélt 19 699 452 PLN (4 147 332 EUR) összegű támogatás a HCZ részére szerkezetátalakítási támogatás volt. |
| --- | --- |

(95)

Először, Lengyelország elismeri, hogy az 1997. év és a 2002. májusa között odaítélt 19 699 452 PLN (4 147 332 EUR) összegű támogatás a HCZ részére szerkezetátalakítási támogatás volt.

| (96) | Másodszor, ami a TKB támogatását illeti, Lengyelország mégis azt állítja, hogy a támogatások teljesítik a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerének feltételeit (a továbbiakban: „kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszer”) (47), és ilyen jellegű támogatásként kell azokat kezelni. |
| --- | --- |

(96)

Másodszor, ami a TKB támogatását illeti, Lengyelország mégis azt állítja, hogy a támogatások teljesítik a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerének feltételeit (a továbbiakban: „kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszer”) (47), és ilyen jellegű támogatásként kell azokat kezelni.

| (97) | Lengyelország azt állítja, hogy részben a TKB elnökének a 2001. november 30-én elfogadott, az állami költségvetésben a tudományra szánt pénzügyi eszközök odaítéléséről és elszámolásáról szóló rendelkezéséből származnak, amely a csatlakozási szerződésben a létező támogatáseszközök felsorolásában került bejegyzésre. Ez legalább is arra az 1 380 000 PLN összegű a HSCZ-nek szóló támogatásra vonatkozik, amelyet a program elfogadása után ítélték oda. |
| --- | --- |

(97)

Lengyelország azt állítja, hogy részben a TKB elnökének a 2001. november 30-én elfogadott, az állami költségvetésben a tudományra szánt pénzügyi eszközök odaítéléséről és elszámolásáról szóló rendelkezéséből származnak, amely a csatlakozási szerződésben a létező támogatáseszközök felsorolásában került bejegyzésre. Ez legalább is arra az 1 380 000 PLN összegű a HSCZ-nek szóló támogatásra vonatkozik, amelyet a program elfogadása után ítélték oda.

| (98) | A továbbiakban: Lengyelország azt is állítja, hogy az 5 461 620 PLN összegű TKB támogatást a HCZ részére, bár nem a program keretein belül lettek odaítélve, indokoltnak kellene tekinteni, mivel megegyeznek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszer hasonló feltételeivel. Bár még a program életbe lépése előtt ítélték oda, a támogatás mégis a program ugyanazon ismérvei szerint került megítélésre és ezzel kapcsolatosan a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszernek megfelelően. Lengyelország kijelenti, hogy a II. résznek megfelelően, hiányzik a részletesebb információ erről a támogatásról, mert időközben a KBN-t feloszlatták. |
| --- | --- |

(98)

A továbbiakban: Lengyelország azt is állítja, hogy az 5 461 620 PLN összegű TKB támogatást a HCZ részére, bár nem a program keretein belül lettek odaítélve, indokoltnak kellene tekinteni, mivel megegyeznek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszer hasonló feltételeivel. Bár még a program életbe lépése előtt ítélték oda, a támogatás mégis a program ugyanazon ismérvei szerint került megítélésre és ezzel kapcsolatosan a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszernek megfelelően. Lengyelország kijelenti, hogy a II. résznek megfelelően, hiányzik a részletesebb információ erről a támogatásról, mert időközben a KBN-t feloszlatták.

| (99) | Harmadszor, Lengyelország bizonyítja, hogy a HSCZ részére időközben a különböző pénzeszközöket kifizették. Halasztott fizetés bérleti díj címén és a kötelező százalék a ZUS és a FGSP részére a 16 %-os törvényi kamattal együtt kiegyenlítették 2002. júliusa és 2003. január 21. között, további 13 %-ot fizettek be 2003. szeptember 24-ig és 12,25 %-ot 2004. november 25-ig. |
| --- | --- |

(99)

Harmadszor, Lengyelország bizonyítja, hogy a HSCZ részére időközben a különböző pénzeszközöket kifizették. Halasztott fizetés bérleti díj címén és a kötelező százalék a ZUS és a FGSP részére a 16 %-os törvényi kamattal együtt kiegyenlítették 2002. júliusa és 2003. január 21. között, további 13 %-ot fizettek be 2003. szeptember 24-ig és 12,25 %-ot 2004. november 25-ig.

| (100) | Végül a PFRON és az Adóhivatal által megadott adóelengedés formájában, a 62 116 PLN (kb. 13 077 EUR) összegű támogatás nem kerül visszaadásra, mivel az adóügyi szervek nem fogadják el a visszafizetést a kinnlevőség behajtásáról szóló határozat nélkül. Azonban Lengyelország állítja, hogy ez a támogatás megfelel a de minimis szabálynak. |
| --- | --- |

(100)

Végül a PFRON és az Adóhivatal által megadott adóelengedés formájában, a 62 116 PLN (kb. 13 077 EUR) összegű támogatás nem kerül visszaadásra, mivel az adóügyi szervek nem fogadják el a visszafizetést a kinnlevőség behajtásáról szóló határozat nélkül. Azonban Lengyelország állítja, hogy ez a támogatás megfelel a de minimis szabálynak.

4.   Az OSZP módosításainak jóváhagyása

| (101) | Lengyelország indítványozza a Bizottság jóváhagyását az OSZP megváltoztatására, a 8. jegyzőkönyv 10. pontja alapján. Lengyelország biztosítja, hogy a HCZ a tevékenységét támogatás nélkül folytatja, és nem kerül felszámolásra. Cserében Lengyelország kötelezi magát, hogy az 1997–2006-os években a HCZ nem kap semmilyen további állami támogatást és a fent leírt gyártási kapacitását sem fogja megnövelni 2006., azaz a 8. jegyzőkönyvben meghatározott szerkezetátalakítási időszak vége előtt. |
| --- | --- |

(101)

Lengyelország indítványozza a Bizottság jóváhagyását az OSZP megváltoztatására, a 8. jegyzőkönyv 10. pontja alapján. Lengyelország biztosítja, hogy a HCZ a tevékenységét támogatás nélkül folytatja, és nem kerül felszámolásra. Cserében Lengyelország kötelezi magát, hogy az 1997–2006-os években a HCZ nem kap semmilyen további állami támogatást és a fent leírt gyártási kapacitását sem fogja megnövelni 2006., azaz a 8. jegyzőkönyvben meghatározott szerkezetátalakítási időszak vége előtt.

| (102) | A lengyel hatóság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy 2002 ősszén, az OSZP kidolgozása közben, a HCZ szerkezetátalakítását állami támogatás nélkül lehetetlennek ítélték meg. Addig, amíg lehetőség volt a teljes adósság kifizetésére az állam segítségével, egyik hitelező sem volt hajlandó a saját adósságrészét elengedni. Csak amikor az OSZP-től megvonták a támogatás odaítélésének lehetőségét, a vállalat hitelezői a követeléseik mérséklése mellett döntöttek. Mi több, a 2002. október 30-i törvény életbe lépése a lengyel jog egy hatékony eszköze lett, amely lehetővé tette a közjogi követelések leírását és a hitelezők kifizetését az ellenőrzésük alatt tartott eljárás folyamán. |
| --- | --- |

(102)

A lengyel hatóság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy 2002 ősszén, az OSZP kidolgozása közben, a HCZ szerkezetátalakítását állami támogatás nélkül lehetetlennek ítélték meg. Addig, amíg lehetőség volt a teljes adósság kifizetésére az állam segítségével, egyik hitelező sem volt hajlandó a saját adósságrészét elengedni. Csak amikor az OSZP-től megvonták a támogatás odaítélésének lehetőségét, a vállalat hitelezői a követeléseik mérséklése mellett döntöttek. Mi több, a 2002. október 30-i törvény életbe lépése a lengyel jog egy hatékony eszköze lett, amely lehetővé tette a közjogi követelések leírását és a hitelezők kifizetését az ellenőrzésük alatt tartott eljárás folyamán.

5.   Az LNM, az MSP és a HCZ tevékenységének különválasztásáról szóló garancia

| (103) | Lengyelország biztosítja a Bizottságot, hogy a MH, a HSCZ és más társaságok eladásának szerződése a stratégiai befektető részére kizárja a lehetőséget, hogy a HCZ állami támogatást kapjon valamelyik kedvezményezetten keresztül, a 8. jegyzőkönyv keretein belül. Ebből a célból a befektetővel kötött eladási szerződésbe belekerülnek a megfelelő monitoring-intézkedések. |
| --- | --- |

(103)

Lengyelország biztosítja a Bizottságot, hogy a MH, a HSCZ és más társaságok eladásának szerződése a stratégiai befektető részére kizárja a lehetőséget, hogy a HCZ állami támogatást kapjon valamelyik kedvezményezetten keresztül, a 8. jegyzőkönyv keretein belül. Ebből a célból a befektetővel kötött eladási szerződésbe belekerülnek a megfelelő monitoring-intézkedések.

VI.   A TÁMOGATÁS MEGÍTÉLÉSE

1.   Az érvényes jogszabályok

| (104) | A 8. jegyzőkönyv 1. pontja rendelkezik arról, hogy „az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének sérelme nélkül, szerkezetátalakítási célra Lengyelország által, a lengyel kohászat meghatározott részének nyújtott állami támogatást a közös piacnak összeegyeztethetőnek tekintik”, ha, többek között, az említett jegyzőkönyvben meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(104)

A 8. jegyzőkönyv 1. pontja rendelkezik arról, hogy „az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének sérelme nélkül, szerkezetátalakítási célra Lengyelország által, a lengyel kohászat meghatározott részének nyújtott állami támogatást a közös piacnak összeegyeztethetőnek tekintik”, ha, többek között, az említett jegyzőkönyvben meghatározott feltételek teljesülnek.

| (105) | A 8. jegyzőkönyv 3. pontjának megfelelően az állami támogatás elnyerésére csak az 1. mellékletben felsorolt társaságok jogosultak. Lengyelország 8 társaságot választott ki, amelyek rákerültek a listára. Nem szerepel rajta sem a HCZ, sem a HSCZ, sem a HCZ egyik leányvállalata sem. |
| --- | --- |

(105)

A 8. jegyzőkönyv 3. pontjának megfelelően az állami támogatás elnyerésére csak az 1. mellékletben felsorolt társaságok jogosultak. Lengyelország 8 társaságot választott ki, amelyek rákerültek a listára. Nem szerepel rajta sem a HCZ, sem a HSCZ, sem a HCZ egyik leányvállalata sem.

| (106) | A 8. jegyzőkönyv 6. pontjában megtiltották a tetszőleges további állami támogatás odaítélését szerkezetátalakítási célokra a lengyel kohászat részére. Ebből a célból a 8. jegyzőkönyvben megbízták a Bizottságot, hogy tegye meg a „megfelelő intézkedéseket, amelyek nyomán minden társaság köteles a kapott támogatást visszafizetni”, ha a monitoring összeegyezhetetlenséget mutat a „kohászat részére nyújtott további összeegyezhetetlen állami támogatás” odaítélése következtében. |
| --- | --- |

(106)

A 8. jegyzőkönyv 6. pontjában megtiltották a tetszőleges további állami támogatás odaítélését szerkezetátalakítási célokra a lengyel kohászat részére. Ebből a célból a 8. jegyzőkönyvben megbízták a Bizottságot, hogy tegye meg a „megfelelő intézkedéseket, amelyek nyomán minden társaság köteles a kapott támogatást visszafizetni”, ha a monitoring összeegyezhetetlenséget mutat a „kohászat részére nyújtott további összeegyezhetetlen állami támogatás” odaítélése következtében.

| (107) | Az európai megállapodás keretein belül a lengyel kohászatnak szánt, a szerkezetátalakítás keretein belüli támogatás odaítélésének a halasztási időszakát a Tanács 2006. december 31-ig hosszabbította meg. Ezt a megállapítást elfogadták a 8. jegyzőkönyvben Lengyelország EU-csatlakozásának részeként. A cél elérése érdekében az időszak magában foglalja a csatlakozás előtti és utáni időszakot. Pontosabban fogalmazva, felhatalmazást ad a korlátozott mennyiségű, szerkezetátalakítási célú támogatásnyújtásra az 1997–2003-as években és megtiltja az állam további, szerkezetátalakítási célú támogatásnyújtását a lengyel kohászat részére az 1997–2006-as években. Ebben viszonylag egyértelműen különbözik a csatlakozási szerződés többi előírásától, mint a IV. mellékletben kijelölt átmeneti mechanizmus („létező támogatási eljárás”), amely kizárólag a csatlakozás előtt megadott állami támogatásra vonatkozik, olyan mértékben, amilyenben „továbbá alkalmazandó” a csatlakozás után. A 8. jegyzőkönyvet lehet tehát lex specialis-nak tekinteni, amely azokban az ügyekben, amire vonatkozik, helyettesíti a csatlakozási okmány egyéb előírásait (48). |
| --- | --- |

(107)

Az európai megállapodás keretein belül a lengyel kohászatnak szánt, a szerkezetátalakítás keretein belüli támogatás odaítélésének a halasztási időszakát a Tanács 2006. december 31-ig hosszabbította meg. Ezt a megállapítást elfogadták a 8. jegyzőkönyvben Lengyelország EU-csatlakozásának részeként. A cél elérése érdekében az időszak magában foglalja a csatlakozás előtti és utáni időszakot. Pontosabban fogalmazva, felhatalmazást ad a korlátozott mennyiségű, szerkezetátalakítási célú támogatásnyújtásra az 1997–2003-as években és megtiltja az állam további, szerkezetátalakítási célú támogatásnyújtását a lengyel kohászat részére az 1997–2006-as években. Ebben viszonylag egyértelműen különbözik a csatlakozási szerződés többi előírásától, mint a IV. mellékletben kijelölt átmeneti mechanizmus („létező támogatási eljárás”), amely kizárólag a csatlakozás előtt megadott állami támogatásra vonatkozik, olyan mértékben, amilyenben „továbbá alkalmazandó” a csatlakozás után. A 8. jegyzőkönyvet lehet tehát lex specialis-nak tekinteni, amely azokban az ügyekben, amire vonatkozik, helyettesíti a csatlakozási okmány egyéb előírásait (48).

| (108) | Azzal kapcsolatosan, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. és 88. cikke rendesen nem vonatkozik a csatlakozás előtt megadott támogatásra, amelyet nem alkalmaznak a csatlakozás után, a 8. jegyzőkönyvben foglaltak kiterjesztik az EK-Szerződés keretein belüli állami támogatás felügyeletét az 1997–2006. években a lengyel kohászat szerkezetátalakításnak nyújtott minden támogatásra. |
| --- | --- |

(108)

Azzal kapcsolatosan, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. és 88. cikke rendesen nem vonatkozik a csatlakozás előtt megadott támogatásra, amelyet nem alkalmaznak a csatlakozás után, a 8. jegyzőkönyvben foglaltak kiterjesztik az EK-Szerződés keretein belüli állami támogatás felügyeletét az 1997–2006. években a lengyel kohászat szerkezetátalakításnak nyújtott minden támogatásra.

| (109) | Az EK-Szerződés 88. cikke 2. bekezdésének megfelelően határozat hozható Lengyelország EU-csatlakozása után, mivel a 8. jegyzőkönyvből hiányzó részletes előírások miatt a normális szabályok és előírások alkalmazandók. Ezért az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet
   (49) (a továbbiakban: eljárási rendelet) is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(109)

Az EK-Szerződés 88. cikke 2. bekezdésének megfelelően határozat hozható Lengyelország EU-csatlakozása után, mivel a 8. jegyzőkönyvből hiányzó részletes előírások miatt a normális szabályok és előírások alkalmazandók. Ezért az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet
   (49) (a továbbiakban: eljárási rendelet) is alkalmazandó.

2.   A támogatás létezése

| (110) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeférhetetlennek nyilvánítja a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott olyan támogatásokat, amelyek bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az EK-Szerződés 86. cikke (1) bekezdése pontosan meghatározza, hogy az EK-Szerződés 87. cikke alkalmazandó továbbá az állami vállalkozások, azaz az állam által felügyelt vállalatok esetében is. |
| --- | --- |

(110)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése a közös piaccal összeférhetetlennek nyilvánítja a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott olyan támogatásokat, amelyek bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az EK-Szerződés 86. cikke (1) bekezdése pontosan meghatározza, hogy az EK-Szerződés 87. cikke alkalmazandó továbbá az állami vállalkozások, azaz az állam által felügyelt vállalatok esetében is.

a)   A Huta Częstochowa-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás és a magánhitelezők mérlegelésének alkalmazása

| (111) | A tartozások hatóságok általi törlése versenyelőnyhöz juttat, mivel magában foglalja a bevételről való lemondást, valamint állami forrásaiból származó támogatást képez. Mindazonáltal, a hagyományos szakvéleménynek megfelelően, a közforrások csak akkor jelentenek állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke értelmében, ha a kedvezményezett vállalat olyan versenyelőnyhöz jut, amelyhez nem jutott volna normális piaci helyzetben. Valóban megállapították, hogy a befektető a piacgazdasági körülmények között egy olyan strukturális politikát folytathat, amelynek keretein belül a befektetett tőke jövedelmezőségének hosszú távú perspektíváit tartja szem előtt. Másrészt azonban, ahogy a meglévő szakvéleményezésből kiderül, a hitelező a piacgazdasági körülmények között inkább igyekezne belátható határidőn belül az elmaradt összegek visszafizetését kieszközölni a nehéz anyagi helyzetben lévő kötelezettől (50). |
| --- | --- |

(111)

A tartozások hatóságok általi törlése versenyelőnyhöz juttat, mivel magában foglalja a bevételről való lemondást, valamint állami forrásaiból származó támogatást képez. Mindazonáltal, a hagyományos szakvéleménynek megfelelően, a közforrások csak akkor jelentenek állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke értelmében, ha a kedvezményezett vállalat olyan versenyelőnyhöz jut, amelyhez nem jutott volna normális piaci helyzetben. Valóban megállapították, hogy a befektető a piacgazdasági körülmények között egy olyan strukturális politikát folytathat, amelynek keretein belül a befektetett tőke jövedelmezőségének hosszú távú perspektíváit tartja szem előtt. Másrészt azonban, ahogy a meglévő szakvéleményezésből kiderül, a hitelező a piacgazdasági körülmények között inkább igyekezne belátható határidőn belül az elmaradt összegek visszafizetését kieszközölni a nehéz anyagi helyzetben lévő kötelezettől (50).

| (112) | Ezért is az Elsőfokú Bíróság szerint, ha a nehéz anyagi helyzetben lévő kötelezett felajánlja a tartozása szerkezetátalakítását hogy a csőd elkerülése érdekében, akkor minden hitelezőnek pontosan ki kell egyenlítenie legalább a szerkezetátalakítási terv keretein belüli felajánlott összeghez jutásával kapcsolatos előnyöket és a cég esetleges csődje útján kapható összeget (ez a becslést a továbbiakban: a magánhitelezők mérlegelése) (51). Az Első Fokú Bíróság megállapította, hogy a magánhitelező mérlegelését sok tényező befolyásolja, mint a hitelező követeléseinek fajtája (biztosított, kedvezményes, vagy közönséges követelés), a meglévő biztosíték jellege és kiterjedése, az összeg, amihez hozzájut csőd esetén, és hogyan látja a hitelező a cég esélyeit, hogy újra jövedelmező legyen. |
| --- | --- |

(112)

Ezért is az Elsőfokú Bíróság szerint, ha a nehéz anyagi helyzetben lévő kötelezett felajánlja a tartozása szerkezetátalakítását hogy a csőd elkerülése érdekében, akkor minden hitelezőnek pontosan ki kell egyenlítenie legalább a szerkezetátalakítási terv keretein belüli felajánlott összeghez jutásával kapcsolatos előnyöket és a cég esetleges csődje útján kapható összeget (ez a becslést a továbbiakban: a magánhitelezők mérlegelése) (51). Az Első Fokú Bíróság megállapította, hogy a magánhitelező mérlegelését sok tényező befolyásolja, mint a hitelező követeléseinek fajtája (biztosított, kedvezményes, vagy közönséges követelés), a meglévő biztosíték jellege és kiterjedése, az összeg, amihez hozzájut csőd esetén, és hogyan látja a hitelező a cég esélyeit, hogy újra jövedelmező legyen.

| (113) | A HCZ szerkezetátalakításának kérdésében a Bizottság értékelte a Lengyelország által benyújtott dokumentációt és tájékoztatást, és megállapította, hogy az eljárás megindításakor megfogalmazott kételyek eloszlottak. A Bizottság úgy gondolja, hogy a szerkezetátalakítás megfelel a magánhitelezők mérlegeléseinek. |
| --- | --- |

(113)

A HCZ szerkezetátalakításának kérdésében a Bizottság értékelte a Lengyelország által benyújtott dokumentációt és tájékoztatást, és megállapította, hogy az eljárás megindításakor megfogalmazott kételyek eloszlottak. A Bizottság úgy gondolja, hogy a szerkezetátalakítás megfelel a magánhitelezők mérlegeléseinek.

| (114) | A PWC-elemzés alapján a Bizottság már nem állítja azt, hogy a közjogi követelések közhitelezői által birtokolt biztosítékok miatt a felszámolás jobb eredménnyel járt volna, mint a szerkezetátalakítás. A PWC-elemzésben foglalt magyarázatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők a magánhitelezőkhöz hasonló biztosítékokkal rendelkeztek, ugyanazokon a gyártási aktívákon, azonban azok később kerültek bejegyzésre, mint a magánhitelezők biztosítékai. Ezzel kapcsolatosan prioritás lesz a magánhitelezők követeléseinek kielégítése, ami a közjogi követelések közhitelezőihez tartozók kielégítési szintjének csökkentését eredményezi majd. |
| --- | --- |

(114)

A PWC-elemzés alapján a Bizottság már nem állítja azt, hogy a közjogi követelések közhitelezői által birtokolt biztosítékok miatt a felszámolás jobb eredménnyel járt volna, mint a szerkezetátalakítás. A PWC-elemzésben foglalt magyarázatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők a magánhitelezőkhöz hasonló biztosítékokkal rendelkeztek, ugyanazokon a gyártási aktívákon, azonban azok később kerültek bejegyzésre, mint a magánhitelezők biztosítékai. Ezzel kapcsolatosan prioritás lesz a magánhitelezők követeléseinek kielégítése, ami a közjogi követelések közhitelezőihez tartozók kielégítési szintjének csökkentését eredményezi majd.

| (115) | Azon kívül a Bizottság már elfogadhatja, hogy a HCZ jelenlegi szerkezetátalakítási ajánlata minden közhitelező számára hasznot hozhat. Ebből a célból a Bizottság megállapítja, hogy a polgári jogi követelések hitelezőire vonatkozó értékelést a 2003. decemberében fennálló helyzetre vonatkoztatva kell elvégezni. Később ugyan megváltoztatták a szerkezetátalakítási megállapodást, de az alapelemei azóta is érvényesek és kötelező érvényűek maradtak. A közjogi követelések közhitelezői számára viszont a 2005. júniusa a megfelelő dátum, mivel azoknak a hitelezőknek még feltétel nélküli beleegyezésüket kell adniuk a szerkezetátalakítási határozat feltételeibe. |
| --- | --- |

(115)

Azon kívül a Bizottság már elfogadhatja, hogy a HCZ jelenlegi szerkezetátalakítási ajánlata minden közhitelező számára hasznot hozhat. Ebből a célból a Bizottság megállapítja, hogy a polgári jogi követelések hitelezőire vonatkozó értékelést a 2003. decemberében fennálló helyzetre vonatkoztatva kell elvégezni. Később ugyan megváltoztatták a szerkezetátalakítási megállapodást, de az alapelemei azóta is érvényesek és kötelező érvényűek maradtak. A közjogi követelések közhitelezői számára viszont a 2005. júniusa a megfelelő dátum, mivel azoknak a hitelezőknek még feltétel nélküli beleegyezésüket kell adniuk a szerkezetátalakítási határozat feltételeibe.

| (116) | Az elemzés, amelyből az derül ki, hogy a szerkezetátalakítás a hitelezők számára kifizetődőbb lesz, mint a csőd, igazolja magát még az állami hitelezők számára lehető legjobb csődforgatókönyv összefüggésében is. Egy ilyen forgatókönyvet elfogadva 2005-ben csak a közjogi követelések három közhitelezője és 2003-ban a polgári jogi követelések egy közhitelezője (52) a szerkezetátalakítás során tényleg kevesebbet kaphatna, mint felszámolás esetén. Azonban a közjogi követelések mind a három közhitelezője a szerkezetátalakítás ellen foglalt állást, és a lengyel hatóságok biztosították követeléseik teljes kifizetését az RFG aktíváiból Ezek az állami hitelezők tehát nem nyújtottak a kötelezett számára semmilyen előnyt, és nem fektettek be közforrásokat, tehát a viselkedésük nem hozható összefüggésbe az állami támogatással (53). |
| --- | --- |

(116)

Az elemzés, amelyből az derül ki, hogy a szerkezetátalakítás a hitelezők számára kifizetődőbb lesz, mint a csőd, igazolja magát még az állami hitelezők számára lehető legjobb csődforgatókönyv összefüggésében is. Egy ilyen forgatókönyvet elfogadva 2005-ben csak a közjogi követelések három közhitelezője és 2003-ban a polgári jogi követelések egy közhitelezője (52) a szerkezetátalakítás során tényleg kevesebbet kaphatna, mint felszámolás esetén. Azonban a közjogi követelések mind a három közhitelezője a szerkezetátalakítás ellen foglalt állást, és a lengyel hatóságok biztosították követeléseik teljes kifizetését az RFG aktíváiból Ezek az állami hitelezők tehát nem nyújtottak a kötelezett számára semmilyen előnyt, és nem fektettek be közforrásokat, tehát a viselkedésük nem hozható összefüggésbe az állami támogatással (53).

| (117) | A polgári jogi követelések közhitelezőjét, az Zaklad Energetyczny-t illetően, amely Częstochowa körzetében a helyi energiabeszállító, először is figyelembe kell venni, hogy a különbség a követelései kielégítésének – szerkezetátalakítási és felszámolási – szintjei között elenyésző. Másodszor a Bizottság megérti, hogy a HCZ részére szolgáltatásokat beszállító magánhitelező az esetek többségében a felszámolás ellen szól, mert ha a HCZ hosszabb időre, vagy teljesen megszakítja a gyártást, ezzel ő egy fontos ügyfelet veszíti el. Ez különösen vonatkozik az Zaklad Energetyczny-re, amelynek ez jelentené a legnagyobb átvevő elvesztését. Tehát a hitelező a saját üzleti érdeke szerint járt el és nem juttatta a HCZ-t semmilyen neki nem járó haszonhoz. |
| --- | --- |

(117)

A polgári jogi követelések közhitelezőjét, az Zaklad Energetyczny-t illetően, amely Częstochowa körzetében a helyi energiabeszállító, először is figyelembe kell venni, hogy a különbség a követelései kielégítésének – szerkezetátalakítási és felszámolási – szintjei között elenyésző. Másodszor a Bizottság megérti, hogy a HCZ részére szolgáltatásokat beszállító magánhitelező az esetek többségében a felszámolás ellen szól, mert ha a HCZ hosszabb időre, vagy teljesen megszakítja a gyártást, ezzel ő egy fontos ügyfelet veszíti el. Ez különösen vonatkozik az Zaklad Energetyczny-re, amelynek ez jelentené a legnagyobb átvevő elvesztését. Tehát a hitelező a saját üzleti érdeke szerint járt el és nem juttatta a HCZ-t semmilyen neki nem járó haszonhoz.

| (118) | Azon kívül a Bizottság megérti, hogy figyelembe véve a fent említett szakvéleményt (54), amelynek megfelelően „a szerkezetátalakítás esetén kapott összeget” össze kell hasonlítani a „a cégnek a jövedelmezőség visszanyerésére való esélyének becslésével”, a magánhitelezők mérlegelése megköveteli a csőd következményeinek reális felmérését a szerkezetátalakítással szemben. |
| --- | --- |

(118)

Azon kívül a Bizottság megérti, hogy figyelembe véve a fent említett szakvéleményt (54), amelynek megfelelően „a szerkezetátalakítás esetén kapott összeget” össze kell hasonlítani a „a cégnek a jövedelmezőség visszanyerésére való esélyének becslésével”, a magánhitelezők mérlegelése megköveteli a csőd következményeinek reális felmérését a szerkezetátalakítással szemben.

| (119) | A vizsgált esetben a szerkezetátalakítás esélyei egyértelműek. A polgári jogi követeléseket értékesítik a stratégiai befektetőnek, és bizonyítékok voltak (2003-ban) és vannak (2005-ben) arra vonatkozóan, hogy komoly ajánlatokat tettek. Azon kívül a követelések átruházása az Operatorra szintén gazdaságilag megfelelően megalapozottnak tűnik. Az aktívák értékét egy megbízható értékbecslő cég igazolta. |
| --- | --- |

(119)

A vizsgált esetben a szerkezetátalakítás esélyei egyértelműek. A polgári jogi követeléseket értékesítik a stratégiai befektetőnek, és bizonyítékok voltak (2003-ban) és vannak (2005-ben) arra vonatkozóan, hogy komoly ajánlatokat tettek. Azon kívül a követelések átruházása az Operatorra szintén gazdaságilag megfelelően megalapozottnak tűnik. Az aktívák értékét egy megbízható értékbecslő cég igazolta.

| (120) | A Bizottság megérti továbbá, hogy csőd esetén nem lehet garantálni a PWC-elemzésben példának felhozott összeget. Az elemzést az állami hitelezők számára legkedvezőbb forgatókönyv alapján végezték és az aktívák eladását feltételező hasonló elvárásokon alapul, mint az szerkezetátalakításra kijelöltek. Azonban hiányzik a garancia arra, hogy az aktívák eladása a végrehajtó által egyetlen eljárás keretein belül történik. Ehelyett az egyes hitelezők átvehetik az elzálogosított aktívákat, aminek következtében az eladás során az ár valószínűleg alacsonyabb lesz, mint az szerkezetátalakítás folyamatában. A feltevés igazolására Lengyelország empirikus bizonyítékokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság megérti továbbá, hogy csőd esetén nem lehet garantálni a PWC-elemzésben példának felhozott összeget. Az elemzést az állami hitelezők számára legkedvezőbb forgatókönyv alapján végezték és az aktívák eladását feltételező hasonló elvárásokon alapul, mint az szerkezetátalakításra kijelöltek. Azonban hiányzik a garancia arra, hogy az aktívák eladása a végrehajtó által egyetlen eljárás keretein belül történik. Ehelyett az egyes hitelezők átvehetik az elzálogosított aktívákat, aminek következtében az eladás során az ár valószínűleg alacsonyabb lesz, mint az szerkezetátalakítás folyamatában. A feltevés igazolására Lengyelország empirikus bizonyítékokat nyújtott be.

| (121) | A magánhitelezők viselkedése egyértelműen éppen ilyen piaci hozzáállásra utal. A magánhitelezők valóban a szerkezetátalakítás mellett tették le voksukat, a 2. és 3. táblázatban bemutatott eredmények ellenére, amelyek az ő esetükben a csőd javára szóltak. Például a BPH magánbank 2003-ban a 75 millió PLN értékű követelésein kb. 19 %-os (14 millió PLN) veszteséget szenvedett volna, amíg a szerkezetátalakításon kb. 49 %-ot (37 millió PLN) kellett volna veszítenie. A legjobb csődforgatókönyvvel összehasonlítva a szerkezetátalakítás akkor csak 62 %-os visszatérítést engedélyezett volna. Ennek ellenére az BPH az szerkezetátalakítási megállapodás mellett szólalt fel. |
| --- | --- |

(121)

A magánhitelezők viselkedése egyértelműen éppen ilyen piaci hozzáállásra utal. A magánhitelezők valóban a szerkezetátalakítás mellett tették le voksukat, a 2. és 3. táblázatban bemutatott eredmények ellenére, amelyek az ő esetükben a csőd javára szóltak. Például a BPH magánbank 2003-ban a 75 millió PLN értékű követelésein kb. 19 %-os (14 millió PLN) veszteséget szenvedett volna, amíg a szerkezetátalakításon kb. 49 %-ot (37 millió PLN) kellett volna veszítenie. A legjobb csődforgatókönyvvel összehasonlítva a szerkezetátalakítás akkor csak 62 %-os visszatérítést engedélyezett volna. Ennek ellenére az BPH az szerkezetátalakítási megállapodás mellett szólalt fel.

| (122) | Ha ugyanazt a mércét használnánk az állami hitelezőkkel szemben, majdnem mindegyiküknek, azaz minden polgári jogi követelés közhitelezői és a közjogi követelések közhitelezői többségének a szerkezetátalakítás mellett kellett volna szólnia. |
| --- | --- |

(122)

Ha ugyanazt a mércét használnánk az állami hitelezőkkel szemben, majdnem mindegyiküknek, azaz minden polgári jogi követelés közhitelezői és a közjogi követelések közhitelezői többségének a szerkezetátalakítás mellett kellett volna szólnia.

| (123) | A Bizottság további kételyeit eloszlottak abban a kérdésben, hogy a HCZ gyártásának átruházása a HSCZ-re támogatást jelentette-e. A Bizottság tudomásul veszi, hogy ésszerű alapjai voltak a még a csőd bejelentése előtt, az acél tárgyi eszközök végrehajtóinak ellenőrzésén kívül lévő társaságnak való bérbeadásának, mint az aktívák értékének megőrzési módjának a tevékenységvégzés folytatásának érdekében. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság további kételyeit eloszlottak abban a kérdésben, hogy a HCZ gyártásának átruházása a HSCZ-re támogatást jelentette-e. A Bizottság tudomásul veszi, hogy ésszerű alapjai voltak a még a csőd bejelentése előtt, az acél tárgyi eszközök végrehajtóinak ellenőrzésén kívül lévő társaságnak való bérbeadásának, mint az aktívák értékének megőrzési módjának a tevékenységvégzés folytatásának érdekében.

| (124) | Azonkívül a Bizottság megállapította, hogy a HSCZ hozzájutott a forgó tőkéhez és az TFS garanciájához a magán hitelező tesztjét teljesítő üzleti szabályok szerint. Megérti, hogy a HSCZ a beszállítók által az üzleti szabályok szerint adott kölcsönökből és a Huta Częstochowa-ban történő acélgyártásban komolyan érdekelt ügyfelek előlegeiből volt finanszírozva. |
| --- | --- |

(124)

Azonkívül a Bizottság megállapította, hogy a HSCZ hozzájutott a forgó tőkéhez és az TFS garanciájához a magán hitelező tesztjét teljesítő üzleti szabályok szerint. Megérti, hogy a HSCZ a beszállítók által az üzleti szabályok szerint adott kölcsönökből és a Huta Częstochowa-ban történő acélgyártásban komolyan érdekelt ügyfelek előlegeiből volt finanszírozva.

| (125) | Ami az TFS által megadott garanciát illeti, a Bizottság az egyedi garanciák megítélésére vonatkozó gyakorlatra alapozva megállapítja, hogy a garancia állami támogatást nem képez (55). |
| --- | --- |

(125)

Ami az TFS által megadott garanciát illeti, a Bizottság az egyedi garanciák megítélésére vonatkozó gyakorlatra alapozva megállapítja, hogy a garancia állami támogatást nem képez (55).

| (126) | A HSCZ először is nem volt nehéz anyagi helyzetben, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás értelmében (56). Sőt, mi több, ez egy új, tartozásoktól mentes társaság, amely már jelentős megrendeléscsomaggal rendelkezik. Másodszor a társaság képes volt kölcsönökhöz jutni a pénzügyi piacokon állami beavatkozás nélkül, harmadszor pedig a garancia konkrét, maximális összegre vonatkozik és nincs nyitott jellege. |
| --- | --- |

(126)

A HSCZ először is nem volt nehéz anyagi helyzetben, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás értelmében (56). Sőt, mi több, ez egy új, tartozásoktól mentes társaság, amely már jelentős megrendeléscsomaggal rendelkezik. Másodszor a társaság képes volt kölcsönökhöz jutni a pénzügyi piacokon állami beavatkozás nélkül, harmadszor pedig a garancia konkrét, maximális összegre vonatkozik és nincs nyitott jellege.

| (127) | Ami a garancia árát illeti, a Bizottságnak nincsenek bizonyítékai, hogy a kifizetett jutalék nem felel meg a piaci árnak. Ez akkor lesz nyilvánvaló, ha megnézzük a lengyel fél érvét, amely szerint a megbeszéltek miatt garantált összeg ténylegesen nem lépte túl a 6 millió PLN-t és ezzel kapcsolatosan a jutalék mértéke 2 % lett. Azonban a 0,8 % mértékű jutalék esetén még, a hasonló garanciák példái, ahol a jutalék 1 %-os volt, azt mutatják, hogy a jutalék megfelelt a piaci értéknek, főleg ha figyelembe vesszük a tényt, hogy a TFS-nek teljes információi voltak a HSCZ-ról és ezzel kapcsolatosan képes volt bevezetni a garantált összeg korlátozását lehetővé tevő monitoring eszközeit. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy más, a kohászatra vonatkozó ügyekben megfelelőnek ítélte a kifizetett jutalékot, amely még kisebb volt, mint a vizsgált esetben (57). |
| --- | --- |

(127)

Ami a garancia árát illeti, a Bizottságnak nincsenek bizonyítékai, hogy a kifizetett jutalék nem felel meg a piaci árnak. Ez akkor lesz nyilvánvaló, ha megnézzük a lengyel fél érvét, amely szerint a megbeszéltek miatt garantált összeg ténylegesen nem lépte túl a 6 millió PLN-t és ezzel kapcsolatosan a jutalék mértéke 2 % lett. Azonban a 0,8 % mértékű jutalék esetén még, a hasonló garanciák példái, ahol a jutalék 1 %-os volt, azt mutatják, hogy a jutalék megfelelt a piaci értéknek, főleg ha figyelembe vesszük a tényt, hogy a TFS-nek teljes információi voltak a HSCZ-ról és ezzel kapcsolatosan képes volt bevezetni a garantált összeg korlátozását lehetővé tevő monitoring eszközeit. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy más, a kohászatra vonatkozó ügyekben megfelelőnek ítélte a kifizetett jutalékot, amely még kisebb volt, mint a vizsgált esetben (57).

b)   Támogatások és egyéb támogatási intézkedések

| (128) | A HCZ-nek a 1997. júniusa és 2002. májusa között nyújtott 25 161 072,08 PLN (kb. 5,3 millió EUR) összegű pénzügyi eszközök állami forrásokból származtak. Mivel az acéllemez egész Európában széleskörű kereskedelem tárgyát képezi, a Lengyelország által odaítélt ilyen típusú támogatás a HCZ-nek kedvezve torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében az ilyen intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(128)

A HCZ-nek a 1997. júniusa és 2002. májusa között nyújtott 25 161 072,08 PLN (kb. 5,3 millió EUR) összegű pénzügyi eszközök állami forrásokból származtak. Mivel az acéllemez egész Európában széleskörű kereskedelem tárgyát képezi, a Lengyelország által odaítélt ilyen típusú támogatás a HCZ-nek kedvezve torzítja a versenyt és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében az ilyen intézkedés állami támogatásnak minősül.

| (129) | Az 1 328 000 PLN mértékű TKB támogatási szintén gazdasági előnyhöz juttatták a HSCZ-t és ezért állami támogatásnak minősülnek, mivel a HCZ-nak nyújtottakhoz hasonlóan torzítják a versenyt és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(129)

Az 1 328 000 PLN mértékű TKB támogatási szintén gazdasági előnyhöz juttatták a HSCZ-t és ezért állami támogatásnak minősülnek, mivel a HCZ-nak nyújtottakhoz hasonlóan torzítják a versenyt és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (130) | Azonban a közjogi kinnlevőségek a HCZ általi késedelmes kifizetésével kapcsolatosan a Bizottság nem vesz észre semmilyen hasznot. Mivel a HSCZ nem volt veszélyeztetett vállalat, a Bizottság sem hiszi, hogy egy magánhitelező a közintézmények helyében a tartozásának rövid határidejű visszafizetése mellett érvelne (58). |
| --- | --- |

(130)

Azonban a közjogi kinnlevőségek a HCZ általi késedelmes kifizetésével kapcsolatosan a Bizottság nem vesz észre semmilyen hasznot. Mivel a HSCZ nem volt veszélyeztetett vállalat, a Bizottság sem hiszi, hogy egy magánhitelező a közintézmények helyében a tartozásának rövid határidejű visszafizetése mellett érvelne (58).

| (131) | Azon kívül a lengyel jogszabályoknak megfelelően a HSCZ kifizette az elmaradt teljesítések utáni törvényi kamatot, a mértékük pedig túllépte a Bizottság által alkalmazott referencia-kamatlábat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az eljárási rendelet 14. cikkének megfelelően, a jogtalanul odaítélt támogatásra vonatkozó eljárás célja – meghatározni az összeget, amelyet vissza kell nyerni azért, hogy egy olyan helyzet álljon vissza, mint ha semmilyen támogatás nem került volna odaítélésre. Ha azonban a kedvezményezett maga visszafizette a támogatást a támogatás odaítélése napjától a visszafizetés pillanatáig kiszámított teljes kamattal azonos vagy magasabb összegben, akkor, a Bizottság gyakorlatának megfelelően, az ilyen eszköz már nem képez állami támogatást az EK Szerződésének 87. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(131)

Azon kívül a lengyel jogszabályoknak megfelelően a HSCZ kifizette az elmaradt teljesítések utáni törvényi kamatot, a mértékük pedig túllépte a Bizottság által alkalmazott referencia-kamatlábat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az eljárási rendelet 14. cikkének megfelelően, a jogtalanul odaítélt támogatásra vonatkozó eljárás célja – meghatározni az összeget, amelyet vissza kell nyerni azért, hogy egy olyan helyzet álljon vissza, mint ha semmilyen támogatás nem került volna odaítélésre. Ha azonban a kedvezményezett maga visszafizette a támogatást a támogatás odaítélése napjától a visszafizetés pillanatáig kiszámított teljes kamattal azonos vagy magasabb összegben, akkor, a Bizottság gyakorlatának megfelelően, az ilyen eszköz már nem képez állami támogatást az EK Szerződésének 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (132) | A törvényi kamatok, amelyek mértéke 2002–2004-es években 16 % és 12,25 % között (lásd . pont) mozgott, valóban túllepik a Bizottság által a támogatás visszafizetésénél alkalmazott referencia-kamatlábat. Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikkének megfelelően (a továbbiakban: végrehajtó rendelkezés) (59), ez az ötéves bankközi swap-ügyletek rátájának átlaga az előző év utolsó három hónapjából plusz 75 bázispont. Lengyelország számára ez a hivatkozási ráta 2004. május 1-től7,62 %-ot tett ki (60). 2004. előtt Lengyelországban nem létezett az ötéves bankközi swap-ügyletek rátája. Minden esetben más mutatók is, mint az egyéves kincstári kötvények átlagos visszatérítése, észrevehetően alacsonyabb volt (2002- ben 8,24 %, 2003-ban 5,34 % és 2004-ben 6,63 %). |
| --- | --- |

(132)

A törvényi kamatok, amelyek mértéke 2002–2004-es években 16 % és 12,25 % között (lásd . pont) mozgott, valóban túllepik a Bizottság által a támogatás visszafizetésénél alkalmazott referencia-kamatlábat. Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikkének megfelelően (a továbbiakban: végrehajtó rendelkezés) (59), ez az ötéves bankközi swap-ügyletek rátájának átlaga az előző év utolsó három hónapjából plusz 75 bázispont. Lengyelország számára ez a hivatkozási ráta 2004. május 1-től7,62 %-ot tett ki (60). 2004. előtt Lengyelországban nem létezett az ötéves bankközi swap-ügyletek rátája. Minden esetben más mutatók is, mint az egyéves kincstári kötvények átlagos visszatérítése, észrevehetően alacsonyabb volt (2002- ben 8,24 %, 2003-ban 5,34 % és 2004-ben 6,63 %).

| (133) | Az állami támogatásnak csak a Częstochowai Adóhivatalt és a PFRON-t illető teljesítések elhalasztása tekinthető, 62 116,09 PLN összegben, amit nem fizettek vissza. |
| --- | --- |

(133)

Az állami támogatásnak csak a Częstochowai Adóhivatalt és a PFRON-t illető teljesítések elhalasztása tekinthető, 62 116,09 PLN összegben, amit nem fizettek vissza.

3.   A támogatás összeegyeztethetősége a közös piaccal

| (134) | A támogatást, amelyet HCZ kapott 1997. júniusa és 2002. májusa között 25 161 072,08 PLN összegben, annak figyelembe vételével ítélték oda, hogy később az OSZP és a 8. jegyzőkönyv alapján állami támogatásként jóváhagyják, azonban a későbbiekben a HCZ csődjére való tekintettel elmaradt. Mivel azonban a 8. jegyzőkönyv szerint az ilyen támogatás nem megengedett, még mindig nem megengedett szerkezetátalakítási célú támogatásnak minősül, ha csak egyéb, az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem minősül megengedett támogatásnak. |
| --- | --- |

(134)

A támogatást, amelyet HCZ kapott 1997. júniusa és 2002. májusa között 25 161 072,08 PLN összegben, annak figyelembe vételével ítélték oda, hogy később az OSZP és a 8. jegyzőkönyv alapján állami támogatásként jóváhagyják, azonban a későbbiekben a HCZ csődjére való tekintettel elmaradt. Mivel azonban a 8. jegyzőkönyv szerint az ilyen támogatás nem megengedett, még mindig nem megengedett szerkezetátalakítási célú támogatásnak minősül, ha csak egyéb, az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem minősül megengedett támogatásnak.

| (135) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az acélipari ágazat részére nyújtott állami támogatás szabályai szerepelnek a 2002. június 23-ig az acéliparnak nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok megállapításáról szóló, 1996. december 18-i 2496/96/ESZAK bizottság határozatba (61) (a továbbiakban: acélipari támogatási szabályzat) (62). |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az acélipari ágazat részére nyújtott állami támogatás szabályai szerepelnek a 2002. június 23-ig az acéliparnak nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályok megállapításáról szóló, 1996. december 18-i 2496/96/ESZAK bizottság határozatba (61) (a továbbiakban: acélipari támogatási szabályzat) (62).

| (136) | Az acélipari támogatási szabályzat 2. cikke megengedi a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak megfelelő támogatást. A Bizottság az öt támogatási eszköz alapján, amelyet a TKB ítélt oda 5 461 620 PLN összegben, úgy véli, hogy nincsenek komoly kételyek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak való megfelelőségük felől, a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. cikke (2) bekezdésének értelmében (63). |
| --- | --- |

(136)

Az acélipari támogatási szabályzat 2. cikke megengedi a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak megfelelő támogatást. A Bizottság az öt támogatási eszköz alapján, amelyet a TKB ítélt oda 5 461 620 PLN összegben, úgy véli, hogy nincsenek komoly kételyek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak való megfelelőségük felől, a csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. cikke (2) bekezdésének értelmében (63).

| (137) | Először is, bár a TKB által a HCZ-nak odaítélt támogatásokra közvetlenül nem terjed ki a TKB Elnökének a tudomány számára nyújtott pénzügyi támogatás odaítélésének feltételeiről szóló 2001. november 30-i rendelkezése (amit a Bizottság a csatlakozási szerződés IV. mellékletében foglalt PL 6 intézkedés alapján létező támogatásként fogadott el), úgy tűnik, hogy Lengyelország a támogatást nem ítélte meg másképp a program jóváhagyása előtt. Lengyelország már az OSZP-ben már meghatározta a „TKB eszközeit”, mint „a megengedett köztámogatás eszközeit a kutatásra és fejlesztésre szánt támogatások formájában” (64). Ilyen formában a Bizottság értékelte az OSZP-t és a Tanács 2003. júliusi határozatéval azt jóváhagyta (lásd 27. pont). |
| --- | --- |

(137)

Először is, bár a TKB által a HCZ-nak odaítélt támogatásokra közvetlenül nem terjed ki a TKB Elnökének a tudomány számára nyújtott pénzügyi támogatás odaítélésének feltételeiről szóló 2001. november 30-i rendelkezése (amit a Bizottság a csatlakozási szerződés IV. mellékletében foglalt PL 6 intézkedés alapján létező támogatásként fogadott el), úgy tűnik, hogy Lengyelország a támogatást nem ítélte meg másképp a program jóváhagyása előtt. Lengyelország már az OSZP-ben már meghatározta a „TKB eszközeit”, mint „a megengedett köztámogatás eszközeit a kutatásra és fejlesztésre szánt támogatások formájában” (64). Ilyen formában a Bizottság értékelte az OSZP-t és a Tanács 2003. júliusi határozatéval azt jóváhagyta (lásd 27. pont).

| (138) | Másodszor, a támogatáseszközök megfelelnek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszernek. Egyértelmű, hogy a támogatást a kutatási-fejlesztési célokra ítélték oda. Mi több, a támogatás kisebb, mint a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszerben meghatározott, a szabad piac szabályainak megfelelő támogatás felső határa, további 10 %-os engedmény figyelembe vételével, mivel a kedvezményezett a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott régióban volt található (65). Ez tehát vagy az ipari kutatásokra szánt támogatás és 60 %-os felső érték alatt van (. pont, első, második és negyedik albekezdés), vagy az ipari kutatásokra, ill. a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre szánt támogatás, amely 35 %-ot tesz ki (. pont, harmadik, negyedik és ötödik albekezdés). Azon kívül a támogatás ösztönző hatású volt, mivel a lengyel hatóságok meggyőzően bebizonyították, hogy támogatás nélkül a HCZ nem adott volna megbízást a K+F programok végrehajtására. |
| --- | --- |

(138)

Másodszor, a támogatáseszközök megfelelnek a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszernek. Egyértelmű, hogy a támogatást a kutatási-fejlesztési célokra ítélték oda. Mi több, a támogatás kisebb, mint a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretrendszerben meghatározott, a szabad piac szabályainak megfelelő támogatás felső határa, további 10 %-os engedmény figyelembe vételével, mivel a kedvezményezett a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott régióban volt található (65). Ez tehát vagy az ipari kutatásokra szánt támogatás és 60 %-os felső érték alatt van (. pont, első, második és negyedik albekezdés), vagy az ipari kutatásokra, ill. a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre szánt támogatás, amely 35 %-ot tesz ki (. pont, harmadik, negyedik és ötödik albekezdés). Azon kívül a támogatás ösztönző hatású volt, mivel a lengyel hatóságok meggyőzően bebizonyították, hogy támogatás nélkül a HCZ nem adott volna megbízást a K+F programok végrehajtására.

| (139) | A Bizottság ezzel kapcsolatosan úgy véli, hogy nem emel kifogást az 1997–2001 években a TKB-től kapott támogatással szemben, a csatlakozási szerződés IV. mellékletének megfelelően, és a K+F támogatásnak tekinti, nem pedig szerkezetátalakítási célúnak a 8. jegyzőkönyv értelmében. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság ezzel kapcsolatosan úgy véli, hogy nem emel kifogást az 1997–2001 években a TKB-től kapott támogatással szemben, a csatlakozási szerződés IV. mellékletének megfelelően, és a K+F támogatásnak tekinti, nem pedig szerkezetátalakítási célúnak a 8. jegyzőkönyv értelmében.

| (140) | Azonban a 19 699 452 PLN összegű, működési és foglalkoztatás-szerkezetátalakítási célú további támogatás esetében a Bizottság nem látja, az acélipari támogatási szabályzat mely rendelkezései alapján engedhető meg a támogatás. Nyilvánvaló, hogy ez nem a kutatásra és fejlesztésre, vagy az üzemek bezárására vonatkozó támogatás (4. cikk). Azon felül a támogatás nem minősül megengedett működési támogatásnak sem a környezetvédelmi állami támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások értelmében (66). Mindenesetre a lengyel hatóságok nem hivatkoztak semmilyen kivételekre, sem az acélipari támogatási szabályzat, sem az EK szabályainak keretein belül. |
| --- | --- |

(140)

Azonban a 19 699 452 PLN összegű, működési és foglalkoztatás-szerkezetátalakítási célú további támogatás esetében a Bizottság nem látja, az acélipari támogatási szabályzat mely rendelkezései alapján engedhető meg a támogatás. Nyilvánvaló, hogy ez nem a kutatásra és fejlesztésre, vagy az üzemek bezárására vonatkozó támogatás (4. cikk). Azon felül a támogatás nem minősül megengedett működési támogatásnak sem a környezetvédelmi állami támogatásra vonatkozó uniós iránymutatások értelmében (66). Mindenesetre a lengyel hatóságok nem hivatkoztak semmilyen kivételekre, sem az acélipari támogatási szabályzat, sem az EK szabályainak keretein belül.

| (141) | Figyelembe véve azt a tényt, hogy ezek az intézkedések nem esnek az ESZAK acélipari támogatási szabályzat keretein belül más kivétel alá, a Bizottság, az acélipari támogatási szabályzat 1. cikkének megfelelően, szerkezetátalakítási célú támogatásnak tekinti azt, amely a 8. jegyzőkönyv értelmében nem egyeztethető össze a közös piaccal. |
| --- | --- |

(141)

Figyelembe véve azt a tényt, hogy ezek az intézkedések nem esnek az ESZAK acélipari támogatási szabályzat keretein belül más kivétel alá, a Bizottság, az acélipari támogatási szabályzat 1. cikkének megfelelően, szerkezetátalakítási célú támogatásnak tekinti azt, amely a 8. jegyzőkönyv értelmében nem egyeztethető össze a közös piaccal.

| (142) | A 2002. és 2003. években a TKB a HSCZ-nak 1 380 000 PLN-t ítélt oda. A támogatást a csatlakozási szerződés IV. mellékletében foglalt PL 6 intézkedés keretein belül létező támogatásnak lehet tekinteni. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás a PL 6 intézkedésnek megfelelően jóváhagyott terv keretein belül került odaítélésre. Ezek az intézkedések nem emelnek tehát komoly kétségeket azzal kapcsolatban, hogy megfelelnek-e a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak, a csatlakozási szerződés IV. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(142)

A 2002. és 2003. években a TKB a HSCZ-nak 1 380 000 PLN-t ítélt oda. A támogatást a csatlakozási szerződés IV. mellékletében foglalt PL 6 intézkedés keretein belül létező támogatásnak lehet tekinteni. Lengyelország megerősítette, hogy a támogatás a PL 6 intézkedésnek megfelelően jóváhagyott terv keretein belül került odaítélésre. Ezek az intézkedések nem emelnek tehát komoly kétségeket azzal kapcsolatban, hogy megfelelnek-e a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó keretszabályoknak, a csatlakozási szerződés IV. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése értelmében.

| (143) | Figyelembe véve, hogy a TKB által a HCZ-nak odaítélt támogatás engedélyezett, a HSCZ által kapott potenciálisan nem megengedett támogatás összege 62 116,09 PLN (kb. 13 077 EUR). Azonban ez az összeg teljesíti az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet feltételeit (67) és ezért a Bizottság úgy határozhat, hogy ez az eszköz nem jelent állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(143)

Figyelembe véve, hogy a TKB által a HCZ-nak odaítélt támogatás engedélyezett, a HSCZ által kapott potenciálisan nem megengedett támogatás összege 62 116,09 PLN (kb. 13 077 EUR). Azonban ez az összeg teljesíti az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet feltételeit (67) és ezért a Bizottság úgy határozhat, hogy ez az eszköz nem jelent állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében.

4.   Következtetések

| (144) | A fent említett okok miatt a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések, amelyeket Lengyelország alkalmazott a HCZ szerkezetátalakításához a 2003. augusztus 7-i szerkezetátalakítási terv keretein belül, amelyet később módosított 2003. december 1-én és 2004. április 30-án, nem jelentenek támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Azon kívül a Lengyelország által a HSCZ tevékenysége számára alkalmazott intézkedések szintén nem jelentenek támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Mi több, a TKB által a HCZ-nak és HSCZ-nek kutatásra és fejlesztésre odaítélt támogatások összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(144)

A fent említett okok miatt a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések, amelyeket Lengyelország alkalmazott a HCZ szerkezetátalakításához a 2003. augusztus 7-i szerkezetátalakítási terv keretein belül, amelyet később módosított 2003. december 1-én és 2004. április 30-án, nem jelentenek támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Azon kívül a Lengyelország által a HSCZ tevékenysége számára alkalmazott intézkedések szintén nem jelentenek támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. Mi több, a TKB által a HCZ-nak és HSCZ-nek kutatásra és fejlesztésre odaítélt támogatások összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (145) | Azonban a HCZ által 1997–2002-es években, 19 699 452 PLN (4,1 millió EUR) mértékben a szerkezetátalakítási célokra kapott támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal és ezt a 8. jegyzőkönyv 18. pontjának megfelelően vissza kell téríteni. |
| --- | --- |

(145)

Azonban a HCZ által 1997–2002-es években, 19 699 452 PLN (4,1 millió EUR) mértékben a szerkezetátalakítási célokra kapott támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal és ezt a 8. jegyzőkönyv 18. pontjának megfelelően vissza kell téríteni.

| (146) | A visszatérítési követelésnek az a vállalatnak a címzettje, amelyik a támogatást ténylegesen igénybe vette. A támogatás odaítélésének pillanatában a támogatást fogadó gazdasági alany a HCZ jogalanyának a része volt. Mivel magának a HCZ-nek az aktíváit és passzíváit elosztják a három öröklődő társaság között, RFG, MH és működtető között, a támogatást fogadó jogalany nem korlátozódik már csak a HCZ jogalanyhoz, hanem azokat az alanyokat is magában foglalja, akik megkapták a HCZ aktíváit és passzíváit. Ezzel kapcsolatosan a visszatérítést a HCZ-tól, az RFG-tól, a MH-tól és az Operatortól fogják követelni, akik együttesen felelnek érte. |
| --- | --- |

(146)

A visszatérítési követelésnek az a vállalatnak a címzettje, amelyik a támogatást ténylegesen igénybe vette. A támogatás odaítélésének pillanatában a támogatást fogadó gazdasági alany a HCZ jogalanyának a része volt. Mivel magának a HCZ-nek az aktíváit és passzíváit elosztják a három öröklődő társaság között, RFG, MH és működtető között, a támogatást fogadó jogalany nem korlátozódik már csak a HCZ jogalanyhoz, hanem azokat az alanyokat is magában foglalja, akik megkapták a HCZ aktíváit és passzíváit. Ezzel kapcsolatosan a visszatérítést a HCZ-tól, az RFG-tól, a MH-tól és az Operatortól fogják követelni, akik együttesen felelnek érte.

| (147) | A visszatérítés alá eső összegeket a végrehajtási rendelkezés előírásainak megfelelően számított kamatokkal növelni fogják. Különösen a végrehajtási rendelkezés 9. cikkének (4) bekezdése rendelkezik arról, hogy ha hiányzik az ötéves bankközi swap-ügyletek rátája, akkor a Bizottság, az érdekelt tagállammal való szoros együttműködésben, meghatározhatja az állami támogatás visszatérítésének kamatlábát más módszer alapján a hozzáférhető információkra támaszkodva. Ezzel kapcsolatosan, hogy Lengyelország számára arra az időszakra, amire a közös piaccal nem összeegyeztethető támogatás odaítélése vonatkozik, nem voltak hozzáférhetőek az ötéves bankközi swap-ügyletek rátái, a támogatás visszatérítésének alkalmazott kamatlábnak a hozzáférhető kamatlábon kell alapulnia, amelyet az adott időszakra jellemzőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(147)

A visszatérítés alá eső összegeket a végrehajtási rendelkezés előírásainak megfelelően számított kamatokkal növelni fogják. Különösen a végrehajtási rendelkezés 9. cikkének (4) bekezdése rendelkezik arról, hogy ha hiányzik az ötéves bankközi swap-ügyletek rátája, akkor a Bizottság, az érdekelt tagállammal való szoros együttműködésben, meghatározhatja az állami támogatás visszatérítésének kamatlábát más módszer alapján a hozzáférhető információkra támaszkodva. Ezzel kapcsolatosan, hogy Lengyelország számára arra az időszakra, amire a közös piaccal nem összeegyeztethető támogatás odaítélése vonatkozik, nem voltak hozzáférhetőek az ötéves bankközi swap-ügyletek rátái, a támogatás visszatérítésének alkalmazott kamatlábnak a hozzáférhető kamatlábon kell alapulnia, amelyet az adott időszakra jellemzőnek kell tekinteni.

VII.   AZ OSZP MÓDOSÍTÁSAINAK JÓVÁHAGYÁSA A 8. JEGYZŐKÖNYV 10. PONTJÁNAK MEGFELELŐEN

| (148) | Lengyelország bejelentette az OSZP módosítását, és kijelentette, hogy a HCZ-t nem számolják fel, hanem az állami támogatás nélkül is újjászervezhető. A Bizottság a 8. jegyzőkönyv 10. pontjának megfelelően nem emelt kifogást e változás ellen. |
| --- | --- |

(148)

Lengyelország bejelentette az OSZP módosítását, és kijelentette, hogy a HCZ-t nem számolják fel, hanem az állami támogatás nélkül is újjászervezhető. A Bizottság a 8. jegyzőkönyv 10. pontjának megfelelően nem emelt kifogást e változás ellen.

| (149) | A 8. jegyzőkönyv 10. pontjának értelmében „az általános szerkezetátalakítási tervben és az egyedi tervekben történő bármilyen módosítást Bizottságnak, és amennyiben ez szükséges, a Tanácsnak jóvá kell hagynia.” Mivel a Bizottság határozata állami támogatásra vonatkozik, megfelelő az EK-Szerződés 88. cikkének és a 659/99/EK rendelet eljárási szabályaira való hivatkozás. Ebben az összefüggésben a határozatokat a Bizottság hozza, kivéve azt az esetet, amikor a közös piacnak megfelelő támogatás odaítéléséről szóló határozat kivételes körülményekkel igazolható, 88. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(149)

A 8. jegyzőkönyv 10. pontjának értelmében „az általános szerkezetátalakítási tervben és az egyedi tervekben történő bármilyen módosítást Bizottságnak, és amennyiben ez szükséges, a Tanácsnak jóvá kell hagynia.” Mivel a Bizottság határozata állami támogatásra vonatkozik, megfelelő az EK-Szerződés 88. cikkének és a 659/99/EK rendelet eljárási szabályaira való hivatkozás. Ebben az összefüggésben a határozatokat a Bizottság hozza, kivéve azt az esetet, amikor a közös piacnak megfelelő támogatás odaítéléséről szóló határozat kivételes körülményekkel igazolható, 88. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében.

| (150) | A Bizottság jogosult az ajánlott változás jóváhagyására, mivel az állami támogatásra vonatkozó jegyzőkönyvben kimutatott főbb értékek és az állami támogatás ütemezése és arányai nem változnak (68). Az OSZP jelenlegi változása semmiképpen nem befolyásolja magát a 8. jegyzőkönyvet. A HCZ a 8. jegyzőkönyv keretein belül nem válik kedvezményezetté, és nem változik a lengyel acélipar 7. pontban meghatározott teljes gyártási kapacitásának a csökkentése. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság jogosult az ajánlott változás jóváhagyására, mivel az állami támogatásra vonatkozó jegyzőkönyvben kimutatott főbb értékek és az állami támogatás ütemezése és arányai nem változnak (68). Az OSZP jelenlegi változása semmiképpen nem befolyásolja magát a 8. jegyzőkönyvet. A HCZ a 8. jegyzőkönyv keretein belül nem válik kedvezményezetté, és nem változik a lengyel acélipar 7. pontban meghatározott teljes gyártási kapacitásának a csökkentése.

| (151) | Azonkívül Lengyelország megfelelően indokolta a változást. A HCZ szerkezetátalakítása valóban a piaci szabályokon nyugvó alternatívának tűnik, a fenti elemzésben pedig kimutatták, hogy a HCZ a 2003-as állásponttal szemben újjászerveződhet állami támogatás nélkül. |
| --- | --- |

(151)

Azonkívül Lengyelország megfelelően indokolta a változást. A HCZ szerkezetátalakítása valóban a piaci szabályokon nyugvó alternatívának tűnik, a fenti elemzésben pedig kimutatták, hogy a HCZ a 2003-as állásponttal szemben újjászerveződhet állami támogatás nélkül.

| (152) | Azonban a Bizottság abból indul ki, hogy nem hagyhatja jóvá a HCZ-nak 1997–2002 között nyújtott támogatást. Ugyanis a beleegyezés azt jelentené, hogy a HCZ a kedvezményezettek listájára kerül, és hozzájárulhatna a lengyel acéliparnak adható lehetséges állami támogatás megnöveléséhez, ami megváltoztatja ezzel az állami támogatási kötelezettségek egyensúlyát és torzítja a versenyt. Egy ilyen változást a Bizottság nem hagyhat jóvá a Tanács beleegyezése nélkül. |
| --- | --- |

(152)

Azonban a Bizottság abból indul ki, hogy nem hagyhatja jóvá a HCZ-nak 1997–2002 között nyújtott támogatást. Ugyanis a beleegyezés azt jelentené, hogy a HCZ a kedvezményezettek listájára kerül, és hozzájárulhatna a lengyel acéliparnak adható lehetséges állami támogatás megnöveléséhez, ami megváltoztatja ezzel az állami támogatási kötelezettségek egyensúlyát és torzítja a versenyt. Egy ilyen változást a Bizottság nem hagyhat jóvá a Tanács beleegyezése nélkül.

VIII.   A 8. JEGYZŐKÖNYV 4. PONTJÁNAK VALÓ MEGFELELÉS

| (153) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HCZ és HSCZ függő társaságainak eladása nem sérti a 8. jegyzőkönyv 4. pontját. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HCZ és HSCZ függő társaságainak eladása nem sérti a 8. jegyzőkönyv 4. pontját.

| (154) | A 8. jegyzőkönyv 4. pontja rendelkezik arról, hogy: „támogatás kedvezményezettje:






  (a) | az 1. mellékletben nem szereplő vállalkozással való egyesülés esetén nem adhatja át a támogatás alá eső társaságnak adott támogatásból származó hasznot, |
| --- | --- | --- |

(154)

A 8. jegyzőkönyv 4. pontja rendelkezik arról, hogy: „támogatás kedvezményezettje:

(a)

az 1. mellékletben nem szereplő vállalkozással való egyesülés esetén nem adhatja át a támogatás alá eső társaságnak adott támogatásból származó hasznot,

| (b) | 2006. december 31-ig nem veheti át az 1. mellékletben nem szereplő csődöt jelentett vállalkozás aktíváit...”. |
| --- | --- |

(b)

2006. december 31-ig nem veheti át az 1. mellékletben nem szereplő csődöt jelentett vállalkozás aktíváit...”.

Az OSZP-ben megismételték, hogy e szabálynak szerepe az, hogy megakadályozza a 8. jegyzőkönyv alá eső kedvezményezettet abban, hogy átvegye a HCZ aktíváit vagy részvényeit.

| (155) | A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben a 4b. pont helyett a 4a. pontot kell figyelembe venni, mivel nem az aktívák eladásáról, hanem a részvények eladásáról van szó, ami fúziónak minősül (69). A stratégiai befektető valójában csak a társaságok részvényeihez jut hozzá, és nem az egyes aktívákhoz. Mi több, a 4b. pont alkalmazása elegendő a HCZ csődjéhez, amit eddig nem hirdettek ki. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben a 4b. pont helyett a 4a. pontot kell figyelembe venni, mivel nem az aktívák eladásáról, hanem a részvények eladásáról van szó, ami fúziónak minősül (69). A stratégiai befektető valójában csak a társaságok részvényeihez jut hozzá, és nem az egyes aktívákhoz. Mi több, a 4b. pont alkalmazása elegendő a HCZ csődjéhez, amit eddig nem hirdettek ki.

| (156) | A Bizottság úgy véli, a 8. jegyzőkönyv 4a. pontja nem sérül, mivel ez a rendelkezés egyértelműen a 8. jegyzőkönyv hatálya alá eső kedvezményezetteknek volt címezve, és ezek közé sem a Donbass, sem az LNM nem tartozik. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság úgy véli, a 8. jegyzőkönyv 4a. pontja nem sérül, mivel ez a rendelkezés egyértelműen a 8. jegyzőkönyv hatálya alá eső kedvezményezetteknek volt címezve, és ezek közé sem a Donbass, sem az LNM nem tartozik.

| (157) | Igaz, hogy az LNM egy kedvezményezettet vásárolt meg, azaz az MSP-t. Azonban a Bizottság nem rendelkezik bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy az LNM az MSP nevében vagy annak képviselőjeként tevékenykedne. Ellenkezőleg, az LNM-et és az MSP-t külön, önálló vállalatként vezetik. Még ha a Bizottság úgy értelmezte volna a rendelkezés előfeltevéseit, hogy az megtiltja a kedvezményezettek (valószínűleg az MSP) és a nem kedvezményezett alanyok (ebben az esetben a HCZ) kereszttámogatását, a Bizottság elegendő garanciát kapott arra, hogy a vásárló tartózkodni fog a HCZ kereszttámogatásától az OSZP keretein belül kapott támogatásból. A fenti állítások kihangsúlyozása érdekében Lengyelország és az LNM egyaránt bemutatták a megfelelő kötelezettségeket (lásd 79. pont és 106. pont). |
| --- | --- |

(157)

Igaz, hogy az LNM egy kedvezményezettet vásárolt meg, azaz az MSP-t. Azonban a Bizottság nem rendelkezik bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy az LNM az MSP nevében vagy annak képviselőjeként tevékenykedne. Ellenkezőleg, az LNM-et és az MSP-t külön, önálló vállalatként vezetik. Még ha a Bizottság úgy értelmezte volna a rendelkezés előfeltevéseit, hogy az megtiltja a kedvezményezettek (valószínűleg az MSP) és a nem kedvezményezett alanyok (ebben az esetben a HCZ) kereszttámogatását, a Bizottság elegendő garanciát kapott arra, hogy a vásárló tartózkodni fog a HCZ kereszttámogatásától az OSZP keretein belül kapott támogatásból. A fenti állítások kihangsúlyozása érdekében Lengyelország és az LNM egyaránt bemutatták a megfelelő kötelezettségeket (lásd 79. pont és 106. pont).

ELFOGADTA AZ ALÁBBI HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   Lengyelország által a Huta Częstochowa szerkezetátalakítása céljából alkalmazott intézkedések a 2003. december 1-én és 2004. április 30-án módosított, a szerkezetátalakításról szóló 2003. augusztus 7-i határozat alapján nem jelentenek állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2.   Az intézkedések, amelyeket Lengyelország a Huta Stali Częstochowa tevékenységére alkalmazott, nem minősülnek állami támogatásnak az EK Szerződése 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

Az állami támogatás, amelyet Lengyelország a kutatásra és fejlesztésre nyújtott a Huta Częstochowa részére 5 461 620 PLN összegben és a Huta Stali Częstochowa részére 1 328 000 PLN összegben, összeegyeztethető a közös piaccal.

3. cikk

1.   A 19 699 452 PLN összegű állami támogatás, amelyet Lengyelország a Huta Częstochowa számára nyújtott 1997. és 2002. májusa közötti időszakban működési támogatás és foglalkoztatás-átszervezési célú támogatás formájában, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

2.   Lengyelország megtesz minden szükséges intézkedést, hogy visszaszerezze a Huta Częstochowa-tól, a Regionális Gazdasági Alaptól, Majątek Hutniczy sp. z o. o. vállalattól és az Operatortól a Huta Częstochowa-nak jogtalanul nyújtott támogatást, amelyről az (1) bekezdésben szó van. E vállalatok együttesen felelősséget viselnek a támogatás visszatérítéséért.

A támogatás visszatérítése késedelem nélkül és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően történik, feltéve, hogy azok lehetővé teszik a jelen rendelkezés azonnali és hatékony végrehajtását. A visszatérítés alá eső összegekhez hozzáadják a Huta Częstochowa-nak nyújtott támogatás odaítélésének napjától a tényleges visszatérítéséig számított teljes időszakra vonatkozó kamatot. A kamatok a 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetében meghatározott szabályoknak megfelelően kerülnek felszámításra.

3.   Lengyelország a jelen rendelkezésről szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a végrehajtását szolgáló már alkalmazott és tervezett intézkedésekről. A tájékoztatás a jelen rendelkezés 1. mellékletéhez csatolt űrlapot felhasználásával történik. Lengyelország azonos határidővel a Bizottsághoz minden olyan okmányt benyújt, amely igazolhatja, hogy elkezdődött az összegek visszatérítési folyamata a jogtalanul odaítélt támogatás visszatérítéséért felelős vállalatokkal szemben.

4. cikk

A Bizottság, a csatlakozási szerződés 8. jegyzőkönyve 10. pontjának megfelelően, jóváhagyja a lengyel Országos Szerkezetátalakítási Terv javasolt módosítását, amennyiben lehetővé teszi a Huta Częstochowa szerkezetátalakítását állami támogatás és a gyártási kapacitásának növelése nélkül.

5. cikk

E határozat címzettje Lengyelország.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 5.

A Bizottság nevében

Neelie KROES

Bizottsági Tag

---

(1)  HL L 236., 2003.9.23., 948. o.

1

(2)  HL C 204., 2004.8.12., 6. o.

2

(3)  További részletekért lásd: a COMP/ESZAK 1351 Usinor/Arbed/Acefalia ügyben a 2001.11.21-i bizottsági határozat 88. bekezdése.

3

Usinor/Arbed/Acefalia

(4)  Rurexpol a varrat nélküli – fúró- és fűtőcsövek gyártására specializálódik. A gyártási kapacitása 60 000 tonna. A 2003–2004-es években az eladás meghaladta az évi 200 millió PLN-t.

4

(5)  Feltéve, hogy 1 EUR egyenlő kb. 4,75 PLN. Ez volt a középárfolyam 2004. májusában, amikor Lengyelország csatlakozott az EU-hoz és az eljárás megindításáról szóló határozat megszületett.

5

(6)  A jelen szöveg egyes részeit törölték, hogy bizalmas információk ne kerülhessenek nyilvánosságra; e részeket a zárójelek közötti három pont jelöli.

6

(7)  111. sz. Lengyel Közlöny, 1196. tétel.

7

(8)  További információk az LNM holdingtársaságokról a 2004. február 5-i LAK/LNM bizottsági határozatban találhatóak, a COMP/M 3326 ügyben, amely tisztázta a lengyel acélkohó megvásárlását a összefonódás-ellenőrzési rendelet keretein belül.

8

(9)  A további kedvezményezett a hét acélgyártó társaság: Huta Bankowa, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Łabędy, Huta Pokόj, Huta Andrzej és Huta Batory. Időközben a két utolsó társaság csődöt jelentett.

9

(10)  A Tanács valójában két határozatot hozott, az egyiket 2002. júliusában, amely az európai megállapodás 2. jegyzőkönyve 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően meghosszabbította a halasztási időszakot a jóváhagyható szerkezetátalakítás és az egyedi üzleti tervek feltétele mellett; a másikat 2003. júniusában, amely jóváhagyta a 2003. áprilisában benyújtott terveket, aminek következtében az állami támogatás megítélésének halasztási időszakát a 2003. végéig hosszabbították meg.

10

(11)  Rendes körülmények között az EU nem engedélyezi az acéliparnak nyújtott állami támogatást, lásd az acélipari ágazat megmentését és szerkezetátalakítását szolgáló támogatásról és üzembezárásokról szóló bizottsági közleményt (HL C 70., 2002.3.19., 21. o.). Nem engedélyezhető továbbá a regionális beruházások támogatása, lásd A nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális keretét (HL C 70., 2002.3.19., 8. o.).

11

az acélipari ágazat megmentését és szerkezetátalakítását szolgáló támogatásról és üzembezárásokról szóló bizottsági közleményt

A nagy beruházási projektek regionális támogatásának multiszektorális keretét

(12)  A 2003. november 14-i törvény által (229. sz. Lengyel Közlöny, 2271. tétel) módosított 2002. október 30-i törvény (213. sz. Lengyel Közlöny, 1800. tétel).

12

(13)  Az említett törvény néhány lengyelországi szerkezetátalakítási esetnek az alapját képezi. A törvény részletes leírását többek között – a C (2005) 17. és 18. sz. ügyben – a lengyel Gdynia és Gdańsk hajógyárak szerkezetátalakítási támogatása ügyben az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelő hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 2005. június 1-i bizottsági határozat tartalmazza, HL C 220., 2005.9.8., 7. o. Ha az adott esettől függően a tőrvény előírásainak alkalmazásában kisebb eltérések mutatkoznak, ezt a lengyel hatóságok megjegyzései okozzák, mivel ez a nemzeti jogot érinti.

13

(14)  Nem esik a szerkezetátalakítás alá elsősorban a nyugdíjjárulék és a társadalombiztosítási járulék azon része, amely – miután dolgozói jutalékról van szó – a bérkifizetéssel kapcsolatos (a járulék két fő részre osztható, mindegyik kb. 50 %-os). Ez azért van, mert a járulék azon része, amelyet a dolgozónak kell kifizetnie, a dolgozó kötelezettségét képezi (és nem a munkáltatóét), akkor is, ha a munkáltató köteles fizetni a TB-nek. Ezért a vállalat teljes felelősséggel tartozik a dolgozói járulékok befizetéséért. Azon kívül, ha ezek elmaradt összegek, ez maga után vonja a törvényi kamat felszámítását. Létezik azonban lehetőség a kamatok, vagy a nyugdíjjárulék visszafizetésének elhalasztására a biztosított által fizetett társadalombiztosítási járulékkal együtt, 24 hónapra (a 2002. október 30-i törvény 32. cikkének b) pontja).

14

(15)  2004. március 31-én előterjesztette a Bizottság részére az indoklást, hogy szerinte a szerkezetátalakítás miért felel meg a magán hitelezők mérlegelésének.

15

(16)  Azonban a határozat még mindig nem felelt meg a 2002. október 30-i törvény módosítása révén bevezetett feltételnek, mivel nem tartalmazza sem a különleges feltételek melletti szerkezetátalakítás alá eső közjogi tartozások részletes leírását, sem annak magyarázatát, miért kerülnek átadásra az aktívák az Operator részére (ez az információ azonban megtalálható a szerkezetátalakítási tervben). Lengyelország tájékoztatást adott arról, hogy ezek a kérdések megtalálhatóak a 2005. június végére tervezett újabb módosításban, amely figyelembe veszi a közjogi tartozások közhitelezőinek határozatát.

16

(17)  Az ATEST Zakład Usług Doradczych i Technicznych (Tanácsadási és Műszaki Szolgáltató Intézet) 1992. óta tevékenykedik a lengyel piacon, a vállalatok és kereskedelmi ingatlanok, továbbá a termelőeszközök érték-megállapítására szakosodott. A cég a finanszírozás – a banki hitelek felvétele, a szerkezetátalakítás és a vállalatok egyesítése általi – elnyerése céljából sok vállalat értékmegállapításában működött közre.

17

(18)  A szerkezetátalakítási tervben előzetesen megállapították, hogy az Operator által kapott aktívák könyv szerinti értéke kb. 203,3 millió PLN. Tulajdonképpen az Operatornak átadandó aktívák pontos összetételének az újratárgyalása történt meg, mivel az Operator képviselői a könnyen eladható aktívákra összpontosították figyelmüket.

18

(19)  A BRE Corporate Finance RT. a Varsói Értékpapírtőzsdén jegyzett egyik legnagyobb lengyel bank, a BRE Bank RT. 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat. A BRE Bank feletti kezelési ellenőrzést a részvények több mint 72 %-át birtokló német Commerzbank AG gyakorolja. A BRE Corporate Finance a befektetési bankággal, az átvállalásokkal és fúziókkal, szerkezetátalakítási és vállalat-finanszírozási tevékenységgel foglalkozik. Lengyelország igazolja, hogy a cég részt vett Lengyelországban számos nagy privatizációs ügyletben és átvállalásokban a magán ügyfelei és az Államkincstár képviseletében. Ezen projektek keretein belül általában vállalatok értékmegállapítását végezték különböző módszerek felhasználásával.

19

(20)  Az összeg három vállalatot nem foglal magában, azok nem kerülnek eladásra a stratégiai befektető részére. Az értéküket a 0 és 15 millió PLN közötti összegre becsülik.

20

(21)  A 2005. márciusi állapot szerinti bevételeket figyelembe vevő becsült adatok, [...] millió PLN értékben (lásd lejjebb a 3. táblázatot), kb. [...] millió PLN havi kamattal, 2005. októberéig és kb. [...] millió PLN-nel együtt, azon állami hitelezők követeléseiért, akik az szerkezetátalakítást elutasították.

21

(22)  Becsült adatok 2005. június végén.

22

(23)  A PWC-elemzés a 2003. február 28-i csőd- és szerkezetátalakítási törvény keretein belüli szimuláció alapján készült.

23

(24)  A környezetvédelemről szóló 1980. január 31-i törvény alapján, 1994. évi 49. sz. Lengyel Közlöny, 196. tétel.

24

(25)  A FEO/72752/E/97/TT sz. határozat által, a mozgáskorlátozottak foglalkoztatásáról és szakmai rehabilitációjáról szóló, 1991. május 9-i törvény 8. cikkének (1) bekezdése és 4. cikkének (1) bekezdése alapján (46. sz. Lengyel Közlöny, 201. tétel, módosított).

25

(26)  A környezetvédelemről szóló 1980. június 31-i törvény értelmében (1994. évi 49. sz. Lengyel Közlöny, 196. tétel).

26

(27)  A Vajdasági Tanács Elnökének GKN.IV.7224/653/98 sz. határozata alapján az ingatlangazdálkodásról szóló 1997. 08. 21-i törvény 219. cikke (1) bekezdésének megfelelően (115. sz. Lengyel Közlöny, 741. tétel).

27

(28)  A GDSA Tanácsa 205/99 sz. határozata alapján, a munkáltató fizetésképtelensége esetén a dolgozói igények védelméről szóló 1993. december 29-i törvénynek megfelelően (1994. évi 1. sz. Lengyel Közlöny, 1. tétel).

28

(29)  Az Adóhivatal Vezetőjének DUS – E – 924/424/99 sz. határozata alapján, a közigazgatási végrehajtási eljárásról szóló 1966. 06. 17-i törvénynek megfelelően (1991. évi 36. sz. Lengyel Közlöny, 161. tétel).

29

(30)  Az Adóhivatal Vezetőjének DUS-PP-733/12/99 sz. határozata alapján, az adóeljárásról szóló 1997. augusztus 29-i törvénynek megfelelően (137. sz. Lengyel Közlöny, 926. tétel, módosított).

30

(31)  Az 1999. évi költségvetésről szóló 1999. február 17-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően (1999. évi 17. sz. Lengyel Közlöny, 154. tétel és 1999. évi 47. sz. Közlöny, 466. tétel).

31

(32)  A HCZ adósságainak szerkezetátalakításáról szóló szerződés alapján, az ingatlanadó ki nem fizetése eredményeként.

32

(33)  Az 1999. évi költségvetésről szóló 1999. február 17-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően (1999. évi 17. sz. Lengyel Közlöny, 154. tétel).

33

(34)  A 2000/2. sz. határozattal, az adóeljárásról szóló 1997. augusztus 29-i törvény 67. cikkének megfelelően (137. sz. Lengyel Közlöny, 929. tétel, változásokkal).

34

(35)  A 2000. évi költségvetésről szóló 2000. január 21-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően (7. sz. Lengyel Közlöny, 85. tétel).

35

(36)  A 2000. évi költségvetésről szóló 2000. január 21-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően (7. sz. Lengyel Közlöny, 85. tétel).

36

(37)  A Községi Bíró II-3130/4/01 sz. határozatával, az adóeljárásról szóló 1997. augusztus 29-i törvény 67. cikkének megfelelően (137. sz. Lengyel Közlöny, 929. tétel, változásokkal).

37

(38)  A 2001. évi költségvetésről szóló 2001. március 1-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően (21. sz. Lengyel Közlöny, 246. tétel).

38

(39)  A 2002. évi költségvetésről szóló 2002. március 14-i törvény 36. cikke (1) bekezdésének (30. sz. Lengyel Közlöny, 275. tétel) és a vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 2001. augusztus 24-i törvénynek megfelelően (111. sz. Lengyel Közlöny, 1196. tétel)

39

(40)  A költségekből a 606 800 PLN összeget az ipari kutatásokra fordították, a maradék részt a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre. A K+F programok kereskedelmi jogtulajdonosa jelenleg a Tudományos Akadémia.

40

(41)  Az állami tudományos intézet kizárólag az állam által finanszírozott fő tanácsadó testület a tudomány terén.

41

(42)  A költségekből a 3 870 000 PLN összeget az ipari kutatásokra fordítottak, a 4 050 000 PLN összeget pedig a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységre. A TKB minden teljesítése a Vaskohászattani Intézetnek szólt.

42

(43)  A Lengyel Tudományos Akadémia átadta a kutatási eredményeket más ipari üzemeknek, amelyek a hőcserélő berendezéseket rongáló szerves anyagok jelentős mennyiségét tartalmazó forrásokból származó hűtővízhasználat problémájával küzdenek.

43

(44)  A projekt célja a lemez teljes vastagságában egységes ötvözeti felépítésű öntési és hengerlési technológiájának kidolgozása. Ilyen lemezre volt szükség a hajógyártásban és korábban Lengyelországban nem gyártották. A kutatási eredményeket más vállalatok és számos ügyfél számára is hozzáférhetővé tették.

44

(45)  A támogatást főbb mértékben a Vaskohászattani Intézetnek adták át.

45

(46)  Azon kívül Lengyelország azt állítja, hogy 2003-ban az állami hitelezők szerkezetátalakítás következtében visszanyert követeléseinek százalékaránya 46 % és 72 % között alakult (átlagosan 61 %), amíg a csökkentés a magánhitelezők esetében 46 % és 58 % között alakult (átlagosan 54 %).

46

(47)  A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere, HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

47

(48)  Lásd a Třinecké Železárny a.s. cseh acélgyártó részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról szóló 2004. december 14-i határozat, HL C 22., 2005.1.27., 2. o., amely a csatlakozási szerződésnek a cseh vas- és acélkohászat szerkezetátalakításáról szóló 2. jegyzőkönyvén alapul.

48

(49)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

49

(50)  A C-342/96. sz. Spanyolország kontra Európai Bizottsá gügy, 46. bekezdés; a C-256/97. sz. DMT-ügy, 24. bekezdés, a főtanácsnok véleménye a C-256/97. sz. DMT-ügyben, 38. bekezdés; a T-152/99. sz. Hamsa-ügy, 167. bekezdés.

50

Spanyolország kontra Európai Bizottsá g

DMT-ügy

DMT-ügyben

Hamsa-ügy

(51)  A T-152/99. sz. Hamsa-ügy, 168. bekezdés: „Ha a cég az anyagi helyzetének jelentős romlása előtt állva felajánlja a hitelezőinek a tartozása szerkezetátalakítására vonatkozó megállapodást vagy megállapodásokat helyzete javítása vagy a csőd elkerülése érdekében, akkor minden hitelezőnek határozatot kell hoznia figyelembe véve egyrészről a javasolt megállapodás során felajánlott összeget, másrészről az összeget, amelyet visszanyerni remél a cég esetleges felszámolása eredményeként. A választását sok tényező befolyásolja, úgy mint a hitelező státusza a biztosított, kedvezményes, vagy közönséges követelés tulajdonosaként; a mindenkori általa igénybe vehető biztosíték jellege és kiterjedése; az, hogyan látja az újjászervezett cég esélyeit, hogy visszanyerje a jövedelmezőségét és az összeg, amihez hozzájut felszámolás esetén. Ha például kiderül, hogy a cég felszámolása esetében a vagyon tényleges eladási ára csak a jelzáloghitelek és a kedvezményes követelések fedezésére elegendő, akkor a közönséges követelések érték nélküliek maradnak. Ebben a helyzetben a közönséges követeléseket birtokló hitelező igazából semmilyen áldozatot nem hoz, ha beleegyezik a követelése nagyobb részének törlésébe.”

51

Hamsa-ügy

(52)  Ténylegesen 2005-ben négyen vannak, de ebben az esetben annak nincs jelentősége, mivel az szerkezetátalakításba már 2003-ban beleegyeztek.

52

(53)  A Bizottság nem veszi figyelembe, hogy más hitelezők is elutasíthatták volna az szerkezetátalakítást, mivel azok a hitelezőknek kétségen kívül használtára vált az szerkezetátalakítás és nem akarták a folyamatot megkérdőjelezni.

53

(54)  A T-152/99.sz. Hamsa-ügy, 168. bekezdés (a szerző kiemelése).

54

Hamsa-ügy

(55)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezesség formájú állami támogatáshoz való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 71., 2000.3.11., 14. o.).

55

(56)  HL C 244.,2004.10.1., 2. o.

56

(57)  Lásd az Anon-féle bizottsági határozata 2004. július 26-ból., C (2004) 1813 fin, 47. pont, még nem közzétett, ahol a Bizottság beleegyezik a 0,6 % mértékű hozzájárulásba.

57

Anon-féle

(58)  A Főszóvívő véleménye a C-276/02 Ügyben, Spanyolország v. Bizottság, 40. bekezdés.

58

(59)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

59

(60)  A referencia-kamatlábak az állami támogatás ügyében és a jogtalanul odaítélt támogatásra vonatkozó a kamatlábak, HL C 48., 2005.2.24., 2. o.

60

(61)  HL L 338., 1996.12.28., 42. o.

61

(62)  ESZAK-Szerződés lejártának következményeként a versenyjogi kérdések kezelésének bizonyos szempontjairól szóló bizottsági közlemény 44. pontja értelmében (HL C 152., 2002.6.26., 5. o.) „a 2002. július 23-án, vagy azt megelőzően előzetes bizottsági jóváhagyás nélkül nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatosban a fenti időpont után hozott határozatok esetében a Bizottság a jogszabályellenes állami támogatás értékelésének vonatkozó szabályai meghatározásáról szóló bizottsági értesítés alapján fog eljárni”. A közlemény (lásd. HL C 119., 2002.5.22., 22. o.) rendelkezik arról, hogy a jogtalanul odaítélt támogatást az odaítélés pillanatában érvényes szöveg szerint értékelik.

62

„a 2002. július 23-án, vagy azt megelőzően előzetes bizottsági jóváhagyás nélkül nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatosban a fenti időpont után hozott határozatok esetében a Bizottság a jogszabályellenes állami támogatás értékelésének vonatkozó szabályai meghatározásáról szóló bizottsági értesítés alapján fog eljárni”

(63)  A 8. jegyzőkönyv csak az acélipari ágazat szerkezetátalakítási támogatására vonatkozik, azaz bármilyen támogatásra, amely nem felel meg az EK az állami támogatásra vonatkozó egyéb szabályainak.

63

(64)  38. oldal.

64

(65)  Lásd a Bizottság 2004. augusztus 13-án kelt, Lengyelországnak címzett levelét, amelyben nem emel semmilyen kifogást a bejelentett eszközökkel szemben, a lengyel regionális támogatási térképet beleértve (C (2004) 3230/5).

65

(66)  HL C 72., 1994.3.10., 3. o., az acélipari támogatási szabályzat 3. cikke szerint alkalmazva (időközben helyettesítve a HL C 37., 2001.2.3., 3. o. által). Különösen nem hulladék-gazdálkodási és energia-takarékossági támogatás.

66

(67)  HL L 10. 2001.1.13., 30. o.

67

(68)  A 2005. március 3-i C(2005) 424 sz. határozat – A VPFM gyártási kapacitás-csökkentés határidejének módosítása.

68

(69)  Lásd a 139/2004/EK tanácsi rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontját, HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

69

---

MELLÉKLET

A 2006/937/EK bizottság határozat végrehajtására vonatkozó információk

1.   A visszatérítés alá eső összeg kiszámítása

| 1.1 | A kedvezményezettnek jogtalanul odaítélt állami támogatás összegére vonatkozó alábbi információkat kell megadni:








  A kifizetés dátuma (-i) (1) | A támogatás összege (2) | Valuta | A kedvezményezett megnevezése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

1.1

A kedvezményezettnek jogtalanul odaítélt állami támogatás összegére vonatkozó alábbi információkat kell megadni:

A kifizetés dátuma (-i) (1)

A támogatás összege (2)

Valuta

A kedvezményezett megnevezése

Észrevételek:

| 1.2 | Kérjük, részletezze, milyen kamatlábat szándékoznak a hatóságok alkalmazni a jogtalanul odaítélt támogatás visszatérítéséhez, amelyet Lengyelországban az 1997. és 2004. májusa közötti időszakban megfelelő kamatlábnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

1.2

Kérjük, részletezze, milyen kamatlábat szándékoznak a hatóságok alkalmazni a jogtalanul odaítélt támogatás visszatérítéséhez, amelyet Lengyelországban az 1997. és 2004. májusa közötti időszakban megfelelő kamatlábnak lehet tekinteni.

| 1.3 | Kérjük, részletezze, milyen módszerrel számítják ki a visszatérítés alá eső támogatási összegek kamatait. |
| --- | --- |

1.3

Kérjük, részletezze, milyen módszerrel számítják ki a visszatérítés alá eső támogatási összegek kamatait.

2.   A támogatás visszatérítésének tervezett és már alkalmazott intézkedései

| 2.1 | Részletesen le kell írni, milyen intézkedéseket alkalmaztak és terveznek a támogatás-visszatérítés azonnali és hatékony lebonyolítása céljából. Sorolja fel a hazai jogszabályok között az eszközök visszatérítésének céljából hozzáférhető alternatív eszközöket. Ott, ahol ez alkalmazandó, jelölje meg az alkalmazott/tervezett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1

Részletesen le kell írni, milyen intézkedéseket alkalmaztak és terveznek a támogatás-visszatérítés azonnali és hatékony lebonyolítása céljából. Sorolja fel a hazai jogszabályok között az eszközök visszatérítésének céljából hozzáférhető alternatív eszközöket. Ott, ahol ez alkalmazandó, jelölje meg az alkalmazott/tervezett intézkedések jogalapját.

| 2.2 | Mi a támogatás visszatérítésének végleges határideje? |
| --- | --- |

2.2

Mi a támogatás visszatérítésének végleges határideje?

3.   Már lebonyolított visszatérítés

| 3.1 | Adja meg a kedvezményezett által visszatérített támogatásösszegekre vonatkozó alábbi részleteket:








  Dátum(-ok) (3) | A támogatás visszatérített összege | Valuta | A kedvezményezett megnevezése |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |

3.1

Adja meg a kedvezményezett által visszatérített támogatásösszegekre vonatkozó alábbi részleteket:

Dátum(-ok) (3)

A támogatás visszatérített összege

Valuta

A kedvezményezett megnevezése

| 3.2 | Csatolja a fenti 3.1. pontban található táblázatban meghatározott támogatási összegek visszatérítését igazoló információkat. |
| --- | --- |

3.2

Csatolja a fenti 3.1. pontban található táblázatban meghatározott támogatási összegek visszatérítését igazoló információkat.

---

(1)

| (°) | A támogatás (vagy az egyes részletek) odaítélési dátuma(-i) a kedvezményezett részére (abban az esetben, ha az eszköz több részletet és visszatérítést tartalmaz, akkor külön sorokba kell azokat beírni) |
| --- | --- |

(°)

A támogatás (vagy az egyes részletek) odaítélési dátuma(-i) a kedvezményezett részére (abban az esetben, ha az eszköz több részletet és visszatérítést tartalmaz, akkor külön sorokba kell azokat beírni)

(2)  A kedvezményezettnek odaítélt támogatás összege, a bruttó támogatás megfelelőjeként kifejezve

(3)

| (°) | A támogatás visszatérítésének dátuma(-i) |
| --- | --- |

(°)

A támogatás visszatérítésének dátuma(-i)

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. július 4.

a Belgium által a Ford Genk számára nyújtandó C 40/2005 (ex N 331/2005) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 2931. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/938/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1),

mivel

| (1) | 2005. június 22-i, 2005. június 27-én iktatott levelében Belgium bejelentette a Bizottságnak, hogy támogatást tervez adni a Ford genti üzemének. A Bizottság 2005. július 27-i levelében kiegészítő felvilágosításokat kért, amelyre a belga hatóságok 2005. szeptember 15-én kelt és ugyanaznap iktatott levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(1)

2005. június 22-i, 2005. június 27-én iktatott levelében Belgium bejelentette a Bizottságnak, hogy támogatást tervez adni a Ford genti üzemének. A Bizottság 2005. július 27-i levelében kiegészítő felvilágosításokat kért, amelyre a belga hatóságok 2005. szeptember 15-én kelt és ugyanaznap iktatott levelükben válaszoltak.

| (2) | 2005. november 9-i levelével a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy ezzel az intézkedéssel kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A belga hatóságokkal ezt követően 2005. november 25-én találkozóra került sor. |
| --- | --- |

(2)

2005. november 9-i levelével a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról a határozatáról, hogy ezzel az intézkedéssel kapcsolatban megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. A belga hatóságokkal ezt követően 2005. november 25-én találkozóra került sor.

| (3) | A belga hatóságok észrevételeiket 2006. január 13-án kelt és ugyanaznap iktatott levelükben tették meg. |
| --- | --- |

(3)

A belga hatóságok észrevételeiket 2006. január 13-án kelt és ugyanaznap iktatott levelükben tették meg.

| (4) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket, de az említettektől semmilyen észrevételt nem kapott. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket, de az említettektől semmilyen észrevételt nem kapott.

| (5) | A támogatás kedvezményezettje a Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (a továbbiakban: „Ford Genk”). A Ford-Werke GmbH a Ford Motor Company részét képezi. Az üzem 1964-ben nyílt meg. 2003 végén, a Ford Europe általános szerkezetátalakításának keretében jelentős, mintegy 3 000 alkalmazottat érintő létszámleépítést hajtottak végre. Ezzel egyidejűleg a vállalat körülbelül 700 millió eurós beruházási programot jelentett be, amely lényegében egy új, rugalmas termelési rendszer létrehozását célozta. Az említett program azt irányozta elő, hogy a Mondeo modell folyamatban lévő gyártását a Galaxy új generációja és egy harmadik modell gyártása egészíti majd ki. Az üzem jelenleg körülbelül 5 000 embert foglalkoztat. 2004-ben 207 163 autót gyártottak a telephelyen. Belgiumban a Ford jelen van Gentben is, egy Volvo üzemmel. |
| --- | --- |

(5)

A támogatás kedvezményezettje a Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk (a továbbiakban: „Ford Genk”). A Ford-Werke GmbH a Ford Motor Company részét képezi. Az üzem 1964-ben nyílt meg. 2003 végén, a Ford Europe általános szerkezetátalakításának keretében jelentős, mintegy 3 000 alkalmazottat érintő létszámleépítést hajtottak végre. Ezzel egyidejűleg a vállalat körülbelül 700 millió eurós beruházási programot jelentett be, amely lényegében egy új, rugalmas termelési rendszer létrehozását célozta. Az említett program azt irányozta elő, hogy a Mondeo modell folyamatban lévő gyártását a Galaxy új generációja és egy harmadik modell gyártása egészíti majd ki. Az üzem jelenleg körülbelül 5 000 embert foglalkoztat. 2004-ben 207 163 autót gyártottak a telephelyen. Belgiumban a Ford jelen van Gentben is, egy Volvo üzemmel.

| (6) | A Belgium által adott tájékoztatás szerint a képzési program elszámolható költségei 33,84 millió eurót tesznek ki. Ez az összeg tartalmaz szakképzési elemeket, 25,34 millió euro értékben és általános képzési intézkedéseket, 8,5 millió euro értékben. |
| --- | --- |

(6)

A Belgium által adott tájékoztatás szerint a képzési program elszámolható költségei 33,84 millió eurót tesznek ki. Ez az összeg tartalmaz szakképzési elemeket, 25,34 millió euro értékben és általános képzési intézkedéseket, 8,5 millió euro értékben.

| (7) | A programban számításba vett elszámolható költségek, valamint azok egyenkénti összegei a következők:






  — | tanácsadási szolgáltatások költségei: a külső oktatók szolgáltatásainak finanszírozására; |
| --- | --- | --- |

(7)

A programban számításba vett elszámolható költségek, valamint azok egyenkénti összegei a következők:

—

tanácsadási szolgáltatások költségei: a külső oktatók szolgáltatásainak finanszírozására;

| — | munkahelyi képzés: a képzésben részt vevő gépkezelők helyszíni (gépsor melletti) képzésének költsége (sokoldalúság). A munkásoknak képeseknek kell válniuk arra, hogy a csapaton belül 3 különböző munkakört lássanak el. A Ford képzési célkitűzései szerint ez évi átlagban 1,35 képzési napot jelent; |
| --- | --- |

—

munkahelyi képzés: a képzésben részt vevő gépkezelők helyszíni (gépsor melletti) képzésének költsége (sokoldalúság). A munkásoknak képeseknek kell válniuk arra, hogy a csapaton belül 3 különböző munkakört lássanak el. A Ford képzési célkitűzései szerint ez évi átlagban 1,35 képzési napot jelent;

| — | a karcsúsított szervezet: a Ford új gyártási rendszere („FPS”: Ford Production System) szerinti karcsúsított, rugalmas és hatékony gyártási módszerek betanításával megbízott csapat személyi költségei; |
| --- | --- |

—

a karcsúsított szervezet: a Ford új gyártási rendszere („FPS”: Ford Production System) szerinti karcsúsított, rugalmas és hatékony gyártási módszerek betanításával megbízott csapat személyi költségei;

| — | a termelésből kieső alkalmazottak költségei: a munkaerő költsége az oktatótermi képzés idejére. A Ford képzési célkitűzései szerint ez évi átlagban 1,95 képzési napot jelent; |
| --- | --- |

—

a termelésből kieső alkalmazottak költségei: a munkaerő költsége az oktatótermi képzés idejére. A Ford képzési célkitűzései szerint ez évi átlagban 1,95 képzési napot jelent;

| — | az „oktatási helyiségek”: nagy, üvegfalas termek, olvasó- és társalgósarkokkal, amelyek a termeléssel és a minőséggel kapcsolatos információkat tartalmazó hirdetőtáblákkal vannak felszerelve. Belgium azt javasolja, hogy ezeknek a helyiségeknek az értékcsökkenési leírását a szóban forgó időszak elszámolható költségei közé sorolják be, mivel ezek a képzési tevékenységeket szolgálják; |
| --- | --- |

—

az „oktatási helyiségek”: nagy, üvegfalas termek, olvasó- és társalgósarkokkal, amelyek a termeléssel és a minőséggel kapcsolatos információkat tartalmazó hirdetőtáblákkal vannak felszerelve. Belgium azt javasolja, hogy ezeknek a helyiségeknek az értékcsökkenési leírását a szóban forgó időszak elszámolható költségei közé sorolják be, mivel ezek a képzési tevékenységeket szolgálják;

| — | a Képzési Osztály személyi költségei: a vállalat Képzési Osztályán dolgozók fizetése, amelyet erre a képzési programra számolnak el; |
| --- | --- |

—

a Képzési Osztály személyi költségei: a vállalat Képzési Osztályán dolgozók fizetése, amelyet erre a képzési programra számolnak el;

| — | a „lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a gyár igazgatója évente háromszor összehívja a teljes személyzetet, a Ford „karcsúsított szervezeti” rendszerének („FPS”) megvalósulásáról szóló tájékoztatás céljából. A munkaerő költsége az ilyen gyűlés idejére; |
| --- | --- |

—

a „lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a gyár igazgatója évente háromszor összehívja a teljes személyzetet, a Ford „karcsúsított szervezeti” rendszerének („FPS”) megvalósulásáról szóló tájékoztatás céljából. A munkaerő költsége az ilyen gyűlés idejére;

| — | Hat Szigma: a „DMAIC”(„define-measure-analyse-improve-control”: definiálni, megmérni, elemezni, javítani, ellenőrizni) módszer szerinti képzéssel megbízott csapat személyi költségeihez kapcsolódó kiadások; |
| --- | --- |

—

Hat Szigma: a „DMAIC”(„define-measure-analyse-improve-control”: definiálni, megmérni, elemezni, javítani, ellenőrizni) módszer szerinti képzéssel megbízott csapat személyi költségeihez kapcsolódó kiadások;

| — | a szerkezetátalakítás: az utóbbi években a Ford Europe gyártási kapacitását igyekezett a stagnáló kereslethez igazítani. Ezzel összefüggésben a Ford Genk 2003 decembere és 2004 áprilisa között átszervezte gyártását, és 2 770 főt elbocsátott, vagy (azoknak az alkalmazottaknak az esetében, akik elegendő szolgálati idővel rendelkeztek) előnyugdíjazott. A gyártás folyamatosságának és minőségnek garantálása érdekében 279 tapasztalt alkalmazottat megkértek, hogy utódaik betanítására maradjanak még néhány hétig vagy hónapig; |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítás: az utóbbi években a Ford Europe gyártási kapacitását igyekezett a stagnáló kereslethez igazítani. Ezzel összefüggésben a Ford Genk 2003 decembere és 2004 áprilisa között átszervezte gyártását, és 2 770 főt elbocsátott, vagy (azoknak az alkalmazottaknak az esetében, akik elegendő szolgálati idővel rendelkeztek) előnyugdíjazott. A gyártás folyamatosságának és minőségnek garantálása érdekében 279 tapasztalt alkalmazottat megkértek, hogy utódaik betanítására maradjanak még néhány hétig vagy hónapig;

| — | a beindítási költségek: a kiképzett „coach”-ok – vagyis az új modellek beindításába bekapcsolódó első munkások – személyi költségei. Betanítják őket az új termékek termelésére (konstrukció, az új létesítmény használata, eljárás), hogy tudásukat átadhassák a többi munkásnak.







  Tevékenység típusa | Szakosított képzés (millió euro) | Általános képzés (millió euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tanácsadási szolgáltatások | 0,88 | 2,05 |
| Munkahelyi képzés | 5,44 | |
| Karcsúsított szervezet | 1,65 | |
| A termelésből kieső alkalmazottak költségei | 2,35 | 5,5 |
| „Oktatási helyiségek” | 1,48 | |
| A Képzési Osztály személyi költségei | | 0,92 |
| „Lépcsőzetes rendszerű” irányítás | 1,6 | |
| Hat Szigma | | 0,026 |
| Szerkezetátalakítás | 4,47 | |
| Beindítási költségek | 7,44 | |

—

a beindítási költségek: a kiképzett „coach”-ok – vagyis az új modellek beindításába bekapcsolódó első munkások – személyi költségei. Betanítják őket az új termékek termelésére (konstrukció, az új létesítmény használata, eljárás), hogy tudásukat átadhassák a többi munkásnak.

Tevékenység típusa

Szakosított képzés (millió euro)

Általános képzés (millió euro)

Tanácsadási szolgáltatások

0,88

2,05

Munkahelyi képzés

5,44

Karcsúsított szervezet

1,65

A termelésből kieső alkalmazottak költségei

2,35

5,5

„Oktatási helyiségek”

1,48

A Képzési Osztály személyi költségei

0,92

„Lépcsőzetes rendszerű” irányítás

1,6

Hat Szigma

0,026

Szerkezetátalakítás

4,47

Beindítási költségek

7,44

| (8) | Az összes elszámolható költség megoszlása, a kiadások típusa szerint, a következő:






  A ráfordítások típusa | (millió euro) |
| --- | --- | --- |
| Az oktatók költségei | 16,54 |
| Az eszközök és a berendezések értékcsökkenési leírása | 1,48 |
| A tanácsadási szolgáltatások költségei | 0,92 |
| A képzésben részt vevő alkalmazottak költségei | 14,9 |
| Elszámolható költségek összesen | 33,84 |

(8)

Az összes elszámolható költség megoszlása, a kiadások típusa szerint, a következő:

A ráfordítások típusa

(millió euro)

Az oktatók költségei

16,54

Az eszközök és a berendezések értékcsökkenési leírása

1,48

A tanácsadási szolgáltatások költségei

0,92

A képzésben részt vevő alkalmazottak költségei

14,9

Elszámolható költségek összesen

33,84

| (9) | A javasolt támogatás a Ford Genk számára adott közvetlen szubvenció 12 279 423 euro összegben, a 2004-2006-os időszakra. Ebből az összegből 4 677 408 euro (38 %) általános képzésre adott támogatásnak, 7 602 015 euro (61 %) pedig a szakosított képzés támogatásának felel meg. A támogatást „ad hoc” támogatás formájában a Flamand Közösség (Communauté flamande – Vlaamse Gemeenschap) adja. Belgium megerősítette, hogy a képzéshez nyújtott támogatás nem fog ugyanazon költségek fedezésére más támogatásokkal halmozódni. |
| --- | --- |

(9)

A javasolt támogatás a Ford Genk számára adott közvetlen szubvenció 12 279 423 euro összegben, a 2004-2006-os időszakra. Ebből az összegből 4 677 408 euro (38 %) általános képzésre adott támogatásnak, 7 602 015 euro (61 %) pedig a szakosított képzés támogatásának felel meg. A támogatást „ad hoc” támogatás formájában a Flamand Közösség (Communauté flamande – Vlaamse Gemeenschap) adja. Belgium megerősítette, hogy a képzéshez nyújtott támogatás nem fog ugyanazon költségek fedezésére más támogatásokkal halmozódni.

| (10) | A fent említett támogatások összege az általános képzésnél 55 %-os, a szakosított képzésnél pedig 30 %-os támogatási intenzitást eredményez. |
| --- | --- |

(10)

A fent említett támogatások összege az általános képzésnél 55 %-os, a szakosított képzésnél pedig 30 %-os támogatási intenzitást eredményez.

| (11) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot 1) az elszámolható költségek terjedelmének a belga hatóságok által adott értelmezésével és 2) egyes tételeknek szakosított képzésként vagy általános képzésként történő besorolásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeinek adott hangot 1) az elszámolható költségek terjedelmének a belga hatóságok által adott értelmezésével és 2) egyes tételeknek szakosított képzésként vagy általános képzésként történő besorolásával kapcsolatban.

| (12) | Ami az elszámolható költségeket illeti, a Bizottság felvetette a Belgium által tervezett kiadások egy részénél az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (7) bekezdésével való összeegyeztethetőség kérdését, különösen a következőknél:






  — | az „oktatási helyiségek”: a Bizottság kétségbe vonja, hogy az épületek vagy az infrastruktúra más típusai a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdése d) pontjának a hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ami az elszámolható költségeket illeti, a Bizottság felvetette a Belgium által tervezett kiadások egy részénél az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (7) bekezdésével való összeegyeztethetőség kérdését, különösen a következőknél:

—

az „oktatási helyiségek”: a Bizottság kétségbe vonja, hogy az épületek vagy az infrastruktúra más típusai a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdése d) pontjának a hatálya alá tartoznak;

| — | a Képzési Osztály személyi költségei: a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, vajon ezek a költségek beilleszthetők-e „a képzési programra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségeibe” (a 68/2001/EK rendelet 4. cikke, (7) bekezdésének e) pontja); |
| --- | --- |

—

a Képzési Osztály személyi költségei: a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, vajon ezek a költségek beilleszthetők-e „a képzési programra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségeibe” (a 68/2001/EK rendelet 4. cikke, (7) bekezdésének e) pontja);

| — | a „lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a Bizottság kétségbe vonja, hogy a lépcsőzetes rendszerű irányítás magában foglal-e bármiféle képzési tartalmat, és meghaladja-e az irányítás egyszerű módszerét. Fenntartásainak adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy a vállalatnak szüksége van-e ilyen „lépcsőzetes rendszerű” irányítási tevékenységre, amikor az a Ford Genk jelenlegi irányítási módszereinek láthatólag szerves részét képezi; |
| --- | --- |

—

a „lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a Bizottság kétségbe vonja, hogy a lépcsőzetes rendszerű irányítás magában foglal-e bármiféle képzési tartalmat, és meghaladja-e az irányítás egyszerű módszerét. Fenntartásainak adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy a vállalatnak szüksége van-e ilyen „lépcsőzetes rendszerű” irányítási tevékenységre, amikor az a Ford Genk jelenlegi irányítási módszereinek láthatólag szerves részét képezi;

| — | szerkezetátalakítási költségek és beindítási költségek: a Bizottság kételkedik abban, hogy egy olyan támogatás, amely a szerkezetátalakítási költségekhez és a beindítási költségekhez kapcsolódik, valóban ösztönzi-e a vállalatot arra, hogy képzési programokat szervezzen. A Bizottság egyébként fenntartásait fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban is, hogy a szerkezetátalakítás költségei a 68/2001/EK rendeket 4. cikkének (7) bekezdése értelmében elszámolhatóak lennének, mivel úgy tűnik, hogy azok kizárólag a gyár nemrégiben történt szerkezetátalakításából származnak; |
| --- | --- |

—

szerkezetátalakítási költségek és beindítási költségek: a Bizottság kételkedik abban, hogy egy olyan támogatás, amely a szerkezetátalakítási költségekhez és a beindítási költségekhez kapcsolódik, valóban ösztönzi-e a vállalatot arra, hogy képzési programokat szervezzen. A Bizottság egyébként fenntartásait fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban is, hogy a szerkezetátalakítás költségei a 68/2001/EK rendeket 4. cikkének (7) bekezdése értelmében elszámolhatóak lennének, mivel úgy tűnik, hogy azok kizárólag a gyár nemrégiben történt szerkezetátalakításából származnak;

| — | a 2004-re vonatkozó ráfordítások: az elszámolható költségek egy része olyan ráfordításokra vonatkozik, amelyeket már 2004-ben kifizettek. Mivel a támogatás múltbeli ráfordítások könnyítését célozza, a Bizottság kételkedik abban, hogy lehetett-e bármiféle hatása a vállalati képzési programokra ebben az időszakban. |
| --- | --- |

—

a 2004-re vonatkozó ráfordítások: az elszámolható költségek egy része olyan ráfordításokra vonatkozik, amelyeket már 2004-ben kifizettek. Mivel a támogatás múltbeli ráfordítások könnyítését célozza, a Bizottság kételkedik abban, hogy lehetett-e bármiféle hatása a vállalati képzési programokra ebben az időszakban.

| (13) | Ami az „általános” és a „szakosított” képzés közötti megosztást illeti, a Bizottság attól tart, hogy a belga hatóságok a projekt egyes ráfordításaira az általános képzés rendkívül tág definícióját alkalmazták. A Bizottság kételyei különösen a „tanácsadási szolgáltatások költségei” és a „termelésből kieső alkalmazottak költségei” tételekre vonatkoztak. A belga hatóságok szerint a Ford Genk képzési osztálya által adott becslés értelmében ezeknek a ráfordításoknak 70 %-a vonatkozott az általános célú képzésre. Mindazonáltal ennek az állításnak az alátámasztására semmiféle bizonyítékot nem szolgáltattak. |
| --- | --- |

(13)

Ami az „általános” és a „szakosított” képzés közötti megosztást illeti, a Bizottság attól tart, hogy a belga hatóságok a projekt egyes ráfordításaira az általános képzés rendkívül tág definícióját alkalmazták. A Bizottság kételyei különösen a „tanácsadási szolgáltatások költségei” és a „termelésből kieső alkalmazottak költségei” tételekre vonatkoztak. A belga hatóságok szerint a Ford Genk képzési osztálya által adott becslés értelmében ezeknek a ráfordításoknak 70 %-a vonatkozott az általános célú képzésre. Mindazonáltal ennek az állításnak az alátámasztására semmiféle bizonyítékot nem szolgáltattak.

| (14) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására adott válaszukban a belga hatóságok a következő megjegyzéseket tették:






  — | „oktatási helyiségek”: a belga hatóságok kitartanak amellett, hogy ezeket az üvegfallal elválasztott, berendezett helyiségeket az idő legnagyobb részében képzési tevékenységekre használják, és így elszámolható költségnek kell minősülniük; |
| --- | --- | --- |

(14)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására adott válaszukban a belga hatóságok a következő megjegyzéseket tették:

—

„oktatási helyiségek”: a belga hatóságok kitartanak amellett, hogy ezeket az üvegfallal elválasztott, berendezett helyiségeket az idő legnagyobb részében képzési tevékenységekre használják, és így elszámolható költségnek kell minősülniük;

| — | A Képzési Osztály személyi költségei: Belgium külön kiemeli, hogy ezekre a költségekre érvényes a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének e) pontja („a képzési programra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségei”), hogy a szóban forgó alkalmazottakat három évre ennek a programnak a megvalósítására rendelték ki, hogy ez erre az időszakra kiegészítő személyi költségeket von maga után, és hogy besorolásukat illetően ezeket a költségeket az általános képzés számláira kell terhelni; |
| --- | --- |

—

A Képzési Osztály személyi költségei: Belgium külön kiemeli, hogy ezekre a költségekre érvényes a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének e) pontja („a képzési programra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségei”), hogy a szóban forgó alkalmazottakat három évre ennek a programnak a megvalósítására rendelték ki, hogy ez erre az időszakra kiegészítő személyi költségeket von maga után, és hogy besorolásukat illetően ezeket a költségeket az általános képzés számláira kell terhelni;

| — | „lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a belga hatóságok elfogadják a Bizottság véleményét, miszerint a lépcsőzetes rendszerű irányítás inkább irányítási, mint képzési eszköznek tekintendő; |
| --- | --- |

—

„lépcsőzetes rendszerű” irányítás: a belga hatóságok elfogadják a Bizottság véleményét, miszerint a lépcsőzetes rendszerű irányítás inkább irányítási, mint képzési eszköznek tekintendő;

| — | szerkezetátalakítási költségek: a belga hatóságok szerint az, hogy a Ford Genk 2 770 alkalmazottját elbocsátották a 2003-2004-es időszakban, nem tekinthető a piaci feltételek változását követő szokásos szerkezetátalakítási intézkedésnek. A létszám csökkentése, amely a szociális körülmények teljes mértékű tiszteletben tartásával és az alkalmazottak képviselőivel folytatott egyeztetések nyomán ment végbe, éppen ellenkezőleg, a gyár szervezetének radikális megváltoztatását eredményezte. Ugyanakkor azonban kiváltotta a legtapasztaltabb munkások gyors távozását, vagyis azokét, akik fiatal kollégáik betanítására képesek lettek volna. Ilyen körülmények között, és a külső coach-ok igénybevételének elkerülése érdekében a vállalat úgy döntött, hogy ezek közül a dolgozók közül néhányat maradásra kér, kifejezetten a betanítás biztosítása céljából; |
| --- | --- |

—

szerkezetátalakítási költségek: a belga hatóságok szerint az, hogy a Ford Genk 2 770 alkalmazottját elbocsátották a 2003-2004-es időszakban, nem tekinthető a piaci feltételek változását követő szokásos szerkezetátalakítási intézkedésnek. A létszám csökkentése, amely a szociális körülmények teljes mértékű tiszteletben tartásával és az alkalmazottak képviselőivel folytatott egyeztetések nyomán ment végbe, éppen ellenkezőleg, a gyár szervezetének radikális megváltoztatását eredményezte. Ugyanakkor azonban kiváltotta a legtapasztaltabb munkások gyors távozását, vagyis azokét, akik fiatal kollégáik betanítására képesek lettek volna. Ilyen körülmények között, és a külső coach-ok igénybevételének elkerülése érdekében a vállalat úgy döntött, hogy ezek közül a dolgozók közül néhányat maradásra kér, kifejezetten a betanítás biztosítása céljából;

| — | beindítási költségek: a belga hatóságok külön kiemelték, hogy ezt az esetet nem lehet szokásos betanításként értelmezni, ami egy meglévő modell teljes vagy részleges megújulását követően zajlik le. Különösen azért nem, mert a genti gyárat teljes egészében átállították annak érdekében, hogy egyetlen gyártókapacitáson állítson elő három modellt: három, teljesen új modell kerül be így a gyártásba 18 hónapos időszak alatt; |
| --- | --- |

—

beindítási költségek: a belga hatóságok külön kiemelték, hogy ezt az esetet nem lehet szokásos betanításként értelmezni, ami egy meglévő modell teljes vagy részleges megújulását követően zajlik le. Különösen azért nem, mert a genti gyárat teljes egészében átállították annak érdekében, hogy egyetlen gyártókapacitáson állítson elő három modellt: három, teljesen új modell kerül be így a gyártásba 18 hónapos időszak alatt;

| — | a 2004-re vonatkozó költségek: a belga hatóságok bizonyították egyrészt azt, hogy a 2004-2006-os képzési programot azt követően dolgozták ki, hogy a flamand kormány a támogatást 2003 novemberében megígérte, másrészt, hogy a program első tanfolyamára azt követően került sor, hogy a Ford Genk hivatalosan kérte a flamand közigazgatás segítségét; |
| --- | --- |

—

a 2004-re vonatkozó költségek: a belga hatóságok bizonyították egyrészt azt, hogy a 2004-2006-os képzési programot azt követően dolgozták ki, hogy a flamand kormány a támogatást 2003 novemberében megígérte, másrészt, hogy a program első tanfolyamára azt követően került sor, hogy a Ford Genk hivatalosan kérte a flamand közigazgatás segítségét;

| — | ami az „általános” képzés és a „szakosított” képzés megkülönböztetését illeti, Belgium a tanfolyamokról részletes besorolást mutatott be, mégpedig az azok elvégzésével megbízott külső tanácsadók nevével. Egyébként a belga hatóságok vállalták, hogy utólag korrigálnak minden, az általános képzési rész költségvetési célból beállított arányával (70 %) kapcsolatos eltérést, a vállalat korábbi tapasztalatai alapján. |
| --- | --- |

—

ami az „általános” képzés és a „szakosított” képzés megkülönböztetését illeti, Belgium a tanfolyamokról részletes besorolást mutatott be, mégpedig az azok elvégzésével megbízott külső tanácsadók nevével. Egyébként a belga hatóságok vállalták, hogy utólag korrigálnak minden, az általános képzési rész költségvetési célból beállított arányával (70 %) kapcsolatos eltérést, a vállalat korábbi tapasztalatai alapján.

| (15) | A Belgium által bejelentett, a Ford Genk javára szóló intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg. Ezt ténylegesen az állam által vagy állami erőforrásokból finanszírozott szubvenció formájában adják. Az intézkedés szelektív, mivel csak a Ford Genkre vonatkozik, és torzíthatja a versenyt a Közösségben azáltal, hogy ezt a vállalatot más, a támogatásban nem részesülő versenytársakkal szemben előnyhöz juttatja. Végül, mivel az autók piacát a tagállamok közötti intenzív csere jellemzi, a támogatás hatással lehet a tagállamok közötti cserére. |
| --- | --- |

(15)

A Belgium által bejelentett, a Ford Genk javára szóló intézkedés a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatást valósít meg. Ezt ténylegesen az állam által vagy állami erőforrásokból finanszírozott szubvenció formájában adják. Az intézkedés szelektív, mivel csak a Ford Genkre vonatkozik, és torzíthatja a versenyt a Közösségben azáltal, hogy ezt a vállalatot más, a támogatásban nem részesülő versenytársakkal szemben előnyhöz juttatja. Végül, mivel az autók piacát a tagállamok közötti intenzív csere jellemzi, a támogatás hatással lehet a tagállamok közötti cserére.

| (16) | Belgium a támogatás jóváhagyását kéri, a 68/2001/EK rendelet alapján. A támogatás valóban képzési programhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(16)

Belgium a támogatás jóváhagyását kéri, a 68/2001/EK rendelet alapján. A támogatás valóban képzési programhoz kapcsolódik.

| (17) | A 68/2001/EK rendelet 5. cikkének megfelelően, ha az ugyanazon vállalatnak egyedi képzési projektre adott támogatás összege meghaladja az 1 millió eurót, a támogatás nem mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság nyugtázza, hogy ebben az esetben az előirányzott támogatás 12 279 423 euro, amelyet egyetlen vállalatnak adtak, és hogy a képzési projekt egyedi projekt. A Bizottság úgy véli tehát, hogy a javasolt támogatásra bejelentési kötelezettség vonatkozik, és azt Belgium tiszteletben tartotta. |
| --- | --- |

(17)

A 68/2001/EK rendelet 5. cikkének megfelelően, ha az ugyanazon vállalatnak egyedi képzési projektre adott támogatás összege meghaladja az 1 millió eurót, a támogatás nem mentesül a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság nyugtázza, hogy ebben az esetben az előirányzott támogatás 12 279 423 euro, amelyet egyetlen vállalatnak adtak, és hogy a képzési projekt egyedi projekt. A Bizottság úgy véli tehát, hogy a javasolt támogatásra bejelentési kötelezettség vonatkozik, és azt Belgium tiszteletben tartotta.

| (18) | A 68/2001/EK rendelet 16. preambulumbekezdése elmagyarázza, miért nem mentesülhet az ilyen típusú támogatás a bejelentési kötelezettség alól. „Indokolt, hogy a nagy összegű támogatásokról a Bizottság egyedi elbírálás alapján döntsön, azok hatályba lépése előtt.” |
| --- | --- |

(18)

A 68/2001/EK rendelet 16. preambulumbekezdése elmagyarázza, miért nem mentesülhet az ilyen típusú támogatás a bejelentési kötelezettség alól. „Indokolt, hogy a nagy összegű támogatásokról a Bizottság egyedi elbírálás alapján döntsön, azok hatályba lépése előtt.”

| (19) | Amikor a Bizottság olyan egyedi képzési támogatást értékel, amely összege miatt nem részesül a 68/2001/EK rendeletben előírt mentességben, és amelyet tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, ugyanazokat a vezérelveket alkalmazza, mint amelyek a 68/2001/EK rendeletben szerepelnek. Figyelembe véve a 68/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdését, amely szerint a Bizottság a bejelentéseket különösen a jelzett rendelet által meghatározott kritériumok fényében vizsgálja meg, a Bizottság azt is ellenőrzi, hogy az elszámolható költségek jóváhagyhatók-e, amihez ismét a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján fennálló széles mérlegelési jogkörét használja fel. Az ilyen intézkedéseket a döntéshozatali gyakorlat és az egyenlő bánásmód egységességét biztosító módon kell értékelni (4). |
| --- | --- |

(19)

Amikor a Bizottság olyan egyedi képzési támogatást értékel, amely összege miatt nem részesül a 68/2001/EK rendeletben előírt mentességben, és amelyet tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni, ugyanazokat a vezérelveket alkalmazza, mint amelyek a 68/2001/EK rendeletben szerepelnek. Figyelembe véve a 68/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdését, amely szerint a Bizottság a bejelentéseket különösen a jelzett rendelet által meghatározott kritériumok fényében vizsgálja meg, a Bizottság azt is ellenőrzi, hogy az elszámolható költségek jóváhagyhatók-e, amihez ismét a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján fennálló széles mérlegelési jogkörét használja fel. Az ilyen intézkedéseket a döntéshozatali gyakorlat és az egyenlő bánásmód egységességét biztosító módon kell értékelni (4).

| (20) | Amikor tehát a Bizottság azt vizsgálja, vajon a szóban forgó intézkedés összeegyeztethető-e a közös piaccal, ellenőriznie kell, hogy az összes olyan pont, amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor kételyeinek adott hangot, megfelel-e a közös piacnak a 68/2001/EK rendelet és Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja tekintetében. Különösen: |
| --- | --- |

(20)

Amikor tehát a Bizottság azt vizsgálja, vajon a szóban forgó intézkedés összeegyeztethető-e a közös piaccal, ellenőriznie kell, hogy az összes olyan pont, amellyel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor kételyeinek adott hangot, megfelel-e a közös piacnak a 68/2001/EK rendelet és Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja tekintetében. Különösen:

I)   Ami az elszámolható költségeket illeti

| (21) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdésében előirányzottak szerint egy képzési támogatási projekt elszámolható költségei a következők:






  a) | az oktatók személyi költségei; |
| --- | --- | --- |

(21)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (7) bekezdésében előirányzottak szerint egy képzési támogatási projekt elszámolható költségei a következők:

a)

az oktatók személyi költségei;

| b) | az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költségei; |
| --- | --- |

b)

az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költségei;

| c) | egyéb folyó kiadások (mint az anyagokkal és a beszerzésekkel kapcsolatos kiadások); |
| --- | --- |

c)

egyéb folyó kiadások (mint az anyagokkal és a beszerzésekkel kapcsolatos kiadások);

| d) | az eszközök és berendezések értékcsökkenési leírása, a szóban forgó képzési projektre való kizárólagos felhasználásuk arányában; |
| --- | --- |

d)

az eszközök és berendezések értékcsökkenési leírása, a szóban forgó képzési projektre való kizárólagos felhasználásuk arányában;

| e) | a képzési támogatásra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségei; |
| --- | --- |

e)

a képzési támogatásra vonatkozó tanácsadási szolgáltatások költségei;

| f) | a képzési projekt résztvevőinek személyi költségei, az a)–e) pontokban szereplő egyéb költségek összegének mértékéig. |
| --- | --- |

f)

a képzési projekt résztvevőinek személyi költségei, az a)–e) pontokban szereplő egyéb költségek összegének mértékéig.

| (22) | Belgium átadta a képzési költségekre vonatkozó kimutatást, ami a Bizottság számára lehetővé teszi a javasolt elszámolható költségek beazonosítását. A Belgium által átadott tájékoztatások szerint a képzési projekt résztvevőinek személyi költségei az egyéb elszámolható költségek összegét nem haladják meg.






  i) | „Oktatási helyiségek” (1,5 millió euro) |
| --- | --- | --- |

(22)

Belgium átadta a képzési költségekre vonatkozó kimutatást, ami a Bizottság számára lehetővé teszi a javasolt elszámolható költségek beazonosítását. A Belgium által átadott tájékoztatások szerint a képzési projekt résztvevőinek személyi költségei az egyéb elszámolható költségek összegét nem haladják meg.

i)

„Oktatási helyiségek” (1,5 millió euro)

| (23) | A 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének d) pontja úgy rendelkezik, hogy az eszközök és berendezések értékcsökkenési leírását – a szóban forgó képzési projektre való kizárólagos felhasználásuk arányában – potenciálisan elszámolható költségekként kell elfogadni. Épületekről a potenciálisan elszámolható költségek között nem tesz semmiféle említést. Jelen esetben az „oktatási helyiségek” különböző berendezésekből állnak, amelyeket üvegfalakkal elválasztott termekben helyeztek el. Ezek a termek a képzési tevékenységeket szolgálják. Mivel ezek a gyár csarnokaiban találhatók, nem képeznek különálló épületeket, és a 68/2001/EK rendeletben meghatározott „eszközök és berendezések” kategóriájába tartozóknak tekinthetők. |
| --- | --- |

(23)

A 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének d) pontja úgy rendelkezik, hogy az eszközök és berendezések értékcsökkenési leírását – a szóban forgó képzési projektre való kizárólagos felhasználásuk arányában – potenciálisan elszámolható költségekként kell elfogadni. Épületekről a potenciálisan elszámolható költségek között nem tesz semmiféle említést. Jelen esetben az „oktatási helyiségek” különböző berendezésekből állnak, amelyeket üvegfalakkal elválasztott termekben helyeztek el. Ezek a termek a képzési tevékenységeket szolgálják. Mivel ezek a gyár csarnokaiban találhatók, nem képeznek különálló épületeket, és a 68/2001/EK rendeletben meghatározott „eszközök és berendezések” kategóriájába tartozóknak tekinthetők.

| (24) | Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy ezek a helyiségek elszámolható költségeket jelentenek.






  ii) | A Képzési osztály személyi költségei (1 millió euro) |
| --- | --- | --- |

(24)

Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy ezek a helyiségek elszámolható költségeket jelentenek.

ii)

A Képzési osztály személyi költségei (1 millió euro)

| (25) | A Bizottság megjegyzi, hogy a nagyvállalatoknak elviekben több lehetőségük van arra, hogy saját Képzési Osztállyal rendelkezzenek, és így kevésbé hajlanak arra, hogy külső tanácsadási segítséget vegyenek igénybe. Ahhoz, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető legyen, a támogatásnak a célkitűzéssel is arányban kell állnia, és nem torzíthatja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a nagyvállalati kategóriával szemben diszkriminatív lenne, ha a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdése e) pontjának alkalmazását a belső képzési szolgáltatásokból eredő költségekre megtagadnák. A Bizottság tehát elfogadja ezeknek a költségeknek elszámolható költségekként történő besorolását. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság megjegyzi, hogy a nagyvállalatoknak elviekben több lehetőségük van arra, hogy saját Képzési Osztállyal rendelkezzenek, és így kevésbé hajlanak arra, hogy külső tanácsadási segítséget vegyenek igénybe. Ahhoz, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető legyen, a támogatásnak a célkitűzéssel is arányban kell állnia, és nem torzíthatja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a nagyvállalati kategóriával szemben diszkriminatív lenne, ha a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdése e) pontjának alkalmazását a belső képzési szolgáltatásokból eredő költségekre megtagadnák. A Bizottság tehát elfogadja ezeknek a költségeknek elszámolható költségekként történő besorolását.

| (26) | A Bizottság a jelen határozatban foglalt kritériumokat fogja alkalmazni minden neki bejelentett hasonló esetre. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság a jelen határozatban foglalt kritériumokat fogja alkalmazni minden neki bejelentett hasonló esetre.

| (27) | A Bizottság visszautasítja viszont a belga hatóságoknak azt az érvelését, amely szerint a szóban forgó költségek összességét az általános képzés vonalába tartozónak kell tekinteni. Valójában úgy véli, hogy a tanácsadási szolgáltatások ugyanolyan irányultságúak (általános/ szakosított), mint azok a képzési programok, amelyekre irányulnak. Az ilyen tanácsadási szolgáltatások költségeinek túlzott mértékű ellentételezését elkerülendő, a Képzési Osztály „általános” vagy „szakosított” képzésével kapcsolatos kiadásainál következésképpen legfeljebb ugyanakkora támogatási intenzitás érvényesülhet, mint a vonatkozó képzési programra. Az általános képzési projekt keretében a Képzési Osztály költségei tehát a projektben foglalt „általános” és „szakosított” képzési programok arányában „általános” és „szakosított” költségekre lesznek felosztva. Ebben a konkrét esetben, azokat a képzési programokat véve alapul, amelyekre a Bizottság a támogatást engedélyezi, az általános képzésre 57,8 %, míg a szakosított képzésre 42,2 % adódik. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság visszautasítja viszont a belga hatóságoknak azt az érvelését, amely szerint a szóban forgó költségek összességét az általános képzés vonalába tartozónak kell tekinteni. Valójában úgy véli, hogy a tanácsadási szolgáltatások ugyanolyan irányultságúak (általános/ szakosított), mint azok a képzési programok, amelyekre irányulnak. Az ilyen tanácsadási szolgáltatások költségeinek túlzott mértékű ellentételezését elkerülendő, a Képzési Osztály „általános” vagy „szakosított” képzésével kapcsolatos kiadásainál következésképpen legfeljebb ugyanakkora támogatási intenzitás érvényesülhet, mint a vonatkozó képzési programra. Az általános képzési projekt keretében a Képzési Osztály költségei tehát a projektben foglalt „általános” és „szakosított” képzési programok arányában „általános” és „szakosított” költségekre lesznek felosztva. Ebben a konkrét esetben, azokat a képzési programokat véve alapul, amelyekre a Bizottság a támogatást engedélyezi, az általános képzésre 57,8 %, míg a szakosított képzésre 42,2 % adódik.

| (28) | Ennél magasabb támogatási intenzitások a verseny aránytalan torzulását eredményeznék. A Bizottság ugyanis úgy véli, hogy az intézkedés hatékonyságát és megvalósíthatóságát növeli, ha a költségek ésszerű részét a vállalatok kötelesek viselni. Ezért úgy gondolja, hogy egy nagyobb támogatási intenzitás a közös érdekkel ellentétes mértékben változtatná meg a csere feltételeit. Az intézkedésnek ez a része tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.






  iii) | Szerkezetátalakítási költségek (4,4 millió euro) |
| --- | --- | --- |

(28)

Ennél magasabb támogatási intenzitások a verseny aránytalan torzulását eredményeznék. A Bizottság ugyanis úgy véli, hogy az intézkedés hatékonyságát és megvalósíthatóságát növeli, ha a költségek ésszerű részét a vállalatok kötelesek viselni. Ezért úgy gondolja, hogy egy nagyobb támogatási intenzitás a közös érdekkel ellentétes mértékben változtatná meg a csere feltételeit. Az intézkedésnek ez a része tehát a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

iii)

Szerkezetátalakítási költségek (4,4 millió euro)

| (29) | Mielőtt szerkezetátalakítási intézkedésekről döntene, a vállalat a jövőben várható költségcsökkenés jelenértékét mindig összehasonlítja a szerkezetátalakítás költségeivel. A szerkezetátalakítás után új beosztásba kerülő alkalmazottak képzési ráfordításai a szerkezetátalakítás szokásos és nélkülözhetetlen költségeinek részét képezik. Valójában amint a vállalat úgy döntött, hogy alkalmazottainak jó részét elbocsátja, a fent említett alkalmazottak átmeneti képzése nélkülözhetetlen a gyártás folyamatosságának és a minőség biztosításához. A vállalatnak nincs más választása, mint az, hogy viselje a helyben maradó munkaerő képzésének költségeit, az elbocsátott alkalmazottak szakértelmének behelyettesítése érdekében. A szóban forgó támogatás következésképpen egyszerűen azzal a hatással járna, hogy a vállalat szerkezetátalakításának szokásos és nélkülözhetetlen költségeit szubvencionálja, holott azokat mindenképpen viselnie kellene, támogatás hiányában is. Így tehát a támogatás nem tűnik szükségesnek, és semmiképpen nem vezet kiegészítő képzéshez. |
| --- | --- |

(29)

Mielőtt szerkezetátalakítási intézkedésekről döntene, a vállalat a jövőben várható költségcsökkenés jelenértékét mindig összehasonlítja a szerkezetátalakítás költségeivel. A szerkezetátalakítás után új beosztásba kerülő alkalmazottak képzési ráfordításai a szerkezetátalakítás szokásos és nélkülözhetetlen költségeinek részét képezik. Valójában amint a vállalat úgy döntött, hogy alkalmazottainak jó részét elbocsátja, a fent említett alkalmazottak átmeneti képzése nélkülözhetetlen a gyártás folyamatosságának és a minőség biztosításához. A vállalatnak nincs más választása, mint az, hogy viselje a helyben maradó munkaerő képzésének költségeit, az elbocsátott alkalmazottak szakértelmének behelyettesítése érdekében. A szóban forgó támogatás következésképpen egyszerűen azzal a hatással járna, hogy a vállalat szerkezetátalakításának szokásos és nélkülözhetetlen költségeit szubvencionálja, holott azokat mindenképpen viselnie kellene, támogatás hiányában is. Így tehát a támogatás nem tűnik szükségesnek, és semmiképpen nem vezet kiegészítő képzéshez.

| (30) | Ezen túlmenően a 68/2001/EK rendelet (10) preambulumbekezdése magyarázatot nyújt a képzéshez nyújtott állami támogatások logikájával kapcsolatban: a képzés általában a társadalom egésze számára pozitív külső hatásokkal jár, mivel megnöveli a szakképzett munkások állományát, amelyből más vállalatok meríthetnek, illetve javítja a közösségi iparág versenyképességét. Ebben a konkrét esetben viszont a szóban forgó szerkezetátalakítás a szakképzett dolgozók állományának csökkenéséhez vezet; ellentétesnek tűnik tehát a 68/2001/EK rendeletben kifejtett célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(30)

Ezen túlmenően a 68/2001/EK rendelet (10) preambulumbekezdése magyarázatot nyújt a képzéshez nyújtott állami támogatások logikájával kapcsolatban: a képzés általában a társadalom egésze számára pozitív külső hatásokkal jár, mivel megnöveli a szakképzett munkások állományát, amelyből más vállalatok meríthetnek, illetve javítja a közösségi iparág versenyképességét. Ebben a konkrét esetben viszont a szóban forgó szerkezetátalakítás a szakképzett dolgozók állományának csökkenéséhez vezet; ellentétesnek tűnik tehát a 68/2001/EK rendeletben kifejtett célkitűzéssel.

| (31) | Ahhoz, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető legyen, a támogatásnak a célkitűzéssel is arányban kell állnia, és nem torzíthatja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Márpedig mivel a Ford Europe az autógyártás közösségi piacának egyik legfontosabb szereplője, a piaci erőknek önmagukban elegendőnek kell bizonyulniuk a szóban forgó szerkezetátalakításból eredő képzés biztosítására. Minden, ehhez a képzéshez nyújtott állami támogatás tehát, a 68/2001/EK rendelet (11) preambulumbekezdése értelmében, meghaladná a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumot, és következésképpen indokolatlan versenytorzuláshoz vezetne. Ezzel kapcsolatban a Bizottság különösen azt észrevételezi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kételyek ellenére Belgium nem adott magyarázatot arra, miért nem vállalhatta volna fel a vállalat a képzési tevékenységeket támogatás nélkül. |
| --- | --- |

(31)

Ahhoz, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető legyen, a támogatásnak a célkitűzéssel is arányban kell állnia, és nem torzíthatja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Márpedig mivel a Ford Europe az autógyártás közösségi piacának egyik legfontosabb szereplője, a piaci erőknek önmagukban elegendőnek kell bizonyulniuk a szóban forgó szerkezetátalakításból eredő képzés biztosítására. Minden, ehhez a képzéshez nyújtott állami támogatás tehát, a 68/2001/EK rendelet (11) preambulumbekezdése értelmében, meghaladná a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumot, és következésképpen indokolatlan versenytorzuláshoz vezetne. Ezzel kapcsolatban a Bizottság különösen azt észrevételezi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kételyek ellenére Belgium nem adott magyarázatot arra, miért nem vállalhatta volna fel a vállalat a képzési tevékenységeket támogatás nélkül.

| (32) | A Bizottság úgy véli tehát, hogy ezek a szerkezetátalakítási költségek nem részesülhetnek képzési támogatásban.






  iv) | Beindítási költségek (7,5 millió euro) |
| --- | --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli tehát, hogy ezek a szerkezetátalakítási költségek nem részesülhetnek képzési támogatásban.

iv)

Beindítási költségek (7,5 millió euro)

| (33) | Egy éven át a Bizottság bizonyítékokat halmozott fel arról, hogy bizonyos autógyártók új modelljeik gyártásakor a különböző tagállamokban található gyártóüzemeiket versenyeztetik egymással. Több telephelyet hasonlítanak össze egy-egy új termék gyártásának szempontjából, majd a telephely meghatározásáról szóló döntésüket a termelési költségek összességére, vagyis az összes költségfajtára alapozzák, valamint mindenféle kormányzati támogatásokra is, különösen a képzési támogatásokra. Szembesülve ezzel a gazdasági helyzettel, és figyelembe véve az abból adódó kockázatot, hogy a képzéshez nyújtott egyes támogatások nem járulnak hozzá a 68/2001/EK rendelet (110) preambulumbekezdésében rögzített közösségi érdeket szolgáló célkitűzéshez, hanem egyszerűen a versenyt torzító hatással járó támogatást jelentenek, a Bizottságnak gondosabban meg kell vizsgálnia a támogatás szükségességét, „annak biztosítása végett, hogy az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék” (a jelzett rendelet (11) preambulumbekezdése) (5). Ez az értékelés annál is inkább indokolt, mert jelenleg az autóipari ágazatot jelentős kapacitásfeleslegek jellemzik. |
| --- | --- |

(33)

Egy éven át a Bizottság bizonyítékokat halmozott fel arról, hogy bizonyos autógyártók új modelljeik gyártásakor a különböző tagállamokban található gyártóüzemeiket versenyeztetik egymással. Több telephelyet hasonlítanak össze egy-egy új termék gyártásának szempontjából, majd a telephely meghatározásáról szóló döntésüket a termelési költségek összességére, vagyis az összes költségfajtára alapozzák, valamint mindenféle kormányzati támogatásokra is, különösen a képzési támogatásokra. Szembesülve ezzel a gazdasági helyzettel, és figyelembe véve az abból adódó kockázatot, hogy a képzéshez nyújtott egyes támogatások nem járulnak hozzá a 68/2001/EK rendelet (110) preambulumbekezdésében rögzített közösségi érdeket szolgáló célkitűzéshez, hanem egyszerűen a versenyt torzító hatással járó támogatást jelentenek, a Bizottságnak gondosabban meg kell vizsgálnia a támogatás szükségességét, „annak biztosítása végett, hogy az állami támogatás a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjék” (a jelzett rendelet (11) preambulumbekezdése) (5). Ez az értékelés annál is inkább indokolt, mert jelenleg az autóipari ágazatot jelentős kapacitásfeleslegek jellemzik.

| (34) | Korábbi ügyekben a Bizottság nem vizsgálta részletesen a beindítási költségekhez nyújtandó konkrét képzési támogatás szükségességét (6). Erre azonban sort keríthet olyan esetben, amikor megállapítja, hogy a szóban forgó piacokon változtak a gazdasági feltételek. A C-57/00 P és C-61/00 P egyesített ügyekben (7) hozott 2003. szeptember 30-i ítéletének 52. pontjában az Európai Közösségek Bírósága jelezte, hogy „bármilyen értelmezést tulajdonított a Bizottság a múltban a Szerződés 92. cikke (2) bekezdésének c) alpontjának [újabban a 87. cikk (2) bekezdésének c) pontja], az nem lehet kihatással a vitatott határozatban ugyanazon rendelkezésre a Bizottság által adott értelmezés megalapozottságára, tehát annak érvényességére sem.” Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága ugyanígy jelezte a T-171/02 ügyben (8) hozott, 2005. június 15-i ítéletének 177. pontjában: „Csak az EK 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja keretében kell a Bizottság azon határozatának törvényességét értékelni, amely megállapítja, hogy egy új támogatás nem felel meg e mentesítés alkalmazási feltételeinek, és nem a Bizottság korábbi határozataiban követett joggyakorlatra tekintettel, feltételezve, hogy ilyen fennáll”. |
| --- | --- |

(34)

Korábbi ügyekben a Bizottság nem vizsgálta részletesen a beindítási költségekhez nyújtandó konkrét képzési támogatás szükségességét (6). Erre azonban sort keríthet olyan esetben, amikor megállapítja, hogy a szóban forgó piacokon változtak a gazdasági feltételek. A C-57/00 P és C-61/00 P egyesített ügyekben (7) hozott 2003. szeptember 30-i ítéletének 52. pontjában az Európai Közösségek Bírósága jelezte, hogy „bármilyen értelmezést tulajdonított a Bizottság a múltban a Szerződés 92. cikke (2) bekezdésének c) alpontjának [újabban a 87. cikk (2) bekezdésének c) pontja], az nem lehet kihatással a vitatott határozatban ugyanazon rendelkezésre a Bizottság által adott értelmezés megalapozottságára, tehát annak érvényességére sem.” Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága ugyanígy jelezte a T-171/02 ügyben (8) hozott, 2005. június 15-i ítéletének 177. pontjában: „Csak az EK 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja keretében kell a Bizottság azon határozatának törvényességét értékelni, amely megállapítja, hogy egy új támogatás nem felel meg e mentesítés alkalmazási feltételeinek, és nem a Bizottság korábbi határozataiban követett joggyakorlatra tekintettel, feltételezve, hogy ilyen fennáll”.

| (35) | A Bizottság megjegyzi, hogy az autóiparban új modellek gyártása szükséges a versenyképesség fenntartásához. Egy új modell beindítása tehát az autóiparban szokásos és rendszeres tényező. Az új modellek gyártásához az autóipari gyártóknak be kell tanítaniuk a munkaerőt az alkalmazandó új technikákra. Az új modell beindításával kapcsolatos és ahhoz szükséges képzési költségeket tehát az autógyártók általában egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik. Következésképpen a kérdéses képzési tevékenységeket a vállalatnak mindenképpen meg kellett volna szerveznie, akár támogatás hiányában is. A képzési támogatás tehát ilyen szempontból nem szükséges. Nem ösztönzi a vállalatot arra, hogy „kiegészítő” képzési tevékenységeket vállaljon, ráadásul olyanokat, amelyeket csupán piaci erők alapján már meg is valósított. Az ilyen támogatás az egyébként a vállalat által viselt működési ráfordításokat fedezné, és ebből adódóan a versenyt torzító működési támogatást képezne. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megjegyzi, hogy az autóiparban új modellek gyártása szükséges a versenyképesség fenntartásához. Egy új modell beindítása tehát az autóiparban szokásos és rendszeres tényező. Az új modellek gyártásához az autóipari gyártóknak be kell tanítaniuk a munkaerőt az alkalmazandó új technikákra. Az új modell beindításával kapcsolatos és ahhoz szükséges képzési költségeket tehát az autógyártók általában egyedül az üzleti indíttatás alapján viselik. Következésképpen a kérdéses képzési tevékenységeket a vállalatnak mindenképpen meg kellett volna szerveznie, akár támogatás hiányában is. A képzési támogatás tehát ilyen szempontból nem szükséges. Nem ösztönzi a vállalatot arra, hogy „kiegészítő” képzési tevékenységeket vállaljon, ráadásul olyanokat, amelyeket csupán piaci erők alapján már meg is valósított. Az ilyen támogatás az egyébként a vállalat által viselt működési ráfordításokat fedezné, és ebből adódóan a versenyt torzító működési támogatást képezne.

| (36) | Az egységes gyártókapacitás kialakítása ráadásul a genti gyárban minden bizonnyal lehetővé fogja tenni az új modellek hatékonyabb gyártását. A vállalat tehát közvetlenül hasznot fog húzni az egységes gyártókapacitásból. A piaci erők tehát önmagukban elegendőek ahhoz, hogy a társaságot a gyártási folyamat ilyen ésszerűsítésének felvállalására és a vonatkozó képzési költségek viselésére ösztönözzék. Ilyen körülmények között a támogatás nem szükséges, mivel a vállalat átszervezésének szokásos költségeit fedezné. |
| --- | --- |

(36)

Az egységes gyártókapacitás kialakítása ráadásul a genti gyárban minden bizonnyal lehetővé fogja tenni az új modellek hatékonyabb gyártását. A vállalat tehát közvetlenül hasznot fog húzni az egységes gyártókapacitásból. A piaci erők tehát önmagukban elegendőek ahhoz, hogy a társaságot a gyártási folyamat ilyen ésszerűsítésének felvállalására és a vonatkozó képzési költségek viselésére ösztönözzék. Ilyen körülmények között a támogatás nem szükséges, mivel a vállalat átszervezésének szokásos költségeit fedezné.

| (37) | Ezen túlmenően ugyanazok az érvek, amelyeket a (31) preambulumbekezdés a támogatás arányos jellegével és az indokolatlan versenytorzítás tilalmával, mint a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések összeegyeztethetőségét biztosító feltételekkel kapcsolatban ismertet, érvényesek az új modellek beindításához kapcsolódó képzésre is. Minden, ehhez a képzéshez nyújtott állami támogatás meghaladná tehát a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumot és azzal a hatással járna, hogy a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítaná. Ezzel kapcsolatban a Bizottság különösen azt észrevételezi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kételyek ellenére Belgium nem adott magyarázatot arra, miért nem vállalhatta volna fel a vállalat a képzési tevékenységeket támogatás nélkül. |
| --- | --- |

(37)

Ezen túlmenően ugyanazok az érvek, amelyeket a (31) preambulumbekezdés a támogatás arányos jellegével és az indokolatlan versenytorzítás tilalmával, mint a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezések összeegyeztethetőségét biztosító feltételekkel kapcsolatban ismertet, érvényesek az új modellek beindításához kapcsolódó képzésre is. Minden, ehhez a képzéshez nyújtott állami támogatás meghaladná tehát a – pusztán piaci erők által teljesíthetetlen – közösségi cél eléréséhez szükséges minimumot és azzal a hatással járna, hogy a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítaná. Ezzel kapcsolatban a Bizottság különösen azt észrevételezi, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kételyek ellenére Belgium nem adott magyarázatot arra, miért nem vállalhatta volna fel a vállalat a képzési tevékenységeket támogatás nélkül.

| (38) | A beindítási költségek tehát nem részesülhetnek képzési támogatásban.






  v) | 2004-re vonatkozó költségek |
| --- | --- | --- |

(38)

A beindítási költségek tehát nem részesülhetnek képzési támogatásban.

v)

2004-re vonatkozó költségek

| (39) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a belga hatóságok megingathatatlan és részletes biztosítékokat adtak arra vonatkozóan, hogy a támogatás hivatalos kérelmezése megelőzte a képzési program kezdetét. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a biztosítékok elegendők arra, hogy a megindításról szóló határozatban kifejtett kételyeit eloszlassák. |
| --- | --- |

(39)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a belga hatóságok megingathatatlan és részletes biztosítékokat adtak arra vonatkozóan, hogy a támogatás hivatalos kérelmezése megelőzte a képzési program kezdetét. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a biztosítékok elegendők arra, hogy a megindításról szóló határozatban kifejtett kételyeit eloszlassák.

| (40) | A fentiekben ismertetett érvek fényében a projekt elszámolható költségei csökkentve módosítandók, 20,31 millió euro összegre. Ebből 13,29 millió euro, vagyis a teljes összeg 65 %-a a képzésben résztvevők személyi költségeinek felel meg. |
| --- | --- |

(40)

A fentiekben ismertetett érvek fényében a projekt elszámolható költségei csökkentve módosítandók, 20,31 millió euro összegre. Ebből 13,29 millió euro, vagyis a teljes összeg 65 %-a a képzésben résztvevők személyi költségeinek felel meg.

| (41) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének f) pontja értelmében ezek a költségek az egyéb elszámolható költségek összegének mértékéig elszámolhatóak. Ez alapján kiegészítő kiigazításra van szükség ebben a konkrét esetben, hogy az említett költségeket az egyéb költségek összegével egyező szintre lehessen hozni (9). Ez a kiigazítás végül is 14,04 millió euro összeget eredményez, mint összes elszámolható költséget. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 68/2001/EK rendelet 4. cikke (7) bekezdésének f) pontja értelmében ezek a költségek az egyéb elszámolható költségek összegének mértékéig elszámolhatóak. Ez alapján kiegészítő kiigazításra van szükség ebben a konkrét esetben, hogy az említett költségeket az egyéb költségek összegével egyező szintre lehessen hozni (9). Ez a kiigazítás végül is 14,04 millió euro összeget eredményez, mint összes elszámolható költséget.

II)   A képzés jellegéről

| (42) | A 68/2001/EK rendelet 4. cikke különbséget tesz a szakosított képzési programok és az általános képzési programok között. |
| --- | --- |

(42)

A 68/2001/EK rendelet 4. cikke különbséget tesz a szakosított képzési programok és az általános képzési programok között.

| (43) | A 68/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontja a szakosított képzést olyan, oktatást tartalmazó képzésként határozza meg, amely közvetlenül és főképpen a munkavállalónak a támogatott vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójára irányul, és olyan képesítést ad, amely nem vagy csak korlátozott mértékben hasznosítható más vállalatoknál vagy más munkaterületeken. |
| --- | --- |

(43)

A 68/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontja a szakosított képzést olyan, oktatást tartalmazó képzésként határozza meg, amely közvetlenül és főképpen a munkavállalónak a támogatott vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójára irányul, és olyan képesítést ad, amely nem vagy csak korlátozott mértékben hasznosítható más vállalatoknál vagy más munkaterületeken.

| (44) | A 68/2001/EK rendelet 2. cikkének e) pontja az általános képzést olyan, oktatást tartalmazó képzésként határozza meg, amely nem csak vagy nem főképpen a munkavállalónak a támogatott vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójában alkalmazható, hanem olyan képesítést ad, amely többnyire hasznosítható más vállalatoknál vagy munkaterületeken, és így lényegesen javítja a munkavállaló foglalkoztatásának esélyét. A képzés általánosnak tekinthető, ha különböző független vállalkozások együttesen szervezik, vagy ha különböző vállalkozások munkavállalói is jelentkezhetnek rá. |
| --- | --- |

(44)

A 68/2001/EK rendelet 2. cikkének e) pontja az általános képzést olyan, oktatást tartalmazó képzésként határozza meg, amely nem csak vagy nem főképpen a munkavállalónak a támogatott vállalkozásnál jelenleg betöltött vagy későbbiekben betöltendő pozíciójában alkalmazható, hanem olyan képesítést ad, amely többnyire hasznosítható más vállalatoknál vagy munkaterületeken, és így lényegesen javítja a munkavállaló foglalkoztatásának esélyét. A képzés általánosnak tekinthető, ha különböző független vállalkozások együttesen szervezik, vagy ha különböző vállalkozások munkavállalói is jelentkezhetnek rá.

| (45) | Ahhoz, hogy a közös piaccal összeegyeztethető legyen, a képzési támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségekhez viszonyítva megengedhető maximális támogatási intenzitás mértékét, amelyet a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdései rögzítenek. Ezek a felső küszöbértékek egyebek között a kedvezményezett vállalat méretétől, a telephelye szerinti térségtől és az érintett alkalmazottak kategóriájától függenek. A Bizottság megjegyzi, hogy a Ford Genk nagyvállalat, hogy a projekt olyan régióban (Limbourg tartományban) valósul meg, amely részesülhet támogatásban a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, és hogy a képzés résztvevői között nem található meg a 68/2001/EK rendelet 2. cikkének g) pontjában említett, hátrányos helyzetű munkavállalók egyik kategóriája sem. Az engedélyezett támogatási intenzitás mértéke ilyen körülmények között 30 % a szakosított képzés, és 55 % az általános képzés esetében. |
| --- | --- |

(45)

Ahhoz, hogy a közös piaccal összeegyeztethető legyen, a képzési támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségekhez viszonyítva megengedhető maximális támogatási intenzitás mértékét, amelyet a 68/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdései rögzítenek. Ezek a felső küszöbértékek egyebek között a kedvezményezett vállalat méretétől, a telephelye szerinti térségtől és az érintett alkalmazottak kategóriájától függenek. A Bizottság megjegyzi, hogy a Ford Genk nagyvállalat, hogy a projekt olyan régióban (Limbourg tartományban) valósul meg, amely részesülhet támogatásban a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, és hogy a képzés résztvevői között nem található meg a 68/2001/EK rendelet 2. cikkének g) pontjában említett, hátrányos helyzetű munkavállalók egyik kategóriája sem. Az engedélyezett támogatási intenzitás mértéke ilyen körülmények között 30 % a szakosított képzés, és 55 % az általános képzés esetében.

| (46) | A Bizottság úgy véli, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Belgium elegendő információt és biztosítékot nyújtott be a képzés jellegét illetően. Ezen túlmenően megadta az általános képzéssel megbízott külső vállalatok nevét is. Vállalta továbbá, hogy utólag kiigazít minden, a javasolt általános képzés arányára vonatkozó eltérést. Ez a fajta helyesbítés igazodni fog a flamand régió gazdasági szolgáltatásainak ellenőrzésére vonatkozó vizsgálat megállapításaihoz (amelynek alapján az általános képzés pontos százalékos aránya végül megállapításra kerül). |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság úgy véli, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Belgium elegendő információt és biztosítékot nyújtott be a képzés jellegét illetően. Ezen túlmenően megadta az általános képzéssel megbízott külső vállalatok nevét is. Vállalta továbbá, hogy utólag kiigazít minden, a javasolt általános képzés arányára vonatkozó eltérést. Ez a fajta helyesbítés igazodni fog a flamand régió gazdasági szolgáltatásainak ellenőrzésére vonatkozó vizsgálat megállapításaihoz (amelynek alapján az általános képzés pontos százalékos aránya végül megállapításra kerül).

| (47) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés esetében a Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében megállapított eltéréseket nem kell alkalmazni, mivel a támogatási intézkedés nem irányul az általuk meghatározott célkitűzések egyikére sem; egyébként ezzel kapcsolatban Belgium semmiféle érvet nem hozott fel. A bejelentett támogatás nem közös európai érdeket képviselő, fontos projekt megvalósítását vagy az egyik tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavar orvoslását célozza, de nem irányul a kultúra előmozdítására és az örökség megőrzésére sem. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett költségek fedezésére irányuló támogatás számára a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) vagy d) pontjai értelmében, az állami támogatásoknak a közös piaccal való alapvető összeegyeztethetetlensége tekintetében az eltérés nem adható meg. Nem alkalmazható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított eltérés sem, mert az intézkedések a képzés elősegítését egy olyan térségben irányozzák elő, amelyre a Szerződés említett rendelkezése nem vonatkozik. Végül, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját alkalmazni kell, mivel a képzés elősegítésére és a regionális fejlesztésre vonatkozik, azaz olyan elemre, amelyet már a fenti vizsgálat egésze során számításba vettek. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés esetében a Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében megállapított eltéréseket nem kell alkalmazni, mivel a támogatási intézkedés nem irányul az általuk meghatározott célkitűzések egyikére sem; egyébként ezzel kapcsolatban Belgium semmiféle érvet nem hozott fel. A bejelentett támogatás nem közös európai érdeket képviselő, fontos projekt megvalósítását vagy az egyik tagállam gazdaságában bekövetkezett súlyos zavar orvoslását célozza, de nem irányul a kultúra előmozdítására és az örökség megőrzésére sem. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a (7) preambulumbekezdésben említett költségek fedezésére irányuló támogatás számára a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) vagy d) pontjai értelmében, az állami támogatásoknak a közös piaccal való alapvető összeegyeztethetetlensége tekintetében az eltérés nem adható meg. Nem alkalmazható a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított eltérés sem, mert az intézkedések a képzés elősegítését egy olyan térségben irányozzák elő, amelyre a Szerződés említett rendelkezése nem vonatkozik. Végül, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontját alkalmazni kell, mivel a képzés elősegítésére és a regionális fejlesztésre vonatkozik, azaz olyan elemre, amelyet már a fenti vizsgálat egésze során számításba vettek.

| (48) | A Bizottság úgy véli, hogy a Belgium által bejelentett intézkedések egy része – amint azokat a (21)–(41) preambulumbekezdések ismertetik – olyan kiadásokra vonatkozik, amelyek nem elszámolhatók, vagy olyan támogatásokra, amelyek nem szükségesek ahhoz, hogy a szóban forgó képzési programokat beindítsák. Ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés által előirányzott eltérések valamelyike értelmében, és következésképpen meg kell tiltani. A belga hatóságok szerint a támogatás megadására még nem került sor, így tehát annak visszakövetelését nem kell foganatosítani. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság úgy véli, hogy a Belgium által bejelentett intézkedések egy része – amint azokat a (21)–(41) preambulumbekezdések ismertetik – olyan kiadásokra vonatkozik, amelyek nem elszámolhatók, vagy olyan támogatásokra, amelyek nem szükségesek ahhoz, hogy a szóban forgó képzési programokat beindítsák. Ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés által előirányzott eltérések valamelyike értelmében, és következésképpen meg kell tiltani. A belga hatóságok szerint a támogatás megadására még nem került sor, így tehát annak visszakövetelését nem kell foganatosítani.

| (49) | A javaslat egyéb intézkedései, amelyek 14,04 millió eurós elszámolható költséget jelentenek, ami 6 240 555 euro összegű támogatásnak felel meg, tiszteletben tartják a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kritériumait, |
| --- | --- |

(49)

A javaslat egyéb intézkedései, amelyek 14,04 millió eurós elszámolható költséget jelentenek, ami 6 240 555 euro összegű támogatásnak felel meg, tiszteletben tartják a közös piaccal való összeegyeztethetőségnek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kritériumait,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás, amelyet Belgium tervez megvalósítani a Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk javára, 6 038 868 millió euro értékben nem összeegyeztethető a közös piaccal.

A támogatásnak ez a része ezért nem folyósítható.

Az állami támogatás többi része, 6 240 555 euro értékben, összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

Belgium az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket az ennek való megfelelés érdekében hozott.

3. cikk

E határozat címzettje a Belga Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 4-i.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 47., 2006.2.25., 14. o.

1

(2)  Ld. 1. lábjegyzet.

2

(3)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

3

(4)  Lásd például a C-313/90. sz. Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) és társai kontra Bizottság ügyben 1993. március 24-én hozott ítélet (EBHT 1993., I-1125. o.) 44. pontját és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet (HL L 142., 1998.5.14., 1. o.) 4. cikkének (2) bekezdését.

4

(5)  Mindez összhangban áll a következő ügyekben alkalmazott megközelítéssel is: General Motors Antwerpen (támogatás száma: N 624/2005., a hivatalos vizsgálati eljárás elindítása: 2006.4.26., a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), Auto Europa (támogatás száma: N 3/2006., a hivatalos vizsgálati eljárás elindítása: 2006.5.16, a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és WEBASTO Portugal (támogatás száma: 653/2005., jóváhagyás: 2006.5.16., a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Ez utóbbi ügyben a Bizottság több tényező mérlegelése után arra az álláspontra jutott, hogy a támogatásra szükség van, és ha zavarja is esetlegesen a kereskedelmi feltételeket, ezt ellensúlyozza a Közösségre gyakorolt kedvező hatása. Ezt a Bizottság olyan elemek alapján állapította meg, amelyek szerint a képzési program túlmutat a kedvezményezett vállalkozás működéséhez alapvetően szükséges ismereteken, mivel a képzések nagy része átruházható készségekre irányul (túlnyomóan általános képzés). A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a képzés új munkavállalókat készít fel a vadonatúj üzemben folytatandó tevékenységekre és az érintett tagállamban még nem alkalmazott technológia használatára olyan támogatott területen, ahol a munkavállalók készségei kevésbé fejlettek.

5

Hivatalos Lapban

Hivatalos Lapban

Hivatalos Lapban

(6)  Lásd például a Belgium által a genti NV Volvo Cars javára nyújtandó állami támogatásról szóló 2003. május 13-i 2003/665/EK bizottsági határozatot (HL L 235., 2003.9.23., 24. o.) és a Belgium által az Opel Belgium NV javára nyújtandó állami támogatásról szóló 2003. május 13-i 2003/592/EK bizottsági határozatot (HL L 201., 2003.8.8., 21. o.).

6

(7)  A C-57/00 P sz. és C-61/00 P sz. Freistaat Sachsen, Volkswagen AG és Volkswagen Sachsen GmbH egyesített ügyekben 2003. szeptember 30-án hozott ítélet (EBHT 2003., I-9975. o.).

7

(8)  A T-171/02 sz. Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítélet (még nem tették közzé).

8

(9)  A képzésben részt vevő munkavállalók támogatható személyzeti költségei összegének csökkentésekor a Bizottság szakosított képzéseken részt vett munkavállalók személyzeti költségeit csökkentette.

9

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. július 19.

a Hollandia által bejelentett, a KG Holding N.V.-nek nyújtandó támogatásról

(az értesítés a C(2006) 2954. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/939/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelteket a fenti rendelkezések értelmében felszólították arra, hogy észrevételeiket (1) közöljék, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A holland hatóságok 2004. január 26-i, illetve 2004. február 11-én iktatott levelükben bejelentették a Bizottságnak, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások értelmében (a továbbiakban: az iránymutatások) (2) szerkezetátalakítási támogatást kívánnak nyújtani a KG Holding NV (a továbbiakban: Kliq Holding vagy KH) javára. A bejelentés után 2004 áprilisában, augusztusában és novemberében a Bizottság arra kérte Hollandiát, hogy küldjön kiegészítő információkat. 2004 decemberében a holland hatóságok kérték a válaszadási határidő meghosszabbítását, és egyben jelezték, hogy a vállalkozás még mindig rosszul teljesít, és egy másik vállalkozás érdeklődést mutatott a vállalkozás megvételére. |
| --- | --- |

(1)

A holland hatóságok 2004. január 26-i, illetve 2004. február 11-én iktatott levelükben bejelentették a Bizottságnak, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások értelmében (a továbbiakban: az iránymutatások) (2) szerkezetátalakítási támogatást kívánnak nyújtani a KG Holding NV (a továbbiakban: Kliq Holding vagy KH) javára. A bejelentés után 2004 áprilisában, augusztusában és novemberében a Bizottság arra kérte Hollandiát, hogy küldjön kiegészítő információkat. 2004 decemberében a holland hatóságok kérték a válaszadási határidő meghosszabbítását, és egyben jelezték, hogy a vállalkozás még mindig rosszul teljesít, és egy másik vállalkozás érdeklődést mutatott a vállalkozás megvételére.

| (2) | A 2005. augusztus 5-i levelében a Bizottság értesítette Hollandiát, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatosan elindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A 2005. augusztus 5-i levelében a Bizottság értesítette Hollandiát, hogy a bejelentett támogatással kapcsolatosan elindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A Bizottság eljárást megindító határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ebben a Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság eljárást megindító határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ebben a Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (4) | A 2005. szeptember 7-i levelükben a holland hatóságok kérték a Bizottság eljárást megindító határozatával kapcsolatos észrevételezési határidő hosszabbítását; a Bizottság 2005. szeptember 15-i levelében helyt adott a kérésnek. |
| --- | --- |

(4)

A 2005. szeptember 7-i levelükben a holland hatóságok kérték a Bizottság eljárást megindító határozatával kapcsolatos észrevételezési határidő hosszabbítását; a Bizottság 2005. szeptember 15-i levelében helyt adott a kérésnek.

| (5) | Hollandia 2005. szeptember 29-i, 2005. szeptember 30-án iktatott levelében, 2006. január 13-i, 2006. január 18-án iktatott levelében, valamint 2006. február 17-i, 2006. február 23-án iktatott levelében küldte el észrevételeit és adatait. |
| --- | --- |

(5)

Hollandia 2005. szeptember 29-i, 2005. szeptember 30-án iktatott levelében, 2006. január 13-i, 2006. január 18-án iktatott levelében, valamint 2006. február 17-i, 2006. február 23-án iktatott levelében küldte el észrevételeit és adatait.

| (6) | A Bizottság érdekelt harmadik felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság érdekelt harmadik felektől nem kapott észrevételeket.

2.   A NYÚJTOTT TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   Háttér

| (7) | A KH-t 2002-ben alapították a holland Szociális és Munkaügyi Minisztérium munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásainak privatizálása keretében azért, hogy az előbbi szolgáltatások magánjogi társaságba kerüljenek (4). A 2003. év vége felé a KH jelentősen csökkentette a munkatársak számát a növekvő veszteségek következtében, amelyeket egyebek között a kedvezőtlen piaci körülmények és rossz vezetés okozott. |
| --- | --- |

(7)

A KH-t 2002-ben alapították a holland Szociális és Munkaügyi Minisztérium munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásainak privatizálása keretében azért, hogy az előbbi szolgáltatások magánjogi társaságba kerüljenek (4). A 2003. év vége felé a KH jelentősen csökkentette a munkatársak számát a növekvő veszteségek következtében, amelyeket egyebek között a kedvezőtlen piaci körülmények és rossz vezetés okozott.

| (8) | 2003 novemberében Hollandia bejelentette, hogy a vállalkozásnak az iránymutatások szerint 45 millió EUR összegű, megmentési célú kölcsönt kíván nyújtani, hogy fennmaradjon a vállalkozás, míg kidolgoznak egy átfogó szerkezetátalakítási tervet. 2003. decemberében a Bizottság jóváhagyta a KH (5) javára nyújtott megmentési célú támogatást, a hat hónapon belül elkészülő átfogó szerkezetátalakítási tervet várva. |
| --- | --- |

(8)

2003 novemberében Hollandia bejelentette, hogy a vállalkozásnak az iránymutatások szerint 45 millió EUR összegű, megmentési célú kölcsönt kíván nyújtani, hogy fennmaradjon a vállalkozás, míg kidolgoznak egy átfogó szerkezetátalakítási tervet. 2003. decemberében a Bizottság jóváhagyta a KH (5) javára nyújtott megmentési célú támogatást, a hat hónapon belül elkészülő átfogó szerkezetátalakítási tervet várva.

2.2.   A vállalkozás

| (9) | A KH olyan holdingtársaság, amely főtevékenysége keretében a holland piacon munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújt szolgáltatásokat. Mintegy 3 000 alkalmazottal előbb a holland hatóságokhoz tartozott, majd 2002. január 1-jén privatizálták. A holland állam az egyedüli részvénytulajdonos. A KH akkor 3000 személyt foglalkoztatott. |
| --- | --- |

(9)

A KH olyan holdingtársaság, amely főtevékenysége keretében a holland piacon munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújt szolgáltatásokat. Mintegy 3 000 alkalmazottal előbb a holland hatóságokhoz tartozott, majd 2002. január 1-jén privatizálták. A holland állam az egyedüli részvénytulajdonos. A KH akkor 3000 személyt foglalkoztatott.

| (10) | A holdingtársaság munkaerő reintegrációját szolgáló tevékenysége mellett, amit a Kliq Reïntegratie (a továbbiakban: OK) 1450 dolgozóval rendelkező leányvállalat végzett, másik jelentős leányvállalata a 200 alkalmazottat foglalkoztató Kliq Employability (a továbbiakban: KE) volt. A KH ezen túlmenően részesedéssel rendelkezett 4-20 alkalmazottat foglalkoztató 6 nagyon kicsi leányvállalatban és közös vállalatban (a továbbiakban a KE és a nagyon kicsi leányvállalatok együttesen: AD): Kliq Experts, Brug en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV és Kliq business school. |
| --- | --- |

(10)

A holdingtársaság munkaerő reintegrációját szolgáló tevékenysége mellett, amit a Kliq Reïntegratie (a továbbiakban: OK) 1450 dolgozóval rendelkező leányvállalat végzett, másik jelentős leányvállalata a 200 alkalmazottat foglalkoztató Kliq Employability (a továbbiakban: KE) volt. A KH ezen túlmenően részesedéssel rendelkezett 4-20 alkalmazottat foglalkoztató 6 nagyon kicsi leányvállalatban és közös vállalatban (a továbbiakban a KE és a nagyon kicsi leányvállalatok együttesen: AD): Kliq Experts, Brug en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV és Kliq business school.

| (11) | A két legjelentősebb leányvállalat főtevékenységei közé a munkaerő-piaci reintegrációhoz és foglalkoztathatósághoz nyújtott szolgáltatások tartoztak. E szolgáltatásokat a munkahelykeresés során nehézségekkel küzdő, csökkent munkaképességű személyeknek, valamint olyan vállalatoknak is nyújtották, amelyek bizonyos munkákra nehezen találják meg a megfelelő embereket. |
| --- | --- |

(11)

A két legjelentősebb leányvállalat főtevékenységei közé a munkaerő-piaci reintegrációhoz és foglalkoztathatósághoz nyújtott szolgáltatások tartoztak. E szolgáltatásokat a munkahelykeresés során nehézségekkel küzdő, csökkent munkaképességű személyeknek, valamint olyan vállalatoknak is nyújtották, amelyek bizonyos munkákra nehezen találják meg a megfelelő embereket.

2.3.   Az érintett piacok

| (12) | Ebben az esetben a legfontosabb piac a munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásoké. Mind az állam, mind magánvállalkozások megbíznak munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásokat kínáló vállalkozásokat. A KH-nak elsősorban a közszektor a legfontosabb piaca. Helyi hatóságok és az UWV (munkavállalói járulékokat kifizető intézet) dolgoznak olyan vállalkozásokkal, mint pl. a KH. A KH piaci részesedése 16 % volt az UWV-piacon, a többi fontos piaci részvevőé 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) és 9 % (Randstad). A KH második legfontosabb piaca az önkormányzati megbízások piaca, ahol a KH piaci részesedése körülbelül 38 %. Ennek a piacnak más fontos pályázója az Alexander Calder (25 %) és a TMP (25 %). |
| --- | --- |

(12)

Ebben az esetben a legfontosabb piac a munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásoké. Mind az állam, mind magánvállalkozások megbíznak munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásokat kínáló vállalkozásokat. A KH-nak elsősorban a közszektor a legfontosabb piaca. Helyi hatóságok és az UWV (munkavállalói járulékokat kifizető intézet) dolgoznak olyan vállalkozásokkal, mint pl. a KH. A KH piaci részesedése 16 % volt az UWV-piacon, a többi fontos piaci részvevőé 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) és 9 % (Randstad). A KH második legfontosabb piaca az önkormányzati megbízások piaca, ahol a KH piaci részesedése körülbelül 38 %. Ennek a piacnak más fontos pályázója az Alexander Calder (25 %) és a TMP (25 %).

2.4.   A szerkezetátalakítási terv

| (13) | A KH a bejelentett szerkezetátalakítási terv értelmében felszámolná az OK-t, legnagyobb és veszteséges leányvállalatát, eladná vagy felszámolná az AD-hez tartozó vállalatokat, valamint célirányosan létrehozná a Kliq B.V.-t (a továbbiakban: Nieuwe Kliq, NK), egy új leányvállalatot, amely a KH főtevékenységének, a reintegrációhoz nyújtott szolgáltatás folytatására összpontosítana (6). A szerkezetátalakítási terv keretében az NK az a szerv, amelyet megbíztak a KH megkövetelt hosszú távú életképességének helyreállításával. |
| --- | --- |

(13)

A KH a bejelentett szerkezetátalakítási terv értelmében felszámolná az OK-t, legnagyobb és veszteséges leányvállalatát, eladná vagy felszámolná az AD-hez tartozó vállalatokat, valamint célirányosan létrehozná a Kliq B.V.-t (a továbbiakban: Nieuwe Kliq, NK), egy új leányvállalatot, amely a KH főtevékenységének, a reintegrációhoz nyújtott szolgáltatás folytatására összpontosítana (6). A szerkezetátalakítási terv keretében az NK az a szerv, amelyet megbíztak a KH megkövetelt hosszú távú életképességének helyreállításával.

| (14) | A szerkezetátalakítási program alapesetet feltételező forgatókönyvének az alábbi kulcsfontosságú jegyei voltak:






  — | Főintézkedések:







  — | Az NK a KH reintegrációhoz nyújtott főszolgáltatásának nyújtására fog összpontosítani, a KH értékesíti valamennyi leányvállalatát, kivéve a legnagyobbat, az egyébként veszteséges OK-t, amelyet 2004 végére felszámol; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A szerkezetátalakítási program alapesetet feltételező forgatókönyvének az alábbi kulcsfontosságú jegyei voltak:

—

Főintézkedések:

—

Az NK a KH reintegrációhoz nyújtott főszolgáltatásának nyújtására fog összpontosítani, a KH értékesíti valamennyi leányvállalatát, kivéve a legnagyobbat, az egyébként veszteséges OK-t, amelyet 2004 végére felszámol;

| — | A vállalat működésbeli átszervezése (a foglalkoztatottak és a telephelyek számának csökkentése, a vállalat belső szervezésének javítása, üzleti megbízások szerzése és végrehajtása, továbbá pénzügyi tevékenységek stb.). |
| --- | --- |

—

A vállalat működésbeli átszervezése (a foglalkoztatottak és a telephelyek számának csökkentése, a vállalat belső szervezésének javítása, üzleti megbízások szerzése és végrehajtása, továbbá pénzügyi tevékenységek stb.).

| — | Célkitűzések:







  — | Az NK-nak 2004-től nyereségesnek kellett volna lennie, és hasznát át kellett volna adnia a KH-nak, |
| --- | --- | --- |

—

Célkitűzések:

—

Az NK-nak 2004-től nyereségesnek kellett volna lennie, és hasznát át kellett volna adnia a KH-nak,

| — | A KH-nak 2005-től életképesnek kellett volna lennie, és az NK által kifizetett hasznot a 41 millió EUR összegű fennálló állami kölcsönök 2016-ig történő visszafizetésére használta volna fel. |
| --- | --- |

—

A KH-nak 2005-től életképesnek kellett volna lennie, és az NK által kifizetett hasznot a 41 millió EUR összegű fennálló állami kölcsönök 2016-ig történő visszafizetésére használta volna fel.

| — | A szerkezetátalakítási támogatás:







  — | A 45 millió EUR összegű megmentési célú kölcsön KH által történő kiterjesztése részben az NK-ra (9,25 millió EUR) és részben az OK-ra (35,75 millió EUR); |
| --- | --- | --- |

—

A szerkezetátalakítási támogatás:

—

A 45 millió EUR összegű megmentési célú kölcsön KH által történő kiterjesztése részben az NK-ra (9,25 millió EUR) és részben az OK-ra (35,75 millió EUR);

| — | A 45 millió EUR összegű megmentési célú teljes kölcsön – beleértve az előzetesen mintegy 1,2 millió EUR összegre becsült kamatot – szerkezetátalakítási támogatássá történő átalakítása saját tőkévé való átalakítás útján, amit a legrosszabb esetben további feltételes állami intézkedésekkel kellene kiegészíteni (az intézkedések áttekintése a Bizottság, a Szerződés 88. cikke, 2. bekezdésén alapuló eljárás indításáról szóló határozat I. sz. mellékletében található). |
| --- | --- |

—

A 45 millió EUR összegű megmentési célú teljes kölcsön – beleértve az előzetesen mintegy 1,2 millió EUR összegre becsült kamatot – szerkezetátalakítási támogatássá történő átalakítása saját tőkévé való átalakítás útján, amit a legrosszabb esetben további feltételes állami intézkedésekkel kellene kiegészíteni (az intézkedések áttekintése a Bizottság, a Szerződés 88. cikke, 2. bekezdésén alapuló eljárás indításáról szóló határozat I. sz. mellékletében található).

| (15) | Alábbi ábra mutatja a KH szerkezetét, valamint a szerkezetátalakítási terv szerinti tulajdoni rendet. |
| --- | --- |

(15)

Alábbi ábra mutatja a KH szerkezetét, valamint a szerkezetátalakítási terv szerinti tulajdoni rendet.

Image

3.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV, AZ ELJÁRÁS INDÍTÁSA ELŐTTI ÁLLÁSA

| (16) | A KH és az OK a komoly nehézségek fennállása miatt a kifizetések felfüggesztését kérelmezte, amit az illetékes rotterdami, illetve utrechti bíróságok 2005. január 20-án engedélyeztek. A KH és az OK zárgondnokai arra kérték 2005. február 7-én a fenti bíróságokat, hogy a kifizetések felfüggesztését alakítsák át csődeljárássá, majd a fenti holland bíróságok végül 2005. február 8-án fizetésképtelenné nyilvánították a KH-t és az OK-t. |
| --- | --- |

(16)

A KH és az OK a komoly nehézségek fennállása miatt a kifizetések felfüggesztését kérelmezte, amit az illetékes rotterdami, illetve utrechti bíróságok 2005. január 20-án engedélyeztek. A KH és az OK zárgondnokai arra kérték 2005. február 7-én a fenti bíróságokat, hogy a kifizetések felfüggesztését alakítsák át csődeljárássá, majd a fenti holland bíróságok végül 2005. február 8-án fizetésképtelenné nyilvánították a KH-t és az OK-t.

| (17) | Az NK ezzel szemben 2003 vége és 2004 vége között mintegy 12 millió EUR összegű veszteséget halmozott fel az 5,75 millió EUR saját tőkével szemben, amit a KH az alapításkor bocsátott rendelkezésre. Ezen túlmenően nagyon bizonytalan volt az NK sorsa, mivel a vállalat nem érte el a szerkezetátalakítási tervben meghatározott célkitűzéseket, és továbbra is kedvezőtlen piaci feltételekkel állt szemben, mivel a szabályozásmódosítás megszünteti az önkormányzatok azon kötelezettségét, hogy a költségvetésük egy részét a munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásokra használják, minek következtében a piac mérete is csökkent. |
| --- | --- |

(17)

Az NK ezzel szemben 2003 vége és 2004 vége között mintegy 12 millió EUR összegű veszteséget halmozott fel az 5,75 millió EUR saját tőkével szemben, amit a KH az alapításkor bocsátott rendelkezésre. Ezen túlmenően nagyon bizonytalan volt az NK sorsa, mivel a vállalat nem érte el a szerkezetátalakítási tervben meghatározott célkitűzéseket, és továbbra is kedvezőtlen piaci feltételekkel állt szemben, mivel a szabályozásmódosítás megszünteti az önkormányzatok azon kötelezettségét, hogy a költségvetésük egy részét a munkaerő-piaci reintegrációhoz nyújtott szolgáltatásokra használják, minek következtében a piac mérete is csökkent.

4.   AZ ELJÁRÁS INDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (18) | A 2005. augusztusi, az eljárást indító határozatában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az a 45 millió EUR, amelyet a holland állam a KH-nak nyújtott, a későbbiekben saját tőkévé alakítandó szerkezetátalakítási támogatás és kamatai, úgy tűnt, nem feleltek meg az iránymutatások követelményeinek. Azonkívül a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a támogatást valóban egy minimum összegre lehet-e korlátozni, valamint azt, hogy a kedvezményezett saját forrásaiból is jelentősen tudna-e hozzájárulni az átalakításhoz. Következésképpen a Bizottság megállapításában kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(18)

A 2005. augusztusi, az eljárást indító határozatában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az a 45 millió EUR, amelyet a holland állam a KH-nak nyújtott, a későbbiekben saját tőkévé alakítandó szerkezetátalakítási támogatás és kamatai, úgy tűnt, nem feleltek meg az iránymutatások követelményeinek. Azonkívül a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a támogatást valóban egy minimum összegre lehet-e korlátozni, valamint azt, hogy a kedvezményezett saját forrásaiból is jelentősen tudna-e hozzájárulni az átalakításhoz. Következésképpen a Bizottság megállapításában kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   A HOLLAND HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (19) | A holland hatóságok 2005. szeptemberi levelükben válaszoltak a Bizottságnak az eljárást indító határozatára, amelyben: i) a KH és OK csődeljárásáról; ii) az NK eredményeiről és hozamáról; valamint iii) az NK és a holland állam közötti jogi eljárásról további információkat közöltek. Az utolsó ügy vonatkozik különösen a KH és OK csődjének utóhatásaként az NK az illetékes holland bírósághoz benyújtott követelésére, hogy a bíróság rendelje el, hogy a holland állam a Bizottság a megmentési célú kölcsön jóváhagyása után, a KH által az NK-nak nyújtott 9,25 millió eurót saját tőkévé változtassa át. Bár az ilyen jellegű támogatás az iránymutatásoknak megfelelően likviditási támogatásnak, és átmeneti jellegűnek kell legyen, és csak akkor szabad tartósnak tekinteni, amikor a Bizottság már jóváhagyta a szerkezetátalakítási támogatást, a holland hatóságok mégis 2005. nyarán értesítették a Bizottságot arról, hogy a holland bíróság elrendelte, hogy a kölcsönt át kell alakítani saját tőkévé. |
| --- | --- |

(19)

A holland hatóságok 2005. szeptemberi levelükben válaszoltak a Bizottságnak az eljárást indító határozatára, amelyben: i) a KH és OK csődeljárásáról; ii) az NK eredményeiről és hozamáról; valamint iii) az NK és a holland állam közötti jogi eljárásról további információkat közöltek. Az utolsó ügy vonatkozik különösen a KH és OK csődjének utóhatásaként az NK az illetékes holland bírósághoz benyújtott követelésére, hogy a bíróság rendelje el, hogy a holland állam a Bizottság a megmentési célú kölcsön jóváhagyása után, a KH által az NK-nak nyújtott 9,25 millió eurót saját tőkévé változtassa át. Bár az ilyen jellegű támogatás az iránymutatásoknak megfelelően likviditási támogatásnak, és átmeneti jellegűnek kell legyen, és csak akkor szabad tartósnak tekinteni, amikor a Bizottság már jóváhagyta a szerkezetátalakítási támogatást, a holland hatóságok mégis 2005. nyarán értesítették a Bizottságot arról, hogy a holland bíróság elrendelte, hogy a kölcsönt át kell alakítani saját tőkévé.

| (20) | 2006. januári levelében Hollandia tájékoztatta továbbá a Bizottságot az NK 2005. december 14-én kihirdetett csődjéről, valamint az abból következő eljárásról. Végül Hollandia 2006. februári levelében a KH és OK csődeljárással kapcsolatosan aktuális adatokat közölt. |
| --- | --- |

(20)

2006. januári levelében Hollandia tájékoztatta továbbá a Bizottságot az NK 2005. december 14-én kihirdetett csődjéről, valamint az abból következő eljárásról. Végül Hollandia 2006. februári levelében a KH és OK csődeljárással kapcsolatosan aktuális adatokat közölt.

6.   MEGÍTÉLÉS

6.1.   Az a kérdés, hogy támogatásról van-e szó

| (21) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(21)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (22) | Először is az intézkedés arról szól, hogy a KH-nak nyújtott megmentési célú kölcsönt, valamint annak kamatait átalakítják saját tőkévé, amely művelet teljesen az államnak számítható fel és így állami forrásból finanszírozottnak tekintendő. A KH-nak nyújtott megmentési célú kölcsön, valamint annak tőkévé történő átalakítása olyan előny, amelyhez egy hasonló nehézségek között, a tönk szélén álló vállalkozás a pénzügyi piacon nem tudott volna hozzájutni. |
| --- | --- |

(22)

Először is az intézkedés arról szól, hogy a KH-nak nyújtott megmentési célú kölcsönt, valamint annak kamatait átalakítják saját tőkévé, amely művelet teljesen az államnak számítható fel és így állami forrásból finanszírozottnak tekintendő. A KH-nak nyújtott megmentési célú kölcsön, valamint annak tőkévé történő átalakítása olyan előny, amelyhez egy hasonló nehézségek között, a tönk szélén álló vállalkozás a pénzügyi piacon nem tudott volna hozzájutni.

| (23) | Bár a KH kizárólag a holland piacon működik, nem lehet kizárni, hogy a KH-nak nyújtott előny nem torzítja, vagy torzíthatja a versenyt és ezáltal hátrányosan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Azonkívül kisebb nemzetközi vállalkozások is tevékenykednek a holland piacon, mint pl. a TMP és a Creyff’s (a belgiumi Solvus leányvállalata). Ezért úgy tűnik, hogy olyan előny ez egy vállalkozás számára, amely által a verseny torzul, vagy torzulhat, valamint a tagállamok közötti kereskedelemre is előnytelenül hat. |
| --- | --- |

(23)

Bár a KH kizárólag a holland piacon működik, nem lehet kizárni, hogy a KH-nak nyújtott előny nem torzítja, vagy torzíthatja a versenyt és ezáltal hátrányosan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Azonkívül kisebb nemzetközi vállalkozások is tevékenykednek a holland piacon, mint pl. a TMP és a Creyff’s (a belgiumi Solvus leányvállalata). Ezért úgy tűnik, hogy olyan előny ez egy vállalkozás számára, amely által a verseny torzul, vagy torzulhat, valamint a tagállamok közötti kereskedelemre is előnytelenül hat.

| (24) | A fentiek alapján a KH javára bejelentett támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak kell tekinteni, és ennek megfelelően kell értékelni. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek alapján a KH javára bejelentett támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak kell tekinteni, és ennek megfelelően kell értékelni.

6.2.   A támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetősége

| (25) | A Bizottságnak a támogatást ad hoc-intézkedésként kell értékelnie. A Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében szerepelnek azok a mentességek, amelyek kivételt képeznek az említett cikk (1) bekezdésében meghatározott támogatás összeegyeztethetetlensége alól. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottságnak a támogatást ad hoc-intézkedésként kell értékelnie. A Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében szerepelnek azok a mentességek, amelyek kivételt képeznek az említett cikk (1) bekezdésében meghatározott támogatás összeegyeztethetetlensége alól.

| (26) | E támogatási intézkedés nyilvánvalóan nem felel meg az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében felsorolt mentességeknek. A bejelentett támogatási intézkedés ugyanis nem szociális jellegű intézkedés egyéni felhasználók részére, sem természeti csapások vagy más rendkívüli események miatt keletkezett kár helyreállítására szánták, sem nem a Német Szövetségi Köztársaság olyan területein használják fel, amelyek hátrányt élveznek Németország felosztása miatt. |
| --- | --- |

(26)

E támogatási intézkedés nyilvánvalóan nem felel meg az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében felsorolt mentességeknek. A bejelentett támogatási intézkedés ugyanis nem szociális jellegű intézkedés egyéni felhasználók részére, sem természeti csapások vagy más rendkívüli események miatt keletkezett kár helyreállítására szánták, sem nem a Német Szövetségi Köztársaság olyan területein használják fel, amelyek hátrányt élveznek Németország felosztása miatt.

| (27) | A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a)-d) pontjai tartalmazzák a többi mentességet. Mivel a támogatás elsődleges célja nem regionális jellegű, hanem nehéz helyzetben lévő vállalatok szerkezetátalakítására irányul, csak a 87. cikk (3) bekezdése c) pontjában előírt mentesség engedélyezheti bizonyos gazdasági ágazatok fejlesztésének könnyítését szolgáló állami támogatás nyújtását, amennyiben e támogatások nem befolyásolják a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(27)

A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a)-d) pontjai tartalmazzák a többi mentességet. Mivel a támogatás elsődleges célja nem regionális jellegű, hanem nehéz helyzetben lévő vállalatok szerkezetátalakítására irányul, csak a 87. cikk (3) bekezdése c) pontjában előírt mentesség engedélyezheti bizonyos gazdasági ágazatok fejlesztésének könnyítését szolgáló állami támogatás nyújtását, amennyiben e támogatások nem befolyásolják a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétes mértékben.

| (28) | A megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás megítéléséhez a Bizottság különleges iránymutatásokat határozott meg. Hollandia megkérte a Bizottságot, hogy az iránymutatások alapján vizsgálja meg az intézkedést. |
| --- | --- |

(28)

A megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás megítéléséhez a Bizottság különleges iránymutatásokat határozott meg. Hollandia megkérte a Bizottságot, hogy az iránymutatások alapján vizsgálja meg az intézkedést.

| (29) | Az iránymutatások 3.2. (28.-63. pont) része és különösen a 30-47. sz. pontok leírják a szerkezetátalakítási támogatás Bizottság által történő jóváhagyásának feltételeit. A megítélés felsorolja a (30)-(55) bekezdésekben a megfontolásokat. |
| --- | --- |

(29)

Az iránymutatások 3.2. (28.-63. pont) része és különösen a 30-47. sz. pontok leírják a szerkezetátalakítási támogatás Bizottság által történő jóváhagyásának feltételeit. A megítélés felsorolja a (30)-(55) bekezdésekben a megfontolásokat.

6.2.1.   A vállalkozásnak szóló, a támogatás megszerzésének feltételei

| (30) | Az iránymutatások 30. pontja szerint a vállalatnak meg kell felelnie az iránymutatások 2.1. része (4.–8. pont) értelmében felállított, nehéz helyzetben lévő vállalkozás meghatározásnak. A 6. pont szerint egy vállalkozás nehéz helyzetének ismérvei általában a veszteségek halmozódása, a forgalom csökkenése, a készletek felhalmozódása, a kihasználatlan kapacitás, likviditási gondok, a fokozódó eladósodás, a pénzügyi terhek növekedése, valamint a nettó vagyon értékének csökkenése vagy teljes eltűnése. |
| --- | --- |

(30)

Az iránymutatások 30. pontja szerint a vállalatnak meg kell felelnie az iránymutatások 2.1. része (4.–8. pont) értelmében felállított, nehéz helyzetben lévő vállalkozás meghatározásnak. A 6. pont szerint egy vállalkozás nehéz helyzetének ismérvei általában a veszteségek halmozódása, a forgalom csökkenése, a készletek felhalmozódása, a kihasználatlan kapacitás, likviditási gondok, a fokozódó eladósodás, a pénzügyi terhek növekedése, valamint a nettó vagyon értékének csökkenése vagy teljes eltűnése.

| (31) | Az iránymutatások 5. a) pontja szerint egy társaság kifejezetten nehéz helyzetben lévő vállalkozónak tekinthető, ha törzstőkéjének több mint a fele eltűnt, és ez az elmúlt tizenkét hónap folyamán történt meg. |
| --- | --- |

(31)

Az iránymutatások 5. a) pontja szerint egy társaság kifejezetten nehéz helyzetben lévő vállalkozónak tekinthető, ha törzstőkéjének több mint a fele eltűnt, és ez az elmúlt tizenkét hónap folyamán történt meg.

| (32) | A bejelentés szerint ez így van a KH-nál is. A 2002. december 31-i megvizsgált éves beszámoló alapján megállapítható, hogy a holding (konszolidált) törzstőkéje 2002. január 1-én 73 millió EUR volt. A hivatkozott év végén a törzstőke 22 millió EUR-ra csökkent. Ez mintegy 70 %-os csökkenésnek felel meg. Ezenkívül a következő kilenc hónap folyamán, 2003. szeptemberéig még további, jelentős mértékű visszaesés következett be. |
| --- | --- |

(32)

A bejelentés szerint ez így van a KH-nál is. A 2002. december 31-i megvizsgált éves beszámoló alapján megállapítható, hogy a holding (konszolidált) törzstőkéje 2002. január 1-én 73 millió EUR volt. A hivatkozott év végén a törzstőke 22 millió EUR-ra csökkent. Ez mintegy 70 %-os csökkenésnek felel meg. Ezenkívül a következő kilenc hónap folyamán, 2003. szeptemberéig még további, jelentős mértékű visszaesés következett be.

| (33) | A holland hatóságok szándékában áll a KH-nak szerkezetátalakítási támogatást nyújtani. KH pedig ezt a támogatást két leányvállalatába, az NK-ba és OK-ba beviszi apportként, hogy befejeződjön a szerkezetátalakítás. |
| --- | --- |

(33)

A holland hatóságok szándékában áll a KH-nak szerkezetátalakítási támogatást nyújtani. KH pedig ezt a támogatást két leányvállalatába, az NK-ba és OK-ba beviszi apportként, hogy befejeződjön a szerkezetátalakítás.

| (34) | A Bizottság véleménye az, hogy KH az iránymutatások 4-8. pontjainak megfelelően nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősül, és ezért jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság véleménye az, hogy KH az iránymutatások 4-8. pontjainak megfelelően nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősül, és ezért jogosult szerkezetátalakítási támogatásra.

6.2.2.   Az életképesség helyreállítása

| (35) | A támogatás odaítélésének feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Bizottságnak kellett jóváhagynia azokban az egyéni esetekben, mint a jelenlegi intézkedésnél. Az iránymutatások 31–34. pontja az alábbiakat követeli meg:






  — | „A szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartama a lehető legrövidebbnek kell legyen – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. A szerkezetátalakítási támogatást tehát egy olyan megvalósítható szerkezetátalakítási tervvel kell összekapcsolni, amely iránt az érintett tagállam elkötelezi magát...” |
| --- | --- | --- |

(35)

A támogatás odaítélésének feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Bizottságnak kellett jóváhagynia azokban az egyéni esetekben, mint a jelenlegi intézkedésnél. Az iránymutatások 31–34. pontja az alábbiakat követeli meg:

—

„A szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartama a lehető legrövidebbnek kell legyen – ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján. A szerkezetátalakítási támogatást tehát egy olyan megvalósítható szerkezetátalakítási tervvel kell összekapcsolni, amely iránt az érintett tagállam elkötelezi magát...”

| — | „A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon.” |
| --- | --- |

—

„A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon.”

| (36) | Először is emlékeztetőül: a bejelentett szerkezetátalakítási terv hiányos volt; a holland hatóságok például elfelejtettek benyújtani aktuális likviditási tervet. A szerkezetátalakítási terv nem tájékoztatta a Bizottságot oly módon, hogy az iránymutatásokra nézve teljes képet kapott volna a megfelelő döntéshozatalhoz. A Bizottságnak külön kellett kérnie a KH likviditási költségeit, valamint a különböző vállalati forgatókönyvek érzékenységi elemzését. A KH-nál kialakult dolgok menete miatt a holland hatóságok soha nem voltak képesek valamennyi kért információ átadására. |
| --- | --- |

(36)

Először is emlékeztetőül: a bejelentett szerkezetátalakítási terv hiányos volt; a holland hatóságok például elfelejtettek benyújtani aktuális likviditási tervet. A szerkezetátalakítási terv nem tájékoztatta a Bizottságot oly módon, hogy az iránymutatásokra nézve teljes képet kapott volna a megfelelő döntéshozatalhoz. A Bizottságnak külön kellett kérnie a KH likviditási költségeit, valamint a különböző vállalati forgatókönyvek érzékenységi elemzését. A KH-nál kialakult dolgok menete miatt a holland hatóságok soha nem voltak képesek valamennyi kért információ átadására.

| (37) | A Bizottság a kezdetektől fogva kételkedett abban, hogy a szerkezetátalakítási terv eredményezheti a követelt fordulatot a várható tőkebevétellel összehasonlítva az elégtelen belső költséghatékonyság miatt, illetve amiatt, hogy az NK eredményei elmaradtak a szerkezetátalakítási terv mérföldköveitől, és megmaradtak azok a súlyos strukturális gondok, amelyek a KH nehézségeit okozták; végül amiatt is, hogy a holland hatóságok elmulasztották, hogy megfelelően bejelentsék a kedvezményezetteknek nyújtott jelentős, saját forrásokból származó szerkezetátalakítási támogatást. Ezeknek a jelentős problémáknak köszönhetően nem lehet teljesíteni az iránymutatásokban meghatározott, a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság a kezdetektől fogva kételkedett abban, hogy a szerkezetátalakítási terv eredményezheti a követelt fordulatot a várható tőkebevétellel összehasonlítva az elégtelen belső költséghatékonyság miatt, illetve amiatt, hogy az NK eredményei elmaradtak a szerkezetátalakítási terv mérföldköveitől, és megmaradtak azok a súlyos strukturális gondok, amelyek a KH nehézségeit okozták; végül amiatt is, hogy a holland hatóságok elmulasztották, hogy megfelelően bejelentsék a kedvezményezetteknek nyújtott jelentős, saját forrásokból származó szerkezetátalakítási támogatást. Ezeknek a jelentős problémáknak köszönhetően nem lehet teljesíteni az iránymutatásokban meghatározott, a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges feltételeket.

| (38) | Mint ahogy azt már a fenti (16) bekezdésben is kifejtették, a Bizottság említi, hogy a KH-t 2005. februárjában már fizetésképtelenné nyilvánították. Mivel a KH nem tudta elérni a terv szerinti szükséges fordulatot, így az is megállapítandó, hogy hosszú távon a jelen vagy módosított szerkezetátalakítási terv az életképességét sem tudja helyreállítani. Ezenkívül hangsúlyozandó, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után a holland hatóságok megjegyezték, hogy még a KH fordulatának eredményessé tételére alakított NK-t is fizetésképtelenné nyilvánították, ami igazolja az NK-nak az eljárás indításáról szóló határozatban vázolt súlyos gondjait, valamint a szerkezetátalakítási terv célszerűségének hiányát. |
| --- | --- |

(38)

Mint ahogy azt már a fenti (16) bekezdésben is kifejtették, a Bizottság említi, hogy a KH-t 2005. februárjában már fizetésképtelenné nyilvánították. Mivel a KH nem tudta elérni a terv szerinti szükséges fordulatot, így az is megállapítandó, hogy hosszú távon a jelen vagy módosított szerkezetátalakítási terv az életképességét sem tudja helyreállítani. Ezenkívül hangsúlyozandó, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után a holland hatóságok megjegyezték, hogy még a KH fordulatának eredményessé tételére alakított NK-t is fizetésképtelenné nyilvánították, ami igazolja az NK-nak az eljárás indításáról szóló határozatban vázolt súlyos gondjait, valamint a szerkezetátalakítási terv célszerűségének hiányát.

| (39) | Mivel a szerkezetátalakítási támogatás nyújtására vonatkozó, az iránymutatásokban meghatározott feltételek nem teljesültek, a Bizottság nem hagyhatja jóvá a szerkezetátalakítási tervet, és így nem is hagyhatja jóvá a szerkezetátalakítási támogatást sem. Következésképpen a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem egyeztethető össze a közös piaccal. |
| --- | --- |

(39)

Mivel a szerkezetátalakítási támogatás nyújtására vonatkozó, az iránymutatásokban meghatározott feltételek nem teljesültek, a Bizottság nem hagyhatja jóvá a szerkezetátalakítási tervet, és így nem is hagyhatja jóvá a szerkezetátalakítási támogatást sem. Következésképpen a bejelentett támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem egyeztethető össze a közös piaccal.

| (40) | A fentiek alapján a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy részletesen vizsgálja, vajon az iránymutatásokban meghatározott, a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges egyéb feltételeknek megfeleltek-e, egyebek között az iránymutatások 40. pontjában meghatározott követelménynek, amely szerint a támogatás mértékét a szükséges minimumra kell korlátozni, valamint a kedvezményezett saját forrásából jelentősen hozzájárul. |
| --- | --- |

(40)

A fentiek alapján a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy részletesen vizsgálja, vajon az iránymutatásokban meghatározott, a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásához szükséges egyéb feltételeknek megfeleltek-e, egyebek között az iránymutatások 40. pontjában meghatározott követelménynek, amely szerint a támogatás mértékét a szükséges minimumra kell korlátozni, valamint a kedvezményezett saját forrásából jelentősen hozzájárul.

6.2.3.   További megfontolások

| (41) | Az iránymutatások 24. pontjának megfelelően elvileg a KH-nak nyújtandó megmentési célú támogatást hat hónapra hagyták jóvá. A KH-nak nyújtandó megmentési célú támogatás jóváhagyása után hat hónapon belül a holland hatóságok bejelentették a KH-ra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

(41)

Az iránymutatások 24. pontjának megfelelően elvileg a KH-nak nyújtandó megmentési célú támogatást hat hónapra hagyták jóvá. A KH-nak nyújtandó megmentési célú támogatás jóváhagyása után hat hónapon belül a holland hatóságok bejelentették a KH-ra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet.

| (42) | A holland hatóságok által bejelentett szerkezetátalakítási terv szerint a KH a megmentési célú kölcsönből 35,75 millió eurót adott át az OK-nak és 9,25 millió eurót az NK-nak. |
| --- | --- |

(42)

A holland hatóságok által bejelentett szerkezetátalakítási terv szerint a KH a megmentési célú kölcsönből 35,75 millió eurót adott át az OK-nak és 9,25 millió eurót az NK-nak.

6.2.3.1.   A 9,25 millió eurós megmentési célú, NK-nak átadott kölcsön saját tőkévé történő átváltása

| (43) | A holland hatóságok arról értesítették a Bizottságot, hogy az illetékes holland bíróság a holland Csődtörvény 53. és 69. cikke alapján arra kötelezte őket, hogy a 9,25 millió EUR összegű kölcsönt változtassák át részvénytőkévé, ami 2005. augusztus 22-én meg is történt. Az átalakítás ezért a bejelentett intézkedés részleges végrehajtásának fogható fel. |
| --- | --- |

(43)

A holland hatóságok arról értesítették a Bizottságot, hogy az illetékes holland bíróság a holland Csődtörvény 53. és 69. cikke alapján arra kötelezte őket, hogy a 9,25 millió EUR összegű kölcsönt változtassák át részvénytőkévé, ami 2005. augusztus 22-én meg is történt. Az átalakítás ezért a bejelentett intézkedés részleges végrehajtásának fogható fel.

| (44) | A Bizottság emlékezteti a holland hatóságokat arra, hogy annak az elvnek megfelelően, amely szerint a közösségi jog elsőbbséget élvez a nemzeti joggal szemben, a (43) bekezdésben említett nemzeti bíróság határozatának a végrehajtása ellentétes azzal, hogy tilos állami támogatás nyújtása, mielőtt a Bizottság a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezt jóváhagyta volna. A megmentési célú kölcsön a szerkezetátalakítás miatt történt részvénytőkévé alakítása törvénytelen szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. Mivel a bejelentett támogatás ezenkívül nem is felel meg az iránymutatások feltételeinek, minden olyan intézkedés, amely annak a részleges végrehajtása, szintén összeegyezhetetlennek minősül. Az a körülmény, hogy egy nemzeti bíróság utasítására intézkedtek, ebben az összefüggésben nem számít, tekintettel arra, hogy a bíráknak – ugyanúgy, mint más állami szerveknek – figyelembe kell venniük a Szerződés szabályait. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság emlékezteti a holland hatóságokat arra, hogy annak az elvnek megfelelően, amely szerint a közösségi jog elsőbbséget élvez a nemzeti joggal szemben, a (43) bekezdésben említett nemzeti bíróság határozatának a végrehajtása ellentétes azzal, hogy tilos állami támogatás nyújtása, mielőtt a Bizottság a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezt jóváhagyta volna. A megmentési célú kölcsön a szerkezetátalakítás miatt történt részvénytőkévé alakítása törvénytelen szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. Mivel a bejelentett támogatás ezenkívül nem is felel meg az iránymutatások feltételeinek, minden olyan intézkedés, amely annak a részleges végrehajtása, szintén összeegyezhetetlennek minősül. Az a körülmény, hogy egy nemzeti bíróság utasítására intézkedtek, ebben az összefüggésben nem számít, tekintettel arra, hogy a bíráknak – ugyanúgy, mint más állami szerveknek – figyelembe kell venniük a Szerződés szabályait.

| (45) | Következésképpen az NK-nak átadott, 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsön nemzeti bíró ítélete alapján történt átváltása végül is azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási támogatást jogtalanul és összeegyeztethetetlenül nyújtották az NK-nak. Mivel ezt a szerkezetátalakítási támogatást nem lehet jóváhagyni, ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(45)

Következésképpen az NK-nak átadott, 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsön nemzeti bíró ítélete alapján történt átváltása végül is azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási támogatást jogtalanul és összeegyeztethetetlenül nyújtották az NK-nak. Mivel ezt a szerkezetátalakítási támogatást nem lehet jóváhagyni, ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| (46) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke (7) értelmében a Bizottságnak a jogtalan támogatással kapcsolatos nemleges határozatok esetében meg kell állapítani, hogy az érintett tagállam megtesz minden tőle telhető intézkedést, hogy visszakövetelje a kedvezményezettől a támogatást. Viszont a Bizottság nem várhatja ezt el, amennyiben ez a közösségi jog általános alapelvével ellentétes. Jelen ügyben nem lehet hivatkozni ilyen elvre. Ezért teljes egészében vissza kell követelni azt a 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönt, amelyet végül is saját tőke formájában nyújtottak. |
| --- | --- |

(46)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke (7) értelmében a Bizottságnak a jogtalan támogatással kapcsolatos nemleges határozatok esetében meg kell állapítani, hogy az érintett tagállam megtesz minden tőle telhető intézkedést, hogy visszakövetelje a kedvezményezettől a támogatást. Viszont a Bizottság nem várhatja ezt el, amennyiben ez a közösségi jog általános alapelvével ellentétes. Jelen ügyben nem lehet hivatkozni ilyen elvre. Ezért teljes egészében vissza kell követelni azt a 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönt, amelyet végül is saját tőke formájában nyújtottak.

6.2.3.2.   Az OK-nak nyújtott 35,75 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönnel kapcsolatosan

| (47) | A bejelentett szerkezetátalakítási tervnek megfelelően KH átadott OK-nak a teljes megmentési célú, 45 millió EUR összegű állami támogatásból 35,75 millió EUR-t, hogy a KH hosszú távú életképességét helyreállítsák. Az NK-nak átadott, 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönnel szemben ezt a kölcsönt nem változtatták saját tőkévé. Ezért ez az intézkedés a továbbiakban is megmentési célú támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(47)

A bejelentett szerkezetátalakítási tervnek megfelelően KH átadott OK-nak a teljes megmentési célú, 45 millió EUR összegű állami támogatásból 35,75 millió EUR-t, hogy a KH hosszú távú életképességét helyreállítsák. Az NK-nak átadott, 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönnel szemben ezt a kölcsönt nem változtatták saját tőkévé. Ezért ez az intézkedés a továbbiakban is megmentési célú támogatásnak minősül.

| (48) | Az iránymutatások 23. d) pontja szerint a tagállamnak a megmentési célú támogatás, illetve a szerkezetátalakítási terv jóváhagyása után hat hónapon belül a Bizottsághoz felszámolási tervet kell benyújtani, vagy igazolni kell, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették. |
| --- | --- |

(48)

Az iránymutatások 23. d) pontja szerint a tagállamnak a megmentési célú támogatás, illetve a szerkezetátalakítási terv jóváhagyása után hat hónapon belül a Bizottsághoz felszámolási tervet kell benyújtani, vagy igazolni kell, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették.

| (49) | Jelen esetben az érintett vállalkozások rövidesen a szerkezetátalakítási tervnek a Bizottsághoz történt benyújtása után fizetésképtelenné váltak. Ezért a Bizottság nem tudta a tervet jóváhagyni. |
| --- | --- |

(49)

Jelen esetben az érintett vállalkozások rövidesen a szerkezetátalakítási tervnek a Bizottsághoz történt benyújtása után fizetésképtelenné váltak. Ezért a Bizottság nem tudta a tervet jóváhagyni.

| (50) | A holland hatóságok azonban értesítették a Bizottságot, hogy a hivatalos csőd- és felszámolási eljárás elindult. Ez megfelel az iránymutatások 23. d) pontjának, amelyben a kölcsön teljes visszafizetésének vagy a szerkezetátalakítási terv benyújtásának alternatívájaként a felszámolási terv benyújtását kérik. A Bizottság engedélyezi a felszámolási terv benyújtását, amennyiben az alábbi két feltétel teljesül:






  — | Hollandia jegyzi hitelezőként a csődbiztosnál a csődeljárásban a KH-val és/vagy az OK-val szembeni, 35,75 millió EUR összegű követelését; valamint |
| --- | --- | --- |

(50)

A holland hatóságok azonban értesítették a Bizottságot, hogy a hivatalos csőd- és felszámolási eljárás elindult. Ez megfelel az iránymutatások 23. d) pontjának, amelyben a kölcsön teljes visszafizetésének vagy a szerkezetátalakítási terv benyújtásának alternatívájaként a felszámolási terv benyújtását kérik. A Bizottság engedélyezi a felszámolási terv benyújtását, amennyiben az alábbi két feltétel teljesül:

—

Hollandia jegyzi hitelezőként a csődbiztosnál a csődeljárásban a KH-val és/vagy az OK-val szembeni, 35,75 millió EUR összegű követelését; valamint

| — | Hollandia gondoskodik arról, hogy a társaságot oly módon számolják fel, hogy véget vetnek a tisztességtelen versenynek, ami azt jelenti, hogy meg kell szüntetni az érintett vállalkozások tevékenységeit, valamint eszközeit minél hamarabb piaci feltételek között el kell adni. Általánosságban érvényes, hogy a teljes vállalkozás eladása tartalmazza azt a kockázatot is, hogy a nyújtott állami támogatás átszáll arra, aki megszerzi a vállalkozást. Kisebb ez a kockázat, ha csakis a vállalkozás eszközeit adják el. |
| --- | --- |

—

Hollandia gondoskodik arról, hogy a társaságot oly módon számolják fel, hogy véget vetnek a tisztességtelen versenynek, ami azt jelenti, hogy meg kell szüntetni az érintett vállalkozások tevékenységeit, valamint eszközeit minél hamarabb piaci feltételek között el kell adni. Általánosságban érvényes, hogy a teljes vállalkozás eladása tartalmazza azt a kockázatot is, hogy a nyújtott állami támogatás átszáll arra, aki megszerzi a vállalkozást. Kisebb ez a kockázat, ha csakis a vállalkozás eszközeit adják el.

6.2.3.3.   A KH megalapításánál nyújtott régi kölcsönökkel kapcsolatosan

| (51) | Bár a régi, KH-nak nyújtott állami támogatások nem tartoznak a szerkezetátalakítási támogatási csomagba és a jelen eljárás alá (8), a Bizottság szeretné ismertetni álláspontját, nehogy jelen esetben további ellentmondások keletkezzenek az állami támogatásokról szóló közösségi szabályok és a nemzeti törvények nemzeti bíróságok által történő alkalmazása között, ahogy jelen esetben történt a (43)–(46) preambulumbekezdésekben leírt intézkedéssel. Jelen álláspontot ismertetik különösen a holland bíróságon függőben lévő bírósági eljárásra vonatkozóan, amelyre vonatkozóan magyarázatot az (52)–(55) preambulumbekezdések nyújtanak. |
| --- | --- |

(51)

Bár a régi, KH-nak nyújtott állami támogatások nem tartoznak a szerkezetátalakítási támogatási csomagba és a jelen eljárás alá (8), a Bizottság szeretné ismertetni álláspontját, nehogy jelen esetben további ellentmondások keletkezzenek az állami támogatásokról szóló közösségi szabályok és a nemzeti törvények nemzeti bíróságok által történő alkalmazása között, ahogy jelen esetben történt a (43)–(46) preambulumbekezdésekben leírt intézkedéssel. Jelen álláspontot ismertetik különösen a holland bíróságon függőben lévő bírósági eljárásra vonatkozóan, amelyre vonatkozóan magyarázatot az (52)–(55) preambulumbekezdések nyújtanak.

| (52) | A bejelentett szerkezetátalakítási terv keretében KH-nak 2016-ig teljesen vissza kellene fizetnie a 41 millió EUR összegű kölcsönt, beleértve a 17 millió EUR összegű feltételes folyószámla-hitellehetőséget (a továbbiakban: „hitellehetőség”), amelyet az állam piaci feltételek mellett 2002-ben az alapítás után nyújtott KH-nak, és amely nem tartozik a szerkezetátalakítási támogatási csomagba. |
| --- | --- |

(52)

A bejelentett szerkezetátalakítási terv keretében KH-nak 2016-ig teljesen vissza kellene fizetnie a 41 millió EUR összegű kölcsönt, beleértve a 17 millió EUR összegű feltételes folyószámla-hitellehetőséget (a továbbiakban: „hitellehetőség”), amelyet az állam piaci feltételek mellett 2002-ben az alapítás után nyújtott KH-nak, és amely nem tartozik a szerkezetátalakítási támogatási csomagba.

| (53) | 2006. februári levelében Hollandia tudatta a Bizottsággal, hogy a csődgondnokok a KH és az OK csődeljárásaiban megkérték a nemzeti bíróságokat arra, hogy kötelezzék az államot arra, hogy fizesse ki teljes egészében a hitellehetőséget, amelyet az állam 2005. februárjában a fizetésképtelenség kihirdetése után befagyasztotta a KH és az OK csődbejelentésére várva. |
| --- | --- |

(53)

2006. februári levelében Hollandia tudatta a Bizottsággal, hogy a csődgondnokok a KH és az OK csődeljárásaiban megkérték a nemzeti bíróságokat arra, hogy kötelezzék az államot arra, hogy fizesse ki teljes egészében a hitellehetőséget, amelyet az állam 2005. februárjában a fizetésképtelenség kihirdetése után befagyasztotta a KH és az OK csődbejelentésére várva.

| (54) | A Bizottság figyelembe veszi, hogy ez az ügy az illetékes nemzeti bíróság hatáskörébe esik, amelynek meg kell állapítania, vajon az állam hitellehetőség megszüntetésére irányuló döntése megfelelt-e a megállapodásnak. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság figyelembe veszi, hogy ez az ügy az illetékes nemzeti bíróság hatáskörébe esik, amelynek meg kell állapítania, vajon az állam hitellehetőség megszüntetésére irányuló döntése megfelelt-e a megállapodásnak.

| (55) | A Bizottság arra az álláspontra helyezkedik, hogy ha az állam döntése megfelel a megállapodásnak, akkor a bíróság igazolja az állam döntését és utasítsa el a csődgondnokok követelését. De ha a bíróság mégis azt állapítja meg, hogy ki kell fizetni a hitellehetőség teljes összegét a gondnokoknak, bár az állam figyelemmel volt a szerződéses jogaira és kötelezettségeire, akkor arról van szó, hogy az állam egy újabb állami támogatást nyújt a KH-nak, amelyet a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése értelmében be kellene jelenteni a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság arra az álláspontra helyezkedik, hogy ha az állam döntése megfelel a megállapodásnak, akkor a bíróság igazolja az állam döntését és utasítsa el a csődgondnokok követelését. De ha a bíróság mégis azt állapítja meg, hogy ki kell fizetni a hitellehetőség teljes összegét a gondnokoknak, bár az állam figyelemmel volt a szerződéses jogaira és kötelezettségeire, akkor arról van szó, hogy az állam egy újabb állami támogatást nyújt a KH-nak, amelyet a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése értelmében be kellene jelenteni a Bizottsághoz.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (56) | Tekintettel a fentiekre a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedés a Szerződés 87. cikkének (19) bekezdése értelmében állami támogatás. A holland hatóságok a hivatalos vizsgálat során és azon kívül benyújtott információk alapján igazolták, hogy a Hollandia által a KH-nak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás, azáltal, hogy a 45 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönt részvénytőkévé változtatja, nem felel meg az iránymutatások követelményeinek, és ezért nem felel meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjának. |
| --- | --- |

(56)

Tekintettel a fentiekre a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedés a Szerződés 87. cikkének (19) bekezdése értelmében állami támogatás. A holland hatóságok a hivatalos vizsgálat során és azon kívül benyújtott információk alapján igazolták, hogy a Hollandia által a KH-nak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás, azáltal, hogy a 45 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönt részvénytőkévé változtatja, nem felel meg az iránymutatások követelményeinek, és ezért nem felel meg a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjának.

| (57) | Amennyiben sor került a támogatási intézkedésre, mivel már az NK-nak nyújtott, 9,25 milliós EUR összegű megmentési kölcsön részvénytőkévé változott át, akkor azt vissza kell követelni, |
| --- | --- |

(57)

Amennyiben sor került a támogatási intézkedésre, mivel már az NK-nak nyújtott, 9,25 milliós EUR összegű megmentési kölcsön részvénytőkévé változott át, akkor azt vissza kell követelni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Hollandia, 45 millió EUR összegű, szerkezetátalakítási támogatás alakjában, a KG Holding NV-nek nyújtott támogatási intézkedés nem felel meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtható megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatás közösségi iránymutatásinak, és következésképpen a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

1.   Hollandia minden szükséges lépést megtesz azért, hogy visszakövetelje KG Holding NV-től és Kliq BV-től azt az 1. cikkben megnevezett támogatást, valamint annak kamatait, amelyet KG Holding NV 9,25 millió EUR összegű megmentési célú kölcsönként átadott a Kliq BV nevű leányvállalatának és ott saját tőkévé alakítottak.

2.   A visszakövetelés azonnali hatályú, és a nemzeti jogi eljárásoknak megfelelően történik, amennyiben ezek az eljárások megengedik e határozat azonnali és tényleges végrehajtását.

3.   A visszakövetelendő összeg tartalmazza a kamatot is, attól a naptól számítva, amelyen a kölcsön külön elemeit a kedvezményezettek rendelkezésére állították, addig a dátumig, amíg azt ténylegesen visszafizetik.

4.   A 3. bekezdésben meghatározott kamatot a 794/2004/EK sz. tanácsi rendelet 9. és 11. cikke értelmében kell kiszámítani (9).

3. cikk

Hollandia jegyzi hitelezőként a csődbiztosnál a csődeljárásban a KG Holding NV-vel és/vagy Kliq Reïntegratie-val szembeni, 35,75 millió EUR összegű követelését. Hollandia gondoskodik arról, hogy a társaságot oly módon számolják fel, hogy véget vessenek a tisztességtelen versenynek, ami azt jelenti, hogy meg kell szüntetni az érintett vállalkozások tevékenységeit, valamint azt, hogy eszközeit minél hamarabb piaci feltételek között kell értékesíteni.

4. cikk

Hollandia e határozat közzététele után két hónapon belül közli a Bizottsággal, milyen intézkedéseket tervezett és tett, hogy ennek megfeleljen.

5. cikk

E határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 19.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 280., 2005.11.12., 2. o.

1

(2)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o. Mivel a támogatást 2004. október 10. előtt jelentették be, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatások 103. pontja értelmében ezen iránymutatások alkalmazandók (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

2

(3)  Ld. 1. lábjegyzet.

3

(4)  A társaság NV Kliq néven alakult, amelyet 2003 második felében KG Holding NV névre változtattak.

4

(5)  HL C 33., 2004.2.6., 8. o.

5

(6)  Erre való tekintettel NK a szerkezetátalakítási terv keretében átvette OK eszközeit és forrásait, valamint a dolgozók egy részét, és megszerezte az érvényben lévő reintegrációs szerződéseket.

6

(7)  HL L 83., 1999. 3. 27., 1. o. A 2003. évi Csatlakozási Szerződéssel módosított rendelet.

7

(8)  Emlékeztetőül: valamennyi régi kölcsönt piaci feltételekkel nyújtottak.

8

(9)  HL L 140., 2004. 04. 30., 1. o.

9

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/47

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. július 19.)

a Luxemburg által az „1929-es” holdingtársaságok és a „milliárdos” holdingtársaságok javára alkalmazott C 3/2006 támogatási programról

(az értesítés a C(2006) 2756. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/940/EK)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az érintett feleket az említett cikkeknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

| (1) | 1997-ben a Tanács a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexet fogadott el a káros adóverseny elleni küzdelem céljából (2). Az e kódex keretében tett kötelezettségvállalásokat követően a Bizottság 1998-ban közleményt tett közzé az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóival kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (3), amelynek értelmében a Bizottság hangsúlyozta az e szabályok szigorú alkalmazására és az egyenlő bánásmód elvének betartására irányuló elszántságát. Ez az eljárás e közlemény keretébe illeszkedik. |
| --- | --- |

(1)

1997-ben a Tanács a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexet fogadott el a káros adóverseny elleni küzdelem céljából (2). Az e kódex keretében tett kötelezettségvállalásokat követően a Bizottság 1998-ban közleményt tett közzé az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóival kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (3), amelynek értelmében a Bizottság hangsúlyozta az e szabályok szigorú alkalmazására és az egyenlő bánásmód elvének betartására irányuló elszántságát. Ez az eljárás e közlemény keretébe illeszkedik.

I.   ELJÁRÁS

| (2) | 1999. február 12-i, D/50716 számú levelével a Bizottság előzetes információk átadását kérte Luxemburgtól az „adók alól egy 1929. évi törvény címén mentesített társaságokra” vonatkozóan. 1999. március 26-i A/32604 levelükben a luxemburgi hatóságok megküldték az 1929. évi törvénnyel mentesített holdingtársaságok (a továbbiakban a „mentesített 1929-es holdingok”) rendszerének leírását, az „1971. december 29-i törvény” és az „1978. november 30-i törvény” által módosított formában. |
| --- | --- |

(2)

1999. február 12-i, D/50716 számú levelével a Bizottság előzetes információk átadását kérte Luxemburgtól az „adók alól egy 1929. évi törvény címén mentesített társaságokra” vonatkozóan. 1999. március 26-i A/32604 levelükben a luxemburgi hatóságok megküldték az 1929. évi törvénnyel mentesített holdingtársaságok (a továbbiakban a „mentesített 1929-es holdingok”) rendszerének leírását, az „1971. december 29-i törvény” és az „1978. november 30-i törvény” által módosított formában.

| (3) | A 2000. július 5-i D/53671 levelével a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Luxemburgtól a mentesített 1929-es holdingokra, és különösen a „»milliárdos«holdingoknak” (a továbbiakban: „mentesített milliárdos holdingok”) „nevezett rendszert szabályozó 1938. december 17-i törvényre” vonatkozóan. A luxemburgi hatóságok 2000. július 20-i keltezésű, A/36150 számú levelükben átadták a kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(3)

A 2000. július 5-i D/53671 levelével a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Luxemburgtól a mentesített 1929-es holdingokra, és különösen a „»milliárdos«holdingoknak” (a továbbiakban: „mentesített milliárdos holdingok”) „nevezett rendszert szabályozó 1938. december 17-i törvényre” vonatkozóan. A luxemburgi hatóságok 2000. július 20-i keltezésű, A/36150 számú levelükben átadták a kért kiegészítő információkat.

| (4) | A Bizottság 2001. március 26-i D/51279 levelében további kiegészítő információkat kért, így különösen a mentesített 1929-es holdingok és a mentesített milliárdos holdingok javára szóló adórendszereket létrehozó törvények szövegét. A luxemburgi hatóságok 2001. május 11-i keltezésű, A/33928 számú levélben átadták a kért információkat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2001. március 26-i D/51279 levelében további kiegészítő információkat kért, így különösen a mentesített 1929-es holdingok és a mentesített milliárdos holdingok javára szóló adórendszereket létrehozó törvények szövegét. A luxemburgi hatóságok 2001. május 11-i keltezésű, A/33928 számú levélben átadták a kért információkat.

| (5) | A Bizottság 2002. február 11-i D/50571 számú levelében tájékoztatta a luxemburgi hatóságokat arról, hogy előzetesen ezt az intézkedést támogatásnak tekinti, és felhívta az említetteket észrevételeik benyújtására, az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet (4) 17. cikkének (2) bekezdésével bevezetett, a létező támogatási programokra vonatkozó együttműködési eljárásnak megfelelően. A Bizottság és a luxemburgi hatóságok között 2002. április 19-én tartott ülést követően ez utóbbiak 2002. május 2-i A/33288 levelükben elküldték a kért információkat. Az említett hatóságok és a Bizottság között 2002. október 17-én egy második ülésre is sor került. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2002. február 11-i D/50571 számú levelében tájékoztatta a luxemburgi hatóságokat arról, hogy előzetesen ezt az intézkedést támogatásnak tekinti, és felhívta az említetteket észrevételeik benyújtására, az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet (4) 17. cikkének (2) bekezdésével bevezetett, a létező támogatási programokra vonatkozó együttműködési eljárásnak megfelelően. A Bizottság és a luxemburgi hatóságok között 2002. április 19-én tartott ülést követően ez utóbbiak 2002. május 2-i A/33288 levelükben elküldték a kért információkat. Az említett hatóságok és a Bizottság között 2002. október 17-én egy második ülésre is sor került.

| (6) | 2004. március 9-én az A/51743 számú levelében a Bizottság azt kérte Luxemburgtól, hogy tegye naprakésszé a szóban forgó rendszerre vonatkozó információkat, azáltal, hogy közöl minden, a mentesített 1929-es holdingok adóügyi kezelésére vonatkozó, javaslat tárgyát képező vagy már elfogadott új rendelkezést, az említett rendszer előzetes vizsgálatának a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelő lezárása céljából. 2004. május 6-i levelében Luxemburg közölte a Bizottsággal a kért információkat. |
| --- | --- |

(6)

2004. március 9-én az A/51743 számú levelében a Bizottság azt kérte Luxemburgtól, hogy tegye naprakésszé a szóban forgó rendszerre vonatkozó információkat, azáltal, hogy közöl minden, a mentesített 1929-es holdingok adóügyi kezelésére vonatkozó, javaslat tárgyát képező vagy már elfogadott új rendelkezést, az említett rendszer előzetes vizsgálatának a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelő lezárása céljából. 2004. május 6-i levelében Luxemburg közölte a Bizottsággal a kért információkat.

| (7) | 2004. szeptember 15-én egy harmadik ülésre is sor került a luxemburgi hatóságok és a Bizottság között, amely során a Bizottságot tájékoztatták a mentesített 1929-es holdingok adórendszeréről szóló, az 1929. július 31-i törvény néhány módosítását javasló 5231. sz. törvénytervezetre vonatkozó bizonyos adatokról. |
| --- | --- |

(7)

2004. szeptember 15-én egy harmadik ülésre is sor került a luxemburgi hatóságok és a Bizottság között, amely során a Bizottságot tájékoztatták a mentesített 1929-es holdingok adórendszeréről szóló, az 1929. július 31-i törvény néhány módosítását javasló 5231. sz. törvénytervezetre vonatkozó bizonyos adatokról.

| (8) | A Bizottság 2005. május 4-i D/53536 levelében kérte az 5231. sz. törvényjavaslat 2005. április 19-i jóváhagyására vonatkozó információk átadását, a szóban forgó rendszer előzetes értékelésének kiegészítése céljából. A luxemburgi hatóságok 2005. június 1-jei (A/34536), illetve 2005. június 23-i (A/35047) levelükben benyújtották a Bizottságnak a kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2005. május 4-i D/53536 levelében kérte az 5231. sz. törvényjavaslat 2005. április 19-i jóváhagyására vonatkozó információk átadását, a szóban forgó rendszer előzetes értékelésének kiegészítése céljából. A luxemburgi hatóságok 2005. június 1-jei (A/34536), illetve 2005. június 23-i (A/35047) levelükben benyújtották a Bizottságnak a kért információkat.

| (9) | A Bizottság 2005. július 11-i (D/55311) levelében különösen arról tájékoztatta Luxemburgot, hogy az előzetes értékelésében úgy vélte, a szóban forgó rendszer (ahogyan azt a holdingtársaságok adórendszeréről szóló 1929. július 31-i törvény 1. cikkét módosító 5231. sz. törvénytervezet – a jelenlegi 2005. június 21-i törvény – 2005. április 19-i parlamenti jóváhagyása módosította) a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2005. július 11-i (D/55311) levelében különösen arról tájékoztatta Luxemburgot, hogy az előzetes értékelésében úgy vélte, a szóban forgó rendszer (ahogyan azt a holdingtársaságok adórendszeréről szóló 1929. július 31-i törvény 1. cikkét módosító 5231. sz. törvénytervezet – a jelenlegi 2005. június 21-i törvény – 2005. április 19-i parlamenti jóváhagyása módosította) a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

| (10) | 2005. július 25-én az említett hatóságok és a Bizottság között sor került egy negyedik ülésre is, amely során az ügyet különösen a szóban forgó rendszernek a 2005. június 21-i törvény általi módosításai fényében vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(10)

2005. július 25-én az említett hatóságok és a Bizottság között sor került egy negyedik ülésre is, amely során az ügyet különösen a szóban forgó rendszernek a 2005. június 21-i törvény általi módosításai fényében vizsgálták meg.

| (11) | A 2005. július 28-i (D/55780) levelében a Bizottság tájékoztatta Luxemburgot arról, hogy előzetes értékelése szerint a 2005. június 21-i törvény által módosított 1929. július 31-i törvény jellege a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás, és felhívta Luxemburgot arra, hogy a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének értelmében nyújtsa be megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(11)

A 2005. július 28-i (D/55780) levelében a Bizottság tájékoztatta Luxemburgot arról, hogy előzetes értékelése szerint a 2005. június 21-i törvény által módosított 1929. július 31-i törvény jellege a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás, és felhívta Luxemburgot arra, hogy a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének értelmében nyújtsa be megjegyzéseit.

| (12) | 2005. szeptember 5-i (D/56729), illetve 2005. szeptember 19-i (D/57172) keltezésű levelében a Bizottság a luxemburgi hatóságokhoz fordult a kért megjegyzések átadása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

2005. szeptember 5-i (D/56729), illetve 2005. szeptember 19-i (D/57172) keltezésű levelében a Bizottság a luxemburgi hatóságokhoz fordult a kért megjegyzések átadása érdekében.

| (13) | Mivel az előírt határidőn belül nem érkezett válasz, a Bizottság 2005. november 25-i levelében (5) a Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése alapján a következő megfelelő intézkedéseket javasolta Luxemburgnak:






  (a) | e megfelelő intézkedések elfogadásának időpontjától számított 30 napos határidőn belül tagadja meg minden új kérelmezőtől azt, hogy részesíti az 1929-es holdingtársaságok luxemburgi rendszerének kedvezményeiben; |
| --- | --- | --- |

(13)

Mivel az előírt határidőn belül nem érkezett válasz, a Bizottság 2005. november 25-i levelében (5) a Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése alapján a következő megfelelő intézkedéseket javasolta Luxemburgnak:

(a)

e megfelelő intézkedések elfogadásának időpontjától számított 30 napos határidőn belül tagadja meg minden új kérelmezőtől azt, hogy részesíti az 1929-es holdingtársaságok luxemburgi rendszerének kedvezményeiben;

| (b) | hozzon meg minden törvényi, közigazgatási és más szükséges intézkedést ahhoz, hogy a mentesített 1929-es holdingok luxemburgi rendszerét megszüntessék, vagy hogy az abból eredő, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett valamennyi támogatási elemet eltávolítsanak; |
| --- | --- |

(b)

hozzon meg minden törvényi, közigazgatási és más szükséges intézkedést ahhoz, hogy a mentesített 1929-es holdingok luxemburgi rendszerét megszüntessék, vagy hogy az abból eredő, az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett valamennyi támogatási elemet eltávolítsanak;

| (c) | a 659/1999/EK rendelet 2. cikkének megfelelően jelentse be a Bizottságnak a mentesített 1929-es holdingok rendszerének a fenti a) pont keretében tervezett valamennyi módosítását; |
| --- | --- |

(c)

a 659/1999/EK rendelet 2. cikkének megfelelően jelentse be a Bizottságnak a mentesített 1929-es holdingok rendszerének a fenti a) pont keretében tervezett valamennyi módosítását;

| (d) | e megfelelő intézkedések elfogadásának időpontjától számított 30 napon belül tegyen nyilvános nyilatkozatot a szükséges módosításoknak az adójogszabályaiba történő belefoglalására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(d)

e megfelelő intézkedések elfogadásának időpontjától számított 30 napon belül tegyen nyilvános nyilatkozatot a szükséges módosításoknak az adójogszabályaiba történő belefoglalására vonatkozóan.

| (14) | Ugyanezen levélben a Bizottság arra is felszólította a luxemburgi hatóságokat, hogy a javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül írásban jelezzék számára, hogy Luxemburg – a 659/1999/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően – fenntartás és kétség nélkül elfogadja-e valamennyi megfelelő intézkedést, a rendszer hatályon kívül helyezése végleges időpontjának megemlítésével. A Bizottság jelezte, hogy ellenkező esetben az említett rendelet 19. cikke (2) bekezdésének rendelkezései értelmében megindíthatja az ugyanezen rendelet 4. cikke (4) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanezen levélben a Bizottság arra is felszólította a luxemburgi hatóságokat, hogy a javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül írásban jelezzék számára, hogy Luxemburg – a 659/1999/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően – fenntartás és kétség nélkül elfogadja-e valamennyi megfelelő intézkedést, a rendszer hatályon kívül helyezése végleges időpontjának megemlítésével. A Bizottság jelezte, hogy ellenkező esetben az említett rendelet 19. cikke (2) bekezdésének rendelkezései értelmében megindíthatja az ugyanezen rendelet 4. cikke (4) bekezdésében előírt eljárást.

| (15) | 2005. december 9-i (A/40451) levelében Luxemburg tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy visszautasítja a javasolt megfelelő intézkedéseket. Figyelembe véve Luxemburg visszautasítását és tekintettel a luxemburgi hatóságok által a fent említett levélben megfogalmazott észrevételekre, a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást. |
| --- | --- |

(15)

2005. december 9-i (A/40451) levelében Luxemburg tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy visszautasítja a javasolt megfelelő intézkedéseket. Figyelembe véve Luxemburg visszautasítását és tekintettel a luxemburgi hatóságok által a fent említett levélben megfogalmazott észrevételekre, a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

| (16) | 2006. február 9-i (SG D/200621) és a 2006. március 28-i (SG D/201345) keltezésű levelében a Bizottság értesítette Luxemburgot a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítására vonatkozó határozatáról, valamint e határozat helyesbítéséről. |
| --- | --- |

(16)

2006. február 9-i (SG D/200621) és a 2006. március 28-i (SG D/201345) keltezésű levelében a Bizottság értesítette Luxemburgot a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindítására vonatkozó határozatáról, valamint e határozat helyesbítéséről.

| (17) | A Bizottság határozatát (annak helyesbített változatát) az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (6). Határozatában a Bizottság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. A Bizottság ebben az összefüggésben semmilyen észrevételt nem kapott érdekelt harmadik személyektől. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság határozatát (annak helyesbített változatát) az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (6). Határozatában a Bizottság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. A Bizottság ebben az összefüggésben semmilyen észrevételt nem kapott érdekelt harmadik személyektől.

| (18) | 2006. április 13-i (A/32917) levelében Luxemburg benyújtotta az észrevételeit. |
| --- | --- |

(18)

2006. április 13-i (A/32917) levelében Luxemburg benyújtotta az észrevételeit.

| (19) | 2006. július 6-án kiegészítő ülésre került sor a luxemburgi hatóságok és a Bizottság között, amely során a fent említett hatóságok kiegészítő tájékoztatást adtak az 1929-es holdingok finanszírozási tevékenységeiről és azzal kapcsolatos lehetséges jogos elvárásukról, hogy egy átmeneti időszakban továbbra is részesülnek a mentességi rendszer kedvezményeiben. |
| --- | --- |

(19)

2006. július 6-án kiegészítő ülésre került sor a luxemburgi hatóságok és a Bizottság között, amely során a fent említett hatóságok kiegészítő tájékoztatást adtak az 1929-es holdingok finanszírozási tevékenységeiről és azzal kapcsolatos lehetséges jogos elvárásukról, hogy egy átmeneti időszakban továbbra is részesülnek a mentességi rendszer kedvezményeiben.

II.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (20) | A mentesített holdingokról szóló, 1929. július 31-i alaptörvény olyan adóügyi eszközt vezetett be, amelynek célja, hogy ösztönözze egy nemzetközi társaságcsoportba tartozó üzleti tevékenységet folytató társaságok által felhalmozott nyereség elosztását a kedvezményben részesülő holdingok által kapott, majd azok részvényesei között kiosztott nyereségek többszöri megadóztatásának elkerülésével. 1937-ben, az 1929. július 31-i törvény módosításait követően Luxemburg kiegészítő mentesített jogállást hozott létre a legalább egymilliárd luxemburgi frank (LUF) összegű kezdő sajáttőke-apporttal megalapított milliárdos holdingok számára. Luxemburg ezenkívül bevezette a részesedések mentesítési rendszerét, amely alapján az osztalékok, a jogdíjak, a tőkenyereség és azon társaságok részvényeinek eladásából származó elszámolás eredményei, amely társaságokban a holding részesedéssel rendelkezik, bizonyos feltételek betartása esetén nem adókötelesek. Következésképpen Luxemburg ma az általános jog szerint szabályozott, a részesedések mentességének általános rendszerén (a jövedelemadóról szóló törvény 166. cikke), az „anya- és leányvállalatokról” és a „kamatok-jogdíjakról” szóló irányelveket (7) átültető rendszeren túl az 1929-es holdingok és a milliárdos holdingtársaságok egyedi mentességi rendszerével is rendelkezik. |
| --- | --- |

(20)

A mentesített holdingokról szóló, 1929. július 31-i alaptörvény olyan adóügyi eszközt vezetett be, amelynek célja, hogy ösztönözze egy nemzetközi társaságcsoportba tartozó üzleti tevékenységet folytató társaságok által felhalmozott nyereség elosztását a kedvezményben részesülő holdingok által kapott, majd azok részvényesei között kiosztott nyereségek többszöri megadóztatásának elkerülésével. 1937-ben, az 1929. július 31-i törvény módosításait követően Luxemburg kiegészítő mentesített jogállást hozott létre a legalább egymilliárd luxemburgi frank (LUF) összegű kezdő sajáttőke-apporttal megalapított milliárdos holdingok számára. Luxemburg ezenkívül bevezette a részesedések mentesítési rendszerét, amely alapján az osztalékok, a jogdíjak, a tőkenyereség és azon társaságok részvényeinek eladásából származó elszámolás eredményei, amely társaságokban a holding részesedéssel rendelkezik, bizonyos feltételek betartása esetén nem adókötelesek. Következésképpen Luxemburg ma az általános jog szerint szabályozott, a részesedések mentességének általános rendszerén (a jövedelemadóról szóló törvény 166. cikke), az „anya- és leányvállalatokról” és a „kamatok-jogdíjakról” szóló irányelveket (7) átültető rendszeren túl az 1929-es holdingok és a milliárdos holdingtársaságok egyedi mentességi rendszerével is rendelkezik.

| (21) | Az 1929. július 31.-i törvénynek megfelelően a mentesített 1929-es holdingok Luxemburgban nem tartoznak semmiféle olyan közvetlen adókötelezettség alá, mint különösen a társasági adó, a helyi kereskedelmi adó (8), és a nettóvagyon-adó (9). Kötelezettek azonban a tőke olyan adóira, mint az ingatlanadó (10) és az éves jegyzési adó (11). A mentesített 1929-es holding által kapott osztalékok, kamatok, jogdíjak és tőkenyereségek így Luxemburgban nem adóztathatók. A mentesített 1929-es holding által kifizetett osztalékok, jogdíjak (12) és kamatok nem forrásadó-kötelesek (13). Végül a mentesített 1929-es holdingok, sem a más luxemburgi társaságok által külföldre folyósított kamatok tekintetében nem állapítanak meg forrásadót, míg a nem mentesített letelepedett társaságok által beszedett kamatokat továbbra is adóköteles bevételnek tekintik. |
| --- | --- |

(21)

Az 1929. július 31.-i törvénynek megfelelően a mentesített 1929-es holdingok Luxemburgban nem tartoznak semmiféle olyan közvetlen adókötelezettség alá, mint különösen a társasági adó, a helyi kereskedelmi adó (8), és a nettóvagyon-adó (9). Kötelezettek azonban a tőke olyan adóira, mint az ingatlanadó (10) és az éves jegyzési adó (11). A mentesített 1929-es holding által kapott osztalékok, kamatok, jogdíjak és tőkenyereségek így Luxemburgban nem adóztathatók. A mentesített 1929-es holding által kifizetett osztalékok, jogdíjak (12) és kamatok nem forrásadó-kötelesek (13). Végül a mentesített 1929-es holdingok, sem a más luxemburgi társaságok által külföldre folyósított kamatok tekintetében nem állapítanak meg forrásadót, míg a nem mentesített letelepedett társaságok által beszedett kamatokat továbbra is adóköteles bevételnek tekintik.

| (22) | Meg kell jegyezni, hogy a mentesített 1929-es holdingtársaságok (mint bármely más luxemburgi társaság) által egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező olyan természetes személyeknek fizetett kamatok tekintetében, akik a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelv (14) értelmében kedvezményezettek, az említett irányelv által meghatározott forrásadót kell fizetni Luxemburgban. A Luxemburgban 2006. január 1-jétől bevezetett, a lakóhellyel rendelkező természetes személyeknek fizetett kamatokra alkalmazott 10 %-os végső forrásadó a mentesített 1929-es holdingtársaságok által fizetett kamatokat érinti. |
| --- | --- |

(22)

Meg kell jegyezni, hogy a mentesített 1929-es holdingtársaságok (mint bármely más luxemburgi társaság) által egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező olyan természetes személyeknek fizetett kamatok tekintetében, akik a kamatozó megtakarítási formákból eredő jövedelmek adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelv (14) értelmében kedvezményezettek, az említett irányelv által meghatározott forrásadót kell fizetni Luxemburgban. A Luxemburgban 2006. január 1-jétől bevezetett, a lakóhellyel rendelkező természetes személyeknek fizetett kamatokra alkalmazott 10 %-os végső forrásadó a mentesített 1929-es holdingtársaságok által fizetett kamatokat érinti.

| (23) | A mentesített 1929-es holdingok általában nem tartoznak a kettős adóztatás és az adócsalás megelőzéséről szóló, Luxemburg által kötött kétoldalú egyezmények hatálya alá. |
| --- | --- |

(23)

A mentesített 1929-es holdingok általában nem tartoznak a kettős adóztatás és az adócsalás megelőzéséről szóló, Luxemburg által kötött kétoldalú egyezmények hatálya alá.

| (24) | A tőke megadóztatását illetően egy mentesített 1929-es holding 1 %-os tőkeilleték fizetésére köteles a készpénz és a vagyoni eszköz formájában szolgáltatott apport esetében (15). Ezen kívül kötelesek a befizetett sajáttőke és a névértéken felüli befizetések értéke évi 0,2 %-os jegyzési adójának megfizetésére, aszerint, ahogy azt az előző pénzügyi év lezárásának időpontjában megállapították (16). Egy mentesített 1929-es holding pénzeszközöket kölcsönözhet a részvényeseitől, bankoktól vagy más hitelintézetektől, és kötvényeket bocsáthat ki. A jegyzési adó meg nem fizetésének elkerülésére az alultőkésítésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, ha az idegen tőkéből illetve saját tőkéből történő finanszírozás aránya meghalad bizonyos pénzügyi rátákat. Végül, egy mentesített 1929-es holding igazgató tanácsának Luxemburgban lakóhellyel rendelkező vagy nem rendelkező tagjainak, vezetőinek vagy könyvvizsgálóinak fizetett díjakat 20 % forrásadó terheli. |
| --- | --- |

(24)

A tőke megadóztatását illetően egy mentesített 1929-es holding 1 %-os tőkeilleték fizetésére köteles a készpénz és a vagyoni eszköz formájában szolgáltatott apport esetében (15). Ezen kívül kötelesek a befizetett sajáttőke és a névértéken felüli befizetések értéke évi 0,2 %-os jegyzési adójának megfizetésére, aszerint, ahogy azt az előző pénzügyi év lezárásának időpontjában megállapították (16). Egy mentesített 1929-es holding pénzeszközöket kölcsönözhet a részvényeseitől, bankoktól vagy más hitelintézetektől, és kötvényeket bocsáthat ki. A jegyzési adó meg nem fizetésének elkerülésére az alultőkésítésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, ha az idegen tőkéből illetve saját tőkéből történő finanszírozás aránya meghalad bizonyos pénzügyi rátákat. Végül, egy mentesített 1929-es holding igazgató tanácsának Luxemburgban lakóhellyel rendelkező vagy nem rendelkező tagjainak, vezetőinek vagy könyvvizsgálóinak fizetett díjakat 20 % forrásadó terheli.

| (25) | Csak a Luxemburgban bejegyzett társaságok (17) részesülhetnek a mentesített 1929-es holdingok rendszerének kedvezményében, ellentétben az egyszemélyes vállalkozásokkal, a nem társasági formában, szerződéses alapon működő közös vállalkozásokkal, az állandó telephelyekkel és fióktelepekkel, illetve a külföldi társaságok helyi kirendeltségeivel. Egy mentesített 1929-es holding jegyzett tőkéjének összege a választott társasági formától függ. Egy 1977. július 29-i nagyhercegi rendelet értelmében egy mentesített 1929-es holding legalább 24 000 eurós, teljes egészében befizetett saját tőkével kell rendelkezzen. |
| --- | --- |

(25)

Csak a Luxemburgban bejegyzett társaságok (17) részesülhetnek a mentesített 1929-es holdingok rendszerének kedvezményében, ellentétben az egyszemélyes vállalkozásokkal, a nem társasági formában, szerződéses alapon működő közös vállalkozásokkal, az állandó telephelyekkel és fióktelepekkel, illetve a külföldi társaságok helyi kirendeltségeivel. Egy mentesített 1929-es holding jegyzett tőkéjének összege a választott társasági formától függ. Egy 1977. július 29-i nagyhercegi rendelet értelmében egy mentesített 1929-es holding legalább 24 000 eurós, teljes egészében befizetett saját tőkével kell rendelkezzen.

| (26) | A Luxemburgban letelepedett társaságokat csak akkor lehet mentesített 1929-es holdingként bejegyezni, ha kizárólag a más luxemburgi vagy külföldi társaságokban való bármely formájú részesedés megszerzésére, birtokolására és hasznosítására irányuló tevékenységet folytatnak, különösen kölcsönök nyújtásával, szabadalmak birtoklásával és szerzői jogi használati engedélyek vagy know-how megadásával azon társaságok számára, amelyekben részesedéssel rendelkeznek. Mentesített 1929-es holding a saját nevében nem folytathat ipari tevékenységet, illetve nem működtethet a nyilvánosság előtt nyitva álló kereskedelmi telephelyet. Amennyiben tevékenységeit az így meghatározott területen túlra terjeszti, elveszíti ezt a jogállását, és teljes mértékben adóköteles kereskedelmi társaságként kezelik. |
| --- | --- |

(26)

A Luxemburgban letelepedett társaságokat csak akkor lehet mentesített 1929-es holdingként bejegyezni, ha kizárólag a más luxemburgi vagy külföldi társaságokban való bármely formájú részesedés megszerzésére, birtokolására és hasznosítására irányuló tevékenységet folytatnak, különösen kölcsönök nyújtásával, szabadalmak birtoklásával és szerzői jogi használati engedélyek vagy know-how megadásával azon társaságok számára, amelyekben részesedéssel rendelkeznek. Mentesített 1929-es holding a saját nevében nem folytathat ipari tevékenységet, illetve nem működtethet a nyilvánosság előtt nyitva álló kereskedelmi telephelyet. Amennyiben tevékenységeit az így meghatározott területen túlra terjeszti, elveszíti ezt a jogállását, és teljes mértékben adóköteles kereskedelmi társaságként kezelik.

| (27) | A mentesített 1929-es holding engedélyezett tevékenységei közé tartozik különösen:






  (a) | bármely luxemburgi vagy külföldi korlátolt felelősségű társaság tőkéjében való részesedések megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása; |
| --- | --- | --- |

(27)

A mentesített 1929-es holding engedélyezett tevékenységei közé tartozik különösen:

(a)

bármely luxemburgi vagy külföldi korlátolt felelősségű társaság tőkéjében való részesedések megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása;

| (b) | luxemburgi vagy külföldi kötvények, letéti jegyek és adóslevelek megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása; |
| --- | --- |

(b)

luxemburgi vagy külföldi kötvények, letéti jegyek és adóslevelek megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása;

| (c) | luxemburgi és külföldi társaságokban pénzügyi részesedések megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása; |
| --- | --- |

(c)

luxemburgi és külföldi társaságokban pénzügyi részesedések megszerzése, birtoklása, kezelése és eladása;

| (d) | bármely formájú kölcsön, előleg vagy garancia nyújtása azon társaságoknak, amelyekben közvetlen tőkerészesedéssel rendelkezik. Az említett társaságok tőkéjében legalább 25 %-os részesedéssel kell rendelkezni az említett kölcsönök biztosításához; |
| --- | --- |

(d)

bármely formájú kölcsön, előleg vagy garancia nyújtása azon társaságoknak, amelyekben közvetlen tőkerészesedéssel rendelkezik. Az említett társaságok tőkéjében legalább 25 %-os részesedéssel kell rendelkezni az említett kölcsönök biztosításához;

| (e) | arany vagy aranyhoz kötött kereskedelmi papír birtoklása; |
| --- | --- |

(e)

arany vagy aranyhoz kötött kereskedelmi papír birtoklása;

| (f) | (a tőzsdén jegyzett vagy magánkibocsátású) kötvények vagy letéti jegyek kibocsátása; |
| --- | --- |

(f)

(a tőzsdén jegyzett vagy magánkibocsátású) kötvények vagy letéti jegyek kibocsátása;

| (g) | szabadalmak megszerzése és birtoklása, ezek hasznosítása hasznosítási engedélyek megadása által leányvállalatai számára, és az említett hasznosítási engedélyek ellenértékeként jogdíjak beszedése (a hasznosítási engedélyeket harmadik személyeknek is felajánlhatja, anélkül, hogy azokkal kereskedne); |
| --- | --- |

(g)

szabadalmak megszerzése és birtoklása, ezek hasznosítása hasznosítási engedélyek megadása által leányvállalatai számára, és az említett hasznosítási engedélyek ellenértékeként jogdíjak beszedése (a hasznosítási engedélyeket harmadik személyeknek is felajánlhatja, anélkül, hogy azokkal kereskedne);

| (h) | a szabadalom birtoklását kiegészítő védjegyek és hasznosítási engedélyek birtoklása, és azok hasznosítása szintén gyakorolható a jogdíjak leányvállalatoktól történő beszedése révén, de kizárólag kiegészítésként. |
| --- | --- |

(h)

a szabadalom birtoklását kiegészítő védjegyek és hasznosítási engedélyek birtoklása, és azok hasznosítása szintén gyakorolható a jogdíjak leányvállalatoktól történő beszedése révén, de kizárólag kiegészítésként.

| (i) | személyegyesítő társaságok részesedéseinek birtoklása, feltéve, hogy a mentesített 1929-es holding a befizetett tőkének legalább 1 240 000 eurós részét birtokolja, és pénzügyi felelőssége az apportjára korlátozódik. |
| --- | --- |

(i)

személyegyesítő társaságok részesedéseinek birtoklása, feltéve, hogy a mentesített 1929-es holding a befizetett tőkének legalább 1 240 000 eurós részét birtokolja, és pénzügyi felelőssége az apportjára korlátozódik.

| (28) | A tiltott tevékenységek különösen:






  (a) | minden ipari vagy kereskedelmi tevékenység, vagy bármely szolgáltatásnyújtás; |
| --- | --- | --- |

(28)

A tiltott tevékenységek különösen:

(a)

minden ipari vagy kereskedelmi tevékenység, vagy bármely szolgáltatásnyújtás;

| (b) | a nyilvánosság előtt nyitva álló kereskedelmi telephely használata; |
| --- | --- |

(b)

a nyilvánosság előtt nyitva álló kereskedelmi telephely használata;

| (c) | ingatlanjavak tulajdonlása a saját helyiségeiként használtakon kívül; |
| --- | --- |

(c)

ingatlanjavak tulajdonlása a saját helyiségeiként használtakon kívül;

| (d) | ügynöki, banki, vagy vállalatirányítási tevékenység bármely társaság számára történő visszterhes gyakorlása, kivéve, ha leányvállalatról van szó; |
| --- | --- |

(d)

ügynöki, banki, vagy vállalatirányítási tevékenység bármely társaság számára történő visszterhes gyakorlása, kivéve, ha leányvállalatról van szó;

| (e) | rövid vagy közepes futamidejű kereskedelmi papír kibocsátása; |
| --- | --- |

(e)

rövid vagy közepes futamidejű kereskedelmi papír kibocsátása;

| (f) | bármely formájú kölcsön, előleg vagy garancia nyújtása a leányvállalaton kívül bármely jogalanynak; |
| --- | --- |

(f)

bármely formájú kölcsön, előleg vagy garancia nyújtása a leányvállalaton kívül bármely jogalanynak;

| (g) | nem szabadalmaztatható szellemi tulajdonjogok megszerzése; |
| --- | --- |

(g)

nem szabadalmaztatható szellemi tulajdonjogok megszerzése;

| (h) | a leányvállalatai ügyeiben való közvetlen részvétel. |
| --- | --- |

(h)

a leányvállalatai ügyeiben való közvetlen részvétel.

| (29) | A mentesített 1929-es holdingok a luxemburgi Administration de l'Enregistrement et des Domaines (közvetett adók hatósága) felügyelete alá tartoznak, amely felhatalmazással rendelkezik a könyveik megvizsgálására, de kizárólag azért, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az említett holdingok által végzett tevékenységek tiszteletben tartják az 1929. évi jogszabály által meghatározott korlátokat. |
| --- | --- |

(29)

A mentesített 1929-es holdingok a luxemburgi Administration de l'Enregistrement et des Domaines (közvetett adók hatósága) felügyelete alá tartoznak, amely felhatalmazással rendelkezik a könyveik megvizsgálására, de kizárólag azért, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az említett holdingok által végzett tevékenységek tiszteletben tartják az 1929. évi jogszabály által meghatározott korlátokat.

| (30) | A mentesített 1929-es holdingok között létezik a holdingok egy külön fajtája, a mentesített milliárdos holdingok. Ez külföldi társaságok részvényeinek apportjával, vagy a befizetett sajáttőke és a tartalékok legalább 24 millió euróra (1 milliárd LUF) történő emelésével alakítható. A mentesített milliárdos holdingok választhatnak olyan adórendszert, amelynek keretén belül a jegyzési adót egy „jövedelemadónak” nevezett adó helyettesíti. A mentesített milliárdos holdingokról szóló 1937. évi nagyhercegi rendeletnek megfelelően ezt a jövedelemadót az ilyen társaságok kötvény- és értékpapír-tulajdonosainak fizetett kamatokra, a részvényeseinek fizetett osztalékokra, valamint az igazgatóknak, a könyvvizsgálóknak és a felszámolóknak fizetett díjakra vetik ki. |
| --- | --- |

(30)

A mentesített 1929-es holdingok között létezik a holdingok egy külön fajtája, a mentesített milliárdos holdingok. Ez külföldi társaságok részvényeinek apportjával, vagy a befizetett sajáttőke és a tartalékok legalább 24 millió euróra (1 milliárd LUF) történő emelésével alakítható. A mentesített milliárdos holdingok választhatnak olyan adórendszert, amelynek keretén belül a jegyzési adót egy „jövedelemadónak” nevezett adó helyettesíti. A mentesített milliárdos holdingokról szóló 1937. évi nagyhercegi rendeletnek megfelelően ezt a jövedelemadót az ilyen társaságok kötvény- és értékpapír-tulajdonosainak fizetett kamatokra, a részvényeseinek fizetett osztalékokra, valamint az igazgatóknak, a könyvvizsgálóknak és a felszámolóknak fizetett díjakra vetik ki.

| (31) | Amennyiben a kötvény- vagy értékpapír-tulajdonosok számára a szóban forgó pénzügyi évre fizetett kamatok teljes összege több, mint 2,4 millió euró, az adót olyan adótábla alapján számítják, amely tartalmazza a kifizetett kamatok 3 %-át, az osztalékok, díjak és javadalmak 1,8 %-át összesen 1,2 millió euró értékben kiosztott összeg erejéig, valamint az e küszöböt meghaladó osztalékok, díjak és javadalmak 0,1 %-át. Amennyiben a kötvény- vagy értékpapír-tulajdonosok számára a pénzügyi évre fizetett kamatok teljes összege kevesebb, mint 2,4 millió euró, az adót más adótábla szerint számítják, amely tartalmazza a kifizetett kamatok 3 %-át, az osztalékok, díjak és javadalmak 3 %-át, a 2,4 millió eurós összeg és a kifizetett kamatok teljes összege különbségével megegyező összeg erejéig, továbbá az e küszöböt meghaladó osztalékok 1,8 %-át 1,2 millió eurónyi összeg erejéig, valamint az e küszöböt meghaladó maradék osztalékok, részesedések és javadalmak 0,1 %-át. A mentesített milliárdos holdingok így nem tartoznak a jegyzési adó céljából alkalmazandó alultőkésítés rendes szabályainak hatálya alá, és semmilyen forrásadó nem alkalmazandó a díjakra és a javadalmakra. |
| --- | --- |

(31)

Amennyiben a kötvény- vagy értékpapír-tulajdonosok számára a szóban forgó pénzügyi évre fizetett kamatok teljes összege több, mint 2,4 millió euró, az adót olyan adótábla alapján számítják, amely tartalmazza a kifizetett kamatok 3 %-át, az osztalékok, díjak és javadalmak 1,8 %-át összesen 1,2 millió euró értékben kiosztott összeg erejéig, valamint az e küszöböt meghaladó osztalékok, díjak és javadalmak 0,1 %-át. Amennyiben a kötvény- vagy értékpapír-tulajdonosok számára a pénzügyi évre fizetett kamatok teljes összege kevesebb, mint 2,4 millió euró, az adót más adótábla szerint számítják, amely tartalmazza a kifizetett kamatok 3 %-át, az osztalékok, díjak és javadalmak 3 %-át, a 2,4 millió eurós összeg és a kifizetett kamatok teljes összege különbségével megegyező összeg erejéig, továbbá az e küszöböt meghaladó osztalékok 1,8 %-át 1,2 millió eurónyi összeg erejéig, valamint az e küszöböt meghaladó maradék osztalékok, részesedések és javadalmak 0,1 %-át. A mentesített milliárdos holdingok így nem tartoznak a jegyzési adó céljából alkalmazandó alultőkésítés rendes szabályainak hatálya alá, és semmilyen forrásadó nem alkalmazandó a díjakra és a javadalmakra.

| (32) | A mentesített milliárdos holding tevékenységei közé tartozik különösen:






  (a) | pénzügyi támogatás nyújtása minden olyan társaság számára, amely felett közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorol; |
| --- | --- | --- |

(32)

A mentesített milliárdos holding tevékenységei közé tartozik különösen:

(a)

pénzügyi támogatás nyújtása minden olyan társaság számára, amely felett közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorol;

| (b) | pénzügyi támogatás nyújtása minden olyan társaságnak, amelyben az általa ellenőrzött társaságok legalább 25 %-os részesedéssel rendelkeznek, és amellyel állandó gazdasági kapcsolatokat tart fenn; |
| --- | --- |

(b)

pénzügyi támogatás nyújtása minden olyan társaságnak, amelyben az általa ellenőrzött társaságok legalább 25 %-os részesedéssel rendelkeznek, és amellyel állandó gazdasági kapcsolatokat tart fenn;

| (c) | pénzügyi támogatás nyújtása az olyan leányvállalatoknak, amelyet olyan társaságok ellenőriznek, amelyekben 25 %-os részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(c)

pénzügyi támogatás nyújtása az olyan leányvállalatoknak, amelyet olyan társaságok ellenőriznek, amelyekben 25 %-os részesedéssel rendelkezik.

| (33) | A leírt adómentességet bizonyos feltételek mellett kiterjesztették a „mentesített pénzügyi holdingokra”, amelyek a mentesített 1929-es holdingok alcsoportját alkotják. E holdingok társaságok csoportjához vagy közös társaságokhoz tartozó leányvállalatok tevékenységének finanszírozására kötelesek. E tekintetben egy társaság akkor tekintendő egy csoport részének, ha olyan közös megnevezést használ, amely a kölcsönös függőség szimbóluma, vagy ha ugyanazon csoport társaságai lényeges részesedéssel (legalább 25 %) rendelkeznek azok saját tőkéjében, és állandó gazdasági kapcsolatot tartanak fenn egymás között. |
| --- | --- |

(33)

A leírt adómentességet bizonyos feltételek mellett kiterjesztették a „mentesített pénzügyi holdingokra”, amelyek a mentesített 1929-es holdingok alcsoportját alkotják. E holdingok társaságok csoportjához vagy közös társaságokhoz tartozó leányvállalatok tevékenységének finanszírozására kötelesek. E tekintetben egy társaság akkor tekintendő egy csoport részének, ha olyan közös megnevezést használ, amely a kölcsönös függőség szimbóluma, vagy ha ugyanazon csoport társaságai lényeges részesedéssel (legalább 25 %) rendelkeznek azok saját tőkéjében, és állandó gazdasági kapcsolatot tartanak fenn egymás között.

| (34) | A mentesített milliárdos holdingokhoz hasonlóan a mentesített pénzügyi holding több tevékenységet folytathat, mint a mentesített 1929-es holding a csoporton belüli finanszírozást illetően. Míg a mentesített 1929-es holdingok csak olyan társaságokat finanszírozhatnak, amelyekben közvetlen részesedéssel rendelkeznek, a mentesített pénzügyi holdingok bármely, a csoportjukba tartozó társaságnak adhatnak kölcsönt. A mentesített pénzügyi holding számára engedélyezett tevékenységek közé tartozik különösen:






  (a) | a csoport más tagjainak finanszírozása kölcsönök olyan társaságok számára történő nyújtásával, amelyekben nem rendelkeznek közvetlen részesedéssel, azon társaságokon felül, amelyekben ilyen részesedést birtokolnak; |
| --- | --- | --- |

(34)

A mentesített milliárdos holdingokhoz hasonlóan a mentesített pénzügyi holding több tevékenységet folytathat, mint a mentesített 1929-es holding a csoporton belüli finanszírozást illetően. Míg a mentesített 1929-es holdingok csak olyan társaságokat finanszírozhatnak, amelyekben közvetlen részesedéssel rendelkeznek, a mentesített pénzügyi holdingok bármely, a csoportjukba tartozó társaságnak adhatnak kölcsönt. A mentesített pénzügyi holding számára engedélyezett tevékenységek közé tartozik különösen:

(a)

a csoport más tagjainak finanszírozása kölcsönök olyan társaságok számára történő nyújtásával, amelyekben nem rendelkeznek közvetlen részesedéssel, azon társaságokon felül, amelyekben ilyen részesedést birtokolnak;

| (b) | kötvények kibocsátása, amelyek eredményét a csoport más tagja tevékenységeinek finanszírozására használják fel; |
| --- | --- |

(b)

kötvények kibocsátása, amelyek eredményét a csoport más tagja tevékenységeinek finanszírozására használják fel;

| (c) | a csoporton belül a számlák diszkontálása faktoring társaságként; |
| --- | --- |

(c)

a csoporton belül a számlák diszkontálása faktoring társaságként;

| (d) | a csoport tagjaitól készpénzbetétek elfogadása más társaságok számára történő előlegnyújtás céljából. |
| --- | --- |

(d)

a csoport tagjaitól készpénzbetétek elfogadása más társaságok számára történő előlegnyújtás céljából.

| (35) | 2003. november 6-án a luxemburgi kormány benyújtotta a Parlamentnek a mentesített 1929-es holdingok rendszeréről szóló, 1929. július 31-i törvényt módosító 5231. sz. törvénytervezetet. A luxemburgi parlament 2003. április 19-i ülésén néhány módosítással jóváhagyta a fent említett törvénytervezetet. Az új törvényt 2005. június 21-én hirdették ki és 2005. június 22-én tették közzé a Luxemburgi Nagyhercegség Hivatalos Lapjában. A 2005. június 21-i törvény 2005. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(35)

2003. november 6-án a luxemburgi kormány benyújtotta a Parlamentnek a mentesített 1929-es holdingok rendszeréről szóló, 1929. július 31-i törvényt módosító 5231. sz. törvénytervezetet. A luxemburgi parlament 2003. április 19-i ülésén néhány módosítással jóváhagyta a fent említett törvénytervezetet. Az új törvényt 2005. június 21-én hirdették ki és 2005. június 22-én tették közzé a Luxemburgi Nagyhercegség Hivatalos Lapjában. A 2005. június 21-i törvény 2005. július 1-jén lépett hatályba.

| (36) | E törvénynek megfelelően azok a holdingok, amelyek esetében a pénzügyi év során kapott osztalék legalább 5 %-a a luxemburgi társasági adóval összehasonlítható társasági adó fizetésére nem kötelezett nem honos társaságoktól származik, elveszítik a mentesített 1929-es holding jogállást, és az általános adózási rendszer hatálya alá tartozó társaságokká válnak. A törvénytervezetet kísérő parlamenti dokumentumok magyarázatot nyújtanak arra vonatkozóan, hogy ahhoz, hogy egy társasági adót a luxemburgi társasági adóval összehasonlíthatónak lehessen tekinteni, adókulcsának el kell érnie legalább a 11 %-ot (azaz a luxemburgi társasági adó 50 %-át), és az adókivetés alapjának hasonlónak kell lennie a Luxemburgban alkalmazottéhoz. |
| --- | --- |

(36)

E törvénynek megfelelően azok a holdingok, amelyek esetében a pénzügyi év során kapott osztalék legalább 5 %-a a luxemburgi társasági adóval összehasonlítható társasági adó fizetésére nem kötelezett nem honos társaságoktól származik, elveszítik a mentesített 1929-es holding jogállást, és az általános adózási rendszer hatálya alá tartozó társaságokká válnak. A törvénytervezetet kísérő parlamenti dokumentumok magyarázatot nyújtanak arra vonatkozóan, hogy ahhoz, hogy egy társasági adót a luxemburgi társasági adóval összehasonlíthatónak lehessen tekinteni, adókulcsának el kell érnie legalább a 11 %-ot (azaz a luxemburgi társasági adó 50 %-át), és az adókivetés alapjának hasonlónak kell lennie a Luxemburgban alkalmazottéhoz.

| (37) | Az említett törvényhez mellékelt megjegyzésekből kiderül, hogy e módosítások elfogadására azért került sor, hogy az 1929-es holdingok adórendszerét összehangolják a Tanács által 2003. június 3-án a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex értelmében végzett értékelés keretében a luxemburgi hatóságoknak benyújtott ajánlásokkal. E tekintetben az új törvény átmeneti rendszert vezetett be, amely megőrizte a meglévő előnyöket a mentesített 1929-es holding vagy a mentesített milliárdos holding jogállással rendelkező társaságok számára, a hatálybalépésétől 2011. január 1-jéig. |
| --- | --- |

(37)

Az említett törvényhez mellékelt megjegyzésekből kiderül, hogy e módosítások elfogadására azért került sor, hogy az 1929-es holdingok adórendszerét összehangolják a Tanács által 2003. június 3-án a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex értelmében végzett értékelés keretében a luxemburgi hatóságoknak benyújtott ajánlásokkal. E tekintetben az új törvény átmeneti rendszert vezetett be, amely megőrizte a meglévő előnyöket a mentesített 1929-es holding vagy a mentesített milliárdos holding jogállással rendelkező társaságok számára, a hatálybalépésétől 2011. január 1-jéig.

III.   A FORMÁLIS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (38) | 2006. február 9-i határozatában a Bizottság lényegében úgy vélte, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Valójában a Bizottság szerint ez a rendszer a szóban forgó holdingok számára a társasági adó, a forrásadó, a nettóvagyon-adó és az ingatlanadó alóli eltérő mentesítésből álló, több gazdasági előnyt biztosít. Ezek az előnyök a luxemburgi államkincstárral szembeni adókötelezettségeknek a holdingtársaságok és olyan gazdasági csoportok javára történő csökkentésében nyilvánulnak meg, amelyekhez azok tartoznak. |
| --- | --- |

(38)

2006. február 9-i határozatában a Bizottság lényegében úgy vélte, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Valójában a Bizottság szerint ez a rendszer a szóban forgó holdingok számára a társasági adó, a forrásadó, a nettóvagyon-adó és az ingatlanadó alóli eltérő mentesítésből álló, több gazdasági előnyt biztosít. Ezek az előnyök a luxemburgi államkincstárral szembeni adókötelezettségeknek a holdingtársaságok és olyan gazdasági csoportok javára történő csökkentésében nyilvánulnak meg, amelyekhez azok tartoznak.

| (39) | A Bizottság szerint ezek az előnyök állami források felhasználását foglalják magukban, a luxemburgi államkincstár adóbevételeinek vesztesége formájában. A rendszer szelektívnek tűnik, mivel a holding formában működő, és kizárólag meghatározott fajtájú tevékenységeket, azaz lényegében pénzügyi, vállalatirányítási, hasznosítási engedélyek megadására vonatkozó és pénzforgalmi tevékenységeket végző társaságok számára tartják fenn. Ezen kívül a rendszer a csoporton belüli tevékenységekre korlátozódik, mivel a kedvezményezetteknek egy csoporton belül kell tevékenykedniük ahhoz, hogy a kedvezményeiben részesülhessenek. Így a rendszer nem áll nyitva minden vállalkozás számára, hanem csak azok előtt, amelyek csoport formában szerveződnek olyan holdingtársaság létrehozásával Luxemburgban, amelyet kizárólag bizonyos tevékenységek gyakorlására alkalmaznak, mint a finanszírozás, a részesedések kezelése, a hasznosítási engedélyek és a szabadalmak koordinálása és átruházása. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság szerint ezek az előnyök állami források felhasználását foglalják magukban, a luxemburgi államkincstár adóbevételeinek vesztesége formájában. A rendszer szelektívnek tűnik, mivel a holding formában működő, és kizárólag meghatározott fajtájú tevékenységeket, azaz lényegében pénzügyi, vállalatirányítási, hasznosítási engedélyek megadására vonatkozó és pénzforgalmi tevékenységeket végző társaságok számára tartják fenn. Ezen kívül a rendszer a csoporton belüli tevékenységekre korlátozódik, mivel a kedvezményezetteknek egy csoporton belül kell tevékenykedniük ahhoz, hogy a kedvezményeiben részesülhessenek. Így a rendszer nem áll nyitva minden vállalkozás számára, hanem csak azok előtt, amelyek csoport formában szerveződnek olyan holdingtársaság létrehozásával Luxemburgban, amelyet kizárólag bizonyos tevékenységek gyakorlására alkalmaznak, mint a finanszírozás, a részesedések kezelése, a hasznosítási engedélyek és a szabadalmak koordinálása és átruházása.

| (40) | A formális vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a kedvezmény a verseny torzulását okozza és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a mentesített 1929-es holdingok pénzügyi és vállaltirányítási tevékenységeiket általában a nemzetközi piacokon végzik, ahol a verseny erős. E tekintetben úgy tűnik, hogy a verseny torzul, mivel a mentesített 1929-es holdingokat előnyben részesítik a szolgáltatásnyújtókhoz és a független pénzügyi közvetítőkhöz, azaz különösen a bankokhoz és a klasszikus tanácsadó társaságokhoz képest. A kereskedelmet, úgy tűnik, érintik a mentesített 1929-es holdingok rendszere által nyújtott kedvezmények, amely rendszer csak bizonyos, lényegében csak a határokon átnyúló pénzügyi feladatokat végző holdingokat részesíti előnyben. |
| --- | --- |

(40)

A formális vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a kedvezmény a verseny torzulását okozza és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a mentesített 1929-es holdingok pénzügyi és vállaltirányítási tevékenységeiket általában a nemzetközi piacokon végzik, ahol a verseny erős. E tekintetben úgy tűnik, hogy a verseny torzul, mivel a mentesített 1929-es holdingokat előnyben részesítik a szolgáltatásnyújtókhoz és a független pénzügyi közvetítőkhöz, azaz különösen a bankokhoz és a klasszikus tanácsadó társaságokhoz képest. A kereskedelmet, úgy tűnik, érintik a mentesített 1929-es holdingok rendszere által nyújtott kedvezmények, amely rendszer csak bizonyos, lényegében csak a határokon átnyúló pénzügyi feladatokat végző holdingokat részesíti előnyben.

| (41) | A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések közül egyik sem tűnik alkalmazhatónak, mivel a szóban forgó intézkedés olyan működési támogatás, amely nem kapcsolódik különleges projektekhez, és csak a kedvezményezettjei folyó kiadásait csökkenti anélkül, hogy eközben hozzájárulna közösségi cél megvalósításához. |
| --- | --- |

(41)

A Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések közül egyik sem tűnik alkalmazhatónak, mivel a szóban forgó intézkedés olyan működési támogatás, amely nem kapcsolódik különleges projektekhez, és csak a kedvezményezettjei folyó kiadásait csökkenti anélkül, hogy eközben hozzájárulna közösségi cél megvalósításához.

| (42) | A Bizottság azt a következtetést is levonta, hogy a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatásról van szó. E tekintetben a mentesített 1929-es holdingok rendszerét módosító 2005-ös törvény által hozott módosítások nem változtatják meg a szóban forgó támogatás meglévő jellegét, mivel azok változatlanul hagyták az e rendszer által juttatott előnyöket, időlegesen azokra korlátozva a kedvezményezettek számát, akik nem részesülnek a Luxemburgon kívüli, csökkentett adóztatásnak alávetett osztalékokban. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság azt a következtetést is levonta, hogy a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatásról van szó. E tekintetben a mentesített 1929-es holdingok rendszerét módosító 2005-ös törvény által hozott módosítások nem változtatják meg a szóban forgó támogatás meglévő jellegét, mivel azok változatlanul hagyták az e rendszer által juttatott előnyöket, időlegesen azokra korlátozva a kedvezményezettek számát, akik nem részesülnek a Luxemburgon kívüli, csökkentett adóztatásnak alávetett osztalékokban.

| (43) | A formális vizsgálati eljárás megindításának keretében a Bizottság felhívta a luxemburgi hatóságokat arra, hogy adjanak meg minden hasznos információt a szóban forgó rendszer kereskedelemre gyakorolt hatásának értékelése céljából, különösen a pénzügyi szolgáltatások ágazatában. Arra is felhívta Luxemburgot és az érdekelt harmadik személyeket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a kedvezményezettek tekintetében esetlegesen fennálló olyan jogos elvárásra vonatkozóan, amely a szóban forgó rendszer megszüntetésére irányuló kérelem esetében átmeneti intézkedések elfogadását indokolja. |
| --- | --- |

(43)

A formális vizsgálati eljárás megindításának keretében a Bizottság felhívta a luxemburgi hatóságokat arra, hogy adjanak meg minden hasznos információt a szóban forgó rendszer kereskedelemre gyakorolt hatásának értékelése céljából, különösen a pénzügyi szolgáltatások ágazatában. Arra is felhívta Luxemburgot és az érdekelt harmadik személyeket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a kedvezményezettek tekintetében esetlegesen fennálló olyan jogos elvárásra vonatkozóan, amely a szóban forgó rendszer megszüntetésére irányuló kérelem esetében átmeneti intézkedések elfogadását indokolja.

IV.   A LUXEMBURGI HATÓSÁGOK ÉS HARMADIK SZEMÉLYEK MEGJEGYZÉSEI

| (44) | Hivatalosan egyetlen harmadik érdekelt személy sem nyújtott be megjegyzéseket a Bizottság 2006. február 9-i határozatának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően (18). A mentesített 1929-es holdingok több képviselője azonban nem hivatalos úton felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, hogy tájékoztatást kapjanak különösen a Bizottság által a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindított formális vizsgálati eljárás magánszemélyekre vonatkozó jogkövetkezményeiről, és azon adómentességek jogszerűségéről, amelyeknek ez utóbbiak a kedvezményezettjei voltak. |
| --- | --- |

(44)

Hivatalosan egyetlen harmadik érdekelt személy sem nyújtott be megjegyzéseket a Bizottság 2006. február 9-i határozatának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően (18). A mentesített 1929-es holdingok több képviselője azonban nem hivatalos úton felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, hogy tájékoztatást kapjanak különösen a Bizottság által a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján megindított formális vizsgálati eljárás magánszemélyekre vonatkozó jogkövetkezményeiről, és azon adómentességek jogszerűségéről, amelyeknek ez utóbbiak a kedvezményezettjei voltak.

| (45) | A luxemburgi hatóságok 2006. április 13-i levelükben nyújtották be az észrevételeiket. E tekintetben a luxemburgi hatóságok egyet nem értésüket fejezték ki az 1929-es holdingok javára szóló mentességi rendszernek a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatássá minősítésével. Luxemburg nem nyújtott be észrevételt a kérdéses adóügyi mentesítési rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét érintően. |
| --- | --- |

(45)

A luxemburgi hatóságok 2006. április 13-i levelükben nyújtották be az észrevételeiket. E tekintetben a luxemburgi hatóságok egyet nem értésüket fejezték ki az 1929-es holdingok javára szóló mentességi rendszernek a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatássá minősítésével. Luxemburg nem nyújtott be észrevételt a kérdéses adóügyi mentesítési rendszernek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét érintően.

| (46) | 2006. április 13-i levelében Luxemburg azt is visszautasította, hogy hasznos információkat nyújtson a szóban forgó intézkedés, valamint annak a versenyre és a kereskedelemre, különösen a pénzügyi szolgáltatások, a csoporton belüli tevékenységek és szellemi tulajdonjogok kezelése ágazatában gyakorolt hatásának értékelése céljából. Semmilyen információt nem adtak át a mentesített 1929-es holdingok által kezelt befektetésekre vonatkozóan, és nem adták át a mentesített holdingtársaságok listáját sem. E tekintetben a luxemburgi hatóságok arra hivatkoztak, hogy a mentesített 1929-es holdingok nem képezték közigazgatási jóváhagyás tárgyát, és ezért lehetetlen összeállítani e holdingok listáját. |
| --- | --- |

(46)

2006. április 13-i levelében Luxemburg azt is visszautasította, hogy hasznos információkat nyújtson a szóban forgó intézkedés, valamint annak a versenyre és a kereskedelemre, különösen a pénzügyi szolgáltatások, a csoporton belüli tevékenységek és szellemi tulajdonjogok kezelése ágazatában gyakorolt hatásának értékelése céljából. Semmilyen információt nem adtak át a mentesített 1929-es holdingok által kezelt befektetésekre vonatkozóan, és nem adták át a mentesített holdingtársaságok listáját sem. E tekintetben a luxemburgi hatóságok arra hivatkoztak, hogy a mentesített 1929-es holdingok nem képezték közigazgatási jóváhagyás tárgyát, és ezért lehetetlen összeállítani e holdingok listáját.

| (47) | Végül, tekintettel a mentesítési rendszer kedvezményezettjei esetleges olyan jogos elvárásának fennállására, amely egy végső negatív határozat esetén átmeneti intézkedések elfogadását indokolja, a luxemburgi hatóságok rámutattak, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszerének esetleges megszüntetése olyan hatással lenne a luxemburgi adózási rendszerre, hogy az e rendszer keretében tevékenykedő szereplők várakozásait védeni kellene. Ez utóbbiak valójában nem számíthatnak arra, hogy a jogi helyzetüket „egyik napról a másikra” teljesen megszüntetik. |
| --- | --- |

(47)

Végül, tekintettel a mentesítési rendszer kedvezményezettjei esetleges olyan jogos elvárásának fennállására, amely egy végső negatív határozat esetén átmeneti intézkedések elfogadását indokolja, a luxemburgi hatóságok rámutattak, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszerének esetleges megszüntetése olyan hatással lenne a luxemburgi adózási rendszerre, hogy az e rendszer keretében tevékenykedő szereplők várakozásait védeni kellene. Ez utóbbiak valójában nem számíthatnak arra, hogy a jogi helyzetüket „egyik napról a másikra” teljesen megszüntetik.

| (48) | 2006. április 13-i levelükben a luxemburgi hatóságok lényegében a szóban forgó adórendszer támogatásnak minősítését vitatják. |
| --- | --- |

(48)

2006. április 13-i levelükben a luxemburgi hatóságok lényegében a szóban forgó adórendszer támogatásnak minősítését vitatják.

| (49) | Először is, a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem ad előnyöket a holdingtársaságok általános adóztatási rendszeréhez képest. Kizárólagos célja, hogy elkerülje az üzleti tevékenységet folytató társaságok által kiosztott nyereségekhez kapcsolódó adóterhek többszöröződését. A szóban forgó mentesítési rendszer nélkül a mentesített 1929-es holdingok lényegében az adó tekintetében büntetve lennének, mivel egy üzleti tevékenységet folytató vállalkozás nyereségei először annak nyereségeként lennének megadóztatva, másodszor pedig azok elosztásakor a holdingtársaság részesedésből szerzett jövedelmeként, és végül – utólagos elosztás esetén – a holding részvényesének osztalékaként. |
| --- | --- |

(49)

Először is, a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem ad előnyöket a holdingtársaságok általános adóztatási rendszeréhez képest. Kizárólagos célja, hogy elkerülje az üzleti tevékenységet folytató társaságok által kiosztott nyereségekhez kapcsolódó adóterhek többszöröződését. A szóban forgó mentesítési rendszer nélkül a mentesített 1929-es holdingok lényegében az adó tekintetében büntetve lennének, mivel egy üzleti tevékenységet folytató vállalkozás nyereségei először annak nyereségeként lennének megadóztatva, másodszor pedig azok elosztásakor a holdingtársaság részesedésből szerzett jövedelmeként, és végül – utólagos elosztás esetén – a holding részvényesének osztalékaként.

| (50) | Másodszor, a luxemburgi hatóságok szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem szelektív, következésképpen nem torzítja a versenyt, és nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Minden olyan vállalkozás, amely hasonló ténybeli és jogi helyzetben van – különösen a részesedésszerzések, az ellenőrzött társaságokban birtokolt részesedések kezelése, finanszírozása és hasznosítása esetében – valójában részt vehet az említett rendszerben. |
| --- | --- |

(50)

Másodszor, a luxemburgi hatóságok szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem szelektív, következésképpen nem torzítja a versenyt, és nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Minden olyan vállalkozás, amely hasonló ténybeli és jogi helyzetben van – különösen a részesedésszerzések, az ellenőrzött társaságokban birtokolt részesedések kezelése, finanszírozása és hasznosítása esetében – valójában részt vehet az említett rendszerben.

| (51) | Végül a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem tudná torzítani a versenyt és a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett holdingok kizárólag a passzív jövedelmek kedvezményezettjei, és a helyzetük nem összehasonlítható a független szolgáltatásnyújtókként tevékenykedő más szereplőkkel. Mindenesetre a Bizottság nem bizonyította be, hogy a szóban forgó rendszer hatása a mentesített 1929-es holdingok helyzetének megerősítése más típusú holdingokéval szemben. |
| --- | --- |

(51)

Végül a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem tudná torzítani a versenyt és a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett holdingok kizárólag a passzív jövedelmek kedvezményezettjei, és a helyzetük nem összehasonlítható a független szolgáltatásnyújtókként tevékenykedő más szereplőkkel. Mindenesetre a Bizottság nem bizonyította be, hogy a szóban forgó rendszer hatása a mentesített 1929-es holdingok helyzetének megerősítése más típusú holdingokéval szemben.

V.   A RENDSZER ÉRTÉKELÉSE

| (52) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(52)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (53) | A Bizottság a luxemburgi hatóságok által tett észrevételek fényében figyelmesen megvizsgálta a mentesített 1929-es holdingtársaságok rendszerét. A számos megfogalmazott kifogás nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy módosítsa előzetes értékelését, amely szerint úgy vélte, hogy az említett rendszer által az e társaságoknak adott adózási előnyök a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatások. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság a luxemburgi hatóságok által tett észrevételek fényében figyelmesen megvizsgálta a mentesített 1929-es holdingtársaságok rendszerét. A számos megfogalmazott kifogás nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy módosítsa előzetes értékelését, amely szerint úgy vélte, hogy az említett rendszer által az e társaságoknak adott adózási előnyök a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatások.

| (54) | Emlékeztetni kell arra, hogy egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősítése feltételezi, hogy a következő halmozott feltételek teljesülnek: 1) a szóban forgó intézkedés előnyt ad, 2) ezt az előnyt állami források révén adják, 3) ez az előny szelektív, és 4) a szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és alkalmas arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet (19). |
| --- | --- |

(54)

Emlékeztetni kell arra, hogy egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősítése feltételezi, hogy a következő halmozott feltételek teljesülnek: 1) a szóban forgó intézkedés előnyt ad, 2) ezt az előnyt állami források révén adják, 3) ez az előny szelektív, és 4) a szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és alkalmas arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet (19).

| (55) | Ebben az ügyben a Bizottság lényegében úgy véli, hogy az 1929. évi törvény adókedvezményeket ad, amelyek nem korlátozódnak a más olyan holdingtársaságok által Luxemburgban szerzett jövedelmek kettős adóztatásának eltörlésére, akik lényegében adóalanyok, de akikre az akár Luxemburgban, akár külföldön már megfizetett adókhoz kapcsolódó csökkentő tényezőket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(55)

Ebben az ügyben a Bizottság lényegében úgy véli, hogy az 1929. évi törvény adókedvezményeket ad, amelyek nem korlátozódnak a más olyan holdingtársaságok által Luxemburgban szerzett jövedelmek kettős adóztatásának eltörlésére, akik lényegében adóalanyok, de akikre az akár Luxemburgban, akár külföldön már megfizetett adókhoz kapcsolódó csökkentő tényezőket alkalmaznak.

| (56) | A Bizottság úgy értékeli, hogy ebben az összefüggésben a rendszer több rendkívüli adókedvezményt ad, és hogy ezek az előnyök a Luxemburgban korlátozott számú tevékenységet gyakorló bizonyos vállalkozásokat részesítik előnyben, amely tevékenységek általában a pénzügyi területhez tartoznak. Következésképpen a rendszer szelektív jelleget mutat. Tekintettel a Luxemburg által felvetett kifogások jelentőségére, a Bizottság helyénvalónak ítéli azon pontos indokok előadását, amelyek miatt úgy ítélhető meg, hogy a korábban leírt, szóban forgó rendszer megfelel az (53) bekezdésben említett összes feltételnek. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság úgy értékeli, hogy ebben az összefüggésben a rendszer több rendkívüli adókedvezményt ad, és hogy ezek az előnyök a Luxemburgban korlátozott számú tevékenységet gyakorló bizonyos vállalkozásokat részesítik előnyben, amely tevékenységek általában a pénzügyi területhez tartoznak. Következésképpen a rendszer szelektív jelleget mutat. Tekintettel a Luxemburg által felvetett kifogások jelentőségére, a Bizottság helyénvalónak ítéli azon pontos indokok előadását, amelyek miatt úgy ítélhető meg, hogy a korábban leírt, szóban forgó rendszer megfelel az (53) bekezdésben említett összes feltételnek.

| (57) | A 2006. április 13-i észrevételeiben Luxemburg úgy vélte, hogy a mentesített 1929-es holdingok adóztatási rendszere a csak passzív, keletkezésekor már megadóztatott jövedelmet szerző társaságokra alkalmazandó általános adórendszer, függetlenül azok méretétől, tevékenységi ágazatától és jogi formájától. Luxemburg arra is hivatkozott, hogy a rendszert a luxemburgi adórendszer általános szerkezete indokolja, amelynek célja a kettős adóztatás elkerülése, és a teljes mértékben megadóztatható társaságoknak lehetőségük van a kettős adóztatást megelőző más hasonló formák igénybevételére. Luxemburg úgy vélte, a rendszer különösen két fő ok miatt nem jelent előnyt. |
| --- | --- |

(57)

A 2006. április 13-i észrevételeiben Luxemburg úgy vélte, hogy a mentesített 1929-es holdingok adóztatási rendszere a csak passzív, keletkezésekor már megadóztatott jövedelmet szerző társaságokra alkalmazandó általános adórendszer, függetlenül azok méretétől, tevékenységi ágazatától és jogi formájától. Luxemburg arra is hivatkozott, hogy a rendszert a luxemburgi adórendszer általános szerkezete indokolja, amelynek célja a kettős adóztatás elkerülése, és a teljes mértékben megadóztatható társaságoknak lehetőségük van a kettős adóztatást megelőző más hasonló formák igénybevételére. Luxemburg úgy vélte, a rendszer különösen két fő ok miatt nem jelent előnyt.

| (58) | Először is Luxemburgban a társaságok megadóztatásának rendszere több, a hasonló helyzetekre vagylagosan alkalmazható rendszert állapít meg, amelyek megkülönböztetés nélkül elérhetők minden szereplő számára. Így egy ilyen rendszer nem tartalmazhat a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett előnyt, ahogyan azt a Bíróság a Banks-ügyben hozott ítéletben (20) elismerte. Ebben az ítéletben a Bíróság valójában úgy ítélte meg, hogy nincs szó támogatásról, ha az adóztatás különböző formái – amelyek a gazdasági szereplők által ténylegesen tett választások tekintetében esetleges előnyre vonatkoznak – megkülönböztetés nélkül elérhetők minden szereplő számára. |
| --- | --- |

(58)

Először is Luxemburgban a társaságok megadóztatásának rendszere több, a hasonló helyzetekre vagylagosan alkalmazható rendszert állapít meg, amelyek megkülönböztetés nélkül elérhetők minden szereplő számára. Így egy ilyen rendszer nem tartalmazhat a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett előnyt, ahogyan azt a Bíróság a Banks-ügyben hozott ítéletben (20) elismerte. Ebben az ítéletben a Bíróság valójában úgy ítélte meg, hogy nincs szó támogatásról, ha az adóztatás különböző formái – amelyek a gazdasági szereplők által ténylegesen tett választások tekintetében esetleges előnyre vonatkoznak – megkülönböztetés nélkül elérhetők minden szereplő számára.

| (59) | Másodsorban a luxemburgi hatóságok szerint azon adóteher értékelését, amely a mentesített 1929-es holdingokat terheli, úgy kellene elvégezni, hogy figyelembe veszik a rendszer előnyös és hátrányos tényezőinek összességét. Márpedig a Bizottság nyilvánvalóan nem követte ezt a megközelítést. E tekintetben a luxemburgi hatóságok azt állítják, hogy a 2006. április 13-i levelükben három példát hoztak olyan mentesített 1929-es holdingokra, amelyeket a szóban forgó rendszer hátrányosan érintett a megadóztatott holdingokhoz képest. |
| --- | --- |

(59)

Másodsorban a luxemburgi hatóságok szerint azon adóteher értékelését, amely a mentesített 1929-es holdingokat terheli, úgy kellene elvégezni, hogy figyelembe veszik a rendszer előnyös és hátrányos tényezőinek összességét. Márpedig a Bizottság nyilvánvalóan nem követte ezt a megközelítést. E tekintetben a luxemburgi hatóságok azt állítják, hogy a 2006. április 13-i levelükben három példát hoztak olyan mentesített 1929-es holdingokra, amelyeket a szóban forgó rendszer hátrányosan érintett a megadóztatott holdingokhoz képest.

| (60) | A Bizottság nem ért egyet a luxemburgi hatóságok következtetéseivel. Valójában – állításukkal ellentétben – a szóban forgó rendszert több adómentesség is jellemzi, különösen a társasági adó, a helyi kereskedelmi adó és a nettóvagyon-adó címén. E mentességek eltérnek az érintett társaságok adóztatási szabályaitól. Sőt, ezen eltérések célja nem egyszerűen a jövedelmek többszörös adóztatásának elkerülése, hanem a mentesített holdingok által gyakorolt, az 1929. július 31-i törvényben szereplő bizonyos gazdasági tevékenységek bizonyos adói fizetésének megkönnyítése. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság nem ért egyet a luxemburgi hatóságok következtetéseivel. Valójában – állításukkal ellentétben – a szóban forgó rendszert több adómentesség is jellemzi, különösen a társasági adó, a helyi kereskedelmi adó és a nettóvagyon-adó címén. E mentességek eltérnek az érintett társaságok adóztatási szabályaitól. Sőt, ezen eltérések célja nem egyszerűen a jövedelmek többszörös adóztatásának elkerülése, hanem a mentesített holdingok által gyakorolt, az 1929. július 31-i törvényben szereplő bizonyos gazdasági tevékenységek bizonyos adói fizetésének megkönnyítése.

| (61) | Ha igaz is az, hogy az 1929-es mentesítési rendszer, amelynek kedvezményezettjei a mentesített holdingok, nem vonatkozik minden adóra, amelyet a luxemburgi társaságoknak elvileg meg kell fizetniük (21), azonban ez az eljárás a megállapított adómentességekre korlátozódik, és több olyan személyes adót érint, amelyre mentesítést adtak (22). Tekintettel a közvetlen adókra, és különösen a társasági adóra, a helyi kereskedelmi adóra és a nettóvagyon-adóra (vagyonadóra), az 1929-es holdingok által élvezett mentesség teljes. |
| --- | --- |

(61)

Ha igaz is az, hogy az 1929-es mentesítési rendszer, amelynek kedvezményezettjei a mentesített holdingok, nem vonatkozik minden adóra, amelyet a luxemburgi társaságoknak elvileg meg kell fizetniük (21), azonban ez az eljárás a megállapított adómentességekre korlátozódik, és több olyan személyes adót érint, amelyre mentesítést adtak (22). Tekintettel a közvetlen adókra, és különösen a társasági adóra, a helyi kereskedelmi adóra és a nettóvagyon-adóra (vagyonadóra), az 1929-es holdingok által élvezett mentesség teljes.

| (62) | A fentiek figyelembe vételével a Bizottság elfogadja, hogy tekintettel az ingatlanadóra, a mentesített 1929-es holdingok az 1936. december 1-jei törvénynek megfelelően annak alanyai, és hogy az említett holdingok e címen nem részesülnek kedvezményben, ellentétben azzal, amit a 2006. február 9-i határozatában állított. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek figyelembe vételével a Bizottság elfogadja, hogy tekintettel az ingatlanadóra, a mentesített 1929-es holdingok az 1936. december 1-jei törvénynek megfelelően annak alanyai, és hogy az említett holdingok e címen nem részesülnek kedvezményben, ellentétben azzal, amit a 2006. február 9-i határozatában állított.

| (63) | A társasági adó és a helyi kereskedelmi adó alóli mentességet illetően, a mentesített 1929-es holdingoknak a részesedésből szerzett jövedelemre (osztalékokra és tőkenyereségre) adott mentesség terjedelme meghaladja a nem mentesített holdingtársaságok által realizált osztalékokra és tőkenyereségekre a kétszeres adóztatás elkerülés érdekében adott mentességet. Ez alól különösen a mentesített 1929-es holdingok mentesek, függetlenül attól a ténytől, hogy megfelelnek-e a kettős adóztatás elkerülését célzó közös mentességi rendszer kedvezményeiből való részesülést lehetővé tévő feltételeknek (23). Így azok hivatalból részesülnek e mentességek kedvezményeiből, az adóköteles társaságokkal ellentétben. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó mentesség a mentesített 1929-es holdingok számára olyan előnyt nyújt, amely könnyít azokon a terheken, amelyek a költségvetésüket általában terhelnék (24). |
| --- | --- |

(63)

A társasági adó és a helyi kereskedelmi adó alóli mentességet illetően, a mentesített 1929-es holdingoknak a részesedésből szerzett jövedelemre (osztalékokra és tőkenyereségre) adott mentesség terjedelme meghaladja a nem mentesített holdingtársaságok által realizált osztalékokra és tőkenyereségekre a kétszeres adóztatás elkerülés érdekében adott mentességet. Ez alól különösen a mentesített 1929-es holdingok mentesek, függetlenül attól a ténytől, hogy megfelelnek-e a kettős adóztatás elkerülését célzó közös mentességi rendszer kedvezményeiből való részesülést lehetővé tévő feltételeknek (23). Így azok hivatalból részesülnek e mentességek kedvezményeiből, az adóköteles társaságokkal ellentétben. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó mentesség a mentesített 1929-es holdingok számára olyan előnyt nyújt, amely könnyít azokon a terheken, amelyek a költségvetésüket általában terhelnék (24).

| (64) | Tekintettel még a társasági adóra és a helyi kereskedelmi adóra, a Bizottság feltétlenül hozzá kívánja tenni, hogy a mentesített 1929-es holdingok által beszedett kamatok és jogdíjak ez alól teljes mértékben mentesülnek, ellentétben a többi luxemburgi holdingtársaságra alkalmazandó általános adóztatással. Márpedig ez a mentesség nem indokolható e jövedelmek kettős adóztatása elkerülésének szándékával, amennyiben különösen a megfelelő terheket előzetesen csökkentik azok, akik azokat viselik. E jövedelmeknek az 1929. július 31-i törvény címén való mentesítése így eltér, és ellentmond annak az elvnek, amely szerint a kamat- és jogdíjfizetések legalább egyszer jövedelemadó-kötelesek. Tekintettel e mentesség eltérő jellegére, a Bizottság következésképpen úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok ebben az esetben is könnyítésben részesülnek olyan terhek alól, amelyek általában a költségvetésüket terhelik. |
| --- | --- |

(64)

Tekintettel még a társasági adóra és a helyi kereskedelmi adóra, a Bizottság feltétlenül hozzá kívánja tenni, hogy a mentesített 1929-es holdingok által beszedett kamatok és jogdíjak ez alól teljes mértékben mentesülnek, ellentétben a többi luxemburgi holdingtársaságra alkalmazandó általános adóztatással. Márpedig ez a mentesség nem indokolható e jövedelmek kettős adóztatása elkerülésének szándékával, amennyiben különösen a megfelelő terheket előzetesen csökkentik azok, akik azokat viselik. E jövedelmeknek az 1929. július 31-i törvény címén való mentesítése így eltér, és ellentmond annak az elvnek, amely szerint a kamat- és jogdíjfizetések legalább egyszer jövedelemadó-kötelesek. Tekintettel e mentesség eltérő jellegére, a Bizottság következésképpen úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok ebben az esetben is könnyítésben részesülnek olyan terhek alól, amelyek általában a költségvetésüket terhelik.

| (65) | Tekintettel a mentesített 1929-es holdingok által kiosztott jövedelmek, fizetett osztalékok és jogdíjak utáni forrásadó levonására, a Bizottság megállapítja, hogy az említett holdingok nem kötelesek a nem honos kedvezményezettek javára általában alkalmazandó kifizetésekre vonatkozó luxemburgi forrásadó megfizetésére, beleértve – a milliárdos holdingok tekintetében – a részesedésekre vonatkozó adót. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok ebben az esetben szintén könnyítésben részesülnek az olyan terhek alól, amelyek általában a költségvetésüket terhelik. |
| --- | --- |

(65)

Tekintettel a mentesített 1929-es holdingok által kiosztott jövedelmek, fizetett osztalékok és jogdíjak utáni forrásadó levonására, a Bizottság megállapítja, hogy az említett holdingok nem kötelesek a nem honos kedvezményezettek javára általában alkalmazandó kifizetésekre vonatkozó luxemburgi forrásadó megfizetésére, beleértve – a milliárdos holdingok tekintetében – a részesedésekre vonatkozó adót. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok ebben az esetben szintén könnyítésben részesülnek az olyan terhek alól, amelyek általában a költségvetésüket terhelik.

| (66) | Még annak feltételezésével is, hogy a forrásadó alóli mentesítés közvetlenül a kedvezményezetteket részesíti előnyben, és csak közvetve a mentesített 1929-es holdingokat, a Bizottság úgy véli, hogy annak hatása akkor is az, hogy mentesíti ez utóbbiakat olyan terhek alól, amelyeket a Luxemburgban adóköteles kifizető társaságok általában viselnek. Ezt az értékelést megerősíti az a tény, hogy a forrásadó alkalmazásakor az adó kulcsa magasabb, ha a költséget a kifizető vállalja, és az, hogy ez utóbbi ilyen esetben jogilag nem köteles arra, hogy a jövedelmek kedvezményezettjét megadóztassa. Sőt, a mentesített 1929-es holdingok közvetett előnyt is élveznek abból a tényből következően, hogy a hozzáférés könnyebb a befektetőknek nyújtott ilyen mentességből származó magasabb hozamhoz kapcsolódó kockázati tőke/kölcsöntőkéhez. |
| --- | --- |

(66)

Még annak feltételezésével is, hogy a forrásadó alóli mentesítés közvetlenül a kedvezményezetteket részesíti előnyben, és csak közvetve a mentesített 1929-es holdingokat, a Bizottság úgy véli, hogy annak hatása akkor is az, hogy mentesíti ez utóbbiakat olyan terhek alól, amelyeket a Luxemburgban adóköteles kifizető társaságok általában viselnek. Ezt az értékelést megerősíti az a tény, hogy a forrásadó alkalmazásakor az adó kulcsa magasabb, ha a költséget a kifizető vállalja, és az, hogy ez utóbbi ilyen esetben jogilag nem köteles arra, hogy a jövedelmek kedvezményezettjét megadóztassa. Sőt, a mentesített 1929-es holdingok közvetett előnyt is élveznek abból a tényből következően, hogy a hozzáférés könnyebb a befektetőknek nyújtott ilyen mentességből származó magasabb hozamhoz kapcsolódó kockázati tőke/kölcsöntőkéhez.

| (67) | Végül a mentesített 1929-es holdingoknak nem kell a Luxemburgban adóköteles társaságokra alkalmazandó nettóvagyon-adót fizetniük. Annak feltételezésével is, hogy e mentesség gazdasági hatása korlátozott, nem kevesebb következik ebből, mint az, hogy a mentesített 1929-es holdingokat felmenti egy olyan teher alól, amelyet a luxemburgi társaságok általában viselnek. |
| --- | --- |

(67)

Végül a mentesített 1929-es holdingoknak nem kell a Luxemburgban adóköteles társaságokra alkalmazandó nettóvagyon-adót fizetniük. Annak feltételezésével is, hogy e mentesség gazdasági hatása korlátozott, nem kevesebb következik ebből, mint az, hogy a mentesített 1929-es holdingokat felmenti egy olyan teher alól, amelyet a luxemburgi társaságok általában viselnek.

| (68) | A fentiekből következik, hogy a Bizottság szerint a szóban forgó előnyök eltérő intézkedéseknek minősülnek, amelyek bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítenek más, olyan vállalkozásokhoz képest, amelyek az említett rendszer által követett cél – azaz a többszörös adózás megelőzése – tekintetében összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak. A Bizottság úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a luxemburgi hatóságoknak a Banks-ügyben hozott ítéletre történő hivatkozása nem helyénvaló. Valójában az említett ügyben a bizonyos adóztatások alkalmazásának lehetséges különböző formái között egyik sem tűnik eleve előnyösebbnek. Márpedig ebben az esetben helyénvaló úgy tekinteni, hogy egy mentesítés elvből előnyösebb, mint a jövedelem megadóztatása. A Bizottság ebből megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingok biztos és nem esetleges módon könnyítésben részesülnek olyan terhek tekintetében, amelyek általában a költségvetésüket terhelik. |
| --- | --- |

(68)

A fentiekből következik, hogy a Bizottság szerint a szóban forgó előnyök eltérő intézkedéseknek minősülnek, amelyek bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítenek más, olyan vállalkozásokhoz képest, amelyek az említett rendszer által követett cél – azaz a többszörös adózás megelőzése – tekintetében összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak. A Bizottság úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a luxemburgi hatóságoknak a Banks-ügyben hozott ítéletre történő hivatkozása nem helyénvaló. Valójában az említett ügyben a bizonyos adóztatások alkalmazásának lehetséges különböző formái között egyik sem tűnik eleve előnyösebbnek. Márpedig ebben az esetben helyénvaló úgy tekinteni, hogy egy mentesítés elvből előnyösebb, mint a jövedelem megadóztatása. A Bizottság ebből megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingok biztos és nem esetleges módon könnyítésben részesülnek olyan terhek tekintetében, amelyek általában a költségvetésüket terhelik.

| (69) | A luxemburgi hatóságok által 2006. április 13-i levelükben említett három példa nem olyan jellegű, hogy megkérdőjelezze azt a következtetést, amely szerint a vitatott rendszer az általános adójogtól eltérő olyan kedvezményeket biztosít, amelyeket a luxemburgi adórendszer jellege nem indokol. Valójában olyan helyzetekről van szó egyrészt, amelyek nem reprezentatívak a mentesített 1929-es holdingok rendszerének tényleges alkalmazása tekintetében. Másrészt az említett példák kizárólag olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyekben az általános jogrendszer egyszer és mindenkorra a jövedelemadó teljes mentességét adja meg. Luxemburg azonban nem veszi figyelembe azokat a helyzeteket, amelyekben az általános jog nem ad mentességet még akkor sem, ha – mint ahogy azt korábban megállapították – a rendszer csak ezekben a helyzetekben teszi lehetővé a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei számára, hogy tartósan előnyhöz jussanak az általános jogrendszerhez képest. |
| --- | --- |

(69)

A luxemburgi hatóságok által 2006. április 13-i levelükben említett három példa nem olyan jellegű, hogy megkérdőjelezze azt a következtetést, amely szerint a vitatott rendszer az általános adójogtól eltérő olyan kedvezményeket biztosít, amelyeket a luxemburgi adórendszer jellege nem indokol. Valójában olyan helyzetekről van szó egyrészt, amelyek nem reprezentatívak a mentesített 1929-es holdingok rendszerének tényleges alkalmazása tekintetében. Másrészt az említett példák kizárólag olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyekben az általános jogrendszer egyszer és mindenkorra a jövedelemadó teljes mentességét adja meg. Luxemburg azonban nem veszi figyelembe azokat a helyzeteket, amelyekben az általános jog nem ad mentességet még akkor sem, ha – mint ahogy azt korábban megállapították – a rendszer csak ezekben a helyzetekben teszi lehetővé a szóban forgó rendszer kedvezményezettjei számára, hogy tartósan előnyhöz jussanak az általános jogrendszerhez képest.

| (70) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy nem szükséges az alkalmazandó közvetlen és közvetett adók összességének figyelembe vétele annak meghatározásához, hogy létezik-e a mentesített 1929-es holdingok számára adott tényleges adókedvezmény, mivel ezen előny meglétét már nagymértékben bizonyították. Ezen kívül a Bizottság megállapítja, hogy lehetetlen volna ilyen vizsgálat elvégzése, tekintettel a figyelembe veendő helyzetek határozatlan számára. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy nem szükséges az alkalmazandó közvetlen és közvetett adók összességének figyelembe vétele annak meghatározásához, hogy létezik-e a mentesített 1929-es holdingok számára adott tényleges adókedvezmény, mivel ezen előny meglétét már nagymértékben bizonyították. Ezen kívül a Bizottság megállapítja, hogy lehetetlen volna ilyen vizsgálat elvégzése, tekintettel a figyelembe veendő helyzetek határozatlan számára.

| (71) | Következtetésként a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer a mentesített 1929-es holdingok számára biztosított előnynek minősül. |
| --- | --- |

(71)

Következtetésként a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer a mentesített 1929-es holdingok számára biztosított előnynek minősül.

| (72) | Emlékeztetni kell arra, hogy egy állami intézkedés egyedisége, azaz szelektív jellege, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás fogalmának egyik szükséges eleme. E tekintetben meg kell vizsgálni, hogy a szóban forgó adórendszer vajon kizárólag bizonyos vállalkozások vagy bizonyos tevékenységi ágazatok számára jár-e előnyökkel vagy sem (25). Ebben az ügyben a luxemburgi hatóságok szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem szelektív, mivel minden összehasonlítható helyzetben lévő, azaz az ellenőrzött társaságokban birtokolt részesedések kezelésére és hasznosítására vonatkozó tevékenységet, illetve az e tevékenységekből származó jövedelmek beszedését kizárólagosan gyakorló vállalkozás részesülhet belőle. |
| --- | --- |

(72)

Emlékeztetni kell arra, hogy egy állami intézkedés egyedisége, azaz szelektív jellege, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás fogalmának egyik szükséges eleme. E tekintetben meg kell vizsgálni, hogy a szóban forgó adórendszer vajon kizárólag bizonyos vállalkozások vagy bizonyos tevékenységi ágazatok számára jár-e előnyökkel vagy sem (25). Ebben az ügyben a luxemburgi hatóságok szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem szelektív, mivel minden összehasonlítható helyzetben lévő, azaz az ellenőrzött társaságokban birtokolt részesedések kezelésére és hasznosítására vonatkozó tevékenységet, illetve az e tevékenységekből származó jövedelmek beszedését kizárólagosan gyakorló vállalkozás részesülhet belőle.

| (73) | A Bizottság osztja a luxemburgi hatóságok azon véleményét, amely szerint egy olyan intézkedés szelektivitását, mint amilyen a holding tevékenységeit érintő adómentesség, szükségszerűen az összehasonlítható helyzetekhez képest kell megítélni (26). A Bizottság úgy ítéli meg azonban, hogy ebben az ügyben összehasonlítás címén a mentesített 1929-es holdingokhoz hasonló jövedelmet szerző társaságokat kell figyelembe venni. Márpedig a Bizottság megfigyelése szerint a luxemburgi társaságok közül egyedül a mentesített 1929-es holdingok mentesek teljes körűen az általuk szerzett jövedelmek egészének megadóztatása alól, és ez független az olyan társaságok által esetlegesen már előzetesen megfizetett, a jövedelmüket terhelő adótól, amelyekben részesedéssel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság osztja a luxemburgi hatóságok azon véleményét, amely szerint egy olyan intézkedés szelektivitását, mint amilyen a holding tevékenységeit érintő adómentesség, szükségszerűen az összehasonlítható helyzetekhez képest kell megítélni (26). A Bizottság úgy ítéli meg azonban, hogy ebben az ügyben összehasonlítás címén a mentesített 1929-es holdingokhoz hasonló jövedelmet szerző társaságokat kell figyelembe venni. Márpedig a Bizottság megfigyelése szerint a luxemburgi társaságok közül egyedül a mentesített 1929-es holdingok mentesek teljes körűen az általuk szerzett jövedelmek egészének megadóztatása alól, és ez független az olyan társaságok által esetlegesen már előzetesen megfizetett, a jövedelmüket terhelő adótól, amelyekben részesedéssel rendelkeznek.

| (74) | Ilyen körülmények között a Bizottság csak azt tudja megállapítani, hogy az ilyen mentességi rendszer szelektív, mivel a többszöri adóztatás kockázatának kitett különböző vállalkozások és tevékenységek közül előnyben részesít bizonyos, kizárólag meghatározott tevékenységeket végző vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(74)

Ilyen körülmények között a Bizottság csak azt tudja megállapítani, hogy az ilyen mentességi rendszer szelektív, mivel a többszöri adóztatás kockázatának kitett különböző vállalkozások és tevékenységek közül előnyben részesít bizonyos, kizárólag meghatározott tevékenységeket végző vállalkozásokat.

| (75) | Ezt az értékelést egyébként megerősíti az a tény, hogy a luxemburgi hatóságok szerint az 1929. július 31-i törvény célja az említett kedvezményrendszernek a mentesített 1929-es holdingokon kívüli más társaságokra történő túlzott kiterjesztésének megakadályozása, annak elkerülése érdekében, hogy az túlzott terhet jelentsen az állami költségvetés számára. A Bizottság e tekintetben emlékeztet arra, hogy az adórendszer jellegén vagy szerkezetén alapuló indokolásnak utalnia kell az egyedi adóintézkedésnek az adórendszer általános belső logikájával fennálló összefüggésére (27). Márpedig ebben az esetben nem ez a helyzet, mivel Luxemburg nem a nemzeti adórendszer jellegével vagy szerkezetével indokolta az egyedül a mentesített 1929-es holdingok által élvezett eltérő rendszert. |
| --- | --- |

(75)

Ezt az értékelést egyébként megerősíti az a tény, hogy a luxemburgi hatóságok szerint az 1929. július 31-i törvény célja az említett kedvezményrendszernek a mentesített 1929-es holdingokon kívüli más társaságokra történő túlzott kiterjesztésének megakadályozása, annak elkerülése érdekében, hogy az túlzott terhet jelentsen az állami költségvetés számára. A Bizottság e tekintetben emlékeztet arra, hogy az adórendszer jellegén vagy szerkezetén alapuló indokolásnak utalnia kell az egyedi adóintézkedésnek az adórendszer általános belső logikájával fennálló összefüggésére (27). Márpedig ebben az esetben nem ez a helyzet, mivel Luxemburg nem a nemzeti adórendszer jellegével vagy szerkezetével indokolta az egyedül a mentesített 1929-es holdingok által élvezett eltérő rendszert.

| (76) | Ezen kívül a Bizottság megállapítja, hogy a mentességben az 1929. július 31-i törvény címén való részesülés lényegében a közigazgatás felügyelete alatt álló nyilvántartási rendszer meglétéhez, valamint a legkisebb nettó értékre és bizonyos, szigorúan meghatározott tevékenységeknek a tényleges és kizárólagos gyakorlására vonatkozó jogi előírások betartásához kapcsolódó feltételeknek való megfeleléstől függ. Márpedig a Bizottság szerint e szigorú követelmények megléte megerősíti a szóban forgó rendszer szelektív jellegét. |
| --- | --- |

(76)

Ezen kívül a Bizottság megállapítja, hogy a mentességben az 1929. július 31-i törvény címén való részesülés lényegében a közigazgatás felügyelete alatt álló nyilvántartási rendszer meglétéhez, valamint a legkisebb nettó értékre és bizonyos, szigorúan meghatározott tevékenységeknek a tényleges és kizárólagos gyakorlására vonatkozó jogi előírások betartásához kapcsolódó feltételeknek való megfeleléstől függ. Márpedig a Bizottság szerint e szigorú követelmények megléte megerősíti a szóban forgó rendszer szelektív jellegét.

| (77) | E tekintetben a Bizottság azt állítja, hogy a mentesített 1929-es holdingtársaságoknak tevékenységeiket a más vállalkozásokban történő részesedésszerzésre – bármely formában történjen is ez –, valamint e részesedések kezelésére és hasznosítására kell korlátozniuk. A tömör meghatározást, amelyet az 1929. július 31-i törvény a részesedés hasznosításáról ad, az Administration de l'Enregistrement et des Domaines pontosította, amely kiterjesztő értelmezés révén úgy ítélte meg, hogy annak több, a részesedések hasznosításhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó gazdasági tevékenységet kell tartalmaznia, amelyek különösen finanszírozási tevékenységekben nyilvánulnak meg. A holdingtársaságoknak így felhatalmazásuk van arra, hogy hosszú vagy rövid távú pénzbeli előlegeket és kölcsönöket nyújtsanak olyan társaságok számára, amelyekben közvetlen részesedéssel rendelkeznek (28). |
| --- | --- |

(77)

E tekintetben a Bizottság azt állítja, hogy a mentesített 1929-es holdingtársaságoknak tevékenységeiket a más vállalkozásokban történő részesedésszerzésre – bármely formában történjen is ez –, valamint e részesedések kezelésére és hasznosítására kell korlátozniuk. A tömör meghatározást, amelyet az 1929. július 31-i törvény a részesedés hasznosításáról ad, az Administration de l'Enregistrement et des Domaines pontosította, amely kiterjesztő értelmezés révén úgy ítélte meg, hogy annak több, a részesedések hasznosításhoz közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó gazdasági tevékenységet kell tartalmaznia, amelyek különösen finanszírozási tevékenységekben nyilvánulnak meg. A holdingtársaságoknak így felhatalmazásuk van arra, hogy hosszú vagy rövid távú pénzbeli előlegeket és kölcsönöket nyújtsanak olyan társaságok számára, amelyekben közvetlen részesedéssel rendelkeznek (28).

| (78) | Az 1929. július 31-i törvény címén az azon társaságok hitelezői érdekében történő biztosítékok képzése, amelyekben a mentesített 1929-es holdingok részesedéssel rendelkeznek, valamint e társaságok tőkeemelésének biztosítása szintén a részesedések hasznosítására vonatkozó fogalom körébe tartozik. Ezen kívül a részvényekből való részesedéseken felül a mentesített 1929-es holdingok olyan állami, magán, jegyzett vagy nem jegyzett kötvényeket birtokolhatnak a szabályozott vagy nem szabályozott piacokon, amelyeket vagy a közszektor bocsát ki, vagy más. A mentesített 1929-es holdingok így csak kötvényeket birtokolhatnak, függetlenül a részesedések kezelésére vonatkozó tevékenységektől vagy azokkal összefüggésben. A pénzügyi holdingok esetében lehetséges a finanszírozás potenciális kedvezményezettjei körének bővítése, és így kölcsönök adása a csoportba tartozó minden olyan társaság, ennél fogva a közös elnevezéssel rendelkező társaságok összessége számára, amelyekben a közös anyavállalat legalább 25 %-os részesedést birtokol. |
| --- | --- |

(78)

Az 1929. július 31-i törvény címén az azon társaságok hitelezői érdekében történő biztosítékok képzése, amelyekben a mentesített 1929-es holdingok részesedéssel rendelkeznek, valamint e társaságok tőkeemelésének biztosítása szintén a részesedések hasznosítására vonatkozó fogalom körébe tartozik. Ezen kívül a részvényekből való részesedéseken felül a mentesített 1929-es holdingok olyan állami, magán, jegyzett vagy nem jegyzett kötvényeket birtokolhatnak a szabályozott vagy nem szabályozott piacokon, amelyeket vagy a közszektor bocsát ki, vagy más. A mentesített 1929-es holdingok így csak kötvényeket birtokolhatnak, függetlenül a részesedések kezelésére vonatkozó tevékenységektől vagy azokkal összefüggésben. A pénzügyi holdingok esetében lehetséges a finanszírozás potenciális kedvezményezettjei körének bővítése, és így kölcsönök adása a csoportba tartozó minden olyan társaság, ennél fogva a közös elnevezéssel rendelkező társaságok összessége számára, amelyekben a közös anyavállalat legalább 25 %-os részesedést birtokol.

| (79) | Sőt, bizonyos tevékenységeket a részesedésszerzéssel egyenértékűnek feltételeznek még akkor is, ha egyetlen részt sem a szóban forgó mentesített 1929-es holdingtársaság birtokol. Így lehet, hogy egy holding birtokolhat szabadalmakat – és bár nem hasznosíthatja azokat, és nem kereskedhet velük – hasznosítási engedélyeket adhat más, olyan harmadik társaságok vagy csoporton belüli társaságok számára, amelyhez tartozik, és ennek következtében jogdíjat számolhat fel anélkül, hogy elveszítené a mentességet. |
| --- | --- |

(79)

Sőt, bizonyos tevékenységeket a részesedésszerzéssel egyenértékűnek feltételeznek még akkor is, ha egyetlen részt sem a szóban forgó mentesített 1929-es holdingtársaság birtokol. Így lehet, hogy egy holding birtokolhat szabadalmakat – és bár nem hasznosíthatja azokat, és nem kereskedhet velük – hasznosítási engedélyeket adhat más, olyan harmadik társaságok vagy csoporton belüli társaságok számára, amelyhez tartozik, és ennek következtében jogdíjat számolhat fel anélkül, hogy elveszítené a mentességet.

| (80) | Az 1929-es holdingok számára engedélyezett tevékenységek között szerepel a vezetési tanácsadási tevékenység és a befektetési alapokon keresztül által történő befektetés. E tevékenység célja a közös befektetési szervezetek számára a rájuk bízott portfolió-kezeléssel kapcsolatos tanácsadás. E tevékenységet általában tanácsadó társaság végzi, amely lényegében az általános adójog értelmében adóalany. Bizonyos egyedi feltételek teljesülése esetén azonban lehetséges, hogy egy tanácsadó társaság az 1929-es holdingtársaság jogállást válassza (29). |
| --- | --- |

(80)

Az 1929-es holdingok számára engedélyezett tevékenységek között szerepel a vezetési tanácsadási tevékenység és a befektetési alapokon keresztül által történő befektetés. E tevékenység célja a közös befektetési szervezetek számára a rájuk bízott portfolió-kezeléssel kapcsolatos tanácsadás. E tevékenységet általában tanácsadó társaság végzi, amely lényegében az általános adójog értelmében adóalany. Bizonyos egyedi feltételek teljesülése esetén azonban lehetséges, hogy egy tanácsadó társaság az 1929-es holdingtársaság jogállást válassza (29).

| (81) | A fentiekből következik, hogy az 1929-es holdingok által végezhető tevékenységeket az 1929. július 31-i törvény szigorúan korlátozza, mivel a más tevékenységek gyakorlását az adómentességi jogállás visszavonásával szankcionálja. A Bizottság úgy véli, hogy e megszorítások megerősítik a mentesített 1929-es holdingok rendszerének szelektív jellegét. Sőt, ahogyan azt a Bizottság a 2006. február 9-i határozatában megemlítette, elegendő annak megállapítása, hogy több gazdasági ágazat nem részesülhet az e rendszer által nyújtott előnyökből. Így a részesedések hasznosításra vonatkozó engedélyezett tevékenységektől eltérő tevékenységeket, valamint a több ágazathoz – mint a feldolgozóipar, a mezőgazdaság vagy a kereskedelem ágazatához is – tartozó tevékenységeket végző vállalkozások ki vannak zárva az említett rendszer kedvezményeiben való részesedésből. |
| --- | --- |

(81)

A fentiekből következik, hogy az 1929-es holdingok által végezhető tevékenységeket az 1929. július 31-i törvény szigorúan korlátozza, mivel a más tevékenységek gyakorlását az adómentességi jogállás visszavonásával szankcionálja. A Bizottság úgy véli, hogy e megszorítások megerősítik a mentesített 1929-es holdingok rendszerének szelektív jellegét. Sőt, ahogyan azt a Bizottság a 2006. február 9-i határozatában megemlítette, elegendő annak megállapítása, hogy több gazdasági ágazat nem részesülhet az e rendszer által nyújtott előnyökből. Így a részesedések hasznosításra vonatkozó engedélyezett tevékenységektől eltérő tevékenységeket, valamint a több ágazathoz – mint a feldolgozóipar, a mezőgazdaság vagy a kereskedelem ágazatához is – tartozó tevékenységeket végző vállalkozások ki vannak zárva az említett rendszer kedvezményeiben való részesedésből.

| (82) | A Bizottság úgy véli, hogy semmilyen objektív magyarázat nem indokolhat ilyen, kizárólag a mentesített 1929-es holdingok számára fenntartott adóügyi bánásmódot, amelynek célja – alkalmazását bizonyos vállalkozásokra korlátozva – azok előnyben részesítése versenytársaikkal szemben. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság úgy véli, hogy semmilyen objektív magyarázat nem indokolhat ilyen, kizárólag a mentesített 1929-es holdingok számára fenntartott adóügyi bánásmódot, amelynek célja – alkalmazását bizonyos vállalkozásokra korlátozva – azok előnyben részesítése versenytársaikkal szemben.

| (83) | Az a körülmény egyébként, hogy a szóban forgó rendszer csak a bizonyos korlátozott számú tevékenységet gyakorló luxemburgi társaságok számára hozzáférhető, megerősíti ezt az értékelést. Valójában a szóban forgó mentességi rendszer kedvezményeiben való részesülés céljából minden, a befektetéseit hasznosítani kívánó vállalkozásnak elkülönült jogi személyt kell létrehoznia Luxemburgban, amely célja kizárólag az 1929. évi jogszabály által engedélyezett tevékenységek gyakorlása lesz. Egy ilyen szerkezet létrehozása így a befektetési tevékenység szokásos költségeihez hozzáadódó befektetésekkel jár. Csak a csoportszerkezettel, valamint jelentős, és a részesedések kezelésére és finanszírozására vonatkozó tevékenységekre szolgáló szerkezet Luxemburgban történő létrehozásához elegendő gazdasági forrásokkal (30) rendelkező vállalkozások vannak abban a helyzetben, hogy részesüljenek e rendszer előnyeiből. A mentesített milliárdos holdingokról van szó például. |
| --- | --- |

(83)

Az a körülmény egyébként, hogy a szóban forgó rendszer csak a bizonyos korlátozott számú tevékenységet gyakorló luxemburgi társaságok számára hozzáférhető, megerősíti ezt az értékelést. Valójában a szóban forgó mentességi rendszer kedvezményeiben való részesülés céljából minden, a befektetéseit hasznosítani kívánó vállalkozásnak elkülönült jogi személyt kell létrehoznia Luxemburgban, amely célja kizárólag az 1929. évi jogszabály által engedélyezett tevékenységek gyakorlása lesz. Egy ilyen szerkezet létrehozása így a befektetési tevékenység szokásos költségeihez hozzáadódó befektetésekkel jár. Csak a csoportszerkezettel, valamint jelentős, és a részesedések kezelésére és finanszírozására vonatkozó tevékenységekre szolgáló szerkezet Luxemburgban történő létrehozásához elegendő gazdasági forrásokkal (30) rendelkező vállalkozások vannak abban a helyzetben, hogy részesüljenek e rendszer előnyeiből. A mentesített milliárdos holdingokról van szó például.

| (84) | A szóban forgó rendszer alkalmazásából származó előnyök állami eredetét illetően helyénvaló emlékeztetni arra, hogy a támogatás fogalma általánosabb, mint a szubvencióé, mivel az nem csak a pozitív szolgáltatásokat, mint maga a szubvenció is, foglalja magában, hanem azokat a beavatkozásokat is, amelyek különböző formában könnyítenek azokon a terheken, amelyek általában egy vállalkozás költségvetését terhelik, és amelyek ennél fogva anélkül, hogy a szó szoros értelmében vett szubvenciók lennének, hasonló jellegűek és azzal azonos hatásúak (31). Ebből az következik, hogy a szóban forgóhoz hasonló rendszer, amely révén a hatóságok bizonyos vállalkozásoknak mentességet adnak az általában kötelező adó alól, bár nem tartalmazza állami források átruházását, a kedvezményezetteket a többi adóalanynál kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, és a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül (32). Ennél fogva ebben az esetben, bár a mentesített 1929-es holdingok rendszerének alkalmazásából eredő mentességek nem állami források átruházásában nyilvánulnak meg, nem lehet tagadni, hogy adóbevételek elvesztését okozzák, és így állami finanszírozást képeznek. |
| --- | --- |

(84)

A szóban forgó rendszer alkalmazásából származó előnyök állami eredetét illetően helyénvaló emlékeztetni arra, hogy a támogatás fogalma általánosabb, mint a szubvencióé, mivel az nem csak a pozitív szolgáltatásokat, mint maga a szubvenció is, foglalja magában, hanem azokat a beavatkozásokat is, amelyek különböző formában könnyítenek azokon a terheken, amelyek általában egy vállalkozás költségvetését terhelik, és amelyek ennél fogva anélkül, hogy a szó szoros értelmében vett szubvenciók lennének, hasonló jellegűek és azzal azonos hatásúak (31). Ebből az következik, hogy a szóban forgóhoz hasonló rendszer, amely révén a hatóságok bizonyos vállalkozásoknak mentességet adnak az általában kötelező adó alól, bár nem tartalmazza állami források átruházását, a kedvezményezetteket a többi adóalanynál kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, és a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül (32). Ennél fogva ebben az esetben, bár a mentesített 1929-es holdingok rendszerének alkalmazásából eredő mentességek nem állami források átruházásában nyilvánulnak meg, nem lehet tagadni, hogy adóbevételek elvesztését okozzák, és így állami finanszírozást képeznek.

| (85) | Luxemburg szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem tudná torzítani a versenyt és a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett holdingok kizárólag passzív jövedelmek kedvezményezettjei, és helyzetük nem összehasonlítható a független szolgáltatásnyújtókként tevékenykedő más szereplőkével. Ezen kívül Luxemburg szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy a rendszer hatása a mentesített 1929-es holdingok helyzetének megerősítése a többi holdinggal szemben. |
| --- | --- |

(85)

Luxemburg szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem tudná torzítani a versenyt és a Közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett holdingok kizárólag passzív jövedelmek kedvezményezettjei, és helyzetük nem összehasonlítható a független szolgáltatásnyújtókként tevékenykedő más szereplőkével. Ezen kívül Luxemburg szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy a rendszer hatása a mentesített 1929-es holdingok helyzetének megerősítése a többi holdinggal szemben.

| (86) | A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Közösségek Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatából következik egyrészről az, hogy ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt, elegendő, hogy a támogatás kedvezményezettje versenyben álljon más vállalkozásokkal a verseny számára nyitva álló piacokon (33), és másrészről az, hogy az intézkedés érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, amennyiben az állam által adott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben más versenytárs vállalkozáséhoz képest (34). |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Közösségek Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatából következik egyrészről az, hogy ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt, elegendő, hogy a támogatás kedvezményezettje versenyben álljon más vállalkozásokkal a verseny számára nyitva álló piacokon (33), és másrészről az, hogy az intézkedés érinti a Közösségen belüli kereskedelmet, amennyiben az állam által adott pénzügyi támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét a Közösségen belüli kereskedelemben más versenytárs vállalkozáséhoz képest (34).

| (87) | A Bizottság úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok a pénzügyi ágazatba tartoznak, amelynek keretében olyan egyedi tevékenységeket végeznek, mint kölcsön nyújtása a csoport más tagjai számára, kötvények kibocsátása, számlák diszkontálása és készpénzbetétek kezelése olyan társaságok számára, amelyeket közvetlenül és közvetve ellenőriznek, és olyan csoport más társaságai számára, amelyhez a mentesített 1929-es holding tartozik, illetve tanácsadás befektetési alapok kezeléséhez. Ahogyan azt korábban már megállapították, a mentesített pénzügyi holdingok és a mentesített milliárdos holdingok az 1929-es jogszabály értelmében nagyobb működési rugalmasságot élveznek az ilyen jellegű pénzügyi tevékenységek gyakorlásában. A mentesített 1929-es holdingok az említetteken kívül jelen vannak a szabadalmak vásárlása és kezelése területén, valamint a hasznosítási engedélyeknek az általuk közvetlenül vagy közvetve birtokolt leányvállalatok nevében, illetve a csoport más társaságai számára történő megadása területén. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok a pénzügyi ágazatba tartoznak, amelynek keretében olyan egyedi tevékenységeket végeznek, mint kölcsön nyújtása a csoport más tagjai számára, kötvények kibocsátása, számlák diszkontálása és készpénzbetétek kezelése olyan társaságok számára, amelyeket közvetlenül és közvetve ellenőriznek, és olyan csoport más társaságai számára, amelyhez a mentesített 1929-es holding tartozik, illetve tanácsadás befektetési alapok kezeléséhez. Ahogyan azt korábban már megállapították, a mentesített pénzügyi holdingok és a mentesített milliárdos holdingok az 1929-es jogszabály értelmében nagyobb működési rugalmasságot élveznek az ilyen jellegű pénzügyi tevékenységek gyakorlásában. A mentesített 1929-es holdingok az említetteken kívül jelen vannak a szabadalmak vásárlása és kezelése területén, valamint a hasznosítási engedélyeknek az általuk közvetlenül vagy közvetve birtokolt leányvállalatok nevében, illetve a csoport más társaságai számára történő megadása területén.

| (88) | A pénzügyi szolgáltatások közösségi piacát jellemző deregulációs folyamatnak megfelelően ebben az ágazatban a verseny főként a közös piacon a pénzügyi tevékenységek gyakorlását érintő intézményi korlátozások megszüntetésén, valamint az e tevékenységek – amennyiben azok összehasonlíthatók – gyakorlása feltételeinek átláthatóságán és egyenlőségén alapul. A versenyt azonban torzítja ez a rendszer, mivel a mentesített 1929-es holdingok a Luxemburgban az e tevékenységekből eredő jövedelmekre általában alkalmazandó közvetlen adók alól teljes adómentességet élveznek, miközben e tevékenységek adókötelesek, ha független, vagy olyan szolgáltatók gyakorolják, amelyek nem a mentesített 1929-es holding egyedi formájában tevékenykednek. |
| --- | --- |

(88)

A pénzügyi szolgáltatások közösségi piacát jellemző deregulációs folyamatnak megfelelően ebben az ágazatban a verseny főként a közös piacon a pénzügyi tevékenységek gyakorlását érintő intézményi korlátozások megszüntetésén, valamint az e tevékenységek – amennyiben azok összehasonlíthatók – gyakorlása feltételeinek átláthatóságán és egyenlőségén alapul. A versenyt azonban torzítja ez a rendszer, mivel a mentesített 1929-es holdingok a Luxemburgban az e tevékenységekből eredő jövedelmekre általában alkalmazandó közvetlen adók alól teljes adómentességet élveznek, miközben e tevékenységek adókötelesek, ha független, vagy olyan szolgáltatók gyakorolják, amelyek nem a mentesített 1929-es holding egyedi formájában tevékenykednek.

| (89) | Továbbá, figyelembe véve azt a tényt, hogy a mentesített 1929-es holding jogi formáját gyakran a nemzetközi léptékű, vagy olyan csoportok választják meg, amelyek tevékenységei több ágazatra terjednek ki – különösen a kereskedelemre –, a tagállamok közötti kereskedelem a mentesített 1929-es holdingok szolgáltatásait igénybe vevő multinacionális kereskedelmi társaságoknak adott adókedvezmények miatt érintett. Ezen felül a mentesített 1929-es holdingok csoporton belüli szolgáltatásokat nyújtanak, és bizonyos korlátozásokkal beavatkozhatnak azon társaságok ipari és kereskedelmi tevékenységeibe, amelyekben részesedéssel rendelkeznek, ami teljes mértékben gazdasági tevékenységnek minősül, ahogyan azt a Bíróság a nemrég hozott Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze ügyben hozott ítéletében (35) megerősítette. Mindezen okok miatt a kereskedelem érintettsége és a verseny torzítása is megjelenik azon csoportok szintjén, amelyekhez a mentesített 1929-es holdingok tartoznak, az e csoportok által folytatott kereskedelmi tevékenység miatt. |
| --- | --- |

(89)

Továbbá, figyelembe véve azt a tényt, hogy a mentesített 1929-es holding jogi formáját gyakran a nemzetközi léptékű, vagy olyan csoportok választják meg, amelyek tevékenységei több ágazatra terjednek ki – különösen a kereskedelemre –, a tagállamok közötti kereskedelem a mentesített 1929-es holdingok szolgáltatásait igénybe vevő multinacionális kereskedelmi társaságoknak adott adókedvezmények miatt érintett. Ezen felül a mentesített 1929-es holdingok csoporton belüli szolgáltatásokat nyújtanak, és bizonyos korlátozásokkal beavatkozhatnak azon társaságok ipari és kereskedelmi tevékenységeibe, amelyekben részesedéssel rendelkeznek, ami teljes mértékben gazdasági tevékenységnek minősül, ahogyan azt a Bíróság a nemrég hozott Fondazione Cassa di Risparmio di Firenze ügyben hozott ítéletében (35) megerősítette. Mindezen okok miatt a kereskedelem érintettsége és a verseny torzítása is megjelenik azon csoportok szintjén, amelyekhez a mentesített 1929-es holdingok tartoznak, az e csoportok által folytatott kereskedelmi tevékenység miatt.

| (90) | E következtetéseket megerősítette a szóban forgó adómentességek által gyakorolt azon fontos hatás meglétének megállapítása, amely Luxemburg, mint kiváltságos pénzügyi hely választásában nyilvánul meg. E tekintetben a Bizottság helyénvalónak ítéli a sajtóban megjelent cikkekre (36) hivatkozni, amelyek szerint a luxemburgi pénzügyi rendszer a holdingok adómentességének rendszerén alapul. Ez olyan jellegű tényezőnek minősül, amelyből megállapítható, hogy a multinacionális pénzügyi társaságok a luxemburgi holdingok szerkezetétét – köztük az 1929 holdingokét –, használják fel az adóterheik minimalizálására. Ezen újságcikkek szerint Luxemburgban mintegy 15 000 bejegyzett, mentesített 1929-es holding található. |
| --- | --- |

(90)

E következtetéseket megerősítette a szóban forgó adómentességek által gyakorolt azon fontos hatás meglétének megállapítása, amely Luxemburg, mint kiváltságos pénzügyi hely választásában nyilvánul meg. E tekintetben a Bizottság helyénvalónak ítéli a sajtóban megjelent cikkekre (36) hivatkozni, amelyek szerint a luxemburgi pénzügyi rendszer a holdingok adómentességének rendszerén alapul. Ez olyan jellegű tényezőnek minősül, amelyből megállapítható, hogy a multinacionális pénzügyi társaságok a luxemburgi holdingok szerkezetétét – köztük az 1929 holdingokét –, használják fel az adóterheik minimalizálására. Ezen újságcikkek szerint Luxemburgban mintegy 15 000 bejegyzett, mentesített 1929-es holding található.

| (91) | A luxemburgi hatóságoktól a mentesített 1929-es holdingok által megvalósított összesített üzleti forgalom megállapítását lehetővé tévő adatok hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem lehet tagadni e rendszer jelentőségét a luxemburgi pénzügyi ágazat tekintetében, sem pedig a verseny és a kereskedelem abból eredő torzulásának fontosságát. |
| --- | --- |

(91)

A luxemburgi hatóságoktól a mentesített 1929-es holdingok által megvalósított összesített üzleti forgalom megállapítását lehetővé tévő adatok hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem lehet tagadni e rendszer jelentőségét a luxemburgi pénzügyi ágazat tekintetében, sem pedig a verseny és a kereskedelem abból eredő torzulásának fontosságát.

| (92) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatást, amelyben a mentesített 1929-es holdingok részesülnek, nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. E tekintetben helyénvaló kimondani, hogy a luxemburgi hatóságok nem hivatkoztak egyetlen olyan érvre sem, amely szerint a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések valamelyike alkalmazható lenne ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatást, amelyben a mentesített 1929-es holdingok részesülnek, nem lehet a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. E tekintetben helyénvaló kimondani, hogy a luxemburgi hatóságok nem hivatkoztak egyetlen olyan érvre sem, amely szerint a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések valamelyike alkalmazható lenne ebben az ügyben.

| (93) | A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések, amelyek a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos területeinek nyújtott támogatásokra vonatkoznak, nyilvánvalóan nem alkalmazhatók ebben az esetben. |
| --- | --- |

(93)

A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eltérések, amelyek a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Németországi Szövetségi Köztársaság bizonyos területeinek nyújtott támogatásokra vonatkoznak, nyilvánvalóan nem alkalmazhatók ebben az esetben.

| (94) | Ugyanez a helyzet a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés esetében, amely lehetővé teszi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások engedélyezését, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Hasonlóképp nem lehet a rendszert a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében sem közös európai érdeket szolgáló projektnek, sem pedig a luxemburgi gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére vonatkozó projektnek tekinteni. Még kevésbé lehet célja az említett Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása. |
| --- | --- |

(94)

Ugyanez a helyzet a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés esetében, amely lehetővé teszi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások engedélyezését, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. Hasonlóképp nem lehet a rendszert a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében sem közös európai érdeket szolgáló projektnek, sem pedig a luxemburgi gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére vonatkozó projektnek tekinteni. Még kevésbé lehet célja az említett Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítása.

| (95) | Tekintettel végül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatásokat, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, a Bizottság megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingok számára adott adókedvezmények nem kapcsolódnak befektetésekhez, munkahelyteremtéshez vagy egyedi projektekhez. Egyszerűen azon terhek csökkentésében állnak, amelyeket az érintett társaságoknak a tevékenységük gyakorlása során általában viselniük kellene, és ezért azokat működési állami támogatásoknak kell tekinteni. A Bizottság állandó gyakorlatának megfelelően az ilyen támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek, amennyiben nem meghatározott tevékenységek vagy gazdasági ágazatok fejlődését könnyítik meg, és ha időben nem korlátozottak, nem degresszívek, illetve nem arányosak az egyedi gazdasági hátrányok ellensúlyozásához szükséges mértékben. |
| --- | --- |

(95)

Tekintettel végül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, amely megengedi az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatásokat, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, a Bizottság megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingok számára adott adókedvezmények nem kapcsolódnak befektetésekhez, munkahelyteremtéshez vagy egyedi projektekhez. Egyszerűen azon terhek csökkentésében állnak, amelyeket az érintett társaságoknak a tevékenységük gyakorlása során általában viselniük kellene, és ezért azokat működési állami támogatásoknak kell tekinteni. A Bizottság állandó gyakorlatának megfelelően az ilyen támogatások nem tekinthetők a közös piaccal összeegyeztethetőnek, amennyiben nem meghatározott tevékenységek vagy gazdasági ágazatok fejlődését könnyítik meg, és ha időben nem korlátozottak, nem degresszívek, illetve nem arányosak az egyedi gazdasági hátrányok ellensúlyozásához szükséges mértékben.

| (96) | A Bizottság megjegyzi, hogy az az egyszerű tény, amely szerint az adókedvezményeket kizárólag a Luxemburgban mentesített 1929-es holdingként bejegyzett társaságoknak szánják, ellentétesnek tűnik az ebben az országban is letelepedett, de más tagállamban létrehozott gazdasági jogi személyek letelepedési szabadságának elvével (37). |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság megjegyzi, hogy az az egyszerű tény, amely szerint az adókedvezményeket kizárólag a Luxemburgban mentesített 1929-es holdingként bejegyzett társaságoknak szánják, ellentétesnek tűnik az ebben az országban is letelepedett, de más tagállamban létrehozott gazdasági jogi személyek letelepedési szabadságának elvével (37).

| (97) | A Bizottság ennek kapcsán megállapítja, hogy Luxemburgban csak a társasági formában létrehozott vállalkozások részesülhetnek a luxemburgi adórendszer által a mentesített 1929-es holdingoknak kínált előnyökből, és hogy ezt a körülményt az említett adórendszer jellege nem indokolja. Úgy tűnik, hogy a mentesített 1929-es holdingokhoz hasonló tevékenységet – különösen a Szerződés 43. cikkének értelmében vett külföldi társaság állandó telephelyén, képviseletén vagy fióktelepén keresztül – gyakorló külföldi vállalkozás nem részesülhet a mentesített 1929-es holdingok rendszere által meghatározott előnyökből. Ebben az összefüggésben a Bizottság nem fogadhatja el a luxemburgi hatóságok azon kötelezettségvállalását, hogy nem ellenzik az 1929. július 31-i törvény címén fennálló mentességi jogállás kiterjesztését azon külföldi társaságok Luxemburgban található állandó telephelyeire, amelyek megfelelnek az 1929. július 31-i törvény feltételeinek. Valójában a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem az állami beavatkozások okai vagy céljai alapján tesz különbséget, hanem azok hatása szerint határozza meg azokat (38). A Bizottság így megerősíti azt az előzetes értékelését, amely szerint a szóban forgó rendszer a Luxemburgban letelepedett társaság formájában megalakított holdingokhoz képest előnytelen elsősorban a Luxemburgban működő azon külföldi társaságok számára, amelyek nem alakulnak a luxemburgi jog szerinti társasággá. Ez a megkülönböztetés így a Szerződéssel ellentétes akadályt jelenthet a külföldi társaságok Luxemburgban történő letelepedése számára, és ezért összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság ennek kapcsán megállapítja, hogy Luxemburgban csak a társasági formában létrehozott vállalkozások részesülhetnek a luxemburgi adórendszer által a mentesített 1929-es holdingoknak kínált előnyökből, és hogy ezt a körülményt az említett adórendszer jellege nem indokolja. Úgy tűnik, hogy a mentesített 1929-es holdingokhoz hasonló tevékenységet – különösen a Szerződés 43. cikkének értelmében vett külföldi társaság állandó telephelyén, képviseletén vagy fióktelepén keresztül – gyakorló külföldi vállalkozás nem részesülhet a mentesített 1929-es holdingok rendszere által meghatározott előnyökből. Ebben az összefüggésben a Bizottság nem fogadhatja el a luxemburgi hatóságok azon kötelezettségvállalását, hogy nem ellenzik az 1929. július 31-i törvény címén fennálló mentességi jogállás kiterjesztését azon külföldi társaságok Luxemburgban található állandó telephelyeire, amelyek megfelelnek az 1929. július 31-i törvény feltételeinek. Valójában a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése nem az állami beavatkozások okai vagy céljai alapján tesz különbséget, hanem azok hatása szerint határozza meg azokat (38). A Bizottság így megerősíti azt az előzetes értékelését, amely szerint a szóban forgó rendszer a Luxemburgban letelepedett társaság formájában megalakított holdingokhoz képest előnytelen elsősorban a Luxemburgban működő azon külföldi társaságok számára, amelyek nem alakulnak a luxemburgi jog szerinti társasággá. Ez a megkülönböztetés így a Szerződéssel ellentétes akadályt jelenthet a külföldi társaságok Luxemburgban történő letelepedése számára, és ezért összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (98) | A Bizottság e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Szerződés 88. cikkében előírt eljárás soha nem okozhat a Szerződés más különleges rendelkezéseivel ellentétes eredményt. Így azon állami támogatásokat, amelyek néhány szabálya ellentétes a Szerződés más rendelkezéseivel, a Bizottság nem nyilváníthatja a közös piaccal összeegyeztethetőnek (39). Ebben az ügyben – ahogyan azt korábban megállapították – úgy tűnik, hogy a szóban forgó rendszer nem hoz hasznot a Luxemburgban a Szerződés 43. cikke értelmében vett állandó telephely, kirendeltség vagy fióktelep formájában működő másodlagos létesítmény útján tevékenykedő adóköteles külföldi társaságok számára. Ha egy tagállam – akár közvetve – adókedvezményt ad a területén székhellyel rendelkező vállalkozásoknak, de nem adja meg ugyanazt a kedvezményt egy másik tagállam területén székhellyel, de Luxemburgban másodlagos létesítménnyel rendelkező vállalkozásoknak, akkor az e két kedvezményezetti kategória közötti bánásmódbeli különbséget a Szerződés lényegében tiltani fogja, amennyiben objektív helyzetük tekintetében nincs semmilyen különbség közöttük. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Szerződés 88. cikkében előírt eljárás soha nem okozhat a Szerződés más különleges rendelkezéseivel ellentétes eredményt. Így azon állami támogatásokat, amelyek néhány szabálya ellentétes a Szerződés más rendelkezéseivel, a Bizottság nem nyilváníthatja a közös piaccal összeegyeztethetőnek (39). Ebben az ügyben – ahogyan azt korábban megállapították – úgy tűnik, hogy a szóban forgó rendszer nem hoz hasznot a Luxemburgban a Szerződés 43. cikke értelmében vett állandó telephely, kirendeltség vagy fióktelep formájában működő másodlagos létesítmény útján tevékenykedő adóköteles külföldi társaságok számára. Ha egy tagállam – akár közvetve – adókedvezményt ad a területén székhellyel rendelkező vállalkozásoknak, de nem adja meg ugyanazt a kedvezményt egy másik tagállam területén székhellyel, de Luxemburgban másodlagos létesítménnyel rendelkező vállalkozásoknak, akkor az e két kedvezményezetti kategória közötti bánásmódbeli különbséget a Szerződés lényegében tiltani fogja, amennyiben objektív helyzetük tekintetében nincs semmilyen különbség közöttük.

| (99) | Tekintettel a fenti megfontolásokra a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(99)

Tekintettel a fenti megfontolásokra a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó rendszer nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (100) | A Bizottság megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingokra Luxemburgban alkalmazandó adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás, és hogy az említett Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem alkalmazható rá. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a 2005. június 21-i törvénnyel bevezetett, a 1929-es holdingok rendszerére vonatkozó módosítások ellenére a rendszer továbbra is megad minden szóban forgó adókedvezményt, bár az említett rendszer kedvezményezettjeinek a száma azon holdingokra korlátozódik, amelyek az osztalékaik kevesebb, mint 5 %-át kapják 11 %-nál alacsonyabb társasági adóra kötelezett külföldi társaságoktól, valamint azon holdingokra, amelyek legalább 11 %-os társasági adóra kötelezett külföldi társaságok által, vagy luxemburgi társaságok által fizetett osztalékot kapnak A Bizottság ebből megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingokra Luxemburgban alkalmazandó, a 2005. június 21-i törvénnyel módosított adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás, és hogy az említett Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem alkalmazható rá. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingokra Luxemburgban alkalmazandó adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás, és hogy az említett Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem alkalmazható rá. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a 2005. június 21-i törvénnyel bevezetett, a 1929-es holdingok rendszerére vonatkozó módosítások ellenére a rendszer továbbra is megad minden szóban forgó adókedvezményt, bár az említett rendszer kedvezményezettjeinek a száma azon holdingokra korlátozódik, amelyek az osztalékaik kevesebb, mint 5 %-át kapják 11 %-nál alacsonyabb társasági adóra kötelezett külföldi társaságoktól, valamint azon holdingokra, amelyek legalább 11 %-os társasági adóra kötelezett külföldi társaságok által, vagy luxemburgi társaságok által fizetett osztalékot kapnak A Bizottság ebből megállapítja, hogy a mentesített 1929-es holdingokra Luxemburgban alkalmazandó, a 2005. június 21-i törvénnyel módosított adórendszer a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás, és hogy az említett Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eltérések egyike sem alkalmazható rá.

| (101) | A Bizottság megállapítja, hogy az 1929. évi jogszabály által biztosított mentességi rendszer a Szerződés hatálybalépése óta alapvetően nem változott. A Bizottság tehát úgy véli, hogy ez a rendszer a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatásnak minősül. A Bizottság úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszerére vonatkozó, a 2005. június 21-i törvényben előírt módosítások nem vezetnek be új támogatási elemet, és nem növelik a kedvezményezettek számát; az intézkedés következésképpen megőrzi létező támogatás jellegét. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megállapítja, hogy az 1929. évi jogszabály által biztosított mentességi rendszer a Szerződés hatálybalépése óta alapvetően nem változott. A Bizottság tehát úgy véli, hogy ez a rendszer a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében létező támogatásnak minősül. A Bizottság úgy véli, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszerére vonatkozó, a 2005. június 21-i törvényben előírt módosítások nem vezetnek be új támogatási elemet, és nem növelik a kedvezményezettek számát; az intézkedés következésképpen megőrzi létező támogatás jellegét.

| (102) | A luxemburgi hatóságok arra az érvre hivatkoztak, amely szerint a Bizottság jóváhagyta a 2005. június 21-i törvénnyel bevezetett módosításokat a Tanács „magatartási kódexszel” foglalkozó azon csoportjának keretében, amelyet a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex (40) alapján a káros adóintézkedések vizsgálatára hoztak létre, és hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere következésképpen összeegyeztethető a Szerződéssel. A Bizottság először megállapítja, hogy a 87. cikk nem zárja ki az alkalmazási köréből az adóintézkedéseket, bármilyenek is legyenek azok. Ezt követően a Bizottság megállapítja, hogy sem az 1929. július 31-i törvényt, sem pedig egyetlen módosítását – beleértve a 2005. június 21-i törvény által bevezetetteket is – nem jelentették be a Bizottságnak a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében. Következésképpen a Bizottságnak nem volt alkalma határozni a szóban forgó rendszernek az állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

(102)

A luxemburgi hatóságok arra az érvre hivatkoztak, amely szerint a Bizottság jóváhagyta a 2005. június 21-i törvénnyel bevezetett módosításokat a Tanács „magatartási kódexszel” foglalkozó azon csoportjának keretében, amelyet a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex (40) alapján a káros adóintézkedések vizsgálatára hoztak létre, és hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere következésképpen összeegyeztethető a Szerződéssel. A Bizottság először megállapítja, hogy a 87. cikk nem zárja ki az alkalmazási köréből az adóintézkedéseket, bármilyenek is legyenek azok. Ezt követően a Bizottság megállapítja, hogy sem az 1929. július 31-i törvényt, sem pedig egyetlen módosítását – beleértve a 2005. június 21-i törvény által bevezetetteket is – nem jelentették be a Bizottságnak a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében. Következésképpen a Bizottságnak nem volt alkalma határozni a szóban forgó rendszernek az állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségéről.

| (103) | Ennél fogva semmilyen következtetést nem lehet levonni abból a tényből, hogy a Bizottság részt vett a „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport munkájában, amelynek célja a szóban forgó adóintézkedés káros jellegének megvizsgálása volt. Ebben az összefüggésben elég arra emlékeztetni, hogy az adórendszerekre vonatkozó, állami támogatások szempontjából folytatott vizsgálati eljárás jogilag független a „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport munkájától. Ezen kívül a mentesített 1929-es holdingok „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport által vizsgált rendszerének korlátozottabb volt az alkalmazási köre, mint az e határozat által meghatározott rendszeré. Valójában az említett csoport által végzett vizsgálat kizárólag a mentesített 1929-es holdingok által szerzett osztalékok mentességére vonatkozott. |
| --- | --- |

(103)

Ennél fogva semmilyen következtetést nem lehet levonni abból a tényből, hogy a Bizottság részt vett a „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport munkájában, amelynek célja a szóban forgó adóintézkedés káros jellegének megvizsgálása volt. Ebben az összefüggésben elég arra emlékeztetni, hogy az adórendszerekre vonatkozó, állami támogatások szempontjából folytatott vizsgálati eljárás jogilag független a „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport munkájától. Ezen kívül a mentesített 1929-es holdingok „magatartási kódexszel” foglalkozó csoport által vizsgált rendszerének korlátozottabb volt az alkalmazási köre, mint az e határozat által meghatározott rendszeré. Valójában az említett csoport által végzett vizsgálat kizárólag a mentesített 1929-es holdingok által szerzett osztalékok mentességére vonatkozott.

| (104) | Ebből következik, hogy e vizsgálat nem akadályozhatja meg a Bizottságot abban, hogy elvégezze ezt az értékelést, és nem kérdőjelezheti meg a Bizottság azon következtetését, amely szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere, amelyet a 2005. június 21-i törvény által módosított 1929. július 31-i törvény szabályoz a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(104)

Ebből következik, hogy e vizsgálat nem akadályozhatja meg a Bizottságot abban, hogy elvégezze ezt az értékelést, és nem kérdőjelezheti meg a Bizottság azon következtetését, amely szerint a mentesített 1929-es holdingok rendszere, amelyet a 2005. június 21-i törvény által módosított 1929. július 31-i törvény szabályoz a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül.

| (105) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy véget kell vetni a mentesített 1929-es holdingokra alkalmazandó adórendszer által meghatározott különböző előnyök nyújtásának úgy, hogy azokat megszüntetik vagy módosítják annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetővé tegyék őket. Az e határozatról szóló értesítés időpontjától számítva az e rendszer által meghatározott előnyöket vagy annak összetevőit nem lehet megadni a mentesített 1929-es holding formájában bejegyzett új kedvezményezett társaságok számára. A luxemburgi hatóságok legkésőbb 2006. december 31-ig ilyen értelemben módosítják a jogszabályaikat. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy véget kell vetni a mentesített 1929-es holdingokra alkalmazandó adórendszer által meghatározott különböző előnyök nyújtásának úgy, hogy azokat megszüntetik vagy módosítják annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetővé tegyék őket. Az e határozatról szóló értesítés időpontjától számítva az e rendszer által meghatározott előnyöket vagy annak összetevőit nem lehet megadni a mentesített 1929-es holding formájában bejegyzett új kedvezményezett társaságok számára. A luxemburgi hatóságok legkésőbb 2006. december 31-ig ilyen értelemben módosítják a jogszabályaikat.

| (106) | Tekintettel a meglévő mentesített 1929-es holdingtársaságokra, amelyek jelenleg az e határozatban bemutatott adómentességi rendszer kedvezményezettjei, a Bizottság elismeri, hogy a rendszer létező támogatási jellege meggátolja az e határozat időpontja előtt nyújtott minden támogatás behajtását. |
| --- | --- |

(106)

Tekintettel a meglévő mentesített 1929-es holdingtársaságokra, amelyek jelenleg az e határozatban bemutatott adómentességi rendszer kedvezményezettjei, a Bizottság elismeri, hogy a rendszer létező támogatási jellege meggátolja az e határozat időpontja előtt nyújtott minden támogatás behajtását.

| (107) | A Bizottság tudomásul veszi azt a tényt, hogy harmadik érdekelt személyek nem terjesztettek elő észrevételeket vagy bármely hasznos adatot annak megállapítására, vajon fennáll-e a szóban forgó rendszer kedvezményezetjei részéről olyan jogos elvárás, amely különleges átmeneti intézkedéseket indokolna e támogatási program megszüntetése előtt. A Bizottság megvizsgálta egyébként az 1929-es holdingok finanszírozási tevékenységeiről a luxemburgi hatóságok által benyújtott adatokat, és az említett hatóságok által a jelenlegi kedvezményezettek részéről fennálló jogos elvárásra vonatkozóan benyújtott érveket. Azok célja, hogy lehetővé tegyék az említett kedvezményezettek számára, hogy a teljes megszüntetés előtt átmeneti időszakra fenntartsák a rendszer hatásait. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság tudomásul veszi azt a tényt, hogy harmadik érdekelt személyek nem terjesztettek elő észrevételeket vagy bármely hasznos adatot annak megállapítására, vajon fennáll-e a szóban forgó rendszer kedvezményezetjei részéről olyan jogos elvárás, amely különleges átmeneti intézkedéseket indokolna e támogatási program megszüntetése előtt. A Bizottság megvizsgálta egyébként az 1929-es holdingok finanszírozási tevékenységeiről a luxemburgi hatóságok által benyújtott adatokat, és az említett hatóságok által a jelenlegi kedvezményezettek részéről fennálló jogos elvárásra vonatkozóan benyújtott érveket. Azok célja, hogy lehetővé tegyék az említett kedvezményezettek számára, hogy a teljes megszüntetés előtt átmeneti időszakra fenntartsák a rendszer hatásait.

| (108) | E tekintetben a Bizottság első sorban úgy értékeli, hogy figyelembe véve a Bíróság 2006. június 22-i ítéletét (41), sem Luxemburg, sem pedig a rendszer kedvezményezettjei nem hivatkozhatnak jogos elvárásra a mentesített 1929-es holdingok rendszerének fenntartásával kapcsolatban a Tanács által (a „magatartási kódexszel” foglakozó csoport összefüggésében) a károsnak ítélt rendszer elemeinek felszámolására megállapított átmeneti időszakban. A Szerződés 87–89. cikkein alapuló állami támogatási rendszer és ezen eljárás tárgya valójában különbözik a fenti munkák keretében tett tanácsi fellépéstől. |
| --- | --- |

(108)

E tekintetben a Bizottság első sorban úgy értékeli, hogy figyelembe véve a Bíróság 2006. június 22-i ítéletét (41), sem Luxemburg, sem pedig a rendszer kedvezményezettjei nem hivatkozhatnak jogos elvárásra a mentesített 1929-es holdingok rendszerének fenntartásával kapcsolatban a Tanács által (a „magatartási kódexszel” foglakozó csoport összefüggésében) a károsnak ítélt rendszer elemeinek felszámolására megállapított átmeneti időszakban. A Szerződés 87–89. cikkein alapuló állami támogatási rendszer és ezen eljárás tárgya valójában különbözik a fenti munkák keretében tett tanácsi fellépéstől.

| (109) | A Bizottság másodsorban úgy értékeli, hogy a mentesített 1929-es holdingok adórendszere állandó jellegű rendszer. Mint ilyen, a kedvezményezettek elvileg nem hivatkozhatnak a szóban forgó rendszer fennmaradásával kapcsolatos jogos elvárásra a mentességgel érintett adóéven túl. A Bizottság megállapítja különösen, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem függ a kedvezményezettek által megvalósított egyedi befektetésektől, hanem az említett holdingok által az érintett adózási időszakban szerzett jövedelmek mentesítésére korlátozódik. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság másodsorban úgy értékeli, hogy a mentesített 1929-es holdingok adórendszere állandó jellegű rendszer. Mint ilyen, a kedvezményezettek elvileg nem hivatkozhatnak a szóban forgó rendszer fennmaradásával kapcsolatos jogos elvárásra a mentességgel érintett adóéven túl. A Bizottság megállapítja különösen, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere nem függ a kedvezményezettek által megvalósított egyedi befektetésektől, hanem az említett holdingok által az érintett adózási időszakban szerzett jövedelmek mentesítésére korlátozódik.

| (110) | El kell ismerni azonban, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere még mindig az 1929. július 31-i törvény hatálya alá tartozik, amelyet a kihirdetése óta jelentősen nem módosítottak. Még ha egy ilyen hosszú élettartam (76 év) nem is minősülhetne a fennmaradás, vagy az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés biztosítékának, azt az érzést kelthette a kedvezményezettekben, hogy a tevékenységeikre vonatkozó adórendszer nem fog ilyen hirtelen véget érni, és ez utóbbiak tekintetében joguk van a folytonosság ésszerű kilátására. Az 1929-es holdingok tevékenysége egyébként közép és hosszú távú finanszírozásokban valósul meg. Ez a tevékenység különbözik a rövid távú pénzügyi trading-től, és nem érhetné be az időbeli stabilitás hiányával. |
| --- | --- |

(110)

El kell ismerni azonban, hogy a mentesített 1929-es holdingok rendszere még mindig az 1929. július 31-i törvény hatálya alá tartozik, amelyet a kihirdetése óta jelentősen nem módosítottak. Még ha egy ilyen hosszú élettartam (76 év) nem is minősülhetne a fennmaradás, vagy az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés biztosítékának, azt az érzést kelthette a kedvezményezettekben, hogy a tevékenységeikre vonatkozó adórendszer nem fog ilyen hirtelen véget érni, és ez utóbbiak tekintetében joguk van a folytonosság ésszerű kilátására. Az 1929-es holdingok tevékenysége egyébként közép és hosszú távú finanszírozásokban valósul meg. Ez a tevékenység különbözik a rövid távú pénzügyi trading-től, és nem érhetné be az időbeli stabilitás hiányával.

| (111) | Igaz egyébként az, hogy a meglévő 1929-es holdingok olyan multinacionális csoportok keretén belül, amelyekhez tartoznak, ténylegesen következetes befektetéseket valósítottak meg. E befektetések célja különösen a multinacionális csoportok infrastruktúrájának létrehozása és fejlesztése azok kereskedelmi tevékenysége fejlődésének összehangolása és előmozdítása érdekében. Jogállásuk megkérdőjelezése így kényes és összetett újjászervezési műveletekhez vezet majd, amelyekhez viszonylag jelentős határidőkre lesz szükség. |
| --- | --- |

(111)

Igaz egyébként az, hogy a meglévő 1929-es holdingok olyan multinacionális csoportok keretén belül, amelyekhez tartoznak, ténylegesen következetes befektetéseket valósítottak meg. E befektetések célja különösen a multinacionális csoportok infrastruktúrájának létrehozása és fejlesztése azok kereskedelmi tevékenysége fejlődésének összehangolása és előmozdítása érdekében. Jogállásuk megkérdőjelezése így kényes és összetett újjászervezési műveletekhez vezet majd, amelyekhez viszonylag jelentős határidőkre lesz szükség.

| (112) | Ugyanígy közép és hosszú távú kötelezettségvállalásokat tettek a személyzettel és külső szolgáltatásnyújtókkal kapcsolatban, hogy lehetővé tegyék a holdingok számára az olyan multinacionális csoportokra vonatkozó tevékenységek elvégzését, amelyekhez tartoznak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a luxemburgi hatóságok szerint jelenleg közel 13 000 aktív 1929-es holding található Luxemburgban, és ezek hozzájárulnak az ország, mint nemzetközi pénzügyi helyszín vonzerejéhez, amelynek aktív népessége egyébként 110 000 munkavállalóra korlátozódik. A Bizottságnak így figyelemmel kell lennie azokra a viszonylag jelentős következményekre, amelyeket a mentesített 1929-es holdingok rendszerének azonnali megszüntetésére vonatkozó határozat okozhatna a luxemburgi foglalkoztatásban és gazdasági fejlődésben. |
| --- | --- |

(112)

Ugyanígy közép és hosszú távú kötelezettségvállalásokat tettek a személyzettel és külső szolgáltatásnyújtókkal kapcsolatban, hogy lehetővé tegyék a holdingok számára az olyan multinacionális csoportokra vonatkozó tevékenységek elvégzését, amelyekhez tartoznak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a luxemburgi hatóságok szerint jelenleg közel 13 000 aktív 1929-es holding található Luxemburgban, és ezek hozzájárulnak az ország, mint nemzetközi pénzügyi helyszín vonzerejéhez, amelynek aktív népessége egyébként 110 000 munkavállalóra korlátozódik. A Bizottságnak így figyelemmel kell lennie azokra a viszonylag jelentős következményekre, amelyeket a mentesített 1929-es holdingok rendszerének azonnali megszüntetésére vonatkozó határozat okozhatna a luxemburgi foglalkoztatásban és gazdasági fejlődésben.

| (113) | A fentiek figyelembe vételével a Bizottság ésszerűnek ítéli egy átmeneti időszak biztosítását az e határozat időpontjában meglévő mentesített holdingok számára. Ez az átmeneti időszak 2010. december 31-én ér véget. Azonban azok a társaságok, amelyek 2010. december 31-ig továbbra is részesülnek az 1. cikkben meghatározott rendszer kedvezményeiből, nem ruházhatják át visszterhesen a tőkéjüket akár részben akár egészben ezen átmeneti rendszer teljes időtartama alatt, abból eredően, hogy – figyelembe véve holdingtársaság jellegüket –, amennyiben a részeiket átadják, többé nem érvényesíthetnék a jogos elvárás elvét az adómentesség rendszerének folytatása tekintetében. A 2011. január 1-jétől szerzett jövedelmek mentesítése tekintetében a mentesített 1929-es holdingok javára szóló mentességi rendszer alkalmazása így jogellenes, és a megadott kedvezmények behajtására ad lehetőséget. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek figyelembe vételével a Bizottság ésszerűnek ítéli egy átmeneti időszak biztosítását az e határozat időpontjában meglévő mentesített holdingok számára. Ez az átmeneti időszak 2010. december 31-én ér véget. Azonban azok a társaságok, amelyek 2010. december 31-ig továbbra is részesülnek az 1. cikkben meghatározott rendszer kedvezményeiből, nem ruházhatják át visszterhesen a tőkéjüket akár részben akár egészben ezen átmeneti rendszer teljes időtartama alatt, abból eredően, hogy – figyelembe véve holdingtársaság jellegüket –, amennyiben a részeiket átadják, többé nem érvényesíthetnék a jogos elvárás elvét az adómentesség rendszerének folytatása tekintetében. A 2011. január 1-jétől szerzett jövedelmek mentesítése tekintetében a mentesített 1929-es holdingok javára szóló mentességi rendszer alkalmazása így jogellenes, és a megadott kedvezmények behajtására ad lehetőséget.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT

1. cikk

A Luxemburgban az 1929. július 31-i törvény alapján a mentesített holdingtársaságok (a továbbiakban: „mentesített 1929-es holdingok”) javára szóló, jelenleg hatályos adórendszer a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatási program.

2. cikk

Luxemburgnak meg kell szüntetnie az 1. cikkben meghatározott támogatási programot, vagy azt úgy kell módosítania, hogy legkésőbb 2006. december 31-ig összeegyeztethetővé tegye a közös piaccal.

Az e határozatról szóló értesítés időpontjától számítva e rendszer előnyeit, vagy annak összetevőit nem lehet többé új kedvezményezettek számára juttatni.

Az 1. cikkben meghatározott rendszer kedvezményeiben az e határozat időpontjáig részesülő mentesített 1929-es holdingtársaságok tekintetében a rendszer hatásai legkésőbb 2010. december 31-ig meghosszabbíthatók. Azok a társaságok azonban, amelyek 2010. december 31-ig továbbra is részesülnek az 1. cikkben meghatározott rendszer kedvezményeiben, ezen átmeneti mentesítési rendszer teljes időtartama alatt nem ruházhatják át visszterhesen a tőkéjüket sem részben, sem egészben.

3. cikk

Luxemburg az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Luxemburgi Nagyhercegség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 19.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 78., 2006.3.31., 2. o.

1

(2)  HL C 2., 1998.1.6., 1. o.

2

(3)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

3

(4)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

4

(5)  SG(2005) D/205866

5

(6)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

6

(7)  A 2003. december 22-i 2003/123/EK tanácsi irányelvvel, illetve a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló 2003. június 3.-i 2003/49/EK tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2003.6.26., 49. o.) módosított, a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelv (HL L 225., 1990.8.20., 6. o.)

7

(8)  A Luxemburgban honos társaságok és a külföldi társaságok állandó telephelyei közösségeket terhelő jövedelemadót fizetnek, amely legfeljebb 22 %, és helyi kereskedelmi adót, amely helységenként változó, de eléri az átlag 7,5 %-ot, és a költségekkel csökkentett bruttó jövedelemnek megfelelő jövedelmet terheli, kivéve az olyan le nem vonható költségeket, mint a közvetlen adók, az osztalékok és a részesedések rejtett folyósításai.

8

(9)  Luxemburg a honos társaságokra és a külföldi társaságok állandó telephelyeire 0,5 %-os nettóvagyon-adót alkalmaz, amelyet a minden év január 1-jén meglévő nettó vagyoni eszközökre, azaz a vagyoni eszközök szokásos becsült piaci értéke és harmadik személyekkel szembeni adósságok közötti különbségre vet ki.

9

(10)  Helyi adó, amelyet a vállalkozások birtokában levő ingatlanok értéke után vetnek ki.

10

(11)  A befizetett sajáttőke és a névértéken felüli befizetések 0,2 %-os adója.

11

(12)  Luxemburg egyébként 2004. január 1-jétől általánosan eltörölte a jogdíjak adóinak levonását (kivéve a külföldre irányuló kifizetések esetét).

12

(13)  Egy nem mentesített társaság által kifizetett osztalékok után a folyósított bruttó összeg 20 %-át fizetik meg forrásadóként (25 %, ha az adó költségét a kifizető átveszi), kivéve a 90/435/EGK irányelv alkalmazása esetén, vagy ha a LIR 147. cikke értelmében minősített részesedésekről van szó. Ez a forrásadó egyes egyezmények rendelkezéseinek megfelelően csökkenthető. A kamatok általában nem képezik forrásadók tárgyát, hacsak nem minősítik azokat rejtett osztaléknak. A nem honos kedvezményezetteknek kifizetett jogdíjak nagy része 10 % forrásadó tárgyát képezi (11,11 %, ha az adó költségét a kifizető átveszi). Luxemburg nemrég fogadta el adójogszabályaiban a 2003/49/EK irányelv által meghatározott mentességet. Ez a forrásadó egyes egyezmények rendelkezéseinek megfelelően csökkenthető vagy elhagyható.

13

(14)  HL L 157., 2003.6.26., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

14

(15)  Minden luxemburgi társaság készpénz- vagy természetbeni apportja 1 %-os tőkeilleték tárgyát képezi.

15

(16)  Amennyiben egy mentesített 1929-es holding a kifizetés pénzügyi évének lezárásakor a befizetett tőke 10 %-át meghaladó osztalékot fizet ki, a következő üzleti év jegyzési adóját a szóban forgó osztalék tízszeresére becsült adóalapon kell kivetni.

16

(17)  Részvénytársaságokról, korlátolt felelősségű társaságokról, betéti társaságokról és szövetkezetekről van szó.

17

(18)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

18

(19)  Lásd például az Európai Közösségek Bíróságának a C-222/04. sz. Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletét (az EBHT-ban még nem tették közzé, 129. pont).

19

(20)  A Bíróságnak a C-390/98. sz. H.J. Banks kontra The Coal Authority ügyben 2001. szeptember 20-án hozott ítélete (EBHT, I-6117. o., 49. és 50. pont).

20

H.J. Banks kontra The Coal Authority

(21)  A mentesített 1929-es holdingtársaságok így nem mentesülnek az olyan közvetett adók megfizetése alól, mint a tőkeilleték, a bejegyzési illeték és a HÉA

21

(22)  Ezen eljárás alkalmazásában például a végrehajtott műveletek jellegén alapuló tényleges adók nem tartoznak ide.

22

(23)  A 2006. február 9-i bizottsági határozat 46–54. pontja.

23

(24)  Lásd például a Bíróságnak a C-387/92. sz. Banco Exterior de España ügyben 1994. március 15-én hozott ítéletét, (EBHT, I-877. o., 14. pont).

24

(25)  Lásd a Bíróságnak a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án (EBHT, I-4551. o., 24. pont) és a C-200/97. sz. Ecotrade-ügyben1998. december 1-jén hozott ítéletét (EBHT, I-7907. o. 40. és 41. pont). Lásd szintén az Elsőfokú Bíróságnak a T-55/99. sz. CETM kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 29-én hozott ítéletét (EBHT, II-3207. o., 39. pont).

25

Franciaország kontra

Ecotrade-ügyben

CETM kontra

(26)  Lásd e tekintetben a Bíróságnak a C143/99. sz. Adria-Wien Pipeline kontra Finanzlandesdirektion ügyben2001. november 8-án hozott ítéletét (EBHT 2001. I-8365. o., 41. pont).

26

Adria-Wien Pipeline kontra Finanzlandesdirektion ügyben

(27)  A Bíróságnak a C-409/00. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2003. február 13-án hozott ítélete (EBHT, I-1487. o., 52. pont), valamint az Elsőfokú Bíróságnak a T-92/00. és T-103/00. sz. Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság ügyben 2002. március 6-án hozott ítélete (EBHT, II-1385. o., 60. pont) és idézett ítélkezési gyakorlat.

27

(28)  A kölcsönök adása a részesedések hasznosításának fogalmába tartozik, és összeegyeztethető a tiszta holding helyzetével, de a részesedésszerzést kiegészítő tevékenységről kell szólnia. A kiegészítő jelleget nem a kölcsön összegéhez képest, sem pedig a megszerzési ár vagy a részesedések értékével összefüggésben értékelik. Az Administration inkább azt követeli meg, hogy a mentesített 1929-es holding lényeges részesedéssel rendelkezzen a finanszírozott társaságban. A részesedés akkor minősül lényeginek, ha az a finanszírozott társaság tőkéjének 25 %-át képviseli. A tőzsdén jegyzett társaságok esetében azonban alacsonyabb szintű részesedés nem zárja ki a hitel megadását, ha az értékpapírok jelentős része rendelkezésre áll a piacon (lebegő). Megjegyzendő, hogy minden finanszírozásnak a részesedés átruházása előtt, vagy azzal együtt be kell fejeződnie.

28

(29)  A mentesített 1929-es holding jogállás kedvezményeiben való részesüléshez a tanácsadó társaságnak egy sor, az adóhatóságok által az 1968. október 17-i 12.061. sz. államkincstári miniszteri határozatban meghatározott előírást kell betartania. A társaság célja különösen egy SICAV vagy SICAF felügyelete vagy a számára nyújtott tanácsadás, és a tőkéjének legalább 5 %-át – legalább 50 000 eurót – abba a társaságba kell befektetnie, amelyik a véleményének a kedvezményezettje, a maradékot harmadik társaságok más átruházható értékpapírjaiba fektetheti. A társaság saját tőkéjének legalább 76 000 eurónak kell lennie.

29

(30)  Lásd az Elsőfokú Bíróságnak a fenti 27. lábjegyzetben említett Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét, 38-40. pont

30

(31)  Lásd különösen a Bíróságnak a C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügyben 2001. november 8-i ítéletét (EBHT, I-8365. o., 38. pont); a C-501/00. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2004. július 15-én hozott ítéletét (EBHT, I-6717. o., 90. pont), és az idézett ítélkezési gyakorlat; a C-66/02. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 2005. december 15-én hozott ítéletét (az EBHT-ban még nem tették közzé, 77. pont) és a fenti 19. lábjegyzetben említett Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze ügy 131. pontját és az idézett ítélkezési gyakorlatot.

31

(32)  Lásd például a Bíróságnak a C-387/92. sz. Banco Exterior de España ügyben 1994. március 15-én hozott ítéletét, EBHT, I-877. o., 14. pont.

32

(33)  Az Elsőfokú Bíróság T-214/95. sz. Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítélete, (EBHT, II-717. o.)

33

(34)  A 730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélet, EBHT, 2671. o., 11. pont

34

(35)  A 19. lábjegyzetben említett Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze ítélet, EBHT, 112. pont

35

(36)  Lásd a Carlo Thelennel, a luxemburgi kereskedelmi kamara tagjával készült interjút, amely az International Herald Tribune 2006. február 9-i számában jelent meg.

36

(37)  A Bíróságnak a C-307/97. sz. Saint-Gobain ügyben 1999. szeptember 21-én hozott ítélete, EBHT, I-6161. o.

37

(38)  A Bíróságnak a C-159/01. sz. Hollandia kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélete, az EBHT-ban még nem tették közzé, 51. o. és az idézett ítélkezési gyakorlat.

38

Hollandia kontra

(39)  A C-156/98.sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélet, EBHT, I-6857. o.

39

(40)  Lásd a 2. lábjegyzetet

40

(41)  A Bíróságnak a C-182/03. és C-217/03. sz. Belgium és Forum 187 Asbl kontra Bizottság egyesített ügyekben 2005. június 22-án hozott ítélete, az EBHT-ban még nem tették közzé, 150–154. pont

41

Belgium és Forum 187 Asbl kontra

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

2006. november 8.

az AEM Torino számára Olaszország által nyújtani kívánt C 11/06 (ex N 127/05) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 5276. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/941/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte (1) az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezések alapján tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

| (1) | 2005. március 21-i levelében Olaszország bejelentette a Bizottságnak az AEM Torino számára az energia ágazat átállási költségeinek fedezésére nyújtani kívánt támogatást. 2005. május 4-i, július 19-i és november 14-i leveleiben a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket Olaszország 2005. június 27-i, július 5-i és október 3-i, valamint 2006. február 1-jei leveleiben küldött meg. |
| --- | --- |

(1)

2005. március 21-i levelében Olaszország bejelentette a Bizottságnak az AEM Torino számára az energia ágazat átállási költségeinek fedezésére nyújtani kívánt támogatást. 2005. május 4-i, július 19-i és november 14-i leveleiben a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket Olaszország 2005. június 27-i, július 5-i és október 3-i, valamint 2006. február 1-jei leveleiben küldött meg.

| (2) | A Bizottság 2006. április 4-i levelében értesítette Olaszországot azon határozatáról, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében megindítja az eljárást. Olaszország nem válaszolt a Bizottság levelére. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2006. április 4-i levelében értesítette Olaszországot azon határozatáról, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében megindítja az eljárást. Olaszország nem válaszolt a Bizottság levelére.

| (3) | A Bizottság az eljárást megindító határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárást megindító határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

| (4) | A Bizottsághoz nem érkeztek be észrevételek sem az AEM Torinótól, sem más érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz nem érkeztek be észrevételek sem az AEM Torinótól, sem más érdekelt felektől.

| (5) | A támogatás arra a költségtérítésre vonatkozik, amelyet Olaszország szándékozik nyújtani az AEM Torino számára az energia ágazat átállási költségeinek fedezésére. Az AEM Torino egy olyan úgynevezett „közmű”, amely különösen az energia ágazatban tevékenykedik. A támogatás egy, a Bizottság által jóváhagyott hasonló intézkedésen alapul (3). |
| --- | --- |

(5)

A támogatás arra a költségtérítésre vonatkozik, amelyet Olaszország szándékozik nyújtani az AEM Torino számára az energia ágazat átállási költségeinek fedezésére. Az AEM Torino egy olyan úgynevezett „közmű”, amely különösen az energia ágazatban tevékenykedik. A támogatás egy, a Bizottság által jóváhagyott hasonló intézkedésen alapul (3).

| (6) | A támogatás összege 16,338 millió euro, amelyet szubvenciók formájában nyújtanak. |
| --- | --- |

(6)

A támogatás összege 16,338 millió euro, amelyet szubvenciók formájában nyújtanak.

| (7) | Olaszország jelezte szándékát, hogy éves jelentést készít az intézkedés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(7)

Olaszország jelezte szándékát, hogy éves jelentést készít az intézkedés végrehajtásáról.

| (8) | Olaszország azt a tájékoztatást nyújtotta, hogy a szóban forgó támogatás nem halmozható semmilyen más támogatással. |
| --- | --- |

(8)

Olaszország azt a tájékoztatást nyújtotta, hogy a szóban forgó támogatás nem halmozható semmilyen más támogatással.

| (9) | 2002. június 5-én a Bizottság elutasító határozatot fogadott el a többségi állami tulajdonú, a helyi közigazgatási szervek tulajdonában lévő közszolgáltatást ellátó vállalatok („közművek”) számára adómentesség és kedvezményes kamatozású kölcsön formájában Olaszország által nyújtott (C 27/99, ex NN 69/98) számú állami támogatásra vonatkozóan (4). |
| --- | --- |

(9)

2002. június 5-én a Bizottság elutasító határozatot fogadott el a többségi állami tulajdonú, a helyi közigazgatási szervek tulajdonában lévő közszolgáltatást ellátó vállalatok („közművek”) számára adómentesség és kedvezményes kamatozású kölcsön formájában Olaszország által nyújtott (C 27/99, ex NN 69/98) számú állami támogatásra vonatkozóan (4).

| (10) | A Bizottság határozatában kijelentette, hogy az ehhez hasonló be nem jelentett támogatási rendszerek törvényellenesek és a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, és felszólította az olasz államot minden ilyen összefüggésben kifizetett összeg visszakövetelésére (5). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság határozatában kijelentette, hogy az ehhez hasonló be nem jelentett támogatási rendszerek törvényellenesek és a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, és felszólította az olasz államot minden ilyen összefüggésben kifizetett összeg visszakövetelésére (5).

| (11) | A visszakövetelési eljárás igen lassú volt. Olaszország 2005. április 18-án elfogadta a 62. számú törvényt, amelynek 27. cikke az említett bizottsági határozat értelmében előírja a közműveknek nyújtott támogatások visszakövetelését. Mindazonáltal lehetővé tették a kedvezményezetteknek, hogy 24 hónap alatt részletekben térítsék vissza a támogatásokat és ezt a rendelkezést az Agenzia delle entrate2005. június 1-jei határozatával hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(11)

A visszakövetelési eljárás igen lassú volt. Olaszország 2005. április 18-án elfogadta a 62. számú törvényt, amelynek 27. cikke az említett bizottsági határozat értelmében előírja a közműveknek nyújtott támogatások visszakövetelését. Mindazonáltal lehetővé tették a kedvezményezetteknek, hogy 24 hónap alatt részletekben térítsék vissza a támogatásokat és ezt a rendelkezést az Agenzia delle entrate2005. június 1-jei határozatával hagyta jóvá.

| (12) | A még folyamatban lévő T-297/02 ACEA/Bizottság üggyel kapcsolatban benyújtott észrevételek szerint maga az AEM Torino kijelentette, hogy 1997-ben, 1998-ban és 1999-ben adómentesség formájában részesült a 2003/193/EK határozat tárgyát képező támogatási rendszerben, valamint a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönökben. |
| --- | --- |

(12)

A még folyamatban lévő T-297/02 ACEA/Bizottság üggyel kapcsolatban benyújtott észrevételek szerint maga az AEM Torino kijelentette, hogy 1997-ben, 1998-ban és 1999-ben adómentesség formájában részesült a 2003/193/EK határozat tárgyát képező támogatási rendszerben, valamint a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönökben.

| (13) | Továbbá, az Olaszország által továbbított jelzések szerint az AEM Torino az Agenzia delle entrate határozatát követően, az adómegállapítás és az adóbehajtás rendes eljárása során információkat szolgáltatott. Az AEM Torinónak az adómegállapítás eredményének közlését követően hatvan napon belül vissza kellett volna térítenie a törvényellenes támogatások összegét, amiről az olasz hatóságok által szolgáltatott információk szerint az Agenzia delle entrate-nak legkésőbb 2006. január 11-ig értesítést kellett volna küldeni. Olaszország nem közölte, hogy az AEM Torino a megállapított határidőn belül valóban elindította-e a visszatérítést. |
| --- | --- |

(13)

Továbbá, az Olaszország által továbbított jelzések szerint az AEM Torino az Agenzia delle entrate határozatát követően, az adómegállapítás és az adóbehajtás rendes eljárása során információkat szolgáltatott. Az AEM Torinónak az adómegállapítás eredményének közlését követően hatvan napon belül vissza kellett volna térítenie a törvényellenes támogatások összegét, amiről az olasz hatóságok által szolgáltatott információk szerint az Agenzia delle entrate-nak legkésőbb 2006. január 11-ig értesítést kellett volna küldeni. Olaszország nem közölte, hogy az AEM Torino a megállapított határidőn belül valóban elindította-e a visszatérítést.

| (14) | Az olasz hatóságok által a jelen üggyel kapcsolatban nyújtott információk szerint az AEM Torino nem részesült a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kölcsönökben. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok által a jelen üggyel kapcsolatban nyújtott információk szerint az AEM Torino nem részesült a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kölcsönökben.

| (15) | Mivel a Bizottság nem képes ellenőrizni a korábban a közművek javát szolgáló olasz támogatási rendszer végrehajtása keretében adományozott törvényellenes támogatás és a szóban forgó új támogatás esetleges kumulációját, felkérte Olaszországot, hogy a kumuláció elkerülése érdekében kötelezze el magát arra, hogy az átállási költségek fedezésére szánt támogatást csak a jogosulatlanul felvett támogatások visszatérítése után folyósítja. Olaszország ebben az értelemben nem kötelezte el magát. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a Bizottság nem képes ellenőrizni a korábban a közművek javát szolgáló olasz támogatási rendszer végrehajtása keretében adományozott törvényellenes támogatás és a szóban forgó új támogatás esetleges kumulációját, felkérte Olaszországot, hogy a kumuláció elkerülése érdekében kötelezze el magát arra, hogy az átállási költségek fedezésére szánt támogatást csak a jogosulatlanul felvett támogatások visszatérítése után folyósítja. Olaszország ebben az értelemben nem kötelezte el magát.

| (16) | A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó intézkedést állami támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó intézkedést állami támogatásnak kell tekinteni.

| (17) | A Bizottság ezt követően az intézkedésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét vizsgálta, elsősorban a saját, egyes átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások elemzési módszeréről szóló közleménye (6) alapján, és úgy találta, hogy az összeg kiszámításának módszere és maga a számítás megfelelt valamennyi, a közleményben szereplő megjelölésnek. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ezt követően az intézkedésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét vizsgálta, elsősorban a saját, egyes átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások elemzési módszeréről szóló közleménye (6) alapján, és úgy találta, hogy az összeg kiszámításának módszere és maga a számítás megfelelt valamennyi, a közleményben szereplő megjelölésnek.

| (18) | 1997. május 15-i ítéletével („Deggendorf” ítélet) (7) a Bíróság azt a határozatot hozta, hogy „amikor a Bizottság egy állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét megvizsgálja, minden vonatkozó elemet figyelembe kell vennie, beleértve adott esetben azokat az összefüggéseket, amelyeket egy korábbi határozat már értékelt, valamint azokat a kötelezettségeket, amelyeket ez a korábbi határozat egy tagállamra kiróhatott”. A Bíróság szerint új támogatások nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, amíg a korábbi törvényellenes támogatásokat vissza nem térítették, mivel az ilyen támogatások halmozott hatása súlyos torzulásokat okozhat a közös piaci versenyben. |
| --- | --- |

(18)

1997. május 15-i ítéletével („Deggendorf” ítélet) (7) a Bíróság azt a határozatot hozta, hogy „amikor a Bizottság egy állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét megvizsgálja, minden vonatkozó elemet figyelembe kell vennie, beleértve adott esetben azokat az összefüggéseket, amelyeket egy korábbi határozat már értékelt, valamint azokat a kötelezettségeket, amelyeket ez a korábbi határozat egy tagállamra kiróhatott”. A Bíróság szerint új támogatások nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piaccal, amíg a korábbi törvényellenes támogatásokat vissza nem térítették, mivel az ilyen támogatások halmozott hatása súlyos torzulásokat okozhat a közös piaci versenyben.

| (19) | E joggyakorlat alapján a Bizottság egy új támogatás értékelésekor ellenőrzi, hogy az új támogatás kedvezményezettje teljes mértékben visszatérített-e minden korábbi támogatást, amelynek visszatérítése a Bizottság elutasító határozatának végrehajtása során kell történjen. |
| --- | --- |

(19)

E joggyakorlat alapján a Bizottság egy új támogatás értékelésekor ellenőrzi, hogy az új támogatás kedvezményezettje teljes mértékben visszatérített-e minden korábbi támogatást, amelynek visszatérítése a Bizottság elutasító határozatának végrehajtása során kell történjen.

| (20) | Az üggyel kapcsolatban az említett ítéletben meghatározott elvet alkalmazva a Bizottság megállapítja, hogy: a) az AEM Torino korábban támogatásban, nevezetesen a közműveknek nyújtott támogatásban részesült (lásd a 9-15. pontokat), amelyet a 2003/193/EK határozat végrehajtása keretében kell visszatéríteni; b) az olasz hatóságok még nem teljesítették a fenti határozatban rájuk kirótt visszakövetelési kötelezettséget. Igaz ugyan, hogy a 2003/193/EK határozat egy támogatási rendszerre vonatkozik, de a kérdéses támogatási rendszer keretében nyújtott törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszatérítéséről is rendelkezik. Továbbá, az AEM Torino egyértelműen elismerte, hogy részesült a támogatási rendszerben és nincs rá ok, hogy e különleges esetben úgy véljük, a vizsgált intézkedések nem képeznek támogatást, létező támogatást képeznek, vagy a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníttattak. |
| --- | --- |

(20)

Az üggyel kapcsolatban az említett ítéletben meghatározott elvet alkalmazva a Bizottság megállapítja, hogy: a) az AEM Torino korábban támogatásban, nevezetesen a közműveknek nyújtott támogatásban részesült (lásd a 9-15. pontokat), amelyet a 2003/193/EK határozat végrehajtása keretében kell visszatéríteni; b) az olasz hatóságok még nem teljesítették a fenti határozatban rájuk kirótt visszakövetelési kötelezettséget. Igaz ugyan, hogy a 2003/193/EK határozat egy támogatási rendszerre vonatkozik, de a kérdéses támogatási rendszer keretében nyújtott törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszatérítéséről is rendelkezik. Továbbá, az AEM Torino egyértelműen elismerte, hogy részesült a támogatási rendszerben és nincs rá ok, hogy e különleges esetben úgy véljük, a vizsgált intézkedések nem képeznek támogatást, létező támogatást képeznek, vagy a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníttattak.

| (21) | A 2003/193/EK határozat elfogadása után négy évvel az olasz hatóságoknak még mindig vissza kell téríteniük a törvényellenes támogatásokat. A hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszatérítési kötelezettségük végrehajtása tekintetében még a megfelelő adminisztratív intézkedések elfogadásának és végrehajtásának fázisában vannak. |
| --- | --- |

(21)

A 2003/193/EK határozat elfogadása után négy évvel az olasz hatóságoknak még mindig vissza kell téríteniük a törvényellenes támogatásokat. A hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszatérítési kötelezettségük végrehajtása tekintetében még a megfelelő adminisztratív intézkedések elfogadásának és végrehajtásának fázisában vannak.

| (22) | Olaszország azt a tájékoztatást küldte, hogy az AEM Torino nyilatkozatot nyújtott be az Agenzia delle entrate részére, amelyben vállalta az Agenzia által kért összegek kifizetését. Mindazonáltal az olasz hatóságok nem tudják megjelölni:






  — | az összeget, amelyet az AEM Torinónak a visszatérítési eljárás során vissza kell térítenie; |
| --- | --- | --- |

(22)

Olaszország azt a tájékoztatást küldte, hogy az AEM Torino nyilatkozatot nyújtott be az Agenzia delle entrate részére, amelyben vállalta az Agenzia által kért összegek kifizetését. Mindazonáltal az olasz hatóságok nem tudják megjelölni:

—

az összeget, amelyet az AEM Torinónak a visszatérítési eljárás során vissza kell térítenie;

| — | és a fizetési feltételeket. Olaszország azt a tájékoztatást nyújtotta, hogy az AEM Torinónak 2006. március 11-ig végre kellett hajtania a visszatérítést, de egyáltalán nem erősítette meg, hogy a visszafizetés hiánytalanul (kamatokkal együtt) és haladéktalanul megtörtént-e (anélkül, hogy élnének a 2005. április 18-i 62. számú törvény által előirányzott huszonnégy hónap kihasználásának jogával). |
| --- | --- |

—

és a fizetési feltételeket. Olaszország azt a tájékoztatást nyújtotta, hogy az AEM Torinónak 2006. március 11-ig végre kellett hajtania a visszatérítést, de egyáltalán nem erősítette meg, hogy a visszafizetés hiánytalanul (kamatokkal együtt) és haladéktalanul megtörtént-e (anélkül, hogy élnének a 2005. április 18-i 62. számú törvény által előirányzott huszonnégy hónap kihasználásának jogával).

| (23) | Nem világos továbbá, hogy az AEM Torino részesült-e vagy sem a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönökben, amelyeket a 2003/193/EK határozat törvényellenesnek nyilvánított, és hogy amennyiben részesült ilyen kölcsönökben, azokat visszatérítette-e. |
| --- | --- |

(23)

Nem világos továbbá, hogy az AEM Torino részesült-e vagy sem a letéti és kölcsönpénztár által nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönökben, amelyeket a 2003/193/EK határozat törvényellenesnek nyilvánított, és hogy amennyiben részesült ilyen kölcsönökben, azokat visszatérítette-e.

| (24) | Következésképpen, Olaszország nem tisztázta, hogy már visszatérítették-e a korábbi támogatást, amelyet az AEM Torino minden valószínűség szerint megkapott. A fenti információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az AEM Torino lehetséges, hogy megkapta és még nem térítette vissza azokat a meghatározott támogatási összegeket, amelyeket a 2003/193/EK határozat által összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatási rendszer keretében adományoztak. |
| --- | --- |

(24)

Következésképpen, Olaszország nem tisztázta, hogy már visszatérítették-e a korábbi támogatást, amelyet az AEM Torino minden valószínűség szerint megkapott. A fenti információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az AEM Torino lehetséges, hogy megkapta és még nem térítette vissza azokat a meghatározott támogatási összegeket, amelyeket a 2003/193/EK határozat által összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatási rendszer keretében adományoztak.

| (25) | A Bizottság nem tudja meghatározni annak a támogatásnak az összegét, amelyben az AEM Torino a vizsgált új támogatást megelőzően részesült és amelyet még nem térített vissza, s a Bizottság az AEM Torinónak nyújtott „régi” és „új” támogatás halmozott hatását sem tudja értékelni, illetve azt sem, hogy a kumuláció milyen lehetséges torzulásokat okozhat a közös piaci versenyben. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság nem tudja meghatározni annak a támogatásnak az összegét, amelyben az AEM Torino a vizsgált új támogatást megelőzően részesült és amelyet még nem térített vissza, s a Bizottság az AEM Torinónak nyújtott „régi” és „új” támogatás halmozott hatását sem tudja értékelni, illetve azt sem, hogy a kumuláció milyen lehetséges torzulásokat okozhat a közös piaci versenyben.

| (26) | A „Deggendorf” ítélet kihirdetésével összhangban a Bizottságnak figyelembe kell venni az egy korábbi határozatban már megvizsgált körülményeket és azokat a kötelezettségeket, amelyeket egy hasonló határozat róhatott egy tagállamra, és nem tud határozni egy másik támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségéről addig, amíg a korábbi törvényellenes támogatást vissza nem térítették. |
| --- | --- |

(26)

A „Deggendorf” ítélet kihirdetésével összhangban a Bizottságnak figyelembe kell venni az egy korábbi határozatban már megvizsgált körülményeket és azokat a kötelezettségeket, amelyeket egy hasonló határozat róhatott egy tagállamra, és nem tud határozni egy másik támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségéről addig, amíg a korábbi törvényellenes támogatást vissza nem térítették.

| (27) | Tezen túlmenően az átállási költségek fedezésére szánt támogatásokat nem lehet semmilyen más támogatással halmozni. |
| --- | --- |

(27)

Tezen túlmenően az átállási költségek fedezésére szánt támogatásokat nem lehet semmilyen más támogatással halmozni.

| (28) | A „Deggendorf ítélet”-ben a Bíróság által meghatározott elv szerint csak azáltal lehetne elkerülni a két intézkedés halmozott hatásának és a közös piaci verseny torzulásának minden veszélyét, ha az új támogatást a korábbi támogatás hiánytalan visszatérítése után nyújtanák. |
| --- | --- |

(28)

A „Deggendorf ítélet”-ben a Bíróság által meghatározott elv szerint csak azáltal lehetne elkerülni a két intézkedés halmozott hatásának és a közös piaci verseny torzulásának minden veszélyét, ha az új támogatást a korábbi támogatás hiánytalan visszatérítése után nyújtanák.

| (29) | Olaszországot több alkalommal is megkérték, hogy kövessen el mindent ennek érdekében, Olaszország azonban ezt elutasította. |
| --- | --- |

(29)

Olaszországot több alkalommal is megkérték, hogy kövessen el mindent ennek érdekében, Olaszország azonban ezt elutasította.

| (30) | Fennáll tehát a két támogatás halmozódása, amelyet a Bizottság nem tud megfelelően értékelni. Ebben a szakaszban tehát a bejelentett támogatást nem lehetne összeegyeztethetőnek nyilvánítani a közös piaccal. |
| --- | --- |

(30)

Fennáll tehát a két támogatás halmozódása, amelyet a Bizottság nem tud megfelelően értékelni. Ebben a szakaszban tehát a bejelentett támogatást nem lehetne összeegyeztethetőnek nyilvánítani a közös piaccal.

| (31) | Sem Olaszország, sem a kedvezményezett nem oszlatta el a kétségeket, amelyek az eljárás megindításáról szóló határozathoz vezettek. Olaszország nem válaszolt arra a levélre, amelyben bejelentették az eljárás elindítását, és az AEM Torinotól sem érkezett tájékoztatás. |
| --- | --- |

(31)

Sem Olaszország, sem a kedvezményezett nem oszlatta el a kétségeket, amelyek az eljárás megindításáról szóló határozathoz vezettek. Olaszország nem válaszolt arra a levélre, amelyben bejelentették az eljárás elindítását, és az AEM Torinotól sem érkezett tájékoztatás.

| (32) | Az indokokat, amelyek a Bizottságot arra indították, hogy megindítsa az eljárást, nem vonták kétségbe. Az intézkedés olyan támogatást képez, amely az átállási költségekre vonatkozó módszer alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható. Mindazonáltal, mivel fennáll a halmozódás lehetősége egy olyan korábbi támogatással, amelyet a kedvezményezett még nem fizetett vissza, a Bizottság nem tudja megállapítani a két támogatás együttes hatását. |
| --- | --- |

(32)

Az indokokat, amelyek a Bizottságot arra indították, hogy megindítsa az eljárást, nem vonták kétségbe. Az intézkedés olyan támogatást képez, amely az átállási költségekre vonatkozó módszer alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható. Mindazonáltal, mivel fennáll a halmozódás lehetősége egy olyan korábbi támogatással, amelyet a kedvezményezett még nem fizetett vissza, a Bizottság nem tudja megállapítani a két támogatás együttes hatását.

| (33) | Olaszország nem bocsátott a Bizottság rendelkezésére semmiféle információt, amely lehetővé tenné számára a potenciális halmozódás értékelését. Ezenkívül a visszatérítési eljárás igen lassú és nehézkes volt. A Bizottság2005. január 19-én úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul az üggyel kapcsolatban az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy biztosítsa a 2003/193/EK határozat azonnali és hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

(33)

Olaszország nem bocsátott a Bizottság rendelkezésére semmiféle információt, amely lehetővé tenné számára a potenciális halmozódás értékelését. Ezenkívül a visszatérítési eljárás igen lassú és nehézkes volt. A Bizottság2005. január 19-én úgy határozott, hogy a Bírósághoz fordul az üggyel kapcsolatban az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy biztosítsa a 2003/193/EK határozat azonnali és hatékony végrehajtását.

| (34) | 2006. június 1-jén a Bíróság megállapította (8), hogy amennyiben Olaszország a megadott határidőn belül nem tesz meg minden szükséges intézkedést a törvényellenesnek és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszakövetelése érdekében, nem teljesíti a szerződés által kirótt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(34)

2006. június 1-jén a Bíróság megállapította (8), hogy amennyiben Olaszország a megadott határidőn belül nem tesz meg minden szükséges intézkedést a törvényellenesnek és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszakövetelése érdekében, nem teljesíti a szerződés által kirótt kötelezettségeket.

| (35) | A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az új támogatást csak akkor nyújtsák, amikor ki lehet zárni a halmozódás kockázatának fennállását, vagyis csak azután, hogy az AEM Torino hiánytalanul visszafizette a közös piaccal összeegyeztethetetlen, törvényellenes támogatást. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az új támogatást csak akkor nyújtsák, amikor ki lehet zárni a halmozódás kockázatának fennállását, vagyis csak azután, hogy az AEM Torino hiánytalanul visszafizette a közös piaccal összeegyeztethetetlen, törvényellenes támogatást.

| (36) | Következésképpen a Bizottságnak szigorúan meg kell vizsgálnia, hogy az említett feltételt teljes mértékben tiszteletben tartották-e. |
| --- | --- |

(36)

Következésképpen a Bizottságnak szigorúan meg kell vizsgálnia, hogy az említett feltételt teljes mértékben tiszteletben tartották-e.

| (37) | Ennek megfelelően Olaszország csak azután kell lehetőséget kapjon újabb támogatás nyújtására, ha benyújtotta a Bizottságnak a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy eljárt visszafizetés AEM Torino általi hiánytalan teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(37)

Ennek megfelelően Olaszország csak azután kell lehetőséget kapjon újabb támogatás nyújtására, ha benyújtotta a Bizottságnak a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy eljárt visszafizetés AEM Torino általi hiánytalan teljesítése érdekében.

| (38) | A fentiek figyelembe vételével a Bizottság megerősíti értékelését, amely szerint a bejelentett, olyan támogatásra vonatkozó intézkedést, amelyet Olaszország kíván nyújtani az AEM Torino részére az átállási költségek fedezésére az EK-Szerződéssel összeegyeztethető támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(38)

A fentiek figyelembe vételével a Bizottság megerősíti értékelését, amely szerint a bejelentett, olyan támogatásra vonatkozó intézkedést, amelyet Olaszország kíván nyújtani az AEM Torino részére az átállási költségek fedezésére az EK-Szerződéssel összeegyeztethető támogatásnak kell tekinteni.

| (39) | Mindazonáltal az elvégzett vizsgálat megerősítette, hogy a Bizottság nem tudja megállapítani, vajon az új, valamint a korábbi törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás együttes hatása a verseny olyan jogosulatlan torulását hozná-e magával, amely ellentétben állhat az EK-Szerződéssel. |
| --- | --- |

(39)

Mindazonáltal az elvégzett vizsgálat megerősítette, hogy a Bizottság nem tudja megállapítani, vajon az új, valamint a korábbi törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás együttes hatása a verseny olyan jogosulatlan torulását hozná-e magával, amely ellentétben állhat az EK-Szerződéssel.

| (40) | Következésképpen a 659/99 számú rendelet (9) 7. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás nem nyújtható a kedvezményezettnek addig, amíg vissza nem térítette a korábbi, törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatást. |
| --- | --- |

(40)

Következésképpen a 659/99 számú rendelet (9) 7. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett támogatás nem nyújtható a kedvezményezettnek addig, amíg vissza nem térítette a korábbi, törvényellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatást.

| (41) | Végül, a szóban forgó új támogatás elindítása előtt Olaszországnak be kell nyújtania a Bizottság számára a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az AEM Torino hiánytalanul visszafizette a korábban felvett támogatást. |
| --- | --- |

(41)

Végül, a szóban forgó új támogatás elindítása előtt Olaszországnak be kell nyújtania a Bizottság számára a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az AEM Torino hiánytalanul visszafizette a korábban felvett támogatást.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 16,338 millió euro értékű támogatás, amelyet Olaszország kíván nyújtani az AEM Torino számára az átállási költségek fedezésére, összeegyeztethető a közös piaccal, a 2. cikkben megállapított feltételek teljesülésére is figyelemmel.

2. cikk

Az 1. cikkben említett támogatás nem nyújtható mindaddig, amíg Olaszország be nem nyújtotta a Bizottság számára a bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az AEM Torino korábban nem részesült a közművekre vonatkozó támogatási rendszer keretében nyújtott támogatásban, amelyet a 2003/193/EK határozat törvényellenesnek és a Szerződéssel összeegyeztethetetlennek nyilvánított, vagy be nem bizonyította, hogy az AEM Torino kamatokkal együtt visszafizette az említett támogatási rendszer keretében korábban elnyert támogatást.

3. cikk

Olaszország e határozat kihirdetését követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy milyen intézkedéseket tett annak végrehajtása érdekében.

4. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 8.

a Bizottság részéről

a Bizottság tagja

Neelie KROES

---

(1)  HL C 116., 2006.5.17., 2. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet.

2

(3)  Az N 490/00 ügybről szóló 2004. december 1-jei bizottsági határozat, különösen annak az energiatermelő létesítményekre vonatkozó része.

3

(4)  HL L 77., 2003.3.24., 21. o.

4

(5)  A határozat 3. cikke kötelezi Olaszországot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést, hogy a kedvezményezettektől behajtsa, visszakövetelje a jogszerűtlenül rendelkezésükre bocsátott támogatást.

5

(6)  A Bizottság által 2001. július 26-án elfogadva. A Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján található meg az alábbi címen: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/it.pdf. A tagállamoknak a 2001. augusztus 6-i (2001) D/290869 hiv. számú levélben küldték el.

6

(7)  A Bíróság 1997. május 15-i ítélete a C-355/95 TWD/Bizottság üggyel kapcsolatban, I-2549. gyűjt. 25-26. bekezdés („Deggendorf” ítélet).

7

(8)  A Bíróság 2006. június 1-jei ítélete a C-207/05 Bizottság/Olaszország üggyel kapcsolatban (amelyet még nem tettek közzé).

8

(9)  HL L 83., 1999.3.27. 1. o.

9

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EGT-Vegyesbizottság

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/66

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

129/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006. július 7-i 82/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás II. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006. július 7-i 82/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás II. mellékletét.

| (2) | A Bizottságnak a kozmetikai termékekben alkalmazott kémiai összetevők nevezéktanának meghatározásáról szóló 96/335/EK határozatának módosításáról szóló, 2006. február 9-i 2006/257/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak a kozmetikai termékekben alkalmazott kémiai összetevők nevezéktanának meghatározásáról szóló 96/335/EK határozatának módosításáról szóló, 2006. február 9-i 2006/257/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás II. melléklete XVI. fejezetének 10. pontja (96/335/EK bizottsági határozat) a következőkkel egészül ki:

„az alábbi módosítással:

| — | 32006 D 0257: A Bizottság 2006. február 9-i 2006/257/EK határozata (HL L 97., 2006.4.5., 1. o.).” |
| --- | --- |

—

32006 D 0257: A Bizottság 2006. február 9-i 2006/257/EK határozata (HL L 97., 2006.4.5., 1. o.).”

2. cikk

A 2006/257/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 289., 2006.10.19., 14. o.

1

(2)  HL L 97., 2006.4.5., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/68

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

130/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás IX. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 119/2006 határozata (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás IX. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 119/2006 határozata (1) módosította.

| (2) | A 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv (2) hatálya alá sorolása és hatály alóli kivonása tekintetében történő módosításáról szóló 2006. március 8-i 2006/29/EK bizottsági irányelvet bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek bizonyos intézményeknek az irányelv (2) hatálya alá sorolása és hatály alóli kivonása tekintetében történő módosításáról szóló 2006. március 8-i 2006/29/EK bizottsági irányelvet bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás IX. mellékletének 14. pontja (2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „– | 32006 L 0029: a Bizottság 2006. március 8-i 2006/29/EK irányelve (HL L 70., 2006.3.9., 50. o.).” |
| --- | --- |

„–

32006 L 0029: a Bizottság 2006. március 8-i 2006/29/EK irányelve (HL L 70., 2006.3.9., 50. o.).”

2. cikk

A 2006/29/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-án.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 44. o.

1

(2)  HL L 70., 2006.3.9., 50. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/69

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

131/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. melléklete a 2006. szeptember 22-i 123/2006 EGT-vegyesbizottsági határozattal (1) módosult. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. melléklete a 2006. szeptember 22-i 123/2006 EGT-vegyesbizottsági határozattal (1) módosult.

| (2) | A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a 56t. pontot követően (2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő ponttal egészül ki:






  „56u. | 32006 R 0336: A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 64., 2006.3.4., 1. o.).
  E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezéseit a következő kiigazítással kell értelmezni:
  Norvégia vonatkozásában a 3. cikk (2) bekezdésének e) pontja a következőképpen módosul:
  »utasszállító hajók, kivéve






  i. | a ro-ro utasszállító kompokat, valamint |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A szöveg a 56t. pontot követően (2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő ponttal egészül ki:

„56u.

32006 R 0336: A hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 64., 2006.3.4., 1. o.).

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezéseit a következő kiigazítással kell értelmezni:

Norvégia vonatkozásában a 3. cikk (2) bekezdésének e) pontja a következőképpen módosul:

»utasszállító hajók, kivéve

i.

a ro-ro utasszállító kompokat, valamint

| ii. | a Norvégia zászlója alatt hajózó, 100 főnél többet szállító utasszállító hajókat |
| --- | --- |

ii.

a Norvégia zászlója alatt hajózó, 100 főnél többet szállító utasszállító hajókat

a C- és D-osztályba tartozó tengeri területeken, a 98/18/EK irányelv 4. cikkében foglaltaknak megfelelően.«”

| 2. | Az 56c. pont szövegét (3051/95/EK tanácsi rendelet) el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

Az 56c. pont szövegét (3051/95/EK tanácsi rendelet) el kell hagyni.

2. cikk

A 336/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 52. o.

1

(2)  HL L 64., 2006.3.4., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

3

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/71

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

132/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2006. szeptember 22-i123/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2006. szeptember 22-i123/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az 1702/2003/EK rendelet a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében történő módosításáróll szóló, 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az 1702/2003/EK rendelet a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében történő módosításáróll szóló, 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 2042/2003/EK rendeletnek a korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának és az I és III. melléklet (3) vonatkozásában való módosításáról szóló, 2006. május 8-i707/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba.. |
| --- | --- |

(3)

A 2042/2003/EK rendeletnek a korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának és az I és III. melléklet (3) vonatkozásában való módosításáról szóló, 2006. május 8-i707/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba..

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 66p. pont (1702/2003/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „– | 32006 R 0706: A Bizottság 2006. május 8-i 706/2006/EK rendelete (HL L 122., 2006.5.9., 16. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A 66p. pont (1702/2003/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„–

32006 R 0706: A Bizottság 2006. május 8-i 706/2006/EK rendelete (HL L 122., 2006.5.9., 16. o.).”

| 2. | A 66q. pont (2042/2003/EK bizottsági rendelet) a következő szövegrésszel egészül ki:
  „az alábbi módosítással:






  — | 32006 R 0707: A Bizottság 2006. május 8-i707/2006/EK rendelete (HL L 122., 2006.5.9., 17. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

A 66q. pont (2042/2003/EK bizottsági rendelet) a következő szövegrésszel egészül ki:

„az alábbi módosítással:

—

32006 R 0707: A Bizottság 2006. május 8-i707/2006/EK rendelete (HL L 122., 2006.5.9., 17. o.).”

2. cikk

A 706/2006/EK és a 707/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 52. o.

1

(2)  HL L 122., 2006.5.9., 16. o.

2

(3)  HL L 122., 2006.5.9., 17. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/73

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

133/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 123/2006 határozata (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 123/2006 határozata (1) módosította.

| (2) | Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4), és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 2004. május 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (6) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4), és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló 2004. május 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (6) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba.

| (3) | A légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról szóló 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(3)

A légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról szóló 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a 66w. pont (552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:

| „66wa. | 32006 R 0730: A 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendelet a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról (HL L 128., 2006.5.16., 3. o.).” |
| --- | --- |

„66wa.

32006 R 0730: A 2006. május 11-i 730/2006/EK bizottsági rendelet a légtér 195-ös repülési szint fölötti osztályozásáról és a látvarepülési szabályok szerinti járatok e szint fölötti útvonaláról (HL L 128., 2006.5.16., 3. o.).”

2. cikk

A 730/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT mellékletében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (8), vagy pedig a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat hatálybalépése napján, attól függően, melyik a későbbi időpont.

8

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 52. o.

1

(2)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

2

(3)  HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

3

(4)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

4

(5)  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

5

(6)  HL L 245., 2006.9.7., 18. o.

6

(7)  HL L 128., 2006.5.16., 3. o.

7

(8)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

8

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/75

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

134/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 123/2006 határozata (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2006. szeptember 22-i 123/2006 határozata (1) módosította.

| (2) | Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (5) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3), és az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (5) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba.

| (3) | Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (4) | Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről szóló, 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről szóló, 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. mellékletének 66wa. pontja (730/2006/EK bizottsági rendelet) után a következő pontok kerülnek beszúrásra:

| „66wb. | 32006 R 1032: Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.). |
| --- | --- |

„66wb.

32006 R 1032: Az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.).

| 66wc. | 32006 R 1033: Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről szóló, 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.).” |
| --- | --- |

66wc.

32006 R 1033: Az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről szóló, 2006. július 4-i 1033/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.).”

2. cikk

Az 1032/2006/EK és az 1033/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (8), vagy pedig a 2006. június 2-i 67/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat hatálybalépése napján, attól függően, melyik a későbbi időpont.

8

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 52. o.

1

(2)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

2

(3)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

3

(4)  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

4

(5)  HL L 245., 2006.9.7., 18. o.

5

(6)  HL L 186., 2006.7.7., 27. o.

6

(7)  HL L 186., 2006.7.7., 46. o.

7

(8)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

8

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/77

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

135/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006. szeptember 22-i 126/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXI. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006. szeptember 22-i 126/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXI. mellékletét.

| (2) | A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatátvitelre vonatkozó formátum és eljárás tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. április 18-i 601/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatátvitelre vonatkozó formátum és eljárás tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. április 18-i 601/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatokra vonatkozó követelmények naprakésszé tételével történő kiigazításáról szóló, 2006. április 18-i 602/2006/EK bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatokra vonatkozó követelmények naprakésszé tételével történő kiigazításáról szóló, 2006. április 18-i 602/2006/EK bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 19s. pont (184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:
  „az alábbi módosítással:






  — | 32006 R 0602: A Bizottság 2006. április 18-i 602/2006/EK rendelete (HL L 106., 2006.4.19., 10. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A 19s. pont (184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:

„az alábbi módosítással:

—

32006 R 0602: A Bizottság 2006. április 18-i 602/2006/EK rendelete (HL L 106., 2006.4.19., 10. o.).”

| 2. | A 19s. pontot (184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) követően a következő pont kerül beszúrásra:






  „19sa. | 32006 R 0601: A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatátvitelre vonatkozó formátum és eljárás tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. április 18-i 601/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 106., 2006.4.19., 7. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

A 19s. pontot (184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) követően a következő pont kerül beszúrásra:

„19sa.

32006 R 0601: A 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatátvitelre vonatkozó formátum és eljárás tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. április 18-i 601/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 106., 2006.4.19., 7. o.).”

2. cikk

A 601/2006/EK és 602/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 57. o.

1

(2)  HL L 106., 2006.4.19., 7. o.

2

(3)  HL L 106., 2006.4.19., 10. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/79

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

136/2006 HATÁROZATA

(2006. október. 27.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006. szeptember 22-i 126/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXI. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006. szeptember 22-i 126/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXI. mellékletét.

| (2) | A jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) a meghatározások és frissített meghatározások tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1980/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. május 2-i 676/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) a meghatározások és frissített meghatározások tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1980/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. május 2-i 676/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek (3) a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006.  május 16-i 698/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

Az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek (3) a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006.  május 16-i 698/2006/EK bizottsági rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba.

| (4) | A harmonizált fogyasztói árindexhez végzett árgyűjtés időbeli lefedettsége tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet (4) végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. április 25-i 701/2006/EK rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A harmonizált fogyasztói árindexhez végzett árgyűjtés időbeli lefedettsége tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet (4) végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. április 25-i 701/2006/EK rendeletet bele kell foglalni a megállapodásba.

| (5) | A 698/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezi a 452/2000/EK bizottsági rendeletet (5) és a 72/2002/EK bizottsági rendeletet (6), amelyeket belefoglaltak a megállapodásba, és amelyek következésképpen a megállapodás értelmében hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(5)

A 698/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezi a 452/2000/EK bizottsági rendeletet (5) és a 72/2002/EK bizottsági rendeletet (6), amelyeket belefoglaltak a megállapodásba, és amelyek következésképpen a megállapodás értelmében hatályukat vesztik.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 18j. pont (1980/2003/EK bizottsági rendelet) a következő szövegrésszel egészül ki:
  „az alábbi módosítással:






  — | 32006 R 0676: A Bizottság 2006. május 2-i 676/2006/EK határozata (HL L 118., 2006.5.3., 3. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A 18j. pont (1980/2003/EK bizottsági rendelet) a következő szövegrésszel egészül ki:

„az alábbi módosítással:

—

32006 R 0676: A Bizottság 2006. május 2-i 676/2006/EK határozata (HL L 118., 2006.5.3., 3. o.).”

| 2. | A 18.f. pont (72/2002/EK bizottsági rendelet) helyébe a következő szöveg lép:
  „32006 R 0698: Az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. május 5-i 698/2006/EK bizottsági rendelete (HL L 121., 2006.5.6., 30. o.).” |
| --- | --- |

2.

A 18.f. pont (72/2002/EK bizottsági rendelet) helyébe a következő szöveg lép:

„32006 R 0698: Az 530/1999/EK tanácsi rendeletnek a munkaerőköltség-felvételi és a strukturális keresetfelvételi statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. május 5-i 698/2006/EK bizottsági rendelete (HL L 121., 2006.5.6., 30. o.).”

| 3. | A 18 da. pont (452/2000/EK bizottsági rendelet) szövegét törölni kell. |
| --- | --- |

3.

A 18 da. pont (452/2000/EK bizottsági rendelet) szövegét törölni kell.

| 4. | A 19v. pont (1708/2005/EK bizottsági rendelet) után a következő pont kerül beszúrásra:






  „19w. | 32006 R 0701: A harmonizált fogyasztói árindexhez végzett árgyűjtés időbeli lefedettsége tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. április 25-i 701/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 122., 2006.5.9., 3. o.).” |
| --- | --- | --- |

4.

A 19v. pont (1708/2005/EK bizottsági rendelet) után a következő pont kerül beszúrásra:

„19w.

32006 R 0701: A harmonizált fogyasztói árindexhez végzett árgyűjtés időbeli lefedettsége tekintetében a 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. április 25-i 701/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 122., 2006.5.9., 3. o.).”

2. cikk

A 676/2006/EK, a 698/2006/EK és a 701/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2006. október 28-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (7).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006 11 30., 57. o.

1

(2)  HL L 118., 2006.5.3., 3. o.

2

(3)  HL L 121., 2006.5.6., 30. o.

3

(4)  HL L 122., 2006.5.9., 3. o.

4

(5)  HL L 55., 2000.2.29., 53. o.

5

(6)  HL L 15., 2002.1.17., 7. o.

6

(7)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

7

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/81

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

137/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006. szeptember 22-i 127/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXII. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006. szeptember 22-i 127/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította a megállapodás XXII. mellékletét.

| (2) | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 21 Nemzetközi Számviteli Standard és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 7 értelmezése tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. május 8-i 708/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IAS 21 Nemzetközi Számviteli Standard és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 7 értelmezése tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. május 8-i 708/2006/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXII. mellékletének 10ba. pontja (1725/2003/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „– | 32006 R 0708: A Bizottság 2006. május 8-i 708/2006/EK határozata (HL L 122., 2006.5.9., 19. o.).” |
| --- | --- |

„–

32006 R 0708: A Bizottság 2006. május 8-i 708/2006/EK határozata (HL L 122., 2006.5.9., 19. o.).”

2. cikk

A 708/2006/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 20 nappal elfogadását követően lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 333., 2006.11.30., 59. o.

1

(2)  HL L 122., 2006.5.9., 19. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/83

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

138/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a 2006. március 10-i 39/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a 2006. március 10-i 39/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Helyénvaló kiterjeszteni a megállapodásban résztvevő Szerződő Felek közötti együttműködést az „Esélyegyenlőség mindenki számára” európai éve – az igazságos társadalom irányában (2007) létrehozásáról szóló, 2006. május 17-i 771/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2). |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló kiterjeszteni a megállapodásban résztvevő Szerződő Felek közötti együttműködést az „Esélyegyenlőség mindenki számára” európai éve – az igazságos társadalom irányában (2007) létrehozásáról szóló, 2006. május 17-i 771/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2).

| (3) | Ezért a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2007. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2007. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás 31. jegyzőkönyvének 5. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | Az (5) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
  „5.   Az EFTA-államok 1996. január 1-jétől részt vesznek a (8) bekezdés első két francia bekezdésében említett közösségi programokban és fellépésekben, 2000. január 1-jétől részt vesznek a harmadik francia bekezdésben említett programban, 2001. január 1-jétől részt vesznek a negyedik francia bekezdésben említett programban, 2002. január 1-jétől részt vesznek az ötödik és hatodik francia bekezdésben említett programban, 2004. január 1-jétől részt vesznek a hetedik és nyolcadik francia bekezdésben említett programban, és 2007. január 1-jétől részt vesznek a kilencedik francia bekezdésben említett programban”. |
| --- | --- |

1.

Az (5) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„5.   Az EFTA-államok 1996. január 1-jétől részt vesznek a (8) bekezdés első két francia bekezdésében említett közösségi programokban és fellépésekben, 2000. január 1-jétől részt vesznek a harmadik francia bekezdésben említett programban, 2001. január 1-jétől részt vesznek a negyedik francia bekezdésben említett programban, 2002. január 1-jétől részt vesznek az ötödik és hatodik francia bekezdésben említett programban, 2004. január 1-jétől részt vesznek a hetedik és nyolcadik francia bekezdésben említett programban, és 2007. január 1-jétől részt vesznek a kilencedik francia bekezdésben említett programban”.

| 2. | A (8) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „– | 32006 D 0771: Az Európai Parlament és a Tanács 771/2006/EK határozata (2006. május 17.) az »Esélyegyenlőség mindenki számára« európai évéről (2007) – az igazságos társadalom irányában (HL L 146., 2006.5.31., 1. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

A (8) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„–

32006 D 0771: Az Európai Parlament és a Tanács 771/2006/EK határozata (2006. május 17.) az »Esélyegyenlőség mindenki számára« európai évéről (2007) – az igazságos társadalom irányában (HL L 146., 2006.5.31., 1. o.).”

2. cikk

Ez a határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT-Vegyesbizottsághoz eljuttatott utolsó értesítést követő napon lép hatályba (3).

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 147., 2006.6.1., 61. o.

1

(2)  HL L 146., 2006.5.31., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/85

---

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG

139/2006 HATÁROZATA

(2006. október 27.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás a négy alapszabadságon kívül eső egyes területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a 2004 június 8-i 90/2004 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a 2004 június 8-i 90/2004 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az 1996. október 28-i 56/96 EGT-vegyesbizottsági határozat (2) kiterjesztette a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést azáltal, hogy az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (Eures) hálózatát belefoglalta a megállapodás 31. jegyzőkönyvébe. |
| --- | --- |

(2)

Az 1996. október 28-i 56/96 EGT-vegyesbizottsági határozat (2) kiterjesztette a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést azáltal, hogy az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (Eures) hálózatát belefoglalta a megállapodás 31. jegyzőkönyvébe.

| (3) | Liechtenstein eredetileg fenntartotta azt a jogát, hogy az Euresben való részvételét a megállapodás 15. jegyzőkönyvének megfelelően a személyek szabad mozgása területén hozott átmeneti intézkedések közös felülvizsgálatának eredményétől teszi függővé. |
| --- | --- |

(3)

Liechtenstein eredetileg fenntartotta azt a jogát, hogy az Euresben való részvételét a megállapodás 15. jegyzőkönyvének megfelelően a személyek szabad mozgása területén hozott átmeneti intézkedések közös felülvizsgálatának eredményétől teszi függővé.

| (4) | E közös felülvizsgálat alapján az 1999. december 17-i 191/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat (3) Liechtenstein vonatkozásában új szektorális kiigazításokat vezetett be a megállapodás V. és VIII. mellékletében, amelyek a liechtensteini lakóhelyszerzésre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(4)

E közös felülvizsgálat alapján az 1999. december 17-i 191/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat (3) Liechtenstein vonatkozásában új szektorális kiigazításokat vezetett be a megállapodás V. és VIII. mellékletében, amelyek a liechtensteini lakóhelyszerzésre korlátozódnak.

| (5) | A Liechtenstein Euresben való részvételére vonatkozó fenntartást a továbbiakban nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

A Liechtenstein Euresben való részvételére vonatkozó fenntartást a továbbiakban nem kell alkalmazni.

| (6) | Ennek következtében a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy Liechtenstein Euresben való részvétele 2007. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon, |
| --- | --- |

(6)

Ennek következtében a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy Liechtenstein Euresben való részvétele 2007. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás 31. jegyzőkönyve 15. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő lép:

| „4. | Az (1)-(3) bekezdés Liechtensteinre 2007. január 1-jétől alkalmazandó.” |
| --- | --- |

„4.

Az (1)-(3) bekezdés Liechtensteinre 2007. január 1-jétől alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT-Vegyesbizottsághoz eljuttatott utolsó értesítést követő napon lép hatályba (4).

4

Ezt a rendeletet 2007. január 1-étől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

Oda Helen SLETNES

---

(1)  HL L 349., 2004.11.25., 52. o.

1

(2)  HL L 58., 1997.2.27., 50. o.

2

(3)  HL L 74., 2001.3.15., 29. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/87

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

143/06/COL

(2006. május 11.)

a gabonafélékben és egyes egyéb növényi eredetű termékekben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének való megfelelést biztosító 2006. évi megfigyelési programról és a 2007. évi nemzeti megfigyelési programokról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásra, és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 38. pontjában hivatkozott jogi aktusra (A Tanács 1986. július 24-i 86/362/EGK irányelve a gabonafélékben, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról
   (1), amelyet legutóbb az 1. jegyzőkönyvével módosítottak és igazítottak az EGT-megállapodáshoz, és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54. pontjában hivatkozott jogi aktusra (A Tanács 1990. november 27-i 90/642/EGK irányelve az egyes növényi eredetű termékekben – többek között a gyümölcsökben és zöldségekben -, illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról
   (2), amelyet legutóbb az 1. jegyzőkönyvével módosítottak és igazítottak az EGT-megállapodáshoz, és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak olyan rendszer kidolgozása felé kell haladnia, amely lehetővé teszi a peszticideknek való tényleges kitettség becslését az étrend alapján. A reális értékek meghatározása céljából ismerni kell a peszticid-szermaradványok megfigyeléséhez kapcsolódó adatokat több olyan élelmiszeripari termékre vonatkozóan, amelyek az Európában szokásos táplálkozás fő összetevőit képezik. Általánosan elfogadott nézet, hogy az Európában szokásos táplálkozás fő összetevőit mintegy 20-30 élelmiszeripari termék képezi.
  Tekintetbe véve a peszticid-szermaradványok megfigyelése céljából rendelkezésre álló nemzeti szintű forrásokat, a tagállamok évente mindössze nyolc termék mintáinak elemzését tudják elvégezni összehangolt megfigyelési program keretében. A peszticidek felhasználása hároméves ciklusonként változik. Ezért általánosságban hároméves ciklusonként valamennyi peszticid megfigyelését el kell végezni 20-30 élelmiszeripari termék esetében. |
| --- | --- |

(1)

Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak olyan rendszer kidolgozása felé kell haladnia, amely lehetővé teszi a peszticideknek való tényleges kitettség becslését az étrend alapján. A reális értékek meghatározása céljából ismerni kell a peszticid-szermaradványok megfigyeléséhez kapcsolódó adatokat több olyan élelmiszeripari termékre vonatkozóan, amelyek az Európában szokásos táplálkozás fő összetevőit képezik. Általánosan elfogadott nézet, hogy az Európában szokásos táplálkozás fő összetevőit mintegy 20-30 élelmiszeripari termék képezi.

Tekintetbe véve a peszticid-szermaradványok megfigyelése céljából rendelkezésre álló nemzeti szintű forrásokat, a tagállamok évente mindössze nyolc termék mintáinak elemzését tudják elvégezni összehangolt megfigyelési program keretében. A peszticidek felhasználása hároméves ciklusonként változik. Ezért általánosságban hároméves ciklusonként valamennyi peszticid megfigyelését el kell végezni 20-30 élelmiszeripari termék esetében.

| (2) | Az ezen ajánlás hatálya alá tartozó peszticid-szermaradványokat megfigyelés alá kell vonni 2006 folyamán, mivel ez lehetővé teszi ezen adatok felhasználását az étrend alapján történő tényleges kitettség becsléséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az ezen ajánlás hatálya alá tartozó peszticid-szermaradványokat megfigyelés alá kell vonni 2006 folyamán, mivel ez lehetővé teszi ezen adatok felhasználását az étrend alapján történő tényleges kitettség becsléséhez.

| (3) | A mintavételek számát illetően szisztematikus statisztikai megközelítésre van szükség minden egyes megfigyelés során. Ilyen megközelítést dolgozott ki a Codex Alimentarius Bizottság (3). A binomiális valószínűségi eloszlás alapján kiszámítható, hogy 613 minta vizsgálata 99 % feletti valószínűséggel teszi lehetővé az olyan minták azonosítását, amelyek a kimutathatósági határt (LOD) meghaladó mértében tartalmaznak peszticid-szermaradványokat, feltéve, hogy a növényi eredetű termékek kevesebb mint 1 %-a tartalmaz szermaradványokat a határt túllépő mértékben. E minták begyűjtését a lakosság és a fogyasztók száma alapján kell felosztani az Európai Gazdasági Térségben oly módon, hogy évente és termékenként legalább 12 minta vételére kerüljön sor. |
| --- | --- |

(3)

A mintavételek számát illetően szisztematikus statisztikai megközelítésre van szükség minden egyes megfigyelés során. Ilyen megközelítést dolgozott ki a Codex Alimentarius Bizottság (3). A binomiális valószínűségi eloszlás alapján kiszámítható, hogy 613 minta vizsgálata 99 % feletti valószínűséggel teszi lehetővé az olyan minták azonosítását, amelyek a kimutathatósági határt (LOD) meghaladó mértében tartalmaznak peszticid-szermaradványokat, feltéve, hogy a növényi eredetű termékek kevesebb mint 1 %-a tartalmaz szermaradványokat a határt túllépő mértékben. E minták begyűjtését a lakosság és a fogyasztók száma alapján kell felosztani az Európai Gazdasági Térségben oly módon, hogy évente és termékenként legalább 12 minta vételére kerüljön sor.

| (4) | A „Peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőség-ellenőrzési eljárások” című dokumentumhoz kapcsolódó iránymutatásokat az Európai Bizottság honlapján (4) teszik közzé. Megállapodás született arról, hogy ezeket az iránymutatásokat az EFTA-államok analitikai laboratóriumainak a lehető legteljesebb mértékben alkalmazniuk kell, valamint hogy ezeket a megfigyelési programok során szerzett tapasztalatok ismeretében folyamatosan felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(4)

A „Peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőség-ellenőrzési eljárások” című dokumentumhoz kapcsolódó iránymutatásokat az Európai Bizottság honlapján (4) teszik közzé. Megállapodás született arról, hogy ezeket az iránymutatásokat az EFTA-államok analitikai laboratóriumainak a lehető legteljesebb mértékben alkalmazniuk kell, valamint hogy ezeket a megfigyelési programok során szerzett tapasztalatok ismeretében folyamatosan felül kell vizsgálni.

| (5) | Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zz. pontjában hivatkozott jogi aktusban (A Bizottság 2002. július 11-i 2002/63/EK irányelve a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
   (5) meghatározott mintavételi módszerek és eljárások tartalmazzák a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlottakat. |
| --- | --- |

(5)

Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zz. pontjában hivatkozott jogi aktusban (A Bizottság 2002. július 11-i 2002/63/EK irányelve a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
   (5) meghatározott mintavételi módszerek és eljárások tartalmazzák a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlottakat.

| (6) | A 90/642/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint a 86/362/EGK irányelv 7. cikke (2) bekezdésének a) pontja kötelezi az EFTA-államokat a nemzeti ellenőrzési programjaik kidolgozásakor alkalmazott kritériumok pontos megadására. Ezen információknak tartalmazniuk kell a mintavételek számát és a lefolytatandó vizsgálatokat illetően alkalmazott kritériumokat, az alkalmazott jelentési szinteket, a jelentési szintek megállapításának kritériumait és az analízist lefolytató laboratóriumok akkreditálásának részletes adatait az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54n. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus szerint (A Tanács 1993. október 29-i 93/99/EGK irányelve az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről
   (6). A jogsértések számát és jellegét, valamint a megtett intézkedéseket szintén jelezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A 90/642/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint a 86/362/EGK irányelv 7. cikke (2) bekezdésének a) pontja kötelezi az EFTA-államokat a nemzeti ellenőrzési programjaik kidolgozásakor alkalmazott kritériumok pontos megadására. Ezen információknak tartalmazniuk kell a mintavételek számát és a lefolytatandó vizsgálatokat illetően alkalmazott kritériumokat, az alkalmazott jelentési szinteket, a jelentési szintek megállapításának kritériumait és az analízist lefolytató laboratóriumok akkreditálásának részletes adatait az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54n. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus szerint (A Tanács 1993. október 29-i 93/99/EGK irányelve az élelmiszerek hatósági ellenőrzésével kapcsolatos további intézkedésekről
   (6). A jogsértések számát és jellegét, valamint a megtett intézkedéseket szintén jelezni kell.

| (7) | Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54a. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (A Bizottság 1991. május 14-i 91/321/EGK irányelve az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről
   (7) 6. cikkével, valamint az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zl. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (A Bizottság 1996. február 16-i 96/5/EK irányelve a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről
   (8) 6. cikkével összhangban meghatározták a szermaradványok megengedett legmagasabb mértékét a bébiételek vonatkozásában is. |
| --- | --- |

(7)

Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54a. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (A Bizottság 1991. május 14-i 91/321/EGK irányelve az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről
   (7) 6. cikkével, valamint az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zl. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (A Bizottság 1996. február 16-i 96/5/EK irányelve a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről
   (8) 6. cikkével összhangban meghatározták a szermaradványok megengedett legmagasabb mértékét a bébiételek vonatkozásában is.

| (8) | A megfigyelési programok eredményeihez kapcsolódó információk kezelésére, tárolására és továbbítására különösen alkalmasak az elektronikus módszerek. Annak érdekében, hogy az EK-tagállamok elektronikus levelezés útján szolgáltathassanak adatokat a Bizottság számára, külön adatformátumokat fejlesztettek ki. Az EFTA-államok használhatják ugyanezeket az adatformátumokat, tehát az EFTA Felügyeleti Hatóság számára jelentéseiket egységes formátumban küldhetik meg. Ezen egységes formátum további fejlesztését leghatékonyabban a Bizottság végzi iránymutatások kialakításával. |
| --- | --- |

(8)

A megfigyelési programok eredményeihez kapcsolódó információk kezelésére, tárolására és továbbítására különösen alkalmasak az elektronikus módszerek. Annak érdekében, hogy az EK-tagállamok elektronikus levelezés útján szolgáltathassanak adatokat a Bizottság számára, külön adatformátumokat fejlesztettek ki. Az EFTA-államok használhatják ugyanezeket az adatformátumokat, tehát az EFTA Felügyeleti Hatóság számára jelentéseiket egységes formátumban küldhetik meg. Ezen egységes formátum további fejlesztését leghatékonyabban a Bizottság végzi iránymutatások kialakításával.

| (9) | A jelen ajánlásban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Élelmiszer Bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(9)

A jelen ajánlásban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Élelmiszer Bizottság véleményével.

AJÁNLJA AZ EFTA-ÁLLAMOKNAK, HOGY

| 1. | Végezzenek mintavételt és analízist az ezen ajánlás I. mellékletében meghatározott termék/peszticid-szermaradvány kombinációkra vonatkozóan az adott EFTA-állam piacán a nemzeti, az EGT-államokból származó és harmadik országbeli termékek részesedését megfelelően tükröző mintavétel alapján.
  A mintavételi eljárásnak, beleértve az egységek számát is, összhangban kell lennie az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zz. pontjában hivatkozott jogi aktussal (A Bizottság 2002. július 11-i 2002/63/EK irányelve a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről). |
| --- | --- |

1.

Végezzenek mintavételt és analízist az ezen ajánlás I. mellékletében meghatározott termék/peszticid-szermaradvány kombinációkra vonatkozóan az adott EFTA-állam piacán a nemzeti, az EGT-államokból származó és harmadik országbeli termékek részesedését megfelelően tükröző mintavétel alapján.

A mintavételi eljárásnak, beleértve az egységek számát is, összhangban kell lennie az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zz. pontjában hivatkozott jogi aktussal (A Bizottság 2002. július 11-i 2002/63/EK irányelve a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről).

| 2. | A súlyos kockázatot jelentő peszticidek esetében, azaz amennyiben ARfD (akut referencia dózis) került megállapításra (pl. OP-észterek, endoszulfán és N-metilkarbamátok), a mintavételezésnek olyan módon kell megvalósulnia, hogy lehetőség nyíljon két laboratóriumi minta kiválasztására. Amennyiben az első laboratóriumi minta kimutatható mennyiségű szermaradványt tartalmaz a vizsgálat tárgyát képező peszticidből, a második minta egységeit külön-külön kell elemezni. Ez a következő termékekre alkalmazandó:






  — | Padlizsán |
| --- | --- | --- |

2.

A súlyos kockázatot jelentő peszticidek esetében, azaz amennyiben ARfD (akut referencia dózis) került megállapításra (pl. OP-észterek, endoszulfán és N-metilkarbamátok), a mintavételezésnek olyan módon kell megvalósulnia, hogy lehetőség nyíljon két laboratóriumi minta kiválasztására. Amennyiben az első laboratóriumi minta kimutatható mennyiségű szermaradványt tartalmaz a vizsgálat tárgyát képező peszticidből, a második minta egységeit külön-külön kell elemezni. Ez a következő termékekre alkalmazandó:

—

Padlizsán

| — | Szőlő (9) |
| --- | --- |

—

Szőlő (9)

| — | Banán |
| --- | --- |

—

Banán

| — | Paprika. |
| --- | --- |

—

Paprika.

E termékekből ésszerű számú minta felhasználásával el kell végezni a második laboratóriumi minta egyes egységeinek egyedi elemzését is abban az esetben, ha ilyen peszticideket mutatnak ki az első mintában, és különösen, ha a termény egyetlen termelőtől származik.

| 3. | Az I. mellékletnek megfelelően megadott minták összességéből minden EFTA-államnak a következőket kell vételeznie és elemeznie:






  a) | legalább tíz minta a főként zöldség-, gyümölcs- és gabonaalapú bébiételekből; |
| --- | --- | --- |

3.

Az I. mellékletnek megfelelően megadott minták összességéből minden EFTA-államnak a következőket kell vételeznie és elemeznie:

a)

legalább tíz minta a főként zöldség-, gyümölcs- és gabonaalapú bébiételekből;

| b) | bizonyos számú, (ahol lehetséges, legalább egy) biogazdálkodásból származó terményminta, tükrözve a biotermékek piaci részesedését az EFTA-államban. |
| --- | --- |

b)

bizonyos számú, (ahol lehetséges, legalább egy) biogazdálkodásból származó terményminta, tükrözve a biotermékek piaci részesedését az EFTA-államban.

| 4. | Az ezen ajánlás I. mellékletében meghatározott termék/peszticid-szermaradvány kombinációk szempontjából vizsgált minták analízisének eredményeit legkésőbb 2007. augusztus 31-ig jelentsék, feltüntetve:






  a) | az alkalmazott vizsgálati módszereket és a mért szinteket, összhangban a peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőségellenőrzési eljárásokról szóló iránymutatásban meghatározott minőség-ellenőrzési eljárásokkal; |
| --- | --- | --- |

4.

Az ezen ajánlás I. mellékletében meghatározott termék/peszticid-szermaradvány kombinációk szempontjából vizsgált minták analízisének eredményeit legkésőbb 2007. augusztus 31-ig jelentsék, feltüntetve:

a)

az alkalmazott vizsgálati módszereket és a mért szinteket, összhangban a peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőségellenőrzési eljárásokról szóló iránymutatásban meghatározott minőség-ellenőrzési eljárásokkal;

| b) | a jogsértések számát és jellegét, valamint a megtett intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

a jogsértések számát és jellegét, valamint a megtett intézkedéseket.

| 5. | A jelentést olyan formátumban készítsék el – beleértve az elektronikus adatformátumot is –, amely megfelel a megfigyelési programokra vonatkozó ajánlások végrehajtásáról szóló EGT-államoknak címzett útmutatónak (10).
  A biogazdálkodásból származó terményekből vett minták eredményeit külön adatlapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

5.

A jelentést olyan formátumban készítsék el – beleértve az elektronikus adatformátumot is –, amely megfelel a megfigyelési programokra vonatkozó ajánlások végrehajtásáról szóló EGT-államoknak címzett útmutatónak (10).

A biogazdálkodásból származó terményekből vett minták eredményeit külön adatlapon kell jelenteni.

| 6. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok részére legkésőbb 2006. augusztus 31-ig juttassák el a 86/362/EGK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és a 90/642/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján megkövetelt valamennyi, a 2005. évben végzett megfigyelésre vonatkozó információt, a peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékeinek való megfelelés legalább mintavételezéses ellenőrzés általi biztosítása érdekében. Az információknak tartalmazniuk kell:






  a) | a peszticid-szermaradványokra vonatkozó nemzeti programok eredményeit; |
| --- | --- | --- |

6.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok részére legkésőbb 2006. augusztus 31-ig juttassák el a 86/362/EGK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése és a 90/642/EGK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján megkövetelt valamennyi, a 2005. évben végzett megfigyelésre vonatkozó információt, a peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékeinek való megfelelés legalább mintavételezéses ellenőrzés általi biztosítása érdekében. Az információknak tartalmazniuk kell:

a)

a peszticid-szermaradványokra vonatkozó nemzeti programok eredményeit;

| b) | a laboratóriumok minőség-ellenőrzési eljárásaira vonatkozó információkat, különösen a peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőség-ellenőrzési eljárásokról szóló iránymutatások azon szempontjaira vonatkozó információkat, amelyeknek alkalmazása nem állt módjukban vagy amelyek esetében az alkalmazás nehézségekbe ütközött; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumok minőség-ellenőrzési eljárásaira vonatkozó információkat, különösen a peszticid-szermaradványok analízisére vonatkozó minőség-ellenőrzési eljárásokról szóló iránymutatások azon szempontjaira vonatkozó információkat, amelyeknek alkalmazása nem állt módjukban vagy amelyek esetében az alkalmazás nehézségekbe ütközött;

| c) | az analízist lefolytató laboratóriumok akkreditációjával kapcsolatos információkat (beleértve az akkreditáció típusát, az akkreditációs testületet és az akkreditációs tanúsítvány másolatát) a 93/99/EGK irányelv 3. cikkének rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az analízist lefolytató laboratóriumok akkreditációjával kapcsolatos információkat (beleértve az akkreditáció típusát, az akkreditációs testületet és az akkreditációs tanúsítvány másolatát) a 93/99/EGK irányelv 3. cikkének rendelkezéseivel összhangban;

| d) | azon jártassági vizsgálatokkal és gyűrűtesztekkel kapcsolatos információkat, amelyekben a laboratórium részt vett. |
| --- | --- |

d)

azon jártassági vizsgálatokkal és gyűrűtesztekkel kapcsolatos információkat, amelyekben a laboratórium részt vett.

| 7. | A 90/642/EGK és a 86/362/EGK irányelvek által a 2007. évre meghatározott peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének megfigyelését célzó nemzeti program tervezetét legkésőbb 2006. szeptember 30-ig juttassák el az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, amelynek tartalmaznia kell az alábbi információkat:






  a) | az elvégzendő mintavételek számának és a lefolytatandó vizsgálatok meghatározására alkalmazott kritériumokat; |
| --- | --- | --- |

7.

A 90/642/EGK és a 86/362/EGK irányelvek által a 2007. évre meghatározott peszticid-szermaradványok megengedett legmagasabb mértékének megfigyelését célzó nemzeti program tervezetét legkésőbb 2006. szeptember 30-ig juttassák el az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, amelynek tartalmaznia kell az alábbi információkat:

a)

az elvégzendő mintavételek számának és a lefolytatandó vizsgálatok meghatározására alkalmazott kritériumokat;

| b) | az alkalmazott jelentési szinteket, valamint a jelentési szintek megállapításának kritériumait; továbbá |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott jelentési szinteket, valamint a jelentési szintek megállapításának kritériumait; továbbá

| c) | a 93/99/EGK tanácsi irányelv alapján a vizsgálatokat lefolytató laboratóriumok akkreditációjának pontos adatait. |
| --- | --- |

c)

a 93/99/EGK tanácsi irányelv alapján a vizsgálatokat lefolytató laboratóriumok akkreditációjának pontos adatait.

Ennek az ajánlásnak a címzettje Izland, Liechtenstein és Norvégia.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

Niels FENGER

igazgató

---

(1)  HL L 221., 1986.8.7., 37. o. A legutóbb a 2006/92/EK bizottsági irányelvvel (HL L 311., 2006.11.10., 31. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 350., 1990.12.14., 71. o. A legutóbb a 2006/92/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  Codex Alimentarius, Peszticid-szermaradványok az élelmiszerekben, Róma, 1994, ISBN 92-5-203271-1; 2. kötet, 372. o.

3

(4)  SANCO/10476/2003 számú dokumentum, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

4

(5)  HL L 187., 2002.7.16., 30. o.

5

(6)  HL L 290., 1993.11.24., 14. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

6

(7)  HL L 175., 1991.7.4., 35. o. A legutóbb a 2003/14/EK irányelvvel (HL L 41., 2003.2.14., 37. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 49., 1996.2.28., 1. o. A legutóbb a 2003/13/EK irányelvvel (HL L 41., 2003.2.14., 33. o.) módosított irányelv.

8

(9)  Szőlő esetében ez kb. 555 g-os egységet (átlagos fürtöt) jelent.

9

(10)  Évenként tudomásul vétel céljából mutatják be az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnak (SCFCAH).

10

---

I. MELLÉKLET

Az ellenőrzendő peszticid/termék-kombinációk

| A vizsgált peszticid-szermaradvány | 2006 | 2007 (1) | 2008 (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acefát | (4) | (5) | (3) |
| Acetamiprid | | (5) | (3) |
| Aldikarb | (4) | (5) | (3) |
| Metilazinfosz | (4) | (5) | (3) |
| Azoxistrobin | (4) | (5) | (3) |
| Benomil-csoport | (4) | (5) | (3) |
| Bifentrin | (4) | (5) | (3) |
| Brómpropilát | (4) | (5) | (3) |
| Bupirimát | (4) | (5) | (3) |
| Buprofezin | | (5) | (3) |
| Kaptán + Folpet
  Kaptán
  Folpet | (4) | (5) | (3) |
| Karbaril | (4) | (5) | (3) |
| Klórmekvát (2) | (4) | (5) | (3) |
| Klórtalonil | (4) | (5) | (3) |
| Klórprofám | (4) | (5) | (3) |
| Klórpirifosz | (4) | (5) | (3) |
| Klórpirifosz-metil | (4) | (5) | (3) |
| Cipermetrin | (4) | (5) | (3) |
| Ciprodinil | (4) | (5) | (3) |
| Deltametrin | (4) | (5) | (3) |
| Diazinon | (4) | (5) | (3) |
| Diklofluanid | (4) | (5) | (3) |
| Diklórvosz | | (5) | (3) |
| Dikofol | (4) | (5) | (3) |
| Dimetoát+Ometoát
  Dimetoát
  Ometoát | (4) | (5) | (3) |
| Difenil-amin | (4) | (5) | (3) |
| Endoszulfán | (4) | (5) | (3) |
| Fenhexamid | (4) | (5) | (3) |
| Fenitrotion | | (5) | (3) |
| Fludioxinil | (4) | (5) | (3) |
| Imazalil | (4) | (5) | (3) |
| Imidakloprid | (4) | (5) | (3) |
| Indoxakarb | | (5) | (3) |
| Iprodion | (4) | (5) | (3) |
| Iprovalikarb | | (5) | (3) |
| Krezoxim-metil | (4) | (5) | (3) |
| Lambda-cihalotrin | (4) | (5) | (3) |
| Malation | (4) | (5) | (3) |
| Maneb-csoport | (4) | (5) | (3) |
| Mepanipirim | | (5) | (3) |
| Metamidofosz | (4) | (5) | (3) |
| Metalaxil | (4) | (5) | (3) |
| Metidation | (4) | (5) | (3) |
| Metiokarb | (4) | (5) | (3) |
| Metomil | (4) | (5) | (3) |
| Miklobutanil | (4) | (5) | (3) |
| Oxidemeton-metil | (4) | (5) | (3) |
| Paration | (4) | (5) | (3) |
| Penkonazol | | (5) | (3) |
| Foszalon | (4) | (5) | (3) |
| Pirimikarb | (4) | (5) | (3) |
| Pirimifosz-metil | (4) | (5) | (3) |
| Prokloráz | | (5) | (3) |
| Procimidon | (4) | (5) | (3) |
| Profenofosz | | (5) | (3) |
| Propargit | (4) | (5) | (3) |
| Piretrinek | (4) | (5) | (3) |
| Pirimetanil | (4) | (5) | (3) |
| Piriproxifen | | (5) | (3) |
| Quenoxifen | | (5) | (3) |
| Spiroxamin | (4) | (5) | (3) |
| Tebukonazol | | (5) | (3) |
| Tebufenozoid | | (5) | (3) |
| Tiabendazol | (4) | (5) | (3) |
| Tolklofosz-metil | (4) | (5) | (3) |
| Tolilfluanid | (4) | (5) | (3) |
| Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol | (4) | (5) | (3) |
| Vinklozolin | (4) | (5) | (3) |

A vizsgált peszticid-szermaradvány

2006

2007 (1)

2008 (1)

Acefát

(4)

(5)

(3)

Acetamiprid

(5)

(3)

Aldikarb

(4)

(5)

(3)

Metilazinfosz

(4)

(5)

(3)

Azoxistrobin

(4)

(5)

(3)

Benomil-csoport

(4)

(5)

(3)

Bifentrin

(4)

(5)

(3)

Brómpropilát

(4)

(5)

(3)

Bupirimát

(4)

(5)

(3)

Buprofezin

(5)

(3)

Kaptán + Folpet

Kaptán

Folpet

(4)

(5)

(3)

Karbaril

(4)

(5)

(3)

Klórmekvát (2)

(4)

(5)

(3)

Klórtalonil

(4)

(5)

(3)

Klórprofám

(4)

(5)

(3)

Klórpirifosz

(4)

(5)

(3)

Klórpirifosz-metil

(4)

(5)

(3)

Cipermetrin

(4)

(5)

(3)

Ciprodinil

(4)

(5)

(3)

Deltametrin

(4)

(5)

(3)

Diazinon

(4)

(5)

(3)

Diklofluanid

(4)

(5)

(3)

Diklórvosz

(5)

(3)

Dikofol

(4)

(5)

(3)

Dimetoát+Ometoát

Dimetoát

Ometoát

(4)

(5)

(3)

Difenil-amin

(4)

(5)

(3)

Endoszulfán

(4)

(5)

(3)

Fenhexamid

(4)

(5)

(3)

Fenitrotion

(5)

(3)

Fludioxinil

(4)

(5)

(3)

Imazalil

(4)

(5)

(3)

Imidakloprid

(4)

(5)

(3)

Indoxakarb

(5)

(3)

Iprodion

(4)

(5)

(3)

Iprovalikarb

(5)

(3)

Krezoxim-metil

(4)

(5)

(3)

Lambda-cihalotrin

(4)

(5)

(3)

Malation

(4)

(5)

(3)

Maneb-csoport

(4)

(5)

(3)

Mepanipirim

(5)

(3)

Metamidofosz

(4)

(5)

(3)

Metalaxil

(4)

(5)

(3)

Metidation

(4)

(5)

(3)

Metiokarb

(4)

(5)

(3)

Metomil

(4)

(5)

(3)

Miklobutanil

(4)

(5)

(3)

Oxidemeton-metil

(4)

(5)

(3)

Paration

(4)

(5)

(3)

Penkonazol

(5)

(3)

Foszalon

(4)

(5)

(3)

Pirimikarb

(4)

(5)

(3)

Pirimifosz-metil

(4)

(5)

(3)

Prokloráz

(5)

(3)

Procimidon

(4)

(5)

(3)

Profenofosz

(5)

(3)

Propargit

(4)

(5)

(3)

Piretrinek

(4)

(5)

(3)

Pirimetanil

(4)

(5)

(3)

Piriproxifen

(5)

(3)

Quenoxifen

(5)

(3)

Spiroxamin

(4)

(5)

(3)

Tebukonazol

(5)

(3)

Tebufenozoid

(5)

(3)

Tiabendazol

(4)

(5)

(3)

Tolklofosz-metil

(4)

(5)

(3)

Tolilfluanid

(4)

(5)

(3)

Triadimefon + Triadimenol Triadimefon Triadimenol

(4)

(5)

(3)

Vinklozolin

(4)

(5)

(3)

---

(1)  A 2007. és 2008. évekre vonatkozó követelmények tájékoztató jellegűek; az ezen évekre javasolt programok szerint határozzák meg.

(2)  A klórmekvátot csak a körte és a gabonafélék esetében kell vizsgálni.

(3)  Körte, bab (friss vagy fagyasztott), burgonya, sárgarépa, narancs vagy mandarin, spenót (friss vagy fagyasztott), rizs és uborka.

(4)  Karfiol, paprika (édes), búza, padlizsán, szőlő, borsó (friss/fagyasztott, hüvely nélkül), banán és narancslé. A narancslé esetében az EFTA-államoknak fel kell tüntetniük a forrást (koncentrátum vagy friss gyümölcs).

(5)  Alma, paradicsom, fejes saláta, szamóca, póréhagyma, fejes káposzta, rozs vagy zab, őszibarack, beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/93

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

144/06/COL

(2006. május 11.)

a takarmányokban és élelmiszerekben jelen lévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentéséről

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásra, és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott, az EGT-megállapodásba az 1. jegyzőkönyvvel felvett és módosított jogi aktusra (A Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról
   (1),

tekintettel az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zn. pontjában hivatkozott, az EGT-megállapodásba az 1. jegyzőkönyvvel felvett és módosított jogi aktusra (A Bizottság 2001. március 8-i 466/2001/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról
   (2),

tekintettel az EFTA felügyeleti hatóság 2006. április 6-i 84/06/COL határozatára, amely a testület illetékes tagját az ajánlás elfogadására utasítja, ha az ajánlástervezet összhangban van az EFTA Növényi és állati takarmányok bizottságának, illetve az EFTA Élelmiszer Bizottságának véleményével.

mivel:

| (1) | Ezen ajánlás része a környezetben, a takarmányokban és az élelmiszerben jelenlévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentésére irányuló átfogó stratégiának. Célja javaslatot tenni a takarmányokra és élelmiszerekre vonatkozó beavatkozási szintek meghatározására. |
| --- | --- |

(1)

Ezen ajánlás része a környezetben, a takarmányokban és az élelmiszerben jelenlévő dioxinok, furánok és PCB-k csökkentésére irányuló átfogó stratégiának. Célja javaslatot tenni a takarmányokra és élelmiszerekre vonatkozó beavatkozási szintek meghatározására.

| (2) | Bár toxikológiai szempontból minden határértéknek vonatkoznia kellene a dioxinokra és a dioxinjellegű PCB-kre is, az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékét 2001-ben csak a dioxinokra vonatkozóan állapították meg, a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozóan nem, a dioxinjellegű PCB-k elterjedtségéről rendelkezésre álló adatok korlátozottsága miatt. Ehhez hasonlóan legmagasabb értéket 2001-ben az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktusban (2002/32/EK Irányelv) csak a dioxinokra vonatkozóan állapítottak meg, a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozóan nem. |
| --- | --- |

(2)

Bár toxikológiai szempontból minden határértéknek vonatkoznia kellene a dioxinokra és a dioxinjellegű PCB-kre is, az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékét 2001-ben csak a dioxinokra vonatkozóan állapították meg, a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozóan nem, a dioxinjellegű PCB-k elterjedtségéről rendelkezésre álló adatok korlátozottsága miatt. Ehhez hasonlóan legmagasabb értéket 2001-ben az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktusban (2002/32/EK Irányelv) csak a dioxinokra vonatkozóan állapítottak meg, a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozóan nem.

| (3) | A 466/2001/EK rendelet szerint az Európai Bizottságnak a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k előfordulásával kapcsolatos új adatok fényében első alkalommal 2004 végéig kell felülvizsgálnia az élelmiszerekben előforduló dioxinokra vonatkozó rendelkezéseket, különösen azzal a céllal, hogy kiterjessze a meghatározandó határértékeket a dioxinjellegű PCB-kre. Az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktus hasonló felülvizsgálati záradékot tartalmaz a takarmányokban előforduló dioxinok tekintetében (2002/32/EK Irányelv). |
| --- | --- |

(3)

A 466/2001/EK rendelet szerint az Európai Bizottságnak a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k előfordulásával kapcsolatos új adatok fényében első alkalommal 2004 végéig kell felülvizsgálnia az élelmiszerekben előforduló dioxinokra vonatkozó rendelkezéseket, különösen azzal a céllal, hogy kiterjessze a meghatározandó határértékeket a dioxinjellegű PCB-kre. Az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktus hasonló felülvizsgálati záradékot tartalmaz a takarmányokban előforduló dioxinok tekintetében (2002/32/EK Irányelv).

| (4) | Időközben több adatot is rendelkezésre bocsátottak a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinjellegű PCB-kről. Következésképpen megállapították a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k összegére vonatkozó megengedett legmagasabb értékeket, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) toxicitási egyenértékében kifejezve, WHO-TEF-ek alkalmazásával, mivel toxikológiai szempontból ez a legmegfelelőbb megközelítés. A zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a dioxinokra vonatkozó, már meglévő legmagasabb értékek átmenetileg még érvényesek maradnak a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított új határértékek mellett. |
| --- | --- |

(4)

Időközben több adatot is rendelkezésre bocsátottak a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló dioxinjellegű PCB-kről. Következésképpen megállapították a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k összegére vonatkozó megengedett legmagasabb értékeket, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) toxicitási egyenértékében kifejezve, WHO-TEF-ek alkalmazásával, mivel toxikológiai szempontból ez a legmegfelelőbb megközelítés. A zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a dioxinokra vonatkozó, már meglévő legmagasabb értékek átmenetileg még érvényesek maradnak a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított új határértékek mellett.

| (5) | Általánosan elismert, hogy a dioxinok és a dioxinjellegű PCB-k élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulásának csökkentése érdekében a felső szintek meghatározása mellett proaktív megközelítést ösztönző intézkedéseket is foganatosítani kell, ami magába foglalja az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó beavatkozási szintek meghatározását. Ezek a beavatkozási szintek eszközként szolgálnak az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára, mivel segítségükkel fel lehet hívni a figyelmet azokra az esetekre, amelyekben indokolt azonosítani a szennyezés forrását, illetve szükséges a forrás csökkentését vagy megszüntetését célzó intézkedéseket hozni. Mivel a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k forrásai különbözőek, célszerű külön beavatkozási szintet meghatározni egyrészt a dioxinokra, másrészt a dioxinjellegű PCB-kre. |
| --- | --- |

(5)

Általánosan elismert, hogy a dioxinok és a dioxinjellegű PCB-k élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulásának csökkentése érdekében a felső szintek meghatározása mellett proaktív megközelítést ösztönző intézkedéseket is foganatosítani kell, ami magába foglalja az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó beavatkozási szintek meghatározását. Ezek a beavatkozási szintek eszközként szolgálnak az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők számára, mivel segítségükkel fel lehet hívni a figyelmet azokra az esetekre, amelyekben indokolt azonosítani a szennyezés forrását, illetve szükséges a forrás csökkentését vagy megszüntetését célzó intézkedéseket hozni. Mivel a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k forrásai különbözőek, célszerű külön beavatkozási szintet meghatározni egyrészt a dioxinokra, másrészt a dioxinjellegű PCB-kre.

| (6) | Ezen túlmenően, a beavatkozási szinteket időszakosan ki kell igazítani, összhangban a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k előfordulásának csökkenő trendjével, valamint a takarmányokban és élelmiszerekben való jelenlétük fokozatos csökkentésére irányuló aktív megközelítéssel. |
| --- | --- |

(6)

Ezen túlmenően, a beavatkozási szinteket időszakosan ki kell igazítani, összhangban a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k előfordulásának csökkenő trendjével, valamint a takarmányokban és élelmiszerekben való jelenlétük fokozatos csökkentésére irányuló aktív megközelítéssel.

| (7) | Az EFTA-államok ezen ajánlás I. melléklete szerinti programokban való részvételét meg kell vizsgálni, tekintettel az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli mentességeikre. |
| --- | --- |

(7)

Az EFTA-államok ezen ajánlás I. melléklete szerinti programokban való részvételét meg kell vizsgálni, tekintettel az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli mentességeikre.

| (8) | A jelen ajánlásban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Élelmiszer Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Növényi és állati takarmányok bizottságának véleményével. |
| --- | --- |

(8)

A jelen ajánlásban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Élelmiszer Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Növényi és állati takarmányok bizottságának véleményével.

AJÁNLJA,

| (1) | Az EFTA-államok a takarmány-alapanyagok, takarmányok és élelmiszerek előállításával, felhasználásával és fogyasztásával arányosan szúrópróbaszerűen ellenőrizzék a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k, valamint, ha lehetséges, a nem-dioxinjellegű PCB-k takarmány-alapanyagokban, takarmányokban és élelmiszerekben való előfordulását.
  Ezt az ellenőrzést a takarmányban található dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintjének ellenőrzéséről szóló, 2005. január 19-i 3/05/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági ajánlással, és az élelmiszerekben található dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintjének ellenőrzéséről szóló, 2004. október 11-i 2004/705/EK (3) bizottsági ajánlással összhangban kell elvégezni. |
| --- | --- |

(1)

Az EFTA-államok a takarmány-alapanyagok, takarmányok és élelmiszerek előállításával, felhasználásával és fogyasztásával arányosan szúrópróbaszerűen ellenőrizzék a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k, valamint, ha lehetséges, a nem-dioxinjellegű PCB-k takarmány-alapanyagokban, takarmányokban és élelmiszerekben való előfordulását.

Ezt az ellenőrzést a takarmányban található dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintjének ellenőrzéséről szóló, 2005. január 19-i 3/05/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági ajánlással, és az élelmiszerekben található dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintjének ellenőrzéséről szóló, 2004. október 11-i 2004/705/EK (3) bizottsági ajánlással összhangban kell elvégezni.

| (2) | Az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktus (2002/32/EK) és a 466/2001/EK rendelet rendelkezései teljesítésének elmulasztása esetében, valamint (a 3. pontban foglaltaktól függően) azon esetekben, amelyekben a dioxinok és/vagy dioxinjellegű PCB-k szintje túllépi az ezen ajánlás I. mellékletében az élelmiszerek tekintetében, valamint az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktusban (2002/32/EK) a takarmányok tekintetében megállapított beavatkozási szinteket, a tagállamok a gazdasági szereplőkkel együttműködve






  a) | indítsanak vizsgálatot a szennyezés forrásának azonosítására, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktus (2002/32/EK) és a 466/2001/EK rendelet rendelkezései teljesítésének elmulasztása esetében, valamint (a 3. pontban foglaltaktól függően) azon esetekben, amelyekben a dioxinok és/vagy dioxinjellegű PCB-k szintje túllépi az ezen ajánlás I. mellékletében az élelmiszerek tekintetében, valamint az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott jogi aktusban (2002/32/EK) a takarmányok tekintetében megállapított beavatkozási szinteket, a tagállamok a gazdasági szereplőkkel együttműködve

a)

indítsanak vizsgálatot a szennyezés forrásának azonosítására,

| b) | hozzanak intézkedéseket a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére, |
| --- | --- |

b)

hozzanak intézkedéseket a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére,

| c) | ellenőrzik a nem-dioxinjellegű PCB-k jelenlétét. |
| --- | --- |

c)

ellenőrzik a nem-dioxinjellegű PCB-k jelenlétét.

| (3) | Azon EFTA-államok, amelyekben a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintje különösen magas, határozzanak meg nemzeti beavatkozási szinteket a hazai takarmány-alapanyag-, takarmány- és élelmiszer-előállításukra vonatkozóan úgy, hogy az 1. pontban említett ellenőrzés során kapott eredmények körülbelül 5 %-a esetében vizsgálat induljon a szennyezés forrásának azonosítására. |
| --- | --- |

(3)

Azon EFTA-államok, amelyekben a dioxinok és dioxinjellegű PCB-k háttérszintje különösen magas, határozzanak meg nemzeti beavatkozási szinteket a hazai takarmány-alapanyag-, takarmány- és élelmiszer-előállításukra vonatkozóan úgy, hogy az 1. pontban említett ellenőrzés során kapott eredmények körülbelül 5 %-a esetében vizsgálat induljon a szennyezés forrásának azonosítására.

| (4) | Az EFTA-államok tájékoztassák az EFTA Felügyeleti Hatóságot és a többi EFTA-államot megállapításaikról, vizsgálataik eredményeiről és a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(4)

Az EFTA-államok tájékoztassák az EFTA Felügyeleti Hatóságot és a többi EFTA-államot megállapításaikról, vizsgálataik eredményeiről és a szennyezés forrásának csökkentésére vagy megszüntetésére hozott intézkedésekről.

| (5) | Az EFTA-államok továbbítsák a 4. pontban említett információt legkésőbb minden év március 31-ig, az élelmiszerekre vonatkozóan, illetve az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 31a. pontjában hivatkozott jogi aktus 22. cikkének (2) bekezdése (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról
   (4) szerint a Hatóságnak benyújtandó éves beszámoló részeként a takarmányokra vonatkozóan, kivéve, ha az információ sürgős jelentőségű a többi EGT-állam számára, mely esetben azonnal kell továbbítani. A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 1. jegyzőkönyve 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja az információt az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

Az EFTA-államok továbbítsák a 4. pontban említett információt legkésőbb minden év március 31-ig, az élelmiszerekre vonatkozóan, illetve az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 31a. pontjában hivatkozott jogi aktus 22. cikkének (2) bekezdése (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról
   (4) szerint a Hatóságnak benyújtandó éves beszámoló részeként a takarmányokra vonatkozóan, kivéve, ha az információ sürgős jelentőségű a többi EGT-állam számára, mely esetben azonnal kell továbbítani. A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 1. jegyzőkönyve 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja az információt az Európai Bizottságnak.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

Niels FENGER

igazgató

---

(1)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2006/77/EK bizottsági irányelvvel (HL L 271., 2006.9.30, 53. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 77., 2001.3.16., 1. o. A legutóbb a 199/2006/EK rendelettel (HL L 32., 2006.2.4., 34. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 321., 2004.10.22., 45. o.

3

(4)  HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 234., 2001.9.1., 55. o.) módosított irányelv.

4

---

MELLÉKLET

Dioxinok (poliklórozott dibenzo-para-dioxinok (PCDD-k) és poliklórozott dibenzofuránok (PCDF-ek) összege, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) toxicitási egyenértékében, WHO-TEF-ek használatával (toxicitási egyenérték tényezők, 1997) kifejezve), valamint dioxinjellegű PCB-k (poliklórozott bifenilek összege, az Egészségügyi Világszervezet (WHO) toxicitási egyenértékében, WHO-TEF-ek használatával (toxicitási egyenérték tényezők, 1997)) kifejezve.

| Élelmiszer | Beavatkozási szint dioxinok és furánok (WHO-TEQ) (1) | Beavatkozási szint dioxinjellegű PCB-k (WHO-TEQ) (1) |
| --- | --- | --- |
| Hús és húskészítmények | | |
| — | kérődzők (szarvasmarhafélék, juh) |

Élelmiszer

Beavatkozási szint dioxinok és furánok (WHO-TEQ) (1)

Beavatkozási szint dioxinjellegű PCB-k (WHO-TEQ) (1)

Hús és húskészítmények

—

kérődzők (szarvasmarhafélék, juh)

1,5 pg/g zsír (2)

1,0 pg/g zsír (2)

| — | baromfi és tenyésztett vad |
| --- | --- |

—

baromfi és tenyésztett vad

| — | sertés |
| --- | --- |

—

sertés

1,5 pg/g zsír (2)

1,5 pg/g zsír (2)

Szárazföldi állatok mája és az abból származó termékek

0,6 pg/g zsír (2)

4,0 pg/g zsír (2)

0,5 pg/g zsír (2)

4,0 pg/g zsír (2)

Hal színhúsa, halászati termékek és azokból készült termékek, az angolna kivételével (3)
   (4)

3,0 pg/g friss súly

3,0 pg/g friss súly

Angolna (Anguilla anguilla) színhúsa és abból készült termékek (3)
   (4)

3,0 pg/g friss súly

6,0 pg/g friss súly

Tej és tejtermékek, beleértve a vajzsírt is

2,0 pg/g zsír (2)

2,0 pg/g zsír (2)

Tyúktojás és tojástermékek

2,0 pg/g zsír (2)

2,0 pg/g zsír (2)

Olajok és zsírok

| — | Állati zsír |
| --- | --- |

—

Állati zsír

| — | kérődzők |
| --- | --- |

—

kérődzők

1,5 pg/g zsír

1,0 pg/g zsír

| — | baromfi és tenyésztett vad |
| --- | --- |

—

baromfi és tenyésztett vad

1,5 pg/g zsír

1,5 pg/g zsír

| — | sertés |
| --- | --- |

—

sertés

0,6 pg/g zsír

0,5 pg/g zsír

| — | vegyes állati zsírok |
| --- | --- |

—

vegyes állati zsírok

1,5 pg/g zsír

0,75 pg/g zsír

| — | Növényi olaj és zsírok |
| --- | --- |

—

Növényi olaj és zsírok

0,5 pg/g zsír

0,5 pg/g zsír

| — | Tengeri olaj (halolaj, hal májából kivont olaj és más tengeri szervezetekből kivont, emberi fogyasztásra szánt olajok) |
| --- | --- |

—

Tengeri olaj (halolaj, hal májából kivont olaj és más tengeri szervezetekből kivont, emberi fogyasztásra szánt olajok)

1,5 pg/g zsír

6,0 pg/g zsír

Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék

0,4 ng/kg termék

0,2 ng/kg termék

---

(1)  Koncentráció felső határa: A koncentráció felső határának kiszámítása azon a feltételezésen alapul, hogy a különböző rokonvegyületek minden, a számszerűsítés határértéke alatti értéke egyenlő a számszerűsítés határértékével.

(2)  A beavatkozási szintek nem alkalmazandók 1 %-nál kevesebb zsírtartalmú élelmiszerre.

(3)  Amennyiben a halat egészben történő fogyasztásra szánják, a beavatkozási szint az egész halra alkalmazandó.

(4)  A beavatkozási szint túllépésekor néhány esetben nem szükséges vizsgálat lefolytatása a szennyezés forrását illetően, mivel a háttérszint bizonyos halfajok előfordulási területén megközelíti vagy túllépi a beavatkozási szintet. A beavatkozási szint túllépésének eseteiben azonban a halakban és halászati termékekben jelenlévő dioxinokra és dioxinjellegű vegyületekre vonatkozó jövőbeli intézkedések céljából nyilvántartásba kell venni minden információt, így például a mintavételi időszakot, a földrajzi eredetet, illetve a halfajt.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/96

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG AJÁNLÁSA

150/06/COL

(2006. május 17.)

a takarmányozás 2006. évi összehangolt hatósági ellenőrzésére irányuló programról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra, és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvével módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 31a. pontjában hivatkozott jogi aktusra (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról
   (1), és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2005-ben az EFTA-államok meghatároztak egyes problémákat, amelyek megoldása a 2006-ben végrehajtandó összehangolt ellenőrzési program keretében történik. |
| --- | --- |

(1)

2005-ben az EFTA-államok meghatároztak egyes problémákat, amelyek megoldása a 2006-ben végrehajtandó összehangolt ellenőrzési program keretében történik.

| (2) | Bár az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról
   (2) rögzíti a takarmány maximális aflatoxin B1 tartalmát, más mikotoxinokra – mint például az ochratoxin A, a zearalenon, a deoxinivalenol és a fumonizinek – nincsenek EGT-előírások. Az említett mikotoxinok jelenlétéről szúrópróbaszerűen gyűjtött információ hasznos adatokkal szolgálhat a jogszabályok továbbfejlesztését célzó helyzetértékeléshez. Egyes takarmány-alapanyagok, mint a gabona és az olajos magvak halmozottan ki vannak téve az aratásból, raktározásból és szállításból eredő mikotoxin-szennyezésnek. Mivel a mikotoxin-koncentráció mértéke évről évre változik, ajánlatos az egymást követő évek adatait valamennyi említett mikotoxin esetében összegyűjteni. |
| --- | --- |

(2)

Bár az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 33. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról
   (2) rögzíti a takarmány maximális aflatoxin B1 tartalmát, más mikotoxinokra – mint például az ochratoxin A, a zearalenon, a deoxinivalenol és a fumonizinek – nincsenek EGT-előírások. Az említett mikotoxinok jelenlétéről szúrópróbaszerűen gyűjtött információ hasznos adatokkal szolgálhat a jogszabályok továbbfejlesztését célzó helyzetértékeléshez. Egyes takarmány-alapanyagok, mint a gabona és az olajos magvak halmozottan ki vannak téve az aratásból, raktározásból és szállításból eredő mikotoxin-szennyezésnek. Mivel a mikotoxin-koncentráció mértéke évről évre változik, ajánlatos az egymást követő évek adatait valamennyi említett mikotoxin esetében összegyűjteni.

| (3) | Korábbi, olyan takarmányokon végzett ellenőrzések, amelyekben az antibiotikumok és kokcidiosztatikumok egyes állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányokban való előfordulása nem megengedett, arra utalnak, hogy továbbra is előfordul az ilyen típusú jogsértés. Továbbá, összhangban az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról
   (3) 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel, fontos biztosítani, hogy hatékonyan érvényesítsék az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonását. |
| --- | --- |

(3)

Korábbi, olyan takarmányokon végzett ellenőrzések, amelyekben az antibiotikumok és kokcidiosztatikumok egyes állatfajoknak és -kategóriáknak szánt takarmányokban való előfordulása nem megengedett, arra utalnak, hogy továbbra is előfordul az ilyen típusú jogsértés. Továbbá, összhangban az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról
   (3) 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel, fontos biztosítani, hogy hatékonyan érvényesítsék az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonását.

| (4) | Norvégia és Izland jelen ajánlás – takarmány-kiegészítőként nem engedélyezett anyagokra vonatkozó – II. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét meg kell vizsgálni az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli, valamint különösen az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról) alóli mentességük figyelembevételével. |
| --- | --- |

(4)

Norvégia és Izland jelen ajánlás – takarmány-kiegészítőként nem engedélyezett anyagokra vonatkozó – II. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét meg kell vizsgálni az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli, valamint különösen az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról) alóli mentességük figyelembevételével.

| (5) | Fontos gondoskodni a takarmányokban előforduló állati eredetű alapanyagok korlátozásának hatékony, az idevágó EGT-előírásoknak megfelelő érvényesítéséről. |
| --- | --- |

(5)

Fontos gondoskodni a takarmányokban előforduló állati eredetű alapanyagok korlátozásának hatékony, az idevágó EGT-előírásoknak megfelelő érvényesítéséről.

| (6) | Izland jelen ajánlás – az állati eredetű takarmányok előállítására és felhasználására vonatkozó tilalommal kapcsolatos – III. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének I. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(6)

Izland jelen ajánlás – az állati eredetű takarmányok előállítására és felhasználására vonatkozó tilalommal kapcsolatos – III. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének I. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni.

| (7) | Ajánlatos biztosítani, hogy a réz és cink nyomelemek szintje a kevert sertéstakarmányokban ne haladja meg az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1zq. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktusban (A Bizottság 2003. július 25-i 1334/2003/EK rendelete a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról
   (4) meghatározott maximális szintet. Norvégia jelen ajánlás IV. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(7)

Ajánlatos biztosítani, hogy a réz és cink nyomelemek szintje a kevert sertéstakarmányokban ne haladja meg az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1zq. pontjában hivatkozott, módosított jogi aktusban (A Bizottság 2003. július 25-i 1334/2003/EK rendelete a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról
   (4) meghatározott maximális szintet. Norvégia jelen ajánlás IV. mellékletének hatálya alá tartozó programokban való részvételét az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete alóli mentességének figyelembevételével kell megvizsgálni.

A jelen ajánlásban szereplő intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA növényi és állati takarmányok bizottságának véleményével,

AJÁNLJA:

| 1. | Ajánlatos, hogy az EFTA-államok a 2006. év folyamán végrehajtsák az összehangolt ellenőrzési programot azzal a céllal, hogy ellenőrizzék az alábbiakat:






  (a) | a takarmányok mikotoxin-koncentrációja (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) az elemzési módszerek megadásával; a mintavétel során szúrópróbaszerű és célzott mintavételt egyaránt kell alkalmazni; a célzott mintavétel során olyan alapanyagokat kell megvizsgálni, amelyeknél feltételezhető a magasabb mikotoxin-koncentráció, pl. gabonafélék, olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, valamint a hosszan tárolt, vagy hosszú tengeri úton szállított alapanyagok; az aflatoxin B1 esetében különös figyelmet kell biztosítani a nem tejelő teheneken kívüli tejelő állatoknak szánt összetett takarmányoknak; az ellenőrzés eredményét az I. mellékletben található minta alapján kell jelenteni; |
| --- | --- | --- |

1.

Ajánlatos, hogy az EFTA-államok a 2006. év folyamán végrehajtsák az összehangolt ellenőrzési programot azzal a céllal, hogy ellenőrizzék az alábbiakat:

(a)

a takarmányok mikotoxin-koncentrációja (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) az elemzési módszerek megadásával; a mintavétel során szúrópróbaszerű és célzott mintavételt egyaránt kell alkalmazni; a célzott mintavétel során olyan alapanyagokat kell megvizsgálni, amelyeknél feltételezhető a magasabb mikotoxin-koncentráció, pl. gabonafélék, olajos magvak, olajtartalmú gyümölcsök, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, valamint a hosszan tárolt, vagy hosszú tengeri úton szállított alapanyagok; az aflatoxin B1 esetében különös figyelmet kell biztosítani a nem tejelő teheneken kívüli tejelő állatoknak szánt összetett takarmányoknak; az ellenőrzés eredményét az I. mellékletben található minta alapján kell jelenteni;

| (b) | kokcidiosztatikumok és/vagy hisztomonosztatikumok jelenlétét – függetlenül attól, hogy azok bizonyos állatfajok és -kategóriák számára takarmány-kiegészítőként engedélyezettek-e vagy sem – olyan gyógyászati adalékoktól mentes előkeverékekben és összetett takarmányokban, amelyekben ezek az anyagok nem engedélyezettek; az előkeverékekben és összetett takarmányokban az ellenőrzéseknek azon anyagokra kell irányulniuk, amelyek esetében az illetékes hatóság szerint különösen nagy a tilalom megszegésének valószínűsége; az ellenőrzés eredményét a II. mellékletben található minta alapján kell jelenteni; |
| --- | --- |

(b)

kokcidiosztatikumok és/vagy hisztomonosztatikumok jelenlétét – függetlenül attól, hogy azok bizonyos állatfajok és -kategóriák számára takarmány-kiegészítőként engedélyezettek-e vagy sem – olyan gyógyászati adalékoktól mentes előkeverékekben és összetett takarmányokban, amelyekben ezek az anyagok nem engedélyezettek; az előkeverékekben és összetett takarmányokban az ellenőrzéseknek azon anyagokra kell irányulniuk, amelyek esetében az illetékes hatóság szerint különösen nagy a tilalom megszegésének valószínűsége; az ellenőrzés eredményét a II. mellékletben található minta alapján kell jelenteni;

| (c) | az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonásának végrehajtását a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

(c)

az antibiotikumokat tartalmazó takarmány-kiegészítők forgalomból történő fokozatos kivonásának végrehajtását a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| (d) | az állati eredetű alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozások betartását a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

(d)

az állati eredetű alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozások betartását a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

| (e) | a réz és cink nyomelemek szintjét a sertéseknek szánt összetett takarmányokban, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(e)

a réz és cink nyomelemek szintjét a sertéseknek szánt összetett takarmányokban, a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően.

| 2. | Ajánlatos, hogy az EFTA-államok az 1. pontban előírt összehangolt ellenőrzési program eredményeit külön fejezetként szerepeltessék az ellenőrzési tevékenységről szóló éves jelentésben, amelyet az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezet 31a. pontjában hivatkozott jogi aktus (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról) 22. cikke (2) bekezdésében foglaltak és az összehangolt jelentési minta legújabb változata szerint 2007. április 1-ig kell eljuttatni az EFTA Felügyeleti Hatósághoz. |
| --- | --- |

2.

Ajánlatos, hogy az EFTA-államok az 1. pontban előírt összehangolt ellenőrzési program eredményeit külön fejezetként szerepeltessék az ellenőrzési tevékenységről szóló éves jelentésben, amelyet az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezet 31a. pontjában hivatkozott jogi aktus (A Tanács 1995. október 25-i 95/53/EK irányelve a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról) 22. cikke (2) bekezdésében foglaltak és az összehangolt jelentési minta legújabb változata szerint 2007. április 1-ig kell eljuttatni az EFTA Felügyeleti Hatósághoz.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 17-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

Niels FENGER

Az igazgató

---

(1)  HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 234., 2001.9.1., 55. o.).

1

(2)  HL L 140., 2002.5.30., 10. o. A legutóbb a 2006/77/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv (HL L 271., 2006.9.30., 53. o.).

2

(3)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o. A legutóbb a 378/2005/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).

3

(4)  HL L 187., 2003.7.26., 11. o. A 1980/2005/EK rendelet által módosított rendelet (HL L 318., 2005.12.6., 3. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

Egyes mikotoxinok (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxinivalenol, fumonizinek, T-2 és HT-2 toxinok) koncentrációja a takarmányokban

Valamennyi megvizsgált minta egyedi eredményei; minta az 1. pont a) alpontjában szereplő jelentéshez

| Takarmányok | Minta (véletlenszerű vagy célirányos) | Mikotoxin fajtája és koncentrációja (μg/kg 12 % nedvességtartalmú takarmányra vonatkoztatva) |
| --- | --- | --- |
| Osztályú (1) | Típus (2) | Származási ország | | Aflatoxin B1 | Ochratoxin-A | Zearalenon | Deoxinivalenol | Fumonizine (3) | T-2 és HT-2 toxinok (4) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Takarmányok

Minta (véletlenszerű vagy célirányos)

Mikotoxin fajtája és koncentrációja (μg/kg 12 % nedvességtartalmú takarmányra vonatkoztatva)

Osztályú (1)

Típus (2)

Származási ország

Aflatoxin B1

Ochratoxin-A

Zearalenon

Deoxinivalenol

Fumonizine (3)

T-2 és HT-2 toxinok (4)

Az illetékes hatóság köteles továbbá megadni az alábbiakat:

| — | az aflatoxin B1 felső határértékének túllépése esetén foganatosított intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

az aflatoxin B1 felső határértékének túllépése esetén foganatosított intézkedéseket;

| — | az alkalmazott elemzési módszereket; |
| --- | --- |

—

az alkalmazott elemzési módszereket;

| — | a kimutatási határokat. |
| --- | --- |

—

a kimutatási határokat.

---

(1)  Válasszon a következő osztályok közül: Takarmány-alapanyagok, takarmány-kiegészítők, előkeverékek, kiegészítő takarmány, teljes értékű takarmány, összetett takarmány.

(2)  Válasszon a következő típusok közül: a) takarmány-alapanyagok esetében: a takarmány-alapanyag megnevezése az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 14a. pontjában hivatkozott jogi aktus melléklete B részének megfelelően (A Tanács 1996. április 29-i 96/25/EK irányelve a takarmány-alapanyagok forgalmáról, a 70/524/EGK, a 74/63/EGK, a 82/471/EGK és a 93/74/EGK irányelv módosításáról, valamint a 77/101/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről); b) egyéb takarmány esetében: az állatfaj(ok) megnevezése, amely(ek)re a mintavétel irányul.

(3)  A B1 és B2 fumonizinek koncentrációja megadható mindkettő összegeként.

(4)  A T-2 és HT-2 toxinok koncentrációja megadható mindkettő összegeként.

---

II. MELLÉKLET

Egyes, takarmány-adalékanyagként nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények jelenléte

Egyes állatgyógyászati készítmények előfordulhatnak adalékanyagként egyes állatfajtáknak és -kategóriáknak szánt előkeverékekben és összetett takarmányokban az EGT-megállapodás I. mellékletének II. fejezete 1a. pontjában hivatkozott jogi aktus (831/2003/EK rendelete a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról) 10. pontjában meghatározott követelmények teljesítése esetén.

A nem megengedett állatgyógyászati készítmények takarmányokban való előfordulása a tilalom megszegésének minősül.

Az ellenőrizendő állatgyógyászati készítményeket a következő listából kell kiválasztani:

| 1. | Csak egyes állatfajokra és -kategóriákra engedélyezett, takarmány-adalékanyagnak minősülő állatgyógyászati készítmények: | decokvinát (Deccox) |
| --- | --- | --- |

1.

Csak egyes állatfajokra és -kategóriákra engedélyezett, takarmány-adalékanyagnak minősülő állatgyógyászati készítmények:

decokvinát (Deccox)

| | diklazuril (Clinacox 0,2 %) |
| --- | --- |

diklazuril (Clinacox 0,2 %)

| | halofuginon-hidrobromid (Stenorol) |
| --- | --- |

halofuginon-hidrobromid (Stenorol)

| | lazalocid A-nátrium (Avatec 15 %) |
| --- | --- |

lazalocid A-nátrium (Avatec 15 %)

| | maduramicin-ammónium-alfa (Cygro 1 %) |
| --- | --- |

maduramicin-ammónium-alfa (Cygro 1 %)

| | monenzin-nátrium (Elancoban G100, 100, G200, 200) |
| --- | --- |

monenzin-nátrium (Elancoban G100, 100, G200, 200)

| | narazin |
| --- | --- |

narazin

| | narazin-nikarbazin (Maxiban G160) |
| --- | --- |

narazin-nikarbazin (Maxiban G160)

| | robenidin hidroklorid (Cycostat 66G) |
| --- | --- |

robenidin hidroklorid (Cycostat 66G)

| | szalinomicin-nátrium (Sacox 120G, 120) |
| --- | --- |

szalinomicin-nátrium (Sacox 120G, 120)

| | szemduramicin-nátrium (Aviaz 5 %) |
| --- | --- |

szemduramicin-nátrium (Aviaz 5 %)

| 2. | Takarmány-adalékanyagként már nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények: | amprólium |
| --- | --- | --- |

2.

Takarmány-adalékanyagként már nem engedélyezett állatgyógyászati készítmények:

amprólium

| | amprólium / ethopabát |
| --- | --- |

amprólium / ethopabát

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avilamicin |
| --- | --- |

avilamicin

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | karbadox |
| --- | --- |

karbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | flavofoszfolipol |
| --- | --- |

flavofoszfolipol

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | metiklórpindol |
| --- | --- |

metiklórpindol

| | metiklórpindol/metil-benzokvát |
| --- | --- |

metiklórpindol/metil-benzokvát

| | nikarbazin |
| --- | --- |

nikarbazin

| | nifurzol |
| --- | --- |

nifurzol

| | olaquindox |
| --- | --- |

olaquindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramicin |
| --- | --- |

spiramicin

| | tetraciklinek |
| --- | --- |

tetraciklinek

| | tilozin-foszfát |
| --- | --- |

tilozin-foszfát

| | virginamicin |
| --- | --- |

virginamicin

| | cink-bacitracin |
| --- | --- |

cink-bacitracin

| | egyéb antimikrobiális anyagok |
| --- | --- |

egyéb antimikrobiális anyagok

| 3. | Gyógyászati készítmények, amelyek sohasem minősültek takarmány-adalékanyagnak:
  egyéb anyagok
  Valamennyi kifogásolt minta egyedi eredményei; minta az 1. pont b) alpontjában szereplő jelentéshez









  Takarmány típusa (állatfaj és -kategória) | Kimutatott készítmény | Kimutatott szint | A jogsértés oka (1) | Foganatosított intézkedés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Gyógyászati készítmények, amelyek sohasem minősültek takarmány-adalékanyagnak:

egyéb anyagok

Valamennyi kifogásolt minta egyedi eredményei; minta az 1. pont b) alpontjában szereplő jelentéshez

Takarmány típusa (állatfaj és -kategória)

Kimutatott készítmény

Kimutatott szint

A jogsértés oka (1)

Foganatosított intézkedés

Az illetékes hatóság köteles továbbá megadni az alábbiakat:

| — | az ellenőrzött minták teljes számát; |
| --- | --- |

—

az ellenőrzött minták teljes számát;

| — | a vizsgált anyagok nevét; |
| --- | --- |

—

a vizsgált anyagok nevét;

| — | az alkalmazott elemzési módszereket; |
| --- | --- |

—

az alkalmazott elemzési módszereket;

| — | a kimutatási határokat. |
| --- | --- |

—

a kimutatási határokat.

---

(1)  A nem engedélyezett készítmény takarmányban való előfordulásához vezető ok, az illetékes hatóság által végzett ellenőrzés eredményei alapján.

---

III. MELLÉKLET

Az állati eredetű takarmány-alapanyagok előállításának és használatának korlátozása

A 95/53/EK irányelv 3-13. cikkeinek és 15. cikkének sérelme nélkül az EFTA-államok 2006 folyamán összehangolt ellenőrzési programot hajtanak végre annak megállapítására, hogy a tagállamok betartják-e az állati eredetű takarmány-alapanyagok előállítására és felhasználására vonatkozó korlátozást.

Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 7.1.12. pontjában hivatkozott jogi aktus IV. mellékletében rögzített, bizonyos állatok feldolgozott állati fehérjével történő takarmányozására vonatkozó tilalom (Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete a bizonyos fertőző szivacsos agyvelősorvadás-megbetegedések megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról
   (1) hatékony érvényre juttatásának érdekében az EFTA-államoknak speciális, célzott ellenőrzéseken alapuló ellenőrzési programot kell kidolgozniuk. A 95/53/EK irányelv 4. cikkével összhangban a fenti ellenőrzési programnak olyan kockázatközpontú stratégián kell alapulnia, amely kiterjed a takarmány-előállítás valamennyi fázisára és minden olyan létesítményre, amely takarmány előállításával, kezelésével és adminisztrálásával foglalkozik. Az EFTA-államoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a kockázathoz kapcsolódó kritériumok meghatározására. Az egyes kritériumokhoz rendelt súlyoknak arányban kell állniuk a kockázattal. Az egyes létesítményekben végrehajtott ellenőrzések gyakoriságának és az ellenőrzött minták számának korrelálniuk kell az adott létesítményekhez rendelt súlyok összegével.

Az ellenőrzési program felállításakor az alábbi indikatív jellegű létesítményeket és kritériumokat kell figyelembe venni:

| Létesítmények | Kritériumok | Súlyozás |
| --- | --- | --- |
| Takarmányüzem | — | Kérődző és nem kérődző állatok takarmányozására szánt, szabályozás révén engedélyezett, feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó összetett takarmányokat előállító takarmány üzemek. |

Létesítmények

Kritériumok

Súlyozás

Takarmányüzem

—

Kérődző és nem kérődző állatok takarmányozására szánt, szabályozás révén engedélyezett, feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó összetett takarmányokat előállító takarmány üzemek.

| — | A tilalmat korábban megszegő, illetve tilalom megszegésével gyanúsítható takarmány üzemek. |
| --- | --- |

—

A tilalmat korábban megszegő, illetve tilalom megszegésével gyanúsítható takarmány üzemek.

| — | Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségű magas fehérjetartalmú takarmányt – mint pl. halliszt, szójaliszt, kukoricaglutén-őrlemény és fehérjekoncentrátumok – importálnak. |
| --- | --- |

—

Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségű magas fehérjetartalmú takarmányt – mint pl. halliszt, szójaliszt, kukoricaglutén-őrlemény és fehérjekoncentrátumok – importálnak.

| — | Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségben állítanak elő összetett takarmányokat. |
| --- | --- |

—

Olyan takarmányüzemek, amelyek nagy mennyiségben állítanak elő összetett takarmányokat.

| — | Olyan takarmányüzemek, amelyeknél fennáll az üzemi munkafolyamatokból adódó keresztszennyezés veszélye (pl. silók alkalmazása, a termelési útvonalak hatékony szétválasztásának ellenőrzése, az összetevők ellenőrzése, belső laboratóriumok, mintavételi eljárások, stb.). |
| --- | --- |

—

Olyan takarmányüzemek, amelyeknél fennáll az üzemi munkafolyamatokból adódó keresztszennyezés veszélye (pl. silók alkalmazása, a termelési útvonalak hatékony szétválasztásának ellenőrzése, az összetevők ellenőrzése, belső laboratóriumok, mintavételi eljárások, stb.).

Határellenőrzési pontok és közösségi beléptető helyek

| — | Nagy/kis mennyiségű takarmánybehozatal. |
| --- | --- |

—

Nagy/kis mennyiségű takarmánybehozatal.

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányok. |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányok.

Mezőgazdasági üzemek

| — | Szabályozás révén engedélyezett állati eredetű feldolgozott fehérjét tartalmazó, saját keveréket előállító mezőgazdasági üzemek. |
| --- | --- |

—

Szabályozás révén engedélyezett állati eredetű feldolgozott fehérjét tartalmazó, saját keveréket előállító mezőgazdasági üzemek.

| — | Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek (kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmány keveredésének veszélye). |
| --- | --- |

—

Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek (kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmány keveredésének veszélye).

| — | A takarmányt ömlesztett áruként vásárló mezőgazdasági üzemek. |
| --- | --- |

—

A takarmányt ömlesztett áruként vásárló mezőgazdasági üzemek.

Forgalmazók

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányokat kínáló áruházak és az ilyen takarmányok tárolását szolgáló köztes raktárak. |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányokat kínáló áruházak és az ilyen takarmányok tárolását szolgáló köztes raktárak.

| — | Nagy mennyiségű ömlesztett takarmányok forgalmazói. |
| --- | --- |

—

Nagy mennyiségű ömlesztett takarmányok forgalmazói.

| — | Külföldön előállított összetett takarmányok forgalmazói. |
| --- | --- |

—

Külföldön előállított összetett takarmányok forgalmazói.

Mobil takarmánykeverők

| — | Kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmányokat egyaránt előállító takarmánykeverők. |
| --- | --- |

—

Kérődző és nem kérődző állatoknak szánt takarmányokat egyaránt előállító takarmánykeverők.

| — | Takarmánykeverők, amelyek esetében korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja. |
| --- | --- |

—

Takarmánykeverők, amelyek esetében korábban fennállt a tilalom megszegése, vagy annak gyanúja.

| — | Magas fehérjetartalmú takarmányt előállító keverők. |
| --- | --- |

—

Magas fehérjetartalmú takarmányt előállító keverők.

| — | Magas termelékenységű keverők. |
| --- | --- |

—

Magas termelékenységű keverők.

| — | Nagyszámú mezőgazdasági üzemet, köztük kérődzőket tartó üzemeket is ellátó takarmánykeverők. |
| --- | --- |

—

Nagyszámú mezőgazdasági üzemet, köztük kérődzőket tartó üzemeket is ellátó takarmánykeverők.

Szállítóeszköz

| — | A feldolgozott állati eredetű fehérjék és takarmány szállítására használt járművek. |
| --- | --- |

—

A feldolgozott állati eredetű fehérjék és takarmány szállítására használt járművek.

| — | Olyan járművek, amelyek esetében korábban jogsértést észleltek, vagy jelenleg fennáll a jogsértés gyanúja |
| --- | --- |

—

Olyan járművek, amelyek esetében korábban jogsértést észleltek, vagy jelenleg fennáll a jogsértés gyanúja

Az itt javasolt létesítmények és kritériumok alternatívájaként az EFTA-államok 2006. május 31. előtt eljuttathatják saját kockázatértékelésüket az EFTA Felügyeleti Hatósághoz.

A mintavételt célzottan olyan tételekből, ill. folyamatokból kell végrehajtani, amelyeknél a tiltott feldogozott állati fehérjékkel történő keresztszennyezés előfordulása a legvalószínűbb (pl. az állati fehérjét tartalmazó takarmány szállítása utáni első olyan tétel, amelyben az adott fehérje nem fordulhat elő, műszaki problémák vagy a gyártósoron végrehajtott változtatások, az ömlesztett takarmány raktározására szolgáló tartályokon vagy silókon végrehajtott változtatások esete).

Az ellenőrzések kiterjeszthetők a járművekben, a gyártóberendezésekben és a raktárterületeken lévő por elemzésére.

Az egyes EFTA-államokban az előállított összetett takarmány minden 100 000 tonnája után évente minimum 10 ellenőrzést kell végrehajtani. Az egyes EFTA-államokban az előállított összetett takarmány minden 100 000 tonnája után évente minimum 20 hivatalos mintát kell venni. Az alternatív eljárások engedélyezéséig a minták elemzéséhez a takarmányok hatósági ellenőrzése során az EGT-megállapodás I. melléklete II. fejezetének 31i. pontjában hivatkozott jogi aktusban (A Bizottság 2003/126/EK irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzése során az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszer meghatározásáról
   (2)) foglalt mikroszkópos azonosítást és becslést kell alkalmazni. A takarmányban kimutatott bármilyen állati eredetű tiltott anyag jelenléte a takarmányozási tilalom megszegésének minősül.

Az ellenőrzési programok eredményét a következő űrlapokon kell jelenteni az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.

Az állati eredetű takarmányok felhasználására vonatkozó tilalom betartására irányuló ellenőrzések összefoglalása (tiltott feldolgozott állati eredetű fehérjék takarmányozása)

A.   Dokumentált ellenőrzések

| Szakasz | A feldolgozott állati fehérjék előfordulására vonatkozó vizsgálatokat tartalmazó ellenőrzések száma | A nem laboratóriumi tesztek, hanem pl. dokumentum-ellenőrzések során felderített jogsértések száma |
| --- | --- | --- |
| Importált takarmány-alapanyagok | | |
| Takarmány- alapanyagok raktározása | | |
| Takarmányüzem | | |
| Üzemi keverők/Mobil keverők | | |
| Takarmányok kereskedelmi közvetítői | | |
| Szállítóeszközök | | |
| Nem kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek | | |
| Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek | | |
| Egyéb: | | |

Szakasz

A feldolgozott állati fehérjék előfordulására vonatkozó vizsgálatokat tartalmazó ellenőrzések száma

A nem laboratóriumi tesztek, hanem pl. dokumentum-ellenőrzések során felderített jogsértések száma

Importált takarmány-alapanyagok

Takarmány- alapanyagok raktározása

Takarmányüzem

Üzemi keverők/Mobil keverők

Takarmányok kereskedelmi közvetítői

Szállítóeszközök

Nem kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

Kérődző állatokat tartó mezőgazdasági üzemek

Egyéb:

B.   Takarmány-alapanyagokban és összetett takarmányokban előforduló feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló mintavétel és vizsgálat

| Létesítmények | A feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló hivatalos vizsgálatnak alávetett minták száma | A kifogásolt minták száma |
| --- | --- | --- |
| Szárazföldi állatokból származó feldolgozott állati fehérje előfordulása | Halakból származó feldolgozott fehérje jelenléte |
| Takarmány- alapanyagok | Összetett takarmányok | Takarmány- alapanyagok | Összetett takarmányok | Takarmány- alapanyagok | Összetett takarmányok |
| kérődzőknek | nem kérődzőknek | kérődzőknek | nem kérődzőknek | kérődzőknek | nem kérődzőknek |
| A behozatal során | | | | | | | | | |
| Takarmányüzem | | | | | | | | | |
| Közvetítő kereskedő/raktár | | | | | | | | | |
| Szállítóeszközök | | | | | | | | | |
| Üzemi keverők/Mobil keverők | | | | | | | | | |
| Mezőgazdasági üzem | | | | | | | | | |
| Egyéb: | | | | | | | | | |

Létesítmények

A feldolgozott állati eredetű fehérjék kimutatására irányuló hivatalos vizsgálatnak alávetett minták száma

A kifogásolt minták száma

Szárazföldi állatokból származó feldolgozott állati fehérje előfordulása

Halakból származó feldolgozott fehérje jelenléte

Takarmány- alapanyagok

Összetett takarmányok

Takarmány- alapanyagok

Összetett takarmányok

Takarmány- alapanyagok

Összetett takarmányok

kérődzőknek

nem kérődzőknek

kérődzőknek

nem kérődzőknek

kérődzőknek

nem kérődzőknek

A behozatal során

Takarmányüzem

Közvetítő kereskedő/raktár

Szállítóeszközök

Üzemi keverők/Mobil keverők

Mezőgazdasági üzem

Egyéb:

C.   Kérődző állatoknak szánt takarmányokban előforduló tiltott feldolgozott állati eredetű fehérjét tartalmazó minták

| | Mintavétel hónapja | A szennyeződés típusa, foka és eredete | Foganatosított szankciók (vagy egyéb intézkedések) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |

Mintavétel hónapja

A szennyeződés típusa, foka és eredete

Foganatosított szankciók (vagy egyéb intézkedések)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb az 1993/2004/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 344., 2004.11.20., 12. o.).

(2)  HL L 339., 2003.12.24., 78. o.

---

IV. MELLÉKLET

Valamennyi (határértékeken belüli és azokat túllépő), réz és cink kimutatására irányuló minta egyedi eredményei sertéseknek szánt összetett takarmányokban

| Az összetett takarmány típusa (állat kategória szerint) | Nyomelemek (réz vagy cink) | Kimutatott szint (mg/kg teljes értékű takarmányban) | A határérték túllépésének oka (1) | Foganatosított intézkedés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Az összetett takarmány típusa (állat kategória szerint)

Nyomelemek (réz vagy cink)

Kimutatott szint (mg/kg teljes értékű takarmányban)

A határérték túllépésének oka (1)

Foganatosított intézkedés

---

(1)  Az illetékes hatóság által elvégzett vizsgálat eredményei alapján.

---